Martin Geertsen (V), 2022-04-08:
Mange tak for det, og tak til regeringen for fremsættelsen af den her lovpakke om at opdatere en del love inden for sundhedsområdet.
Der er jo en del forskellige ting, som bliver foreslået ændret, og jeg bemærker da også i høringssvarene, at lige præcis det forholder man sig til og kritiserer, nemlig at lovbehandlingen i den her sammenblanding og i den her cocktail måske ikke er den mest hensigtsmæssige, og jeg er ikke utilbøjelig til at være enig i, at der måske lige er rigelig mange ting, der bliver blandet sammen i den her pakke, og det tror jeg vi skal kigge lidt på i lovbehandlingen.
Når vi så kommer til selve lovforslaget som helhed, som det ligger her, så er der jo fem forskellige områder, hvor jeg ikke detaljeret vil gå ind i det, men dog bare sådan lige vil lave en overflyvning i forhold til vores holdning til de enkelte bestanddele.
For det første handler det jo om at bemyndige sundhedsministeren til at kunne fastsætte nærmere regler for, hvilke læger og organisationer i specifikke funktioner eller sektorer som vil kunne indgå i varetagelsen af en konkret vaccinationsopgave, og her har vi altså – og det er ikke for at ødelægge den gode stemning fra den forrige ordfører – en række bekymringer, som vi bliver nødt til at få adresseret i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Vi er noget bekymrede for, at vi her giver ministeren beføjelser til at kunne hjemtage vaccinationer fra private leverandører, som f.eks. kunne være en influenzavaccine.
Derudover synes vi, at det er lidt underligt, at vi går i gang med at ændre i hele opsætningen omkring, hvordan vores vaccinationer bliver udført, før vi egentlig har fået evalueret det i bund i forhold til massevaccinationen i forbindelse med corona, og her ville vi jo netop kunne få undersøgt, hvad der virker, og hvad der ikke virker, ved det nationale vaccinesetup, som vi har i dag.
Regeringen er med andre ord efter min opfattelse her i gang med at gøre tingene en lillebitte smule bagvendt.
Altså, man er i gang med at lave en lovgivning om, inden man har fundet ud af, om der har været noget galt, og i givet fald hvad det har været, med den måde, vi har gjort tingene på indtil nu.
Den anden del handler om at præcisere SSI's forsyningspligt, så SSI ved mangel på vacciner har kompetence til at beslutte, hvilke myndigheder eller private virksomheder som instituttet kan distribuere eller afskære vacciner og beredskabsprodukter til.
Og den her del hænger jo uomtvisteligt sammen med den første del, da SSI jo så vil kunne beslutte at afskære f.eks. private operatører fra at levere vacciner, og her har vi sådan set mange af de samme kritikpunkter som ved den første del af lovforslaget, og vi er altså noget bekymrede for, hvad der ville ske, hvis man f.eks. hjemtog hele influenzavaccinationsområdet og SSI derefter kun ville levere til offentlige myndigheder.
Vi ved jo erfaringsmæssigt, at for at få en succesfuld influenzavaccination udbredt er tilgængelighed afgørende, så derfor skal der ikke være for langt til det nærmeste sted, hvor man kan få en vaccine.
Derudover har vi jo i Danmark en stor tradition for at bruge privatpraktiserende læger, apoteker og andre leverandører i vores vaccinesetup, hvorfor vi derfor netop mangler et svar på, hvorfor det er nødvendigt at ændre i det, før vi har fået evalueret vores erfaringer fra corona ordentligt igennem.
Så igen synes vi her, at man gør tingene bagvendt, og kunne det ikke være mere relevant, at vi fik drøftet nogle principper for vaccinefordelingen i stedet for blot at konstatere, at det må ministeren og myndighederne så bare ligge og rode med og fordele efter nogle på forhånd ikke definerede kriterier?
Den tredje og den fjerde del hænger også sammen, da det jo handler om at centralisere ansvaret for data hos Statens Serum Institut, og her er der ganske enkelt behov for, at vi kommer et spadestik dybere, i forhold til om datasikkerheden er på plads, og de spørgsmål vil vi rejse i udvalgsarbejdet for at vurdere, om vi kan støtte den del.
Den femte del handler om at ændre på patienterstatningsområdet, så regulerings- og forrentningstidspunktet i forhold til erstatninger og godtgørelser flyttes fra forfaldstidspunktet i erstatningsansvarsloven til tidspunktet for Patienterstatningens afgørelse, og vi støtter jo selvfølgelig i al almindelighed, at sagsgangene bliver mindre komplicerede.
Dog foreslår man jo her at rykke forrentningstidspunktet til 5 uger efter afgørelsen, og det vil betyde færre renteindtægter for den skadelidte, og selv om hovedstolen så vil stige, vurderes det, at patienterne vil tabe op mod 2 pct. af deres godtgørelse efter skat.
Så vi vil i hvert fald i forbindelse med udvalgsarbejdet spørge ind til, hvorfor der er behov for en model, hvor den skadelidte oplever et økonomisk tab.
Vi støtter fuldstændig den del, der handler om at gøre sagsgangen mindre kompliceret, men vi mangler altså et svar på, hvorfor man er nødt til at stille borgeren økonomisk ringere end før.
Så må jeg ikke i forlængelse af det foreslå regeringen, at man indkalder de relevante parter på området, herunder nogle af dem, der har indgivet høringssvar, Danske Patienter og andre, til en drøftelse af, hvordan man kan skrue sådan en fornuftig model sammen?
Så samlet set er der en masse spørgsmål, vi bliver nødt til at have et svar på, inden vi i hvert fald kan støtte det lovforslag, som regeringen her har fremsat.