runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2024-02-21:
Tak for det.
Jeg synes, det er en utrolig vigtig dagsorden, som Iben Krog sætter fokus på.
Jeg er altid glad for og villig til at drøfte nye forslag og løsninger på de udfordringer, som vi har i vores sundhedsvæsen, for vi skal sikre et velfungerende sundhedsvæsen i hele landet og dermed også, at alle borgere har adgang til en læge tæt på, hvor de bor.
Jeg mener også, at der er behov for at tage mere grundlæggende fat omkring de udfordringer, vi har med både geografisk, men også social ulighed i vores sundhedsvæsen i Danmark.
Det er også en del af baggrunden for, at vi tog initiativ til at nedsætte Sundhedsstrukturkommissionen, som snart kommer med deres anbefalinger.
Derudover har regeringen allerede taget en række forskellige tiltag til at sikre bedre lægedækning.
Dels har regionerne nu her som noget nyt fået mulighed for at yde et særligt økonomisk vederlag til læger i områder med lægemangel, dels har vi afsat penge til etablering af det, der hedder licensklinikker, og givet bedre muligheder for etablering og drift af regionsklinikker.
Jeg har også pålagt det, der hedder videreuddannelsesregionerne, at de skal prioritere lægedækningstruede områder fremover, når de opslår uddannelsesstillinger.
Det skal understøtte, at der kommer flere læger i de områder, der er lægedækningstruede.
Derudover giver regeringen fra april videreuddannelsesregionerne fri adgang til at lave sammenhængende introduktions- og hoveduddannelsesforløb i lægedækningstruede områder.
Det vil give uddannelseslæger bedre mulighed for at blive boende i områderne under hele deres speciallægeuddannelse.
Jeg har senest her tidligere i februar måned meldt ud, at kommende almenmedicinere skal være et halvt år længere i almen praksis under deres uddannelse, og det vil også bidrage positivt til at sikre flere praktiserende læger.
Så vi har altså samlet set taget en række forskellige initiativer til at kunne sikre, at vi kan få flere praktiserende læger, men også adressere nogle af de udfordringer, vi har med lægedækningstruede områder i Danmark, hvor der er behov for, at vi sikrer en bedre fordeling.
Susie Jessen (DD), 2024-02-21:
Tak for det.
Sophie Løhde (V), 2024-02-21:
Jeg er helt enig i, og regeringen er helt enig i, at det her er et ekstremt vigtigt område, og som min besvarelse også viser, er vi en regering, som ikke bare taler, men som faktisk også handler.
Jeg har, siden jeg tiltrådte i december måned 2022, været med til at sikre, at vi nu har fået gennemført lovgivningsændringer på en række områder, så vi har kunnet tage en række initiativer, som jeg også har redegjort for i min besvarelse, der vil sikre en bedre lægedækning.
Så synes vi også, der er behov for at se på almen praksis og hele styringen og organiseringen af almen praksis og også få den fremtidssikret til det sundhedsvæsen, vi kigger ind i, og det er en af de opgaver, som Sundhedsstrukturkommissionen har fået til opdrag at skulle levere på i forhold til at levere en række anbefalinger til os.
For så vidt angår det at kunne sikre f.eks. målrettede rekrutteringsinitiativer i områder med lægemangel, har vi jo bl.a. nu her senest for ganske nylig gennemført en lovændring, som sikrer, at regionerne nu kan yde et særligt økonomisk vederlag til læger i områder med lægemangel.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-02-21:
Hele den her sag handler jo om, at vi i 20 år løbende har haft kritik af vores miljølovgivning, både fra eksperter og fra EU's side.
Vi har også en hel masse verserende sager, traktatkrænkelsessager, som EU rejser mod Danmark, fordi der er en hel masse af vores miljølovgivning, som ikke i tilstrækkelig grad implementerer EU-retten.
Hvor det forrige spørgsmål jo handlede om den politiske vægtning mellem erhvervslivets ret til at forurene gennem vores allermest forurenende virksomheder versus miljø og sundhed på den anden side, handler det her spørgsmål om, hvorvidt den politiske linje, som jeg mener regeringen fører, og som vi kan se i regeringsgrundlaget, måske slet ikke er EU-komplementært, altså at det simpelt hen er EU-retsstridigt, hvis vi ikke implementerer den EU-lovgivning, der er.
Så det er faktisk ikke et spørgsmål om politisk afvejning, vægtning og interesser, men meget mere et spørgsmål om juraen, og om vi følger EU-retten.
Der har vi i hvert fald en masse eksperters ord igennem mange år for, og det er foranlediget af en masse forskellige sager, at der er meget store bekymringer, og vi har masser af konkrete sager, hvor EU rejser specifikke kritikpunkter.
På baggrund af alt det synes jeg virkelig, vi i højere grad skulle kigge på det generelle, og det her handler ikke kun om miljøansvarsdirektivet; det handler om alle miljødirektiver og naturdirektiver i forhold til at se på, om vi kan sikre en bedre implementering af al den lovgivning, vi faktisk har været med til at vedtage.
Vi skal jo igen lige huske, at EU-retten ikke er sådan et spøgelse derude, som nogle nogle gange vil gøre det til.
Det er os selv, der har været med til at beslutte, at vi i Europa har en fælles prioritering af et sundt miljø, som vi så i praksis ikke har, fordi vi ikke har implementeret al den lovgivning.
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-21:
I bedste fald er det, fordi han ikke har læst koranloven og i øvrigt heller ikke har læst mine udtalelser omkring den konkrete situation, hvor der blev råbt jihad i forbindelse med en demonstration.
Der er intet – der er intet! – i det forbud mod utilbørlig behandling af religiøse skrifter, som forbyder nogen som helst form for kritik af hverken Koranen eller af andre religiøse dogmer.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-21:
Tak for det.
Ministeren vil ikke gøre sig til dommer, men det er jo det, ministeren har gjort med koranloven.
Der har man gjort det ulovligt at komme med legitim utilbørlig kritik af hellige skrifter, hvorimod ministeren slår ring om retten til at råbe til jihad på åben gade.
Jeg har ikke hørt noget fra ministeren om, at han vil indskrænke jihadisters ret til at gå på gaden og skrige på jihad få dage efter et terrorangreb.
Jeg imødeser gerne sådan et lovforslag fra ministeren, hvis han skulle få den idé, men ikke desto mindre har regeringen lige indskrænket danskernes ytringsfrihed til at rette legitim kritik mod de hellige skrifter, der opfordrer til jihad, samtidig med at han slår ring om jihadisters ret til at gå rundt på åben gade og råbe på jihad.
Det er et helt forkert hensyn i vores optik i Dansk Folkeparti.
Der slår vi ring om danskernes ret til tryghed og sikkerhed i deres eget land og ikke om islamisters ret til at råbe på jihad på åben gade.
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-21:
Tak for ordet, og tak til spørgeren for spørgsmålet, om end jeg ikke bryder mig om at få lagt i munden, at jeg skulle mene, at det var i orden at kalde til jihad i Danmarks gader.
Det mindes jeg simpelt hen ikke at have sagt på noget som helst tidspunkt, så det vil jeg gerne bede spørgeren om at redegøre for mere i detaljen, hvis han mener, at jeg skulle have sagt det.
Formålet med koranloven var først og fremmest at værne om danskernes sikkerhed, og de koranafbrændinger, vi så fra i sommer og frem, betød, at Danmark i store dele af verden i stigende grad blev set som et land, der faciliterede forhånelse og nedgørelse af andre lande og religioner.
Politiets Efterretningstjeneste oplyste, at koranafbrændinger havde haft betydning for det aktuelle trusselsbillede, og at terrortruslen mod Danmark var skærpet inden for det i forvejen høje niveau.
Det så regeringen sig nødsaget til at reagere på.
Regeringen er meget bevidst om, at forbuddet berører flere væsentlige hensyn, og derfor foreslog vi et afgrænset indgreb, der ikke ændrer ved, at der fortsat er meget vide rammer for ytringsfriheden i Danmark.
I Danmark har vi en grundlovssikret ret til at forsamle og ytre os, og det skal vi værne om, men det er klart, at der også skal være grænser, og vi skal ikke acceptere, at demokratiets rettigheder bliver misbrugt til at tilskynde til eller billige terrorhandlinger.
Udsagnene er efter min mening både udanske og foruroligende, men jeg kan selvsagt ikke stå her i Folketinget og gøre mig til dommer i en konkret sag.
Jeg kan dog oplyse, at politiet og anklagemyndigheden i lyset af den aktuelle situation har skærpet opmærksomheden på ytringer, som kan være omfattet af straffelovens bestemmelser vedrørende bl.a. tilskyndelse til og billigelse af terror.
Vi skal selvsagt ikke tolerere, at der er borgere i Danmark, der billiger eller tilskynder til terror.
På den måde er det klart, at ytringsfriheden er meget udstrakt, men selvsagt ikke absolut.
Det gælder i forhold til afbrænding af bøger, og det gælder i forhold til tilskyndelse af terror.
Derfor er det også vigtigt, at vores myndigheder følger området tæt og i lyset af den nuværende situation har en skærpet opmærksomhed på ytringer, som kan være omfattet af straffelovens bestemmelser.
Tak for ordet.
Sophie Løhde (V), 2024-02-21:
Tak for det.
Jeg ser med stor alvor på Rigsrevisionens beretning.
Det er naturligvis fuldstændig uacceptabelt, at der er så lange ventetider i vores børne- og ungdomspsykiatri.
Det er uholdbart for det stigende antal af børn og unge, som desværre mistrives psykisk, og som har behov for hjælp, men også for deres familier.
Derfor skal vi have styrket vores børne- og ungdomspsykiatri i Danmark.
Det skal vi både her og nu, men også på den længere bane, og vi er fra regeringens side også allerede i fuld gang.
Vi har jo senest her så sent som i november måned indgået en bred politisk aftale, som giver psykiatrien en massiv saltvandsindsprøjtning.
Pengene skal jo bl.a. bruges til, at vi skal have udvidet og styrket kapaciteten i børne- og ungdomspsykiatrien, så vi kan sikre, at flere børn og unge kan få rettidig udredning og behandling.
Vi skal også, set med regeringens øjne, blive langt bedre til at forebygge, at så mange børn og unge, der er i psykisk mistrivsel, bliver så syge, at de har behov for egentlig behandling i børne- og ungdomspsykiatrien.
Hvordan kan vi sikre, at man der får en langt tidligere indsats?
Det er baggrunden for, at vi her om lidt også præsenterer et nyt lovforslag, som pålægger landets kommuner at etablere det, vi kalder for et lettilgængeligt behandlingstilbud rundtom i kommunerne, sådan at børn og unge kan få adgang til hurtig hjælp, hvis de er i psykisk mistrivsel.
Så vi har altså sat ind på forskellig vis: akut for at sikre, at flere børn og unge selvfølgelig skal have hjælp, og vi skal også have udbygget kapaciteten i børne- og ungdomspsykiatrien.
Det er et område, der står mit hjerte ekstremt nær, og derfor også et område, jeg kommer til at følge meget tæt, for vi skal have vendt den negative spiral, som børne- og ungdomspsykiatrien er inde i.
Det skylder vi børnene og de unge og deres familier.
Tak for det.
Nu er det helt fair at spørge, da spørgeren er ikke sundhedsordfører, men SF er jo allerede en del af de forhandlinger, vi har startet tidligere, end det var forudsat i den aftale, som SF også var med til at indgå før folketingsvalget, hvor SF jo var støtteparti.
Altså, nu har vi jo lavet en ny regering, der præsenterer den største investering i vores psykiatri, som man nogen sinde har set.
Det gør ikke, at problemerne forsvinder fra den ene dag til den anden, men det sikrer jo, at vi kan sætte tidligere ind, og at vi kan gå i gang med at indfri nogle af de ambitioner, vi gerne vil i fællesskab, på et tidligere tidspunkt.
Det var derfor, vi lavede forhandlinger i november måned, så kunne vi sikre et løft allerede nu her i 2024.
Jeg forventer at lande en aftale med regioner og kommuner omkring udmøntningen af de penge inden for kort tid, og jeg forventer også, at vi genoptager forhandlingerne med henblik på at få en fuldt og helt finansieret psykiatriplan her til efteråret.
Mads Olsen (SF), 2024-02-21:
Mit sidste spørgsmål tror jeg egentlig bare bliver, om den her rapport får sundhedsministeren til at tænke, nu hvor vi har fået de her tal, at vi så skal forhandle børne- og ungdomspsykiatri, før end vi havde regnet med, altså at vi skal indkalde til forhandlinger noget hurtigere, så vi ligesom stopper medarbejderblødningen; for jo hurtigere man kommer i gang, jo nemmere bliver det ligesom, tænker jeg.
Sophie Løhde (V), 2024-02-21:
Der blev i virkeligheden spurgt om flere ting.
Dels er jeg jo optaget af, at man ikke bare som politiker står og snakker om gratis psykologhjælp til de unge, hvis det, de bliver mødt af, er at få en lang næse, fordi der er lange ventetider.
Altså, kapaciteten skal også være til stede.
Noget af det, vi er i gang med, er at se på en gennemgribende modernisering af hele psykologsystemet.
Det kommer vi til at levere en række forslag til ændringer af, så vi kan sikre en bedre adgang til psykologordningen, også så vi udnytter nogle af de muligheder, der er, for også at kunne tilbyde hjælp digitalt til nogle af de børn og unge, der også har ønske om at kunne modtage det.
Dels er jeg glad for, at spørgeren også er optaget af, at vi netop skal sikre bedre muligheder for at kunne få hjælp på et tidligere tidspunkt, altså at sætte langt mere forebyggende ind.
Og det er også hele formålet med det let tilgængelige behandlingstilbud ude i kommunerne, som vi går i gang med at etablere, og som jeg fremsætter lovforslag om her i april måned, så vi får sat tidligere ind, og at man ikke bare som i dag bliver overladt til at vente og vente; nogle børn og unge, for hvem det er en evighed at vente så længe på hjælp, er væk fra skolen i halve og hele år.
Der skal vi sikre en langt tidligere indsats end det, vi er i stand til i dag, og det er også et af de initiativer, som vi jo særskilt har øremærket et trecifret millionbeløb til, nemlig at kommunerne nu skal i gang med at foretage implementeringen af det og udbygge kapaciteten til at kunne levere det til børn og unge.
Mads Olsen (SF), 2024-02-21:
Jeg er meget glad for, at ministeren både i sin første besvarelse og også i den her kommer ind på det med bedre forebyggelse, før man ender i børne- og ungdomspsykiatrien.
I SF har vi foreslået det med gratis psykologhjælp til unge, men vi kan jo se, at det er en ordning, der bliver benyttet mere, end man havde håbet på, for ventetiderne er meget længere.
Det er nok et spørgsmål, der ligger uden for her, men jeg håber, at regeringen vil kigge på at tilføre ordningen flere midler, så man kan behandle unge, før de ender i børne- og ungdomspsykiatrien.
Jeg ved ikke, om det ligger udenfor, men jeg bliver bare nødt til at spørge om noget andet også ...
Sophie Løhde (V), 2024-02-21:
Det korte svar på det spørgsmål er ja.
Vi har ekstraordinært afsat 600 mio. kr. i år til psykiatrien – mere end det, som der var lagt op til med den tidligere psykiatriplan fra før folketingsvalget, hvor SF var støtteparti.
Og i det hele taget er psykiatrien jo et af de områder, som den her regering er meget, meget optaget af og investerer massivt i, fordi vi har nogle kæmpestore udfordringer, som, hvor gerne jeg end ville kunne løse dem fra den ene dag til den anden, kommer til at kræve, at vi gradvis får opbygget noget mere kapacitet, bl.a. i børne- og ungdomspsykiatrien, men også, at vi sikrer, at vi får vendt den negative spiral, så vi gør det mere attraktivt, hvad enten man er børne- og ungdomspsykiater eller i andre personalegrupper, at arbejde i psykiatrien.
Vi handler, og vi gør det også nu og her på den korte bane.
Mads Olsen (SF), 2024-02-21:
Jeg er helt enig.
Den forfærdelige rapport, Rigsrevisionen kom med, var meget chokerende.
Altså, 27.000 børn og unge har ventet for længe i forhold til at blive udredt inden for 30 dage, og den gennemsnitlige ventetid har ligget på 115 dage, altså næsten fire gange så meget.
Det er jo chokerende.
Og på medarbejdersiden er det 28 pct. af børne- og ungepsykiaterne, der nu arbejder i det private, og 50 pct. af de børne- og ungepsykiatere, der er tilbage i det offentlige, har overvejet at skifte til det private.
Så børne- og ungepsykiatrien står jo reelt på randen af et kollaps, og det er derfor, vi også i SF ser på det her med utrolig stor alvor.
Vi drømmer om en psykiatri, vi kan være stolte af.
Vi drømmer om en psykiatri, hvor vi overholder patientrettigheder, og hvor vi har lige muligheder for behandling, uanset hvilken baggrund vi kommer med, for det er jo også en af Rigsrevisionens konklusioner.
Og det tror vi på er muligt, men det kræver, at vi handler nu, og at vi laver en akutpakke, før problemet bliver værre.
For jo mere vi venter, og jo mere vi udskyder og forhaler, desto værre bliver det.
En af Rigsrevisionens konklusioner var også, at billedet faktisk ser værre ud, end da man lavede psykiatrihandlingsplanen for halvandet år siden.
Man har jo indrapporteret nogle forkerte tal i forhold til ventetiderne.
Giver det med, at billedet er værre, end det var, dengang man lavede aftalen, sundhedsministeren anledning til ligesom at tilføre flere penge til børne- og ungepsykiatrien, end der var lagt op til?
Det kunne jeg godt tænke mig et svar på.
Susie Jessen (DD), 2024-02-21:
Det var sådan set heller ikke det, jeg sagde.
Nej, jeg sagde, at der er forskel på det, man siger, og det, man gør lovgivningsmæssigt, og hvis det er sådan, at Socialdemokratiet gerne vil gøre noget ved det her – det ville da være rigtig fint – hvad så med at tage fat i den handlingsplan mod antisemitisme igen, få den taget op igen og få kigget på, om vi ikke kan gøre det her på en anden måde?
Kan man ikke lade være med at kredse om den her varme grød, sådan at man slet ikke påtaler det problem, der er i islamiske grupper i Danmark, som jo har et helt andet syn på jøder, end man traditionelt set har i Danmark?
Det kunne være en god måde.
Jeg er helt med på, at vi skal tale om tingene – det skal vi – men der er altså også brug for noget lovgivning en gang imellem.
Tak for det svar.
Ja, jeg er faktisk enig i, at det er meget, meget vigtigt, at vi i Danmark ikke går på kompromis med de værdier, som vi står på her i Danmark.
Det er utrolig vigtigt.
Derfor er jeg også bare nødt til at sige, at det ikke helt virker, som om Socialdemokratiet altid praktiserer det, de prædiker.
Jeg har nævnt det før her i salen.
Det er, som om folk som hr. Frederik Vad bliver sat ind i den her rolle til at påtale nogle af de problemer, som vi alle sammen godt ved er her i Danmark – der er bander, som udøver den her herskerattitude over for andre mennesker.
Men når det så kommer til stykket og vi står hernede i salen og f.eks. har et beslutningsforslag fra et andet parti om at gøre det nemmere at skabe bedre rammer for undervisningsmateriale i forhold til Muhammedkrisen, så stemmer Socialdemokratiet imod.
Når der er en koranlov, der bliver vedtaget af regeringen, dukker Socialdemokratiet reelt nakken for en herskermentalitet, der finder sted nede i Iran og Irak, hvor man vil bestemme dansk lovgivning.
Uddeling af checks til arbejdsløse indvandrere kan også være et eksempel, jeg kunne nævne.
Og da Socialdemokratiet tidligere, i sidste valgperiode, kom med den her handlingsplan mod antisemitisme, som vi i stor stil ser i Danmark i dag, fik man også kritik for sådan at danse rundt om den der varme grød og egentlig ikke tage fat der, hvor problemet er, og det ved vi jo alle sammen godt hvor er: Det er blandt islamister, som er meget antisemitiske – mange af dem i hvert fald.
Så det er jo det her med, at én ting er, hvad Socialdemokratiet siger, noget andet er, hvad Socialdemokratiet rent faktisk gør.
Der vil jeg egentlig bare spørge ministeren, når jeg nævner de her eksempler: Kan ministeren så ikke også godt se, at der er noget galt?
Det virker ikke helt, som om Socialdemokratiet praktiserer det, som Frederik Vad prædiker i Berlingske.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-21:
Først vil jeg sige, at jeg er fuldstændig enig i det, som hr. Frederik Vad siger, altså at integration ikke kan reduceres til alene at være, at man har et arbejde eller tager en uddannelse.
Der er også mange andre vigtige ting, som gælder.
Der er masser af eksempler på veluddannede muslimer, der ikke tager det danske samfund til sig, men derimod bliver veluddannede og veltalende forkæmpere for parallelsamfund og for islamisering.
Det har vi alle sammen et ansvar for at bekæmpe, uanset hvor det foregår, men den bedste måde at bekæmpe det på er ved at føre en stram udlændingepolitik, så der ikke kommer mange flere til landet, som har den grundindstilling.
Det handler også om, at man har et ansvar på uddannelsesinstitutioner, i kommunerne, på skoler og andre steder, hvor man har kultursammenstød, og at man tager det ansvar på sig, når man har en opgave at udøve enten som ansat eller som almindelig borger.
For det er først og fremmest i virkeligheden og i hverdagen, at man har den friktion og de kultursammenstød, som der er rigtig mange, der oplever: hvad man må spise, hvornår man må bade og alle de her andre ting, som vi kender.
Der tror jeg, det er vigtigt, at vi bakker op fra Christiansborg og giver et klart mandat til, at vi her i Danmark selvfølgelig ikke går på kompromis med de grundlæggende værdier, som vi står på.
Det handler også om ikke at have berøringsangst over for den diskussion, og jeg synes egentlig, det er rigtig godt og sundt, at hr. Frederik Vad har startet den diskussion ude i offentligheden.
Susie Jessen (DD), 2024-02-21:
Hvad agter ministeren at gøre for at bekæmpe det, som Socialdemokratiets udlændinge- og integrationsordfører, Frederik Vad, i et interview med Berlingske kalder for »herskerattitude« blandt ikkevestlige indvandrere?
Karina Adsbøl (DD), 2024-02-21:
Jamen det er jo netop det, det er, og derfor har jeg da også en stor forventning om, at ministeren har haft en dialog med sin kollega social- og boligministeren, for der er netop flere områder, det går ind over dér.
Hvad mener ministeren er forklaringen på, at det kan stå på så længe, uden at der er blevet sat ind med initiativer, der faktisk kunne løse de udfordringer, der er?
Mattias Tesfaye (S), 2024-02-21:
Jeg har selvfølgelig også læst den henvendelse, der er kommet fra en gruppe forældre, en større gruppe forældre i Borup, og jeg har ikke noget grundlag for at dømme Køge Kommunes sagsbehandling i det her forløb.
Det har jeg simpelt hen ikke nok indsigt i grundlaget for de konkrete afgørelser, der er truffet, og de sagsskridt, der er taget undervejs, til.
Noget af det er jo lovgivning, som er knyttet til folkeskoleloven og undervisningsmiljøloven, men det kan også være barnets lov eller anden socialpolitisk lovgivning, der hører til et helt andet ministerium.
Derfor er det ikke kun Undervisningsministeriet, men også andre myndigheder, der er indblandet i støtten til Køge Kommune og lokalsamfundet i Borup.
Karina Adsbøl (DD), 2024-02-21:
Jamen jeg er bekendt med, at Køge Kommune selv har rakt ud til ministeriet for at blive kigget over skulderen.
Jeg vil bare minde ministeren om, at vi altså har fået en henvendelse fra en række forældre, 136 forældre, der har skrevet et brev til os.
Mener ministeren, at det er godt nok?
Mattias Tesfaye (S), 2024-02-21:
Det er ikke sådan, at jeg har indsigt i de konkrete underretninger, der er indgivet til forvaltningen på Køge Rådhus.
Jeg mener heller ikke, at jeg som undervisningsminister skal ned og forholde mig til konkrete afgørelser i enkeltsager.
Men det, vi har tilbudt fra Undervisningsministeriets side, er at understøtte og hjælpe Køge Kommune og skoleledelsen på Borup Skole med at bruge de eksisterende muligheder, der er i de eksisterende regelsæt og den eksisterende ordensbekendtgørelse, og hjælpe familierne i Borup med at komme igennem en svær situation, som de er i og har været i et stykke tid.
Jeg er enig i, at der er noget galt – det er bare at tænde for fjernsynet og se de forældre eller læse det brev, vi har fået.
Men indtil videre er min overvejelse bare dels at få afdækket problemets omfang og karakter, dels at overveje, om der så er noget i det regelsæt, herunder i ordensbekendtgørelsen, der skal ændres – ikke med henblik på at afgørelserne skal træffes inde på Slotsholmen, men med henblik på at støtte kommuner og skoler i at træffe de rigtige beslutninger tidligt og forebyggende, inden det stikker helt af og kører i grøften.