Peder Hvelplund (EL), 2020-05-05:
Tak for det, formand.
Lad mig starte med at sige tillykke til de 1.861 ansøgere, der er blevet optaget på det her lovforslag.
I er nået meget langt i en årelang, alt for tung og omstændelig proces, hvor I har skullet bestå prøver og levere dokumentation for, at I lever op til de strenge krav, som et flertal i Folketinget stiller.
I Enhedslisten så vi gerne, at kravene blev lempet på en række punkter.
I dag behandler vi så et lovforslag om indfødsrets meddelelse under usædvanlige omstændigheder.
De er så usædvanlige, at regeringen i det her lovforslag lægger op til at fravige kravet om håndtryk ved de såkaldte grundlovsceremonier.
Desværre sker det ikke, fordi regeringen har indset, at håndtrykskravet er tåbelig symbolpolitik, der bygger på den urimelige opfattelse, at mennesker, der foretrækker andre hilseformer end håndtrykket, ikke er værdige til at blive danske statsborgere.
Det sker derimod, fordi regeringen efter nogle ugers tøven har indset, at det i den nuværende situation, hvor sundhedsmyndighederne advarer alle andre mod netop håndtryk, ville være absurd at kræve, at sagesløse ansøgere, borgmestre og andre kommunale repræsentanter skulle udsættes for smittefare.
Som vi kan se af de ændringsforslag, som Venstre og Konservative har bedt om teknisk bistand til, vil det meste af højrefløjen, coronakrise eller ej, stædigt holde fast i symbolpolitikken.
Heldigvis har regeringen sit parlamentariske grundlag på plads, så der er flertal for at suspendere kravet om håndtryk, i hvert fald så længe coronakrisen truer.
En meget lille del af de 1.861 ansøgere på lovforslaget er optaget med en dispensation fra Indfødsretsudvalget, fordi de mangler en eller flere af de prøver, der normalt kræves.
Desværre har udvalgets flertal lagt en meget hård linje i de sager, der vedrører ansøgere med langvarige funktionsnedsættelser, altså en sygdom eller et handicap, der forhindrer dem i at leve op til prøvekravene.
Lige før jul omtalte Politiken en sag om en psykisk syg irakisk kvinde, der to gange tidligere havde fået afslag, det sidste afslag i 2018, efter at Københavns Byret havde slået fast, at kvindens konventionsmæssige rettigheder var krænket, da hun fik afslag i 2016.
Byretsdommen gjorde ikke det store indtryk på udvalgets flertal, der åbenbart igen ikke var bange for at overtræde Danmarks konventionsmæssige forpligtelser.
Første da sagen var nået frem til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i 2019, ændrede flertallet opfattelse og gav hende dispensation, så hun nu kan blive dansk statsborger i overensstemmelse med vores forpligtelser efter handicapkonventionen.
Men hvert år ser vi hundredvis af afslag i sager om alvorligt syge ansøgere – sager, hvor domstolene formentlig, hvis sagerne nåede så langt, på samme måde som ved sagen om den irakiske kvinde, ville nå frem til, at Danmark krænker handicapkonventionen.
Men langt de fleste ansøgere har ikke penge eller kræfter til at føre sag ved domstolene.
Selv om der efterhånden ligger flere domme, hvor danske domstole har slået fast, at et afslag udgør en krænkelse af handicapkonventionen, har det ikke ændret ved udvalgets praksis, hvor der gives afslag i ca. 99 pct. af de såkaldte sygdomssager, som det fremgik af en opgørelse i Information i november 2019.
51 ansøgere på det her lovforslag er statsløse, og når vi gør dem til statsborgere, yder vi vores beskedne bidrag til kampen mod statsløshed – en kamp, Danmark har forpligtet sig til på internationalt niveau, men hvor vi kunne gøre langt, langt mere.
Institut for Menneskerettigheder kunne i 2018 fortælle, at der i Danmark på det tidspunkt boede godt 500 statsløse, som kunne få dansk statsborgerskab efter statsløsekonventionen eller efter børnekonventionen.
Det er vel at mærke 500 personer, som myndighederne har navn og adresse på.
Enhedslisten spurgte den daværende minister, om hun ville kontakte de 500 statsløse og gøre dem opmærksom på deres rettigheder.
Og svaret fra den daværende minister var meget kort: Nej, jeg agter ikke at foretage mig noget i denne sag.
Jeg vil gerne benytte lejligheden i dag til at opfordre den nuværende minister til at yde sit bidrag til udryddelse af den statsløshed, som Danmark i konventioner og erklæringer har forpligtet sig til at bekæmpe, og kontakte de statsløse, der er beskyttet af de særlige konventionsmæssige rettigheder, for at gøre dem opmærksom på det.
Men for at opsummere vil jeg sige, at Enhedslisten er rigtig glad for med dette lovforslag at kunne reducere antallet af borgere, der lever her i landet uden fulde borgerrettigheder, herunder stemmeret til Folketinget, og vi er glade for, at vi i hvert fald for en tid kan suspendere pligten til håndtryk.
Enhedslisten støtter forslaget og byder selvfølgelig hjertelig velkommen til de 1.861 nye statsborgere.