runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Schack Elholm (V), 2022-05-11:
Kan ministeren bekræfte, at den dom, som ministeren bliver ved med at referere til, er en dom fra Rumænien, som ikke har en undtagelse for moms på kunstnerisk virksomhed?
I Rumænien bliver kunstnerisk virksomhed momset i modsætning til i Danmark.
Jeppe Bruus (S), 2022-05-11:
Tak også for dette spørgsmål.
Som jeg lige nævnte i mit svar på nr. S 847, altså lige før, er det fortsat Skatteministeriets opfattelse, og denne opfattelse bakkes op af den tværministerielle arbejdsgruppe og Justitsministeriet, at forvaltningsorganisationerne ikke kan anvende momsfritagelsen på kunstneriske ydelser.
Jeg vil gerne pointere, at der i Skatteministeriet sidder medarbejdere, der er ganske godt inde i EU-retten, men som faktisk også og nok så vigtigt i denne sag er eksperter i momsret.
Skatteministeriets konklusion deles som sagt af andre ministerier, herunder Justitsministeriet, som også er kendt for at have dygtige folk, der kender EU-retten.
At det så fra politisk side er besluttet at anvende merprovenuet til delvis finansiering af den nye flerårsaftale for kriminalforsorgens økonomi for 2022 til 2025, indgået af regeringen, Dansk Folkeparti, Socialistisk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti, har intet med den faglige vurdering at gøre, selv om jeg selvfølgelig er glad for den oprindelige aftale, der er indgået.
Endelig vil jeg gerne endnu en gang anføre, at der ikke er tale om en ændring af momsfritagelsen for kunstnere, og derfor ophæves stand still-bestemmelsen ikke, hvilket det stillede spørgsmål ellers kunne antyde.
I dag er forvaltningsorganisationerne ikke momsfritaget efter momsfritagelsen for kunstnere, men fordi forvaltningsorganisationernes levering af licenser til ophavsrettigheder er blevet anset for ikke at være omfattet af momsreglerne.
Det er dette forhold, EU-Domstolen midlertidigt har underkendt.
Louise Schack Elholm (V), 2022-05-11:
Vi fortsætter i samme dur: Vil ministeren tilkendegive sin vurdering af, om det – givet at Skatteministeriets vurderinger klart bestrides af en af Danmarks fremmeste eksperter inden for EU-ret – er korrekt, at opgivelsen af en dansk stand still-ordning, der medfører moms på kunstneriske ydelser, er udtryk for en politisk prioritering og ikke er en direkte følge af EU-regler eller domme i EU-regi?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-05-11:
Hvad er ministerens holdning til, at en studerende, der i september havde søgt handicaptillæg, og som selv i november fandt ud af, at han havde lavet en fejl i sin ansøgning, hvilket han fik bekræftet ved et opkald til styrelsen, der kunne bekræfte, at de manglede oplysninger, får besked på, at når han modtager svar fra dem, vil de udbede sig ekstra dokumentation, men at han ikke kan sende de manglende oplysninger ind på forhånd?
Jeppe Bruus (S), 2022-05-11:
Man kan sige, at nu har Folketinget så fået lavet en redegørelse og en juridisk vurdering eksternt.
Det er helt fair og rimeligt; det er jo parlamentarisk kontrol.
Det har så ført til, som der også er givet et svar om til lovforslaget her, at man har kigget på de argumenter, og der er man nået frem til, at det ikke ændrer på den juridiske vurdering.
Og det er der redegjort for, jeg tror, det er i svaret på spørgsmål 87, og det er jo det, jeg kan henholde mig til.
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-11:
Jeg tror bare, det er vigtigt at huske på, at de ikke er prisgivet i den sammenhæng, som ukrainske lønmodtagere var det i Danmark, inden særloven blev vedtaget.
For på det tidspunkt kunne en arbejdsgiver, som havde urent mel i posen, sige: Du er bare nødt til at acceptere de her dårlige forhold og den her dårlige løn, for hvis ikke du gør det, tager jeg din arbejdstilladelse fra dig, og med din arbejdstilladelse taget fra dig mister du også dit opholdsgrundlag i Danmark.
Men opholdsgrundlaget kan ingen arbejdsgiver presse dem på.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-11:
Jamen det er jo rigtigt, og jeg anerkender bestemt også, at ministeren ovenikøbet har udpeget et særlig varmt geografisk sted, hvor ministeren ønsker de arbejdsgivere hen, som udnytter de her mennesker.
Og jeg vil på alle mulige måder gerne give en hånd med til, at de kan komme så hurtigt som muligt hen til det her varme sted.
Men det nytter bare ikke noget over for en forholdsvis sårbar lønmodtagergruppe at sige, at de bare kan forhandle sig til mere.
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-11:
Jeg er enig i, at der skal slås hårdt ned på arbejdsgivere, der udnytter sårbare lønmodtagere, uanset hvor de kommer fra og under hvilke omstændigheder de er her.
Men for så vidt angår ukrainerne, skal vi starte et andet sted.
Og der er det vigtigt at få informeret ukrainerne, der kommer til Danmark, så de kender til deres rettigheder og til deres krav på det danske arbejdsmarked.
F.eks. får de ved ansøgning om opholdstilladelse udleveret en vejledning om det danske arbejdsmarked og også vejen til at finde et job i Danmark.
Og vi gør alt, hvad vi kan, for at oplyse om det, for det er jo den viden, der gør, at de også kan takke nej til urimelige lønninger og urimelige arbejdsforhold.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-11:
Det giver jeg ministeren fuldstændig ret i, men en af udfordringerne er, at det kun er hver tredje ukrainer, der er i en fagforening.
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-11:
Det håber jeg også ordføreren har noteret sig.
Derudover er det, der adskiller den her situation – og det tror jeg bare man skal huske på – at de ukrainere, der har fået ophold efter særloven, ikke har en arbejdstilladelse knyttet til deres ophold, og det vil sige, at de jo til enhver tid kan fravælge de job.
Og dertil kommer så, at hvis de skal gøre det, kræver det organisering og oplysning – oplysning fra myndighedernes side og organisering fra fagbevægelsens side.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-11:
Altså, vi skal tage godt imod de ukrainske flygtninge, og vi skal slå hårdt ned på de grådige arbejdsgivere, de kyniske mellemhandlere, og det skal vi af hensyn til det enkelte menneske, der flygter fra Ukraine, vi skal gøre det for at forsvare vores ordnede og regulerede arbejdsmarked og undgå at ryge ind i sådan en nedadgående spiral, men vi skal også gøre det for at sikre fair og lige konkurrencevilkår, sådan at de gode og regulære firmaer også har en chance.
Konklusionen er, at vi aldrig skal acceptere, at en ny arbejdende underklasse vokser frem.
En af dem står jeg med her, og det er sådan nogle annoncer, hvor man – den her er så fra Work in Denmark – tilbyder lønninger på mellem 11.200 kr. og 13.500 kr. for en 40 timers arbejdsuge, og så koster det i øvrigt den enkelte ukrainer 750 kr. at få lov til at få anvist et job.
Andre annoncer er fra et firma, der hedder Arbejdsudleje, og begge steder opererer man altså med timelønninger, der ligger på mellem 70-85 kr. i timen, altså i omegnen af det, vi giver en ungarbejder i Danmark.
Jeg kan se, at lektor Jens Arnholtz til Fagbladet 3F siger, at udenlandske arbejdstagere har et meget lille forhandlingsrum.
Det skal forstås sådan, at det her er grundlønninger, men de har ikke på samme måde som danske lønmodtagere mulighed for at forhandle sig til højere lønninger.
Professor Jacob Nielsen Arendt siger også til Fagbladet 3F, at det her kan ramme familier og børn, hvis de er nødt til at leve i den slags armod over en længere periode.
Over for det står så ejeren af Arbejdsudleje, Andreas Kauders, der for det første ikke ser nogen problemer, og som bare siger: Vi tilbyder billig arbejdskraft til vores kunder.
Så hvad er det, vi kan gøre for at ramme dem?
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-11:
Mange tak for spørgsmålet.
Jeg er, som jeg tror ordføreren er klar over, naturligvis meget optaget af, at arbejde i Danmark foregår på ordentlige løn- og arbejdsvilkår, uanset hvilket land en person kommer fra, og vi har et særligt ansvar for at hjælpe de personer, der er fordrevet fra Ukraine, når de kommer til Danmark.
Der er ingen tvivl om, at ukrainere er velkomne til at arbejde, mens de har ophold i Danmark, for det er jo til stor glæde og gavn for både dem selv og for de virksomheder, som står og mangler arbejdskraft, og selvfølgelig også for det danske samfund som helhed.
Vi har i Danmark ikke en lovbestemt mindsteløn, men ukrainerne skal selvfølgelig ikke underbetales og udnyttes af skruppelløse arbejdsgivere.
Regeringen har nedsat et partnerskab med arbejdsmarkedets parter om ukrainere i job, og det var bl.a. med den hensigt, at vi skulle have fokus på bl.a. udfordringer med underbetaling.
Derfor vil jeg også tage problemstillingen op med arbejdsmarkedets parter i drøftelserne i partnerskabet om Ukraine og med Arbejdstilsynet.
Afsluttende vil jeg gerne komme med en klar opfordring til arbejdsgiverne, der overvejer at udnytte de mange ukrainere kom, der er kommet til Danmark: Opfør jer nu ordentligt, og lad være med at udnytte personer i en ulykkelig situation.
Tak for ordet.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-11:
Vil ministeren redegøre for, hvilke tiltag regeringen vil gennemføre for at sikre, at der ikke sker udnyttelse af ukrainske flygtninge i form af f.eks. arbejde på løn- og ansættelsesvilkår, der er markant lavere end de sædvanlige vilkår på det danske arbejdsmarked?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2022-05-11:
Tak til spørgeren og også tak for spørgerens engagement i, at vi faktisk har et land i balance, hvor man kan leve hele gode liv, uanset om det er i de store byer eller i de mindre samfund.
Jeg synes jo, at kirken faktisk bidrager enormt til det rundt i rigtig mange landsbyer og rigtig mange mindre sogne i vores land.
Der er nogle steder, hvor kirken nærmest er det eneste, der er tilbage, hvor brugsen, børnehaven og bussen er på vej væk.
Derfor er det også vigtigt for mig, at vi fortsat har en stærk lokalt forankret folkekirke i Danmark, men en del af det indebærer også, at der er mange af beslutningerne og dermed også ansvaret, der ligger ude lokalt.
Derfor er jeg heller ikke tilhænger af at afvige fra de principper.
Det er jo ofte sådan inden for det kirkelige regi, at det er fællesfonden, som man kan bruge til ekstraordinære udgifter eller til at støtte ekstraordinære projekter, og ellers er det de lokale kasser.
Lige præcis i den her sag er der ikke bemyndigelse til, at man kan yde den form for tilskud fra fællesfonden.
Jeg er sikker på, at der med de udfordringer, der er med det lokale krematorium, og dem anerkender jeg, kan findes gode lokale løsninger.
Det hører jeg også er i proces.
Peter Juel-Jensen (V), 2022-05-11:
Vil ministeren overveje, når der skal laves finanslov næste gang, at sætte en engangsbevilling på til et nyt krematorium på Bornholm?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2022-05-11:
Ja, det kan ministeren godt forstå.
Peter Juel-Jensen (V), 2022-05-11:
Baggrunden for, at jeg stiller spørgsmålet, er jo, at krematoriet enten skal udskiftes eller moderniseres.
Og det er, fordi de tekniske installationer ikke længere er tidssvarende, men også fordi de filtre, der renser røgen, trænger til en udskiftning.
Et nyt krematorium vil koste 20-30 mio. kr., og de penge kan Bornholms Provsti bistået af kommunen altså ikke lige selv finde.
Alternativet til en bornholmsk løsning er en løsning i Ringsted.
Kan ministeren godt forstå, at vi som ø gerne vil have en bornholmsk løsning?
Anni Matthiesen (V), 2022-05-11:
Er ministeren enig i, at der fortsat er store udfordringer med lange ventetider for udstedelse af opholdstilladelser til ukrainske flygtninge?
Peter Juel-Jensen (V), 2022-05-11:
Jo, men jeg har også hørt, at det er ved at være lidt svært at få de her ender til at nå hinanden, også fordi den dispensation, man har kørt på, ikke længere kan blive forlænget.
Det kunne måske være noget, som ministeren kunne beskæftige sig lidt med, altså om man kunne fortsætte den dispensation.
Men minister, det er altså også vigtigt, at vi ude i landdistrikterne, hvor vi hver eneste dag kæmper for at få tingene til at hænge sammen, prøver på at finde de gode løsninger på den bedste og den nemmeste måde.
Indimellem kan modstanden, kampen for at bevare de institutioner, der gør, at man er et helt samfund, blive kæmpestor.
Ministeren har en fortid som uddannelsesminister og ved, at vi har gjort meget for at få uddannelser ud i landdistrikterne.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-05-11:
Tak for spørgsmålet.
Danmark står med en stor opgave i at modtage de historisk mange fordrevne fra krigen i Ukraine, og jeg er meget opsat på, at ukrainere, som er omfattet af særloven, hurtigst muligt får opholdstilladelse, så de kan komme ud i det danske samfund.
Det er en vigtig prioritet for regeringen.
Derfor er Udlændingestyrelsen i gang med at give opholdstilladelser efter særloven, så personer, der er fordrevet fra Ukraine, kan få adgang til vores samfund.
For at sikre en hurtig sagsbehandling har myndighederne løbende arbejdet på at udvide med nye tider til optagelse af biometri til ansøgninger, ligesom myndighederne også har haft popupsteder i Esbjerg, Skive og Thisted.
Der er samtidig blevet indhentet ekstra medarbejderressourcer fra både Udlændingestyrelsen og øvrige steder i Udlændinge- og Integrationsministeriets koncern til sagsbehandlingen.
Jeg anerkender, at sagsbehandlingen af opholdstilladelsen til fordrevne personer fra Ukraine tager lang tid, men regeringen har sørget for, at fordrevne, der kommer fra Ukraine og har indgivet ansøgning om opholdstilladelse efter særloven, og som har fået optaget biometri, kan begynde at arbejde, mens deres ansøgning bliver behandlet.
Det giver virksomhederne mulighed for, at de allerede nu kan ansætte ukrainere omfattet af særloven.
Mange ukrainere i Danmark ønsker at komme i arbejde, så jeg er rigtig glad for, at der er mulighed for, at de kan komme i arbejde hurtigere, og at de ikke skal vente på, at de får tildelt opholdstilladelse.
Jeg er samtidig glad for, at udlændingemyndighederne yder en ekstraordinær indsats for at behandle ansøgningerne efter særloven, så ukrainerne kan komme ud og tage del i vores samfund.
Tak for ordet.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-11:
Jamen det er lige præcis det, der er kernen i det.
For det er rigtigt, at de ukrainske flygtninge, der kommer til Danmark, skal vi have ud i job så hurtigt som muligt, men det skal være ordentlige job.
Det skal ikke være i løndumpingjob, der presser løn og i øvrigt også almindelige ansættelsesforhold nedad.
Et af de værn, vi har bygget op, er de her erhvervsordninger for driftsledere og fodermestre.
Der ser vi nu en risiko, i forhold til at det her rådgivningsfirma siger til landbruget: I kan bare lade dem springe over og så komme over på vilkår, hvor I kan dumpe lønningerne.
Der må jeg bare sige til ministeren: Håb er ikke en strategi.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-05-11:
Jeg har aldrig påstået, at håb er en strategi.
Jeg tror faktisk, min chef har sagt lige det modsatte.
Det er klart, at selvfølgelig skal der være ordentlige vilkår, og selvfølgelig skal de folk, der er her fra andre europæiske lande og arbejder i landbruget, have ordentlige vilkår.
Men jeg må også bare sige, at den største del af de jobs, som ukrainere vil kunne tage, er jo ikke i landbruget.
Det er jo i servicefag, i byerhverv rundtomkring i landet.
Det gør vi et kæmpe stykke arbejde for at lykkes med.
Det skal vi kunne gøre, samtidig med vi også skal kunne sikre, at dem, der er i landbruget, er der på ordentlige vilkår.
Det er jeg helt enig med spørgeren i.
Jeg er i tvivl om, hvorvidt det er mit eller Beskæftigelsesministeriets område.
Men jeg vil bare sige, at det, at der er nogle banditter, der udnytter en forandring i vores samfund, er jo noget, der altid har været, og det skal vi selvfølgelig forsøge, så godt vi kan, at dæmme op for. Men jeg må samtidig også bare sige, at når jeg ser på den samlede udfordring, som vi har i forbindelse med, at der er kommet nogen, som er flygtet fra krig her til landet, så er det først og fremmest at sikre, at folk kommer ud på arbejdsmarkedet og får et job nu her.
Og så er jeg helt enig i, at de job selvfølgelig skal være på ordnede vilkår, det er der ingen tvivl om.
Jeg er godt klar over, at hvad angår fodermestre og den diskussion, der har været igennem mange år, har det jo været en ordning, som har været attraktiv for arbejdsgiverne.
Og jeg ved også, at min forgænger har været inde i diskussionen og også, synes jeg, leveret nogle svar på det.
Men lige nu er problemet nærmere, at der er for få ukrainere, der kommer i job, end det er, at der er for mange, der kommer i job på de forkerte vilkår.
Altså, det vigtigste nu er at sørge for, at de rigtig mange mennesker, som er her i landet, rent faktisk kommer ud og får et job.
Og med den størrelse, som landbruget har i dag, kommer der jo ikke 15.000 mennesker i arbejde dér.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-11:
Her vil jeg så starte med at konstatere, at håb ikke er en strategi, for den der forhåbning om, at folk derude bare gør det rigtige, tror jeg ikke er noget, man skal læne sig alt for meget op ad.
Så vil jeg sige, at debatten om de her erhvervsordninger har vi haft i årevis, og vi har haft mange forhandlinger, og nu er vi jo landet på en model, som er accepteret af parterne på arbejdsmarkedet og bakket op af et flertal her i Folketinget.
Vores udfordring er jo nu, at der er nogle derude, der spekulerer i snedige overspringshandlinger for at få fingrene i en endnu større profit.
Og det er blevet blotlagt af bl.a. – og måske især – 3F's fagblad.
Vi må jo bare sige, at med den ordning, vi har i dag, skal fodermestre have en samlet løn, der mindst udgør 9.600 kr., men der er en fare for, at de ukrainere, der er i landet efter den her fodermesterordning, vil få en markant lønnedgang, hvis de ikke længere får ret til den her løn, men i stedet for skal aftale deres løn selv med arbejdsgiverne.
Ukrainerne udgør i øvrigt 94 pct. af alle de udlændinge, der er i landet på fodermester- og driftslederordningen – faktisk ca. 4.500 mennesker.
Jeg står her med en pressemeddelelse fra et rådgivningsfirma, der hedder SAGRO.
De skriver om sig selv: Stærk landbrugsrådgivning til verdens bedste landbrug.
Og de skriver bl.a.: »Ukrainske praktikanter og fodermestre, samt medfølgende familie kan også søge om ophold efter særloven, selvom de allerede har en opholdstilladelse på en erhvervsordning.«
De skriver også: »For landbrug uden overenskomstaftale kan fastsættelse af løn og ansættelsesvilkår derfor aftales individuelt og frit mellem arbejdsgiver og medarbejder.«
De siger også her i pressemeddelelsen, at man skal acceptere ordnede forhold.
Men det er jo det her, der foregår, altså en rådgivning, hvor man siger: I kan godt slippe uden om den her ordning om driftsledere og fodermestre og slippe billigere i forhold til lønnen.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-05-11:
Tak for spørgsmålet.
Ukrainere, som i dag opholder sig i Danmark, enten på en erhvervsordning, som studerende, som familiesammenført eller som medfølgende familie til en arbejdstager, og som mister deres opholdstilladelse, eksempelvis fordi opholdstilladelsen inddrages eller ikke kan forlænges, har mulighed for at søge om opholdstilladelse efter lov om midlertidig opholdstilladelse til personer, der er fordrevet fra Ukraine; det, vi kender som særloven.
Der vil formentlig være flere af de herboende ukrainske statsborgere, som i et vist omfang vil ønske at skifte opholdsgrundlag og søge om midlertidig opholdstilladelse efter særloven inden for deres opholds- og arbejdstilladelse, når den ophører.
Det er der ikke noget til hinder for.
Ukrainske landbrugspraktikanter skal f.eks. vide, at de er velkomne til at blive i Danmark lige så længe som de fordrevne, der kommer hertil fra Ukraine, også selv om deres praktikforløb udløber.
Vi har en forpligtelse til i fællesskab at løfte opgaven med de ukrainske statsborgere i arbejde på en ordentlig og værdig måde.
Det gælder også, selv om vi i forhold til det udlændingeretlige ikke stiller krav til løn- og arbejdsvilkår, som vi gør, hvis man f.eks. har opholds- og arbejdstilladelse, hvor man stiller nogle andre og tydeligere krav.
Men fra regeringens side har vi alligevel en klar forventning om, at de ukrainske statsborgere, som søger om opholdstilladelse efter særloven, selvfølgelig kommer til at arbejde under ordnede forhold.
Med de seneste tiltag har vi efter ønske fra dansk erhvervsliv gjort det muligt, at ukrainske statsborgere kan starte i arbejde, mens deres ansøgning er i gang med at blive behandlet.
Det er selvfølgelig en tillidserklæring til det danske arbejdsmarked, og vi håber, at danske virksomheder vil tage godt imod de ukrainere, som gerne vil hurtigt i arbejde og bidrage til vores samfund, for ingen kan være tjent med, at de ukrainske statsborgere bliver udnyttet ved at blive tilbudt urimelige løn- og arbejdsvilkår.
Derfor kan jeg også i forlængelse af min kollega kun appellere til, at man fra erhvervslivet viser sig fra sin bedste side, når man ansætter ukrainere.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-11:
Vil ministeren redegøre for, hvilke tiltag som regeringen vil gennemføre for at sikre, at der ikke sker løndumping for de ukrainere, der allerede er i landet på erhvervsordninger, herunder i landbruget?
Nu er jeg lidt i tvivl om, om ministeren har forstået, hvad udfordringen går ud på.
Udfordringen er, at der nu er nogle af de mennesker, der er i Danmark på erhvervsordninger, som er accepteret og godkendt af både erhvervslivet og af fagforeningerne og af et flertal her i Folketinget, der bl.a. bliver rådgivet igennem den her pressemeddelelse fra et rådgivningsfirma, der hedder SAGRO – og som er nuanceret nogle andre steder i pressemeddelelsen, det skal også siges – men alligevel tydeligvis signalerer til landbruget, at de kan lade dem springe fra at være under den regulerede ordning og over på det uregulerede marked, hvor der ikke er overenskomster og dermed ikke bund under lønningerne.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-05-11:
Jeg vil gerne undersøge, hvad mulighederne er, men jeg vil også sige, at der er forskel.
Derfor tror jeg også, det er vigtigt, at faktorerne kommer i den rigtige rækkefølge.
Men jeg vil gerne undersøge, hvad mulighederne er.
Anni Matthiesen (V), 2022-05-11:
Jeg vil egentlig godt starte med at sige, at jeg var rigtig glad, da jeg stillede spørgsmålet her den 20. april til den foregående udlændinge- og integrationsminister, om det ikke kunne lade sig gøre, at de ukrainske flygtninge kunne komme hurtigere ud på arbejdsmarkedet.
Der må det siges, at det har man så løst.
De må gerne sige ja tak til at gå i arbejde, også selv om de ikke har fået papiret og opholdstilladelsen i hånden.
Jeg møder nu nogle eksempler på nogle problemer, som man også på en eller anden måde må kunne løse.
Det er i forhold til at få tildelt en bolig.
Kommunerne bruger jo den begrundelse, at så længe de ikke kan dokumentere, at de har opholdstilladelse, kan det være svært for kommunerne at anvise en bolig.
Jeg har et konkret eksempel fra Kolding Kommune, hvor der har været private, der har været så søde at hjælpe, men som så står i en særlig situation, som gør, at den ukrainske familier ikke kan blive boende hos dem.
De får jo så det svar, at så længe de ikke har fået papirerne og opholdstilladelsen, er den eneste udvej at køre dem retur til Padborg.
Så må de opholde sig der, indtil de får papirerne, selv om deres børn er startet i skole i Kolding.
Er der en eller anden form for mulighed for – ligesom man hjalp dem hurtigere ud på arbejdsmarkedet – at man også kunne sikre de andre ting?
Det er f.eks., når vi taler om en bolig.
Jeg ved også, at det med at få et kontonummer i et pengeinstitut er en vanskelig opgave.
Jeg vil være rigtig glad, hvis ministeren vil prøve at undersøge det, for jeg hører også i de her dage nogle eksempler, hvor ukrainske flygtninge bliver kastebold mellem kommunerne.
Jeg ved godt, at det i sidste ende jo også har noget at gøre med, hvad kommunerne får ud af det – det er så måske mest på det område, som ministeren tidligere havde med at gøre – men i sidste ende er det jo de ukrainske flygtninge, det rammer.
Jeg vil godt lige her til sidst have bekræftet det, som jeg tror ministeren sagde.
Vil det sige, at hvis man har et job, er man også sikret at kunne få en bolig i den kommune, man arbejder i?
Er det dét, der er nøglen til at kunne sige til kommunen: Så skal I også anvise mig en bolig?