runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2017-10-26:
Tak til fru Christina Egelund for at være med her i debatten.
Nu er det jo ikke sådan, at vi har haft det held at have fru Christina Egelund med i de forhandlinger, der har været, om taxalovgivning.
Der har vi jo haft glæde af partifællen hr. Villum Christensen.
Men det er jo glædeligt, at Liberal Alliance, som ellers virkelig har kørt en kampagne for, at vi sådan set bare skulle have fuldstændig wild west-forhold på det her område, har været med til at tage ansvar for en lovgivning, der sikrer, at der skal betales skat, og at der skal være miljø- og klimakrav i de her taxabiler.
Det vil jeg gerne kvittere for – det er jo positivt, at man kan gå konstruktivt ind og være med i det.
Alligevel vælger fru Christina Egelund at åbne for, at det er ærgerligt, at der ikke er plads til nogle af de her nye spændende firmaer.
Og det er jo ikke sådan, som også vores fremragende ordfører, fru Mette Reissmann, var inde på, at vi er imod ny teknologi, det kan vi sagtens se for os, men kan fru Christina Egelund ikke anerkende, at et af de problemer, der har været med bl.a. Uber, er, at der ikke rigtig har været nogen af de steder, hvor de har fungeret, hvor der er blevet betalt skat, og at der faktisk er sket det, at i store byer som New York og London og Paris har man valgt at dømme dem ude, fordi der ikke var tilstrækkelig styr på det med skattebetalingen, og at det derfor er rigtig godt, at vi her i Danmark har fået en lov, der har mere styr på de her ting?
Christina Egelund (LA), 2017-10-26:
Jeg skal bekræfte det, som hr. Kim Christiansen siger, altså at vi ikke med det her lovforslag afskaffer taxaloven.
Der vil stadig væk være en regulering på det her marked, og det synes jeg også jeg anerkendte i min ordførertale.
Det, jeg bare siger, og som jeg glæder mig over, er, at vi med den her lov liberaliserer markedet, og det gør det jo alt andet lige mere fleksibelt, både for nye operatører, men jo også for de nuværende operatører på markedet at fungere og drive en mere fornuftig forretning.
Og det synes jeg grundlæggende er rigtig sundt.
Kim Christiansen (DF), 2017-10-26:
Jeg er enig så langt, at der jo kommer en nemmere adgang til tilladelser.
Men vi er jo også enige om, at der stadig væk er en taxalov, at der er nogle krav, der skal opfyldes.
Så det her med platforme, som vi lige hørte til allersidst, er jeg ret sikker på ikke er en del af det her.
Så er det, fordi Liberal Alliance prøver at tale noget op, som de ikke fik igennem i forhold til loven, og det er selvfølgelig helt legitimt, men der vil jeg bare ligesom få det manet i jorden – der er altså ikke her tale om nemmere adgang for nye platformsøkonomier.
Der er en reguleret branche, og der nogle krav til at kunne køre taxa i Danmark.
Så er det klart, at for dem, der vil det, er der kommet en nemmere adgang – det er rigtigt.
Christina Egelund (LA), 2017-10-26:
Så i forhold til det udgangspunkt, man har, før det her lovforslag vedtages, får vi trods alt et mere liberalt marked, et marked, hvor det vil være lettere at etablere sig, også for nye typer af virksomhedsplatforme.
Kim Christiansen (DF), 2017-10-26:
Det var fru Christina Egelunds bemærkning om, at med det her lovforslag var man trods alt kommet tættere på, at nye virksomheder, nye teknologier kunne operere i Danmark.
Så er der noget i forslaget, jeg ikke har læst.
Jeg ved ikke, hvordan man kan nå til den konklusion.
Christina Egelund (LA), 2017-10-26:
Tak, formand.
Det glæder mig, at vi i dag behandler en liberalisering af taxaerhvervet i Danmark, for
Den geografiske begrænsning ophæves, så man kan køre taxa i hele landet, hvis man får en tilladelse.
Der indføres én type tilladelse for erhvervsmæssig persontransport i biler; antalsbegrænsningen ophæves, så danskerne vil få bedre mulighed for at få fat i en taxa, og det er tiltrængt; kunderne vil få mulighed for at aftale en fast pris med deres taxachauffør – alt sammen tiltag, som gør det lettere for de enkelte vognmænd og chauffører at drive deres virksomhed, og som vil gøre det til en bedre oplevelse at være taxakunde i Danmark.
Det er vist ikke nogen hemmelighed, at vi i Liberal Alliance gerne var gået endnu videre i liberaliseringen af lovgivningen.
Vi så gerne, at man havde givet nye former for taxakørsel lettere muligheder for at operere i Danmark.
Vi glæder os dog over, at også de nye virksomhedsplatforme med vedtagelsen af det her lovforslag er tættere på at kunne operere i Danmark, end de har været tidligere.
Så samlet set er der kun en lille dråbe malurt i det liberale bæger, for overordnet set er det et rigtig godt, liberalt lovforslag, som vi behandler, fordi det giver borgerne og erhvervet nye muligheder.
Det ophæver en række begrænsninger, og det styrker konkurrencen på taxamarkedet til gavn for alle.
Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Henning Hyllested (EL), 2017-10-26:
Jo, det er jeg helt enig i, og jeg gjorde også meget ud af i min ordførertale at sige, at det her er et udestående problem, og jeg synes, det er ærgerligt, at man ikke benytter en ny taxalovgivning til at tage hul på det her
Jeg er meget enig i, at så længe det flyder, som det gør, kunne man jo rette op på noget af det, netop ved at trafikselskaber, regioner og kommuner stillede krav om sociale klausuler i deres udbud.
Det gør de for nogles vedkommende i dag, og nogle steder fungerer det faktisk godt, og der er ved at komme kontrolmekanismer op at køre, også drevet frem af bl.a. 3F.
Men der er stadig væk store områder, Midttrafik, Sydtrafik, som jo afviser at have noget med det at gøre, og de vil ikke supplere deres udbud med sociale klausuler.
Så jo, helt klart er det det største udestående problem, vi har i øjeblikket.
Rasmus Prehn (S), 2017-10-26:
Det kan jo være, fordi det er et skridt i den rigtige retning i forhold til den underminering, der var lagt op til, hvor det var ren wild west, der var alternativet.
Det kunne jo være derfor.
Men kan hr. Henning Hyllested ikke være enig i, at det, der skal til, er så, at vi får taget det næste skridt i forhold til at få retableret retstilstanden fra før NORTRA-dommen, så vi får de mest repræsentative overenskomster til at gælde på det her område, og så vi sikrer, også når regioner og kommuner laver udbud, at man opererer med en eller anden form for social klausul?
Vi hørte jo nærmest Venstres ordfører ikke bruge ordet social klausul, men det var lige før, han sagde, at man må stille nogle krav op, som sikrer, at der er ordentlige vilkår.
Er det ikke den her retning, vi skal gå i for at sikre – i hvert fald på det her OST-tilladelsesområde – at der kommer mere skik på tingene, for der er altså steder, hvor den måde, det fungerer på, simpelt hen ikke er acceptabel?
Henning Hyllested (EL), 2017-10-26:
Jo, det sidste kan jeg bekræfte, altså at DTR og også 3F har udtalt sig sådan.
Det er helt klart min opfattelse, at DTR i høj grad taler på vegne af den københavnske taxabranche, som jeg sagde.
Det er også rigtigt, at 3F bakker op om det her, og jeg må ærligt indrømme, at det forstår jeg simpelt hen ikke, for mine drøftelser med mange af 3F's tillidsmænd på det her område har vist, at de er voldsomt bekymret for den stigende konkurrence, der vil opstå, ikke mindst i byerne, hvor taxaerhvervet jo er udbredt, og hvor man har de mange medlemmer.
Det kan jeg helt åbent sige.
Ja, det er klart.
Jeg kan selvfølgelig ikke undlade at komme med en kort bemærkning, når nu ministeren mener, at jeg repræsenterer et synspunkt, som ligger rigtig, rigtig mange år tilbage.
Man bliver sådan helt gjort til det, som vi kaldte nogle fra Sovjetunionen i sin tid, nemlig de røde zarer.
Men pyt nu med det.
Jeg har ikke noget imod, at chauffører bliver vognmænd og kan blive kapitalister.
Jeg erkender, at vi lever i et kapitalistisk samfund, så det er muligt.
Men det er klart, at når man har et erhverv, hvor der er lagt et loft over antallet af tilladelser, er der jo nogle, der ikke kan blive vognmænd.
Men jeg har ikke noget imod, at der er nogle, der bliver vognmænd, hvis muligheden er der.
De skal bare leve op til nogle krav, så vi er sikre på, at det erhverv, de driver, er sundt og godt.
Der er trods alt et stort ansvar forbundet med at fragte andre personer.
Jeg tvivler egentlig også på, hvor mange det egentlig er et ønske hos.
Det er det givetvis hos nogen.
Men der er jo også andre chauffører, som egentlig er godt tilfredse med at være chauffører og bare gerne vil have, at de kan udøve deres hverv, også under sunde vilkår uden at være udsat for ublu konkurrence, og som derfor også skal leve op til nogle krav.
I den forbindelse er det væsentlige for os i Enhedslisten hele spørgsmålet om overenskomstbestemmelser, som jeg var inde på i min ordførertale.
Kan ministeren ikke give et svar på, hvorfor man ikke – når man nu har muligheden i forbindelse med en ny taxilov – skærer igennem og får de formuleringer på plads, som skal på plads, og som jo bruges tilsvarende i godskørselsloven og buskørselsloven?
Så kan vi få det problem ud af verden, som plager vejtransporten i det hele taget – bus-, gods- og taxibranchen – og som i øjeblikket giver anledning til det, som vi kalder wild west-tilstande, i flextrafikken.
Henrik Dahl (LA), 2017-10-26:
Jeg tror sådan set ikke, der er brug for, at vi har andre institutioner end de institutioner, som vi har i dag.
Jeg tror bare, at forholdet mellem de her institutioner kommer til at udvikle sig, og at det vil udvikle sig dér.
Hvad der nøjagtigt vil ske inden for de institutionelle rammer, vi har, er det svært for mig at spå om.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-10-26:
Det danske kongeriges arktiske politik er ved at være ved vejs ende.
Hvad er Liberal Alliances bud på en god arktisk politik for kongeriget?
Henrik Dahl (LA), 2017-10-26:
Altså, først og fremmest skal vi jo selvfølgelig stå fast på, at den her bæredygtighedsmålsætning er opfyldt, og at den er i overensstemmelse med de erklæringer, der ligesom er.
Det er rigtig vigtigt.
Jeg tror også, at vi måske kan finde nogle interessepartnere, hvis vi ser os lidt omkring i det arktiske område.
For jeg er da bekendt med, at f.eks. Norge, som selvfølgelig ikke er et EU-land, men som jo altså så at sige er inde i systemet, også er meget kritisk over for sådan en meget overdrevet idealistisk fremfærd fra EU's side.
Så der er nok nogle alliancepartnere, vi kan alliere os med dér.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-10-26:
I FN's erklæring om oprindelige folk, som blev vedtaget i 2014, og som også er en erklæring, som kongeriget støtter op om, og hvor Grønland meget aktivt har bidraget til slutdokumentet, siger de jo også, af det grønlandske folk og inuitterne har ret til en bæredygtig hvalfangst.
I forbindelse med hvalfangsten er det jo meget vigtigt for os at pointere, at Danmark står ret så alene i forhold til sine kollegaer i EU, hvad angår bæredygtig fangst af vores hvaler i Grønland.
Hvad mener Liberal Alliances ordfører om, hvordan vi skal tackle den problemstilling, der er, til trods for at det er baseret på indstillinger fra forskning og analyse, således at det understreges, at det er bæredygtigt og godt?
Hvad skal vi gøre for at få de andre EU-medlemslande med ind i vores indstilling?
Henrik Dahl (LA), 2017-10-26:
Den rolle, som man spiller, er, at man observerer og melder, hvad man ser, og det synes jeg er vigtigt.
Og selv om det ikke er et militært virkemiddel, tror jeg faktisk, at det har en betydning, at det er søværnets inspektionsskibe, som står for opgaven.
Christian Juhl (EL), 2017-10-26:
Jamen mener Liberal Alliances ordfører virkelig, at der med et marineskib og to helikoptere kan ske suverænitetshåndhævelse omkring Grønland og for den slags skyld også Færøerne – samtidig?
Hvad er det, de skal kunne gøre, ud over at de skal observere, stå til rådighed og hjælpe til, hvis der sker civile katastrofer eller andre katastrofer som f.eks. naturkatastrofer oppe i området?
Forestiller Liberal Alliance sig, at de overhovedet skal kunne spille en militær rolle i nogen som helst sammenhæng?
Henrik Dahl (LA), 2017-10-26:
Jeg er rigtig glad for kommentaren, fordi den giver mig anledning til at præcisere, hvad jeg helt nøjagtigt mente med mine bemærkninger.
Selvfølgelig er jeg enig i – som det også er blevet foreslået flere gange – at det arktiske område skal være et lavspændingsområde.
Men det er bare sådan, at i den håndhævelse af suverænitet osv., som jeg har været inde på, spiller f.eks. søværnets skibe jo en vis rolle, og det er såmænd bare den rolle, som f.eks. søværnet spiller i det arktiske område, som jeg henviser til.
Christian Juhl (EL), 2017-10-26:
Tak for det.
Det er der da selvfølgelig, for når der er penge at tjene, er der også potentiale for konflikt.
Alene uenigheden om kontinentalsoklen er jo i sig selv et problem.
Men ordførerens konklusion er jeg ikke enig i.
Han sagde, at det selvfølgelig derfor var nødvendigt med en militær tilstedeværelse.
Der er jo netop lavet nogle internationale aftaler om, at al konflikt på Arktis skal løses med folkeretten, og al den stund at der nu er, jeg tror, det potentielt er 25 eller 27 lande, der mener, at de har interesser i Arktis – selv om det så kun er få kyststater, der reelt har områder der – så mener jeg, at det ville være farligt at gå den vej at sige, at militæret skal være til stede.
Jeg mener, at vi skal arbejde for en afmilitarisering, så vi skal gøre noget andet, end vi plejer at gøre, for ikke at få militære konflikter.
Vi skal undgå optrapning og løse konflikter med folkeretten.
Christian Juhl (EL), 2017-10-26:
Jeg benytter gerne enhver lejlighed til diskutere demokrati og selvbestemmelse.
Selvbestemmelsesretten for oprindelige folk er jo enormt vigtig, hvis de skal bevare en mulighed for at overleve som selvstændige folk.
Derfor er det basis.
Jeg vil til den debat, som ifølge formanden kommer senere, sige, at det jo altid har været Danmarks princip, at man har taget de skridt, som man i fællesskab med Færøerne og Grønland har kunnet tage, i retning af selvbestemmelse.
Og det betyder rent faktisk nu med den nye lovgivning, at man kan indføre selvstændighed, hvis de to lande beslutter det.
Og det bliver ved med at være Danmarks politik; det er jeg overbevist om.
Magni Arge (T), 2017-10-26:
Mener Enhedslisten så, at det ville være værdifuldt at fokusere mere på netop demokrati og selvbestemmelsesretten for arktiske nationer og arktiske folk, som egentlig ikke er nationer, for netop at sikre deres, hvad skal man sige, interesser i forhold til etablerede staters interesser i Arktis?
Christian Juhl (EL), 2017-10-26:
Nej, det gør jeg ikke, og jeg opfatter det heller ikke som særlig seriøst, når hr. Søren Espersen siger det.
Det er bare påfaldende, at en formand for Det Udenrigspolitiske Nævn kan finde på at sige den slags ting, og at et fremtrædende medlem af et af de større partier i Folketinget siger det.
Det er sandsynligvis, fordi han mener det.
Det er en betingelse for at udvikle et samfund, at man bygger et demokrati op og bygger principperne på et demokrati.
Ellers er vi jo tilbage i en kolonitid, hvor der er nogle, der hen over hovedet på folk siger: Sådan og sådan skal det være.
Og vi har jo ikke forbandet gode erfaringer med Danmarks ageren i Grønland.
Jeg vil gerne minde om, at vi faktisk tvangsflyttede børn i det forrige århundrede i en illusion om, at vi kunne tage grønlændere til Danmark og lave dem til elitemennesker, som så kunne tage tilbage og lede landet.
Det endte i en katastrofe for de mennesker, og jeg vil gerne bede Dansk Folkeparti og Søren Espersen om endnu en gang at overveje, om ikke det er demokrati, som er basis for enhver udvikling, og at demokrati og dialog er en basis for at løse alle problemer i Grønland.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-10-26:
Det danske kongerige, Danmark, Færøerne og Grønland, indgav deres submission til havretskonventionen vedrørende sokkelkravet.
Kongeriget har et overlap med Rusland og Norge.
Den skal forsvares i form af forskning og med analyser og yderligere engagement i det arktiske område for at gøre vores krav som kongerige stærkere.
Som ordføreren nævnte, peger forsvarsudspillet, hvad angår Arktis, ikke på flere midler.
Hvad er Radikale Venstres bud på, hvordan vi kan gøre kravet stærkere, hvis der ikke afsættes flere midler på området?
Magni Arge (T), 2017-10-26:
Mener Enhedslisten, at det er en farbar vej til at skabe en mere bæredygtig udvikling i de arktiske lande som f.eks. Grønland at tiltræde det forslag, som Søren Espersen er kommet med, om at annullere selvstyret?
Christian Juhl (EL), 2017-10-26:
Jamen så må vi jo hellere stramme os an og gøre det kort.
Ordføreren sagde, at der er meget snak om defensive interesser i Arktis.
Jeg efterlyser nærmest kræfter, som vil arbejde defensivt, og jeg forstår ikke, at ordføreren nedtoner det defensive.
Er det defensivt at forhindre forurening?
Han siger, at det mere drejer om at forhindre nogle ting.
Er det f.eks. defensivt at forhindre forurening af havene, at forhindre militære konflikter, at forhindre de store landes overfiskeri eller at forlange, at SDG-målene skal sættes i centrum?
Forudsætningen for, at de mennesker, der lever i Arktis, kan få nogle gode og bæredygtige vilkår i fremtiden, er vel, at betingelserne er på plads, og at man netop er defensiv på de her områder og siger: Det vil vi ikke acceptere.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-10-26:
Jeg tror, at hvad angår Pituffik og amerikanernes tilstedeværelse i Grønland, ligger det mere i den manglende åbenhed, vi oplever, mellem Grønland og Danmark.
Hvad har Danmark givet amerikanerne lov til og ikke givet dem lov til?
Det gælder, hvad angår forsvaret, men også helt bestemt, hvad angår forurening.
Jeg synes, der er blevet mystificeret så meget i forhold til amerikanernes tilstedeværelse i Grønland.
Grønland efterlyser en åben dialog og en åben debat og åbenhed om amerikanernes tilstedeværelse i Grønland – ikke bare i form af politisk indflydelse, men også økonomisk gevinst.
Christian Juhl (EL), 2017-10-26:
Det forstår jeg godt, når det drejer sig om forsvarets skibe og den slags ting, som jo har flere funktioner, og som i praksis stort set altid har en civil nytteværdi.
Men i tilfælde, hvor man har en militær radar, hvor USA mere og mere lukker sig om sig selv og ekskluderer især grønlandske arbejdere, men også grønlandske virksomheder i forhold til driften af det, vil jeg høre, om ikke ordføreren synes, at det ser ud, som om USA siger: Her bestemmer vi; der er ikke andre, der skal blande sig i det område.
Og på den måde er de med til at ekskludere en fælles diskussion af, hvordan lavspændingshensigten skal administreres.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-10-26:
Ilulissaterklæringen er jo ikke som sådan en aftale om afmilitarisering af det arktiske generelt.
Ilulissaterklæringen er baseret på, at alle Arctic Five-lande respekterer Law of the Sea, havretskonventionens, bestemmelser om et fredeligt område, og at vi alle sammen står sammen om det, indtil andet er bestemt.
Når det er sagt, er alle Arctic Five-lande blevet enige med hinanden om, at vi holder Arktisområdet som et ikkemilitariseret område, men også et område, hvor vi hver især respekterer havretskonventionen.
Det er det bedste dokument, vi har i dag, der binder os sammen i forhold til at kunne stå sammen om, hvad der skal foregå i Det Arktiske Ocean.
Men jeg vil stadig væk sige, at afmilitarisering i sig selv er til diskussion blandt os alle sammen – at der er militær tilstedeværelse betyder ikke, at der er tale om militarisering, men at der er fokus på beredskabet og deslige, som Grønland generelt også støtter op om.
Så jeg tror, det er utrolig vigtigt at se på, hvilken form for tilstedeværelse vi har fra militærets og forsvarets side.
Hvad andet er det der til?
Der må vi alle sammen træde til.
Christian Juhl (EL), 2017-10-26:
Tak for det.
Jeg vil gerne høre, om fru Aleqa Hammond mener, at USA følger Ilulissataftalen, når de opgraderer radaren uden at engagere Danmark og Grønland i afgørelsen med den risiko, at Grønland bliver et større bombemål i en militær konflikt.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-10-26:
Altså, først vil jeg sige, at i forhold til uddannelsesområdet, som ordførerens første spørgsmål handlede om, ser vi med bekymring på, at regeringens støtte til UArctic ser ud til at bortfalde med det finanslovsforslag, som vi har foran os.
Så det ser vi med stor bekymring på.
I forhold til militæret og forsvaret ser vi jo ikke nødvendigvis en øget militarisering i Arktis.
Vi ser jo heldigvis, at den diplomatiske indsats, der bliver gjort, både fra Grønlands side, men også fra Danmarks side, har en positiv virkning, og det skal vi jo blive ved med at have fokus på, altså et fredeligt Arktis og et Arktis, hvor vi godt kan samarbejde.
Vores fokus i Inuit Ataqatigiit er på de civile opgaver.
Der er en lang række samfundsopgaver, man løser allerede i dag.
Det er alt fra f.eks. en isbryder, der sørger for, at der kan komme forsyninger ind til en bygd, til andre konkrete opgaver.
Christian Juhl (EL), 2017-10-26:
Et andet spørgsmål handler om militariseringen af Arktis.
Det kan jeg godt forstå.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-10-26:
Jeg har været i dialog med Grønlands universitet Ilisimatusarfik, som giver udtryk for, at de i stigende grad er glade for det samarbejde, som der er i UArctic, The University of the Arctic.
Og det, jeg egentlig personligt synes er allermest interessant, er, hvordan vi kan sikre en større mobilitet i Arktis i forhold til studerende, men også i forhold til forskere.
Hvordan kan vi sikre, at forskere fra arktiske universiteter i f.eks. USA eller Rusland også kan komme til Grønland og være med til at undervise nogle af de grønlandske studerende?
Og omvendt, hvordan kan vi få grønlandske studerende ud andre steder i Arktis for at lære mere om det fællesskab, der trods alt er i Arktis?
Christian Juhl (EL), 2017-10-26:
Kunne ordføreren uddybe, på hvilke områder de forskningsmæssige samarbejder, der fungerer, med fordel kunne placeres i Arktis, f.eks. i Grønland?
Magni Arge (T), 2017-10-26:
Jeg frafalder.
Det er ikke nødvendigt.
Marlene Borst Hansen (RV), 2017-10-26:
Jeg føler mig ikke i stand til konkret at redegøre for den radikale holdning på det område, så jeg vil ligeledes bede hr. Christian Juhl om at stille spørgsmålet til den radikale ordfører.
Christian Juhl (EL), 2017-10-26:
Det vil jeg gerne respektere, og derfor vil jeg så nøjes med at stille et mere generelt spørgsmål: Hvad mener ordføreren om den tiltagende militarisering, der sker af området?
Der er også nogle her i salen, der mener, at det er nødvendigt, fordi der kan være konflikter.
I øjeblikket er det Rusland, der er den altdominerende part i Arktis, og det er både med atomvåben og store militære anlæg.
Synes ordføreren, at det er nødvendigt med en militarisering af Arktis for at løse de konflikter, der kommer i fremtiden?
Marlene Borst Hansen (RV), 2017-10-26:
Jeg er som sagt ikke ordfører på området, men jeg har fået lov til at læse ordførertalen op.
Så de mere konkrete spørgsmål til, hvad der ligger bag de formuleringer, som jeg læste op fra talen, bliver jeg nødt til at bede spørgeren om at stille til den radikale ordfører på området.
Christian Juhl (EL), 2017-10-26:
Jeg var så heldig på Arctic Circle at se en ny canadisk film, der hed »Angry Inuk«.
Og der fik vi en rigtig, rigtig god diskussion bagefter netop om de her ting og netop om konventionen, hvor der fra mange sider blev sagt, at vi er nødt til at benytte 10-årsjubilæet for aftalerne til at sige, hvordan vi kan tage nye skridt videre, også sådan, at det i alle arktiske spørgsmål bliver et meget centralt emne.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-10-26:
Mange tak.
Nu er det sådan, at retssikkerheden halter, i hvert fald i nogle områder i Grønland, og det er sådan set et ansvar, som vi har her i Folketinget.
Så derfor tænker jeg, at det kunne være på sin plads at fokusere på, hvad det er, vi selv skal gøre for at rette op på nogle af de områder, som vi allerede i dag har et ansvar for, frem for at fokusere på nogle af de andre områder.
Kigger man på socialområdet og på uddannelsesområdet, ser man, at vi jo er nogle i Grønland, som kæmper for at sørge for, at de her områder bliver løftet, og tallene viser sådan set også, at det går den rigtige vej.
Nogle af os synes, det går for langsomt.
Men det er sådan set for at pointere, at vi har en opgave i dag, som vi ikke løfter i tilstrækkelig grad.