runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-20:
Jamen der er altid mange sådan velvillige ord, som jeg er sikker på man kan lune sig ved ude i kriminalforsorgen, men jeg tror også, at man er ved at have tabt tilliden til, at politikerne så rent faktisk også handler på de problemer, der er.
Det her var et redskab til at kunne handle, det var et redskab til at kunne få flere hænder.
Mener De Konservative, at det er en acceptabel situation, der er i kriminalforsorgen lige nu, hvor så mange søger væk, på grund af at der ikke er hænder nok, og hvor problemerne vokser sig større og større, fordi det vælter ind med indsatte, bl.a. som følge af strafskærpelser, som Folketinget har vedtaget?
Altså, hvor går smertegrænsen for De Konservative, og hvornår skal vi handle?
Britt Bager (KF), 2021-04-20:
Altså, jeg forsøgte faktisk at udtrykke mig ganske klart.
Jeg synes, det her er et glimrende forslag fra SF, og jeg synes også, at jeg forsøgte at udtrykke ganske klart, at vi meget gerne ser nærmere ind i problemstillingen, og at vi gør det, når det er sådan, at der skal forhandles en flerårig aftale, og det skal der senere i 2021.
Tak for det, formand, og tak til SF for at sætte fokus på det her problem.
Det er en meget relevant problemstilling, og det er vigtigt, at vi hele tiden følger udviklingen i antallet af fængselsbetjente.
Det her er et område, som fortjener vores opmærksomhed.
Antallet af fængselsbetjente er faldet de seneste år, og fængselsbetjentene er tilmed en udsat gruppe, som på mange måder har et rigtig opslidende arbejde.
En måde at sikre et fortsat optag på kunne være at tilbyde en elevløn i skoleperioden på fængselsbetjentuddannelsen.
Det vil især gøre uddannelsen mere tiltalende for personer, som er midt i livet, som gerne vil videreuddanne sig, men som er i en situation, der gør, at de ikke kan få økonomien til at hænge sammen på su.
Aftalen for Kriminalforsorgens økonomi udløber i år, og vi ser frem til forhandlingerne om en ny aftale.
Derfor venter vi også på regeringens udspil, og vi vil gerne drøfte det udspil, før vi tager stilling til det her forslag.
For det er vigtigt, at vi får afdækket alle aspekter af, hvordan vi tiltrækker flere elever til faget, og det håber vi på at kunne gøre under forhandlingerne.
Derudover skriver forslagsstillerne, at aftalen skal finansieres af det økonomiske råderum.
Vi ved stadig væk ikke, hvad coronakrisen har gjort ved råderummet.
Lad mig igen understrege, at vi ser meget positivt på SF's forslag, for SF rejser her et problem, som vi skal finde en løsning på.
Derfor ser vi frem til forhandlingerne om aftalen for Kriminalforsorgens økonomi, men vi vil vente på, at området bliver fuldt ud belyst under de forhandlinger.
Det Konservative Folkeparti støtter intentionen i forslaget her, men vi kan ikke støtte op om beslutningsforslaget, som det ligger nu.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-20:
Mange tak for det, formand, og tak til SF for beslutningsforslaget og for at sætte fokus på fængselsbetjentes arbejdsforhold.
Fængslerne bugner, og fængselsbetjentenes arbejdsforhold er under pres.
Belægningsprocenten i fængslerne er oftest over 100 pct., det er mere blevet reglen end undtagelsen, men hele kriminalforsorgen arbejder stenhårdt hver eneste dag.
Desværre viste en afgangsanalyse fra kriminalforsorgen sidste år, at mange søger væk fra arbejdsforholdene, særlig fordi mange ikke får lov til at bruge den faglighed, man søger ind på som fængselsbetjent.
For jeg tror oprigtigt, at det, når man uddanner sig til at være fængselsbetjent, så er, fordi man gerne vil gøre en forskel for de indsatte og arbejde med bl.a. resocialisering.
På samme måde forestiller jeg mig, at man, hvis man søger ind til jobbet som skolelærer, har en drøm og en ambition om, at de elever, der går i klassen, skal trives, at de skal blive til gode mennesker, og at de skal lære noget.
Jeg tror ikke, at det er et mål i sig selv med at uddanne sig som skolelærer, at man skal sende flest mulige elever uden for døren eller flest mulige op på kontoret, og det samme gør sig gældende for fængselsbetjentene.
Politiske beslutninger har i alt for høj grad i de seneste år gjort op med deres faglighed, så de ikke kan bruge de evner for socialisering og udvikling af mennesker, som de har lært sig, og de i stedet skal sætte hårdt mod hårdt, og det presser arbejdsforholdene.
Når der mangler fængselsbetjente, som vi oplever det, så stiller det naturligvis krav til rekrutteringen, og der er ingen tvivl om, at su under uddannelse i skoleperioder helt afgørende vil have en effekt på rekrutteringen.
For nogle af de mennesker, der bl.a. vælger lige netop uddannelsen og jobbet som fængselsbetjente, er jo nogle, der lige har et par år på bagen, og som måske har børn og har stiftet familie, og der kan su i noget tid gøre det vanskeligt eller måske endda være en barriere for at søge ind på uddannelsen som fængselsbetjent.
Derfor støtter Radikale Venstre intentionen og formålet med beslutningsforslaget.
Det, der jo så bare skal til, er noget finansiering bag det, og derfor er det her jo et spørgsmål, som må rejses, og som jeg også er sikker på bliver rejst, når det kommer til forhandlingerne om en ny flerårsaftale for kriminalforsorgen.
Og ellers er det jo selvfølgelig også et spørgsmål, der kan rejses til finanslovsforhandlingerne.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-20:
Jamen jeg synes da, det lyder godt, hvis ministeren trods alt vil være med på at undersøge nogle ting.
2022 – det virker, som om der er meget lang tid til.
Men det kan ministeren jo lige sige noget om.
Problemet er bare, at det får de jo ikke, og det har Institut for Menneskerettigheder jo dokumenteret.
De har gennemgået 100 sager, og det her er jo altså sager med vold og voldtægt.
Det er nogle af de allergroveste ting, som de har kigget på her, og udfordringen er, at der simpelt hen ikke bliver søgt om de rigtige ting.
Det er, fordi det er den forurettede selv, som skal sørge for det her, og i mange tilfælde er bistandsadvokatens arbejde ophørt, og så står offeret med det selv.
det håber jeg et eller andet sted at ministeren kan se ikke er rimeligt.
Og vi bliver nødt til at få løst det, så vi sikrer, at ofrene selvfølgelig får det, de er berettiget til.
Det var jo Venstre, som fremsatte forslaget om at sikre tortgodtgørelse til politikere, som bliver udsat for æreskrænkelser.
Synes Venstre ikke, at det er en lille smule mærkeligt, at det, når det handler om at sikre ofre erstatning, som de i virkeligheden har krav på, så går lidt langsommere?
Det her er jo trods alt ofre for vold og voldtægt.
Altså, det er meget grove ting, og jeg synes dog trods alt, at det måske er i en lidt anden liga end politikere, der bliver udsat for æreskrænkelser.
Men jeg skal ikke stå her og sortere i forbrydelser, men bare sige, at jeg jo synes, at vi burde være lige så gode til at få det her fikset hurtigst muligt.
Det har vi gennemført.
Og det her har så udsigter på langt over et år.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-04-20:
Tak for det.
Forslaget er jo et gammelt DF-forslag, så det har jo vores fulde støtte.
Løn under uddannelsen er vigtigt i en tid, hvor det er svært at rekruttere fængselsbetjente, og lønniveauet er jo også en udfordring.
Der tilbydes i dag mere i løn som tømrer end for at gå på en bandegang, hvor man samtidig bliver udsat for konstante trusler, og så er man mere eller mindre alene på vagt.
Det betyder, at for mange stopper, bl.a. fordi de kan få bedre vilkår i andre brancher, eller de stopper, fordi de er udbrændte.
Flere betjente og flere kolleger er endnu et element for at gøre det attraktivt, og med flere betjente stiger arbejdsglæden ved det arbejde, som oprindelig er grunden til, at man vil være betjent i et fængsel, altså at man kan gøre en forskel for dem, der er der, og ikke bare åbne og lukke døre, når de skal på toilettet.
Samtidig kan man markere de nødvendige grænser over for de indsatte, hvilket man nok i mindre grad gør, når man er underbemandet.
Så skal vi have flere fængselsbetjente, skal det bl.a. ske, ved at vi tilbyder løn under uddannelse, så flere får lyst til at uddanne sig.
Så varm støtte til forslaget fra Dansk Folkepartis side.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-04-20:
Det er jo et sagligt baseret forslag.
Der er alt for mange mennesker, der – i gåseøjne – bliver snydt for den retmæssige erstatning, som egentlig tilkommer dem.
Det bør man jo gøre noget ved.
Når vi herinde har fastsat, at folk skal have en erstatning, er det jo meningen, at de skal have den.
Det er jo ikke meningen, at systemet efterfølgende skal være så kompliceret, at ingen kan finde ud af det.
Men ikke desto mindre må vi sige, at Erstatningsnævnet ikke har glimret ved en helt fantastisk smidig sagsbehandling over de senere år.
Der er i hvert fald ophobet et hav af sager – så mange, at man til sidst måtte have assistance fra selveste Kammeradvokaten, hvor en ansat rejste fra Vester Farimagsgade i København til Viborg for at hjælpe med at behandle nogle sager.
Der var åbenbart ikke andre, der kunne finde ud af det, selv om jeg må sige, at den type sager her trods alt er i den lettere del af juraen.
Der må jeg give hr. Christian Juhl helt ret.
Det er jo sagstyper, som man sidder på et fagforeningskontor og ordner for medlemmerne, og det er sagstyper, som er rimelig overskuelige.
Derfor kan man undre sig over, at der alligevel er så mange, der ikke får det, de skal, men det er jo tilfældet.
Jeg kan i den forbindelse ikke lade være med lige at nævne, hvad der i sidste uge, den 15. april, dukkede op på samtlige danske advokatkontorer fra Civilstyrelsen, nemlig at nu har også Erstatningsnævnet taget obligatorisk selvbetjeningsløsning i brug, og det gælder både for borgere og for partsrepræsentanter, at den digitale selvbetjening skal være den primære kommunikationskanal osv.
Det er selvfølgelig helt i overensstemmelse med statens strategi, men det gør det da ikke nemmere for hr. og fru Jensen at anmelde deres krav.
Så ja, det er da et problem, at folk ikke får det, de skal have, og at det simpelt hen er for kompliceret, og at det i øvrigt tager alt for lang tid at få det.
Spørgsmålet er, hvad man gør ved det.
Det, som SF foreslår her, er én model.
Jeg savner i den her model et overblik over, hvor meget ekstra tid den model vil tage, og hvad den vil koste, for jeg tror, at det under de nuværende omstændigheder, hvis man beder Erstatningsnævnet om at udføre arbejdet, kommer til at tage rigtig lang tid og koste rigtig mange penge.
Man kunne måske overveje, som også justitsministeren var inde på, at advokatbeskikkelsen fra straffesagen udvides til også at anmelde de her ting og gennemføre en – hvad skal vi sige – simpel korrespondance desangående.
Det tror jeg faktisk vil være en billigere løsning.
Så summa summarum: Venstre er gerne med til en beretning.
Det er jo gratis at stå og sige her, for det afgørende er egentlig, hvad der står i den beretning, men jeg tror, at vi har de samme intentioner, nemlig at få rettet op på det her, så menigmand også kan få den erstatning, som vedkommende har krav på.
Henrik Møller (S), 2021-04-20:
Jo, altså, men det, der sådan var udgangspunktet, var både det, der handlede om det omkostningstunge, men også tidsprocessen, der ligger i det, og det er jo sådan set det, vi i forhold til beretningen og det videre arbejde, der skal være, skal sikre fungerer på samme måde som det, fru Karina Lorentzen Dehnhardt refererer til her
Men det er jo en ændring af systemet, og det er det, vi skal bruge noget tid på at få løst.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-20:
Jeg synes netop ikke, at det er særlig rimeligt, og det er jo derfor, jeg tænker, at vi har en fælles interesse i at sikre, at ofre får den erstatning, som de rent faktisk har krav på, og det sker jo bare ikke i dag.
Så vil jeg bare lige spørge ordføreren, fordi ordføreren sagde, at man ikke var sikker på, at et anmeldeprincip i stedet for et ansøgerprincip var den rigtige løsning: Mener ordføreren heller ikke, at et anmeldeprincip er fornuftigt, når det handler om patientskader eller arbejdsskader?
Er det ikke meget fornuftigt, at der ligesom er en automatik i, at man får den erstatning, man har brug for?
Henrik Møller (S), 2021-04-20:
Jeg vil sådan set henholde mig til det, som der er blevet sagt her, nemlig at vi jo er villige til i en beretning at kigge på det her og få gennemarbejdet noget, der hænger sammen, ikke kun for politikere, men også for almindelige borgere.
Nu synes jeg jo sådan set også, at vi som politikere er almindelige borgere i forhold til det her erstatningssystem.
Så vi er jo åbne over for det.
Altså, jeg kan ikke erindre den sag, som der bliver refereret til i forhold til Se og Hør, men når det bliver stillet op på den måde, lyder det selvfølgelig ikke rimeligt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-20:
Tak for ordet.
Det er ikke så lang tid siden, at der var et forslag her i Folketingssalen – og der var det desværre ikke den samme ordfører – som havde sin rod i den såkaldte Se og Hør-sag, hvor nogle politikere blev udsat for æreskrænkelser og endte med ikke at få udbetalt noget i tortgodtgørelse.
Det syntes vi alle sammen var et kæmpestort problem, og vupti, så havde vi fået ministeren med på at skaffe noget erstatning her, og det kom ind i et lovforslag, eller det vil sige, at vi ikke kunne løse den konkrete sag, men vi løste det i hvert fald for fremtiden.
Synes den socialdemokratiske ordfører ikke, at der er noget lidt mærkeligt i, at vi er meget hurtige med at skaffe tortgodtgørelse til politikere, der bliver udsat for krænkelser, men når det handler om ofre for vold og voldtægt, går det lidt langsommere?
Henrik Møller (S), 2021-04-20:
Tak, formand.
Først tror jeg, jeg vil sige, at jeg sådan set er enig med ministeren i, at det var en lang og lidt kompleks tale, der var, i forbindelse med sagen.
Og i den anledning skal jeg selvfølgelig også sige tak til forslagsstillerne for det her.
Jeg vil starte med at sige, at vi i Socialdemokratiet selvfølgelig er enige i, at ofre for forbrydelser skal have en ordentlig behandling.
De skal selvfølgelig tages alvorligt i hele retssystemet og hjælpes godt videre i livet.
Og her anerkender vi også, at erstatning spiller en afgørende rolle.
Ligesom ministeren er vi sådan set også enige i, at alle ofre skal have den erstatning, de er berettiget til.
Og der fik vi jo et spørgsmål, som viste, at der godt kan være nogle udfordringer på lige præcis den bekostning, og det skal der selvfølgelig ikke være.
Det, forslagsstillerne foreslår, er, at Erstatningsnævnet fremover skal behandle nævnets sager efter et såkaldt anmeldelsesprincip i modsætning til det ansøgningsprincip, der er tilfældet i dag.
Jeg vil umiddelbart sige, at det jo lyder sympatisk, men som ministeren også var inde på, så er vi ikke hundrede procent sikre på, at det nødvendigvis vil være den bedste måde at hjælpe ofrene på.
Og det er sådan lidt med udgangspunkt i, at det f.eks. vil kunne være med til at skabe en længere sagsbehandlingstid, men også kunne være omkostningstungt.
Derudover er det selvfølgelig også vigtigt at holde fast i, at det i dag er sådan, at hvis nævnet er vidende om, at ansøgeren er berettiget til yderligere erstatning eller godtgørelse, så vil nævnet efter gældende praksis opfordre ansøgeren til at fremsætte yderligere erstatningskrav.
Men som justitsministeren har redegjort for, er vi åbne over for at diskutere problemstillingen og se på, om vi i fællesskab kan finde frem til en løsning.
Jeg synes også, det er vigtigt, at vi sikrer os, at det vil være en reel forbedring for ofrene; det er trods alt det vigtigste.
Så med de ord tilslutter vi os justitsministerens forslag om at lave en beretning i udvalget.
Tak for ordet.
Christian Juhl (EL), 2021-04-20:
Okay, der er da i hvert fald en overvejende sansynlighed for, at vi har et valg inden 2022, og at det i sig selv jo selvfølgelig også kunne være med til at forlænge processen.
Tænk, hvis ministeren så ikke var minister på det her område længere, men at han var et andet sted – så skulle vi til at begynde at overbevise en ny person.
Men erstatningsdelen er jo beskrevet, så den er jo rimelig let at gå til, hr. minister.
Nick Hækkerup (S), 2021-04-20:
Arh, den risiko tror jeg er til at overskue.
Når jeg siger inden udgangen af 2022, er det jo ikke, fordi jeg mener juleaften 2022.
Altså, hvis jeg skal være helt ærlig, synes jeg, at min tale var lang og kompleks, og den er jo bare en illustration af, hvad det er for et komplekst system, vi står med, og hvad det er for nogle problemstillinger, der skal tages stilling til.
Så i stedet for at sige, at det fikser vi hurtigt, så synes jeg hellere, at vi skal give hinanden håndslag på – det vil være min opfordring – at man i Retsudvalget skriver en klog beretning, som sætter det her arbejde i værk og giver en tidsramme, så vi tror på, at den løsning, vi finder frem til, også tager højde for alle de elementer og problemer, som der er.
Christian Juhl (EL), 2021-04-20:
Tak for det.
Noget af det, jeg blev mest overrasket over, var den her undersøgelse, som viser, at der i 100 sager kun blev rejst krav om godtgørelse for varige men i 3 sager i én kategori.
Og så blev der i de der sager med meget grove forbrydelser, eksempelvis gentaget seksuelt misbrug, ikke rejst krav om godtgørelse.
Det er jo ret voldsomt.
Nu kender jeg mere til arbejdsskadesystemet og til de forbrydelser, som arbejdsgiverne begår over for deres ansatte mod deres helbred.
Der var jo ingen, der kom ned i en fagforening, uden at vi grundigt undersøgte muligheden for erstatning.
Og hvis man står helt alene, kan man jo fint forestille sig, hvor svært det kan være, når man oveni er i den der særlige situation, hvor man virkelig har fået en oplevelse, som sætter sig i en for hele livet.
Så et eller andet må gøres.
Kan det ikke lade sig gøre at lave noget i slutningen af 2021?
Vi risikerer jo at have en borgerlig regering inden den tid.
Nick Hækkerup (S), 2021-04-20:
Jamen sådan som jeg husker det, angik den undersøgelse og rapport, der er lavet, og som der refereres til, præcis de her situationer med ofre med kognitive eller psykiske udfordringer.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-20:
Jeg tror i hvert fald, at vi ville komme et stykke ad vejen med, at bistandsadvokaten fulgte det til dørs.
For det, der jo er udfordringen – og det viser Institut for Menneskerettigheders rapport jo også – er, at specielt de mennesker, som har kognitive eller psykiske handicap eller lidelser, simpelt hen ikke selv kan tage vare på den her opgave, og det betyder, at de bliver efterladt på perronen.
Altså, de angiver jo et eksempel med en pige, som bliver seksuelt misbrugt, og det, som man egentlig kan læse ud af hendes sag, er, at hun har fået varige men, men at der aldrig bliver ansøgt om det, sikkert fordi hun selv skal gøre det.
Nick Hækkerup (S), 2021-04-20:
Det er jeg enig i.
Altså, vi er i en situation, hvor undersøgelsen, som jeg også har læst, dokumenterer eller i hvert fald sandsynliggør, at det er tilfældet.
Jeg tror bare også, at man skal overveje, hvad det er for et greb, man griber til.
Nu har vi jo i anden sammenhæng snakket om, hvordan man kan udvikle bistandsadvokatordningen, som jo er en støtte under retssagen i øjeblikket til den, der er offer i sagen.
Og man kunne måske godt forestille sig, og jeg siger ikke, at det skal være løsningen, at den advokat, som har fulgt offeret igennem sagen fra anmeldelse og frem – måske ovenikøbet med nogle af de nye voldtægtsinitiativer før anmeldelse og frem – kunne følge sagen videre og dermed jo sikre, at der blev rejst de krav, der skulle rejses.
Det er bare en anden mulig vej, der rækker frem mod at sikre, at man får den erstatning, som skal til, uden at vi nødvendigvis behøver at bryde hele det system, vi har nu, op.
Ej, jeg synes, at det at bruge formuleringen, at den er rimelig let at gå til, måske nok er at stramme den.
Altså, jeg synes faktisk, at det her område er komplekst, og jeg synes også, at jeg har peget på nogle af de problemstillinger, som vi bliver nødt til at forholde os til, og som giver den her kompleksitet.
Så i stedet for at prøve at foregøgle, at det kan fikses hurtigt, synes jeg hellere, at vi må være realistiske og forventningsafstemme, i forhold til hvad der faktisk kan lade sig gøre.
Henrik Møller (S), 2021-04-20:
Tak for det.
Ja, det blev jo en snak om reformismen, og der blev sådan lidt nævnt, at det var reformer på vejen mod socialismen.
Jeg skal bare lige sige, at det er den demokratiske socialisme, vi arbejder med i Socialdemokratiet.
Det er bare lige til orientering.
Men tak for ordet, formand, og tak til SF for at have fremsat beslutningsforslaget.
Justitsministeren har jo redegjort for regeringens holdning til beslutningsforslaget, så det vil jeg sådan set ikke nødvendigvis gentage, men jeg vil godt understrege, at vi i Socialdemokratiet, ligesom SF, er optaget af at skaffe nogle flere fængselsbetjente.
Derfor skal vi selvfølgelig også se på, hvordan vi kan gøre det mere attraktivt at uddanne sig, og der er vi er sådan set med på, at elevløn under uddannelse kan være et middel til at forbedre rekrutteringsgrundlaget.
Men der kan jo også være nogle andre virkemidler, og der er det, som det er blevet nævnt, at vi jo står over for nogle forhandlinger om en flerårsaftale om kriminalforsorgen.
Og jeg tror, at det lidt er i det lys, det skal ses, når man snakker om reformer, altså at det jo er den samlede pakke over en længere årrække, som giver mening i forbindelse med en reform.
Det her er jo et element, som ligger i det, og der er ingen tvivl om, og det synes jeg også justitsministeren tydeligt har redegjort for, at det er et seriøst og et godt element i en kommende løsning på det her.
Men vi er bare der, hvor vi synes i forhold til indholdet, at det egner sig bedst til de forhandlinger, vi skal igennem, så vi samlet set kan finde de bedste løsninger på længere sigt og ikke bare lige sådan i etaper.
Derfor regner jeg også med, at det her med bemandingsudfordringen selvfølgelig bliver et centralt element i de drøftelser, der vil være.
Så man kan sige, at vi har sympati for SF's forslag, og vi er sådan set også enige i intentionen, men som sagt er det noget, vi mener skal drøftes i forbindelse med en flerårsaftale omkring det her.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget, men vi ser frem til drøftelserne i efteråret.
Tak for ordet.
Nick Hækkerup (S), 2021-04-20:
Det var også sådan, det var ment, så jeg beklager, hvis det blev misforstået.
Jeg synes, at den måde at lægge det til rette på, altså at sige, at vi ved, der kommer et forhandlingsforløb, vi ved, vi skal forholde os til den samlede kriminalforsorg, vi ved, hvilke udfordringer vi står med, er den rigtige måde at gøre det på.
Christian Juhl (EL), 2021-04-20:
Nu skal ministeren jo passe på formanden, for man må ikke gøre grin med partiernes navne, og Enhedslisten er aldeles ikke ensom og føler sig ikke ensom.
Men jeg vil sige, at det her forslag jo passer som fod i hose til alt det, vi går og laver i den her tid, nu hvor vi prøver at komme tilbage til normalen.
Hvis vi så sagde, som SF foreslår: Lad os tage den her med og så få den lille forbedring igennem, nu når vi er på vej tilbage til det normale samfund igen, og så få en realforbedring, vi alle sammen har gået og tørstet efter.
Nick Hækkerup (S), 2021-04-20:
Det er rigtigt; det er noget tid siden, vi holdt op med at være revolutionære, og det er også mit indtryk, at Ensomhedslisten lige så stille og roligt også krabber sig derhenad.
Og det er også rigtigt, at hvis man ser en socialdemokrat med en kniv i den ene hånd, kan man være relativt sikker på, at vi har en gaffel i den anden.
Så der bliver ikke nogen revolutioner fra vores side.
I virkeligheden er spørgsmålet jo i al sin kerne en invitation til at gøre det, som vi skal gøre, nemlig at sige: Lad os nu sætte os ned og finde ud af, hvordan det her kan lade sig gøre.
Hr. Christian Juhls påpegning af, at der også er behov for at finde pengene, peger jo bl.a. på et af de dilemmaer, som man altid står med, når vi siger, at nu vil vi prioritere det her område.
Det, som jeg synes der er grund til at konstatere, er tilsyneladende en helt bred fælles problemerkendelse og en anerkendelse af, at det her vil være et vigtigt værktøj til at kunne løse de problemer, som vi står med – eller nogle af dem, der er også andre værktøjer.