runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Valentin (V), 2023-10-10:
Det sker forholdsvis tit, at jeg står på den her talerstol, og at jeg så tænker, at der er noget, vi skal have afklaret mere i processen.
Det er jo derfor, vi har den her ganske gode proces, vi har i Folketinget.
Vi kan ikke vide alt til førstebehandlingen, men nu har vi en mulighed for at stille en masse spørgsmål, og det kommer jeg også til at gøre.
Jeg synes heller ikke, jeg skal stå her og sige tingene på en anden måde, end de er.
Der er 800 sider, og undskyld, jeg siger det, men jeg tvivler på, at ordføreren har terpet samtlige 800 sider igennem hertil.
Det har vi nu god tid til efterfølgende, og derfor håber jeg, at ordføreren er enig med mig i, at det er komplekst.
Pernille Vermund (NB), 2023-10-10:
Det er komplekst, og jeg må indrømme, at jeg, da jeg skulle afveje miljøhensynet ved ikke at udskrive eller det faglige hensyn ved at udskrive og sidde og terpe og så også den tid, der ligger i det, så valgte både miljøhensynet og respekten for min egen tid.
Så jeg har den komprimerede udgave her.
Jeg må bare sige, at det nok er store virksomheder med store indtjeninger, som man lægger de her byrder ned over, men det bør også vække bekymring i alle politikere, når vi har så kompleks en lovgivning, som vi her har med at gøre.
For der sidder jo nogle derude på den anden side, som skal underlægges den lovgivning, og det håber jeg også man i Venstre har syn for, selv om man nu er en del af en socialdemokratisk regering.
Anders Kronborg (S), 2023-10-10:
Nej, som jeg siger i min tale, synes jeg faktisk, at den her aftale er et væsentligt skridt i den rigtige retning.
Nu spørger ordføreren mig i forhold til dansk selskabsskat, og der synes jeg, at niveauet for nuværende er eksemplarisk, og det er den holdning, jeg har til det.
Derudover tænker jeg, at hr. Lars Boje Mathiesen og undertegnede jo altid kan tage en skattediskussion om, hvad der er retfærdigt eller ikke er retfærdigt.
Det er jeg meget imødekommende over for.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-10-10:
Da jeg bad om ordet, var det faktisk, inden ordføreren var inde på spørgsmålet om de administrative byrder.
Jeg vil gerne rose ordføreren for, at man faktisk valgte også at italesætte det, der sådan set er den helt store akilleshæl i forhold til det lovforslag her.
I Danmarksdemokraterne deler vi sådan set intentionerne og det her med, at virksomhederne ikke bare skal kunne flytte deres skattemæssige begunstigelser til andre lande osv. og lave det, vi i gamle dage kaldte for checkrytteri, og som i Danmark bare er skatterytteri.
Det skal ordføreren have ros for.
Men jeg vil gerne spørge ind til, om man kan blive lidt mere præcis, i forhold til hvad det så er, man fra regeringspartiernes side kunne forestille sig kunne komme i anvendelse.
Jeg vil specielt spørge til alle de problemer, der er i forhold til dobbeltbeskatningssituationer, hvor man kan se, at en række danske virksomheder jo også rammes af den her dobbeltbeskatning, fordi de i udlandet beskattes af bruttoindkomsten i stedet for efter fradrag.
Der synes jeg måske godt, jeg kunne tænke mig at høre regeringens og ordførerens partis holdning til det spørgsmål.
Kim Valentin (V), 2023-10-10:
Det synes jeg er et godt spørgsmål fra ordføreren.
Det er da et af de spørgsmål, jeg selv har tænkt mig at stille ministeren i lovbehandlingen, og så kan vi også drøfte det i udvalget.
Jeg er ret sikker på, at man kan finde en del af besparelserne på dobbeltbeskatninger, men jeg tror også, man kan gøre det ved at forsimple nogle andre regler.
Men det er ikke mig, der skal komme med det overblik.
Det må være ministeren, der i givet fald skal komme med sådan et overblik.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-10-10:
Nu sagde ordføreren, at det var et godt spørgsmål, men jeg synes jo så også, at vi skulle kvitteres med et godt svar.
Hvad er Venstres holdning til det?
Det var det, jeg spurgte til.
Kim Valentin (V), 2023-10-10:
Ja, det har vi i allerhøjeste grad syn for, og derfor står jeg også her og siger, fuldstændig som jeg mener det, at det er positivt, men komplekst.
Det ville ingen være tjent med, så derfor synes jeg som udgangspunkt, at det her er positivt.
Men er der noget at arbejde med?
Ja, selvfølgelig er der det, og det skal vi også gøre.
Vi skal hjælpe vores virksomheder lige så meget, vi kan.
Zenia Stampe (RV), 2023-10-10:
Tak for det.
Det her er jo, som andre har sagt, et processuelt forslag, der handler om at bringe dansk ret i overensstemmelse med EU-retten, og som i øvrigt er ganske fornuftigt.
Derfor skal jeg meddele på Radikale Venstres vegne, at vi støtter lovforslaget.
Nikoline Erbs Hillers-Bendtsen (ALT), 2023-10-10:
Tak for ordet, formand.
Når man har begået en forbrydelse, ligegyldigt hvilken slags, skal det selvfølgelig have en konsekvens.
Med lovforslaget vil der ske en beskeden merbelastning af retssystemet og særlig af vores domstole, som i forvejen er pressede, hvilket vi jo er i gang med at arbejde på at finde en løsning på.
Som ordsproget siger: Mange bække små gør en stor å.
Og den her å skal nødig blive for stor, så den går ud over sine bredder.
Vi støtter forslaget, fordi vi mener, at ret skal være ret, og vi kan se en fordel i at holde det princip, når vi stemmer for det her lovforslag.
Men vi har i Alternativet, ligesom flere tidligere ordførere har nævnt det, en bekymring for, hvorvidt lovforslaget kan skabe en stigende kapacitetsudfordring for vores retssystem.
Det er en bekymring, vi håber justitsministeren har fokus på i det kommende arbejde med lovforslaget.
Tak for ordet.
Pernille Vermund (NB), 2023-10-10:
Tidligere ordførere har gennemgået forslaget, og den tekniske del behøver vi ikke at gå videre med her.
Nye Borgerlige støtter forslaget og deler bekymringen i forhold til at lægge flere opgaver hos domstolene, som i forvejen har en presset økonomi.
Så undrer det os i Nye Borgerlige, at når vi kigger ned over forslaget og ser på konsekvenserne, altså de økonomiske konsekvenser, af forslaget, så står der, at der ingen økonomiske konsekvenser er.
Et eller andet sted kan man sige, at det så må betyde, at de penge, der i dag går til Rigsadvokaten, i fremtiden går til domstolene.
Det kan jeg ikke læse nogen steder, men hvis ikke det er tilfældet, er der enten nogle, der har arbejdet gratis, eller nogle, der bliver ved med at få penge for noget, de så ikke skal lave.
Så der er et eller andet i måden, vi får præsenteret forslaget på, som undrer os.
Hvis det er sådan, at pengene bare følger med over til domstolene, er vores bekymring, i forhold til om domstolene kan løfte opgaven, altså om der er ressourcer til det økonomisk, måske mindre; så er det mere et spørgsmål om mandskab.
Men lige hvad angår den del, kunne vi da godt tænke os at få udboret, om man vitterlig har haft opgaver, som man ikke har taget penge for, eller om det er sådan, at pengene følger med over til domstolene.
Det havde været rart at få det beskrevet i lovforslaget.
Men vi støtter lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-10-10:
Som sagt er det et processuelt forslag, og jeg kan godt støtte det.
Jeg håber, at ministeren, når han kommer op, lige kan svare på det med økonomien, som flere har rejst her, eller måske kan man svare skriftligt.
Ellers burde der ikke være det helt store i det her forslag, så det kan jeg støtte.
Det var ordføreren selv, der nævnte ordet retfærdig, og det er derfor, jeg spørger ind til, hvad det er, der er retfærdigt.
Jeg kan så forstå, at regeringens politik er, at de 22 pct. er retfærdigt.
Betyder det så, at de lande, som så implementerer efter minimumsimplementeringsreglen, altså de 15 pct., så er en uretfærdig lav selskabsskatteprocent, som de lande så vil køre med?
Peter Hummelgaard (S), 2023-10-10:
Tak til alle ordførere for bemærkningerne.
I dag er det jo sådan, som flere også har været inde på, at vi ikke uden videre kan strafforfølge personer, som er udleveret til Danmark, for andet end de lovovertrædelser, som den pågældende er udleveret for.
Det er kendt som specialitetsreglen.
Hvis myndighederne vurderer, at der er grundlag for at strafforfølge yderligere, f.eks. fordi den pågældende i tillæg til narkotikasmugling har begået vold, skal Rigsadvokaten indhente samtykke fra det land, personen er udleveret fra.
Rigsadvokaten har imidlertid rettet henvendelse til Justitsministeriet på baggrund af to konkrete straffesager, hvor retten i Amsterdam i den ene sag har sået tvivl om Rigsadvokatens kompetence til at indhente samtykke til yderligere strafforfølgelse, og retten i Amsterdam henviser til rammeafgørelsen om den europæiske arrestordre og en fortolkning af, at det skal være en judiciel myndighed, som udsteder anmodningen.
Det har givet anledning til, at Justitsministeriet har set på, om der på det her punkt skulle være en uoverensstemmelse mellem den danske udleveringslov og rammeafgørelsen, og det er der.
En anmodning om at fravige den såkaldte specialitetsregel skal ifølge rammeafgørelsen fremsættes af en judiciel myndighed, som også vil kunne udstede en europæisk arrestordre.
Regeringen foreslår derfor, at det fremover bliver domstolene og altså ikke som i dag Rigsadvokaten, der udsteder anmodninger om samtykke til at fravige specialitetsreglen.
Ændringen skal gælde, når der er tale om anmodninger til lande i EU bortset fra de nordiske lande.
Arbejdet med at udstede anmodninger til lande i Norden skal fortsat ligge hos den lokale anklagemyndighed.
For at videreføre den gældende retstilstand, hvorefter det er Rigsadvokaten, der udsteder en anmodning om samtykke til fravigelse af specialitetsreglen til tredjelande, foreslås der indsat en bestemmelse i loven om det.
Det vil således efter lovforslaget også i fremtiden være Rigsadvokaten, der udsteder en anmodning om samtykke til yderligere retsforfølgning til lande uden for Norden og EU.
Som I nok kan høre, indebærer lovforslaget ingen revolution af de nugældende regler.
Der er tale om en mindre justering, der skal bringe reglerne i overensstemmelse med EU's rammeafgørelse om den europæiske arrestordre og om procedurerne for overgivelse mellem medlemslandene.
Jeg ser frem til den videre behandling her i Folketinget, og jeg står naturligvis til rådighed for de spørgsmål, der måtte opstå under udvalgsarbejdet.
Tak for ordet.
Pause Pause (Pause), 2023-10-10:
Mødet er udsat.
Anders Kronborg (S), 2023-10-10:
Tusind tak for det, formand.
Det er vigtigt, at verdens største og mest profitable koncerner betaler en retfærdig skat ligesom alle andre virksomheder.
OECD-aftalen fra 2021 om bl.a. en minimumsskat på 15 pct. er et historisk gennembrud.
Rådet har i den forbindelse fulgt op på OECD-aftalen med et direktiv.
Dette lovforslag skal implementere EU-direktivet i en ny selvstændig lov, minimumsbeskatningsloven.
Helt overordnet betyder minimumsbeskatningsreglerne, at der for at opgøre den effektive skattesats skal foretages en opgørelse af et skattegrundlag og en opgørelse af de skatter, der er betalt i det pågældende land.
Det særlige her er, at skattegrundlaget skal opgøres med udgangspunkt i koncernens konsoliderede regnskab.
Lovforslaget handler om koncernenheder, der er en del af en multinational koncern eller en stor national koncern, hvor koncernen i to af de seneste fire regnskabsår har haft en årlig omsætning på mindst 750 millioner euro.
Minimumsbeskatningsreglerne er omfattende og komplekse.
Jeg må nok også indrømme, at i den tid jeg har siddet i Folketinget, har det været noget af det mest komplekse at dykke ned i, så jeg ser meget frem til udvalgsarbejdet, men jeg synes, det afgørende er, om den store koncerns indkomst effektivt beskattes med en sats på mindst 15 pct. i det pågældende land.
Med de bemærkninger kan jeg fortælle, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget, og vi ser frem til det videre udvalgsarbejde.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-10-10:
Ordføreren nævner, at det skal være en retfærdig selskabsskat, og så kunne jeg godt tænke mig at vide, hvad det er for en procentsats, som er den retfærdige selskabsskatteprocent.
I det her forslag er der et minimum på 15 pct., og vi har 22 i Danmark.
Hvad er så den retfærdige procent?
Skal vi ned på 15, før det er retfærdigt, eller er det retfærdigt dér, hvor vi er nu på de 22 pct.?
Anders Kronborg (S), 2023-10-10:
Det, vi diskuterer her, er minimumsbeskatningsloven, som jo er en OECD-aftale fra 2021, og det er ikke en forhandling af satserne i forhold til den danske selskabsskat.
Det kommer jeg heller ikke til at gå yderligere i debat om her på talerstolen, men jeg konstaterer bare helt stille, roligt og stilfærdigt, at det, jeg forholder mig til, er, at jeg synes, selskabsskatten, som den er på nuværende tidspunkt, på 22 pct. er retfærdig.
Jeg anerkender fuldstændig, at man kan have forskellige udlægninger.
Men jeg vil sige, at jeg synes, det er en noget kreativ udlægning af tingene, for hvis man vælger at sige, at der ikke skal betales selskabsskat, og at vi skal lade pengene blive i virksomheden, så er det jo reelt ikke længere en skat, der betales.
Så kan det jo godt være, selvfølgelig, at man giver højere løn og man har flere penge til andre ting osv.
Men anerkender ordføreren ikke, at hvis man ikke betaler selskabsskat, er det en manglende indtægt til staten, og så er det altså det samme som ikke at betale skat?
Pernille Vermund (NB), 2023-10-10:
Jamen hvis man lader pengene være i virksomheden, bliver pengene jo beskattet alligevel, når de bliver brugt.
Og det er jo også det, der giver den positive effekt, hvis vi f.eks. sænker selskabsskatten med 1 procentpoint.
Det er jo det, der giver den positive effekt, og der er en enorm, væksthæmmende faktor i selskabsskatten, fordi det er penge, man tager ud, der ellers ville være gået til investeringer eller til højere lønninger.
Anders Kronborg (S), 2023-10-10:
Tak, fordi ordføreren tager så engageret del i den her debat, selv om vi ikke er enige.
Men jeg er lidt nysgerrig, for ordføreren siger, at selskabsskatten ikke er Nye Borgerliges kop te, og samtidig siger ordføreren, at vi så skal beskatte selskaberne på en anden måde.
Og det er jo nemt nok at sige, at vi skal beskatte ting på andre og på nye og på tredje måder, men kunne ordføreren ikke være lidt mere konkret på, hvordan man så vil beskatte selskaberne på en anden måde, når man nu ikke vil bruge selskabsskatten?
Pernille Vermund (NB), 2023-10-10:
Nu ved jeg jo fra tidligere diskussioner med SF, at vi har meget forskellige opfattelser af, hvad et skattely er.
Og for Nye Borgerlige er et skattely altså ikke alle andre lande, som har lavere skat, end man har i Danmark.
Det er indimellem den fornemmelse, man får, når man hører diskussionen, ikke bare fra SF, men også fra venstrefløjen.
Og når vi lever i landet med verdens højeste skattetryk, er det altså meget svært at se ud i verden og ikke se det ene skattely efter det andet, hvis man skal se det med SF's øjne.
Så vi synes ikke, det er et problem, at der er væsentlig lavere skatter i andre lande.
Og vi så som sagt helst, at man globalt set sagde: Den her skat er væksthæmmende for alle lande; lad os nu gøre det her på en anden måde.
Vi kan ikke diktere, hvad man skal gøre i andre lande.
Men når ordføreren spørger til, hvad der skal ske i andre lande, så vi da helst, at alle var kloge og gjorde det rigtige.
Men altså, det er jo sådan – og det er Finansministeriets egne tal – at i forhold til de første procenter, vi fjerner af selskabsskatten, er det enten med et plus for staten, eller også er det nærmest neutralt.
Det koster nærmest ingenting at sænke selskabsskatten.
Og årsagen til det er jo, at de penge, virksomhederne så ikke betaler i selskabsskat, bruger de på andre ting, hvilket så skaber skatteindtægter andre steder.
Det er Finansministeriets egne tal.
Det er jo ikke noget, jeg står og finder på.
Nej, det er klart.
Det ville klart være i Nye Borgerliges og Danmarks interesse ikke at være en del af aftalen, hvis ellers det også betyder, at vi kommer længere ned på vores selskabsskatteprocent.
Det er jo også et af argumenterne for, at vi i Danmark ikke skal have så høj en skatteprocent, når andre lande har lavere.
Det er sundt med konkurrence, og det er også sundt indimellem lige at tænke sig om og så sige om den måde, vi beskatter på i dag: I en tid, hvor vi i stigende grad handler med hinanden, og hvor virksomheder kan flytte sig og medarbejdere kan være ansatte i ét land og arbejde i et andet, er en skat som selskabsskatten så stadig tidssvarende, eller skulle man gøre noget andet, hvis vi gerne både vil sikre vækst og velstand og et rimeligt skattegrundlag for f.eks. at betale for kernevelfærden, som vi ønsker i Danmark?
Sigurd Agersnap (SF), 2023-10-10:
Tak for det.
Nogle gange kan man jo lave politik i et vakuum, men det er sjældent.
Ofte betyder det noget, hvad resten af verden gør, og det her er jo ikke et kompromis, vi bare er blevet enige om her i Folketingssalen.
Det er en aftale mellem 138 af verdens lande.
Det betyder også, at den de facto også vil have virkning i de lande, som ikke er blandt de 138.
Men jeg skal bare forstå, om det er Nye Borgerliges holdning, at Danmark, hvis Nye Borgerlige bestemte, så ikke var en del af OECD-aftalen, eller at Danmark var en del af OECD-aftalen.
Pernille Vermund (NB), 2023-10-10:
Tak for det.
Minimumsbeskatningsreglerne er omfattende og komplekse, siger ordføreren fra Socialdemokratiet.
Ordføreren fra Venstre siger noget i retning af: Sjældent har jeg set så komplekst et forslag.
Og han fortsætter: Der er ingen, der rigtig aner, hvad konsekvensen bliver for virksomhederne.
I Nye Borgerlige er vi generelt mod minimumsbeskatninger, og vi er i den grad mod at gøre vores skattesystem mere komplekst.
Det burde efterhånden være åbenlyst for enhver, at det, at vores skattesystem er så komplekst, ikke bare er et problem for vores virksomheder, men faktisk også for myndighederne.
Det skal vi have taget et opgør med.
Jeg kan godt forstå, at man i sådan en diskussion kan mærke en lille jantelov sidde nede i maven og gnave eller noget misundelse, der gør, at man tænker: De der store virksomheder, som klarer sig godt, kan da godt betale lidt mere.
Jeg kan godt forstå, at man kan have lyst til at sige: Jamen så laver vi nogle minimumsskatteregler, der gælder for rigtig mange lande, for så bliver det ikke det her ræs mod bunden.
Men lige præcis på det her område har vi altså at gøre med en skat, som burde høre fortiden til.
Der er så mange klogere måder at beskatte på, hvis man både ønsker et fornuftigt skattegrundlag, en forenkling af regelsystemet i skattevæsenet og også en sikring af, at vi skaber vækst og velstand fremover.
I Nye Borgerlige er vi ikke særlig pjattede med selskabsskatten, og vi er selvfølgelig endnu mindre pjattede med, at man nu gør det her til et område, hvor man laver minimumsbeskatning.
Jeg kunne da godt drømme om, at vi fik et beskatningsniveau på 15 pct. i Danmark.
Så det er ikke procenten, vi er uenige i, men det er kompleksiteten, og det er det, at man laver minimumsbeskatning på et område, hvor det ville være et langt bedre skridt at tage, at man alle landene imellem sagde: Den her form for beskatning fjerner vi, og så beskatter vi virksomhederne på andre måder.
Når det er problematisk at have en selskabsskat, er det jo, som jeg sagde i mit spørgsmål til Liberal Alliances ordfører, fordi vi ved, at de penge, som virksomhederne bliver beskattet af, jo er penge, som ellers kunne blive i virksomhederne.
De går enten ud til lønninger og bliver dermed beskattet som løn eller til investeringer i ny teknologi.
Vi taler om grøn omstilling.
Vi taler om teknologiske fremskridt.
Vi taler om, at der er mangel på arbejdskraft.
Der er masser af områder, hvor de her penge kunne gøre gavn i virksomhederne.
Og vi ved også, at hvis de går til højere lønninger til medarbejderne, jamen så har det en effekt, i hvert fald i Danmark, på, hvor godt man er stillet, når man er folkepensionist eller man tilmed er modtager af offentlige ydelser i øvrigt.
Så hele vejen rundt er der positive effekter på den lange bane af at sænke eller helt afskaffe selskabsskatten.
Det var en lang smøre.
Den korte konklusion er, at i Nye Borgerlige er vi imod forslaget.
Christina Olumeko (ALT), 2023-10-10:
Tak for ordet.
Alternativet er glade for, at vi med den her aftale i Danmark nu kan implementere søjle to i OECD-aftalen om en global minimumsskat, og vi mener, at det er positivt, at vi sammen med mange andre lande nu går ind i fællesskabet og begrænser skattekonkurrencen og sikrer, at ingen multinationale selskaber med aktiviteter i landene kan undgå at betale selskabsskat af deres overskud.
Vi støtter overordnet forslaget, også selv om vi ikke mener, at 15 pct. er tilstrækkeligt som minimumsbeskatning, så derfor ser vi frem til udvalgsbehandlingen sammen med jer andre.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-10-10:
Det må jo også betyde, at ordføreren og Nye Borgerlige mener, at det, at man har skattelylande, og at man har nogle skatteaftaler rundtom i verden – hvilket er et problem, som den her OECD-aftale jo dæmmer op for og faktisk løser – ikke gør noget.
Det må altså betyde, at det er okay, at man har lande, hvor danske virksomheder eller andre virksomheder placerer deres overskud for dermed helt at undgå at betale skat.
Og gælder det så kun i forhold til selskabsskatten, eller gælder det også i forhold til andre skatter, at man synes, skattely er okay?
Pernille Vermund (NB), 2023-10-10:
Når Apple har haft en aftale med Irland, vil jeg da bare ønske Apple tillykke.
Det er jo sjældent sådan, at der er parter, der indgår aftaler, som er en virkelig dårlig idé for den ene part og en virkelig god idé for den anden – med undtagelse af Danmark, der underskriver konventioner, som så bare konsekvent er skadelige.
Men jeg kan ikke forestille mig, at Irland har lavet sådan en aftale med Apple, uden at der også har været noget i det for Irland, noget økonomi, nogle arbejdspladser, noget adgang til noget teknologisk viden, hvad ved jeg.
Og det synes jeg jo, i forlængelse af hvad LA's ordfører svarede, er helt rimeligt.
Det må de jo om.
Jeg håber da, at vi på et eller andet tidspunkt også kommer til at betragte selskabsskatten som noget, der hører fortiden til, og at man så i højere grad vil se på, hvordan man skal beskatte anderledes.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-10-10:
Det er absolut ikke en underkendelse af OECD-aftalen, som ligger til grund for vores bekymring; det er ene og alene set i forhold til, hvordan den vil blive modtaget, i forhold til at man får endnu flere administrative byrder ind i de danske koncerner.
Der vil vi gerne have lidt mere sikkerhed for, hvad det så er, man kan se frem til.
Er der nogle steder, hvor vi kan gøre overgangen mere tålelig og spiselig i forhold til de her virksomheders driftsregnskaber?
Det er efter vores opfattelse der, hvor vores opgave ligger.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-10-10:
Det var også mere et spørgsmål til ordenen i det, for det er jo klart, at det har konsekvenser for andre lande, når Irland forhandler selskabsskattesatser, der er så lave.
Grunden til, at Irland har kunnet tiltrække en masse kapital, er jo, at virksomhederne så er flyttet ud af andre lande, f.eks. europæiske lande.
Så mit spørgsmål er bare: Det mener Konservative så er okay, altså med ubegrænset skattekonkurrence på selskabsskatteområdet?
Rasmus Jarlov (KF), 2023-10-10:
At man ikke sætter minimumsgrænser for selskabsskatten, havde jeg lidt svært ved at forstå ikke skulle være udtryk for lov og orden.
Altså, det er jo bare et spørgsmål om, hvilke love der er gældende, og ikke et spørgsmål om, om vi går ind for de love.
Vi går selvfølgelig ind for, at loven skal overholdes, men vi går ikke nødvendigvis ind for, at loven skal være det samme, som SF ønsker, og at skatten skal være lige så høj, som SF ønsker, men det gør altså ikke, at SF har mere ret eller er mere et lov og orden-parti end Det Konservative Folkeparti.