runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-03-15:
Men det er ikke rigtigt, at det bare er en lille teknikalitet.
For det, der er sket, er jo, at vi faktisk har fået en databeskyttelsesforordning fra EU, som lægger et helt nyt regime ned over, hvordan vi skal passe på borgernes data og på virksomhedernes data osv., og det er en helt ny dagsorden.
Det er også derfor, det fylder så meget ude i virksomhederne, i organisationerne og hos myndighederne, hvordan vi skal implementere det her på en ordentlig måde.
Så det er et nyt paradigme, og derfor mener jeg ikke helt, at man bare en til en kan sige, at det er en videreførelse, og at vi nu erstatter nogle henvisninger til persondataloven med nogle henvisninger til forordningen og databeskyttelsesloven.
Det var det ene, som var en kommentar.
Jeg har også et spørgsmål til ordføreren.
Ordføreren siger, at det er fint, som det er.
Men der er jo netop en videreførelse af bemyndigelse til en forsvarsminister, om loven skal finde anvendelse eller ej.
Er ordføreren enig i, at den bemyndigelse skal være hos den til enhver tid siddende forsvarsminister?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-03-15:
Ja, det er vi enige i.
Vi mener, at der er nødt til at være en særlig beskyttelse af efterretningstjenesternes arbejdsmetoder, og derfor gælder der selvfølgelig nogle regler om aktindsigt, som er anderledes for efterretningstjenesterne i forhold til andre myndigheder.
Men det, der stadig væk er gældende, er, at efterretningstjenesterne ikke bare kan gøre, som de vil, med de data, som de er i besiddelse af.
Jeg er ikke blevet gjort opmærksom på, at det her i substansen skulle betyde, at der skulle være ændringer i, hvordan de behandler data.
Hvis fru Lisbeth Bech Poulsen har eksempler på, hvad det er, der er blevet anderledes, så vil jeg gerne høre det.
Det er i hvert fald ikke fremkommet af det materiale, jeg har fået.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-03-15:
Det er også en spændende diskussion.
Men det var faktisk ikke det, jeg spurgte om.
Et tænkt eksempel: Fru Eva Flyvholm bliver den nye forsvarsminister efter næste valg og beslutter, at loven skal finde anvendelse på det her område.
Så går det jo – forventer jeg – imod Konservatives holdning om, at Center for Cybersikkerhed skal være undtaget fra databeskyttelsesloven.
Så spørgsmålet handlede egentlig om bemyndigelsen til den til enhver tid siddende forsvarsminister til at beslutte, om loven skal finde anvendelse eller ej.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-03-15:
Jamen jeg svarede jo også på det.
Jeg sagde: Ja, det er vi enige i.
Martin Lidegaard (RV), 2018-03-15:
Jamen det synes jeg er det helt centrale spørgsmål, som jeg ærlig talt ikke helt kan gennemskue på foreliggende grundlag.
Det kan være, at ministeren kan gøre os klogere.
Altså, når man ikke bare kan tage den lovgivning, der gælder for alle andre steder i samfundet, men man ligesom skal lave sådan en parallelindførelse i Center for Cybersikkerhed, er der så nogle paragraffer, der ryger ud, om man så må sige?
Altså, er der så en dækning, vi mister?
Det er lidt svært gennemskueligt for mig.
Altså, der er jo f.eks. hele spørgsmålet om aktindsigt og behandling af personfølsomme data osv.
Kommer det til at være stillet anderledes i den her konstruktion, end hvis centeret havde været en civil myndighed under Forsvarsministeriet?
Jeg tør ikke svare på det spørgsmål, men jeg håber, at ministeren kan.
Eva Flyvholm (EL), 2018-03-15:
Så vil jeg også gerne spørge uddybende: Opfatter De Radikales ordfører det sådan, at de her regler, som nu bliver skrevet ind, vil være lige så gode og lige så dækkende, som hvis man bare kunne, hvad skal man sige, køre hele datasikkerhedsloven henover?
For jeg mener nemlig ikke, at det er en lige så god dækning af området, der er tale om her.
Hvordan ser ordføreren på det?
Jeg vil sige, at kompetencen til at beskytte vores borgere jo f.eks. også ligger hos politiet og i sundhedsvæsenet og alle mulige andre steder, hvor der også er gode folk, der tager hånd om vores fælles sikkerhed.
Så der synes jeg sådan set lige så godt det kan ligge.
Det mener jeg er retssikkerhedsmæssigt meget, meget betænkeligt, og det er derfor, jeg gerne vil have, at vi laver en ordentlig struktur nu, i stedet for at gå længere ned ad den her forfejlede vej.
Carsten Bach (LA), 2018-03-15:
Tak for det.
Den her debatform afskærer jo nok spørgelysten lidt.
Men den giver i hvert fald mere motion, så noget positivt får vi da ud af det.
Men mine kollegaer har så fint redegjort for indholdet af lovforslaget, som vi jo i virkeligheden kun behandler, fordi persondatabeskyttelsesdirektivet træder i kraft i maj, og det er så dermed en bunden opgave, fordi direktivet kommer, om man kan lide det eller ej.
Og derfor støtter Liberal Alliance også lovforslaget, da vi mener, det er udtryk for en bevarelse af den nuværende balance mellem et højt beskyttelsesniveau for den enkelte borger i forhold til behandling af personoplysninger og så de helt, helt specielle forhold, der gør sig gældende, når vores efterretningstjeneste skal varetage landets og nationens sikkerhed.
Der er dog så nogle elementer, hvor vi skal være særlig opmærksomme, og som vi skal have særlig fokus på, og Center for Cybersikkerheds håndtering af persondata har – som det også blev nævnt i debatten for lidt siden – tidligere givet anledning til bekymring.
Sådan tror jeg jeg vil sige det.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-03-15:
Man kan på en måde sige, at det her lovforslag jo bare er nogle konsekvensændringer; det er stille og roligt, og så kunne man bare nikke til det og gå videre i teksten.
Men jeg synes faktisk, at det her er mere principielt end som så, for det handler helt grundlæggende om det, som vi lige for tiden ser omkring vores beskyttelse af privatliv, altså retten til privatliv på nettet og beskyttelsen af vores data.
Det er på sådan et helt grundlæggende plan.
Vi behandler det her i dag med L 155, og vi har en række love, vi p.t. behandler om implementeringen af NIS-direktivet osv. osv.
Og derfor kan man ikke bare sige, at det da er meget godt, at vi lige konsekvensretter en lov, og så kører vi videre.
For helt grundlæggende er det afgørende, at den persondataforordning bliver efterlevet, og derfor skal sådan et center her med alle de informationer, der kommer til at ligge der, selvfølgelig også være underlagt den databeskyttelse.
Og det er man jo ikke, når man ligger under Forsvarets Efterretningstjeneste.
Så det er ud fra noget meget principielt, at jeg synes, at det her kræver mere end bare et hurtigt nik og så videre til noget andet.
Det kræver faktisk, at vi går i dybden med at finde ud, hvordan vi kan sørge for, at Center for Cybersikkerhed lever fuldt op til og er underlagt persondatalovgivningen.
Så det ser jeg faktisk frem til at vi i udvalgsbehandlingen går i dybden med.
Der er blevet stillet spørgsmål til NIS-direktivet, som vi også kan bruge i forhandlingen her, og det handler om, hvordan andre lande arbejder med det her område.
Jeg kunne forestille mig, at der kommer nogle flere ting om, hvordan andre lande arbejder med de her centre.
Hvor ligger de henne?
Fru Eva Flyvholm var netop inde på, at de ligger som en civil myndighed andre steder, og det synes jeg da vi skal tage at kigge grundigt på, inden vi bare nikker og går videre til næste sag.
For lige nu er vi inde og tage nogle meget, meget vigtige beslutninger om vores samfund.
Og det synes jeg vi skal tage alvorligt – også når vi laver sådan en lovgivning her.
Martin Lidegaard (RV), 2018-03-15:
Mange tak.
Vi har dels haft hele loven, L 68, så vidt jeg husker, som handler om datasikkerhed, og som er implementeringen af NIS-direktivet fra EU, dels har vi for ganske kort tid siden så behandlet lovforslaget, der identificerer, hvem der skal have det overordnede og det koordinerende ansvar for cybersikkerhed i Danmark også ifølge EU-lovgivningen.
Og i dag har vi så en slags konsekvenslovgivning af de første to.
Jeg bliver nødt til at sige, at selv om vi i Radikale Venstre selvfølgelig støtter en fuld implementering af EU's datadirektiv, og selv om vi selvfølgelig også støtter en national enhed til at koordinere det her, så er vi lidt trætte af – for at sige det på jysk – at regeringen ikke kan få snøvlet sig færdig med sin strategi for cybersikkerhed, så vi kan få taget de her ret væsentlige beslutninger i en helhed.
Der er to grunde til, at vi er lidt trætte af den her situation.
Den ene er, at når vi skal definere, hvem der skal have ansvaret, skal vi jo kigge på, hvilken størrelse der bedst kan indhente efterretninger fra andre lande, kan indhente viden og hurtigt reagere.
Den anden grund er, at den anden funktion, som det her center skal have, og som i min optik er mindst lige så vigtig og måske endda vigtigere, er, at centeret skal koordinere og kommunikere med resten af det danske samfund, herunder danske virksomheder, danske borgere og andre danske myndigheder.
Her er jeg ikke sikker på, at en placering i en efterretningstjeneste er det mest transparente og mest gavnlige for den funktion.
Så jeg synes, vi har et reelt dilemma, som det faktisk er svært at tage stilling til, før vi kender den samlede strategi for, hvordan man så vil løse de opgaver for Danmark, sådan at vores samlede cybersikkerhed bliver den bedste.
Derfor har vi været med til at stille en række spørgsmål til nogle af de andre lovforslag, og vi kan jo også forstå, at man i andre lande har valgt at lægge det her center uden for efterretningstjenesten, fordi man vægtede samarbejdet med det resterende samfund højere.
Det nævner jeg under den her lovbehandling, fordi det selvfølgelig også handler om, hvad det er for en sikkerhed, man giver danske borgere i forhold til registrering.
Hvordan sikrer vi, at verdens mest digitaliserede land også bliver verdens mest åbne og transparente land, når det handler om, hvordan ens data bliver anvendt og brugt og forhåbentlig ikke misbrugt?
Derfor kommer vi også til at spørge nærmere ind til detaljerne her, nemlig hvad det så er for dele af persondataloven, der ikke bliver implementeret i det her center, og om det alligevel ikke ville være en overvejelse værd at holde det i Center for Cybersikkerhed, men til gengæld give centeret en mere civil status under forsvaret, hvad jeg også har rejst under de andre debatter.
Vi går positivt ind for sammen med resten af Folketinget at styrke hele det her område, og derfor har vi også en positiv forventning til behandlingen af forslaget, men vi har altså problemet med, at vi får hele den her diskussion bagvendt, fordi regeringen ikke har snøvlet sig færdig med sin cybersikkerhedsstrategi.
Eva Flyvholm (EL), 2018-03-15:
Tak til ordføreren.
Det er til det her med udskillelsen af Center for Cybersikkerhed og at lægge det som en civil myndighed.
Jeg er meget enig i, at det faktisk er rigtig vigtigt, at vi får lavet den struktur ordentligt og rigtigt nu.
Derfor vil jeg også gerne spørge ordføreren om, hvor afgørende det er for Radikale Venstre, at der kommer styr på den her struktur.
For fra mit perspektiv er det sådan, at jo flere opgaver vi lægger over i Center for Cybersikkerhed, med de problemer, der er nu, jo længere kommer vi jo ned ad en forkert vej.
Så vil ordføreren være med til, at vi faktisk for alvor sammen prøver at få ryddet op i den her struktur nu og f.eks. stiller nogle ændringsforslag til situationen, som den er nu?
Martin Lidegaard (RV), 2018-03-15:
Jamen altså, jeg vil sige det på den måde, at medmindre der kommer væsentlige nye oplysninger i behandlingen af det her forslag, vil vi bestemt positivt overveje at være med til at stille ændringsforslag, der kan skærpe vores opmærksomhed på det her område.
Det kan også være, at regeringen når at komme med sin cybersikkerhedsstrategi.
Under vores sidste lovbehandling om det her spørgsmål var ministeren i hvert fald optaget af, at den skulle komme snart.
Det kan jo være, at den kommer snart, og at vi så kan blive lidt klogere på det.
Men altså, hvis ikke der kommer væsentlige nye oplysninger, er det da i hvert fald min indstilling, at vi forsøger at stille nogle ændringsforslag.
Om de så er afgørende – forstået på den måde, at hvis ikke vi kommer igennem med dem, vil vi ikke stemme for, at vi overhovedet skal have en enhed – vil jeg så ikke love.
For jeg synes, det er vigtigt, at vi får etableret den her enhed, også selv om det ikke bliver på den måde, som vi ønsker.
Men jeg vil da gøre, hvad jeg kan, for at sikre, at det bliver på den måde, som vi ønsker.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-03-15:
Jeg er glad for, at ordføreren gerne vil lytte.
Det er jo altid godt.
Men fru Merete Riisager og jeg forsøgte jo at få stablet en høring om muslimske friskoler på benene med alle aktører inden for branchen, så vi kunne blive klogere.
Desværre ville Venstre ikke være med til det.
Har man i dag fortrudt denne beslutning?
Anni Matthiesen (V), 2018-03-15:
Åh, nu er vi tilbage i historien.
Det var i hvert fald, før jeg sad som ordfører på det her område.
Men jeg kan godt erindre, at der var noget med et forslag om en høring dengang.
Jeg vil ikke stå her og sige, at det har jeg fortrudt.
Det er jo sådan, at der sker en udvikling i samfundet hele tiden, og vi har også et ansvar for at følge med udviklingen.
Jeg vil da sige, at jeg tror, at jeg, hvis hr. Alex Ahrendtsen havde foreslået det for et par måneder siden, gerne ville have bakket op om det.
Men jeg kan ikke udtale mig om, hvad ordføreren for Venstre dengang havde af begrundelse for at sige nej til det.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-03-15:
Forslaget her kommer i kølvandet på den ret frygtelige vandscooterulykke, som vi så sidste år.
Man skal altid være påpasselig med at lave lovgivning på baggrund af enkeltsager, men de stramninger, som foreslås her, er relativt begrænsede og fornuftige.
I forhold til muligheden for at volde skade på andre minder speedbåde og vandscootere om biler, og når man indfører et krav om ansvarsforsikring og tildeler objektivt ansvar, er reglerne jo nogenlunde parallelle med reglerne for bilister, og det er for mig at se helt fair.
Det er rigtig fint, at man her laver en præcis lovgivning, som alene omhandler de fartøjer, der har potentiale til at pådrage andre alvorlig skade, og at man ikke har lavet stramninger i forhold til andre lystfartøjer.
Med forslaget giver vi også mulighed for at konfiskere fartøjer, som anvendes til såkaldt vanvidssejlads.
Jeg må indrømme, at jeg synes, det er sådan en lidt spøjs løsning.
Jeg har absolut ikke noget imod, at man straffer folk, som på den her måde udsætter andre menneskers liv for fare, rigtig, rigtig hårdt, men det her med at straffe ved at konfiskere har jeg altid syntes var sådan en lille smule fjollet.
Det skyldes, at man jo så rammer vanvidssejlere hårdere, hvis vedkommende har et dyrt fartøj, end hvis vedkommende har et billigt, og det synes jeg er lidt uhensigtsmæssigt.
Man bør straffe hårdt i begge tilfælde.
Og hvis erhvervsministeren bliver lidt irriteret over, at jeg siger det, forstår jeg det godt, for det er først noget, jeg kom til at tænke over, da jeg skulle lave talen til det her lovforslag.
Men man kan jo sige, at det betyder, at man, hvis man har en lav indkomst, men har valgt at bruge mange penge på en dyr vandscooter, straffes hårdere, end hvis man har en meget høj indkomst, men har valgt at bruge penge på et billigere fartøj.
Men igen: Der er paralleller til bilisme, og derfor støtter vi selvfølgelig forslaget.
René Gade (ALT), 2018-03-15:
Vi bakker i Alternativet op om både konfiskeringen og sikringen af, at en skadelidt rent faktisk får en ordentlig forsikringssum.
Det synes vi er helt rimeligt.
Som hr. Henning Hyllested blandt andre nævnte – jeg kan faktisk ikke huske, om han var den eneste – er ideen om nummerplader jo ganske interessant.
Én ting er, at man kan sikre registreringen, men man har også mulighed for at kigge på, om der måske skulle være en registreringsafgift i forhold til den miljøbelastning, som sådanne fartøjer kan påvirke med.
Så vi bakker op og synes, at det er et godt forslag.
Ida Auken (RV), 2018-03-15:
Vi står her i dag på en rigtig trist baggrund, altså at vi har set en forfærdelig ulykke i Københavns Havn, hvor flere mennesker mistede livet, og hvor jeg tror vi alle sammen vågnede op til et chok over, at det kunne ske.
Jeg tror også, at mange af os har oplevet, hvordan der er blevet sejlet vanvittigt med både speedbåde og vandscootere både i Københavns Havn, men også op langs strandene rundtomkring.
Derfor er det jo et område, hvor der ikke kan herske lovløshed, men hvor der faktisk skal nogle regler på banen, ligesom det gælder for al anden trafik.
Derfor synes vi, det er et rigtig godt forslag, som erhvervsministeren har fremsat, altså at man både skal kunne konfiskere fartøjer, og at der skal være en obligatorisk ansvarsforsikring for vandscootere og speedbåde, sådan at der også vil kunne blive dækket skader, og at nogen kan blive holdt til ansvar, hvis de har forvoldt skade.
Så vi støtter lovforslaget fra Radikale Venstres side.
Anders Johansson (KF), 2018-03-15:
Lovforslaget, som vi behandler her, har til formål at skærpe kravene til sejlads med speedbåde, vandscootere og lignende fartøjer.
Det er jo et lovforslag, som kommer i kølvandet på den her tragiske dødsulykke i Københavns Havn, som flere af de tidligere ordførere også har været inde på, og det har selvfølgelig vist, at der er et behov for at skærpe reglerne i forhold til at føre lystfartøjer på vandet.
Der har desværre været rigtig mange eksempler på det, som man kalder vanvidssejlads, og derfor er der også behov for at få skabt en lovgivning, hvor der bliver stillet nogle større krav, og hvor der også kommer nogle flere sanktionsmuligheder, f.eks. konfiskation af fartøjet, som der lægges op til i lovforslaget her.
Med lovforslaget bliver der også stillet krav til et såkaldt vandscootercertifikat og en ansvarsforsikring, som man skal have, inden man kan betjene en vandscooter.
Derudover indføres der et objektivt ansvar for personskade, som påføres af føreren af fartøjet, hvilket jo alt andet lige stiller den skadelidte noget bedre, hvis uheldet skulle være ude.
Så det synes vi også er en rigtig fornuftig skærpelse, sådan at man f.eks. undgår at skulle føre en retssag med de økonomiske konsekvenser, som det kan have, hvis man er kommet til skade.
Samtidig vil jeg også godt kvittere for, at man har valgt, at tingsskade fortsat skal erstattes efter de almindelige bestemmelser, altså efter culpaansvar, for det skaber en bedre balance i lovforslaget, synes jeg.
Når man læser flere af høringssvarene, kan man også se, at der er flere, der er inde at nævne den her udfordring.
For risikoen ved at indføre et generelt objektivt ansvar vil jo være, at man vil gøre det væsentlig dyrere for alle lystsejlere at tegne en lovpligtig ansvarsforsikring, og derfor synes jeg faktisk, der er en rigtig fornuftig balance i lovforslaget her, hvor man afgrænser det objektive ansvar.
Det betyder på den ene side, at man tager den svage parts side i forbindelse med personskade, som man kender det fra f.eks. færdselsloven, samtidig med at det på den anden side ikke går voldsomt ud over alle lystsejlere i form af øgede omkostninger ved at færdes på havet.
Men med de bemærkninger skal jeg meddele, at vi selvfølgelig støtter lovforslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2018-03-15:
Tak, og tak for alle de positive bemærkninger.
Forslaget, vi behandler i dag, skal jo ses i forlængelse af den alvorlige og meget tragiske vandscooterulykke i Københavns Havn sidste år.
Det var jo helt forfærdeligt, og det afstedkom selvfølgelig, at vi blev nødt til at reagere.
Så derfor ønsker regeringen at styrke sikkerheden ved sejlads med vandscootere, ligesom regeringen ønsker at forbedre den økonomiske situation for dem, der kommer til skade, såfremt der måtte ske en ulykke alligevel.
Det sker konkret, ved at vi nu lægger op til at skærpe reglerne for speedbåde, vandscootere og lignende fartøjer.
Med lovforslaget foreslås indført tre skærpelser af reglerne.
For det første foreslås indført en generel obligatorisk ansvarsforsikring.
For det andet foreslås indført et objektivt ansvar i tilfælde, hvor personer kommer til skade eller omkommer.
For det tredje gives der med lovforslaget større mulighed for konfiskation af fartøjer.
Her giver vi et klart signal om, at der skal ske konfiskation, når vandscootere og speedbåde anvendes til hensynsløs sejlads, såkaldt vanvidssejlads, når det må anses for påkrævet for at forebygge yderligere overtrædelser.
På den måde kommer skærpelserne til at omfatte de hurtigste fritidsfartøjer, hvor der stilles størst krav til sejlernes agtpågivenhed, og hvor det vurderes, at der er størst risiko for at påføre andre skader.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget og håber på en konstruktiv drøftelse i udvalget.
Tak for ordet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-03-15:
Mange tak, fru formand.
Hvis man kigger lidt tilbage i historien, minder den her sag jo lidt om sådan en rigtig god, gammel Olsen-Banden-film.
Der er nogle korrupte, kreative forretningsfolk, i det her tilfælde et Liechtensteinbaseret forsikringsselskab, som sælger nogle utrolig billige ejerskifteforsikringer.
Og danskerne er jo et handelsfolk, og når man får et godt tilbud, siger man somme tider ja.
Det var der så over 26.000 forskellige ejendomskøbere i Danmark der gjorde i den tid, hvor de udbød deres forsikringer.
Og det viste sig jo også, at tilbuddet var alt andet end godt; prisen var lav, men kvaliteten var utrolig ringe.
Og selskabet endte jo med at gå konkurs, og så stod de med nogle værdiløse forsikringer.
Derfor var det selvfølgelig dejligt, at PensionDanmark eller forsikringsfonden i forhold til forsikring og pension gik ind og var med på at lave en aftale, så man kunne sikre, at man kunne give en bedre retsstilling for de her mange tusinde danske ejendomsejere, som stod med de her værdiløse forsikringer.
Det var jo noget, som blev gennemført igennem en politisk aftale, og som også er implementeret i dansk lovgivning i forvejen.
Men som Socialdemokratiets ordfører også klart tilkendegav, var det jo, som om vi havde glemt noget, i forhold til at nogle måske stadig væk kunne finde på at være kreative i deres tilgang til, hvordan man skal tilbyde de her forsikringer.
Det var jo, hvis det var udenlandske selskaber, som stadig væk ønsker at tilbyde deres forsikringsydelser til danske ejendomskøbere, og det gælder jo både med hensyn til ejerskifteforsikringer, byggeskadeforsikringer og de her sælgeransvarsforsikringer.
Det, vi så får ind i loven nu her, er ganske klart, at vi stiller nogle større krav til de udenlandske virksomheder, som ønsker at tilbyde deres forsikringer til danske boligkøbere.
Og det er fornuftigt, at vi får en minimumspolicepræmie, som man skal betale, og det er endnu bedre, at vi også vælger et relativt højt engangsbidrag, som skal være gældende for de her mange udenlandske forsikringsselskaber.
Det er vigtigt for Dansk Folkeparti, at vi får højnet den retsstilling, som de mange ejendomskøbere har.
Det er vigtigt, at man har stor tiltro og tillid til de forsikringer, der udbydes på det danske marked.
Men det er derfor også meget karakteristisk, at det jo er nogle meget alvorlige konsekvenser, det kan få, hvis man lige pludselig står med et hus, der har de her kvaliteter, som ikke duer – det kan være skimmelsvamp, det kan være byggeteknisk sjusk og andre skjulte ting og fejl og mangler – og så står man med en værdiløs forsikring.
Så i Dansk Folkeparti er vi glade for, at vi nu får det her kreative element lukket med den tilføjelse, der så bliver tilført loven med hensyn til lovforslag L 176.
Vi kan støtte lovforslaget.