Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-06-24:
Hvis man er dømt for terror i Danmark og dømt til udvisning, hvis man er dømt for voldtægt i Danmark og dømt til udvisning, og hvis man er dømt for narkotikakriminalitet i Danmark og dømt til udvisning – for at tage de tre eksempler – så synes vi i Dansk Folkeparti slet ikke, at man skal have lov til at gå frit rundt i det danske samfund og genere lovlydige danske borgere.
Vi synes sådan set, at hverken naboer til Kærshovedgård i Midtjylland eller naboer til Holmegaard på Langeland eller danskere i Kalvehave, naboer til den ubeboede ø Lindholm, bør have de her mennesker vadende frit rundt.
Jeg synes i virkeligheden, noget blev klart, da regeringen ville flytte 130 – hvoraf dem, jeg taler om her, er en del – fra Kærshovedgård i Midtjylland til Langeland og langelænderne med god ret stillede sig op og protesterede og sagde: Nej tak, dem ønsker vi ikke som naboer.
Hvad var regeringens svar til de her mennesker, til de her naboer?
Det var, at de kunne få tilskud til at sætte hegn op omkring deres bolig, så de her kriminelle udlændinge, som er udvist af Danmark, og som kan gå frit rundt i det danske samfund, ikke kunne genere dem.
For nu havde naboerne fået hegn omkring sig.
Eller man kunne få tilskud til alarmsystemer, sådan at man, hvis de alligevel brød ind i ens hus, kunne vide, at de brød ind i ens hus.
Og når man skulle op at handle i den lokale butik, oppe hos den lokale købmand eller brugs, så kunne der være vagter deroppe, som kunne prøve at skabe lidt sikkerhed for de her mennesker.
Jeg tror da et eller andet sted, at det meste af Folketinget – altså, der er nok nogle enkelte, vi slet ikke kan nå her – vel sådan helt lavpraktisk må nå frem til, at det er en uholdbar situation, vi er endt i, hvis de her kriminelle udlændinge, som er udvist af vores land, skal have lov til at gå frit rundt, mens de danskere, der så er deres naboer, skal føle frygt.
Derfor synes vi jo, at vi virkelig skal diskutere det her grundigt og finde ud af, hvordan vi løser det, så danskerne får trygheden tilbage.
Hvad angår det ene ben, kan man umiddelbart sige, at det er løst, for der har integrations- og udlændingeministeren trukket i land og sagt: Vi flytter ikke de her 130 mennesker fra Kærshovedgård i Midtjylland til Holmegaard på Langeland.
Så man kan sige, at den første pind i det her forslag sådan set allerede er udmøntet.
Men den anden pind i forslaget går så ud på, at regeringen skal indkalde Folketingets partier for at finde ud af, hvad vi så gør nu.
For de fleste af os ved jo – der er nogle enkelte undtagelser, og dem tror jeg ikke vi kan nå – at vi har en uholdbar situation.
Hvad har integrations- og udlændingeministeren så gjort, siden han trak forslaget om Langeland?
Der vil jeg i virkeligheden lægge mig i halen af det, hr. Morten Dahlin sagde heroppefra for et øjeblik siden.
Altså, integrations- og udlændingeministeren har sagt: Okay, så dropper vi det med Langeland, når I nu er så sure over det, og så kan I bare forklare midtjyderne, hvorfor de fortsat skal have de her mennesker som naboer.
For nu har regeringen jo gjort sit; nu har regeringen, mener den selv, levet op til sit løfte om at anvise en anden løsning end øen Lindholm.
Så nu har regeringen valgt at gå på sommerferie og foretager sig ikke mere for at løse den her opgave for de danskere, der føler sig utrygge.
Men det er jo helt uholdbart.
Det her burde være noget, der aflyste sommerferien for integrations- og udlændingeministeren, for han satte sig helt frem i bussen for at finde en løsning, som gjorde, at danskerne, uanset hvor de bor i Danmark, faktisk kunne føle sig trygge.
Derfor vil jeg bare opfordre til, at man selvfølgelig får vedtaget beslutningsforslaget, så vi om ikke andet pålægger ministeren at indkalde til de forhandlinger, men ellers til, at ministeren som minimum tager ordet heroppe på talerstolen og forklarer de mange af os herinde, der er undrende – der er nok nogle, vi ikke kan nå – hvorfor i alverden ministeren så ikke har gjort noget ved det her siden det tidspunkt, hvor man opgav Langeland, og hvad regeringen i øvrigt så vil gøre i fremtiden for at sikre danskernes tryghed.
Jeg håber, at vi får svaret her.
Ellers kan det være, at vi får svaret på mandag, hvor vi jo har indkaldt til et samråd i udvalget med ministeren for at få svar på de her spørgsmål.
Jeg håber, at ministeren kan finde lidt mere end den time, han vist har sat af til det på mandag.
Det var det, vi for en måneds tid siden, da vi bad om samrådet, kunne få stillet til rådighed på mandag, og det er jo fantastisk stort, at en minister vil give Folketinget en hel time på mandag.
Altså, 3-4 uger efter at vi bad om samrådet, kan han så sætte en time af til, at vi kan snakke om det.
Jeg håber da om ikke andet, at vi kan få svar her i Folketingssalen i dag og ellers på mandag, hvor vi forhåbentlig kan få skrabet lidt bedre tid sammen.
For det her er en vigtig sag.
Det er det af hensyn til de danskere, der føler sig utrygge, og det er, uanset om de bor i Midtjylland, på Langeland eller i Kalvehave, eller hvor ellers i Danmark man bor og er utryg over de her menneskers færden i det danske samfund.
Jamen tak til hr. Rasmus Jarlov.
Jeg synes jo også, at det er kendetegnende, at man opgav Lindholm, fordi, som man sagde, det var for dyrt.
Man kunne da starte med kun at give det, som bygningen rent faktisk var prissat til; men der ser det ud til at man har betalt overpris.
Det har vi heller ikke fået nogen form for antydning af et svar på.
Så det er rigtigt, at der er rigtig mange ting, der trænger til at blive belyst her.
Jeg glæder mig til, at der forhåbentlig er nogen fra regeringen, der vil lytte til hr. Rasmus Jarlovs anmodning og svare på spørgsmålene heroppe fra talerstolen.