Lars Aagaard (M), 2025-11-07:
Tak for opbakningen til lovforslaget, og i øvrigt også tak for den politiske aftale, vi har lavet, om, at vi skal have et robust elnet, der kan give os forsyningssikkerhed, og som kan sikre, at vi får den grønne omstilling.
Det er nogle af de sværeste politiske beslutninger, der træffes, og derfor en tak til alle de partier, som walk the talk og tager et ansvar.
Så tak for det.
Med lovforslaget indfører vi tiltag, der øger tempoet i netudbygningen, og vi indfører samtidig en udvidet beskyttelse af de berørte borgere, og det er selvsagt vigtigt for at sikre en bred opbakning til den omstilling, vores samfund skal igennem.
En hurtig udbygning af elnettet har været en prioritet for regeringen, lige siden vi trådte til.
Vi nedsatte i 2023 NEKST-arbejdsgruppen om en hurtigere udbygning af elnettet, der netop havde til opgave at sætte et tempo på udbygningen.
Gruppen har haft centrale repræsentanter med om bord, og der har været bred opbakning i gruppen til de 34 tiltag, som de kom med, og med det her lovforslag gør vi en del af anbefalingerne til virkelighed, så vi kan reducere tiden fra idé til et færdigt grønt projekt.
Med hensyn til det med at reducere tiden har jeg noteret mig, at det er noget, et meget bredt flertal i Folketinget går særdeles meget op i.
Det gør jeg også, og jeg glæder mig over den opbakning, og jeg tænker også, at den holder, når der skal træffes svære valg.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, udspringer af den aftale, vi indgik om en hurtigere og mere effektiv udbygning af elnettet, og jeg har takket for det, så det vil jeg gøre kortere, ellers begynder det at blive lidt for meget, men tak.
NEKST-arbejdsgruppen pegede på et par punkter, som vi her håndterer med lovforslaget, og som jeg lige vil dykke ned i.
For det første ligestiller vil mulighederne for ekspropriation med det, som vi kender fra andre infrastrukturprojekter.
Der er altså ikke tale om, at vi går videre, men at vi sidestiller det, man kender til i forvejen, og vi bruger nu det, som man kender ovre på transportområdet.
De elinfrastrukturprojekter, vi her snakker om, er jo på højspændingsniveau, og det vil sige, at de typisk strækker sig over mange matrikler, og placeringen af nye anlæg og kabler kræver mange afvejninger med hensyn til miljø, natur, elteknik, borgere, økonomi og tempo, og det kan i dag være meget vanskeligt og tage lang tid at opnå enighed mellem alle lodsejere om køb af arealer.
Derfor ender flere af de sager, hvor man starter med at prøve at indgå frivillige aftaler, i sidste ende med ekspropriation.
Reelt har det jo før lovforslaget her været tale om en falsk forhandling, der er foregået, og derfor vil vi med lovforslaget give Energinet mulighed for at ekspropriere uden krav om forudgående forhandling for lodsejere, og det kan jo lyde, som om vi tager noget fra nogen.
Men i virkeligheden skærer vi et procestrin ud, som reelt aldrig har været der.
For der, hvor der skal eksproprieres, og hvor der skal indgås en aftale, og hvor en frivillig aftale ikke fører til noget, ender man jo med at ekspropriere, og det har i forbindelse med de frivillige aftaler ikke været muligt at give de berørte lodsejere en bedre økonomisk stilling til end det, som ekspropriationsreglerne giver mulighed for.
Det er også en praksis, som vi kender fra andre offentlige infrastrukturprojekter.
Så det er ikke noget, der er opfundet til lejligheden.
For det andet giver vi Energinet mulighed for en tidlig sikring af erstatningsnatur.
Netudbygninger kan ikke altid undgå at berøre beskyttede naturområder, og der er for en række arter og naturtyper krav om etablering af erstatningsnatur som kompensation for den påvirkning, et anlæg har på naturen.
Ofte skal den erstatningsnatur ligge i umiddelbar nærhed af den natur, der bliver påvirket, og nogle steder har det vist sig vanskeligt at sikre de nye levesteder og naturtyper alene med brug af frivillige aftaler.
Derfor indfører vi med forslaget muligheden for, at Energinet kan ekspropriere til erstatningsnatur, så det er muligt at undgå dyre og tidskrævende forsinkelser.
For det tredje giver vi mulighed for en hurtigere afklaring for borgere, der er berørt af særlig indgribende elinfrastrukturprojekter.
Lodsejere, der bliver særlig hårdt ramt af et stort elinfrastrukturprojekt, har indtil i dag måttet leve med uvished i lang tid, i de værste tilfælde op til 7 år, før de har kunnet få afklaret, om deres ejendom bliver eksproprieret.
Med aftalen her kan ejere af ejendomme, der er berørt af de her særlig indgribende elinfrastrukturprojekter, så dermed i særlige tilfælde få mulighed for at få en hurtigere afklaring af ekspropriationer, selvfølgelig kun hvis de selv ønsker det.
Det er også mit indtryk fra de samtaler, jeg har haft med folk, der er berørt af det her, at netop spørgsmålet om en hurtig afklaring er et meget, meget vigtigt element for dem.
For det fjerde sikrer vi en ensartet klageadgang for naboer.
Som reglerne er i dag, er det kun muligt at få prøvet naboretlige krav, f.eks. en kompensation for gener, hvis arealet er eksproprieret.
Det ændrer vi med lovforslaget.
Fremover giver vi alle naboer til større elinfrastrukturprojekter ret til at få behandlet deres krav, uanset om anlægget ligger på en grund, der er eksproprieret eller overdraget ved en frivillig aftale.
Det skaber mere ensartede og retfærdige vilkår og sikrer, at ingen bliver efterladt uden en mulighed for at få deres sag vurderet.