runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2020-05-06:
De fleste danskere har jo fået vendt op og ned på deres hverdag.
Coronavirus har haft indvirkning på alle aspekter af vores liv lige fra socialt samvær til arbejde og økonomi og også turismeøkonomien.
Men takket være en fælles kraftanstrengelse fra alle dele af samfundet er det lykkedes os at mindske smittespredningen i det danske samfund så meget, at det nu er muligt gradvis og kontrolleret at begynde at genåbne vores samfund.
Det, der så er vigtigt nu, er, at vi træder varsomt, og at vi ikke sætter den positive udvikling over styr, for coronavirus er ny og stadig ukendt.
I takt med pandemiens udvikling og erfaringerne fra de enkelte lande lærer vores fagfolk sygdommen bedre at kende, men der er stadig en række spørgsmål, der ikke findes entydige svar på.
Derfor er det helt afgørende, at vi bliver ved med at følge myndighedernes anbefalinger om at holde fysisk afstand, have god håndhygiejne osv.
Coronavirus har, som det efterhånden er de fleste bekendt, en indbygget tidsmæssig forsinkelse på ca. 10-14 dage, fra at et øget smittetryk kommer i samfundet, til at det kan aflæses på vores danske hospitaler, og dermed også til at man kan tage de relevante tiltag til at lave den nødvendige bremsning af smitteudbredelsen.
Derfor er det, at genåbningen skal ske gradvis, altså så kapaciteten i sygehusvæsenet ikke overskrides.
Vi skal have så stor viden som overhovedet muligt om alle de ting, som sættes i værk, og det er det, som partierne er inviteret til at drøfte igen i eftermiddag.
Spørgeren spørger, hvad ministeren tror omkring smittetrykket, og spørgeren får ikke mig til at gisne om ændringer af smittetrykket og om, hvordan det tyske smittetryk er, og hvorfra i Tyskland de eventuelle familier, som spørgeren hentyder til her, skulle komme.
I det nuværende stadie af epidemien er det afgørende at sikre en balance mellem en gradvis åbning af samfundet og fortsat at kunne håndtere smittespredningen af coronavirus.
Tak, formand.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-05-06:
Mit spørgsmål er, hvor meget ministeren tror at smittetrykket vil stige, hvis tyske familier får mulighed for at holde ferie i sommerhuse i Danmark.
Mogens Jensen (S), 2020-05-06:
Jeg vil gerne forsikre spørgeren om, at vi er i tæt dialog med Dansk Gartneri om de udfordringer, de står over for, og det har vi faktisk været hele tiden.
Vi kigger også på, om der er noget i andre lande, vi kan lære af.
Jeg kender også til den hollandske model, selv om den ikke er endeligt udmøntet endnu.
Men principperne, sådan som vi foreløbig ser det i de ordninger, hollænderne indfører, er de samme som de danske.
Lars Christian Lilleholt (V), 2020-05-06:
Tak for det.
Det, som optager Venstre og mig, er jo, at vi kigger på alle de muligheder, der kan være, for at løse de udfordringer, som blomstergartnerne står over for, og som er ganske alvorlige.
Lad mig bare nævne, at i Odenseområdet er det mellem 5.000 og måske op mod 10.000 arbejdspladser, der på den ene eller den anden måde er berørt af det her.
Og man må bare sige, at med de tiltag, der hidtil er kommet, er der jo ikke sådan den store bevægelse i regeringen, og derfor er jeg optaget af alle forslag, som kan føre til forbedringer.
Vi har senest set, at hollænderne har været ude med en hjælpepakke på den anden side af 4 mia. kr.
Kunne ministeren åbne op for, om der er yderligere tiltag på vej i forhold til gartnerierhvervet?
Mogens Jensen (S), 2020-05-06:
Jeg ved såmænd ikke, om der er flere konkrete forslag at stille til Kommissionen.
Det er klart, at vi jo har påpeget, at der også på EU-niveau bør igangsættes foranstaltninger, som holder hånden under gartnerisektoren.
Det sagde jeg som sagt allerede på mødet i marts måned, så der er jo ikke nogen nye synspunkter her.
Det, jeg er mest optaget af, er jo selvfølgelig at sikre, at de muligheder, der allerede er åbnet for, kan udnyttes.
Såfremt sektoren ønsker det, som jeg nævnte med det forslag, der allerede ligger på bordet, så er jeg konstruktiv over for det.
Lars Christian Lilleholt (V), 2020-05-06:
Kunne ministeren blive måske en lille smule mere konkret, i forhold til hvilke forslag ministeren kunne have med til det møde med landbrugskommissæren?
Mogens Jensen (S), 2020-05-06:
Det er klart, at jeg jo står ved det, som jeg også sagde på mødet i marts – at vi kan se, at gartnerisektoren er hårdt ramt, også på trods af at vi nu kan se, at markedet forhåbentlig begynder at åbne sig og det jo er et positivt syn.
Så jeg vil sådan set holde fast i den linje, som vi har lagt indtil nu, og blive ved med at påpege over for Kommissionen, at her har vi udfordringer.
Men det, jeg selvfølgelig er mest optaget af, er, hvis sektoren vil benytte sig af nogle af de muligheder, som allerede eksisterer for nuværende, og det er der som sagt tegn på at i hvert fald en af producentorganisationerne vil gøre.
Det vil jeg som sagt se konstruktivt på.
Lars Christian Lilleholt (V), 2020-05-06:
Tak for svaret, minister.
Jeg vil godt spørge ind til, hvordan ministeren vil forfølge det her.
For det er jo ret afgørende, at vi får kigget på, hvordan vi sikrer den lange række af ikke mindst producenter af blomster, som er i en meget, meget trængt situation, og som jo ser på alle muligheder.
Hvad har ministeren af forventninger til det møde med landbrugskommissæren?
Mogens Jensen (S), 2020-05-06:
Mange tak for spørgsmålet.
Jeg ved ligesom spørgeren, at gartnerierhvervet er hårdt ramt.
Heldigvis hører vi nu fra erhvervet, at markederne i bl.a. Tyskland så småt retter sig, men situationen er stadig væk alvorlig.
På et videomøde for EU's landbrugsministre den 25. marts fremhævede jeg gartnerisektoren som en af de hårdest ramte sektorer.
Kommissionen annoncerede den 23. april flere tiltag for at stabilisere landbrugsmarkederne, men der var i den ingen økonomisk støtte til gartnerierne.
Kommissionen gav dog plante- og blomstersektoren en håndsrækning ved at tillade frivillig udbudsstyring.
Konkret kan producentsammenslutninger i 6 måneder frivilligt aftale tilbagetrækning fra markedet, gratis uddeling, fælles promovering og produktionsplanlægning.
Dansk Gartneri var skuffede over, at Kommissionens forslag ikke indeholdt økonomisk støtte, og Dansk Gartneri ønskede ikke at bruge de markedsregulerende instrumenter, der var i forslaget.
Det og så også den generelle skepsis fra regeringens side over for udbudsstyring gjorde, at regeringen afstod ved afstemningen.
Forslaget blev dog vedtaget alligevel.
Foruden tilpasning af den danske hjælpepakke, som vi jo har gjort med kompensation for letfordærvelige varer, ved jeg, at en sammenslutning af frugt- og grønsagsproducenter overvejer at aktivere kriseforanstaltninger, som man også kan med ekstra EU-støtte til bl.a. tilbagekøb eller gratis uddeling af medlemmernes produkter.
Vi følger udviklingen i EU og også andre medlemsstater tæt, og i næste uge vil jeg igen drøfte den her situation med EU-landbrugsministerkolleger og landbrugskommissæren.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-06:
Nej, og det gør det jo ekstra vanskeligt, at regeringen sidder med fuldstændig lukkede kort og ikke deler deres viden endsige deres overvejelser med Folketinget, og det er jo præcis derfor, at vi faktisk forsøger at blive klogere på, hvad der er grundlaget for regeringens beslutninger.
Meget tyder på, at Tyskland vil åbne grænsen mod Danmark – den 15. maj er blevet nævnt som dato for det.
Magnus Heunicke (S), 2020-05-06:
Der må jeg bede om, at man stiller spørgsmålet skriftligt, og så finder vi den rigtige ressortminister, der så kan levere svaret til spørgeren.
Jeg er bare nødt til at rette én ting, og det er, at der ikke er nogen, der spiller med lukkede kort.
Vi har inviteret Folketingets partier til en drøftelse af genåbningen af samfundet og lagt en stor rapport fra Statens Serum Institut, fra Københavns Universitet, fra DTU og fra Roskilde Universitet frem foran partierne, således at de kan være med til at drøfte genåbningen af det danske samfund.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-06:
Jo, men som jeg har forstået det, er der ikke noget sundhedsmæssigt belæg for grænselukningen, og tyske turister må jo heller ikke gå i sommerland og på restaurant, og hvad ved jeg, hvis det er åbnet.
Så hvordan bærer sundhedsmyndighederne sig ad med at vurdere, hvor meget smittetrykket vil stige, ved at der kommer tyske turister til Danmark?
Altså, når der ikke er noget sundhedsmæssigt belæg for at sige, at det er farligt, og når tyske turister selvfølgelig skal efterleve de samme restriktioner, som danske turister skal, og når der i øvrigt er færre smittede tyskere, end der er danskere, hvordan i alverden kan det så have nogen som helst betydning for smittetrykket, om man åbner for tyske turister eller ej?
Liselott Blixt (DF), 2020-05-06:
Det hele lyder så positivt fra ministerens side.
Jeg vil sige, at jeg modtager utrolig mange henvendelser fra personale, der ikke føler sig hørt.
Det er nogle af dem derude i kommunerne, i hjemmeplejen, som stadig væk ikke har værnemidler, så de kan føle sig sikre, når de går på arbejde.
Det må da også være noget af det, man vil kigge på i en kommission.
Når vi siger en kommission, skal det selvfølgelig også være nogle udefra, der går ind og ser på, hvordan Danmark har håndteret krisen.
Og så er det ikke ensbetydende med, at vi blot kan sige, at vi synes, vi har gjort det godt i en sammenligning med andre.
Vi skal se, om vi har gjort det godt for alt vores personale.
Magnus Heunicke (S), 2020-05-06:
Omkring test må man bare sige, at Danmark nu er blandt de lande, der tester suverænt flest pr. million indbyggere – sådan tror jeg man opgør det – helt suverænt mest.
Vi er helt i top nu.
Så spørgeren har ret i, at vi havde problemer med det, men der er virkelig også arbejdet på at løse det, og vi er nu et sted, som er langt bedre, end vi var tidligere, og altså helt i verdenstoppen.
Værnemidler er et andet godt eksempel.
Vi skal jo ikke stoppe nu med at opbygge vores værnemiddellagre, fordi vi er i den gunstige situation, at epidemien måske er ved at dø ud eller i hvert fald er på et meget lavt niveau, efter hvad vi kan læse fra Seruminstituttet.
Det ændrer ikke på, at den kan komme op igen, og derfor skal værnemiddelarbejdet jo fortsætte fuldstændig kontinuerligt.
Hvornår vil vi være klar?
Hvornår er vi i så smult vande, at det giver mening at ændre på det?
Det kan jeg ikke svare på på nuværende tidspunkt.
Peter Skaarup (DF), 2020-05-06:
Nu har vi jo i dag i medierne kunnet se, at der måske kan ske det, at coronapandemien kan dø ud på et eller andet tidspunkt, og det er jo fantastisk positivt.
Og når jeg roste ministeren for lidt siden for noget klar tale, stak der også noget under i den forbindelse.
Der stikker jo netop præcis det under, at vi er utålmodige efter, at vi får lært af de ting, altså så vi kan være på forkant med bl.a. værnemidler og testudstyr, hvilket nogle andre lande har været bedre til end os.
Punkt 1: Får vi en kommission?
Punkt 2: Hvornår mener ministeren at der kommer et beslutningsgrundlag over for Folketinget omkring det – for det kan jo ikke trække ud i evigheder?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-06:
Først vil jeg sige tak for indledningen.
Så det var en ros for at erkende fejl, hvis man skal forstå det rigtigt.
Det er ikke alt, der har været lige smukt, men jeg står fuldt ud på mål for og er så stolt over det arbejde, som vores medarbejdere, også medarbejderne i mit eget ministerium, har leveret i den her tid.
Det har været enormt afgørende, at der er blevet handlet, og at der er blevet handlet hurtigt og resolut.
Det mener jeg også at alle tal viser at der er gjort, i forhold til vores sundhed i Danmark.
Jeg mener, det er for tidligt at begynde at sige, hvordan sådan en evaluering skal designes, også fordi – det er jo rigtigt, hvad spørgeren siger – der nok kommer noget mere.
Men det, vi bare ved, er, at det ikke vil være samme type pandemi.
Det kan være en anden sundhedskrise, der kommer, f.eks. resistente bakterier – en anden sundhedskrise, som rammer hele verden inden for i hvert fald få årtier, som vi skal være forberedt på, altså som også vil være noget, men som ikke er pandemisk, men har andre sundhedsaspekter.
Peter Skaarup (DF), 2020-05-06:
Tak for ministerens besvarelse her.
Jeg synes egentlig, at ministeren ret frisk og frejdigt svarer godt på de spørgsmål, der bliver stillet, nemlig vedrørende det, at vi ønsker en kommission, der får undersøgt, præcis hvordan hele arbejdet for at dæmme op for den her pandemi er foregået – med henblik på at vi kan lære af det i fremtiden.
Og jeg kunne måske ønske mig, at andre var lige så åbne, som ministeren var her i spørgetiden og i sin besvarelse, med hensyn til at sige: Jamen der er begået fejl, og dem skal vi lære af.
Spørgsmålet fra Dansk Folkeparti er så: Vil regeringen på den baggrund – hvis vi er enige om det – sikre, at vi får en kommission, der undersøger de her ting til bunds, så vi kan lære både af coronaen, men jo sådan set også af nogle af de andre pandemier og epidemier, der har været, med henblik på at vi kan arbejde os ud af det, som vi måske må erkende kan komme igen, på en anden måde og en mere forebyggende måde, end det har været tilfældet i forbindelse med coronaen?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-06:
Det mener jeg er oplagt, naturligvis.
Det er klart, at Sundheds- og Ældreministeriet har været drivende i forhold til vores styrelser og i forhold til mange ting.
Men det har været et tæt, tæt samarbejde, og det er et tæt, tæt samarbejde, og det skal være et tæt, tæt samarbejde med en række andre ministerier, så det mener jeg klart er fornuftigt.
Jeg er bare nødt til lige at anholde en ting: Den her fortælling om, at vi har lukket så kraftigt ned, og at det virkelig gør ondt på vores økonomi.
Ja, vi har taget hårdt fat i Danmark, og befolkningen har virkelig ydet en indsats, men sammenlignet med en lang, lang række andre lande i Europa, har vi ikke lukket nær så meget ned.
Der er jo lande, der har indført udgangsforbud, og som først nu begynder at dirke på det.
Så vi er altså kommet heldigt igennem det, mens vores overdødelighed er på et helt andet og meget bedre niveau – gudskelov!
Liselott Blixt (DF), 2020-05-06:
Når man laver en evaluering, altså en kommission, som vi ønsker, så bør vi også tage nogle af de andre ministerier med ind.
For det er jo klart, at når man lukker hele landet ned, har der ikke været mange smittede, men det har så haft nogle økonomiske konsekvenser i stedet for.
Er det noget, man påtænker at tage med i den evaluering?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-06:
Jeg har lyst til at gøre det, man skal passe på med som minister, nemlig bare at sige ja.
For det skal man passe på med af den grund, at det selvfølgelig binder.
Jeg synes, at alle de emner, som nævnes her, skal man se på, bl.a. værnemiddelsituationen – værnemidler, som jo nu er en del af vores kritiske infrastruktur.
Det var de jo ikke før, men det bør de være, og det vil sige, at det stiller nogle meget, meget store krav til værnemiddelproduktion, fremskaffelse, reservation, lagre osv., strategier, test og respiratorer, som vi har kæmpet med – ikke så meget med vores respiratorer, gudskelov, men test har vi jo kæmpet med at få skaffet – og koordinering imellem styrelserne.
Alle de ting, som jeg kan se dem nu, mener jeg at det vil være klart fornuftigt og helt oplagt at evaluere alle sammen.
Liselott Blixt (DF), 2020-05-06:
Jeg er rigtig glad for, at ministeren siger ja til, at vi i hvert fald skal evaluere hele forløbet.
Ministeren var så inde på rigtig mange ting, som jeg nok skal prøve at holde mig lidt fra – helt fra et spørgsmål, som jeg har stillet ministeren, og som også kører i dag, om vi skal undersøge, om der har været covid-19-smittede tidligere.
Og i forhold til hvor heldige og dygtige vi har været, er der stadig nogle mangler hist og pist.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren vil tage de ting med, som man også problematiserer, i forhold til netop beredskabet af værnemidler, i forhold til de forskellige strategier kontra de andre, i forhold til om vi har haft den rette test- og respiratorkapacitet, og i forhold til hvordan koordineringen mellem Statens Serum Institut, Sundhedsstyrelsen, Styrelsen for Patientsikkerhed og Lægemiddelstyrelsen har fungeret, altså hvordan det hele har samarbejdet.
Er det noget, man vil tage med i den evaluering og undersøgelse?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-06:
Først vil jeg sige: Jeg er helt enig med spørgeren i, at Danmark skal og må være bedre forberedt på en epidemi; verden skal være bedre forberedt på en pandemi.
Og man må sige, at verdens førende forskere og Danmarks førende forskere ikke engang nu kan sige, præcis hvornår covid-19 ramte Europa – det viser jo bare, hvor tidligt vi er i processen.
Der er gisninger, og der forskes stadig væk i det, men vi kan ikke sige, præcis hvornår covid-19 ramte Danmark.
Vi kan ikke præcis sige det.
Vi regner med, at det var i år, men det nyeste er jo, at den måske endda ramte Europa i slutningen af sidste år, måske endda endnu tidligere.
Og det vil sige, at vi er meget, meget tidligt i det her forløb, og det, vi bare ved, er, at når man er på bagkant, taber man til pandemien; så vinder epidemien, når man er på bagkant.
Derfor er det så afgørende, at vi har handlet hurtigt i Danmark, og det er derfor, vi er i den situation nu, at vi kan begynde at genåbne vores samfund og ikke har lukket så meget ned, som mange andre lande har været nødt til, og ikke har oplevet den form for overdødelighed, som en lang, lang række lande i verden desværre har oplevet.
Det betyder også – når jeg har sagt A, må jeg også sige B –
at vi skal evaluere, for vi skal blive klogere på de valg, der er truffet, både de gode og de valg, hvor man siger, at det havde været bedre at vide mere.
I forhold til de fejl, der er begået, har vi sagt fra starten af, at myndighederne ikke har prøvet det her før, ingen af os i Folketinget har prøvet det her før –
selvfølgelig vil der begås fejl, men det vigtige er, at man retter ind lynhurtigt, når man bliver klogere, og når man lærer mere om situationen.
Og det er også det, der vil være det fortsatte.
Når der så spørges konkret til, om der skal laves en coronakommission, vil jeg sige, at det mener jeg er for tidligt at lave en præcis definition af, altså hvordan en sådan evaluering skal være.
Men uanset hvor lang tid den her epidemi foran os varer – vi håber jo, at den ikke varer så lang tid, men det kan også være lang tid – skal vi evaluere, når vi kommer ind i mere smult vande.
Liselott Blixt (DF), 2020-05-06:
Mange tak.
Vil ministeren sikre, at der nedsættes en coronakommission, som skal undersøge håndteringen af coronakrisen med det formål, at Danmark i fremtiden vil være bedre forberedt på en epidemi?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-06:
Det afhænger jo fuldkommen af smittetrykket i den delstat i Tyskland, som den eventuelle tyske familie så kommer fra, altså hvordan smittetrykket er i den pågældende delstat på det pågældende tidspunkt.
Og i forhold til et tænkt scenarie, hvor den delstat i Tyskland, som den familie, man nu taler om her, kommer fra, havde nøjagtig samme smittetryk som det sted i Danmark, man rejser til, tror jeg, det logiske er at sige, at så ville det være det samme smittetryk.
Men der er så mange parametre, der ligger bag sådan et spørgsmål, at det knap nok giver mening, synes jeg, at forfølge det yderligere.
Det kræver, at man skal vide, hvilken delstat det er, hvad det er for nogle mennesker, hvordan de færdes, hvordan de er udsat for smitte osv.
Forskellene i Danmark?
Det kan man også læse i rapporten.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-05-06:
Ministeren har jo haft kendskab til mit spørgsmål i en uges tid, og ministeren har haft masser af taletid i dag.
Hvis man havde ladet være med at komme med alle de der generelle bemærkninger, havde man jo haft rigelig tid til at svare på mit spørgsmål.
Jeg vil dog give det en sidste chance, så jeg vil spørge ministeren, om han mener, at der vil være forskel på smittetrykket, i forhold til om det er en dansk familie eller en tysk familie, der opholder sig i sommerhuset ved Vestkysten.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-06:
Jo, men jeg er jo sådan set klar til en diskussion af, hvordan vi hegner det her ind, så vi ikke laver en skævvridning i konkurrencen
Faktisk kunne man forestille sig, at det ville give mere arbejde til de lokale vvs'ere og installatører, fordi interessen for at installere en varmepumpe simpelt hen bliver større.
Så anerkender den konservative ordfører, at det faktisk kunne generere flere lokale arbejdspladser – noget, som jeg forestiller mig at en landdistriktskommune som Lemvig også har brug for?
Orla Østerby (KF), 2020-05-06:
Det er ikke sikkert, at det er nok, men selv om jeg bor i Lemvig Kommune og sidder i kommunalbestyrelsen dér, er jeg af den holdning, at Lemvig Kommune jo skal have en anden kommunalfuldmagt, og det skal de øvrige kommuner også, og de kommuner vil komme til at stille deres borgere stærkere i en kommunal garanti end den private udbyder.
Det bliver vi nødt til at tage stilling til, og det bliver SF også nødt til at tage stilling til, fordi vi er nødt til at have en retfærdighed i det, vi går og laver her fra Folketingets side.
Og det er ikke i orden, at man går ud og laver en unfair konkurrence, ved at der er en kommune, der laver et kommunalt selskab.
Og så skal vi lige huske på, at i Lemvig Kommune var det jo sådan, at Lemvig Varmeværk ikke var interesseret i at lave det her projekt med varmepumperne.
Og så kan man spørge sig selv: Er det, fordi de ikke synes, det er en god forretning?
Det kan godt være, men så er det heller ikke en god forretning for skatteborgerne, at Lemvig Kommune sætter penge i det her.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-05-06:
Tak for talen og de trods alt positive elementer, der var i den.
Man kan jo godt stille ændringsforslag til et beslutningsforslag, så jeg vil egentlig høre, hvad Venstres holdning er med hensyn til at lave et ændringsforslag til det her.
Så kunne ordlyden blive noget i retning af, at vi så i stedet for at oprette en pulje direkte til det her simpelt hen bare får sagt, at vi vil forhøje puljen, som der bliver henvist til, i finansloven med 300 mio. kr., og så kunne vi få en tekst om, at vi forpligter hinanden på, at vi så vil forholde os til det der.
Kunne det være en løsning?
For jeg har jo ikke noget specielt ønske om, at det lige præcis skal være mit beslutningsforslag, hvis vi til gengæld bare får politikken udført.
Så kunne det være en mulighed, at vi simpelt hen ændrede formuleringen i beslutningsforslaget, så vi gør det, som Venstre ønsker, altså at vi så bare får sat pengene af til området?
Det kan være via det her beslutningsforslag, men jeg har jo heller ikke noget imod, at det bliver i en senere forhandling.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-05-06:
Vi kigger selvfølgelig altid positivt på alle forslag, der kommer fra Dansk Folkeparti.
Det mandat, jeg har indhentet, er, at vi er enige i ønsket, og at vi tager det med blandt vores ønsker, når vi skal forhandle forskningsreserven.
Men jeg kigger velvilligt på alle forslag, der kommer fra Dansk Folkeparti, når de trækker i den rigtige retning, som jeg jo synes det gør, nemlig at vi får kigget noget mere på og investeret noget mere i vores digitalisering, for det er der virkelig brug for.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-05-06:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge om noget andet også.
Regeringens argument for at afvise det er, at det er et brud på det markedsbaserede.
Jeg vil lige høre, om Venstres ordfører synes, at det er et brud på det markedsbaserede, at man forsker i noget.
Men man forsker i noget.
Hvis vi tager sundhedssektoren, så kan det være live transmission fra en ambulance i HD-kvalitet, eller det kan måske være en drone, der har en hjertestarter, som er koblet op på 5G, så man kan flyve hurtigt ud til folk.
Er det virkelig et brud på det markedsbaserede, at vi forsker i, hvordan vi kan få en sundhedssektor, der hurtigt kan hjælpe folk i akutmodtagelsen?
Jeg har i hvert fald svært ved at se, at det skulle være et brud på noget markedsbaseret, at man forsker i fremtidens teknologier.
Det gør vi jo på alle mulige områder.
Så jeg vil bare høre, om Venstre også køber den præmis.