runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susie Jessen (DD), 2024-05-15:
Mange af os, der er her i dag, ved godt, at det er noget helt særligt at besøge de danske småøer.
Fælles for mange af øerne er jo det helt specielle sammenhold.
Det er driftige øboere, der producerer lokale varer, og de udvikler og forskønner og har hele tiden idéer til, hvad de kan gøre, for at netop deres ø bliver endnu bedre.
Men øerne er også de steder i Danmark, hvor man mærker balancen mellem land og by knække over allerførst.
For ikke nok med, at småøerne naturligt nok ofte ligger langt fra de store byer; der er altså også lige den der færge, der skaber den ekstra dimension.
Det gør det lige en tand sværere at leve, arbejde, bo og gå i skole.
På nogle øer går det nemt.
Færgen sejler i pendulfart, overgangen er kort, og der er ikke nogen ko på isen i forhold til at pendle ind på det nærmeste uddannelsessted for øens unge.
Men andre steder går det knap så nemt, og i en tid, hvor vi flere steder ser, at der er pressede kommuner, der strammer grebet ret meget om de færgeovergange, de har, kan det blive rigtig svært for øernes beboere at få en hverdag til at hænge sammen.
Når en børnefamilie flytter til en ø, er det en kæmpe gave for lige præcis den ø.
Det er der behov for på øer, hvor gennemsnitsalderen er høj og mange står uden for arbejdsmarkedet, fordi de er gået på pension.
I Danmarksdemokraterne er vi fuldt ud tilhængere af, at vi gør meget mere for at gøre det nemmere for øboerne at tiltrække nye beboere til deres øer.
Vi tror på, at vi skal sætte alle sejl til for at sikre bosætning i hele vores land, og derfor hilser vi i den grad SF's forslag om at sikre unge øboere lige muligheder for at starte på en ungdomsuddannelse velkommen.
Sammenslutningen af Danske Småøer vurderer, at det her forslag vil koste omkring 1-2 mio. kr.
Det er ikke så mange penge i det store billede, og det ved vi herinde, men det er alligevel af rigtig stor betydning for familier med unge mennesker på øerne, der dermed kan sikre, at deres unge mennesker har midler til at flytte hjemmefra og få ø-su, mens de studerer på fastlandet.
Tak til SF for at fremsætte det her gode forslag, selv om jeg er lidt træt af, at vi ikke nåede at fremsætte det inden jer, og jeg må sige, at det undrer mig, at regeringen ikke bakker op om det her, men det gør de så ikke.
For jeg synes, at det er vigtigt, at man, når man hele tiden siger, at man ønsker et Danmark i balance, så også bakker op om et så fremragende forslag, som Socialistisk Folkeparti har lagt på bordet her.
Danmarksdemokraterne bakker op om forslaget.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2024-05-15:
Tak for ordførertalen.
Jeg tror, ordføreren sagde noget om, at man var parat til at sætte alle sejl til, og det her er jo kun et spørgsmål om et par millioner.
Men hvor mange flere penge drejer det sig om, tænker Danmarksdemokraterne, og kunne ordføreren måske nævne nogle flere eksempler, hvor man så er parat til at give særlige tilskud til småøerne?
Susie Jessen (DD), 2024-05-15:
Jeg synes, det her er et enestående eksempel på, at vi godt kan give nogle penge i særlige tilskud i forbindelse med lige præcis den her problematik.
Men jeg vil så også sige, at jeg synes, vi giver nogle gode tilskud i forvejen, som bliver brugt forkert ude i kommunerne, eller hvor man måske strammer grebet lidt for meget.
Et eksempel er nede omkring Lolland-Falster, hvor de har lavet den her nye færgedrift, som ikke rigtig hænger sammen i forhold til mange af øboernes hverdag dernede.
Så der er slet ikke nogen tvivl om, at der er nogle områder, hvor jeg ikke synes man forvalter de penge, som man får herindefra, rigtigt.
Det har tit ikke været, fordi kommunen har gjort det sådan bevidst, men fordi det er nogle kommuner, der har det rigtig svært økonomisk i forvejen.
Men når det er et beløb på 1-2 mio. kr. – skønnet kommer fra Sammenslutningen af Danske Småøer – og de selv efterspørger det og det kommer til at have så stor betydning for familier i forhold til at få tingene til at hænge sammen, så synes jeg, det er værd at bakke op om.
Kris Jensen Skriver (S), 2024-05-15:
Tak for det.
Og tak for svaret.
Jeg synes ikke, vi kom helt konkret ind på det, jeg spurgte om.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvor mener ordføreren at grænsen går, i forhold til hvor meget vi skal styre og hvor meget kommunerne skal styre?
Men kan ordføreren komme lidt nærmere ind på, hvor grænsen går i forhold til statslig styring, og hvad kommunerne selv skal have lov til at styre?
Susie Jessen (DD), 2024-05-15:
Nej, det er vi bestemt ikke.
Vi er jo et borgerligt parti, som ikke er imod kommunalt selvstyre.
Så vi går ind for, at kommunerne skal have lov til at bestemme rigtig meget.
Men vi står jo med en udfordring her, især i forhold til færgedriften, hvor vi ser, at der er nogle kommuner, som ikke prioriterer øerne så højt mere.
Og i forhold til netop Lolland-Falster-området har jeg bedt om en redegørelse fra ordførerens minister for at finde ud af, hvad der er op og ned i den her sag.
For de penge, vi giver til de her økommuner, er jo egentlig et ret højt beløb, men der er bare noget forvaltning af de her penge, som er svær og en udfordring, og det synes jeg vi er nødt til at diskutere herinde hvordan vi får løst.
Heldigvis har vi jo også haft en god høring i udvalget om det samme emne.
Kris Jensen Skriver (S), 2024-05-15:
Tak for det.
Og tak for ordførertalen.
Jeg vil også gerne her kvittere for det gode samarbejde om både småøerne og vores landdistrikter.
Da vi i Udvalget for Småøer var på Agersø og Omø for snart et år siden, så vi bl.a. et eksempel på en skole på Omø med, tror jeg, fire elever, og vi hørte også om, at der var nogle ting i forhold til hjemmeplejen, der var dyrere på de her øer.
Mener ordføreren, at vi også skal gå ind og øremærke midler til f.eks. hjemmepleje på de små øer?
Susie Jessen (DD), 2024-05-15:
Altså, i den bedste af alle verdener ville det være supergodt, at alting bare kørte, som det skulle, på samtlige af de øer, og vi har jo også været på besøg på øer, hvor der heldigvis stadig er en skole, og hvor det egentlig kører rigtig godt, også i forhold til at være børnefamilie på en ø.
Vi har jo i flere finanslovsudspil afsat penge til flere puljer på landdistriktsområdet, for selvfølgelig mener vi, at der er alle mulige rigide regler og andet, der skal ryddes op i, men samtidig mener vi også, at vi herindefra godt må bidrage lidt mere til, at balancen mellem land og by ikke tipper over.
Anni Matthiesen (V), 2024-05-15:
Jeg synes også, det er værd at bakke op om, men jeg synes faktisk allerede, vi gør det.
Og det er det, jeg godt vil spørge lidt nærmere ind til, for jeg kan forstå, at så mener Danmarksdemokraterne, at vi skal sige ja til det her, men måske også sætte alle sejl til og afsætte endnu flere penge til småøerne.
Samtidig forstår jeg, at det så er staten, der skal bestemme, og ikke kommunerne, der selv skal bestemme over de penge, som vi tildeler den.
Karina Adsbøl (DD), 2024-05-15:
Altså, nu har vi herinde bl.a. lige debatteret et forslag om landdistrikterne, og det her vil jo også gøre stor gavn ude i landdistrikterne.
Det er også ofte der, de private pasningsordninger opstår.
Så i forhold til SF's landdistriktspolitik undrer det mig lidt, at man ikke kan støtte det her forslag.
Så kan ordføreren ikke uddybe lidt, hvad baggrunden for, at man ikke kan støtte det her, er?
For der er jo rigtig mange elementer, som stemmer overens med SF's politik.
Lotte Rod (RV), 2024-05-15:
Danmarksdemokraterne siger, at et sundt måltid bør være en prioritet.
For vi ved jo godt, at realiteten ude i kommunerne er, at de er så presset, og at økonomien på skolerne er så presset, at hvis vi gerne vil have skolemad, har vi her i Folketinget et ansvar for at finansiere det.
Anni Matthiesen (V), 2024-05-15:
Jeg vil ikke begynde her i dag at sige, at jeg lige finder nogle penge, og at det så er o.k. og vi bare gør det.
Men jeg kan gå så vidt som til at sige, at jeg helt klart synes, at det er noget, vi sagtens kan drøfte og arbejde videre på.
Socialdemokraternes ordfører kom jo bl.a. med en invitation, her for lidt siden, til, at vi jo bl.a. kunne deltage i den høring, som fru Astrid Krag også står bag, for at blive klogere på det her område.
Vi har også været på besøg i Finland osv., så der er jo helt klart noget inspiration at hente forskellige steder.
Men jeg kommer ikke til at sige, at vi vil afsætte midler på baggrund af det her beslutningsforslag.
Lotte Rod (RV), 2024-05-15:
Vi kunne jo starte med at lave nogle store forsøg på det, og derfor vil jeg gerne spørge, om Venstre vil være med til at prioritere penge til, at vi kan komme i gang med det.
Anni Matthiesen (V), 2024-05-15:
Jo, helt klart.
Jeg har besøgt og kender rigtig mange efterskoler, og jeg nyder for den sags skyld, når jeg besøger dem, at sidde med sammen med eleverne og spise sammen med dem.
Akkurat ligesom Radikale Venstre holder af den del, holder jeg også af det, og jeg synes faktisk også, det er vigtigt.
Det gør ikke, at jeg så synes, at vi her fra Christiansborg skal diktere det.
Jeg synes stadig væk, det er utrolig afgørende, at man som forældre på en eller anden måde også er med til at påvirke hverdagen på skolerne, og jeg vil sige, at jeg glæder mig over, at over 65 pct. af skolerne jo allerede i dag serverer skolemad på forskellige måder, men med udgangspunkt i det sted, hvor den enkelte skole ligger.
Lotte Rod (RV), 2024-05-15:
Jeg tror, Venstres ordfører elsker efterskolerne lige så meget, som jeg gør.
Derfor har jeg lyst til at spørge, om Venstre ikke kan se, hvor stor en værdi det har, når elever og lærere spiser sammen alle sammen og nogen ikke går ned og henter noget mad eller har madpakker med, altså måltidet som et fællesskab.
Anni Matthiesen (V), 2024-05-15:
Tak for det, og tak til Radikale Venstre for at rejse den her gode debat her i salen i eftermiddag.
I Venstre synes vi også, at det med skolemad er godt.
Men når det så er sagt, synes jeg faktisk ikke, at det er noget, som vi her fra Christiansborg skal begynde at diktere over for kommunerne.
Vi holder egentlig rigtig meget af den lokale indflydelse, altså fra forældrenes side i forhold til at påvirke hverdagen derude på skolerne, og for den sags skyld af, at kommunerne har retten til at tage beslutninger om det med skolemad.
Ud over det er der, som det også tidligere er blevet nævnt, jo oveni en økonomisk regning, der skal betales i forhold til det her forslag.
Hvis det bliver på den måde, som Radikale efterspørger i forslaget, er det jo mere end 3 mia. kr., som man forventer så skal findes til at dække omkostningerne.
I mine øjne er der også store forskelle på, hvad det egentlig er, forældrene måske efterspørger, og derfor holder jeg egentlig af det med, at der er en lokal forankring, og at det er forældrene på skolerne, som også er med til at træffe de her beslutninger om at tilbyde skolemad lokalt.
Ud fra det kommer Venstre ikke til at støtte det her beslutningsforslag.
Astrid Krag (S), 2024-05-15:
Jeg synes jo faktisk, at det er noget af det, det kommunale selvstyre kan, nemlig at have kendskab til, hvor der er nogle skoledistrikter og nogle skoler, hvor man står med en lidt tungere opgave; hvor det faktisk nok er en god idé, at der er noget morgenmad sat frem til de børn, der møder tidligt i sfo'en, inden de skal i skole; og hvor vi kan få stor gavn af at have et skolemadsprojekt.
Det er jo nogle diskussioner, man har lokalt, når man vurderer, om det her kan give mening.
Det kan være i nogle landdistrikter, hvor man kan stå med udfordringer i skolen og både den faglige og sociale trivsel – det kan vi jo desværre se – eller det kan være i nogle af de større byer, hvor der er nogle områder, hvor man kan have særlige behov for det her.
Jeg synes, at vi ser eksempler på skolemad begge steder.
Jeg vil meget gerne være med til at udbrede yderligere viden om det til dem, der ikke har taget fat på det endnu.
Lotte Rod (RV), 2024-05-15:
Vil Socialdemokratiet prioritere penge til, at vi får skolemad?
Astrid Krag (S), 2024-05-15:
Vi har jo allerede i dag en folkeskole, der finansieres centralt via os herinde, og vi har kommuner, som har en økonomi og en lovgivning, der giver mulighed for at vælge at have skolemad på mange forskellige måder.
Nu kunne vi høre fra ministeren, at det har man besluttet i 65 pct. af vores skoler, som jeg forstod tallet fra ministeren, og det synes jeg er rigtig positivt.
Jeg synes også, at det er rigtig positivt, hvis det her med flere valgfag kan få nogle skoler til at genoverveje, om de har lyst til at lave noget, hvor de kan kombinere det at have madkundskab med det at have en form for skolemadsordning.
Jeg er selv blevet meget inspireret af at snakke med nogle af de børn, der får lov til både at stå i et køkken, bruge det at kunne læse en opskrift, beregne mængder og bagefter skulle stå for værtskab, når de andre elever på skolen skal ind at have maden.
Den læring, der er i det, synes jeg er enormt inspirerende.
Der er sådan set mange gode ting i gang derude.
Jeg vil gerne gøre mit til at udbrede viden omkring det.
Det handler konferencen om, og jeg er sikker på, at vi kan have nogle gode drøftelser herinde af, hvad vi kan gøre for at hjælpe det på vej.
Lotte Rod (RV), 2024-05-15:
En ting er at udbrede viden, men noget andet er jo herinde i Folketinget at påtage sig ansvaret for at prioritere de penge, der skal til for at gøre det til virkelighed.
Derfor spørger jeg bare lige igen: Vil Socialdemokratiet prioritere penge til, at vi får mere skolemad?
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
For ja, det skal være en prioritet, og ja, det burde være en prioritet, og ja, det ligger ude hos kommunerne.
Der er jo så 67 pct. af skolerne, der allerede har fundet ud af det, og det, at kommunerne har valgt at prioritere anderledes, betyder jo ikke, at vi så skal komme med en check til dem her fra Folketingets side.
Vi kan jo alle sammen være enige om, at vores børn skal have ernæring.
Men som fru Lotte Rod kan høre, synes vi jo faktisk også, at forældrene har et ansvar for at fodre deres børn af.
Det mener vi.
Så er der nogle helt specifikke børn, der lever i nogle sociale situationer, hvor det er en problemstilling.
Der tror jeg altså, at man mange gange laver den bedste løsning lokalt.
Og ja, der er rigtig mange skoler, der i forvejen sørger for, at deres børn i hvert fald får et morgenmåltid, som faktisk nok er vigtigere end et måltid omkring middag i forhold til skoledagens længde.
Men ja, det er en prioritet, men det behøver altså ikke være sådan, at Folketinget finder en check på 3 mia. kr. til en folkeskole, hvor vi egentlig bare siger, at det skal prioriteres – selvfølgelig skal det det – men det skal undervisningsmaterialer og så mange andre ting i skolen også.
Og nu skal jeg passe på med, hvad jeg siger, men vi kan nok finde 3 mia. kr. og putte dem ind i en skole et sted, uden at vi egentlig kan se, at vi er kommet i mål, alligevel.
Der mangler penge alle steder.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-15:
Tak for det.
Ordføreren sagde i sit svar til fru Lotte Rod, som jeg hørte det, at kommunerne har økonomisk mulighed for at prioritere skolemad.
Det vil jeg gerne udfordre lidt, for når jeg hører om, hvordan det står til ude på mange folkeskoler, er der rigtig mange folkeskoler, også efter at man har prioriteret mere økonomi til det, der vil have svært ved at lave den prioritering over f.eks. flere lærere eller ikke at skulle fyre lærere.
Så er ordføreren så sikker på, at alle kommuner har økonomisk mulighed for at prioritere det her?
Astrid Krag (S), 2024-05-15:
Vi kan jo i hvert fald konstatere, at der er skolemad på ganske mange skoler.
Det ser forskelligt ud.
Der er f.eks. forskellige tilgange til forældrebetaling.
Det kan jo være noget, man har en principiel holdning til, eller det kan være det muliges kunst i en kommune, hvor man gerne vil have skolemad.
Der kan man blive nødt til at have et niveau af forældrebetaling, hvorimod hvis man havde ubegrænsede midler, ville det se anderledes ud.
På den måde er der jo alle mulige spørgsmål hele tiden, når man driver kommune, og når man driver skole, hvor det også er et spørgsmål om at få enderne til at mødes.
Men jeg synes jo, at alene det, at vi kan se, at der er skolemad så mange steder, viser, at det er noget, man kan bruge, hvis man synes, at det giver mening lokalt. Nu må vi få at se.
De ekstra midler er jo ikke ude at arbejde endnu i forlængelse af folkeskoleaftalen.
Der er ikke en spade, der er sat i jorden; der er ikke noget af det her, der er gået i gang endnu.
Jeg synes, at det bliver spændende at følge, hvor meget madkundskab, fællesskab og alt det, som man kan opnå og lære med det, og som jo også er enormt praktisk og konkret, kommer til at fylde.
Jeg tror, at det kommer til at fylde en del.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-15:
Er ordføreren ikke nervøs for, at man ude i de kommuner og i de folkeskoler, hvor man måske netop har de børn, der virkelig ville få gavn af det her skolemad, ikke har økonomien til at prioritere det, fordi man har andre store udfordringer på skolen, som man bliver nødt til at bruge midler til?
Er ordføreren ikke nervøs for det, og vil ordføreren så ikke medgive, at hvis man stemte for det her forslag eller som regering selv fremsatte et lignende forslag, så ville man kunne sikre, at nogle af de børn, der har allermest brug for det her, vil kunne få det?
Lars Arne Christensen (M), 2024-05-15:
Tak for spørgsmålet.
Nu er det sådan, at vi rent faktisk har investeret noget tid i at analysere det her.
Og når ikke engang interessenterne er enige om, hvad det skal koste, så synes jeg også, det må være ret uklart for os herinde, hvad vi skal ende med at finansiere.
Så derfor er vi simpelt hen ikke klar til at prioritere skolemad endnu – selv om intentionen om det er god.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
Jeg er jo bare vikar, men selv jeg læste jo forslaget og kunne se, at det, Radikale egentlig beder om, jo ikke er en færdigpakket løsning.
Altså, det er jo dybest set, at der bliver indkaldt til en snak om et væld af løsninger.
Det kunne jo være, at Radikale var så dygtige, at de simpelt hen fandt en løsning, der ikke kostede noget.
Så hvordan kan man så bestemt sige, at man er imod noget på grund af finansieringen, når det eneste, der bliver bedt om, er, at der bliver indkaldt til en snak om det?
Lars Arne Christensen (M), 2024-05-15:
Jeg mener, at vi ret præcist har redegjort for, at der er en problemstilling omkring finansieringen, så der er en intention her om skolemad, som er god, men der er en finansieringsdel, som mangler.
Og det skal selvfølgelig afklares, inden man kan stemme for sådan et beslutningsforslag.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
Altså, jeg bliver så nemt forvirret, for Moderaterne går ind for skolemad, men når der så kommer et forslag om skolemad, så går Moderaterne ikke ind for skolemad.
Er Moderaterne et parti, som vi skal tro på, når de går igennem en hel valgkamp og siger, at vi skal have skolemad, men så ikke lige har fundet ud af at finde pengene?
For på andre områder har Moderaterne da været gode i forhold til over for regeringen ligesom at sætte foden ned.
Altså, udlændingepolitikken styrer Moderaterne jo en til en.
Så vil Moderaterne ikke bare sige, om det ikke virker en lille smule useriøst, at Moderaterne, når der så endelig kommer et forslag om skolemad, som de er gået til valg på, så vælger, bare fordi det er et beslutningsforslag, at tage den her snakken i ring?
Men Moderaternes formand er jo selvfølgelig tidligere Venstremand, så det kan være, at det er et kulturspørgsmål.
Men vil Moderaterne ikke bare lige fortælle mig, hvorfor man kan sige noget før et valg og så være imod det, når Radikale kommer med noget, der nærmest en til en er det samme forslag?
Lars Arne Christensen (M), 2024-05-15:
Vi er gået til valg på at få indført skolemad, så det ligger selvfølgelig i vores politiske dna, at vi gerne vil arbejde på det, og det gør vi jo også.
Og nu har vi jo, som jeg indledningsvis sagde, været ude at fortælle om det på landsdækkende tv.
Men det er klart, at vi er en del af en regering, og vi skal alle være enige om, hvordan vi gør det.
Vi værdsætter den diskussion og de drøftelser, vi har i dag.
Der er en problemstilling med hensyn til finansieringen.
Moderaterne er som sagt for skolemad
, men som beslutningsforslaget konkret foreligger her, synes vi, der er en ubekendt faktor med hensyn til finansieringen.
Vi er glade for, at drøftelsen kommer i gang, og vi arbejder for det.
I politik er det sådan, at man skal kunne lykkes med det, og det tænker vi også på sigt kommer til at kunne ske.
Finansieringen er en problemstilling.
Jeg ved, at vi alle er inviteret til flere arrangementer på folkemødet for at drøfte skolemad, og det ser vi frem til.
Finansieringen er en hurdle.
Det er dyrt.
Det bliver her estimeret, at det kommer til at koste 3,3 mia. kr., og jeg har hørt tal, der ligger langt højere end det.
Det er uklart, hvor højt beløbet kommer til at blive.
Lotte Rod (RV), 2024-05-15:
Jeg har lige præcis skrevet beslutningsforslaget sådan, at vi kan gøre det på mange forskellige måder, for jeg er interesseret i, at vi kommer i gang.
Jeg vil gerne starte med, at vi laver nogle forsøg.
Så vil Moderaterne overhovedet være med til at få gang i et forsøg med skolemad?
Lars Arne Christensen (M), 2024-05-15:
Tak for ordet, formand.
Og tak til Radikale Venstre for at fremsætte beslutningsforslaget.
Jeg skulle lige i gang med det parlamentariske, man skal mestre, og pludselig dukkede der også en pressesag op på mit skrivebord, som jeg lige skulle kommentere live på i TV 2 News.
Overskriften var ret enkel: Regeringsparti ønsker at indføre skolemad i folkeskolen.
Det parti var så Moderaterne.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at skolemad er en sag, som ligger os meget på sinde i Moderaterne, og ligesom forslagsstillerne i Radikale Venstre har vi bemærket, at skolemad har flere fordele, ikke kun for det enkelte barn i folkeskolen, men for barnets forældre, skolen og barnets lærere.
Med skolemad styrker vi koncentrationsevne, indlæring og trivsel.
I Moderaterne er vi optaget af, at alle børn og unge lykkes og får succes i deres liv.
Med store forskelle på, hvordan børn udvikler deres faglige og sociale færdigheder gennem deres skoletid, skal man sætte ind tidligt, og her kan skolemad så være et værktøj til at udjævne de forskelle, vi ser i folkeskolen.
Ingen børn skal være sultne i skolen, og især er det et problem, hvis deres sult påvirker deres resultater i skolen.
Det store spørgsmål er så nu: Kan B 144 ændre på dette?
Min læsning af forslaget fortæller mig, at forslaget handler om at igangsætte drøftelser, som for så vidt er det, vi har nu, og det er selvfølgelig drøftelser, der på sigt skal blive til lovgivning.
Men der er også ubekendte ved beslutningsforslaget.
Men i Moderaterne støtter vi intentionen om at indføre skolemad, for som sagt skal børn og unge trives.
Det betyder også, at tiden ikke er inde til at trykke på den grønne knap, hvad beslutningsforslaget angår, men at det muligvis på den lidt længere bane kan blive en realitet.
Så vi glæder os til at drøfte skolemad nærmere også med Radikale Venstre.
Så vi stemmer imod beslutningsforslaget, men vi støtter idéen om skolemad, og vi håber, at vi i fremtiden kan sætte os sammen og drøfte skolemad og finansieringen heraf.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
Det er bare, fordi Danmarksdemokraterne ikke ser det her forslag, i forhold til at der sådan er et vakuum i en folkeskole, hvor alting ellers bare kører godt, og så er det her ligesom det sidste problem, vi skal løse.
Det er jeg fuldstændig enig med fru Lotte Rod i.
Men fru Lotte Rod nævnte jo selv en hel række af ting, som De Radikale prioriterer, og det har jeg hørt tidligere er prioriteringen, og det har jeg stor respekt for.
Så det er egentlig bare det, vi siger.
I Danmarksdemokraterne anerkender vi fuldt ud, at penge ikke bare er en ressource, vi har uendeligt af.