runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-10-11:
Nu er jeg af profession bl.a. tømrer, så jeg ved godt, at huse ikke holder evigt.
Derfor er det naturligt, at bebyggelser ikke holder evigt, og man skal hele tiden vurdere, om man her skal lave en renovering, eller om man skal opføre noget nyt.
Det synes jeg vi skal lade være fuldstændig op til beboerdemokratiet at afgøre.
Hvis beboerdemokratiet vælger at sige, at her er noget, som det ikke kan betale sig at renovere, så vi vil have opført noget nyt, så har vi det fint med det.
Man kan ikke se det så firkantet, at man bare kan sige, at man overhovedet ikke skal rive ned.
Men hvorfor vil flertallet ikke lade det være op til beboerdemokratiet?
Jeg synes, det er lidt mærkeligt at opleve, at der er kommuner, der forsøger at implementere den her lovgivning, inden den er vedtaget i Folketinget.
Jeg synes, det er mærkelige at se, at man gør det i Odense.
Men man må også erkende, at det, der er aftalt i Odense med samtlige partier, også Enhedslisten, jo er, at man ikke skal rive ned.
Derimod er det et problem i Aarhus, hvor man sådan set har indgået en aftale, og det er så uden Enhedslisten, hvor man på forhånd definerer, at der skal rives tusind boliger ned, inden den her lov er blevet vedtaget.
Jeg håber, det var et nuanceret svar på spørgsmålet.
Kaare Dybvad (S), 2018-10-11:
Jeg vil sige tak for svaret, altså at Enhedslisten godt mener, at man må rive ned, hvis beboerne går ind for det.
Det er jeg glad for.
Jeg kan ikke diskutere Aarhus Byråds dispositioner, det er jeg ikke nok aarhusianer til, tror jeg desværre.
Men jeg vil gerne stille et opfølgende spørgsmål – og i øvrigt i mellemtiden rose Enhedslistens lokale folk, fordi de går så praktisk til værks i de her situationer.
Men spørgsmålet er: Mener Enhedslisten, at man i det hele taget bør have en liste over udsatte boligområder, eller mener Enhedslisten, at man overhovedet ikke bør have den type af lister?
Jeg kan jo bare sige, at Enhedslisten i boligpolitik burde omdøbes til Konserveringslisten, for I er altid imod det, som kommer.
I er altid for det, der er.
Hvis det stod til Enhedslisten, havde vi stadig haft et boligmarked som det, vi havde i 1930'erne, hvor man var imod at sanere Borgergade og Adelgade.
I var imod at sanere den sorte firkant, som var noget elendigt spekulationsbyggeri.
Jeres egen borgmester, Gunna Starck, var imod byfornyelsen.
Altså, hver gang der kommer noget politik, som handler om boliger, er Enhedslisten bare imod, og det var VS jo også dengang.
Altså, det forandrer ikke noget.
Så vil jeg bare sige, når der bliver sagt det værste angreb nogen sinde, at det er jeg ikke enig i.
Thor Pedersen lagde i sin tid, da der var VKO-flertal i 00'erne, op til at sælge de almene boliger, ligesom Margaret Thatcher gjorde i Storbritannien, lagde op til, at det skulle være muligt at købe sin egen bolig uanset hvad til en lav pris.
Jeg må sige, at det synes jeg nu faktisk var et værre angreb på den almene boligsektor.
Eva Flyvholm (EL), 2018-10-11:
Fra Enhedslistens side kan vi også støtte det her forslag.
Jeg synes faktisk, det er utrolig vigtigt, at de mennesker, som har været udsendt som ansatte fra staten og har fået arbejdsskader, og som kommer til at opleve at være syge i kraft af den udsendelse som soldater, får en ordentlig behandling, og at de får mulighed for at få erstatning og kompensation og hjælp.
Især for Balkanveteranerne har det været alt for ringe, sådan som forholdene har været nu, og vi har tidligere fra Enhedslistens side også fremsat et forslag, som heldigvis blev vedtaget, om, at Balkanveteraner med ptsd skulle have mulighed for at få arbejdsskadeerstatning for det.
Men der har været et efterslæb i rigtig mange år, faktisk i 22 år, i forhold til de her menneskers sag.
Så jeg synes, det er på høje tid, kan man sige, at der sker noget nu.
For man sætter stadig væk den 1. januar nu her som skæringsdato for, hvornår du kan få behandlet sagerne, og de siger, at der faktisk stadig væk ikke er tale om en reel ligestilling, når det ikke kan virke ordentligt med tilbagevirkende kraft.
Så det håber jeg at vi kan få en debat om i det kommende lovarbejde, altså om ikke vi kan få hævet det her helt op, så også foreningerne kan være tilfredse med det og sige, at det er godt nok, og så der ikke er nogen tvivl for de mennesker om, at de kan få den retfærdige kompensation, som de sådan set skulle have haft mulighed for at få de sidste 22 år.
Jeg skulle i øvrigt også her hilse fra SF og Alternativet og sige, at de også bakker op om lovforslaget.
Peter Juel-Jensen (V), 2018-10-11:
Det vil jeg da gerne udtrykke min allerstørste anerkendelse af.
Ser vi et mere modent og et mere voksent Enhedslisten i øjeblikket?
Eva Flyvholm (EL), 2018-10-11:
Altså, jeg vil sige helt ærligt til spørgeren, at jeg faktisk synes, at vi fra Enhedslistens side især i det her spørgsmål, der handler om veteraners vilkår, har været ekstremt modne og voksne i forhold til at tage ansvar for de mennesker, som har fået skader i krig.
Det var os, der fremsatte det forslag, som skaffede balkanveteranerne den her erstatning, og vi har været meget opmærksomme på at gå ind i det arbejde hele vejen.
Så det er der sådan set ikke noget nyt i.
Men hvis spørgeren spørger til, om Enhedslisten fremover gerne vil være med til f.eks. at bruge 66 mia. kr. på nye kampfly, udsende en brigade til nær den russiske grænse osv., så må jeg nok sige nej.
Det er nok ikke der, vi i Enhedslisten er kommet hen, altså at vi kan være med i de andre ting i forsvarsforliget.
Det må jeg sige.
Men selvfølgelig bakker vi op om de her ting, som er fornuftige.
Så jeg vil da gerne kvittere for rosen.
Peter Juel-Jensen (V), 2018-10-11:
Jeg tror da, at dem, vi samarbejder med om sikkerheds- og udenrigspolitik i Baltikum, sætter stor pris på, at Danmark også viser flaget der, og at vi står sammen og hylder fællesskabet.
Jeg prøvede bare på at rose Enhedslisten, og det kan Enhedslisten jo tage ned på den måde, de gerne vil.
Jeg synes faktisk, det er anerkendelsesværdigt i dag netop at komplimentere Enhedslisten for at være med til at tage ansvar.
Men jeg kan forstå, at Enhedslisten stadig ikke har puttet sværdet ned i skeden, men stadig slår med det til højre og til venstre.
Eva Flyvholm (EL), 2018-10-11:
Det er jo en af Enhedslistens fornemste opgaver.
Men jeg vil da også gerne kvittere for rosen og sige, at jeg synes, at det er meget vigtigt, at det her forslag står til at blive vedtaget i Folketinget nu.
Og jeg håber, at vi i det fremtidige lovarbejde faktisk i fællesskab alle sammen kan være med til at se på, om vi ikke kan få gjort det et nyk endnu bedre, så også Centralforeningen kan være tilfreds med den måde, som loven er udformet på, og folk kan få godtgørelse for forløbet hele vejen tilbage.
Villum Christensen (LA), 2018-10-11:
Så derfor støtter vi dette lovforslag.
Naser Khader (KF), 2018-10-11:
Så vil jeg gerne uddybe det, de andre var inde på.
Danmarks udsendte fortjener vores største respekt.
I år er det 70-året for det første danske bidrag til internationale missioner.
I 70 år har Danmark været med til at skabe sikkerhed og stabilitet i hele verden.
Det gør mig og os Konservative stolte, at vi har et topprofessionelt forsvar.
Vi er også flere, der har besøgt vores soldater i Irak og Afghanistan, og de går til opgaven med hovedet koldt og hjertet varmt.
Det er mænd og kvinder, der brænder for at gøre en forskel.
Det skal vi anerkende.
Det betyder også, at vi skal bakke op om vores udsendte.
Ikke bare under en mission fra start til slut, men også når de kommer hjem.
Det Konservative Folkepartis standpunkt står fuldstændig fast: Vores soldater fortjener al den støtte, vi kan give.
Derfor glæder det mig, at regeringen sammen med Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti og Radikale Venstre er blevet enige om et løft til forsvaret og også et løft af støtten til veteraner.
Det burde vi alle kunne blive enige om.
På nuværende tidspunkt har vi en ordning, der betyder, at hjemvendte soldater med ar på krop og sjæl kan få udbetalt en ydelse.
Men det gælder kun for personel, der er blevet udsendt efter 1996.
Som sagt har vi haft udsendte på internationale missioner i mange år.
Derfor er der selvfølgelig også soldater, der er blevet udsendt før 1996 på lige fod med andre, og som kan have et lige så stort behov for støtte.
Derfor dette forslag, som vi behandler nu, der sikrer, at alle soldater uanset det tidspunkt, hvor de er blevet udsendt, får udbetalt en ydelse, hvis deres situation tilsiger det.
Det skal altså ikke afhænge af, om man er blevet udsendt før eller efter 1996.
Og selvfølgelig er der ingen grund til forskelsbehandling af veteraner alt efter udsendelsestidspunktet.
Vi Konservative er i hvert fald meget tilfredse med, at denne ændring blev en del af forsvarsforliget, så vores veteraner, og også deres pårørende, kan være sikre på, at veteranerne får den støtte, de fortjener.
Dem skylder vi taknemmelighed.
Konservative støtter forslaget.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2018-10-11:
Jeg vil godt takke for indlæggene her under debatten.
Ordførerne har jo redegjort for baggrunden for det her lovforslag, og jeg skal sådan set bare sige, at de spørgsmål, der bliver rejst i udvalgsbehandlingen, skal vi jo selvfølgelig tage op til drøftelse.
Så det kan vi vende tilbage til.
Tak for tilslutningen.
Rasmus Prehn (S), 2018-10-11:
Mange tak, formand.
I den lange oplæsning af, hvad lovforslaget hedder, gav formanden jo nærmest en redegørelse for hele indholdet af det her lovforslag.
Det er på mange måder et godt og konstruktivt forslag, som jo ligger i forlængelse af, at der er blevet lavet en aftale om, at der skal være klare regler for, hvor lang tid man må parkere på de her rastepladser.
Vi har igennem flere år oplevet en situation, hvor der nærmest har været tale om campering på de her rastepladser.
Og vi har set, at navnlig østeuropæiske lastbilchauffører har brugt det at kunne overnatte døgn efter døgn på de her rastepladser til at fiske ulovlige cabotageture.
Det har så efterfølgende haft den bivirkning, at de her lastbilchauffører er begyndt at parkere nogle andre steder, f.eks. på motorvejsramper, i rabatter og andet, og det duer jo heller ikke.
Så det er en naturlig følge heraf, at man så får lavet en lovgivning, der siger, at de regler, der gælder på rastepladser, for, hvor lang tid man må holde, naturligvis også skal gælde andre steder.
Og vi hæver bøden for, hvor meget det koster at parkere ulovligt, også uden for rastepladserne, så der bliver stringens og en rød tråd i forhold til det her.
Og det synes vi Socialdemokrater er rigtig, rigtig positivt, og vi vil gerne give en ros til regeringen for, at man har taget det her spørgsmål så alvorligt.
Der er ikke nogen tvivl om, at alle de steder, hvor vi kan bekæmpe ulovlig cabotagekørsel, skal vi selvfølgelig gøre det.
Det her er et af redskaberne.
Vi kunne godt tænke os at spørge ministeren, om man – når nu man alligevel skal kontrollere en masse i forhold til, hvor lang tid der må parkeres – så måske også kunne styrke den indsats, der er i forhold til at kontrollere, om der foregår ulovlig cabotage.
Det er en mulighed, vi gerne vil have undersøgt.
Så er det jo en kendt sag, at hele årsagen til, at vi står her med de her regler for rastepladserne, er, at det er noget, der har vakt en del debat internt i EU, og der har været tale om en åbningsskrivelse og andet.
Vi mener fra Socialdemokratiets side godt, at Danmark har mulighed for at gøre det her.
Vi tror på, at det er en god idé, og vi bakker regeringen op.
Man kan selvfølgelig altid diskutere, hvor mange timer der skal være tale om.
Men vi vil gerne have ministeren til måske at gøre sig nogle overvejelser om, hvordan man forholder sig til EU-spørgsmålet.
Betyder det, at vi nu gennemfører noget her, som vi så skal til at lave om igen, hvis EU får ret?
Det er meget rart lige at vide og have i baghovedet, hvad det er, vi står over for.
Men grundlæggende er der gode takter i det her forslag.
Det er fint at have nogle rammer på det her område.
Kim Christiansen (DF), 2018-10-11:
Det her synes vi jo i Dansk Folkeparti er et rigtig godt forslag.
Det er i hvert fald et af de værktøjer, vi kan bruge, så de danske statsfinansierede rastepladser ikke bliver brugt som rene campingpladser for, ja, faktuelt østeuropæiske chauffører, men det gælder selvfølgelig også alle andre.
Det er jo det, man skriver i åbningsskrivelsen – at vi ikke må diskriminere.
Det gør vi heller ikke, for den her 25-timersparkering gælder selvfølgelig for alle lastbiler.
Og selvfølgelig skal EU, sagt på godt dansk, stikke piben ind.
De har ikke nogen hånd- og halsret over danske rastepladser finansieret af de danske skatteydere.
Vi skal nok selv bestemme i Danmark hvordan og hvorledes.
Men alt i alt er det et godt forslag med den her 25-timersparkering og også det, at vi hæver bøderne, så lastbilerne ikke bare i stedet for benytter motorvejsramper og på den måde er til gene for trafikken og også for trafiksikkerheden.
Så skal vi måske have kigget på – og det er i hvert fald også noget, vi er begyndt så småt at diskutere – om vi kan skabe lidt mere plads; om vi kan finde lidt hvid maling og male lidt flere båse op på de eksisterende rastepladser, så der bliver mere plads.
Men allerede nu ser man altså, at det har skabt plads.
Så de chauffører og lastbiler, der skal holde deres lovpligtige køre-hvile-tids-hvil, bliver der altså plads til, når vi fjerner alle campisterne.
Når det så er sagt, er det her jo ikke gjort i ondskab over for de arme mennesker, som bliver groft udnyttet af diverse transportvirksomheder og speditionsfirmaer.
Det er faktisk for også at give dem en hjælpende hånd, så vi på en eller anden måde tvinger dem, der hyrer dem til at køre rundt med deres varer, til at skabe nogle ordnede forhold for deres chauffører, som har brug for et længerevarende hvil, et bad eller et måltid mad.
Det skal ikke foregå med et primusapparat ude på en dansk rasteplads.
Det skal foregå under ordnede forhold.
Så det håber vi også at det her forslag er med til at give en hjælpende hånd til.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-10-11:
Tak for det, hr. formand.
Aftalen om den tidsbegrænsede parkering på landets statslige rastepladser blev indgået mellem regeringen og Dansk Folkeparti i forbindelse med finansloven for 2018.
Hensigten er jo, som også hr. Kim Christiansen gjorde opmærksom på, at vi vil komme den langtidsparkering, som har fundet sted hidtil, til livs.
Det er ikke meningen, at vores parkeringspladser skal bruges til langtidsparkering.
Meningen er, at folk skal kunne holde hvil og bl.a. kunne overholde de køre-hvile-tids-regler, der er gældende for transporten.
Så er vi enige om, at vi selvfølgelig også skal have den her lov håndhævet.
For det første skal der være en effektiv kontrol med de her regler.
For det at lave regler uden kontrol er næsten værre end ikke at lave nogen regler.
For det andet er vi også enige om at hæve bødeniveauet med faktisk en firedobling fra 510 kr. til 2.040 kr. for ulovlig parkering.
Det er ikke nogen hemmelighed, at vi skulle igennem en del politiske drøftelser, inden vi landede aftalen om den her parkeringstidsbegrænsning.
Der var forskellige forslag på bordet.
Bl.a. var der i lang tid tale om 11-timersbegrænsning.
Det mente vi fra Venstres side var at gå for vidt.
Det skal være sådan, at transportbranchen og chaufførerne har mulighed for at efterleve køre-hvile-tids-reglerne.
Det synes vi var meget svært, hvis vi var landet på 11 timer.
Så det her med de 25 timer var et fornuftigt kompromis, som vi alle sammen godt kan være tilfredse med.
Jeg er også klar over, at EU har løftet øjenbrynene over det, og det er ministeren jo i gang med at håndtere.
Men jeg er overbevist om, at EU selvfølgelig vil respektere den her regel, for det er jo stadig væk muligt at holde de lovbefalede hvil, der er.
Desuden forudser vi også, at der opstår et helt nyt forretningsområde, for der bliver jo et behov for dem, der skal parkere i længere tid, og der forudser vi, at der opstår nogle private parkeringspladser rundtomkring, hvor man kan købe sig ind som vognmand som led i planlægningen af transporten, så chaufføren kan holde sit hvil og få et måltid mad, et bad, og hvad man ellers har brug for.
Men som sagt mener vi, at det her har fået en fornuftig landing.
Nu får vi så også sikret, at der bliver en sanktion, der er passende, og at der bliver en effektiv kontrol med de her regler.
Eva Flyvholm (EL), 2018-10-11:
Enhedslisten kan godt støtte det her lovforslag.
Vi synes faktisk, det er et rigtig godt forslag, fordi det er med til at begrænse social dumping på landevejene.
Så der er en masse gode ting i det.
Det følger, kan man sige, af hele forbuddet mod parkering af lastbiler på statens rastepladser i mere end 25 timer, og den tidsbegrænsning er jo indført for at komme den her langtidsparkering til livs, som praktiseres af mange chauffører, især fra de østeuropæiske lande.
Der er i mange tilfælde tale om regulær campering, mens man venter på at få nye ordrer.
Eller der er tale om, at folk bruger rastepladserne til at holde det her lovpligtige 45 timers hvil, som man netop ikke må tage i sin lastbil.
Det er heller ikke nogle ordentlige forhold, folk lever under på den måde.
Vi har fra Enhedslistens side ønsket, at politiet også ville føre mere kontrol med det sidste her, især om folk holder det ugentlige hvil på rastepladserne, og vi kunne godt tænke os, at kontrollen blev øget.
Vi har i øvrigt også stillet spørgsmål i Retsudvalget om, hvorfor der ikke er sket lidt mere på det her område.
Det ville være dejligt, hvis transportministeren ville være med til at skubbe lidt på for, at der kommer nogle svar der og vi får sat ind over for det.
Men den her 25 timers tidsbegrænsning skal selvfølgelig også følges op af nogle forhøjede parkeringsafgifter, hvis den skal have den tilsigtede virkning.
Og der kan vi jo diskutere, om det, der er lagt op til nu, er helt nok.
Men jeg tænker, at det er fornuftigt i hvert fald at prøve, og det er altså meget vigtigt nu – for at forhindre, at tidsbegrænsningen her og de forhøjede afgifter ikke bare flytter problemerne til andre dele af vejnettet – at vi også får hævet bøderne.
Vi skal øge kontrollen og udvide forbuddet til at dække det øvrige vejnet, også det kommunale vejnet.
Så det, der ligger i forslaget her, er Enhedslisten helt med på.
Og forhøjelsen af bødestraffen for parkering på motorvejsnettet fra 1.000 til 3.000 kr. er vi også rigtig glade for.
Så alt i alt er det her et rigtig, rigtig godt forslag, et godt bidrag i kampen mod social dumping på landevejene.
Det bliver samtidig også foreslået, at Færdselsstyrelsen skal overtage kontrollen med parkering på statens vejnet, også på rastepladser for Vejdirektoratet.
Og der tænker vi også, at man forudsætter, at midlerne følger med i fuldt omfang fra Vejdirektoratet.
Peter Juel-Jensen (V), 2018-10-11:
Tak for det, formand.
Lovforslaget her har til formål fremadrettet at skabe ligestilling i relation til den økonomiske kompensation af det udsendte personel.
Der har det været således, at der var en skæringsdato pr. 14. august 1996.
Nu ændrer vi det, således at vi ser bort fra denne dato fremadrettet.
Så for Venstre er det en sand festdag, og jeg har kun godt at berette heroppefra om alle de partier, som har været med til at tage det her ansvar.
For det har virkelig været en udfordring for nogle af vores udsendte soldater.
Så det er faktisk i bund og grund en ren og skær festdag, og vi kan fejre, at vi fremadrettet ligestiller det udsendte personel, der har været med til at tjene Danmark uden for landets grænser.
Så det er en festdag herfra.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-10-11:
Tak for det.
Hvor det tidligere lovforslag om ændring af værnepligtsloven ikke var et frø, der var sået i Dansk Folkepartis have, så kan man sige, at det her omvendt i allerhøjeste grad er et frø, som er sået i Dansk Folkepartis have.
Sagen her starter i 1996, hvor man har en ulighed blandt de veteraner, der kommer hjem fra Balkan: De veteraner, som var tjenestemandsansatte, havde én slags vilkår i det tilfælde, at de blev skadet under deres udsendelse, hvorimod de soldater, som ikke var tjenestemænd, havde andre og ringere vilkår i forbindelse med en eventuel tilskadekomst under udsendelse.
Det rettede man op på, sådan at alle blev omfattet af de samme vilkår, og det var rigtig godt.
Men desværre glemte man de soldater, som allerede var kommet til skade under en udsendelse før august 1996.
Det er så det, vi rydder op i nu.
Stor ros for det.
Det er ikke en gruppe af mennesker, som nødvendigvis har særlig meget overskud i deres hverdag til at skulle starte endnu en arbejdsskadesag op.
Så det er rigtig positivt, at det sker helt automatisk.
Men som sagt: Dansk Folkeparti kan med glæde støtte forslaget her.
Bjarne Laustsen (S), 2018-10-11:
Det her er to forslag, der bliver sambehandlet, nemlig L 4 og L 5, og det er en udløber af vores forsvarsforlig.
Det er sådan, at vores forsvar bliver styret af en meget bred kreds af partier her i Folketinget, og forleden indgik vi jo en ny 6-årig aftale.
I forbindelse med det er der nogle ting i lovene, som skal ændres, i forhold til hvad det er, vi gerne vil.
Det er sådan, at den første del her handler om værnepligtige.
Alle unge mænd har pligt til at komme ind og komme på session.
Ikke alle bliver taget, men de har mulighed for at aftjene deres værnepligt.
Kvinder kan frivilligt gå ind.
Sådan er det.
Det er godt, men der er nogle, der af forskellige årsager beder om udsættelse og fritagelse, og det er sådan set det, forslaget her handler om.
Når jeg skal sige et par ord om det her i dag, kommer jeg til at tænke på salig oberst Lund, som vi mistede forleden, for han var faktisk meget optaget af de her spørgsmål.
Jeg husker en sag, hvor der var en ung mand, der skulle fritages for tjeneste.
Det brugte vi sammen en hel dag på at få til at fungere.
For vi har faktisk det synspunkt i Socialdemokratiet, at vi bare burde nøjes med at have værneret, for vi kalder rigtig mange ind til at aftjene værnepligt, men sender mange hjem uden nogen sinde at gøre brug af de kompetencer, de har fået, mens de var værnepligtige.
Så derfor falder det godt i tråd med det, at det her forslag betyder, at dem, der har fået udsættelse siden den 1. januar 2010, bliver helt fritaget for tjeneste.
Jeg skal sige på vegne af Det Radikale Venstre, at de plejer at være meget enige med os, måske ikke enige i alle ordene, men i hvert fald støtter de også det her forslag fra forsvarsministeren.
Så er der den anden del ...
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-10-11:
Det er jo, som den tidligere ordfører nævnte, en del af det forsvarsforlig, som Dansk Folkeparti også er en del af, som vi nu skal udmønte, og det handler ganske rigtigt om en gruppe af unge mennesker, som er blevet indkaldt til værnepligt før 2010, men som af forskellige årsager har fået udsat deres værnepligt af flere omgange for visse personers vedkommende, og som med den her lov så bliver helt fritaget for at skulle aftjene værnepligt.
Og lad mig sige det, som det er: Det er ikke et frø, der er sået i Dansk Folkepartis have. Vi ser værnepligten som det, den jo ganske rigtigt er, nemlig en pligt, og det er noget, man skal aftjene, hvis man bliver udtaget til det.
Man skal ikke tro, at Dansk Folkeparti med det her lovforslag fremadrettet vil se mildt på, at man sådan etablerer en eller anden form for præcedens for, at man bare kan få udskudt sin værnepligt af et par omgange og så i sidste ende helt slippe for at skulle aftjene sin værnepligt.
Vi mener sådan set, at det er sundt og godt for rigtig mange mennesker – faktisk næsten alle, der kommer ind at aftjene værnepligt – at prøve kræfter med det at være soldat.
Jeg ved i hvert fald fra min egen tid som befalingsmand i hæren, at jeg ikke har set nogen unge mænd, som ikke har haft gavn af at komme ind at prøve at lære lidt om det her med at tage hensyn til andre, lære at få nogle sunde værdier – og for nogles vedkommende lære, hvilken ende på en kost der skal vende opad og nedad.
Der er mange ting, man kan lære som værnepligtig, og det tror jeg sådan set er sundt for rigtig mange mennesker – måske nok nu mere end nogen sinde.
Så derfor er det her ikke sådan et udtryk for, at Dansk Folkeparti giver køb på vores holdninger til værnepligten, men vi er en del af et forlig, og det står vi selvfølgelig ved, og derfor vil Dansk Folkeparti også støtte det her lovforslag.