runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jette Gottlieb (EL), 2021-04-15:
Jamen jeg svarede jo på det, der blev spurgt om.
Jeg svarede ikke på det, der nu bliver spurgt om, altså hvorfor man ikke blander sig i de konkrete institutioners konkrete ansættelser.
Hvem der udvælger hvad, og hvordan man udvælger hvad, er jo helt andre spørgsmål end det principielle, i forhold til at man ønsker at lave forsøg med at lave ansøgninger, hvor der er bestemte oplysninger, man ikke ønsker at fremhæve.
Birgitte Bergman (KF), 2021-04-15:
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne for at fremsætte beslutningsforslaget, som jo indebærer, at alle ansøgninger til offentlige stillinger skal anonymiseres.
Det betyder, at man fjerner så meget som muligt af de personlige informationer i en jobansøgning.
Jeg synes, det er en vigtig debat.
Vi anerkender, at der fortsat er udfordringer.
Vi skal nemlig møde hinanden med, at alle er ligeværdige uanset køn, alder og etnicitet, at alle har et værd, og at alle kan bidrage og skal bidrage til vores gode samfund.
Men vi mener ikke, at lukkede øjne og blinde rekrutteringer er løsningen på ligestillingsproblemet.
Skal vi sikre ligestilling, skal vi gøre det med åbne øjne og via gennemsigtighed.
Vi skal ikke fjerne informationer for arbejdsgiver og for hr-afdelinger.
Et nyere studie viser, at blind rekruttering ikke gavner kvinder, men faktisk mænd.
I Australien forsøgte man for et par år siden at fjerne ansøgeres køn fra ansøgninger til ledelsesniveau i den offentlige administration.
Her stod det klart, at delvis anonymisering betød, at mænds sandsynlighed for at blive indkaldt til en jobsamtale steg med 3,2 pct., mens kvinders sandsynlighed faldt med 2,9 pct.
Det var et resultat, der overraskede Harvardprofessoren Michael J. Hiscox, men som ikke desto mindre ledte ham til at konkludere, at man skal være meget forsigtig med at introducere blind rekruttering, da det kan virke imod hensigten.
Hvis ikke det virker, hvorfor så gøre det?
Vi stiller os uforstående over for, hvorfor Frie Grønne vil introducere restriktioner på virksomheders rekrutteringsproces, når man ikke er sikker på, at det virker.
Og endnu mere uforståeligt er det, at man gør det, når det kan have den modsatte effekt.
Det er vigtigt, at virksomheder og offentlige arbejdspladser beholder deres ret til selv at bestemme.
Jeg stoler på, at danske virksomheder og offentlige institutioner og arbejdspladser selv kan sikre, at de hyrer den mest kvalificerede ansøger uanset vedkommendes køn, alder, nationalitet og statsborgerskab.
Det er trods alt i virksomhedens bedste interesse.
Jeg er glad for, at ministeren anerkender, at et krav om 37 timers beskæftigelse for indvandrerkvinder kan være med til at løse dele af problemet i det her beslutningsforslag.
Det Konservative Folkeparti kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-04-15:
Tak til ordføreren.
Jeg vil gentage det, jeg sagde til Venstre: Jeg har stået i flere debatter nu med ordføreren for Konservative, som siger, at de vil bekæmpe den her diskrimination og sørge for, at der er ligestilling osv. Men man støtter aldrig op om nogen af forslagene, der kommer herned i salen.
Så jeg ser frem til, at Konservative kommer med sine forslag i salen eller til forhandlinger og gør noget, så vi kan bekæmpe den her diskrimination.
Så er jeg bare nødt til at sige, at det ærlig talt med al respekt virkede, som om ordføreren ikke havde sat sig ind i det store stykke arbejde, vi faktisk har lavet med det her forslag.
Der står ingenting om virksomheder i det her forslag.
Så jeg forstår slet ikke, hvorfor ordførertalen handlede om virksomheder.
Det her handler om det offentlige.
Så siger ordføreren – nu har jeg 13 sekunder tilbage, så jeg skal prøve at stille et spørgsmål – noget om den her ene undersøgelse i Australien, som jeg har problematiseret.
Men anerkender ordføreren ikke, at der jo ligger rigtig meget andet forskning, svensk, dansk, amerikansk forskning, som siger, at det er en god idé?
Så der er jo meget mere forskningen, der siger, at det er en god idé.
Så vil jeg bare give ordføreren en mulighed.
Det er lidt meta, ikke?
Selvfølgelig skal der en strukturel ændring til.
Der skal en kulturændring til.
Men hvad er det for nogle idéer, som Konservative kommer med for at bekæmpe det her?
For man snakker om, at minoritetskvinder skal ud på arbejdsmarkedet.
Her kommer jeg med et konkret forslag baseret på forskning – sådan kan vi få dem ud.
Konservative støtter ikke.
Så jeg vil bare lige høre, om ordføreren så kan komme med, hvilke forslag Konservative så har på vej, der skal sørge for, at vores seniorer ikke bliver diskrimineret, at folk med en anden seksuel orientering ikke bliver diskrimineret, at kvinder med tørklæde ikke bliver diskrimineret, og at minoriteter ikke bliver diskrimineret på arbejdsmarkedet?
Hvad gør vi?
Hvad er Konservatives bud?
Birgitte Bergman (KF), 2021-04-15:
Derfor er det vigtigt for mig og for Det Konservative Folkeparti at sige, at det er vi bare imod.
For vi mener ikke, at det er måden at løse det på.
Vi mener ikke, at lovgivning på det her område nødvendigvis altid er den rigtige vej frem.
Det her har noget med en kulturel udfordring at gøre.
Det har noget at gøre med gennemsigtighed.
Det er noget med oplysning.
Det er ad den vej vi mener det skal løses.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-04-15:
Jeg vil bare lige gentage, at jeg glæder mig til at se Venstres konkrete forslag, der skal bekæmpe den her ulighed på arbejdsmarkedet og den her diskrimination på arbejdsmarkedet.
Det mangler vi så sandelig stadig at se.
Jeg kan fortælle ordføreren, at man i Norge er ved at køre et forsøg med anonymiserede ansøgninger.
Masser af forskning viser, at det her hjælper.
Det er det ene forsøg.
Hvorfor er det, at ordføreren og Venstre baserer deres holdning på den ene undersøgelse og ikke al den anden forskning, der er på området, som viser, at vi faktisk skal gøre det?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-15:
Enhedslisten har nu haft magten i 7 år i Teknik- og Miljøforvaltningen i København.
Man har borgmesterposten, og det vil sige, at der er ting, man kan gøre, som man ikke behøver spørge Borgerrepræsentationen om, f.eks. ansættelsespolitikken i ens forvaltning.
Hvorfor har Enhedslisten ikke benyttet sig af Enhedslistens magt til at gennemføre det her, som Enhedslisten påstår at Enhedslisten synes er en god idé?
Astrid Carøe (SF), 2021-04-15:
Altså, man kan se fra de undersøgelser, der er lavet, at der kommer flere mennesker med anden etnicitet til samtale, at der kommer flere kvinder i typiske mandejob og omvendt, og også folk med en højere alder, end der ellers plejer at gøre, så jeg tror ikke, man går ind og slår folk op på Krak – det er også meget omstændeligt.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-04-15:
Tak til ordføreren.
Jeg kender godt den australske undersøgelse, og den australske undersøgelse bliver bl.a. kritiseret for, at forsøgsparterne, inden man lavede den her undersøgelse, vidste, at det her handlede om anonymiserede ansøgninger, og at det handlede om minoriteter og kvinder, og at der derfor var en tilbøjelighed til, at man krydsede af på en bestemt måde.
Så den undersøgelse er bl.a. blevet kritiseret af den grund.
Derudover er der i 2007 den her undersøgelse, som man igen og igen henviser til.
Altså, det var en anden tid, og vi var ikke digitaliserede på samme måde.
I dag er det ikke så besværligt.
I dag er det it-systemer, man skal ind at lave om på, og det er en skabelon og that's it, og så koster det heller ikke særlig meget.
Det her handler jo ikke om, hvorvidt man skal bestemme, om nogen skal ansættes eller ej.
Det her handler jo bare om, at man ikke bliver diskrimineret ved første proces, og at man kan komme med til samtale.
Så det er det jo fuldstændig op til arbejdsgiverne at bestemme, om man vil ansætte en eller ej.
Det er deri, forskellen ligger, og jeg hører argumentet med, at det skal være op til arbejdsgiveren at bestemme.
Det er det også med det her forslag.
Liselott Blixt (DF), 2021-04-15:
Nu har jeg altid været af den holdning, at jeg selv syntes, det var noget pjat, da man begyndte at skulle skrive m/k i alle jobopslag, og det er rigtig mange år siden.
Jeg vil godt selv bestemme, hvis jeg skal ansætte nogen,
om jeg vil ansætte en mand eller en kvinde eller en med en sygdom eller en med en anden hudfarve, eller hvad pokker det skal være.
Der er da ikke en stat, der skal komme og fortælle, hvem jeg skal ansætte, og det synes jeg da heller ikke vi skal i det offentlige.
Vi skal ansætte dem, der er bedst, og så må man være god til at skrive en ansøgning, og er man ikke det, er det bad luck, og så må man lære det.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-04-15:
Så gentager jeg det igen, fru Liselott Blixt: Det her er jo ikke staten, der skal ind at bestemme, det er jo stadig arbejdsgiveren, der suverænt bestemmer, om man vil ansætte en eller ej.
Men undersøgelser viser jo bare – det er en dansk ph.d. – at 60 pct. kvinder med et tørklæde skal sende 60 pct. flere ansøgninger for at komme i betragtning.
Hvis du har et danskklingende navn, har du 53 pct. større chance for at komme i betragtning.
Så hvis ikke Dansk Folkeparti støtter forslaget her, hvad vil Dansk Folkeparti så gøre for at bekæmpe den diskrimination, der er på arbejdsmarkedet, bl.a. på baggrund af alder, altså vores seniorer, som også bliver ramt?
Hvad vil Dansk Folkeparti så gøre, hvis ikke man vil støtte det her forslag?
Liselott Blixt (DF), 2021-04-15:
Jeg går ind for åbenhed, og jeg går ind for, at man skriver de reelle ting, så vi har noget at gå ud fra.
I dag får man 400-500 ansøgninger, og så er det da rart at vide, hvad det er, man skal gå efter.
Så siges der, at man ikke får arbejde, fordi man har tørklæde på.
Det kan jeg godt forstå.
For jeg mener ikke, at et tørklæde hører hjemme i en offentlig institution.
Altså, det signalerer, at man er underdanig, og at man kommer med en vis religion, og det mener jeg simpelt hen ikke bør være i en offentlig stilling.
Så det kunne jo være, at man skulle starte med at tage tørklædet af, og så ville det være nemmere.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-04-15:
Jeg vil bare gerne kvittere og sige tusind tak til SF for den meget klokkeklare opbakning her.
Jeg tænker, at støttepartierne har en opgave i at få regeringen til at gå med på den her idé.
Jeg ved, at det er et område, som fru Astrid Carøe er optaget af, og jeg ser frem til det videre samarbejde på området.
Så tak for støtten.
Liselott Blixt (DF), 2021-04-15:
Jeg vil starte med at sige, at vi nok ikke forbavsende for ordføreren, tror jeg, ikke støtter forslaget.
Vi mener ikke, at vi skal anonymisere stillingsopslag.
Men for ligesom at gøre mig klar til debatten i dag gik jeg ligesom alle de andre også ind og fandt 2007-undersøgelsen, som siger, at det ikke var noget, de anbefalede i Københavns Kommune.
I Australien sagde man, at forsøget opleves som besværliggørende for en aktiv mangfoldighedspolitik.
Resultatet chokerede Harvardprofessor Michael J. Hiscox, der har overvåget de australske forsøg med blind rekruttering, som de kalder det der.
Man forventede, at det ville have en positiv effekt for diversiteten, at det ville gøre det mere sandsynligt, at kvindelige kandidater og kandidater fra etniske minoriteter ville blive indkaldt til jobsamtaler – jeg ved ikke, om I lytter eller I snakker dernede, og jeg ved godt, at jeg også sad og talte i telefon, men nogle gange skal man lige være opmærksom på, hvad der sker – men de fandt ud af, at det modsatte skete.
Jeg vil også sige, at når man sidder og skal ansætte en, er der mange ting, der spiller ind, og jeg har aldrig nogen sinde tænkt, at det skulle spille ind, hvilken etnicitet man havde, eller om man var mand eller kvinde.
Og jeg undrer mig, for nu har jeg hørt det et par gange her i løbet at debatten, over, at man siger, at kvinder med tørklæde blev valgt fra.
Altså, sender de billede med?
Gør man det?
Altså, det gør alle jo ikke alle steder.
Så jeg undrer mig altså.
Jeg har da aldrig sendt et billede med i en jobansøgning, kun når jeg stillede op til Folketinget eller til kommunalvalg.
Men vi kan ikke støtte forslag.
Det havde vi heller ikke kunnet, uanset hvad undersøgelserne havde sagt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Pointen er, at du jo godt kan anonymisere den første del, og så sidder folk og kigger på den, og så siger de: Nå, okay.
Men når de så indkalder folk, kan det ende med, at de alligevel sorterer nogle fra.
Det her jo ikke en sikkerhedsventil, med hensyn til at man så ikke vælger dem, man alligevel ønsker, for du skal jo slå op, hvor de bor henne, og så kan du jo alligevel se deres navn.
Det er jo bare at sætte en ekstra barriere ind.
De der mennesker, som er anonymiseret, skal have besked på, at de skal til samtale igen, og så kan du jo bare gøre det, når du får deres navn, at du siger: Nej, du skal ikke til samtale alligevel.
Astrid Carøe (SF), 2021-04-15:
Selv tak, og jeg tror faktisk, at vi måske kan gå noget af vejen.
Det kan være, at vi kan gøre nogle af tingene i det her forslag, og det må være noget af det, vi snakker videre om, nu, hvor der ikke er flertal her, altså f.eks. at sige, at det ikke er lovligt at sige, at man skal skrive sin alder i en jobansøgning.
Det kunne f.eks. være en start, når vi nu ikke kan få flertal i dag, desværre.
Men så må vi jo kigge på andre løsninger, der er flertal for.
Det her er beregnet til det offentlige og ikke til virksomheder – det er for offentlige ansøgninger, og det er jo os.
Så man skal sortere det fra, og jeg tror faktisk, at der i beslutningsforslaget er et bud på, hvordan man kan gøre det i it-systemerne – jeg synes også, det er ret stærkt, at et beslutningsforslag er så gennemarbejdet.
Det synes jeg er et fint sted at starte for at se, om man kan gøre det her.
Man har også gjort det i Københavns Kommune, og der gjorde man det, fordi det var noget, politikerne besluttede – sådan er det jo, når det er det offentlige og ikke det private.
I det private er det faktisk sådan især i rigtig mange af de store internationale virksomheder, at de slet ikke spørger om de her ting – de spørger ikke om alder og etnicitet, fordi der er mange lande, hvor man ikke må spørge, så det er det, de er vant til.
Vi er bare ikke vant til det i det offentlige system i Danmark.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Jeg er også lidt nysgerrig nu, for hvordan vil man helt konkret kontrollere det her?
Hvordan mener ordføreren at man fra statens side skal kunne kontrollere, om de rent faktisk gør det her?
Maja Torp (V), 2021-04-15:
Vi tror ikke på det der med at pålægge alle inden for den offentlige sektor den her ekstra administrative byrde i forbindelse med deres måde at ansætte på.
Og så tror vi på tillid.
Vi tror på det at debattere og skabe mere bevidsthed om også værdien af diversitet.
Alle ønsker jo reelt set at skabe det stærkeste team på arbejdsmarkedet.
De ønsker jo at få den kandidat, som er bedst egnet, og det skal vi have italesat i den her debat, nemlig at der er en værdi af det.
Så vi tror ikke på den her løsning.
Vi ønsker at bruge ressourcerne der, hvor der reelt kan være tale om, at der bliver flyttet på noget.
Astrid Carøe (SF), 2021-04-15:
Nej, men jeg synes stadig væk, man skal ansætte dem, der er dygtigst.
Og det er meget sjovt det her, for jeg troede nemlig ikke, det kunne være en kvalifikation at have et bestemt køn.
Det er det, som de liberale folk i salen plejer at sige, så det er da lidt sjovt, hvis man har ændret mening og køn pludselig godt kan være en kvalifikation i sig selv.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-15:
Jamen det, der er pointen her, er jo, at deres køn i så tilfælde kan være en kvalifikation i sig selv.
Så altså, i de tilfælde, hvor det er en kvalifikation i sig selv, at vedkommende er en mand eller en kvinde, opdager man det jo ikke.
Det er af ren nysgerrighed, at jeg vil spørge: Hvis nu f.eks. en kommune har en opfattelse af, at der er for meget kvindeligt personale i børnepasningen, og at det derfor tæller som et plus, hvis man kan få en mand, næste gang der er en stilling åben, eller hvis det er omvendt i vej og park, nemlig at der er for mange mænd og man egentlig gerne ville have en kvinde til ligesom at bryde monotonien,
bliver det her forslag så ikke lidt en hindring for, at man kan finde de ansøgere, man helst vil have, altså fordi man ikke bliver opmærksom på, at der faktisk er en kvinde, og den kvinde måske af en eller anden grund ikke kommer med til samtale, hvis man ikke ved, det er en kvinde, eller der er en mand, som måske ikke kommer til samtale, hvis man ikke ved, det er en mand?
Astrid Carøe (SF), 2021-04-15:
Det er meget sjovt, at det vender sig om nu, for nu kommer jeg til at sige, at det er vigtigt, at man vælger dem, der er dygtigst til arbejdet, og det vil man jo gøre her.
Vi ved bare fra rigtig mange studier, at man er biased, når man skal ansætte folk.
Man vælger typisk folk, der ligner en selv.
Det er menneskeligt, men det kan vi gøre op med på den her måde.
Jeg synes, det er helt fair at sige, at man mangler nogle mandlige pædagoger, men så er der forhåbentlig nogle dygtige mandlige pædagoger, der bliver indkaldt til samtale.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-04-16:
Jamen det ønske kan ministeren så allerede notere sig Dansk Folkeparti i hvert fald gerne vil fremsætte.
Det andet spørgsmål er i forhold til det her med kontantreglen, for det er jo lidt af en spøjs situation.
Jeg har kendskab til nogle af de her sager, der har været.
En dansk brugtvognsforhandler, som lever af at sælge biler til udlandet med og uden danske afgifter osv., er blevet dømt i byretten og fået en dom for brud på hvidvasklovgivningen i forhold til de 50.000 kr., fordi kursen i euro på en bil, der blev omregnet i euro, imellem handelstidspunktet og frem til afregningen, hvor man kom og hentede bilen, var ændret i forhold til kronekursen, og så kom prisen lige nøjagtig med et par kroner over 50.000 kr., og så fik forhandleren så en bøde på, jeg tror det var 10.000 kr.
Synes ministeren, det er rimeligt?
Og når man nu så ovenikøbet går ned på 20.000 kr., så åbner man jo sikkert en ladeport for alle mulige handler, som i hvert fald ligger imellem 20.000 kr. og op til de 50.000 kr. Synes ministeren selv, at det vil være en rimelig situation for de danske virksomheder, der handler med udlandet?
Simon Kollerup (S), 2021-04-16:
Jeg vil sige det på den måde, at jeg tror, det er rigtig vigtigt, at når vi vælger en grænse, og det har vi jo gjort, så skal den også være gældende.
Så er det selvfølgelig spørgsmålet, hvor tæt man tør lægge sig på den grænse, når man handler med valuta, der jo også i kurser kan udvikle sig.
Jeg synes, det er et større spørgsmål i den her sammenhæng, om der er enighed om, at kontanter og hvidvask har en fællesmængde over sig, og derfor vil det at sænke beløbsgrænsen forventeligt også kunne bidrage betydeligt til bekæmpelsen af hvidvask, om vi er klar til at gøre det.
Vi synes, det ville være en god idé at gøre det, fordi vi ønsker en effektiv hvidvaskbekæmpelse, men jeg kan også lytte mig til, at det er en af de diskussioner, vi skal have partierne imellem i udvalget.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-16:
Tak for det.
Transparens er en af de vigtige nøgler til den grønne omstilling og i den grønne omstilling, og derfor ønsker vi – til trods for det, ministeren lige har sagt, om, at det bliver skærpet i lovbemærkningerne – at Danmarks Grønne Investeringsfond og Vækstfonden er underlagt miljøoplysningsloven, Århuskonventionen og FN's retningslinjer for virksomhedernes menneskerettighedsansvar.
Det skyldes simpelt hen, at vi talrige gange desværre har været vidne til, at medier og journalister afskæres muligheden for at få indsigt i danske fondes investeringer og garantistillelser i foretagender, som har tvivlsomme miljømæssige profiler, og der kan helt klart være behov for at beskytte følsomme virksomhedsoplysninger, men det skal ikke mørklægge miljøoplysninger, og derfor bliver der nødt til at være en eller anden balance der, som vi kan leve med.
Så vil jeg også gerne flette noget nyt ind nu, når vi taler om Danmarks Grønne Investeringsfond.
Jeg mener, at fonden gør rigtig meget i dag, men at dens potentiale ikke udnyttes til fulde, og at Danmark skal sætte skub i den grønne omstilling og i højere grad end i dag være en global hub for at fremme grøn teknologi, så vi bør udvide fondens virke, og helt konkret skal vi give fonden mulighed for at se ud over Danmarks grænser.
Klimakrisen er global, så efter min mening er det en kunstig begrænsning af DGIF'en i sin formålsbestemmelse at være begrænset til danske virksomheder og national grøn omstilling, og måske vi skulle begynde at overveje at give fonden mulighed for også at finansiere udenlandske virksomheder med henblik på at tiltrække grønne løsninger og kompetencer til Danmark.
En sådan tolkning af fondens formål rimer også bedre med dens samspil og finansieringssamarbejde med Danmarks Grønne Fremtidsfond og de øvrige institutioner.
Det giver desuden også Danmark større mulighed for at få del i grønne EU-midler, hvis fonden kan indgå i regionale samarbejder.
Flere har kommenteret på den del af forslaget, der handler om mink.
I forhold til selve indholdet har vi i forhandlingerne selv foreslået den del, der handler om gældsrådgivning, så det ser vi positivt på, men vi ønsker at få den del skilt ud.
Nå, men det fører mig lidt hen til noget, jeg gerne vil runde min tale af med.
Jeg ved godt, ministeren siger, at han tager de kritiske bemærkninger med, men for mig at se handler det ikke kun om det her lovforslag.
Vi har i dag to lovbehandlinger af lovtekster, der begge løber op på over 600 sider, og selv ikke hvis vi ikke var i en tid med en pandemi og hastelovgivning, ville jeg synes, at det var fair, heller ikke med den måde, det stikker i øst og vest på.
Så det håber jeg simpelt hen bliver rettet fremadrettet.
Tak for ordet.
Orla Hav (S), 2021-04-16:
Tak for det, formand.
Virksomheders risikoprofil og forretningsmodel over for beskyttelse af investorer og tillid til den finansielle stabilitet er helt afgørende for et samfund, der vil være med fremme, når det gælder det nye og det smarte; så skal vi også sikre de dyder, som sektoren er vokset ud af.
Den tryghed er en væsentlig faktor for udviklingen og innovationen.
Tænk blot på et af de første teknologisk administrative værktøjer, der blev taget i anvendelse, nemlig cpr-registreringen.
Vi accepterede det, fordi vi havde tillid til myndighederne, der på deres side kunne bruge cpr-numre til at smidiggøre den offentlige forvaltning uden at krænke borgerne, men til gavn for dem.
Oven på dette administrative værktøj er vokset adskillige teknologispring og stadig med bevarelsen af borgernes tillid.
En lignende historie kan fortælles om den finansielle sektor, hvor tillid mellem institut og borger er afgørende.
Vi har ligeledes en forventning om, at myndighederne medvirker til, at borgerne ikke påføres overdrevne og ikkeaccepterede risici.
Dagens lovforslag, L 207, skal medvirke til, at vi fortsat kan have tillid til den finansielle sektor og dens produkter.
Lovforslaget sikrer et fornuftigt tilsyn med investeringsselskaber, en fornuftig og målrettet regulering af kapital og solvens, likviditet samt ledelse og styring i relation til risici, hvilket jo netop er redskaber for den finansielle virksomhed.
Genstanden for L 207 er fondsmæglerselskaber, deres ydelser og deres udførelse af investeringsservice og -aktiviteter.
Heldigvis er det sådan, at Danmark ikke går enegang på dette felt, da lovforslaget er en opfølgning på Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om tilsyn med investeringsselskaber, der skal ses i sammenhæng med den nye forordning, Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 2019/2033 af 27. november 2019, om tilsynsmæssige krav til investeringsselskaber.
Med de her overvejelser er Socialdemokratiet indstillet på at støtte L 207.