runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (DF), 2025-01-21:
Nu skal jeg se, om jeg kan huske det.
Det er noget tid siden, vi drøftede det her.
Nej, altså, det, som jeg sagde ret klart og tydeligt, det var, at når der er en forælder, der forældrefremmedgør et barn, så er det barn også automatisk udsat for psykisk vold fra den forælder.
Og det er jeg fuldstændig overbevist om.
Det har vi også været flere, der ligesom har forsøgt faktisk at få skrevet ind i det, der hedder L 66, mener jeg, altså omkring den her forældreansvarslov.
Så hvis man oplever, at der er en forælder, som forældrefremmedgør og yder samværschikane mod den anden, altså simpelt hen hjernevasker barnet til at tage afstand fra den anden forælder, så synes jeg, at det er den eneste rigtige løsning at befri det barn fra en psykisk voldelig forældre.
Så kan man diskutere, om den anden forælder igen, altså den forælder, der oprindelig havde bopælen, skal have samvær med barnet.
Det kommer jo an på, hvor grov den her psykiske vold har været.
Men der er altså massiv berøringsangst i forhold til det her, og jeg mener ikke, at der er nogen børn, der skal vokse op i et psykisk voldeligt hjem, og det mener jeg at det er, hvis man vokser op med en forælder, som forældrefremmedgør.
Christian Friis Bach (V), 2025-01-21:
Da vi her i salen diskuterede ændringen af forældreansvarsloven og indsættelsen af begrebet forældrefremmedgørelse, spurgte jeg ordføreren, om ordføreren mente, at man, hvis der var en sag, hvor der var påvist en vis form for forældrefremmedgørelse, så skulle sende politiet ud, hente det barn og flytte det over til den anden forælder uden at spørge barnet.
Og det sagde ordføreren ja til.
Jeg vil bare høre, om ordføreren anerkender, at det kunne indebære en risiko for, at det barn enten ville komme til at opleve vold eller blive udsat for vold.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-21:
Tusind tak.
Selvfølgelig skal ingen børn i Danmark udsættes for vold eller for den psykiske vold, som det er at se mor eller far eller måske en søskende få tæsk.
Derfor synes jeg egentlig også, det er rigtig positivt, at vi drøfter det her igen, og jeg er sådan set også helt med på, at det her er noget, vi skal kigge på i forhold til at udbygge en eksisterende handleplan.
Men vi er altså også nødt til at sige tingene, som de er.
Vi er nødt til at adressere den ret klare problematik, at halvdelen af de kvinder, der er på krisecentre, er kvinder med anden etnisk baggrund.
Hvorfor?
Fordi de tilsyneladende kommer fra en voldskultur, hvor man opdrager børnene med vold, og hvor de også selv bliver udsat for det, og hvor kvinder ikke er lige så meget værd som mænd.
Sådan er islam.
Vi er også nødt til at være fuldstændig klare i spyttet, i forhold til at der skal fire gange så mange underretninger til om et barn med anden etnisk baggrund, end der skal om et dansk barn, før der bliver reageret.
Nu er jeg selv gammel skolelærer, og jeg ved godt, at uh nej, det er kulturelle forskelle; man er lidt berøringsangst.
Det duer simpelt hen ikke.
Der er ikke nogen børn i Danmark, der skal være udsat for vold.
Så det her er jo noget, som går hen over flere ministerier.
Det er ikke bare noget, der ligger i Social- og Boligministeriet; det kommer også ind over Justitsministeriet og Udlændinge- og Integrationsministeriet.
De hører ikke til i Danmark.
Den er bare ikke længere.
Så vi er nødt til at adressere det her på flere forskellige niveauer.
Jeg vil egentlig gerne sige tak til Enhedslisten for at bringe det her op igen.
Jeg synes, det er et rigtig, rigtig godt forslag.
Jeg synes også, det er rigtig positivt, hvad der blev sagt tidligere – der er en ordfører, der nu er gået, kan jeg se – med, at vi skal udbygge den eksisterende handleplan.
Men så er vi altså også nødt til at brede den ud over flere forskellige ministerier, for det her er ikke bare noget, der ligger på socialområdet.
Det her er noget, som breder sig ud over flere forskellige ministerier.
Personligt er jeg enormt glad for, at det lykkedes os at få banket det her med at ligestille mænd og kvinder igennem – desværre meget sent, men vi fik trods alt banket det igennem – når de er udsat for vold, i hvert fald i videst muligt omfang.
Jeg havde helst set en total kønsneutralisering af § 109, men vi er i hvert fald kommet et godt stykke af vejen, sådan at man i dag også anerkender, at mænd faktisk også kan blive udsat for vold og have brug for at søge hjælp på et krisecenter og i øvrigt også for at tage børnene med.
Så det er bestemt rigtig positivt.
Jeg håber rigtig meget, at vi kan lave en udvidet handleplan i forhold til det her, og der synes jeg altså, det er fuldstændig bydende nødvendigt, at vi lader det gå ind over flere ministerier.
Vi har den viden, der skal til.
Vi ved, hvad det er, der foregår.
Vi har også tallene i forhold til krisecentre.
Så det er bare et spørgsmål om at sætte sig ned, droppe berøringsangsten og så få handlet på det her.
Tak for ordet.
Gunvor Wibroe (S), 2025-01-21:
Jeg vil også gerne lige kvittere ordføreren for med stor ordentlighed at svare på, hvordan den usikkerhed er.
For én ting er, at der er 0,5 mia. kr. sat af til området her, men så uddybede ordføreren også den usikkerhed, som ordføreren følte, i forhold til at man som organisation står og kan være usikker på, at den bevilling, man har fået, bliver forlænget.
Men det er jo rigtig vigtigt, at vi nu kigger på den arbejdsgruppe og de anbefalinger, der kommer.
Så har vi noget, vi kan tale sammen om i forbindelse med de kommende forhandlinger til finansloven.
For det er jo i virkeligheden der, man kan skabe mere sikkerhed omkring mange af de her organisationers finansiering.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-21:
Jeg synes sådan set også, det er fint, at der er en arbejdsgruppe.
Det er måske mindre fint, at det bliver forsinket, men det er jo nogle gange betingelserne.
Jeg håber så også bare, at vi kan være enige om, at der findes en varig finansiering, for det har vi faktisk muligheden for.
Så vil jeg sige, at det, at der er en arbejdsgruppe, der afrapporterer, jo ikke udelukker, at vi også laver en handlingsplan.
Derfor synes jeg egentlig, at man godt kunne have givet et rygstød til Enhedslistens forslag her i dag og sagt, at så forpligter man sig også på at lave en handlingsplan, så der er en systematiseret tilgang til, hvad vi synes er vigtigt at sørge for finansiering til.
Men sådan bliver det så ikke, og så må vi jo se frem til, hvad arbejdsgruppen rent faktisk kommer med.
Gunvor Wibroe (S), 2025-01-21:
Tak for svaret.
Det, der er udfordringen, som både jeg og ministeren har talt om i dag, er, at ja, man kan lave en handlingsplan, men den kræver finansiering, og vi skal have fundet den finansiering.
Det er jo ikke et nulsumsspil; der er ikke bare sådan én stor pose penge, som vi kan tage fra.
Så det vil også betyde, at man måske skal kigge på nogle andre indsatser og se på, hvad det er, vi ikke vil have så meget af.
Derfor tror vi, at det er rigtig, rigtig klogt at vente og se, hvad arbejdsgruppen siger, og så sætter vi os sammen og tager en rigtig god drøftelse om, hvad det er, vi skal skubbe på med.
For det er et vigtigt område.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-21:
Jeg ved ikke rigtig, om jeg køber argumentet.
Arbejdsgruppen kommer vel med nogle initiativer, som også koster noget, og handlingsplanen koster noget.
Det er jo ikke et argument for at sige, at vi ikke vil have en handlingsplan.
Og så bliver jeg nødt til at sige: Ja, det koster noget, men det behøver jo ikke at betyde, at der er noget andet, som vi ikke vil have.
Nu er ordføreren og jeg nok ikke helt enige om, hvorvidt der skal gives skattelettelser eller ej.
Men man kan finde penge til skattelettelser.
Så kan man vel også finde pengene til at lave de her meget vigtige indsatser.
Jeg tror trods alt, det er indsatser, der gør noget godt for mennesker, som så ikke bliver en belastning i skolesystemet eller på sygehusene, eller hvor det ellers kan være.
Så der er også nogle penge at spare, hvis vi gjorde det ordentligt her.
Katrine Daugaard (LA), 2025-01-21:
Det er bestemt nogle meget relevante og vigtige problemstillinger, der adresseres i det her forslag, nemlig børns manglende rettigheder til behandling, når de udsættes for traumer.
Det er dybt skadeligt for børn at blive udsat for vold og seksuelle overgreb, som jeg også mener bør nævnes i enhver sammenhæng som værende vold mod børn.
Det er også dybt skadeligt for børn at være vidne til vold, seksuelle overgreb og krænkelser.
Vi kan også hurtigt blive enige om, at det ikke kan betale sig hverken økonomisk eller menneskeligt ikke at stille den rette hjælp til rådighed for de børn, der enten er vidne til eller bliver udsat for vold og seksuelle overgreb.
Derfor ville jeg også ønske, at Enhedslisten fremsatte forslag om noget konkret i forhold til at sikre børn på det her område, for det er jo forskelligt fra parti til parti, hvad man tænker at der mangler af rettigheder.
Det er dog desværre ikke det, der er tale om her.
Det er noget så ukonkret som en handleplan, som der i øvrigt snart burde findes et andet navn for, da der sjældent er særlig meget handling i de handleplaner, der bliver lavet herinde på Christiansborg.
Som ministeren allerede har redegjort for, er der også allerede i 2024 blevet nedsat en arbejdsgruppe igennem SSA, og den arbejdsgruppe vil lige om lidt komme med anbefalinger til os.
Derudover finder jeg forslaget til finansieringen af de merudgifter, som vi jo ved vil være resultatet af at give rettigheder på det her område, lidt uambitiøst og en kende dovent, i forhold til at der foreslås at bruge af det økonomiske råderum.
Det er ikke noget, vi i Liberal Alliance er positive over for, når der på så tåbelig vis bliver spildt masser af penge herinde på Christiansborg og i øvrigt også i kommunerne.
Det er penge, som ville være bedre brugt på f.eks. rettighederne for børn af partnervoldsofre.
Liberal Alliance kan desværre ikke støtte det ellers velmente forslag.
Rosa Eriksen (M), 2025-01-21:
Tak for ordet.
Ingen børn skal leve et liv med vold.
I Danmark skal vi derfor forpligtige hinanden på, at vi støtter og hjælper de børn, som er vidner til partnervold.
Børn skal beskyttes.
Der findes ikke mange andre ting, der kan vække en følelse af vrede og forfærdelse, som når børn lider overlast, fordi forældrene er i konflikt.
Når konflikten decideret omhandler vold fra den ene part mod den anden, er det særlig vigtigt, at vi som samfund fanger dem, som rammes – både børnene, der er vidner, og de voldsramte forældre.
Jeg ser dog også, at der i dag allerede er en række forpligtelser for det offentlige, som skal sætte børnenes behov i fokus i de her forfærdelige situationer.
Kommunerne er allerede forpligtet til at tildele individuel hjælp efter barnets lov, § 30 og § 32.
Der er forpligtelse til forebyggende og støttende indsatser, herunder behandling af f.eks. en psykolog.
Det gælder også for børn, der har været vidner til partnervold.
Det er et vigtigt værktøj til, at børnene støttes og hjælpes, særligt når behovet er størst.
Som led i handlingsplanen mod partnervold og partnerdrab er det også muliggjort, at psykologbehandling på krisecenter kan igangsættes med kun den ene forælders accept.
Og endelig er der nedsat en arbejdsgruppe om vold mod børn, som kommer med anbefalinger til forebyggelse, opsporing og behandling, og der er afsat 10 mio. kr. til de her initiativer.
De nuværende behandlingsforpligtelser og initiativer gør, at Moderaterne og arbejdsgruppen for nu stemmer imod beslutningsforslaget, men vi glæder os til, at vi skal drøfte arbejdsgruppens anbefalinger, når de foreligger, og til, at vi sammen skal igangsætte yderligere vigtig initiativer, der kan løfte børns beskyttelse mod vold endnu mere.
Tak for ordet.
Victoria Velasquez (EL), 2025-01-21:
Tak til ordføreren for talen.
Noget af det, som er et af ønskerne fra fagpersoner, i forhold til at få den her handlingsplan, handler om at tænke tingene sammen.
Altså, eksperter fortæller og beretter – det er også data, vi alle sammen har fået tilsendt – at det faktisk kan være lige så skadende for et barn at være vidne til vold som selv at blive udsat for det.
Jeg talte med et krisecenter i en kommune, hvor de eksplicit ikke ønsker at tænke det sted, hvor du bor – det krisecenter, du er på – sammen med den traumeindsats, der skal være over for barnet.
Det vil sige, at allerede i dag ser vi konsekvenserne af, at det bliver adskilt, og det er ikke det ønske, der er, nemlig at tænke de her ting sammen.
Derfor vil jeg bare høre, om Moderaterne har mod på, når anbefalingerne kommer, også at tænke bredere, sådan at vi også tænker på de medfølgende børn på krisecentre og herberger; altså at vi selvfølgelig tager det meget alvorligt med de børn, der er blevet udsat for vold, men at også tænker dem med, som jo ifølge eksperter kan opleve det næsten lige så traumatiserende at have været vidner til det.
Rosa Eriksen (M), 2025-01-21:
Det er Moderaterne slet ikke afvisende over for.
Som ordføreren nok ved, er det her noget, der faktisk berører mig rigtig meget, for jeg har boet på krisecenter med min mor, da jeg var lille.
Vi skal sørge for en håndholdt indsats, alt efter hvad eksperterne siger.
Det er jo min egen fortælling.
Men jeg mener egentlig også, at vi skal kigge på, hvad det er, der gør, at volden opstår.
Også i forhold til voldsudøveren skal vi se på, hvorfor der er nogle, der vælger at bruge vold som sprog.
For jeg tror simpelt hen ikke på, at der er nogen, der får børn og bliver forældre, som har til hensigt, at børnene skal blive vidner til vold.
Det tror jeg ikke på.
Det er jo mennesker, der også har brug for hjælp.
Så ja, i Moderaterne er vi meget åbne over for at tage de anbefalinger og se på en helhedsorienteret indsats.
Victoria Velasquez (EL), 2025-01-21:
Tusind tak.
Det er jo netop også derfor, at ønsket om en handlingsplan er kommet.
Det er, fordi de her anbefalinger ikke skal komme og så samle støv, og at man ikke skal komme til at lave silotænkning igen, for der er netop behov for at se kompleksiteten og helheden.
Det kan være, at det ligger lige til højrebenet for ordføreren at svare, men vil ordføreren så love, at i hvert fald ordføreren vil være med til at kæmpe for det, når anbefalingerne kommer?
Rosa Eriksen (M), 2025-01-21:
Det vil jeg faktisk ikke love, men jeg vil love, at jeg vil kæmpe for, at vi får lavet reel lovgivning, der sikrer de her børn og unge og måske også voldsudøveren og partneren, så vi er helt sikre på, at vi får hele mennesker ud af en svær livssituation.
Jeg er nemlig bekymret for, at en handlingsplan også kan samle støv eller igangsætte gode initiativer, man bliver nødt til at stoppe igen, fordi midlerne kun er afsat til x antal år.
Så jeg synes faktisk, vi skal gå videre og sige, at vi skal være helt sikre på, at der er lovgivning, der griber dem, der er udsat for det her.
Birgitte Bergman (KF), 2025-01-21:
Tak for det, og tak til Enhedslisten for at have fremsat et fint og meget sympatisk forslag.
Vi skal have et særligt fokus på de børn, der vokser op i udsatte familier, hvor hverdagen måske ikke altid opleves lige så stabil som hjemme hos legekammeraten, og hvor de små kan have problemer, som ingen børn burde have.
Børne- og socialpolitik er en konservativ mærkesag.
Vi har haft beslutningsforslag i 2023, som på mange måder var et nybrud, i forhold til hvordan vi i dag retsforfølger partnervold og vold i hjemmet.
Vi vil ændre loven, så børn, der overværer vold i hjemmet, også anerkendes som forurettede.
Konkret foreslår vi, at forældre, der udøver vold i hjemmet, helt automatisk bliver sigtet for psykisk vold mod deres børn, hvis børnene ser eller hører volden.
Det betyder, at den voldelige forælder vil blive sigtet og retsforfulgt for både den fysiske og den psykiske vold.
Så var der Søren Pape Poulsen, som fik indført, at psykisk vold blev strafbart.
Derudover satte vi med daværende socialminister Mai Mercado i spidsen igen fokus på socialpolitikken.
Udspillet hed »En bedre chance i livet«, og det bestod af forslag, der var målrettet børn i udsatte familier.
Det er hjerteblod for os Konservative at hjælpe udsatte børn, så tak til Enhedslisten for et sympatisk forslag om en national handlingsplan for børn af partnervoldsofres rettigheder.
Vi er faktisk meget enige med Enhedslisten i, at der skal være fokus på området, men jeg noterer også, at regeringen har nedsat en arbejdsgruppe og inden sommer vil indkalde Folketingets partier til forhandlinger, når anbefalingerne er kommet, og at der i 2023 i SSA-puljen blev afsat mig bekendt 136 mio. kr. til 14 initiativer, som skal sikre opsporing, ambulant hjælp og forebyggelse af partnervold og partnerdrab.
Jeg forventer, at Folketingets partier får stor indflydelse på de kommende forhandlinger.
I Det Konservative Folkeparti vil vi gerne drøfte videre, om en handlingsplan på baggrund af de anbefalinger, der kommer fra arbejdsgruppen, er det rette værktøj.
Vi skal have fokus på de initiativer, som er sat i gang, og på de nye initiativer, som skal sikre udsatte børn, og jeg ser frem til en invitation fra ministeren, gerne inden sommerferien.
På den baggrund kan vi ikke støtte det forslag, som ligger, på nuværende tidspunkt.
Tak for ordet.
Victoria Velasquez (EL), 2025-01-21:
Der er mange af de ting, som ordføreren siger, som jeg deler, bl.a. at tænke det sammen.
Det er også derfor, at der eksplicit står i beslutningsforslaget, at arbejdsgruppen skal inddrages i udarbejdelsen af handlingsplanen.
Det, der så er opdraget her, og som er vigtigt, er, at det ikke kun gælder børn, der er udsat for vold, men at det også er lidt bredere, så det er medfølgende børns rettigheder, dem, der er på krisecentre og herberger.
For de står også i en krise og en traumatisk situation, selv om de måske ikke selv på egen krop er blevet udsat for vold, men har været vidne til det.
Jeg vil bare høre, om Konservative ikke vil være med på, at det skal vi virkelig fastholde at have fokus på, så vi kigger på alle de børns rettigheder.
Birgitte Bergman (KF), 2025-01-21:
Jeg kan jo ikke være uenig med ordføreren, for det her er jo et område – det tror jeg også at mange af min kolleger herinde har været inde på – som vi virkelig skal have fokus på.
Det er de mest udsatte børn – om det så er børn, der er oplever vold, eller børn, der er med på krisecentre eller herberger.
Så der er ingen tvivl om, at jeg meget gerne vil gå ind i de drøftelser og se på, hvad det er, vi skal.
Det er i hvert fald noget af det, som jeg vil dykke rigtig meget ned i i den kommende tid – om ikke andet så vil Mette Abildgaard gøre det, når hun er tilbage.
Lars-Christian Brask (LA), 2025-01-21:
Fordi vi i Danmark har en tradition for at støtte udsatte områder, hvor vi kan gøre en forskel.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-01-21:
Hvad skal der til, for at Venstre vil standse tilførslen af midler til selvstyreområderne?
Michael Aastrup Jensen (V), 2025-01-21:
Det er jo ikke, fordi jeg på nogen måde kan lave sådan en klar liste over det, men man kan sige overordnet set, at hvis regeringen i det palæstinensiske selvstyre arbejdede direkte kontraproduktivt med hensyn til det, som jeg nævner, nemlig i forhold til at sikre mere stabilitet og mere fred, så ville jeg selvfølgelig ikke være tilhænger af fortsat støtte.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-01-21:
Hvad vil Venstre gøre, for at de rige arabiske golfstater overtager ansvaret for at tildele midler, så vi kan bruge pengene på danskerne i stedet?
Michael Aastrup Jensen (V), 2025-01-21:
Nu vil jeg som snart 20-årigt medlem af Folketinget for Venstre jo gerne tillægge os meget stor betydning, men at det ligefrem skulle være Venstre, der skulle sikre, at de rige golfstater betaler mere, er måske er nok alligevel at tillægge os lidt for stor indflydelse.
Men jeg forstår spørgsmålet, og svaret er, at jeg håber, at vi alle sammen – EU, USA og andre – kan være med til at presse de rige golfstater.
Charlotte Munch (DD), 2025-01-21:
Beslutningsforslaget går ud på, at Danmark skal indstille enhver form for økonomisk støtte til de palæstinensiske selvstyreområder.
Desuden skal regeringen arbejde for, at EU indstiller den økonomiske støtte til de palæstinensiske selvstyreområder.
Beslutningsforslaget er begrundet i en udtalelse fra en selvstyrerepræsentant i Danmark, der 2 dage efter terrorangrebet den 7. oktober 2023 sagde, at angrebet var en »naturlig reaktion« på konflikten.
Det er på baggrund af den udtalelse, at forslagsstillerne ønsker at stoppe al støtte.
Der er imidlertid sket meget siden oktober 2023.
Israel har nedkæmpet Hamas og Hizbollah, og regimet i Syrien er faldet.
Der er netop aftalt en våbenhvile mellem Israel og Hamas, der betyder frigivelse af gidslerne.
Under den nye amerikanske præsident trækker det også op til en fredsaftale mellem Israel, Saudi-Arabien og Palæstina – det, som Trump har kaldt for århundredets aftale.
Vejen til fred mellem Israel og dets naboer er en tostatsløsning.
Skal en tostatsløsning have en chance, er det nødvendigt med økonomisk hjælp til den palæstinensiske stat – det, der i dag kaldes det palæstinensiske selvstyre.
Når det er sagt, skal det også understreges, at det på ingen måder er i orden, at en repræsentant for det palæstinensiske selvstyre i Danmark ikke klart tager afstand fra de bestialske terrorhandlinger, der fandt sted den 7. oktober 2023.
Det skal også bemærkes, at vi i Danmarksdemokraterne har ønsket at sætte støtten til UNRWA på pause.
Som det nok fremgår, kan Danmarksdemokraterne ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-01-21:
Skal jeg forstå det sådan, at Danmarksdemokraterne er tilfredse med den måde, som midlerne er blevet forvaltet på i selvstyreområdet, altså de midler, som danske skatteydere har stillet til rådighed, og som er blevet sendt til selvstyreområderne?
Er Danmarksdemokraterne tilfredse med den måde, man har forvaltet midlerne på?