runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Abildgaard (KF), 2021-12-07:
Fru Kirsten Normann Andersen siger, at der er for få hænder til for mange opgaver, og det anerkender jeg til fulde der er steder hvor der er.
Men en konsekvens af den her forkerte beregning, der sker, er jo netop, at man underbetaler nogle private leverandører, og i sidste ende er det jo netop de ældre, det går ud over, for så er der færre hænder til at sikre den pleje og omsorg, de har brug for.
Det ville jo gøre en gigantisk forskel.
Så når ordføreren siger, at der er for få hænder til for mange opgaver, anerkender ordføreren så egentlig ikke, at det her kan være med til at løse det problem – ved at lave korrekte beregninger, hvor kommunerne bruger de penge, de er forpligtet til, også når der er tale om privatleverandører?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-12-07:
Tak for det.
Og tak for at fremsætte beslutningsforslaget, så vi endnu en gang kan få en debat om prisfastsættelse af ældrepleje.
Det kan nok ikke komme bag på nogen, tænker jeg, at jeg og SF er meget skeptisk over for det her forslag, og derfor kommer vi også til at stemme nej til det.
Det kan jeg lige så godt sige med det samme.
Jeg må sige, at man der har sammensat nogle mennesker, der er de nærmeste til ligesom at kunne blive enige om, hvad den rigtige pris så er.
For det andet kan det faktisk også undre, at såkaldte liberale partier, der fra tid til anden plæderer for mere afregulering, nu efterlyser mere stat og mere kontrol i form af oprettelse af en ny kontrolenhed for offentlige omkostningsberegninger på ældreområdet.
Ja, man kommer faktisk næsten til at tænke på den gamle kommunist Lenin, der udtalte de bevingede ord: Tillid er godt, men kontrol er bedre.
I SF har vi tilsyneladende mere tiltro til det kommunale selvstyre end det store, gamle kommuneparti, Venstre.
Det synes jeg selv er lidt tankevækkende.
Det syntes jeg også skulle være tankevækkende for Venstre.
Men derudover mener vi, at hvis man for alvor havde fokus på udgiftspresset på ældreområdet, så burde man se på de store transaktionsomkostninger, man i dag pålægger kommunerne, når de skal godkende private leverandører og arbejde med rigide bestiller- og udførermodeller, fordi ældre medborgere i alle kommuner skal tilbydes et frit valg, både i forhold til den praktiske og den personlige hjemmepleje og også i forhold til valg af ældrebolig.
Det sidste er i øvrigt lidt af et pseudovalg i mange kommuner, fordi der faktisk er lange ventetider på overhovedet at få en ældrebolig, uanset om den er privat eller den er offentlig.
Og når behovet opstår og man endelig er visiteret, kan man blive nødt til at tage den bolig, der nu engang er ledig.
Måske ville jeg mene noget andet, hvis vi havde uanede ressourcer.
Det vil jeg faktisk ikke afvise.
Det har vi bare ikke.
Ældreplejen er megapresset, der er for få medarbejdere til alt for mange opgaver.
I SF kommer vi altid til at prioritere at lette presset på medarbejderne og de sårbare ældre, før vi letter vilkårene for leverandørerne i ældreplejen.
Birgitte Vind (S), 2021-12-07:
Jeg vil medgive ordføreren fra Radikale Venstre, at det på papiret ser ud som meget, meget store forskelle, og derfor tænker jeg også, at det er i vores alle sammens interesse, at tingene bliver mere transparente, og at vi kan se, hvad det handler om.
Derfor ser jeg også frem til det arbejde, jeg før omtalte.
Christina Thorholm (RV), 2021-12-07:
Jamen jeg synes ikke, at der lå mere i svaret.
Christina Thorholm (RV), 2021-12-07:
Jeg er glad for at høre, at der er et problem, og jeg tænker, at man, når man ved, hvad en ting koster – det tager selvfølgelig nogle ressourcer – så også bedre kan vurdere, om det er for meget eller for lidt.
Man skal ikke bare have en stor pose penge eller en kæmpe kasse og ikke forholde sig til, om det koster 300 kr. eller 500 kr., eller at en botilbudsplads koster 1.000 kr. eller 1.200 kr.
Det er afgørende for den velfærd, vi kan levere, at vi ved, hvad det koster, sådan at vi kan se, om vi kan gøre det bedre og billigere.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-12-07:
Jeg tænker, at det afspejler, at der er et problem.
Men det kan afspejle mange forskellige ting.
Det kan afspejle, at der er et vidt forskelligt serviceniveau i kommunerne.
Vi kender det fra diskussionen, om eleverne er indregnet eller ikke indregnet.
Men så kan der jo også være nogle bagvedliggende ydelser i kommunen, som ikke er den direkte hjælp til borgeren, og som indregnes mere eller mindre.
Det er det system, vi også kender fra det specialiserede socialområde.
Men jo, det afspejler et problem, at der er så store forskelle.
Christina Thorholm (RV), 2021-12-07:
Jeg kender ordførerens sans for detaljen og for grundighed, så derfor vil jeg gerne bede ordføreren forholde sig til de undersøgelser, der har været, bl.a. fra Ernst & Young, hvor der ses store forskelle i beregningen af taksterne.
Undersøgelser fra 2020 viser, at der er en forskel i timepriserne på mere end 200 kr.
Det er mange procent.
Der er en timepris på henholdsvis 300 kr. til 500 kr. for den stort set samme ydelse.
Hvordan forholder ordføreren sig til det i den her debat i forhold til at kunne levere velfærd?
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-12-07:
Jeg siger, at vi som velfærdssamfund jo i fællesskab opbygger nogle modeller for, hvordan vi håndterer velfærden.
Men inden for den velfærdsmodel, som vi ønsker, skal der være en meget høj grad af frit valg.
Men vi oplever ikke det at skabe indpas fra private aktører, der kan trække penge ud af den kommunale ældrepleje, som udtryk for at give de ældre større frihed.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-07:
Hold da op.
Så kort sagt: Ja, Enhedslisten mener, at Enhedslisten ved bedre end de ældre selv.
Der har vi i Nye Borgerlige bare lidt større tiltro til vores ældre i Danmark, nemlig at de faktisk godt selv kan definere, hvad god kvalitet og hvad høj kvalitet er for dem.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-12-07:
Nej, jeg vil bare kvittere og sige i lige måde: Tak for samarbejdet om den her sag.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-07:
Tusind tak.
Den vil jeg gerne have lov til at følge op på ved simpelt hen at stille et ganske enkelt og meget simpelt spørgsmål omkring det her med at have et frit valg.
Mener Enhedslistens ordfører og mener Enhedslisten, at Enhedslisten er bedre til at definere, hvad god kvalitet er, end de ældre selv – ja eller nej?
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-12-07:
Det er jo meget sjældent, at man i den politiske debat møder nogle, der siger, at de ønsker ikke velfærd.
Altså, jeg er ikke stødt på dem.
Men det ændrer jo ikke på, at den måde, man ikke desto mindre agerer på politisk, kan påvirke graden af velfærd på forskellig vis.
Der er det bare mit synspunkt, at med den tilgang, som Det Konservative Folkeparti har, sætter man de private aktører højere end de ældre, og det synes vi er rigtig dårligt.
Mette Abildgaard (KF), 2021-12-07:
Nej, det vigtige for mig er, hvordan vi sikrer en værdig alderdom for vores gamle, hvordan vi sikrer, at de har mulighed for at træffe frie valg, når de bliver gamle, ligesom de har i deres ungdom og i deres liv generelt.
Det er en trist forsimpling.
Det her forslag sikrer netop det frie valg.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-12-07:
Jeg er generelt ikke tilhænger af en forsimpling af den politiske debat.
Det gør den så trist og konform.
Så man skal passe på med at tillægge andre synspunkter, de ikke har.
Men det er faktisk min opfattelse, at der er et meget stærkt ideologisk præg over den måde, som bl.a. Det Konservative Folkeparti, men forslagsstillerne her generelt anskuer vores ældresektor på.
Og det er min opfattelse, at det, der står øverst på listen, er at skabe et godt, stærkt forretningsområde for private virksomheder.
Og så skal jeg da ikke tillægge Det Konservative Folkeparti den overvejelse, at det så helst skal gå skidt for de ældre.
Jeg er da overbevist om, at Det Konservative Folkeparti meget gerne ser det kombineret med en god og velfungerende ældrepleje.
Men at de private aktørers vilkår fylder helt voldsom meget i den debat, også for spørgeren, er jeg sådan set ikke i tvivl om.
Og det syntes jeg dagens debat har vidnet om.
Mette Abildgaard (KF), 2021-12-07:
Det er jo nogle gange både nemt og belejligt for os politikere at putte hinanden i kasser.
Man er revolutionær, hvis man er fra Enhedslisten, og rendyrket betonsocialist; man er ond kapitalist som konservativ, som kun tænker på virksomhedernes indtjening.
Men nogle gange tror jeg også bare, at vi skal lade være med at lege den politiske leg og så anerkende, at vi nok egentlig alle sammen ønsker det, der er bedst for vores ældre i en sag som den, vi drøfter her i dag.
Jeg tror på, at det har betydning for vores ældrepleje, at der er mulighed for flere leverandører; at der er mulighed for, at man kan lære af hinanden; at der er mulighed for, at de ældre kan vælge det, der passer dem bedst.
I Københavns Kommune har man f.eks. i kommunen lært af de private leverandører af hjemmepleje, i forhold til at sikre at det er den samme medarbejder, der kommer hos den ældre.
Det har de private været gode til i Københavns Kommune.
Der har kommunen set, at, hov, her er noget, vi kan gøre bedre.
Det har man strammet op på og er blevet bedre til.
Anerkender ordføreren ikke, at man på den måde kan opnå en vidensdeling og et bedre resultat for de ældre ved at have diversitet?
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-12-07:
Det er nok svært at svare så præcist på.
Jeg tænker, at det, der er behov for, er at skabe en struktur, hvor den ældre ikke skal vælge mellem forskellige leverandører.
For det tror jeg i virkeligheden ikke at det her område er særlig velegnet til.
Jeg tror, det er vigtigere, at den enkelte kan træffe nogle valg, sådan at man kan bruge sin selvbestemmelsesret til, hvilken type hjælp man vil have.
Det kræver, at vi har en alsidig ældrepleje, og at vi har en fleksibel ældrepleje, der giver mulighed for både at vælge mellem plejehjem og hjælpen i eget hjem, og som giver mulighed for – det er jo det, vi forsøger med de faste teams – at tilrette hjælpen på en sådan måde, at den tilgodeser lige præcis den enkelte ældres behov og ikke er bygget op af enkeltydelser, der skal leveres.
Mette Frederiksen (S), 2021-12-07:
Jeg er enig i analysen af, hvad kontaktudvalget er et udtryk for.
Det er præcis et udtryk for en anerkendelse i alle tre dele af rigsfællesskabet af, at vi har behov for at styrke samarbejdet, at vi har behov for at styrke dialogen.
Det udenrigs- og sikkerhedspolitiske fylder stadig mere i Arktis, og derfor har vi også behov for et nyt forum, som er det, vi har fået etableret med kontaktudvalget.
Jeg blander mig jo som udgangspunkt ikke i, hvordan parlamenterne, og hvordan Folketinget tilrettelægger deres arbejde, og det vil jeg også afstå fra at gøre i den her sammenhæng.
Hvis man vurderer, at man gerne vil have et større samarbejde på tværs af de tre, så kan man jo frit gøre det, men normalvis vil det ikke være regeringen, der vurderer, hvordan Folketinget skal arbejde; det er oftere Folketinget, der har holdninger til, hvordan regeringen bør tilrettelægge sit arbejde.
Helgi Abrahamsen (SP), 2021-12-07:
Fru statsminister, dette er min første dag i Folketinget, så spørgsmålene bliver af en meget venlig karakter denne gang, og så må vi se, hvad det kan udvikle sig til med tiden, en anden gang.
Statsministeren har sammen med den færøske lagmand og den grønlandske landsstyreformand aftalt at nedsætte et såkaldt kontaktudvalg, som har til formål at koordinere udenrigs- og sikkerhedspolitik mellem rigsdelene.
For mig at se genspejler det nye kontaktudvalg en klar vilje til at koordinere og adressere udenrigs- og sikkerhedspolitiske anliggender på tværs af rigsfællesskabet.
Nordatlanten og Arktis kommer i stigende grad i det sikkerhedspolitiske søgelys, og derfor er Færøernes og Grønlands aktive deltagelse også af voksende betydning.
Jeg anser det nye kontaktudvalg som værende et led i en nødvendig modernisering af rigsfællesskabet.
Derfor er mit spørgsmål til statsministeren: Er statsministeren enig med mig i, at det parlamentariske samarbejde mellem de relevante udenrigsudvalg i rigsdelene også bør styrkes?
Mette Frederiksen (S), 2021-12-07:
Den afklaring kan jeg ikke give, altså om, hvad der måtte gøre sig gældende i Grønland.
Jeg kan gentage, hvad jeg sagde før, nemlig at vi sammen med Grønland løbende har en tæt dialog, hvad angår det amerikanske tilstedevær i forhold til Thulebasen, og at det her i Folketinget er Det Udenrigspolitiske Nævn, der løbende orienteres om samme forhold.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-12-07:
Det er jo, så vidt jeg kunne forstå, således, at hverken Grønlandsudvalget eller UPN var informeret.
Så det er lidt for at få en afklaring på det.
Mette Frederiksen (S), 2021-12-07:
Det, jeg kan sige, er, at vi sammen med Grønland er i tæt dialog med USA om den amerikanske militære tilstedeværelse i Grønland.
Når det drejer sig om så specifikke forhold, altså hvad angår Thulebasen, vil jeg vurdere, at Det Udenrigspolitiske Nævn er det rigtige sted, der orienteres, og ikke her i Folketingssalen.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-12-07:
For det første vil jeg gerne takke for svaret og så komme lidt ind på det med, at Danmark jo i 1951 underskrev en forsvarsaftale med USA om Grønland, en aftale, som jo også blev fornyet med Igalikuaftalen i 2004.
Ifølge Igalikuaftalen har USA bekræftet, at de gerne vil informere og konsultere naalakkersuisut og selvfølgelig den danske regering forud for enhver væsentlig ændring i de militære faciliteter og operationer , og nogle medier har udmeldt, at USA nu planlægger at gennemføre en stor opgradering af Thule Airbase, og ifølge avisen Sermitsiaq er Inatsisartut i Grønland ikke blevet informeret om USA's planer.
Og dertil kommer mit spørgsmål: Er statsministeren blevet informeret om sådan nogle planer fra USA's side, og i så fald, har man så sikret sig at informere naalakkersuisut om samme?
Mette Frederiksen (S), 2021-12-07:
Jeg synes sådan set vi har et par eksempler på, hvor godt man kan tilrettelægge det her arbejde.
Det sker f.eks. i forbindelse med besøg af den amerikanske udenrigsminister i Danmark, hvor udenrigsministeren tager initiativ til at sørge for, at der er en ordentlig dialog i rigsfællesskabet både direkte med besøgende, men også i, kan man sige den danske regerings forberedelse til møderne.
Jeg synes faktisk, det er et rigtig, rigtig godt eksempel på, at vi ved at tilrettelægge vores arbejde klogt kan sørge for, at rigsfællesskabet har et rum til at diskutere og forholde sig til vores egne indre anliggender, inden vi måtte diskutere noget, der vedrører rigsfællesskabet, med andre.
Så kan der jo opstå spontane situationer.
Det er det, der ofte gør i forbindelse med eksempelvis NATO-møder, hvor der kan være et spørgsmål omkring Arktis, og der kan man jo altså ikke nødvendigvis have fuldstændig forberedt enhver detalje, men der har vi jo så tæt en dialog nu – ikke alene på grund af kontaktudvalget, som jeg er glad for nyder opbakning, men også i den løbende dialog, vi har på kryds og tværs – at vi som udgangspunkt, hvad enten det er udenrigsministeren, eller det er mig selv som statsminister, jo vil have en dialog med naalakkersuisut, i forhold til hvad der måtte være blevet berørt på et møde.
Så jeg synes faktisk, vi har fundet en ret god ramme for det.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-12-07:
Lad mig først kvittere for et godt samarbejde og sige tillykke til os alle sammen med den kommende finanslov, og dertil vil jeg sige, at vi også er rigtig glade for de forhandlinger og det samarbejde, vi også har haft derunder.
Kommissoriet for Udenrigs-, Sikkerheds- og Forsvarspolitisk Kontaktudvalg mellem Grønland og Danmark blev underskrevet i år.
Det giver et håb om et tættere samarbejde og koordination mellem naalakkersuisut og regeringen inden for de områder, hvor Grønland bliver omtalt.
Kontaktudvalget er intet mindre end nødvendigt, idet der i den seneste tid er kommet et større fokus på Arktis.
Og i tilfælde af at statsministeren under et møde med andre verdensledere drøfter Grønland eller Arktisk, selv hvis dette ikke er på dagsordenen, hvordan vil statsministeren sikre sig, at Grønland også bliver inddraget i de emner, som er på tale?
Med andre ord: Hvordan vil statsministerens fremgangsmåde være for at sikre, at Grønland bliver inddraget og informeret om den samtale, der er foregået om Grønland eller Arktis, når andre verdensledere beder om at diskutere disse emner med statsministeren?
Mette Frederiksen (S), 2021-12-07:
Tak, også for det spørgsmål.
Det er jo helt korrekt, at vi har valgt at give en undskyldning, som har været lang tid undervejs, og som jeg fortsat mener er aldeles på sin plads, når man ser, hvad det var, der skete omkring de såkaldte eksperimentbørn, altså de forfærdelige ting, som skete dengang, og de ar på krop og sjæl, som børnene har pådraget sig efterfølgende.
I forhold til den konkrete sag og det krav, der nu er rejst i forhold til godtgørelse, så ligger sagen nu i Social- og Ældreministeriet.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-12-07:
Mange tak.
Statsministeren tog i 2019 en aktiv og meget modig beslutning om at ville åbne døren til et af de mørke kapitler i vores fælles historie.
Det har siden medført, at godhavnsdrengene og eksperimentbørnene har fået en undskyldning af statsministeren.
Børnene er i dag voksne, og de har det tilfælles, at de deler en særdeles grum behandling af sig som børn, og at de sammen fik modet til at stå frem og fortælle om det.
Siden er det kommet frem, at en grønlandsk mand, hr. Tage Siegstad fra Ilulissat, er endnu en af Godhavnsdrengene, og at han også har mulighed for at søge erstatning.
Undskyldningen gælder for alle de børn, der boede på børnehjemmet i Godhavn, da der skete overgreb og mishandling af børnene.
Tre af Godhavnsdrengene har fået tilkendt en erstatning, og nu har eksperimentbørnene skrevet til statsministeren og anmodet om at få den samme behandling.
Vil statsministeren imødekomme eksperimentbørnenes krav om erstatning?
Og til sidst: Tak for svarene, og også tak for samarbejdet i 2021.
Mette Frederiksen (S), 2021-12-07:
Det er jo et forhold, som jeg synes beskrives ret godt i den nyere grønlandske litteratur, som jeg selv haft lejlighed til at læse, og hvor man for første gang har fået Nordisk Råds litteraturpris – tillykke med det i øvrigt.
Der beskrives det meget godt, hvad det er, der kan ske, i mødet mellem det grønlandske og det danske, når man bevæger sig på dansk jord som ung grønlænder.
Jeg tror, det er rigtigt, at der både er fordomme, og at der kan pågå en diskrimination.
Jeg er altid åben for at diskutere, hvordan vi imødekommer det bedst.
Vi har udfordringer på forskellige områder i vores samfund både med fordomme og med diskrimination og det, der følger deraf, og det synes jeg man skal diskutere i regi af Justitsministeriet, altså om der er noget, vi kan gøre yderligere.
Og det, vi i hvert fald kan gøre, er jo det, vi gør også her fra Folketingssalen og ved vores i øvrigt, synes jeg, rigtig, rigtig gode samarbejde.
Helgi Abrahamsen (SP), 2021-12-07:
Tak for svaret.
Og også tak for velkomsten.
Vi oplever i dag en høj grad af disse trusler og angreb i hele verden, også her i rigsfællesskabet.
Som jeg forstår det, kan angrebene være svære at identificere og beskytte sig imod grundet deres omskiftelige og til dels uhåndgribelige karakter.
Derfor synes jeg, at vi bør tage dette op på rigsfællesskabsniveau, sådan at vi vil stå stærkere i at modstå disse trusler.
Statsministeren har før her i spørgetimen udtalt, at Færøerne har gode muligheder for at rådføre sig med Center for Cybersikkerhed, hvad angår cybertrusler.
Det er selvfølgelig rigtigt, men jeg mener, at vi bør opruste vores forsvar over for disse trusler i endnu højere grad end i dag.
Er statsministeren enig med mig i, at den strategiske beredskabsplanlægning bør foregå på rigsfællesskabsniveau, sådan at vi øger koordinationen og sammenhængskraften mellem rigsfællesskabets tre dele og på den måde undgår, at fjendtlige aktører udnytter svagheder i og mellem Grønland, Færøerne og Danmark?
Mette Frederiksen (S), 2021-12-07:
Jeg mener, det er hævet over enhver tvivl, at en af de største risikofaktorer, der er for sikkerheden i rigsfællesskabet – jeg kan sige, at det samme, som specifikt gælder dansk sikkerhed, også gælder europæisk sikkerhed – er cybertrusler.
Vi har også andre – både militære og mere, kan man sige, gammeldags – trusler, som vi skal håndtere.
Men cyberangreb og hybride angreb er et af de absolut største risikomomenter, der er, og det indgår allerede som en stor del af det samarbejde, vi har i rigsfællesskabet.
Der er en stor opmærksomhed på det; vi ved, hvilke sårbarheder der er, og vi ved også, at det er et af de områder, hvor vi hele tiden skal blive endnu dygtigere til at forsvare os mod dem, der ikke vil de åbne demokratier det godt.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-12-07:
Det er vi selvfølgelig glade for, for selvfølgelig tropper vi gerne op til forhandlinger, lige så snart vi bliver inviteret, og det håber jeg da bliver snart, for der har ikke været meget grund til at sidde på hænderne siden september.
Desværre fik jeg ikke rigtig det svar, jeg havde håbet på, omkring topskattegrænsen, altså det her med lige at løfte den lidt, så flere mennesker får mere ud af, også rent økonomisk, at yde en ekstra indsats.
Jeg håber bare ikke, at det skyldes en eller anden ideologisk modstand imod det.
Det kan man jo teste ved at spørge, om det kun er i forhold til topskatten, regeringen siger det ikke er et frø, der er sået i deres have.
Hvad med at gøre noget i bunden, som kommer de mennesker til gode, som går på arbejde i stedet for at lade være?
Vi har brug for, at flest muligt bliver en del af det arbejdende fællesskab og får den frihed, der ligger i det.
Vi har også brug for det som samfund, men primært har de enkelte mennesker brug for det.
Kan vi få det med i vores forhandlinger nu her?
Mette Frederiksen (S), 2021-12-07:
Jeg er enig i meget af det, Venstres formand siger her i dag, og vil jo allerede nu springe til det afgørende i svaret, nemlig at vi selvfølgelig nu fortsætter arbejdet med »Danmark kan mere I«.
Jeg er glad for opbakningen til det, regeringen lagde frem efter sommerferien, og også til vigtigheden af, at vi får lavet en bred aftale.
Jeg tænker også, at jeg kan tillade mig at tolke spørgsmålet i dag sådan, at Venstre er villig til at fortsætte forhandlingerne, med henblik på at vi kan lave en bred politisk aftale.
Topskattelettelser er ikke noget, regeringen har lagt frem.
Vi fokuserer på nogle andre områder, som vi mener er vigtigere, eksempelvis at få fjernet nogle af modregningsreglerne, så vi kan sikre, at man ikke modregner i en pensionists indkomst – altså i et ægteskab, hvor der er en pensionist og en, der er i arbejde – på den måde, som man gør i dag.
Sådan kan vi have forskellige forslag.
Men vi skal videre med det her arbejde.
Det er afgørende, at selv om vi har den højeste beskæftigelse nogen sinde – og lige nu har vi i Danmark den laveste ledighed i 12 år og den højeste vækst i 15 år – fortsætter vi den rette økonomiske kurs, herunder at vi sørger for, at der kommer flere i arbejde.
Så jeg tager positivt imod ordene i dag og glæder mig til de videre forhandlinger.