runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2021-04-09:
Med dette beslutningsforslag foreslår Dansk Folkeparti at afskaffe en erhvervsordning, som vi fik vedtaget sidste år, hvor udlændinge, som har arbejdet uafbrudt i Danmark i 2 år, kan få lov til at blive i landet, så længe de er i arbejde.
I Socialdemokratiet mener vi, at vi skal have en stram kontrol med indvandringen til Danmark fra de såkaldte MENAP-lande, som er den nye kategori, ministeren er begyndt at opgøre efter.
Desuden mener vi, at det er helt afgørende, at udlændinge i langt højere grad vender hjem til deres hjemlande, når de ikke længere har et opholdsgrundlag i Danmark.
Vi ser dog ingen grund til at afskaffe den pågældende erhvervsordning.
Den er ganske harmløs, og den er i tråd med de principper, der gælder for vores øvrige erhvervsordninger.
Hvis man mister sit job og ikke kan finde et nyt, skal man rejse hjem.
Opholdet er desuden betinget af tre forhold:
Endelig er det også værd at nævne, at der næsten ikke er nogen udlændinge, der gør brug af ordningen – der er blot givet fire opholdstilladelser siden juni sidste år.
Ingen af disse har tidligere haft status som flygtninge.
Socialdemokratiet støtter derfor ikke beslutningsforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-09:
Det, som Socialdemokratiet lovede, var, at man skulle stramme kravene i forhold til sprog, uddannelse, beskæftigelse og et vist forudgående kendskab til Danmark.
Det er da en klar lempelse, og der er allerede eksempler på, at den er blevet benyttet; måske ikke af så mange, som man havde troet – vi afventer stadig væk svaret på, hvor mange personer der følger med de fire – men vil ordføreren ikke godt indrømme, at det er en klar lempelse i udlændingeloven, at man, fordi man har haft arbejde i 2 år, kan få lov til at blive, uafhængigt af om sprog, uddannelse og de andre krav er blevet opfyldt, selv om man tidligere skulle være sendt hjem?
Rasmus Stoklund (S), 2021-04-09:
Vi har i mange år haft forskellige typer af erhvervsordninger.
Vi har positivlisten, der baserer sig på uddannelse, og det kunne også være, hvilken uddannelse en flygtning har; vi har beløbsordningen, der baserer sig på, hvilken indtægt man har, og det kunne også være en indtægt, som en flygtning har.
Derfor er der ikke noget i vejen for, at en, der er kommet her til som flygtning, som mister sit opholdsgrundlag som flygtning og derfor skal rejse ud, men som i mellemtiden har fået en uddannelse, som er relevant i forhold til positivlisten, eller en indtægt, der er relevant i forhold til beløbsordningen, kan blive. På samme måde er det med den her tredje ordning, som vi nu taler om i dag.
Har man været i arbejde i 2 år på ordentlige løn- og ansættelsesvilkår hos den samme arbejdsgiver, er der heller ikke noget i vejen for, at man kan skifte opholdsgrundlag og komme over på den ordning.
Det er en erhvervsordning på lige fod med de to øvrige, som jeg lige har nævnt.
Og jeg betragter ikke erhvervsordninger som lempelser af udlændingepolitikken.
Jeg mener, det er to forskellige ting.
Du kan selvfølgelig godt sige, at det har noget med udlændingepolitik at gøre, men jeg betragter det ikke som en lempelse af den del, der handler om flygtningepolitik, altså om folks asylstatus, for det er så ikke længere et asylopholdsgrundlag, man har.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-09:
Så når en asylansøger får lovligt ophold i kraft af en anden status, men skulle have været udsendt, hvis den regelændring ikke var blevet gennemført,
er det ikke ændringer af asyllovgivningen?
Det er det første spørgsmål.
Det andet spørgsmål, og det har jeg tid til at stille, er: Vil ordføreren bekræfte, at når man så har fået lovligt ophold efter den nye regel, som de røde har fået tvunget igennem, får man også lov til at beholde sin familie her, og at det således også er en lempelse af familiesammenføringsreglerne?
Rasmus Stoklund (S), 2021-04-09:
Den første del er jo rigtig.
Har man ikke længere asylstatus i Danmark, skal man rejse ud, medmindre man får et andet opholdsgrundlag.
Der har vi så forskellige erhvervsordninger, og lige så vel som en kineser eller en amerikaner kan søge ind på en erhvervsordning, kan udlændinge, der befinder sig i Danmark, også søge ind på en erhvervsordning, hvis de kan leve op til nogle kriterier.
Der har så i forhold til den erhvervsordning, vi taler om i dag, været givet fire opholdstilladelser siden juni sidste år.
Der har været fire personer, der har kunnet levet op til den, og der har ikke været nogen af dem, der har haft status som flygtning, da de fik det her opholdsgrundlag.
Derfor synes jeg måske, at kritikken af den her ordning er lidt ude af proportioner, eftersom det ikke er flygtninge, der bruger den.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-09:
Vi havde jo en lignende debat med ministeren i går om de her mange forslag fra Socialdemokratiets eget udspil, og til flere af punkterne i går var årsagen til, at Socialdemokratiet ville stemme nej, at man var i gang med det: Man var i gang med at arbejde på en plan for det med de 37 timer, og det med frakendelse af statsborgerskab var man også i gang med at undersøge, osv.
Men det her kan ministeren jo, for at sige det meget firkantet, egentlig bare foreslå her i Folketingssalen i morgen, så hvorfor ikke bare gøre det?
Magnus Heunicke (S), 2021-04-09:
Lad os aftale at gøre det.
Jeg er jo så nødt til lige at sige, at jeg er født og opvokset i Næstved nede på Sydsjælland, og der synes man jo ikke, at Sjælland er én ting, og at Jylland er noget andet.
For udfordringen med lægedækning er i Region Sjælland, Lolland og Falster, Vestsjælland og også noget af Sydsjælland én udfordring, og man har også udfordringen, men en anden udfordring, i en anden del af Sjælland, nemlig i hovedstadsområdet.
Og det viser jo så meget godt, at det er forskellige elementer, altså forskellige problemstillinger, der er i de forskellige hjørner af Danmark.
Liselott Blixt (DF), 2021-04-09:
Mange tak.
Jeg ved godt, at det havde været nemt, hvis man havde taget de to forespørgsler sammen – så var vi også kommet tidligere hjem i dag, her sådan en fredag eftermiddag.
Men jeg mener bare, og Dansk Folkeparti mener, at Region Sjælland er en vigtig sag, i forhold til at vi tager forespørgslen for sig selv.
Og det er jo også derfor, jeg mener, vi skal tage den her debat for sig.
Vi har jo lige haft en forespørgsel, hvor vi kiggede på alment praktiserende læger i hele landet.
Men vi ved også, at det store problem er Region Sjælland.
Så i Dansk Folkeparti ser vi gerne, at man kigger på at få lavet en handlingsplan for området, for det er den region, der er mest udfordret.
Det er nogle af de ting, vi skal lære af og så se på, hvad det er, vi kan drage nytte af, når vi kigger på Region Sjælland.
For Region Sjælland er jo samtidig også den region, hvor vi har flest ældre, folk med kroniske lidelser, folk med livsstilssygdomme og mange andre udfordringer.
Der er mange sociale udfordringer i Region Sjælland, alt efter hvor man bor, men når man selv kommer fra Lolland, ved man, at der er mange ting, der spiller ind.
Derfor er det vigtigt, at vi får kigget på regionen for sig, og det er det, jeg håber på man vil gøre, både fra ministerens side og fra ordførernes side.
Så jeg glæder mig rigtig meget til at høre, hvordan ministeren ser Region Sjælland i spil – og ministeren kommer jo selv derfra, som vi hørte, så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad man konkret vil gøre for den her region.
Magnus Heunicke (S), 2021-04-09:
Tak for forespørgslen om lægemangel.
Nu går vi sådan lidt et spadestik dybere efter debatten lige før og fokuserer og zoomer ind på lægemangel i Region Sjælland, som helt klart er et af de steder, ikke det eneste, hvor problemstillingen er størst, hvis man ser på tallene, og det er jo godt at have et konkret afsæt for debatten her.
Vi har jo lige haft en forespørgselsdebat om udfordringerne på tværs af landet, og nu zoomer vi ind på Region Sjælland.
Hvis vi så kigger på problemstillingen i Region Sjælland, kan vi se, at f.eks. i Lolland Kommune, som jo er en del af Region Sjælland, var alle praksisser i kommunen, ifølge PLO's tal, lukket for tilgang i 2020.
Sådan var det i løbet af sidste år: Alle praksisser har lukket for tilgang.
Forskellene blandt de forskellige regioner viser sig også, når man kigger på andelen af regions- og udbudsklinikker.
Den er forholdsvis høj i Region Sjælland, og det er der også et klart, klart behov for.
Men den er høj, og hvis man kigger på tallene, kan man se, at i Region Sjælland var det knap 40.000 borgere, der sidste år var tilknyttet enten en regionsklinik eller en udbudsklinik – 40.000 borgere.
Sammenligner man med naboregionen, Region Hovedstaden, er der dér faktisk kun en enkelt regionsklinik, og den ligger på Bornholm.
Så jeg deler forespørgernes ambition om, at der skal gøres mere for at forbedre lægedækningen i hele Danmark de steder, hvor der er problemer, og det er der i Region Sjælland.
Det er noget af det, vi ved tiltrækker læger, og det tiltrækker faktisk endnu mere nyuddannede læger, men generelt er det selvfølgelig også vigtigt for fastholdelse.
Så god uddannelse, godt arbejdsmiljø og gode forskningsmuligheder har høj prioritet.
Derudover har regionen fokus på at støtte balancen mellem arbejds- og familieliv.
De har f.eks. lavet kørselsordninger, sammenhængende uddannelsesforløb og imødekommelse af ønsker om nedsat tid i seniorordninger.
Det kan lyde sådan lidt lavpraktisk, men nogle gange er det det, der gør, at det kan lade sig gøre at få hverdagen til at hænge sammen med et job i den region.
Og konkret i forhold til almen praksis har regionen oplyst, at lægedækning prioriteres højt gennem særlige rekrutterings- og fastholdelsesindsatser.
Det har sikret, at alle borgere har adgang til et alment medicinsk tilbud, men tallene viser, som jeg var inde på, at det er en hård kamp – en hård kamp – at sikre alene det, og at 40.000 altså er sikret det via en regions- eller udbudsklinik.
Derudover er der faktisk samarbejde mellem de to naboregioner, Region Sjælland og Region Hovedstaden.
Samarbejdet giver mulighed for sparring på tværs af de to regioner i forhold til udvikling, ensartethed og indsatser, der kan minimere lægemangel.
Og Videreuddannelsesregion Øst har oplyst, at det for alle hoveduddannelsesforløb tilstræbes, at der indgår ansættelse i begge regioner, og at en andel af forløbene afsluttes i Region Sjælland.
Det har så også betydning for fastholdelsen.
Man kan simpelt hen se, at det sted, hvor man afslutter sin uddannelse, er der også en chance for, at man har lyst til så at starte sin karriere op.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-09:
Jamen det er jo i virkeligheden, fordi det er så forskelligt.
Altså, det er også det, der gør, at det engang imellem er vanskeligt at have drøftelsen herinde.
For erfaringerne er anderledes, når vi kigger på Sjælland, end de er der, hvor jeg kommer fra, i Region Midtjylland, og jeg synes jo godt, det kan give mening, at man ligesom prøver at tænke på tværs.
I øvrigt vil det også lette rekrutteringen til rigtig mange andre sundhedsfag, hvis det er sådan, at man kan se for sig, at man har forskellige avancementmuligheder i sit fag.
Så jeg synes virkelig, at der her er et tema, som vi skal prøve at sætte maks. fokus på.
Magnus Heunicke (S), 2021-04-09:
Jeg tror, at vi er lige på kanten af, hvad der er mit ansvar, for jeg vil nødig være en minister, der skal sidde og være overdommer eller være ansvarlig for, hvad de enkelte universiteter har eller ikke har af grene.
Det er jo helt korrekt, at der er stor forskel på det sjællandske universitet, nemlig RUC, og det nordjyske, som ligger i Aalborg.
Der er kæmpestor forskel, og min egen holdning er, at man på RUC på mange, mange områder kan lære rigtig meget af, hvad man har gjort i Aalborg.
Men jeg tror nok, at svaret vil kræve en lidt større gennemgående analyse af muligheder og problemstillinger, hvis man skal nå til bunds i det.
Så det kan vi godt arbejde videre med og undersøge, men jeg vil ikke lige på stående fod kunne sige, hvordan de her vægtskåle vil stå i forhold til hinanden.
Jacob Jensen (V), 2021-04-09:
Jeg vil så spørge om nogenlunde det samme.
For jeg synes – fuldstændig som fru Liselott Blixt siger, og det er jo derfor, Dansk Folkeparti har rejst den her problemstilling målrettet mod Region Sjælland, som jeg forstår det – at det er bemærkelsesværdigt, at den region, som alt andet lige har en af de dårligste sundhedstilstande i vores befolkning og nogle af de største udfordringer med lægedækning, er den eneste region, som ikke kan tilbyde et fuldt forløb til en lægeuddannelse.
Vi ved, at uddannelsesmuligheder er en af de mest afgørende faktorer, der skal til, for at man netop kan have læger tilknyttet lokalt.
For det er jo ikke noget, regionen selv kan gøre.
Så vil ministeren ikke tilkendegive, at det er noget, regeringen vil hjælpe med, så vi kan få en fuld lægeuddannelse som et skridt på vejen til at få en bedre lægedækning i vores region?
Magnus Heunicke (S), 2021-04-09:
Den del af det, som jeg har ansvaret for – og det vil jeg redegøre for her – er jo, hvordan vi kan sikre lægedækning i hele landet gennem uddannelsesindsatser.
Når vi har aftalt ekstra hoveduddannelsesforløb i almen medicin, og det har man netop gjort i de aftaler, jeg selv har indgået med Danske Regioner, så er en del af dem netop fordelt til Videreuddannelsesregion Øst, som består af Region Sjælland og Region Hovedstaden.
Der er et samarbejde mellem dem, der nu står for det, og det er så Københavns Universitet, der har etableret kandidatuddannelsen i medicin i det, der hedder Region Sjælland-sporet, og det er faktisk fuldt udrullet i løbet af i år, mig bekendt.
Og så er det sådan, at de studerende selv kan vælge, hvor de ønsker klinikophold, og de har mulighed for at samle alle klinikophold samme sted for ligesom at sikre, at de kan have en større tilknytning og en større geografisk spredning.
Liselott Blixt (DF), 2021-04-09:
Og tak for ministerens svar.
Men jeg bliver altså ked af det, når man sammenligner det, man gjorde i Region Nordjylland, hvor man etablerede en lægeuddannelse, med, at lave nogle pladser og et uddannelsesforløb i Region Sjælland, og at man siger, at så bliver de nok nede i Region Sjælland.
Det gør de ikke – jeg var lige ved at sige nogle ret slemme ord, som man ikke må sige i salen.
Vi ved, at når du tager en uddannelse – og det er en lang uddannelse – så flytter du hen i nærheden af den.
Hvis Region Sjælland fik en rigtig god lægeuddannelse, hvor man skulle være i flere år og derfor flyttede dertil, så kunne kommunerne gøre sig lækre som bosætningskommuner, ligesom man gjorde i Nordjylland, hvor de sikrede, at der var mulighed for, at de yngre læger kunne surfe ude på vandet.
Er det noget, ministeren vil arbejde for, altså at vi i Region Sjælland får et universitet, en lægeuddannelse, som tilbyder det samme som alle andre regioner, eller skal Region Sjælland bliver ved med at være taberen?
Magnus Heunicke (S), 2021-04-09:
Jo, og jeg noterede mig og jeg lyttede med stor interesse til fru Kirsten Normann Andersens ordførertale og det, der blev nævnt, netop alle pointerne om at få ansat mere praksispersonale, og der var forskellige eksempler på, hvad de kan gøre, og hvordan de simpelt hen kan sikre at få styrket både kvaliteten, men jo også kapaciteten lokalt.
Det synes jeg er kloge ord, som bør være noget af det, som vi helt klart skal gå videre med.
Samira Nawa (RV), 2021-04-09:
Det er klart, det er en del af det, og det ser vi sådan set også som noget helt naturligt, altså at man også er her med sin familie.
Og i det her tilfælde, når man så har bidraget og arbejdet aktivt, mener jeg ikke, man bør straffes.
Liselott Blixt (DF), 2021-04-09:
Det er lige præcis den logik, som jeg undrer mig over.
Man siger, at det er privatpraktiserende læger; ergo kan vi ikke give tilskud til lokaler eller til, at de kan ansætte nogle, så de kan tage flere patienter ind.
Men man kan godt dér, hvor der mangler læger, betale flere hundrede tusinde kroner ekstra for få at få nogle ud i de områder.
Hvad er forskellen?
De arbejder for det samme, nemlig at give alle borgere i Danmark den lægehjælp, de har brug for.
Hver gang vi taler om det her med enten lokaletilskud eller noget andet, siger man, at det er, fordi de er privatpraktiserende læger.
Magnus Heunicke (S), 2021-04-09:
Ja, og det er jo det setup, vi har i Danmark
Lad os prøve at se, hvordan vi så kan strikke det sammen ud fra de krav, det medfører, sådan at vi kan have overenskomsten mellem lægerne og det offentlige for sig og de andre tiltag for sig.
Martin Geertsen (V), 2021-04-09:
Jeg vil først bare lige følge op på det, som fru Liselott Blixt er inde på.
Det er jo lidt et paradoks, at ministeren siger, der er tale om privatpraktiserende læger, og at man derfor ikke kan se for sig, at man kan yde nogen form for økonomisk støtte, men man kan altså godt påtvinge dem nogle medarbejdere, som de ellers ikke ville have haft.
Det er da lidt et paradoks.
Det, jeg egentlig vil spørge om, er følgende: Da vi var i regering, var vi sådan set langt fremme med planer om det og havde også iværksat nogle planer om at give økonomisk støtte til at etablere sundhedshuse rundtomkring i landet.
Hvordan ser ministeren på det fremadrettet?
Nogle af de her puljer har regeringen jo parkeret.
Skal vi ikke i gang med at få etableret nogle nye sundhedshuse og få moderniseret lægepraksisser rundtom i landet?
Magnus Heunicke (S), 2021-04-09:
Det er nogle puljer, som vi netop bevidst ikke har brugt i løbende finanslove og andet, men har sagt, at dem skal vi reservere til at løse vigtige problemer i forbindelse med nærhed i sundhed.
Så det ser jeg frem til at gøre sammen med partierne.
Martin Geertsen (V), 2021-04-09:
Igen synes jeg, at det er lidt af et paradoks.
Hvis vi alle sammen synes, at vi har et eller andet problem, hvor en del af løsningen handler om, at vi skal have moderniseret noget af almen praksis, også for så vidt angår den materielle del, og at vi skal have styrket det nære sundhedsvæsen ved at give bedre fysiske rammer, hvorfor er det så egentlig, at vi venter?
Hvorfor har regeringen parkeret de her penge et eller andet sted, så vi ikke rigtig ved, hvor det ender henne med dem?
Magnus Heunicke (S), 2021-04-09:
Det bliver måske sådan et christiansborgsvar, som jeg desværre kommer med, og jeg hader ellers sådan nogle svar, men sagen er jo den, at det var en del af den tidligere regerings sundhedsreform.
Den her regering vil også fremlægge en sundhedsreform.
Det har vi sagt, det vil vi gøre, og det vil vi gøre i år.
Derfor hænger det jo godt sammen.
Det er en så stor og vigtig del af vores sundhedssektor og sundhedssystem i det hele taget, at det, der sker med sådan en pulje, og det, man kan løse i forhold til den lokale kvalitet og tilstedeværelse, hænger så tæt sammen med resten af det, som en sundhedsreform skal kunne, at det nok er meget klogt, at det forhandlingsmæssigt og tidsmæssigt hænger sammen.
Det er noget, jeg ser frem til at gøre i de kommende måneder.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-09:
Tak for det.
Jeg er en af dem, der ser frem til, at vi netop kommer i gang med den her drøftelse, og vil egentlig bare følge op på noget af det, som jeg også sagde i min ordførertale, altså det med også at prøve at tænke andet personale ind i praksis.
Det kan jo for det første lette rigtig meget, hvis man kan sende en sygeplejerske hjem til en borger for at få taget de blodprøver, målt blodtryk, og hvad der nu ellers skal til, og der er masser af opgaver, som kan løses af andet sundhedspersonale.
Men kunne det ikke give meget god mening at prøve at få et billede af den store forskellighed, der jo i virkeligheden er rundtomkring i landet i, hvordan man har valgt at bruge andre ressourcer, fordi det kan betale sig, og fordi det er en mulighed, sådan at vi også får et fælles billede af, hvordan vi kan se på muligheden for at sammensætte personalet på en anden måde i fremtiden?
Jeg tror ikke, spørgeren har hørt mig sige, at vi ikke vil gøre noget i forhold til Region Sjælland.
Det, spørgeren har hørt mig sige, er, at Danmark er et lille land.
Vi skal løse de problemer, der er, og de er forskellige fra region til region, og det er nogle forskellige udfordringer, vi har, fra den ene region til den anden region af demografiske årsager og i virkeligheden måske af mange forskellige årsager.
Så det er også en udfordring, der skal løses i forhold til Region Sjælland.
Jacob Jensen (V), 2021-04-09:
Jeg håbede sådan set, at fru Liselott Blixt havde hørt i min ordførertale, at vi netop har nogle nedslagspunkter.
Det kræver jo trods alt, at vi kommer ind til forhandlingsbordet, og det er ligesom det, vi forsøger at sige med det her forslag til vedtagelse, nemlig at vi gerne vil ind og komme med de forslag, så vi netop kan forhandle og dermed få et flertal i Folketinget.
For det handler jo bl.a. om, og det har vi også været inde på med lægeuddannelsen eksempelvis, at vi ikke kan gøre det alene fra regionens side.
Det kan man gøre fra nationalt hold.
Det kræver, at vi også har en forhandling om de muligheder.
Og så handler det selvfølgelig også om, at der så, kan man sige, arbejdsmiljømæssigt og med hensyn til andre ting også er regler, som kræver en national tilgang.
Det er derfor, vi gerne ser, at vi kommer ind, men der skal selvfølgelig også være den dialog, som vi også lægger op til der skal være med regionerne, om, hvilke muligheder de ser.
Så ved jeg godt, at der i den vedtagelsestekst, som fru Liselott Blixt læste op, sådan set også er fine tiltag.
Jeg er bare bekymret for, om man går ind og laver en lex Region Sjælland og pålægger dem at gøre nogle ting, som man sådan set kan sige at vi lige så godt kan gøre på landsplan.
Liselott Blixt (DF), 2021-04-09:
Men jeg tænker, og jeg tror også, borgerne bare hører, at det er to regionspolitikere, der sidder i regionsrådene, som ikke har gjort noget inden og nu taler om, at vi bare skal tale med ministeren.
Der skal noget konkret til det, hvis vi skal gøre noget i Region Sjælland.
Der havde jeg da ønsket mig at Venstres ordfører havde været lidt mere slagkraftig, men desværre, det var han ikke.
Jacob Jensen (V), 2021-04-09:
Nu hørte jeg ikke noget spørgsmål, men jeg glæder mig i øvrigt til at høre den anden regionspolitiker tale lige om lidt, for det har vi jo stadig væk til gode i den her sag i hvert fald.
Men jeg vil så sige, at jeg vil være lige så slagkraftig, som der overhovedet er behov for.
Jeg tror bare, at det, der er det vigtigste her, er at skille tingene ad.
Der er noget, regionen kan gøre, og det er jo så det, vi sidder og arbejder for – og nu sidder jeg som bekendt også som regionsmedlem, og det er det, vi sidder og arbejder for der.
Men der er jo en ramme, og den ramme skal jo sprænges, kan man vel sige, bl.a., som vi har talt om, med lægeuddannelsen.
Det er ikke noget, regionen selv kan gøre.
Der er en økonomisk ramme, og det er også den til enhver tid siddende regering, der skal forhandle om den med Danske Regioner.
Det er derfor, jeg prøver at opfordre til at skille tingene ad.
Liselott Blixt (DF), 2021-04-09:
Jeg plejer at have et godt samarbejde med Venstre og Konservative, og jeg tænker: Hold da op, er det det, man svinger sig op til i et forslag til vedtagelse – noget, som ministeren allerede har sagt at han gør?
Hold da op, er det, fordi det er to regionsmedlemmer, som er med i den her forespørgsel?
Jeg må sige, at jeg er dybt skuffet.
Altså, forslaget til vedtagelse siger, at ministeren skal indkalde til forhandlinger – det har ministeren sagt at han vil gøre – og man siger, at han skal i dialog med Lægeforeningen og regionerne.
Det har ministeren også sagt.
Jeg vil bare høre, om ordføreren måske kunne komme med noget mere konkret, der skulle gøres, i stedet for noget, som ministeren allerede har nikket ja til.
Jeg tænker, at det må være, fordi ordføreren kommer fra Nordjylland, hvor man har løst problemerne.
Så er man lidt ligeglad med Region Sjælland, for de kan da sejle deres egen sø.
Det er faktisk en gordisk knude i forhold til overenskomstforhandlingerne, hvor man siger, at hvis ikke vi løser Region Sjælland-problematikken, kan vi ikke løse resten af landet-problematikken.
Derfor synes vi i Dansk Folkeparti, det er utrolig vigtigt, at vi tager hele Region Sjælland op for at løse den problematik.
Det vil altså være det samme som at sige, at hvis gentofteborgerne får den rigtige hjælp, gør de det nok også på Lolland.