Ole Birk Olesen (LA), 2020-09-08:
Et lands grundlæggende velstand er jo bygget op af de strukturer, som er i det land.
Det er jo ikke sådan penge, der tilfældigvis falder ned afhængigt af, hvor man bor; næh, det er opbygget af de samfundsstrukturer, som et land har.
Derfor er velstanden i Danmark tre gange så høj pr. indbygger som velstanden i Grækenland, og derfor er velstanden i Grækenland pr. indbygger tre gange så høj som velstanden i Hviderusland.
Det er, fordi der er forskel på de strukturer, som er i landene.
Denne finanslov står oven på mange finanslove, som er blevet vedtaget gennem årene i Folketinget.
De senere år har hver finanslov bidraget til, at Danmark via sine strukturer er blevet et mere velstående land.
Man har øget beskæftigelsen, man har øget investeringerne i erhvervslivet med den politik, man har ført, og med de strukturer, man har skabt.
Nu har vi så fået en socialdemokratisk regering bakket op af et rødt flertal i Folketinget, og vi kigger nu ind i den anden finanslov i træk, hvor man gør strukturerne dårligere for at skabe velstand i Danmark, og hvor Danmark bliver et fattigere land som følge af lavere beskæftigelse.
Altså, man har overtaget et Danmark, som er i god stand, takket være de reformer, som andre regeringer og andre flertal har gennemført, og så tager man hvert år med sine finanslove skridt i retning af at gøre Danmark fattigere.
Det er ikke store skridt, og vi ender ikke som Hviderusland i morgen – det er fuldstændig rigtigt – men man bryder dog med den tradition, at hver finanslov bør gøre Danmark til et rigere sted at være.
Så siger man i stedet: Åh ja, men vi låner 9,2 mia. kr., og dem pumper vi ud i samfundet, og så øger vi beskæftigelsen i Danmark med godt 40.000 personer.
Det er jo snyd.
Det er jo ikke struktur.
Det er lånte penge, og på et tidspunkt skal de betales tilbage, og når de skal betales tilbage, vil de ikke være ude i samfundet, og så vil beskæftigelsen være tilsvarende lavere, ligesom den var højere i de år, hvor man brugte af de lånte penge.
Så på lang sigt bliver Danmarks velstand ikke skabt af, at man låner milliarder og atter milliarder og pumper dem ud; det er kunstig politik, det er kunstig økonomisk politik, og det er det eneste, den her regering har at byde på.
Det er den form for kunstig oppustning af dansk økonomi, som vi kommer til at betale regningen for senere med lavere velstand og lavere beskæftigelse.
Så er det endda sådan, at finansloven ikke har flere af de forslag med, som den her regering planlægger at gennemføre, som trækker i en endnu værre retning, først og fremmest forslaget om, at vi skal have en masse mennesker, som er raske og rørige – 9.000 forventer man – som skal trækkes ud af beskæftigelse, og som så skal over på en offentlig forsørgelse, en såkaldt Arnepension, opkaldt efter Socialdemokratiets fotomodel, som er bryggeriarbejder, og som har spillet en rolle i Socialdemokratiets valgkamp.
Det er jo et bidrag til oven i finanslovsforslaget her at gøre Danmark til et fattigere sted at være, fordi færre arbejder.
Et andet forslag, som ikke er med, er Socialdemokratiets ønske om at hæve bilafgifterne.
Det ville være for belastende for den grønne omstilling.
Det betyder jo så til gengæld, at statskassen går glip af nogle penge fra registreringsafgiften på de grønne biler.
Så er det så tilsyneladende Socialdemokratiets holdning, at de penge skal findes ved at øge afgifterne på benzin- og dieselbiler.
De er meget højere end det.
Det har dygtige økonomer, de økonomiske vismænd, slået fast ved flere lejligheder, altså at afgifterne på benzin- og dieselbiler overstiger de negative økonomiske konsekvenser for samfundet.
Vi har ikke noget imod, at man fører ekspansiv finanspolitik i år, hvor der er dårlige konjunkturer.
Det har man også allerede gjort, kan man sige, for her i år har der jo ikke været store hindringer for at dele ud af hundredevis af milliarder af kroner for at afbøde effekterne af coronaepidemien og den offentlige nedlukning af Danmark.
Så spørgsmålet er: Er de 9,2 mia. kr., som man nu vil låne ekstra, det, der gør den store forskel, når man allerede har været i gang med at bruge hundredvis af milliarder kroner?
Det er måske nok mere et paradeforslag, der skal få det til at se ud af noget, og ikke noget, der i sin essens kommer til at betyde så meget.