runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2017-04-25:
Tak, formand.
Vi skal her i dag behandle et beslutningsforslag fra Alternativet, der handler om en række skatterabatter, der er relateret til reparation og vedligehold.
Alternativet ønsker at forlænge levetiden for en række produkttyper, som i dag efter beslutningsforslaget og altså efter Alternativets opfattelse typisk kasseres, når bare en lille del af produktet eller funktionaliteten er defekt.
Og det er jo så vidt en sympatisk tanke, men realiteten er, at de foreslåede skatterabatter i altovervejende grad vil være en besparelse for borgere, der allerede i dag benytter sig af reparationer.
Beslutningsforslaget er derfor – i hvert fald efter regeringens opfattelse – en dyr og uhensigtsmæssig løsning for at opnå øget forbrug af reparationsydelser.
Konkret foreslår Alternativet at sænke momsen fra 25 pct. til 12 pct. på småreparationer af cykler, lædervarer og tekstiler, inklusive kunstlæder.
Det har skiftende regeringer holdt fast i, og det er der mange gode grunde til skiftende regeringer har, og dem vil jeg nu komme ind på.
Det siger sig selv, at et momssystem med én sats frem for mange forskellige satser er nemmere at administrere for virksomheder og myndigheder.
Nedsatte satser skaber f.eks. afgrænsningsproblemer, hvilket gør det mere usikkert for virksomhederne, altså om deres ydelser og varer nu også pålægges den rigtige momssats, altså hvornår noget er en reparation og andet.
Det er selvfølgelig for Alternativets vedkommende beskrevet i beslutningsforslaget, men der kunne måske også være nogle ting, der manglede, og hvor skal de så placeres henne?
Den umiddelbare besparelse, der vil være ved en nedsat momssats, bliver mindsket af de øgede omkostninger, der er forbundet med at administrere nedsatte momssatser.
Borgerne vil derfor ikke nødvendigvis opleve, at momsnedsættelsen slår fuldt ud igennem på priserne.
En nedsat moms på småreparationer er desuden ikke et særlig målrettet instrument til at fremme et mere bæredygtigt forbrug, da det jo i realiteten ville virke som et pristilskud, der er uafhængigt af, om det rent faktisk er bedst for miljøet og samfundsøkonomien at reparere en bestemt vare.
Alternativet foreslår endvidere, at der efter svensk forbillede indføres et skattefradrag for reparation og vedligehold af hårde hvidevarer, der udføres i eget hjem.
Regeringen går ikke uden for rammen af en generel ordning ind for regler, der indebærer støtte til privates køb af reparationsydelser af en særlig produkttype fra en specifik branche, for det vil også give nogle problemer, hvis man gør det.
Og hvad er i øvrigt forskellen på at kunne få repareret sin opvaskemaskine, men ikke sin blender?
Så der er altså nogle problemer med beslutningsforslaget.
Selv om intentionerne er gode, og selv om jeg personligt er en stor fortaler for at få ens ting repareret i stedet for at smide dem ud, kan regeringen ikke af de grunde, jeg har nævnt her, støtte beslutningsforslaget om at sænke momsen på småreparationer af bestemte ting som cykler, lædervarer og tekstiler, og vi kan heller ikke støtte forslaget om et særligt forhøjet fradrag for reparation af visse hårde hvidevarer.
Marie Krarup (DF), 2017-04-25:
Det er der jo ikke noget til hinder for, bortset fra at det måske vil koste noget ekstra.
Så de behøver ikke blive uddannet i de danske skove, hvis det skulle være så specielt ubehageligt.
Der er jo ikke noget militært aggressivt over at gøre tjeneste i forsvaret.
Det hedder nemlig ikke militæret, men forsvaret, fordi det er det, forsvaret skal.
Og Færøerne nyder jo lige så meget gavn af den fred, som bliver opretholdt, bl.a. ved at vi har væbnede styrker.
Så jeg kan fortsat simpelt hen overhovedet ikke forstå, hvorfor færingerne skal være gratister i den her omgang, mens alle andre skal yde en indsats.
Jeg synes, det ville være mere værdigt og mere ligestillet, hvis alle beboere i kongeriget havde den samme forpligtelse over for forsvaret.
Magni Arge (T), 2017-04-25:
Jeg har jo netop forklaret, at opgaveløsningen i høj grad allerede pågår og foretages af de færøske etater, som beskæftiger sig med beredskabet både til søs, i luften og på land.
Når det handler om opretholdelse af freden i det nordatlantiske område, må jeg sige, at vi faktisk sjældent har haft noget dansk forsvar på Færøerne.
Og i øjeblikket udgør forsvaret fire-fem personer på et kontor i vores vagt- og redningstjenestesbygning.
Det er sådan cirka det, vi har.
Man har aldrig haft et dansk forsvar på Færøerne, som har været effektivt, og vistnok heller ikke i Grønland.
Men det hænger også sammen med, at det er nogle store områder langt væk, og derfor indgås der andre alliancer og andre samarbejder med naboerne, om jeg så må sige, altså med USA for Grønlands vedkommende og med UK for Færøernes vedkommende, og det fornuftige er så, at man også indgår i et samarbejde i nordisk regi.
Det er sådan, jeg forestiller mig, at det gøres på den mest fornuftige vis.
Og jeg synes, at vi på fornuftig vis skal deltage i det arbejde med det bidrag, vi kan give, uden nødvendigvis at være aggressivt krigsførende.
Og det kan vi sagtens i forhold til surveillance, og vi kan gøre det med search and rescue osv.
Så jeg synes, at det er der, hvor vi skal finde en fornuftig samarbejdsform.
Det er ikke et spørgsmål om tvangsudskrivning af unge færinger til at indgå i en militær uddannelse i de danske skove.
Louise Schack Elholm (V), 2017-04-25:
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne for at fremsætte forslaget.
Jeg forstår fuldt ud intentionen med forslaget.
Nu har mange jo nævnt, hvad det går ud på, netop en sænkelse af momssatsen på småreparationer og et skattefradrag for reparationer af hårde hvidevarer i hjemmet, og jeg forstår også godt intentionen med at øge levetiden for disse ting.
Man kan nogle gange synes, at det virker, som om folk forbruger og forbruger, og at man glemmer at reparere, hvad det er, man bruger.
Men jeg har nu også en oplevelse af, at det i højere og højere grad blomstrer op med genbrugsbutikker, skomagere og deslige, og det håber jeg vil fortsætte.
Vi støtter sådan set den enhedsmoms, vi har i Danmark, altså at vi fortsætter med at have en enhedsmoms på 25 pct. For det er meget svært at håndtere det, hvis man begynder at lave om på, at man har en enhedsmoms, og så skal man have alverdens særregler, og det har store administrative omkostninger.
Så vi vil ikke ændre på momssystemet i Danmark.
Vi har heller ikke her og nu et ønske om at ændre på fradrag for reparationer af hårde hvidevarer.
Vi har jo lavet et fradrag i forhold til boligjobordningen i forhold til mange energieffektive ting.
Det bakker vi fuldt ud op om.
Men med hårde hvidevarer er det jo ikke altid, det er energieffektivt at reparere dem, præcis som hr. Dennis Flydtkjær sagde.
Nogle gange kan det faktisk bedre svare sig at købe noget mere energieffektivt.
Og der kan også være nogle afgrænsningsproblematikker i forhold til det.
Så på den baggrund afviser Venstre beslutningsforslaget.
René Gade (ALT), 2017-04-25:
Det er helt korrekt forstået.
Det er, fordi vi ikke er afklaret om det endnu.
Som det står lige nu, kan vi ikke være med i en ny boligjobordning.
Det har vi bestemt.
Men afhængigt af hvad der bliver puttet i den, kan vi jo ikke afvise det – hvis den nu bliver så tilpas grøn og så fornuftig og så socialt lige, som vi gerne vil.
Der er nogle udfordringer i en boligjobordning, den kan godt ramme skævt.
Det var også en af vores anker, da vi indgik aftalen i sin tid.
Altså, hvis den bliver interessant nok, er vi da altid klar.
Men som tingene ser ud lige nu, tror jeg, vi får mere ud af at bruge de penge, der skulle investeres i sådan en ordning, andre steder, også fordi den vækst, vi godt vil være med til at sætte i gang inden for det her bæredygtige område, ser vi ikke lige nu bedst komme fra boligjobordningen.
Men det kan være, det ændrer sig, hvis pakken, vi skal sige ja tak til, bliver interessant nok.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-04-25:
Tak for det.
Jeg blev lidt forvirret over svaret, for hr. René Gade sagde, at man godt kunne forestille sig en svensk ordning generelt, og at man var glade for den grønne boligjobordning, men ikke kunne støtte, at den bliver forlænget.
Man vil så alligevel gerne over i den generelle ordning.
For hvad angår en generel ordning, var den gamle boligjobordning jo også til dels cirkulær i den forstand, at man sådan set prøvede at sørge for, at bl.a. huse blev renoveret og dermed holdt lidt længere.
Det var også noget om, at den selvfølgelig bliver klimavenlig, som den nye ordning også er, så man ikke bruger så meget energi.
Så jeg blev ikke helt klar over – og det er måske, fordi man ikke selv har afklaret det i sit parti endnu – om man gerne vil være med til at lave en ny boligjobordning, eller om man ikke vil være med til en ny boligjobordning.
René Gade (ALT), 2017-04-25:
Jo, jeg synes, det er en meget relevant åbning, for i Alternativet står vi lige nu og kigger på den boligjobordning, der er, og som vi er meget glade for blev en grønnere boligjobordning, da vi kom med, og spørger: Skal den fortsætte?
Og der er vi nok lige nu et sted, hvor vi siger: Det kan vi ikke lægge stemmer til den skal.
Vi mener, at man kan gøre ting, der matcher vores værdier og vores politik på en bedre måde end det, vi får ud af den ordning i dag.
Det var fint, at vi var med og fik den gjort grønnere, men hvis vi skal se på en fremtidig boligjobordning, som vi kan bakke op om, så kunne det være initiativer som det her, der kunne blive en del af den. Vi har ikke besluttet os til nu.
Jeg talte med vores finansordfører, Josephine Fock, om det for nylig, og jeg tror heller ikke, hun har besluttet sig endnu eller i hvert fald sagt noget offentligt.
Men vi barsler lidt med ideen om, om det kunne være noget i den her retning.
Hvis vi skal med i en ny og grønnere boligjobordning, skulle det være noget i den stil.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-04-25:
Tak for det.
Hr. René Gade er lidt inde at røre ved den svenske RUT-ordning.
Det er jo et delelement, man har taget ud af den og foreslået her.
Vi er allerede sammen om sådan en grøn boligjobordning, hvor det kun handler om klimatiltag, og jeg vil egentlig bare spørge, om René Gade ikke kunne forestille sig, at noget af det, man gjorde i Danmark, var, at man indførte en lidt mere generel boligjobordning ligesom den svenske RUT-ordning, så det ikke specifikt handlede om nogle få produkter.
Som skatteministeren også siger, ville man godt kunne få et fradrag på reparation af sin vaskemaskine, men ikke på reparation af sin blender.
Hvis man indførte et lidt mere generelt fradrag, som man har i Sverige – hvilket vi også vil undersøge – kunne det så ikke være vejen frem i stedet for?
Kristian Hegaard (RV), 2017-04-25:
Tak for det.
Tak til Alternativet for at rejse en debat om dette vigtige emne.
Det er glædeligt, at der er flere, der deler Radikale Venstres interesse for ikke bare cirkulær økonomi, men et cirkulært samfund.
Det er naturligvis ærgerligt, at vi lige på dette område er efter Sverige, når det kommer til at handle på den brug og smid væk-kultur, der eksisterer.
Regeringen skal dog roses for at have nedsat et rådgivende udvalg, Advisory Board, om cirkulær økonomi.
Det synes vi er overordentlig positivt.
Radikale Venstre håber, at man vil bruge anbefalingerne herfra til for alvor at sætte skub i den cirkulære økonomi, det cirkulære samfund.
Det er meget vigtigt, at regeringen er handlingsorienteret i det her meget vigtige emne om incitamenter til at forlænge anvendelse af vores forbrug og materielle genstande.
Der er dog et sted, Radikale ikke går ind for forlænget anvendelse.
Man kan lidt spøgefuldt sige, at Radikale ikke ville have betænkeligheder, hvis regeringen selv blev genstand for en smid væk og vælg nyt-kultur.
Men spøg til side.
Der er behov for at skære ned på vores produktion af materielle genstande, skabe et mere bæredygtigt forbrug og bruge færre ressourcer.
Det så vi så sent som i morges, hvor vi fik endnu en advarsel om, hvor galt det står til med klimaet, poler, der smelter hurtigere end først antaget.
Så man kan spørge sig selv, hvor mange advarsler, røde lamper og bekymrende fakta der skal til, for at vi for alvor sætter handling bag ord og skaber cirkulær økonomi og cirkulære samfund.
Derfor tror vi ikke, at det her positive initiativ alene er med til at skabe endnu mere bæredygtighed.
Så store udfordringer, vi står over for, kan ikke løses med det her alene.
Det skal ses som et af mange initiativer, der kan komme til, for at vi bevæger os i den rigtige bæredygtige og grønne retning.
Derfor tror vi, at man med fordel kan vente til, at regeringens rådgivende udvalg har haft deres sidste møde den 1. maj, så vi kan lave en samlet plan for et cirkulært samfund i stedet for at starte med nogle små nåleoperationer som cykelreparationer og hårde hvidevarer.
Det haster med en samlet plan; det er Radikales ambition, at vi får den.
Det kan bringe os foran Sverige, fordi en bæredygtig omstilling er prisen værd.
Det er fremtiden, og vi har ikke råd til at lade være.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-04-25:
Tak for det, formand.
Med det her beslutningsforslag ønsker Alternativet at sænke momsen på småreparationer på cykler, lædervarer og tekstiler fra de nuværende 25 pct. til 12 pct.
Jeg har tænkt sådan lidt over, hvad det egentlig er, der har gjort, at det skulle være 12 pct., altså hvorfor ikke 8 pct. eller 15 pct.?
Men okay, det er sådan lidt arbitrært, og det er altså på 12 pct., og det synes vi er en rigtig dårlig idé.
Flere af de andre ordførere har været inde på, hvorfor det er en dårlig idé.
Først er der jo det her spørgsmål om, at man skal have en afgrænsning af, hvad småreparationer er.
I gamle dage oplevede man jo, at folk reparerede biler, fordi der var en høj grænse for, hvornår man så skulle betale registreringsafgiften på den igen, og nogle gange var det jo nærmest kun askebægeret, der var tilbage af bilen.
Alt blev skiftet ud, og så var det så en ny bil, og det er administrativt meget, meget tungt og ikke fornuftigt, og det kan jo også forvride forbruget hen mod andre ting, og det er ikke godt at have et skattesystem, der ligesom forvrider forbruget.
Så ønsker Alternativet også et skattefradrag på reparationer og vedligeholdelse af hårde hvidevarer, og det skal være på 50 pct. af arbejdsindkomsten, dog maks. 12.000 kr.
Det har jo nogle af de samme negative effekter, altså at man forvrider forbruget, og der opstår et samfundsøkonomisk tab, fordi mange af de her reparationer ville være blevet lavet alligevel.
Så er man inde i den samme problematik som med boligjobordningen, som vi også ønsker afskaffet, fordi den også forvrider forbruget.
Det er en rigtig dårlig måde at bruge penge på.
Så er jeg måske – uden at jeg skal være ekspert på det – heller ikke helt sikker på, at, hvad skal man sige, præmissen for forslaget er korrekt.
For som jeg forstår det, er der jo rent faktisk en meget stor grad af genbrug af hårde hvidevarer.
Altså, det er jo ikke sådan, at de bare bliver kørt på lossepladsen og ikke bliver genbrugt, og at de bare bliver brændt.
Det sker jo ikke.
De bliver jo hugget op, og materialerne bliver i høj grad genbrugt.
Der er jo en hel industri i forbindelse med det.
Så jeg er ikke sikker på, at præmissen holder, når det kommer til stykket.
Derudover er jeg heller ikke sikker på, at det vil være fornuftigt ud fra sådan et miljømæssigt synspunkt.
For der er jo en rivende udvikling med hensyn til, hvor energieffektive hvidevarer er.
De bliver mere og mere energieffektive.
Så hvis det medfører, at folk holder fast i mindre energieffektive hvidevarer i længere tid i stedet for at erstatte dem med nye, moderne energieffektive hvidevarer, så tror jeg ikke, at det er et fornuftigt forslag, og det gør, at vi samlet set ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Rune Lund (EL), 2017-04-25:
Det er jeg helt enig i.
Så der kan jeg erklære mig meget enig med hr. René Gade.
René Gade (ALT), 2017-04-25:
Det synes jeg er en glimrende idé, og det er fuldstændig korrekt forstået.
Ligesom med så mange andre beslutningsforslag, man kan komme med her i Folketingssalen, er det jo ikke nødvendigvis, fordi de bliver vedtaget, men det er, fordi vi gerne vil lægge op til en debat, og vi kunne jo selvfølgelig håbe på, at det blev vedtaget, men det ser ikke sådan ud.
Så vi vil i hvert fald meget gerne tage imod den udstrakte hånd til at gå videre med det her i udvalget og måske have et underudvalg, der kigger på det.
Så det her er primært en kommentar og ikke et spørgsmål og med streg under, at hvis vi skal have den her cirkulære omstilling og en cirkulær økonomi, så er det ikke bare os, der går mest op i det, der skal i gang, men så er det netop rigtig mange af dem, der går knap så meget op i det, som skal være med på det, og derfor skal vi også have flere partier med ind end bare os.
Så tak for det.
Anders Johansson (KF), 2017-04-25:
Tak for det.
Beslutningsforslagets formål er sådan set yderst sympatisk, og jeg synes også, det er vigtigt, at vi får rejst en debat om, hvordan vi får ændret på den der brug og smid væk-kultur, som er meget fremherskende.
Men selv om jeg umiddelbart finder beslutningsforslaget sympatisk, er der også en ting, som jeg mener vi bør have belyst, inden vi kaster os ud i at lave en differentieret moms på f.eks. et afgrænset område.
I Danmark er det sådan, at vi har de her 25 pct. i moms på næsten alt.
Det behøver selvfølgelig ikke være nogen naturlov, men hvis vi alligevel skal gå væk fra det, synes jeg, vi skal gøre det efter meget nøje overvejelse.
For differentieret moms vil netop medføre et større administrativt bøvl i landets virksomheder og hos myndighederne.
Samtidig skal sådan en undersøgelse også omfatte, hvad vi differentierer momsen ud fra og hvorfor.
Det er jo klart, at de produkter og ydelser, der er omfattet, alt andet lige vil være mere attraktive for forbrugeren end dem, der ikke er omfattet af en lavere moms.
For hvornår er der tale om småreparationer, og hvornår er der tale om udskiftning, og hvornår er det ene mere bæredygtigt end det andet?
Det er et spørgsmål, om lavere moms på reparation af en mindre gruppe af produkter i virkeligheden skaber den mest effektive ændring af forbrugsadfærden, eller om den blot, som ministeren og flere andre har været inde på, vil være til gavn for de forbrugere, som allerede i dag benytter sig af reparationer.
Det kan være, at de er rigtige, men jeg kan jo ikke i hvert fald på stående fod sige, at de umiddelbart kan overføres til danske forhold.
Der kan være nogle ting, der er anderledes i Danmark end i Sverige, så provenutabet kan være større eller mindre.
Selv om det så måske kan lyde lidt negativt, skal det ikke opfattes sådan, for jeg synes, det er en vigtig debat at få rejst.
Men der er nogle ting i forslaget, som gør, at vi alligevel ikke kan bakke det op.
Marie Krarup (DF), 2017-04-25:
Der er endda nogle, der drømmer om selvstændighed, og så forstår jeg ikke, hvorfor man ikke også ønsker at bidrage til at sikre freden og forsvarets opgaveløsning i det nordatlantiske område.
Det må jeg indrømme at jeg står helt uforstående over for.
Det er da lige så meget til gavn og glæde for Færøerne, som det er for resten af kongeriget, at opretholde freden.
Så det er da kun danske personers opgave at fastholde det.
Det er da også noget, som grønlændere og færinger burde bidrage til på samme vilkår som danskere.
Og vi ønsker jo, at værnepligten udvides, så det vil jo sige, at når vi forhåbentlig kommer igennem med det, vil der være flere danskere, flere grønlændere og flere færinger, der kommer i trøjen og dermed får mulighed for at komme videre i systemet, hvis det er det, man ønsker.
Magni Arge (T), 2017-04-25:
Jeg forstår slet ikke ambitionen, som fru Marie Krarup har.
Altså, man skal bruge nogle kræfter på sit eget beredskab, og man skal sørge for at have en ordentlig bevogtning osv.
Vi har alle de ting i forvejen, vi betaler for det selv, vi træner vores egne folk, vi er også skidehamrende dygtige til det; nogle af de bedste i Nordatlanten og i Arktis i det hele taget.
Jeg tror ikke, vi har så meget brug for at være med i det danske militær.
Og der synes jeg man i høj grad skal tage udgangspunkt i, hvad det er for nogle behov, man har på Færøerne og i Grønland og f.eks. hos vores naboer i Island.
Det kræver, at man bruger hovedet og gør tingene så fornuftigt som muligt ud fra de udfordringer, som nu er i det område, hvor vi bevæger os.
Det er ikke et spørgsmål om at få det til at passe ind i en eller anden enhedsstatstænkning nede i Danmark.
Jeg må sige til fru Aleqa Hammond, at jeg er lige så overrasket, som hun er, over den udtalelse, som står i forslaget, og jeg forstår ikke, hvad det er for en ligestilling, man hentyder til.
For hvis det handler om ligestilling i forhold til f.eks. forsvarspolitik og det at have indflydelse på forsvarspolitiske dimensioner, og hvis det handler om, hvordan militæret bliver drevet i Danmark osv., så har vi jo overhovedet ikke nogen indflydelse whatsoever.
Altså, vi opfatter os slet ikke som en del af det danske militær – og heller ikke, at det danske militær er en del af det færøske samfund.
Det er to helt forskellige enheder.
Og i forsvarspolitisk og sikkerhedspolitisk sammenhæng har vi ualmindelig lille indflydelse på den danske politik.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-04-25:
Forslagsstillerne bruger ordene ligestilling mellem alle dele af rigsfællesskabet.
Og jeg bed mærke i, at den sætning bliver brugt som overskrift i forslaget.
Jeg vil spørge ordføreren, om han mener, at der er ligestilling mellem alle dele af rigsfællesskabet, siden det bliver taget op, at der skal ligestilles.
Magni Arge (T), 2017-04-25:
Jeg kan godt forstå, hvis man i en grønlandsk sammenhæng gerne vil være med i forsvarsforliget.
Jeg er ikke så sikker på, hvor relevant det er fra færøsk side at gøre det igennem de færøske repræsentanter her i Folketinget.
Men jeg mener absolut, at forsvarsministeren og Forsvarsministeriet skal gøre en indsats for at holde en fornuftig dialog upfront med de færøske myndigheder om, hvordan det her samarbejde kan udvikles på en fornuftig måde til gavn for alle parter, der deltager i det.
Det har jeg også fortalt forsvarsministeren – i hvert fald den forhenværende.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-04-25:
Og hvordan kunne man helt konkret forestille sig det kunne udmøntes?
Man kan sige, at det at være en del af en forsvarsforligskreds kunne være én del, mens en anden del jo kunne være, at parlamentet på Færøerne eller i Grønland blev inddraget i langt højere grad.
Magni Arge (T), 2017-04-25:
Det, jeg mener med det, er, at vi på Færøerne igennem mange år har udviklet et beredskab, hvor vi har haft vores egne skibe til at udføre fiskerikontrol og udføre bjærgningsopgaver, og vi har haft en helikoptertjeneste, som daterer sig helt tilbage til 1980'erne, og som i dag faktisk er hypermoderne med to meget moderne helikoptere og veluddannet personale, som er trænet i at håndtere alle mulige opgaver oppe i Nordatlanten og også i det arktiske, for de har faktisk arbejdet lidt ekstra deroppe.
Jeg synes, at man ud fra et dansk forsvarsmæssigt synspunkt alt for ofte tænker ovenfra og ned, og så siger man, at man måske kan tillade Grønland og Færøerne at være med som værnepligtige eller noget i den stil.
Det er overhovedet ikke det niveau, jeg synes vi skal bevæge os på.
Jeg synes, vi skal flytte os op på et andet langt mere ligeværdigt niveau, hvor vi diskuterer forsvarspolitiske mål, og hvor vi diskuterer beredskab, og hvordan vi kan samarbejde på en ligeværdig måde og have en ordentlig indflydelse på vores egne forhold.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-04-25:
Det kommende forsvarsforlig har, mener jeg, så vigtig en betydning for rigsfællesskabet, at jeg personligt vil mene, at det ville være på sin plads, hvis regeringen rettede henvendelse til det grønlandske selvstyre for at høre selvstyrets udtalelser om forliget, eftersom hele kongeriget bliver berørt af forliget.
Hvis man fra regeringens side mener, at folketingsmandaterne skal inddrages i det, må man i det mindste rette henvendelse til landenes regeringer for at høre deres input til forliget.
Hvad mener du om det?