runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-03:
Tak for det.
Det er, som om det nu bliver brugt på en måde, hvor man tænker: Aha, nu har vi jer, det er derfor, I fremsatte forslaget.
Ja, der var nogle uenigheder, der gjorde, at vi ikke kunne lande en aftale, men den uenighed gik ikke på modregning i ægtefællers indkomst, altså det, vi behandlede lige før, men alligevel kørte den socialdemokratiske spinmaskine om, at de borgerlige ikke ville være med til at fjerne modregningen, selv om vi gerne vil det, og det er en af grundene til, at vi fremsatte det forslag.
Jeg vil gerne høre ordføreren, om ordføreren mener, at det er en god måde at bedrive politik på at anklage sine politiske modstandere for ikke at ville gøre noget, som de gerne vil gøre, selv om man godt ved, at man lige har siddet i en forhandling, hvor man udmærket er klar over, at man faktisk er enig på det punkt, og at det er nogle andre punkter, man er uenig med hinanden i.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-03:
Det er lidt svært at vide, om den gode Valdemar har været så heldig at have nogle gode leverancer tæt på, så han kunne tjene nogle penge, men hver eneste krone er ham vel undt.
Han har sikkert haft et godt tråd i pedalerne derude.
Spørgsmålet om Wolt er jo ikke kun et spørgsmål om Wolt – det er også et spørgsmål om nemlig.com og det, der sker inden for undervisningssektoren, og nu har jeg i sidste uge hørt, at man på Fyn oplever det inden for plejesektoren, hvor der udliciteres ned i flere led, og så bliver man til sidst såkaldt selvstændig.
Hvad angår de selvstændige som eksempelvis hos Wolt, så er alt, hvad de ejer, deres cykel, og ellers er man som lønmodtager fuldstændig strippet for rettigheder.
Så det der med at lave en smart overspringshandling for firmaerne, hvor den reelle arbejdsgiver bare udliciterer ansvaret for løn under sygdom, feriepengeindbetaling, pension, skatteindbetalinger og alle mulige andre ting, er ikke vejen frem, selv om jeg godt ved, at der kan være bøvl med at gøre det på den anden måde.
Det underminerer vores arbejdsmarked, og vi har kun dårlige erfaringer fra udlandet.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-03:
Men hvad med det enkelte menneske?
Skylder hr. Karsten Hønge ikke at sige ærligt til folk som Valdemar: Den mulighed vil jeg tage fra dig; jeg mener ikke, den forretningsmodel skal eksistere i fremtiden, så må du få et arbejde hos Just Eat med en 3F-overenskomst, selv om du vil foretrække noget andet?
For det er vel konsekvensen af hr. Karsten Hønges politik.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-03:
Jeg er helt sikker på, at Valdemar også rigtig gerne vil have løn under sygdom, at han rigtig gerne vil have en pensionsindbetaling, at han gerne vil have, at han ved, hvornår han holder ferie.
Alle de rettigheder, som lønmodtagerne har, er nogle, som det er nødvendigt at slå fast.
De arbejdsmarkeder smuldrer og bliver splittet op i atomer i alles kamp mod alle.
Det er ikke godt – hverken for Valdemar, for arbejdsmarkedet eller for samfundet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-03:
Man kan så sige, at i den situation er det noget, Valdemar har valgt at fravælge, fordi han hellere vil være selvstændig erhvervsdrivende, og det er jo det frie valg.
Ellers kunne han jo prøve at blive lønmodtager i stedet for, men han har bevidst søgt at ville være selvstændig.
Jeg kan huske, at SF op til valget sagde, at den her regering, der kom nu, skulle sørge for, at der kom mindre ulighed i samfundet.
Det var centralt, at det skulle ske.
Nu er vi 3 år henne, og uligheden er steget under den her regering.
»Danmark kan mere I«-reformen, som man nu står og roser, øger uligheden i samfundet.
Hvis man måler på det, er Mette Frederiksen faktisk pr. år den statsminister – hvis man både tager Thorning- og Løkkeregeringen – som har øget uligheden mest i samfundet målt på Ginikoefficienten.
Ja, de har fået mere ulighed i samfundet.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-03:
Mener hr. Lars Boje Mathiesen virkelig, at man er selvstændig erhvervsdrivende, når alt, hvad man ejer, er ens cykel, og man i øvrigt er underlagt fuldstændige instruktioner fra virksomheden?
Tværtimod fremsætter SF faktisk et forslag om, at der skal være en formodningsregel.
Der findes jo en masse derude, som er reelle, regulære selvstændige enkeltmandsfirmaer.
Det er jo fuldstændig perfekt.
Men ellers mener vi, at man skal lægge det ned over arbejdsmarkedet: Hvis du ikke kan dokumentere, at du er selvstændig, så er du lønmodtager.
En formodningsregel lyder sådan lidt kedeligt og lidt juridisk.
Man kan bruge det, ligesom når vi artsbestemmer dyr.
Hvis du ser and, der ligner en and, går som en and og lyder som en and, så er det nok en and.
Sådan tror jeg også, vi skal gøre fremover i forhold til lønmodtagere og selvstændige.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-03:
Ja, jeg tror, jeg vil bruge den samme vending, når vi står og kigger på, hvornår der er folk, der manipulerer og bilder vælgerne noget ind, som de så ikke får.
Altså, hvis man snyder vælgerne om ens politik, så har man snydt vælgerne, og der må vi bare konstatere, at det, som SF nu har gjort i 3 år, er at snyde vælgerne, fordi man har skabt et samfund, som er mere ulige, stik imod det, man sagde man ville.
Man lægger endda stemmer til en reform nu, som øger uligheden i samfundet.
Der synes jeg bare, at man i hvert fald over for sine socialistiske venner og vælgere skal være ærlig om, at det er med SF's stemmer, at man faktisk nu i 3 år har øget uligheden i samfundet.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-03:
Jeg troede egentlig, hr. Lars Boje Mathiesen kendte forklaringen, men det gør hr. Lars Boje Mathiesen åbenlyst ikke, så nu vil jeg give forklaringen.
Der er jo især to årsager til, at uligheden er steget, men som på hver deres område er gode at gennemføre.
Det ene er cigaretafgifterne, som rigtigt nok er med til at øge uligheden, men som til gengæld er med til at højne sundheden i samfundet.
Det andet er, at vi frigav feriepengene, som isoleret set øger uligheden, men som det er godt at få ud.
Det er de to hovedårsager.
Jeg troede egentlig, at hr. Lars Boje Mathiesen vidste det, men det ved han i hvert fald fra nu af.
Hans Andersen (V), 2022-05-03:
Tak for det.
Jeg har blot et enkelt spørgsmål: Ordføreren var inde på, at det var vigtigt at få mennesker på ledighedsydelse i fleksjob.
Så vil jeg bare spørge, om ikke det snart er på tide, at vi nu efter 3 år tager turen til ministeren og hører til det.
Før valget proklamerede Socialdemokratiet i hvert fald, at det nu var på tide at få genbesøgt de her reformer, som statsministeren jo faktisk selv stod bag 10 år tilbage; at det var på tide at få ændret dem, således at man kunne justere og sørge for, at førtids- og fleksjobreformen fungerede endnu bedre.
Ordføreren nævnte bare, at der var mange, der skulle i job, men det kommer de jo ikke af, at ordføreren står og taler om det.
Det er måske mere, at vi skal sætte noget handling bag.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-03:
Ja, det må jeg så til gengæld give hr. Hans Andersen ret i.
Her fra talerstolen i maj måned 2018 stod vi og aftalte med hinanden, at nu lavede vi en regulering på førtidspensionsdelen af reformen, og så regnede vi med, at vi så i løbet af efteråret 2018 skulle kigge på fleksjobdelen.
Vi er ikke kommet i gang med det endnu.
Det er en langsommelighed, der går tilbage til, da Venstre havde beskæftigelsesministerposten, hvor hr. Troels Lund Poulsen tydeligvis havde lim på fingrene og også på stolen, ikke?
For der skete ikke noget.
Vi gør, hvad vi kan, for at skubbe til vores nuværende beskæftigelsesminister, og det er jo ikke altid, vi har lige meget held med ham.
Men vi er enige om, at det skal vi have gang i.
Det skal vi altså, og det kan ikke trækkes længere.
Det, der er en af udfordringerne, er de 14.000 på ledighedsydelse.
Men der er også andre udfordringer i fleksjobdelen, altså i forhold til fastholdelse i fleksjob og en række andre ting.
Men jeg har da hørt på ministeren, at han synes, det er vældig interessant, og at han gerne vil arbejde med det.
Vi mangler bare – det er rigtigt nok – at få det sat i skred.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-03:
Tak for det.
Jeg vil bare gerne lige fremhæve et tweet – jeg skal nok sende det til ordføreren bagefter – af en ung mand, der hedder Valdemar Winther, som har offentliggjort den løn, han får hos Wolt.
Han har lagt et screenshot op af sin lønseddel.
Han har arbejdet 4½ time søndag aften og mandag aften, og det har han tjent 2.300 kr. på.
Det giver en gennemsnitlig timeløn på 260 kr. i timen ved at være Woltbud.
Jeg skal bare lige høre: Hvorfor i alverden er det, at ordføreren gerne vil tvinge flere folk som Valdemar til at arbejde til så lav en løn som den, de får hos et firma, der har overenskomst med 3F, i stedet for at kunne få en højere løn ved at være Woltbude?
Henrik Møller (S), 2022-05-03:
Det er jo at anerkende præmissen af, at det er synd for de borgerlige i forhold til den måde, som Socialdemokratiet i den her sag har ageret på, og der tror jeg, vi ser forskelligt på, hvordan forløbet har været.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-03:
Jeg synes ikke, at det er synd for os borgerlige, at vi bliver anklaget for noget, som er faktuelt forkert.
Det er ikke synd for os, men det er måske synd for vælgerne og for demokratiet, at de skal fordummes af den slags, og så er det bare uhæderligt, synes jeg.
Det var egentlig det, jeg ville understrege før.
Man skal ikke have ondt af os på nogen måde, overhovedet, men man burde måske have en hvis selvransagelse.
Jeg tror lige, at jeg kan nå et sidste spørgsmål.
Når man ser på regeringens samlede politik i forhold til øget arbejdsudbud, går det cirka i nul.
Er det noget, som ordføreren finder tilfredsstillende?
Henrik Møller (S), 2022-05-03:
Jeg står jo ved de aftaler, der er lavet i forbindelse med det her, og jeg står også ved, at vi har lavet en tidlig tilbagetrækning, som jeg synes er en god løsning rent strukturelt på sigt, i forhold til at pensionsalderen stiger.
Så ja, jeg kan godt acceptere at leve med de løsninger, der er fundet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-03:
For kunne det her nu finansieres inden for en eksisterende pulje?
Vi har en situation – ordføreren siger det selv – hvor vi har rekordhøj beskæftigelse og rekordlav arbejdsløshed.
Det buldrer derudad.
Det er ordførerens ord, og der skal man måske så stille sig spørgsmålet: Kunne man have finansieret det her, som man ønskede, ved at have forkortet den her periode på dagpenge, som nu er hele 2 år, i en tid med højkonjunktur?
Kunne ordføreren måske overveje, om det kunne have været en løsning i stedet for bare at hælde flere penge i systemet, altså at finansiere det inden for det selv samme system?
Henrik Møller (S), 2022-05-03:
Selvfølgelig kan man overveje det.
Det er bare ikke en løsning, vi synes er god og rigtig, og ikke en, vi har peget på.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-03:
Hvorfor er det, at folk i en tid, hvor der er efterspørgsel på arbejdskraft derude, skal kunne gå rundt 2 år – 2 år – på dagpenge?
Kunne man ikke have lavet det om, så de kunne gå rundt 1 år og 9 måneder i en højkonjunktur, og derved have fundet en finansiering til de her ting?
Henrik Møller (S), 2022-05-03:
Jamen jeg ved ikke, om det er det samme spørgsmål bare formuleret på en anden måde.
Når man spørger, om man kunne, så siger jeg, at jo, selvfølgelig kunne man det.
Det er bare ikke en løsning, vi har valgt at pege på.
Vi synes sådan set, at den her længde, som jo er blevet barberet ned fra 7 år til nu 2 år, er meget passende i den måde, som vi har indrettet det på.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-05-03:
Og her fjerner regeringen jo så incitamentet til, at folk skal gå ud og tage et midlertidigt job i en butik og dermed kunne hjælpe dansk erhvervsliv i stedet for at sidde derhjemme.
Henrik Møller (S), 2022-05-03:
En butiksansat, der får lidt over 20.000 kr., vil, når den person går på dagpenge, ikke kunne få mere end 90 pct. af det, der bør være den tilsvarende løn, og dem, der så i givet fald ville kunne, ville ikke kunne det i mere end 3 måneder.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-05-03:
Er vi ikke enige om, ordføreren og jeg, at mindstelønnen på butiksområdet er 20.190 kr. for en ufaglært butiksansat?
Henrik Møller (S), 2022-05-03:
Jeg tror, at vi vist har en omsætning på mange hundredtusinde, der skifter job i løbet af et år.
Jeg tror, det er vigtigt at understrege, at det her jo er noget, der gælder for en 3-månedersperiode.
Det vil være nogle folk, der uanset hvad vil gå 90 pct. ned i løn.
Det vil sige, at de vil få en væsentlig lavere ydelse, end da de var i arbejde.
Så kan det godt være, at de i forhold til nogle få jobs i en 3-månedersperiode vil få mere.
Det, der jo bare er sagen i forhold til mange af de her lavtlønsjob, er, at allerede efter 3 måneder stiger de.
Der er pension indbygget.
Så jeg køber altså ikke nødvendigvis præmissen.
Hans Andersen (V), 2022-05-03:
Men det var heller ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, om det er rigtigt, at der f.eks. er butiksansatte, der nu skal opleve, at man skal betjene folk, der kommer ind, og som er på dagpenge til 23.000 kr., mens de selv måske får 22.500 kr.
Det var det, jeg spurgte om ordføreren finder er rimeligt i en tid, hvor vi har brug for, at flere mennesker tager et arbejde, og at færre sådan set finder det attraktivt at være på dagpenge.
Henrik Møller (S), 2022-05-03:
Det er simpelt hen noget notorisk sludder, at man kan få mere på dagpenge, end man kan tjene på det job, man har.
Vi er ude i, at man også med den her løsning ikke kan få mere end 90 pct. af den tidligere løn, man har haft.
Så der vil aldrig være nogen, der kan gå fra et arbejde og over på dagpenge og få mere udbetalt, end de fik, da de var i et lønarbejde.
Så det passer simpelt hen ikke.
Hans Andersen (V), 2022-05-03:
Tak for det.
Ordføreren slutter af med at sige: et lidt større arbejdsudbud.
Ja, altså, regeringen startede jo med at hive 10.000 ud af arbejdsmarkedet ved den tidlige pension, og nu bliver der så lagt lidt til.
Men vi står jo tilbage det samme sted, altså i en situation, hvor vi kan se frem til og ser ind i, at der mangler arbejdskraft nu, i morgen, i overmorgen, og så længe vi overhovedet kan se frem.
Og så laver man her en aftale, som jo, hvis man bare kigger på dagpengene, betyder, at der nu er mennesker, der skal stå op, gå på arbejde og opleve, at der er mennesker, der får mere i dagpenge, end man selv tjener.
Synes ordføreren, at det er rimeligt?
Henrik Møller (S), 2022-05-03:
Det er sådan lidt spekulation, i forhold til at nu vælger man dagpengene, fordi man kan få 23.000 kr., hvor man i øvrigt går ned i forhold til det lønniveau, man havde, og at man så mister motivationen for i 3 måneder at tage et job, som kassemedarbejder et eller andet sted, fordi dagpengene er på et niveau, hvor man rent faktisk er gået ned i ydelse.
Hans Andersen (V), 2022-05-03:
Tak for det.
Takket være ansvarlige reformer står den danske økonomi i dag stærkt, faktisk så stærkt, at mange virksomheder rundt i Danmark råber efter mere arbejdskraft.
Bl.a. viser en rekrutteringsundersøgelse fra STAR, at der har været 158.000 forgæves jobopslag i det forgangne år.
Det svarer til, at hvert tredje opslag er forgæves, ligesom at 40 pct. af danske virksomheder anser mangel på arbejdskraft som den største vækstudfordring.
Derfor har vi som Folketing et ansvar for, at virksomhederne har mulighed for at rekruttere den arbejdskraft, der er behov for, ellers vil vi jo samlet set gå glip af vækst, hvilket i sidste ende går ud over den velstand og dermed også den velfærd, som vi alle er optaget af.
Det her lovforslag indeholder jo forskellige punkter.
I Venstre er vi enige i, at det er en god idé at sænke både beløbet og tidsbegrænsningen for dimittendsatsen, da en sænkelse netop vil betyde, at flere dimittender vil opnå beskæftigelse hurtigere, og det er der brug for.
Når vi alligevel ikke kan gå med til det her lovforslag, som det ligger, er det, fordi forslaget også indeholder en kraftig stigning i dagpengesatsen gennem det såkaldte beskæftigelsestillæg – »beskæftigelsestillæg«, når det handler om højere dagpenge; det kan man selv lige overveje retorikken i.
Når det indføres, vil det betyde, at 140.000 danskere tjener mindre end den nye sats på 23.000 kr.
Det er ikke rimeligt, at f.eks. en butiksansat eller en rengøringsassistent nu kan se frem til at tjene mindre, end hvad man kan få ved at være på dagpenge.
Det er først og fremmest den forkerte vej at gå at gøre det mindre attraktivt at arbejde og dermed sænke beskæftigelsen.
Det er også urimeligt over for de 140.000 danskere, der hver morgen står op for at gå på arbejde.
Venstre mener, at det i højere grad skal betale sig at arbejde.
Derfor stemmer Venstre imod dette lovforslag.
I stedet vil vi henvise til det beslutningsforslag, vi kommer til at behandle lidt senere i dag, som Venstre har fremsat sammen med Liberal Alliance, Nye Borgerlige og Konservative.
Jette Gottlieb (EL), 2022-05-03:
Men jeg tænker, at ordføreren er vidende om, at de fleste, der afslutter en uddannelse, kommer i en situation, hvor de både mister en su, de mister en bolig, fordi de – for nogles vedkommende – har boet på et kollegieværelse eller på et lærlingehjem eller noget i den stil, de mister de rabatter, man får på transport, og alle sådan nogle ting.
Og for en ret stor gruppe betyder overgangen til den dimittendsats, der nu er foreslået, en nedgang i forhold til den situation, de var i, da de var på su.
Hans Andersen (V), 2022-05-03:
Igen vil jeg sige: Jeg synes, det her er et spørgsmål om rimelighed.
Vi synes ikke, man skal kunne færdiggøre sine studier og så opleve, at ens ydelse sådan set faktisk stiger ret kraftigt.
Med det her forslag finder vi et fornuftigt leje – vi har i øvrigt fra Venstres side selv foreslået det i sommer – der gør, at der er et kraftigt incitament til at komme ud og finde et job.
Og ja, for nogle tager det længere tid, end det gennemsnitligt gør for ledige, men de har altså også et helt år nu.
Jette Gottlieb (EL), 2022-05-03:
Jeg hæftede mig ved, at ordføreren sagde, at det var rigtig fornuftigt og vigtigt at nedsætte dimittendperioden fra 2 år til 1 år, at halvere den.
Men hvordan rimer det med den almene viden, vi har om, at det, om jeg så må sige, naturligvis tager lidt længere tid for en nyuddannet at få et job, fordi de ofte bliver afvist på grundlag af manglende erfaring?
Er der ikke en modstrid mellem de to bevægelser?
Hans Andersen (V), 2022-05-03:
Men det ændrer jo ikke på, at der er 140.000 danskere, der tjener mindre end 23.000 kr. om måneden, og vi finder det ikke rimeligt i en tid, hvor vi skal have mennesker i job, at vi har en situation, hvor man kan opleve, at når man betjener mennesker i en butik, betjener man mennesker, der er på dagpenge, som får mere i dagpenge, end man får i løn.
Det er ikke rimeligt.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-03:
Når ordføreren refererer til de tal, synes jeg egentlig at man skal være ærlig omkring det, fordi det andet er fuldstændig misvisende.
Der går 3 måneder, og så kommer man til at stige i løn, og derfor er det jo fuldstændig at forvrænge debatten, når man bliver ved med at henvise til en lønsats, som så få mennesker i vores samfund har.
Så kan man også skrue lidt på tallene ved at putte nogle, som er deltidsansat, eller nogle andre ind og prøve at pakke det ind på den måde.
Men når vi faktisk kigger på, hvordan det er i virkeligheden for dem, der er på integrationsydelse, ser vi, at deres gennemsnitstimeløn for første arbejde er over 150 kr., og det er derfor, jeg synes, at det forvrænger debatten, når man siger de der tal.
Hans Andersen (V), 2022-05-03:
Det tror jeg er meget individuelt, og jeg kan ikke HK's overenskomst på fingrene.
Men det ændrer jo ikke på, at udfordringen her er, at der er mennesker, der bliver ansat på overenskomsten, som skal opleve, at der er andre, der får mere på dagpenge.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-03:
Først tak for det.
Jeg kan ikke helt finde ud af, om det er noget, der kan fungere fra en talerstol, eller om Venstre faktisk ikke ved, hvornår folk stiger i løn i overenskomsterne, når man laver den henvisning.
Så jeg vil bare lige spørge: Hvor lang tid går der, fra at du starter på HK's mindsteløn, til at du får en lønforhøjelse?
Henrik Møller (S), 2022-05-03:
Jeg bliver simpelt hen nødt til at sige, at jeg synes, at det er lidt modsatrettet med de forskellige argumenter, der kommer fra hr. Lars Boje Mathiesens side.
Jeg synes jo, at vi, når man kigger på arbejdsudbudsdiskussionen i forhold til »Danmark kan mere I« og det, vi laver med »Danmark kan mere II«, tager et skridt i den rigtige retning for at prøve at sikre, at der rent faktisk bliver et lidt større arbejdsudbud, som måske kan imødekomme noget af det her.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-03:
Nej, og jeg undrer mig også over, når vi er enige om, at vi kommer til at mangle arbejdskraft, at man så reelt set ikke adresserer det i langt større grad.
Den her »Danmark kan mere I«-reform kommer jo på ingen måde i mål.
Altså, den socialdemokratiske borgmester i Aarhus, hr. Jacob Bundsgaard, sagde selv, at det er omkring 30.000, der kommer til at mangle, og det er man jo ikke i nærheden af at finde.
Så spørgsmålet er: Hvad er det, regeringen vil gøre fremadrettet?
Vi kigger ind i nogle økonomiske nøgletal, og jeg er ikke enig i, at det ser så godt ud for dansk økonomi, som ordføreren mener, men samtidig siger man, at man mangler arbejdskraft.
Hvad er regeringens svar på det?
Henrik Møller (S), 2022-05-03:
Jeg ved ikke, om jeg nødvendigvis vil kommentere på den sidste del der.
Nej, jeg synes jo, jeg i min tale på en eller anden måde prøvede at redegøre for det og sagde, at der skal være en sammenhæng i det dagpengesystem, vi har.
Der kan vi se, at der altså for nogle af de her folk, som har været på arbejdsmarkedet, har bidraget til det her system, har været en, jeg ved ikke, om man kan kalde det for en udhuling af den dækningsgrad, der har været.
Det er der, hvor vi lægger det ind i forhold til de 3 måneder.
Der siger vi så, at det er nogle af de her nyuddannede, hvor man også kan sige, at forudsætningerne lige nu for rent faktisk at kunne komme ud og arbejde er gode.
De er med til at sikre, kan man sige, den her sammenhæng i dagpengesystemet.
Jette Gottlieb (EL), 2022-05-03:
Jeg vil gerne spørge til den der meget adfærdsregulerende effekt, som det skulle have, at man tager pengene fra dimittenderne.
Det synes jeg er en anelse bemærkelsesværdigt.
Og så synes jeg også, det er bemærkelsesværdigt, at de henviser til, at teorien bag det er en rapport om søgeadfærd fra 1977.
Det minder en lille smule om at dumpe slam på baggrund af en amerikansk rapport.
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-03:
Jeg tror i hvert fald, det er ret afgørende, at vi anerkender, at der er en forskel på at være uden for arbejdsmarkedet, fordi du mangler et arbejde, eller fordi du er på en tilkendt pensionsydelse, hvad enten den skyldes, at du er for syg til at arbejde, eller at du har krydset pensionsalderen.
Og så må vi jo selvfølgelig diskutere, om der kan laves justeringer osv.
Vi er altid åbne over for idéer, men jeg kan ikke på stående fod udtale mig forudsætningsløst i forhold til, hvad for omkostninger og følgevirkninger det måtte have.
Jette Gottlieb (EL), 2022-05-03:
Jo, men den balance sikres jo ikke i et par, hvor den ene er kontanthjælpsmodtager og den anden er førtidspensionist.
Så problemet ligger i, at folk har meget forskellige tilgange til det her.
Men kunne ministeren overveje i stedet for en gensidig forsørgerpligt måske at tænke i nogle baner, hvor man sagde, at man ville modregne for fælles husførelse og sådan nogle ting, så man afskaffede afhængigheden, men erkendte, at der selvfølgelig er en fordel ved, at man bor to i én bolig?