runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Betina Kastbjerg (DD), 2024-11-05:
Tak for det, formand.
Lovforslaget har til formål at indføre specifikke straffebestemmelser i dansk lov for forbrydelser mod menneskeheden, krigsforbrydelser og tortur, som allerede delvis er dækket af den nuværende lovgivning, men ikke som selvstændige forbrydelser.
Det har også til formål at overføre bestemmelserne om folkedrab fra den eksisterende folkedrabslov til et nyt kapitel i straffeloven, så alle de internationale forbrydelser, som er omfattet af Den Internationale Straffedomstols statut samles ét sted, og det skal også flytte loven om beskyttelse af kulturværdier under væbnet konflikt til det nye kapitel i straffeloven.
Med situationen med krigen i Ukraine og Ruslands aggression mod landet hører det jo også med til det, at vi har fornyede overvejelser om, hvordan Danmark skal håndtere internationale forbrydelser.
Det foreslås også at ændre retsplejeloven, så bestemmelser om advokatbeskikkelse, videoafhøring og hemmelige ransagninger også kan anvendes i sager om internationale forbrydelser.
Med den situation, vi har i Europa, og med krigen i Ukraine som et tragisk eksempel, er det vigtigt, at vi har den rigtige lovgivning, som kan bidrage til, at krigsforbrydere bliver holdt ansvarlige, og derfor synes vi også i Danmarksdemokraterne, at de her ændringer bidrager til, at Danmark lever op til sine internationale forpligtelser, og vi støtter derfor forslaget.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-11-05:
Tak for det.
Venstres retsordfører er desværre forhindret i at være til stede i Folketingssalen i dag, så jeg holder talen på hans vegne.
Med lovforslaget her foreslås det at indføre et nyt kapitel i straffeloven om visse internationale forbrydelser.
Her foreslås bl.a., at forbrydelser mod menneskeheden, krigsforbrydelser og tortur kriminaliseres selvstændigt.
Det er gerninger, der i dag er strafbare i Danmark efter straffelovens almindelige bestemmelser om f.eks. drab og vold.
For en selvstændig kriminalisering taler, at vi tydeligt viser, at de her forbrydelser er helt uacceptable, og at vi fjerner enhver tvivl om, hvorvidt gerningerne er strafbare efter dansk lov.
Med forslaget lægges der også op til at ratificere de dele af Den Internationale Straffedomstols statut, vi endnu ikke har ratificeret i Danmark, herunder aggressionsforbrydelsen i statutten, som det jo i lyset af bl.a. Ruslands invasion af Ukraine er helt oplagt at vi får tilsluttet os.
Vi har tidligere drøftet en selvstændig kriminalisering af visse internationale forbrydelser, da vi behandlede et beslutningsforslag om emnet fra Socialistisk Folkeparti sidste år.
Som Venstres ordfører dengang redegjorde for ved førstebehandlingen af det beslutningsforslag, støtter vi op om intentionen i en selvstændig kriminalisering.
For at få afklaret de tekniske, juridiske detaljer, bl.a. om, hvordan paragrafferne skulle formuleres, og i hvilken lov de skulle indgås, tilsluttede vi os den daværende regerings plan om at nedsætte et udvalg, der skulle udarbejde en konkret model.
Derfor var vi også en del af det brede flertal, der sidste år afgav beretning i forlængelse af beslutningsforslaget fra Socialistisk Folkeparti.
Siden er Krigsforbrydelsesudvalget så kommet med sin betænkning, der er mundet ud i det lovforslag, der er kommet her i dag, hvilket vi synes er rigtig fornuftigt, og vi synes også, det har været en fornuftig proces i forhold til at få den rigtige kvalitet i lovforslaget.
Af de grunde støtter vi op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-11-05:
Tak for det.
Det er et vigtigt lovforslag, vi nu skal behandle, for det er et lovforslag, som indfører straffebestemmelser, som selvstændigt kriminaliserer forbrydelser mod menneskeheden, krigsforbrydelser og tortur.
Som vores regler ser ud i dag, kan vi sådan set langt hen ad vejen godt strafforfølge for de meget alvorlige forhold, men vi har ikke selvstændige straffebestemmelser, der dækker.
Tilbage i marts 2023 behandlede vi så et beslutningsforslag fra SF om at kriminalisere internationale forbrydelser i dansk ret.
Det endte med et bredt flertal for, at vi skal have selvstændige straffebestemmelser.
På den baggrund nedsatte regeringen Krigsforbrydelsesudvalget.
Det udvalg afgav i juni en betænkning og et lovudkast, som er det, der ligger til grund for det lovforslag, vi behandler her i dag.
Med de her lovændringer får vi et helt nyt kapitel 13 a om visse internationale forbrydelser i straffeloven, og det kapitel indeholder selvfølgelig selvstændige straffebestemmelser om aggressionsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden, krigsforbrydelser og tortur.
Det er ændringer, som vi i Socialdemokratiet kan bakke fuldt op om.
Vi står i en tid, hvor krigen i Ukraine har gjort det klart, hvor vigtig den internationale retsorden er.
Ruslands brutale aggression og de uhyrlige forbrydelser, der finder sted, kræver et stærkt grundlag at stå på, både internationalt og i Danmark.
Ved at styrke vores eget strafferetlige værn, sender vi et utvetydigt signal om, at Danmark vil beskytte den internationale retsorden og sikre retfærdighed, så ingen kan slippe af sted med at begå så afskyelige forbrydelser, uden at det har konsekvenser.
Tak for ordet.
Mai Mercado (KF), 2024-11-05:
Tak, formand.
Der skal først og fremmest lyde et stort tillykke til SF, som i dag får vedtaget et beslutningsforslag.
Regeringen synes godt nok lige at have glemt det, for de skriver i indledningen til beslutningsforslaget, at det er Socialdemokratiet og Venstre og Moderaterne, som ønsker at ændre dansk straffelovgivning.
Men det var SF, som fremsatte beslutningsforslaget og også fik opbakning fra et stort flertal af Folketingets partier.
Der blev lavet en beretning, som pålagde regeringen at nedsætte et udvalg, som skulle kigge på det her, og det er jo så det arbejde, vi står med i dag.
Så et stort tillykke til SF skal lyde her fra Folketingets talerstol – for æres den, som æres bør.
Det arbejde er så blevet færdigt, og nu står vi med det lovforslag, vi behandler i dag.
Da vi behandlede beslutningsforslaget i første omgang, nævnte jeg her fra talerstolen, at det jo er bemærkelsesværdigt, at Danmark og Italien er de eneste lande i Europa, hvor man ikke har en selvstændig bestemmelse, som vedrører krigsforbrydelser.
Jeg tror også, at det er det, regeringen har taget til sig, og det er jo positivt.
Den del bakker vi op om.
Det gør vi også om den anden del, som jo er at ratificere straffedomstolens statut om aggressionsforbrydelsen, hvor en række andre forbrydelser såsom folkedrab og krigsforbrydelser allerede er ratificeret.
Vi er positive over for at ratificere den del af statutten, som vedrører aggressionsforbrydelser.
Det er jo bl.a. den aggression, som Rusland udviser over for Ukraine i dag, og det skal naturligvis stoppes.
Vi har et enkelt spørgsmål i udvalgsbehandlingen.
Det er, fordi man på lovforslagets side 12 kan læse, at de faste medlemmer af FN's Sikkerhedsråd, Frankrig og Storbritannien, ikke har tiltrådt den del, der vedrører aggressionsforbrydelsen.
Det samme gælder lande som Australien og Canada.
Det kan der formentlig være mange årsager til, men det ville jo være meget godt at få boret ud, hvorfor lande, som jo ellers er toneangivende i det internationale samarbejde, har valgt ikke at ratificere den del af konventionen.
Så Konservative kan, summa summarum, støtte lovforslaget,
og vi kommer til at stille det her enkelte spørgsmål i udvalgsbehandlingen.
Mette Frederiksen (S), 2024-11-05:
Jeg har aldrig lagt skjul på, at noget af det, jeg er mest stolt af som statsminister, er, at vi har fået lavet Arnepensionen, og det vil jeg bære med mig resten af livet, for det er en af de største forbedringer for helt almindelige danske lønmodtagere – især dem, der har haft de hårdeste jobs.
Selvfølgelig skal vi altid diskutere, om man kan gøre tingene endnu bedre.
Jeg bliver nødt til lige at vende tilbage til den grønne trepart, for hvis vi får det her gennemført, vil det være større end noget, nogen anden regering har lavet på det grønne område, inklusive den regering, fru Pia Olsen Dyhr og jeg selv var en del af.
Det her er det potentielt største, der er sket for dansk natur.
, og hvis det strander nu i en politisk forhandling på Christiansborg, der ender i, at Christiansborg vil tage mindre ansvar end det, parterne gjorde før sommer, vil det være så ærgerligt, og så meget vil være tabt.
Jeg mener simpelt hen ikke bare, at vi skylder vores vand og vores land det, men vi skylder simpelt hen også de kommende generationer det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-11-05:
Jeg deler faktisk statsministerens bekymring.
Det er også derfor, jeg ikke kan forstå, at regeringen har lagt sig fast på nogle scenarier, der tvinger treparten nedad i stedet for opad, for man byggede jo oven på landbrugsaftalen.
Nu svigter I det, treparten er bygget på, og det synes jeg faktisk er et problem.
Men mit sidste spørgsmål havde jeg egentlig tænkt mig at give til fagbevægelsen, fordi fagbevægelsen, FH, i går var ude med et forslag om pension – det er lidt en anden boldgade, men det ved jeg statsministeren godt kan kapere – og de kommer med et forslag om, at man kan forbedre Arnepensionen.
Skal vi gøre det som en løsning på nogle af de udfordringer, vi ser, med nogle af de mennesker, der har haft de hårdeste nedslidende jobs, så de får mulighed for måske at komme lidt tidligere på pension?
Jeg synes, der er mange gode takter i det, som FH siger.
Jeg har også lagt mærke til, at regeringen, især med statsministeren i spidsen, har sagt, at vi jo nok skal diskutere, måske mest med statsministeren i spidsen, pension på et tidspunkt, og jeg vil bare høre, hvad statsministeren tænker om de takter, der ligger i forslaget fra FH.
Mette Frederiksen (S), 2024-11-05:
Jeg har ikke noget behov for at stå og diskutere med borgmestre i Folketingssalen, men jeg har et behov for at diskutere med Folketingets partier – i virkeligheden ikke her, men inde i forhandlingslokalet.
Og jeg vil gå så langt som til at sige: Hvis det her falder til jorden, hvis ikke det lykkes Folketingets partier, oven på at Danmarks Naturfredningsforening og landbruget og de andre aktører modigt, klogt og fremsynet før sommeren lavede en aftale, og hvis det bliver ødelagt nu, fordi der ikke bliver en politisk aftale, så er det hele jo væk.
Så kommer der ikke en ny grøn trepart, så får vi ikke en helhedsløsning, og så får vi ikke den udtagning af jorde.
Så selvfølgelig skal vi helt i mål.
Der er altid ting, man ikke er fuldstændig enige om.
Men hvis Folketinget ender med ikke at ville lave en aftale om den grønne trepart efter det historiske resultat før sommeren, så kan jeg kun se, at der er én stor taber, og det bliver ikke regeringen.
Jo jo, så kan man da håne regeringen osv. – fint nok, det lever vi nok fint med.
Det er jo naturen, der kommer til at tabe.
For så bliver der aldrig en grøn trepart igen.
Det synes jeg simpelt hen ikke vi kan være bekendt over for de børn, der lever i dag, og da slet ikke over for de næste generationer.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-11-05:
Det haster nemlig, og det er jo derfor, jeg er enig med statsministeren i, at den grønne trepart er fantastisk.
Den snakker om arealudtag – et ønske, SF har haft siden 1984, tror jeg.
Så det, der ligger, er jo helt genialt.
Scenarie tre, som regeringen har lagt sig fast på, siger jo meget klart, at vi skal sætte ambitionerne ned, i forhold til hvad vi hælder ud i vores åer, vandløb og fjorde, i forhold til det vi havde oprindelig.
Og jeg lytter faktisk til de fire borgmestre, som hedder Tonni, Peter, Hans og Bo, nede fra Sydfyn.
De var ude at sige i går aftes på DR, at de er bekymrede for, at situationen nede i det sydfynske øhav bliver værre med scenarie tre end det, der ligger allerede i dag.
Er statsministeren enig med tre socialdemokratiske borgmestre og en SF-borgmester i det, eller er man mere enig med landbruget i, at man skal finde endnu en frivillig ordning, som jo ikke har virket i de tidligere 24 år?
Mette Frederiksen (S), 2024-11-05:
Det var så nok dagens letteste spørgsmål, for nej, selvfølgelig er den ikke det.
Det er jo helt åbenlyst problematisk, og jeg tror faktisk ikke, at SF og Socialdemokratiet er så uenige om det.
Vi er også, som spørgeren siger, tidligere lykkedes med at gøre nogle ting sammen, og det håber jeg virkelig – jeg skulle til at sige ved gud, men det må man ikke sige i Folketingssalen – også at vi gør i de politiske forhandlinger om den grønne trepart.
For der skulle have været gjort noget ved det her for længst.
Vi har jo ikke løftet den opgave godt nok i Danmark – ingen nævnt, ingen glemt – og derfor står vi også over for så stor en udfordring, at alle godt ved, at det ikke er noget, vi kan ændre fra den ene dag til den anden.
Det er derfor, den grønne trepart er så fuldstændig fantastisk og unik, for der håndterer vi ikke alene kvælstof og udledninger; vi tager fat på det hele – på køb af jorder, på at få mere skov og mere biodiversitet og på at indføre den første CO 2 -afgift på landbruget noget sted i verden.
De gjorde det godt nok i New Zealand, men kunne så ikke gennemføre det.
Her får vi det gennemført, hvis ellers vi får en aftale om det her.
Jeg har faktisk næsten ikke ord for, hvor ærgerlig jeg ville være, hvis vi efter at have fået nogle parter, der aldrig har kunnet møde hinanden i de helt afgørende spørgsmål, til at blive enige før sommer, så ender med ingenting at opnå, fordi Folketinget ikke kan blive enige med hinanden.
Naturen har brug for en politisk aftale, der lægger sig oven på den grønne trepart, så vi kan komme i gang med at få det her til at virke.
Det haster!
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-11-05:
Jeg er enig med statsministeren, hvad angår energipolitik og sikkerhedspolitik; det skal der ikke være nogen tvivl om.
Vi har sådan set brug for energien i Europa.
Men jeg vil egentlig spørge om noget helt andet.
Da jeg flyttede til København i starten af 1990'erne, kunne man ikke bade i Københavns Havn, som man kan i dag.
Da var Københavns Havn fyldt med industriaffald og oliespild, og der var også problemer med spildevand, der blev hældt direkte ud i havnen.
Man måtte faktisk ikke bade i havnen.
Det er efterfølgende på fantastisk vis blevet muligt.
Det viser, at regulering lader sig gøre.
Nu kan vi alle sammen bade i havnen – jeg har endda set beskæftigelsesministeren gøre det for nylig i koldt vand.
Men så mangler vi at tage det næste skridt.
For spørgsmålet er så, om vi kan finde en fisk, om vi kan finde en blåmusling, eller om vi kan være så heldige, at vi ser noget levende ålegræs.
Det handler egentlig ikke så meget om Københavns Havn.
Det er bare for at nævne nogle af de steder, hvor vi er udfordret i forhold til liv i vandet.
Og vi er udfordret.
Siden 2000 har EU faktisk anbefalet Danmark at gøre noget ved kvælstofudledningerne fra landbruget, og vi skulle gøre det inden 2027.
Vi har haft 27 år til at løse det her problem.
SF er kommet med mange forslag, og det lykkedes os faktisk, da vi sad i regering med Socialdemokraterne, at lave en ambitiøs plan, som hr. Lars Løkke Rasmussen lagde i graven med landbrugsaftalen i 2015.
Og nu står vi så i en situation, hvor der ikke er noget liv, og regeringen har så lagt tre scenarier frem, hvor det ene scenarie jo ikke løser problemet, men faktisk går i den forkerte retning i forhold til det, der ligger i landbrugsaftalen.
Så jeg vil egentlig bare grundlæggende spørge statsministeren, om statsministeren synes, at situationen ude i vores fjorde, vandløb og hav er god nok.
Mette Frederiksen (S), 2024-11-05:
Men så var vi jo heller ikke helt enige.
For det her er ikke et spørgsmål om, om vi skal eksportere grøn strøm og grøn energi til Tyskland.
Det er et spørgsmål om, at vi skal passe på Europa.
Det er, som om vi alligevel ikke helt har forstået alvoren, for jeg tror ikke, at Rusland har tænkt sig at stoppe ved Ukraine.
Jeg tror, at det bliver værre end det, vi ser nu, og jeg vil ikke være med til, at Europa halter bagefter.
Lige nu halter Europa bagefter militært – ikke i forhold til Rusland, men i forhold til den ekstremt store risiko, der står foran os.
Vi halter bagefter energimæssigt.
Vi halter bagefter teknologisk og måske i virkeligheden også i bredere forstand konkurrencemæssigt.
Jeg vil have et stærkt Europa, for det tror jeg er hele forudsætningen for, at vi også i fremtiden lever i fred og i frihed.
Så nej, jeg er ikke tilhænger af en timeout, mens der er krig.
Jeg er tilhænger af, at Europa bliver stærkere, står i egen ret, evner at forsvare sig selv og hverken er afhængig af russisk olie, gas eller andre råstoffer eller brændstoffer.
Men jeg også tilhænger af et Europa, der ikke er afhængig af Kina.
Så jeg siger nej til timeout, men altid ja til, at vi tager hensyn til mennesker, og det er ligegyldigt, om det er i Sønderjylland eller andre steder i Jylland.
Inger Støjberg (DD), 2024-11-05:
Det, jeg taler om, er, når vi omringer folks huse.
Jeg ved også, at statsministeren jo selv har set billeder af solceller, og hvis jeg bare lige må være så fri at citere det, statsministeren sagde, kommer der her et citat: »Det er jo en helt gold ørken, der er omkring den gård eller den ejendom, der ligger der.
Det synes jeg ikke ser særligt fedt ud, det der.«
Derfor er mit spørgsmål jo sådan set til statsministeren: Hvordan forholder statsministeren sig til vores forslag om at tage en timeout i forhold til nogle af de her solcelleanlæg for at se, hvad vi egentlig har brug for, og så få skubbet noget mere af det ud på havet, hvor det ikke generer folk?
For det, der er sagen, er, at en dame som Ilse Hauschultz ikke kan blive boende på sin ejendom, fordi der ser ud, som statsministeren siger her.
Og der må jeg bare sige, at der er jeg uenig med statsministeren, for jeg synes ikke, at det vigtigste i den henseende er at producere strøm til Tyskland; så synes jeg, det er vigtigere, at Ilse kan blive boende på sin ejendom.
Det er bare for at sige det, som det er.
Mette Frederiksen (S), 2024-11-05:
Vi kan altid diskutere, om man kan gøre tingene bedre og klogere, og som regel kan man altid gøre det lidt bedre end det, man gjorde i går.
Kan vi lægge endnu flere solceller på tage i stedet for der, hvor de er nu?
Det vil vi altid gerne diskutere.
Men er vi helt sikre på, at vi er enige?
For jeg synes, at jeg hørte for noget tid siden, at fru Inger Støjberg sagde, at man ikke vil være med til at producere mere energi end det, vi har brug for i Danmark, og altså f.eks. eksportere det til Tyskland, og så er vi jo ikke nødvendigvis helt enige.
For mig bekendt er Tyskland for at kunne gøre sig fri af den russiske gas og olie, og det er afhængigt af at kunne importere fra andre lande, og i og med at vi har et havområde, der potentielt kan være et skatkammer for Europa, og vi også er dygtige inden for andre teknologier, så er det jo en del af den danske opgave inden for sikkerhedspolitikken at eksportere grøn energi til andre lande.
Så som altid er der en for- og en bagside af en mønt.
Det er klart.
Inger Støjberg (DD), 2024-11-05:
Jeg tror godt, at statsministeren ved, at det slet ikke er det, jeg spørger ind til.
For selvfølgelig hænger energipolitik og sikkerhedspolitik sammen.
Det anerkender jeg fuldstændig, og jeg er helt enig.
Men jeg synes også, at statsministeren taler noget udenom, hvis jeg må være så fri.
For jeg taler netop ikke om at stoppe al produktion af grøn energi – slet, slet ikke.
Jeg taler udelukkende om de jernmarker, som kommer til at ødelægge folks hjem og steder at bo som i Ilse Hauschultz' tilfælde.
Hvorfor ikke bygge noget mere havvind?
Hvorfor ikke sætte solceller op på tagene i stedet for at ødelægge de områder, hvor folk bor?
Det er det, jeg spørger ind til, statsminister.
Det er ikke, om vi skal fortsætte vores kamp imod Rusland, for det er vi fuldstændig enige om at vi skal.
Vi er også enige om, at vi skal producere grøn energi.
Men hvorfor ødelægge de områder, hvor folk bor, i stedet for at få sat noget mere havvind op og få lagt nogle solceller op på tagene?
Mette Frederiksen (S), 2024-11-05:
For det første vil jeg gerne anerkende det brede sikkerhedspolitiske flertal, der er i Folketinget i dag.
Det er jeg rigtig glad for, og jeg synes, det klæder os som samfund.
Men hvis vi kigger på sikkerhedspolitikken, er en af de absolut største fejltagelser, vi har begået i Europa – en af de absolut største fejltagelser, vi har begået i moderne europæisk historie – at gøre os afhængige af Ruslands fossile brændstoffer.
Med Nord Stream 2 og inden da med andre infrastrukturprojekter har vi simpelt hen taget Putin og russernes energi direkte ind på vores eget kontinent.
Det er en kæmpe fejltagelse, og vi skal gøre os fri af de fossile brændstoffer af hensyn til klimaet, men vi skal i allerhøjeste grad også gøre det af hensyn til den sikkerhedspolitiske situation.
Det er jo i det lys, man skal se, at vi har behov for at producere mere vedvarende energi – det har vi på havet, og det har vi på land.
Så hvis man vil stå op imod russerne, kræver det også, at man står op for den vedvarende energi.
Når det er sagt, skal vi selvfølgelig gøre det her under stor hensyntagen til naboerne.
Der er nogle områder af vores land, der betaler en høj pris, hvad enten det er vindmøller, eller det er solceller.
Der går jeg ud fra, at vi både i folketingssammenhæng og i regeringssammenhæng, men også ude i den enkelte kommune gør det her så nænsomt og så klogt som overhovedet muligt; men jeg kommer ikke til at skrive under på, at vi opgiver vores kamp mod Rusland.
Kampen mod Rusland og forsvaret for Europa går også gennem energipolitikken i dag.
Inger Støjberg (DD), 2024-11-05:
Tak for det.
Jeg er enig i meget af det, som statsministeren indledte med at sige, og glæder mig til at diskutere forsvar og hele den del.
Statsministeren står jo i spidsen for en regering, der har en målsætning om at firedoble produktionen af strøm fra solceller og vindmøller på land frem mod 2030.
Det betyder, at regeringen lige nu skal i gang med at etablere 26 nye statslige solcelleparker, energiparker, og 24 af dem kommer til at ligge i Jylland.
En af statsministerens energiparker skal ligge i Perbøl ved Aabenraa, hvor Ilse Hauschultz bor.
Hendes ejendom bliver fuldstændig omringet af solceller.
Samtidig hører vi så også nu fra førende forskere på energifronten, at Danmark slet ikke har brug for al den strøm, der vil blive produceret i statsministerens kommende energiparker.
Vi er ved at omringe beboerne i landdistrikterne med jernmarker til at producere strøm til Nordtyskland.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge statsministeren
: Hvad er statsministerens svar egentlig til Ilse Hauschultz, der jo nu bliver tvunget til at flytte fra sin ejendom, fordi statsministeren har sat som mål at producere markant mere strøm via solceller på land, end vi overhovedet har brug for i Danmark?
Alex Vanopslagh (LA), 2024-11-05:
Tak for det.
I starten begrundede man det lidt med, at Danmark stod over for historisk store kriser.
Det gik man lidt væk fra igen, for det var åbenbart ikke så slemt, og i stedet har vi jo så set en regering, der har malet sådan et selvglad selvbillede op om, at grunden til, at man skulle have en regering hen over midten, var, at man kunne lave historisk store reformer.
Jeg vil jo gerne medgive både statsministeren og regeringen, at man er godt i gang med at skrive sig ind i historiebøgerne.
Jeg er i hvert fald ikke i tvivl om, at afskaffelsen af store bededag går over i historiebøgerne, at indførelsen af koranloven går over i historiebøgerne, og at regeringens mangel på popularitet nok også går over i historiebøgerne.
Men det var jo trods alt nok ikke den type historieskrivning, som statsministeren og regeringen ønskede med en regering hen over midten, men nok snarere det her med den historiske handlekraft og de store reformer.
Det er jo ærlig snak: Gassen er gået af ballonen hos regeringen, man er blevet metaltræt og har tabt modet og retningen – kært barn har mange navne.
Her til en start vil jeg egentlig bare høre, om statsministeren er enig med udenrigsministeren i, at gassen er gået af ballonen hos regeringen.