runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Samira Nawa (RV), 2024-04-04:
Mange tak.
Jeg synes, at store dele af debatten her i dag og også en god del af talerne har været præget af ideologi.
Nogle har tilkendegivet modstand mod lovforslaget på grund af toptopskatten, andre har tilkendegivet modstand mod lovforslaget, fordi der følger skattelettelser med.
I Radikale Venstre er vi ikke styret af blind ideologi, når det gælder skatter og afgifter.
Vi ser snarere skat som et værktøj til at realisere vores ambitioner om et grønt og klimavenligt Danmark med et stærkt velfærdssystem, hvor det kan betale sig at arbejde.
Og med den aftale, som vi lavede i december sidste år, og som vi nu gennemfører store dele af, rammer vi også en god del radikal politik.
For nogle år siden fremlagde vi en 2030-plan, hvor vi bl.a. foreslog at sænke skatten på arbejdsindkomsten i alle indkomstlag.
Vores forslag lød på højere jobfradrag, højere beskæftigelsesfradrag og højere topskattegrænse.
Vi mener ikke, at en toptopskat eller genindførelse af mellemskatten er den allermest elegante måde at indrette skattesystemet på.
Skattesystemet er rigelig kompliceret i forvejen, så når der indføres nye trin, gør det det ikke ligefrem nemmere at overskue.
Og det er egentlig bare sagt for at sige, at der også med Radikale Venstres briller er elementer i aftalen, som vi gerne havde set var gjort anderledes.
Men helt generelt ser vi den her aftale og skattelettelserne som en investering i vores fælles vækst og velfærd, og så er det en måde at få flere mennesker til at gå fra f.eks. deltid til fuldtid eller lægge en ekstra indsats.
Og det er jo ret afgørende for, at den meget efterspurgte arbejdskraft i både den private og offentlige sektor kan findes.
Og det er, synes vi, at tage et ansvar at gennemføre sådan et lovforslag
Her til sidst i min tale vil jeg bare fremhæve et mindre element fra aftalen, som så ikke lige er en del af lovforslaget, men som alligevel betyder ret meget for os i Radikale Venstre, nemlig de penge, der med aftalen bliver afsat til udsatte unge uden job og uddannelse.
Det er unge, der har forsøgt at tage en uddannelse, men er snublet i et stadig mere strømlinet uddannelsessystem.
Det er unge, hvoraf en stor del mistrives og er ensomme, og også dem giver vi et bedre økonomisk incitament til at komme i beskæftigelse, og vi giver dem dermed en hjælpende hånd med aftalen.
Alt i alt er Radikale Venstre for lovforslaget.
Tak for ordet, formand.
Peter Kofod (DF), 2024-04-04:
Tak for det, formand.
Vi var egentlig svært begejstrede i Dansk Folkeparti, da vi sidste år blev inviteret til forhandlinger om det her vigtige spørgsmål, for vi synes egentlig, det er godt, at vi diskuterer, hvad man bidrager med til fællesskabet, og hvordan vi skruer vores samfund sammen.
Så derfor havde vi også nogle høje forventninger, men vi blev ret hurtigt skuffede over de forhandlinger, som vi gik ind til.
Det var tydeligt for os, at regeringen på et meget tidligt tidspunkt havde lagt sig fast på nogle konditioner, som ikke var det, vi havde stillet vores vælgere i udsigt ved det sidste folketingsvalg.
Jeg kan godt afsløre, at vi kommer til at stemme nej til lovforslaget, som det ligger nu, og vi er jo ikke en del af aftalen, men jeg vil ikke stå her og tale om den sociale massegrav, eller hvor forfærdeligt det hele er, for sådan er det selvfølgelig ikke.
Det hele skal nok gå alligevel.
Men det, vi lagde frem for vores vælgere før valget, var et meget stort fokus på, at den ældre del af befolkningen, pensionister og førtidspensionister, skulle have et markant løft.
Det er der ikke i den her aftale lagt spor ud til.
Så man kan sige, at vægten i aftalen og det lovforslag, vi står med nu, er anderledes end det, vi stillede vores vælgere i udsigt, og derfor kan det heller ikke være den sådan største overraskelse, at vi endte uden for aftalen.
Der er også delelementer, som vi synes er meget positive, og som ligger lige for hos os, f.eks. den belønning, der er til seniorer, der bliver lidt længere på arbejdsmarkedet.
Det var også derfor, jeg spurgte den socialdemokratiske ordfører, da han var på talerstolen, om man kunne forestille sig, selv om vi ikke er en aftalepart, at man kunne splitte lovforslaget op, så vi kunne stemme for de dele, som vi var meget begejstrede for, og så undlade at stemme for noget andet.
Og det er et tilbud, som selvfølgelig stadig væk står ved magt, hvis regeringen skulle få lyst til det.
Men det klare udgangspunkt for os er, at vi ikke kommer til at støtte forslaget, som det ligger nu.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Det kan jeg faktisk godt have respekt for.
Men jeg kunne godt tænke mig, hvis ordføreren kunne udfolde i hvert fald lidt af ræsonnementet bag.
For jeg har også nogle gange været inde og forhandle aftaler, hvor jeg simpelt hen ikke syntes, jeg fik nok, og så ville jeg ikke være med i aftalen, men så ville jeg alligevel godt stemme for det, for jeg syntes grundlæggende, at der var nogle gode ting.
Jeg ved, at DF også nogle gange har stemt for noget, hvor man ikke er med i aftalen, så hvad er ræsonnementet bag?
Peter Kofod (DF), 2024-04-04:
Ræsonnementet er, at hvis man ser på den økonomi, der er en del af den her aftale, og hvis vi så havde flyttet vægten, så det havde fordelt sig mere over, at vi kunne have set, at der havde været en klar fordel af, at vi f.eks. havde været ovre i de forhandlinger, og at man var kommet os i møde med noget af det, havde det været langt nemmere at stemme for.
Men det er bare ikke vores indtryk fra det forhandlingsforløb, som i øvrigt også var ret kort, at vi har kunnet flytte nærmest nogen kommaer.
Altså, det har været noget, regeringen har lagt på bordet stort set, og så har vi haft nogle meget, meget stærke interesser politisk i at gøre noget andet, fordi vi mener noget andet.
For vi mente det, vi sagde i valgkampen med, at særlig pensionister og førtidspensionister skulle have noget ud af at lave sådan en aftale.
Det kan være, det er mine evner, der ikke rækker, men vi kom simpelt hen ikke i mål med noget.
Der ligger en lillebitte smule, hvis man bliver længere på arbejdsmarkedet som senior, det er glædeligt, men vi kom bare ikke særlig langt.
Så det vil være at stå og flage en sejr, som ikke findes, hvis vi skulle sige, at det her var fantastisk.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Jeg tror nu ikke, ordføreren så meget skal tillægge det sine forhandlingsevner; det er nok mere, fordi det var bestemt på forhånd, hvad der kom til at ske derinde.
Men hvad er der for nogle elementer?
Det eneste, som jeg kan se DF vil være meget imod, er topskat.
Og det forstår jeg ikke; der lægger man sig jo tit ovre ved Enhedslisten og SF, som er imod folk, der tjener penge, og synes, de skal betale mere i skat, og staten og politikerne skal tage flere penge.
Men de andre elementer, altså et stigende beskæftigelsesfradrag, hjælp til de enlige, noget til seniorer – hvad er det, der i den her aftale nu gør, at man ikke kan stemme for den nede i Folketingssalen?
For det er jo det, det handler om nu.
Nu handler det ikke om, om man er med i aftalen, nu handler det om, om man kan stemme for det, der kommer i salen.
Peter Kofod (DF), 2024-04-04:
Balancen i det er simpelt hen forkert.
Jeg hader ikke rige mennesker overhovedet, jeg under folk, der tjener mange penge, at de får lov til det, og at de også beholder en del af det selv, men balancen i den her aftale er forkert.
Altså, 0 kr. til pensionister og førtidspensionister, og så er der på den anden side en meget stor sænkelse af topskatten.
Jeg synes bare, der er noget galt med den balance, der er.
Så vi kunne sagtens have været en del af noget, hvor man havde skabt en bedre balance.
Altså, vi kunne sagtens være en del af en aftale, der sænker skatter, men det, der er her, er simpelt hen for langt fra det, som vi gik til valg på og mener.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-04:
Jeg hørte ikke et svar på mit spørgsmål.
Altså, hvor meget skal der til, før Enhedslisten er tilfredse?
Hvor høj en marginalskat skal vi op på, før Enhedslisten siger: Nu bidrager de rige tilstrækkeligt; nu må de godt beholde resten af deres penge?
Hvad skal vi bare sådan cirka op på?
Steffen W. Frølund (LA), 2024-04-04:
Så fru Pernille Vermund stiller op med vores politik, som det er i dag.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-04:
Tak for talen.
Det eneste, jeg bare ikke forstår af talen, hvis jeg skal være helt ærlig, er, at ordføreren siger, at der er råd til begge dele, både velfærd og skattelettelser – nok med henvisning til at Socialdemokratiet gik til valg på og lovede velfærd frem for skattelettelser – men det passer jo ikke.
Lige nu bliver budgetter genåbnet, og der bliver skåret ned.
Over 73 pct. af lærerkredsene sagde, at der skal skæres på skolerne.
Der bliver ikke holdt hånden under fyringer.
Vi har lige set, at sygeplejersker bliver fyret, selv om der faktisk er brug for, at vi ansætter flere.
Det med, at det skulle være socialt ansvarligt, forstår jeg heller ikke.
Hvordan er det socialt ansvarligt, at en direktør får 1.200 kr. i skattelettelser, mens en sosu kan se frem til 200 kr.?
Og folkepensionisten og førtidspensionisten, der om noget har været ramt af den stigende inflation, får 0 kr.
Hvordan hænger det sammen?
Anders Kronborg (S), 2024-04-04:
Jeg tror, at jeg er nødt til først at rette en misforståelse, for det er jo simpelt hen ikke korrekt, når ordføreren fra Enhedslisten fortæller, at Socialdemokratiet gik til folketingsvalg i 2022 på et slogan om velfærd frem for skattelettelser.
Det er rigtigt, at hvis vi kigger tilbage i historiebøgerne, var der nogle valgkampe, hvor det slogan eksisterede i den socialdemokratiske valgkamp, men vi gik rent faktisk her til valg på at lave skattelettelser, bl.a. beskæftigelsesfradraget, som gavner den enlige forsørger.
I en tid med inflation og stigende priser synes vi i Socialdemokratiet faktisk også, det er velfærd, at vi giver lidt flere penge til sosu-assistenten, der er enlig mor til et par børn, og til vinduespudseren, der er enlig mor til et par børn.
Det synes vi faktisk er sund fornuft, så man også har råd til at tage den ekstra biograftur med ungerne for at få lidt familietid med dem.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-04:
Men I giver jo ikke flere penge til sosu'en; I giver flere penge til direktøren.
Uligheden kommer til at vokse med den her aftale, og den sosu, der kommer til at blive fyret på grund af de nedskæringer, der er i kommunen og regionen, kommer jo til at få endnu færre penge.
I forbindelse med den finanslov, der lige er landet, fik vi at vide, at med henvisning til inflationen ville vi få den skrabede finanslov, som vi fik.
Så der er jo ikke engang blevet adresseret det problem, vi har i forhold til velfærden.
Det er derfor, jeg ikke forstår, hvordan man kan sige, at der er råd til begge dele, altså når der er blevet skåret massivt i velfærden, når der skal skæres endnu mere, og når vi kommer til at se ind i skattelettelser, som er så skæve.
Hvordan hænger det sammen?
Anders Kronborg (S), 2024-04-04:
Jeg bliver faktisk oprigtigt i tvivl om, om Enhedslisten har sendt en ordfører, der overhovedet har læst den her personskatteaftale, som er indgået mellem flere partier i Folketinget.
Ordføreren spørger mig til og fortæller, at der ikke bliver givet skattelettelser til den enlige sosu-assistent.
Det gør der jo.
Jeg har lige redegjort for, at den enlige sosu-assistent kan få op til lige knap 700 kr. om måneden.
Lige knap 700 kr. om måneden kan altså mærkes, hvis man er enlig sosu-assistent med et par børn.
Det er min påstand.
Det er muligt, at Enhedslisten ønsker at straffe den her sosu-assistent med øgede skatter; det gør vi ikke i Socialdemokratiet.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-04-04:
Tak for det.
Det er jo rigtigt, at Socialdemokratiet gik til valg på skattelettelser målrettet bunden, og jeg har også hørt ordføreren hr. Anders Kronborgs formand udtale, at nu kom der skattelettelser målrettet bunden.
Hvem mener ordføreren at de her skattelettelser er målrettet?
Når man tager højde for, at direktøren får en større skattelettelse end dem med de laveste indkomster på arbejdsmarkedet, også selv om de er enlige forsørgere, når man tager højde for, at dem, der tidligere har betalt topskat og nu overgår til mellemskat, er dem, der får de største skattelettelser, og når man tager højde for, at de 10 pct. rigeste får en 14 gange større skattelettelse end de 40 pct. fattigste på vores arbejdsmarked, hvem mener ordføreren så at de her skattelettelser er målrettet?
Anders Kronborg (S), 2024-04-04:
Det er jo indiskutabelt, at i forhold til den her personskattereform går tre fjerdedele til skattelettelser i bunden; det er fuldstændig indiskutabelt.
Og så synes jeg jo, der er en balance, som ordføreren for SF glemmer i sit spørgsmål, og det er, at vi jo går ind og indfører en ny toptopskat, altså en millionærskat for dem, der tjener 2,5 mio. kr. og derover.
Det synes jeg er en balance i den her reform, som er fornuftig.
Derfor er det jo, når man går ind og aflæser, hvad den her skattereform giver på ulighedsskalaen – nu kan vi jo være ærlige over for hinanden – en af de skattereformer, som, hvis vi også ser historisk på det, skaber det mindste udsving på Ginikoefficienten; mig bekendt ligger det på 0,08.
Nu var der lidt tidligere en ordfører fra Enhedslisten heroppe, og vedkommende havde også en kollega herinde i salen i sidste periode, der hed Henning Hyllested.
Før hr. Henning Hyllested kom i Folketinget, var han tillidsmand for havnearbejderne i Esbjerg.
Mange af dem betaler topskat i dag.
De knokler på havnen, og det er rigtigt, at de får en skattelettelse, ligesom smeden, der knokler på værkstedet, får en skattelettelse.
Jeg synes sådan set, det er ganske rimeligt, at dem, der går og knokler, kan beholde lidt flere af deres penge.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Der lægges op til, at den her lov skal træde i kraft den 1. juni 2024.
Når man så kigger på, hvornår de forskellige ting skal træde i kraft, er mange af dem først i 2026.
Med ordførerens egne ord er folk nu ramt af inflation og stigende priser.
Hvorfor vente?
Anders Kronborg (S), 2024-04-04:
Det er jo klart, at når vi kigger ud over årene, skal det jo også finansieres, og vi vil stadig gerne have et rum også til velfærd, men det er ikke ude i 2026, det først begynder at blive rullet ud.
Det starter jo med at blive rullet ud allerede fra finansåret 2025.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Ja, det er rigtigt, at der er nogle elementer, der gør det, men mange af elementerne, langt størstedelen af elementerne, rulles først ud i 2026.
Det er jo sådan, at hvis man kigger på det nuværende strukturelle overskud, som man har på finansloven, så er der midler, både via det økonomiske råderum og andet, til at prioritere det her, hvis det var noget, man ønskede.
Det er jo en prioriteringssag.
Man siger, at det ønsker man ikke.
Derfor siger jeg bare, når det er sådan, at man siger nu her, at man gerne vil hjælpe folk med stigende regninger, at det jo er nu, de mærker det, mærker inflationen, at det er nu, de mærker, at afgifter stiger, og at det er nu, de mærker, at priserne er steget.
Nu kan vi så måske kigge ind i en inflation, som på sigt bliver lavere igen, men det er jo det, der nu er problemet for dem i 2025.
Anders Kronborg (S), 2024-04-04:
Jeg synes jo i virkeligheden, hvis jeg skal være helt ærlig, at når vi ser på andre ting herinde i det her hus, der tager tid, så er det her jo sådan set gået forholdsvis hurtigt, i forhold til at så mange partier er blevet enige om en aftale.
Nu førstebehandler vi sagen i dag, og allerede fra 2025 begynder det her at blive rullet ud.
Så er det klart, at så skal der være balancer, for der er også andre ting, som vi ønsker, og det er det muliges kunst.
Mads Olsen (SF), 2024-04-04:
Ordføreren siger jo, at der er plads til både skattelettelser og velfærd, men for under 1 måned siden meddelte en borgmester, at hun ikke ville genopstille ved valget, fordi det med at spare og spare simpelt hen slider på hende.
Hun kommer jo fra Socialdemokratiet, så derfor synes jeg, det er lidt sjovt.
Hvem skal man dog tro på?
Skal man tro på ordføreren, eller skal man tro på borgmesteren derude med hånden på kogepladen?
Er der råd til skattelettelser og velfærd, eller hvem har ret her?
Anders Kronborg (S), 2024-04-04:
Nu synes jeg efterhånden, det bliver en lille smule kafkask.
For siden regeringsskiftet i 2019 er det jo faktuelt sådan, at man har ændret nulvækst til faktisk at blive en vækst i forhold til det offentlige forbrug.
Kommunerne har gentagne gange, år efter år, fået flere penge i økonomiaftalerne, end da der var en borgerlig regering i Danmark.
Jeg er også bare nødt til at sige, at for os er det altså velfærd, at vi giver f.eks. sosu-assistenten lidt flere penge, og jeg tror ikke, det er gået ordførerens næse forbi, at vi jo også har haft diskussioner blandt partierne i regeringen, fordi vi er forskellige.
F.eks. har jeg selv haft nogle sværdslag med hr. Mohammad Rona, som gerne havde set, at vi havde sænket selskabsskatten.
Jeg tror, det var 5-6 procentpoint, som Moderaterne ønskede.
Der sagde Socialdemokraterne fuldstændig nej, og at det ville skabe øget ulighed.
Her bruger vi altså tre fjerdele af pengene i reformen på at sænke skatten for helt almindelige lønmodtagere i bunden.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-04-04:
Ja, og det er jo også sådan, at toptopskatten – det ved både ordføreren og jeg – for rigtig mange af toptopskatteyderne er ret let at omgå, fordi man kan få udbetalt udbytter, og så stiger uligheden ret markant i den her reform.
Lad mig spørge til det med det socialdemokratiske princip om, at de bredeste skuldre skal bære det største læs: Er ordføreren ikke enig i, at nu letter man læsset for alle dem, der før betalte topskat, op til at de har tjent 2,5 mio. kr.? Alle dem, der tjente mellem 750.000 kr. og 2,5 mio. kr., får nu den største skattelettelse.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-04-04:
Jeg synes jo generelt, at hvis man overtræder de fælles regler, vi har, skal det have en mærkbar konsekvens.
Der er lagt op til i den her sammenhæng et spænd i bødestørrelse mellem 30.000 kr. og 100.000 kr.
Det vil kunne mærkes.
Men jeg synes i det hele taget, vi skal følge det, vi nu har sat i gang og vedtaget med hinanden: Hvordan fungerer uddannelsen?
Har det den konsekvens, at folk tager det her mere seriøst?
Og så skal vi følge det tæt.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-04:
Vi kan jo blive enige om, at når materialet i årevis var kendt for at være farligt, indtil det blev forbudt i 1986 og nu siden 1986 har været forbudt, findes der ingen undskyldninger mere for ikke at behandle det her materiale med den varsomhed, som det skal behandles med – der findes ingen undskyldninger.
Kim Valentin (V), 2024-04-04:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Jeg hæfter mig ved, at der er rigtig mange, der er døde af det, og at vores hospitalsvæsen faktisk er belastet af det; der er meget store udgifter dér.
Men det vigtigste er selvfølgelig, at der er nogle, der faktisk får et dårligt liv og måske endda dør netop af asbestose, og det er noget af det, som vi forhindrer med den her lovgivning.
Så er det selvfølgelig vigtigt at have den rigtige kapacitet, det er jeg fuldstændig med på, og det, jeg lægger op til, er, at vi i udvalgsarbejdet taler om de her ting, undersøger, hvad de rigtige tal er, og at vi så får kapaciteten på plads i forhold til det, altså går i dialog med branchen.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-04:
Ordføreren er aldrig uenig i, at vi skal tage fat i de mennesker, der ved noget om det, for at lave den bedst mulige lovgivning herinde.
Og vi skal heller ikke have overkapacitet, det er jeg fuldstændig enig i.
Vi skal jo ikke have endnu flere folk, der bare sidder på en eller anden statslig betaling.
Men det her bliver jo finansieret af virksomhederne selv, typisk af deres interesseorganisationer, som udbyder det her, og som også typisk udbyder auditordningerne, som man skal bestå.
Inden for f.eks. kloakbranchen skal du gøre det hvert andet år, og der kommer der simpelt hen mennesker ud, som bestemmer, om du er autoriseret de næste 2 år, eller du ikke er det.
Og jeg tror, det er sådan en ordning, vi også skal have på asbestområdet, altså en ordning, der skal genopfriskes, og en kontrolordning, der gør, at der er folk inde på kontoret, der også har styr på, at tingene bliver gjort rigtigt.
Jeg er ikke i tvivl om, at hr. Kim Valentin har de bedste intentioner, men jeg tror bare, at hr. Kim Valentin skal lytte til dem, der siger, at det nok nærmere bliver et par tusinde end et par hundrede.
Karin Liltorp (M), 2024-04-04:
En af de allerførste demonstrationer, jeg overværede, var dengang, jeg var purung tilbage i 1980'erne.
Jeg kan ikke huske alle detaljerne, men det handlede i hvert fald om, at vores skole var bygget med asbest, og derfor skulle alle møde op i rumdragter for ligesom at illustrere faren.
Det gjorde et kæmpestort indtryk på lille Karin, for asbest er enormt giftigt, og det vidste man allerede dengang i forhistorisk tid.
Historien om asbest er også historien om en af farerne ved den menneskelige opfindsomhed.
En klog person får en idé, andre ser lyset, og så er det bare fremad, især hvis man kan tjene penge på det.
Og inden man opdager, hvor skadeligt det er, er der allerede sket enorme skader.
Det har jo ikke kun været tilfældet med asbest; jeg vil også nævne bly, og mangeårigt brug af blyholdig benzin har haft helt enormt ødelæggende konsekvenser for både mennesker og for natur.
De her historier skal gerne minde os om, hvorfor det er så vigtigt at teste nye stoffer, inden vi slipper dem løs på markedet.
Og heldigvis er vi siden dengang blevet klogere, og vi har fået lavet gode reguleringer, bl.a. med vores kemikalielovgivning REACH, men vi skal stadig være på vagt, og vi skal erkende vores til tider meget begrænsede forståelse af mulige konsekvenser.
Nå, men siden man tilbage i 1800-tallet fandt ud af, at asbest havde helt specielle egenskaber, har man brugt det alverdens steder, især i byggebranchen, fordi det kan modstå meget høje temperaturer, men man har endda anvendt det i cigaretfiltre.
Indtil det blev forbudt i 1986, har det kostet mange tusind menneskeliv, og som det allerede er blevet nævnt flere gange, gør det det stadig, fordi det er så udbredt et byggemateriale.
Derfor kan man ikke være for forsigtig, når man arbejder med asbest, og derfor er det selvfølgelig så fornuftigt, at vi får indført et krav om autorisation, når man skal håndtere det.
Derfor støtter Moderaterne også op om forslaget.
Dina Raabjerg (KF), 2024-04-04:
Tak, formand.
Vi har historisk haft nogle kedelige sager om dårlig håndtering af asbest.
Med det her lovforslag sikrer vi, at det kun er kvalificerede virksomheder, som kan udføre arbejdet med asbest, og at arbejdet udføres efter bedste praksis.
Derved minimerer vi risikoen for sundhedsskadelige asbesteksponeringer for både medarbejdere og den omkringliggende befolkning.
Samtidig får vi et mere transparent og retfærdigt marked, hvor virksomhederne konkurrerer på lige vilkår baseret på kvalifikationer og autorisationer.
På samme vis sikrer vi, at der med lovforslagets punkt om offentliggørelse af udenlandske virksomheders arbejdsmiljø er lige konkurrencevilkår og gennemsigtighed dér også.
At gå på kompromis med medarbejdernes sikkerhed må aldrig nogen sinde blive et konkurrenceparameter.
Endelig indebærer lovforslaget også et element om offentliggørelse af data om arbejdsulykker.
Her vil jeg fremføre en lille bekymring for, at der ikke er klare og præcise kriterier for, hvilke oplysninger der offentliggøres og under hvilke omstændigheder.
Uden en præcisering af f.eks. dødsulykker risikerer vi, at beslutningerne om, hvad der offentliggøres, sker på baggrund af subjektive vurderinger, og at der over tid kan ske et skred i, hvad det er, vi offentliggør.
Der kan desuden opstå en risiko for beskyldning om favorisering eller diskrimination, og det er vigtigt, at virksomhederne har en klar forventning om og en forståelse af, hvilke ulykker der offentliggøres, og at der ligeledes er en klarhed for dem, der administrerer reglerne.
Lovforslaget bør derfor også inkludere klarhed om afgørelser og kriterier, for det vil bidrage til at sikre retfærdighed og gennemsigtighed i processen.
Men bortset fra denne lille bekymring kan Det Konservative Folkeparti naturligvis støtte lovforslaget.