runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Torp (SF), 2018-11-06:
Jamen hvis det skal være af omsorg for børnene, hvorfor er det så politiet, der skal hente børnene og forældrene?
Det, vi har aftalt i de andre aftaler, er jo præcis, at et barn hverken skal hentes af foged eller politi, medmindre barnet er i fare, så det faktisk er for at beskytte barnet.
Tak for det.
I såvel den nye lov om familieret, som ordførerens eget parti har været med til, som i den seneste aftale om flytning af børn fra et anbringelsessted til et andet har der været en bred kreds af partier, som har ønsket, at man ikke bruger den form for magtanvendelse over for børn, medmindre det decideret er for at beskytte barnet, så det altså ville være et svigt ikke at hente barnet med magt.
Derfor undrer det mig bare lidt, hvordan det her forslag rimer med den intention, som i hvert fald socialordføreren fra ordførerens parti har på de to andre områder, nemlig at vi skal bringe de situationer, hvor børn hentes ved politiets hjælp, ned på nul.
Rosa Lund (EL), 2018-11-06:
Jamen så kan vi måske ved en anden lejlighed tage en spændende snak om, hvornår noget er en straf, og hvornår noget ikke er det osv.
Jeg synes, at det her lovforslag ligger meget et sted mellem nogle sociale indsatser og noget, der er strafferetligt.
Altså, jeg synes, det bevæger sig meget tættere på noget, der minder om straf.
Men jeg vil da gerne høre om fru Trine Bramsens holdning til alle de interessenter, som vi har læst om og set.
For Trine Bramsen nævner selv, at der har været mange interessenter involveret i processen, og når jeg læser høringssvarene, ser jeg ikke en stor begejstring for fagligheden i det her lovforslag.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre Socialdemokratiets holdning til.
Pernille Skipper (EL), 2018-11-06:
Tak for det.
Og jeg beklager langsommeligheden med knappen her.
Tak til ordføreren for talen.
Jeg synes jo, det er et ganske interessant område, som jeg har fulgt rigtig meget med i som socialordfører for Enhedslisten, og som i vores optik er vigtigt, altså fordi man har at gøre med en ganske udsat gruppe af børn, for der er jo tale om børn, der er meget, meget udsatte.
De fleste lever i fattigdom, har selv været udsat for vold eller overgreb, er måske selvskadende.
Der er, når vi taler om børn, som begår alvorlig kriminalitet, altid problemer.
Det er altså ikke noget, der bare kommer ud af den blå luft; der er tale om ganske sårbare unge.
Og de har jo brug for hjælp, støtte og vejledning til at udvikle sig til at blive voksne hele mennesker, kan man sige.
Det, som jeg bider mærke i i ordførerens tale, er, at der bliver henvist til sagligheden.
Så jeg kunne bare godt tænke mig at høre, hvad det er for nogle børneorganisationer, fagorganisationer, professorer, som synes, at straf og konsekvens er vejen at gå – for jeg har kun mødt fagpersoner, eksperter, der siger det stik modsatte.
Trine Bramsen (S), 2018-11-06:
Der er overhovedet ikke tale om straf i forbindelse med den her lovpakke.
Det, der er tale om, er reaktioner, og det er fra den sociale redskabskasse.
Der bliver vi nødt til at være meget klare, fordi straf er noget, man bruger i den strafferetlige redskabskasse.
Straf er ikke noget, man bruger i den sociale redskabskasse.
Og det er alene sociale initiativer, som her kan bruges rettet mod de unge.
Hvis man i fri fortolkning mener, at det er en straf at skulle gå til fodbold eller rydde op efter sine skader, kan man jo selvfølgelig godt sådan selv begynde at definere det som straf, men når vi arbejder med love, tror jeg, at det er meget vigtigt, at vi er præcise, med hensyn til hvor de forskellige begreber hører hjemme.
Straf hører altså hjemme ovre i den strafferetlige kontekst, og det er ikke det, vi behandler her.
I forhold til det andet er det jo helt rigtigt, at der har været omkring 100 interessenter involveret i tilvejebringelsen af det her udspil, endda ad flere omgange.
Nogle ønsker redskaber, andre ønsker ikke redskaber.
Men det ændrer altså ikke ved, at dem, der har ytret ønske om eksempelvis større alarmer, skal have muligheden for at bruge dem.
Vi bliver lige nødt til at være meget præcise, med hensyn til hvor straf hører hjemme.
Straf hører hjemme i den strafferetlige lovgivning.
Det her er ikke strafferetlig lovgivning, vi arbejder med, men det er altså sociallovgivning.
Man kan godt, når man sådan snakker med sine venner og den slags, selv lave sine egne begrebsafklaringer, men når vi taler om lovgivning, er der altså meget præcise definitioner på, hvad der er straf, og hvad der er sociallovgivning.
Så håber jeg, at fru Rosa Lund har læst besvarelsen af høringssvarene.
Trine Torp (SF), 2018-11-06:
Tak for det.
Det kan jo ærgre lidt, når de reaktioner, der kommer fra faktiske organisationer, både juridiske eksperter og organisationer på børneområderne, sådan bliver afvist med, at den kritik, de har, er myter og misforståelser.
Og alene det, at det faktisk bliver behandlet på den her måde lige nu, altså at det er justitsministeren, der fremsætter forslaget, og ikke socialministeren, og at det er Retsudvalget, der skal behandle forslaget, og ikke Socialudvalget, peger jo i retning af, at det ikke er sociallovgivning, vi er ved at lave nu.
Det kunne jeg godt tænke mig at bede ordføreren om at komme med en refleksion over.
Trine Bramsen (S), 2018-11-06:
Altså, det er jo ikke anderledes end det ungdomskriminalitetsudspil, som Socialdemokratiet, Radikale Venstre og SF lancerede, da vi havde regeringsmagten sammen.
Det blev også lanceret i regi af Justitsministeriet, selv om der var flere ministerier, der var inddraget i arbejdet.
Så der er jo ikke ændret på det.
I forhold til høringssvarene håber jeg da, at fru Trine Torp har læst alle de steder, hvor de kritiske høringssvar er imødekommet, for det er jo ikke så få steder, at der er sket imødekommelser.
Jeg nævnte dem selv i min ordførertale – bare et uddrag – og de har været vigtige for Socialdemokratiet: børnekonventionen, evalueringer allerede efter 3 måneder og derefter opfølgning hvert halve år, rigtig mange præciseringer, hvor der var peget på, at noget var uklart.
Så der er da bestemt blevet lyttet til de kritiske høringssvar, men det er simpelt hen ikke rigtigt, når man påstår, at der er tale om straf, eller at der er tale om at sænke den kriminelle lavalder eller indføre børnefængsler.
Trine Torp (SF), 2018-11-06:
Jeg har bestemt læst det, og jeg anerkender også, at der er sket nogle forbedringer af det lovforslag, der ligger, og tak for det.
Men ifølge børnekonventionen skal barnets tarv jo stå øverst i dansk lovgivning, når vi laver lovgivning, men hvis det skal være til barnets bedste og mere helhedsorienteret og bygge på barnets egne ressourcer og tilrettelægges på baggrund af en konkret vurdering af barnets behov, hvorfor skal det så ligge i politiets regi?
Trine Bramsen (S), 2018-11-06:
Jamen det skal det jo så heller ikke.
Det står meget klart i præciseringerne af høringssvarene, at der er en uafhængighed for det her nævn.
Så nævnet bliver uafhængigt.
Det kommer jo netop ikke til at ligge samme sted som politiet.
Rasmus Prehn (S), 2018-11-07:
Tak for en dejlig engageret og levende tale.
Der er ikke nogen tvivl om, at Venstres ordfører virkelig også brænder for det her, men det er jo derfor, at vi fra Socialdemokratiets side undrer os lidt over, at man så ikke har fulgt op med mere konkret handling.
Nu siger Venstres ordfører: Vi vil gerne have et særligt vejpoliti, inspireret af tysk model osv.
Altså, hvad er status på det?
Hvorfor er der ikke sket noget?
Jeg synes, Venstres ordfører har talt om det nu i 3 år, og der er ikke rigtig sket noget.
Det kan godt være, det er i vejsiden, men selv om man bor i en filippinsk lejr i Padborg, kører man jo lastbil på vejene og kan blive taget af politiet der, så det giver vel mening.
Altså, hvorfor har man skruet ned for ressourcerne på det her vigtige område, når man er så optaget af det, som hr. Kristian Pihl Lorentzen er, og ovenikøbet taler om, at man skal have et særligt vejpoliti, som jo så heller ikke er kommet endnu?
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-11-07:
Jamen det mener jeg det er.
Altså, social dumping kan man definere på et utal af måder.
I mit univers er det sådan, at hvis danske arbejdere udkonkurreres på deres levebrød i Danmark af udenlandsk arbejdskraft, som er her fuldt lovligt, så ser jeg det som social dumping.
Hvis vi har de her tilfælde, hvor der er tale om underbetaling, og hvor man arbejder under hårdere vilkår, end danskere måtte være vant til, så er det en grad strammere.
Så er det, hvad jeg vil kalde rigtig ubehagelig social dumping.
Det, vi ser her, er en kombination af rigtig ubehagelig social dumping og så i øvrigt alle de tillægsord, som ordføreren selv bragte på bane – griskhed osv. – i én kombination.
Så der er mange grader af social dumping, men arbejdskraftens fri bevægelighed er alle problemers moder, når det handler om social dumping, fordi vi har et massivt pres på det danske arbejdsmarked, fordi det er så godt, fordi det er så velreguleret, og fordi vi er så højtlønnede for at sige det populært.
Så presset for at komme ind lovligt eller ulovligt er simpelt hen for stort.
Så ja, det er arbejdskraftens fri bevægelighed.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-07:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg synes, det er nogle vigtige og alvorlige og nødvendige ord, som ordføreren udtaler.
Jeg studser bare lige over den der med, at det er arbejdskraftens fri og uhæmmede bevægelighed, der er problemet, og vil give ordføreren mulighed for at reflektere.
For er det den fri bevægelighed, der er problemet, eller er det uhæmmede, kapitalistiske, uansvarlige, uanstændige virksomheder, der udnytter den her fri bevægelighed?
For som jeg ser det, er det kontrollen, som jeg også kommer ind på i min ordførertale, der er nødvendig her.
Men jeg vil godt lige have, at ordføreren uddyber, om det virkelig er den fri bevægelighed, som her er det grundlæggende problem.
Rasmus Prehn (S), 2018-11-07:
Nu var det, fordi debatten kom op i forbindelse med en kritik af ministeren, som nævnte, at det også er et element, man kan gøre noget ved.
For vi har også eksempler på danske vognmænd, som så benytter lejligheden til at køre med lavere lønninger.
Det kunne vi rette op på ved at have en retstilstand i godskørselsloven som den, der var gældende før højesteretsdommen, som jo siger, at man ikke kan stille krav om overenskomster.
Det ville være fornuftigt på det område, fordi der altså er for mange eksempler på social dumping, og det, vi har brug for, er ordentlige, rimelige danske lønvilkår, så man kan forsørge en familie og betale sin husleje, når man har et job som chauffør.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-11-07:
Vi er fuldstændig enige.
Man skal ikke kunne spekulere i at tjene penge på andres usle arbejdsforhold.
Der er vi fuldstændig enige.
Og så skal vi have fundet nogle løsninger inden for de rammer, vi har.
Dels har vi nogle EU-rammer, som vi er nødt til at forholde os til, og som vi kæmper sammen fra dansk side bl.a. i vejalliancen for at få forbedret – det kommer vi nærmere ind på i debatten – dels har vi en dansk godskørselslov, som også blev nævnt.
Men er hr. Rasmus Prehn ikke enig i, at den altså kun gælder for dansk indregistrerede lastbiler, hvorimod udenlandske lastbiler ikke reguleres af godskørselsloven?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-11-07:
Det er derfor, vi er optaget af i Venstre at få et særligt korps, som ikke er politifolk.
Det kan godt være, der skal tilknyttes en politimand i en razzia, men det skal ikke være politiet, der har teten, men nogle andre, som har de fornødne ressourcer til det her.
Det er vi meget optaget af, og jeg kan berolige Rasmus Prehn med, at det er inde i maskinrummet.
Der arbejdes med tingene, så det skal nok komme, især hvis vi vinder det kommende folketingsvalg, hvad jeg tror på vi gør.
Tak til hr. Rasmus Prehn for en engageret tale.
Det var næsten ikke til at få stoppet igen.
Det her er jo en sag, hvor der er bred politisk enighed om, at det, vi har set i Padborg, er helt uacceptabelt, og at vi vil have ordnede forhold.
Det er jo et falsk billede.
Som ministeren har fortalt, startede det her i 2013, og da begyndte man at gøre noget.
Det er jo sådan, at hver gang man har konstateret nogle ulovligheder, er det blevet efterforsket af politiet.
Altså, når man ser noget ulovligt, melder man det til politiet, og så bliver det efterforsket.
Jeg har da oplevet, at der var et bredt politisk flertal med bl.a. Socialdemokratiet, som ønskede, at politiet skulle opprioritere noget andet, f.eks. kampen mod bander osv.
Så tærer det jo på de ressourcer, man bl.a. kan bruge til vejsidekontroller.
Så lad os nu finde nogle fælles løsninger på det her alvorlige problem i stedet for sådan at sige: Vi er nogle, der er lidt bedre end andre.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-11-07:
Tak for det.
Jeg noterer mig helt indledningsvis, at der åbenbart er et vist genbrug i ordvalget i de forskellige ordførertaler.
Det er faktisk tankevækkende.
Men det vil min egen tale så også understrege, for det er beskæmmende at skulle stå her i dag og tale om dagens emne.
Det er beskæmmende, fordi jeg i min naivitet egentlig troede, at slaveri hørte til i en anden tid og en anden verdensdel, men der tog jeg så fejl.
De vilkår i Padborg, vi har hørt om, er muligvis ikke slaveri ifølge Dansk Sprognævns definition, men i praksis er det altså svært at finde et bedre udtryk: 200 filippinere i barakker, der må betegnes som slum, madlavning under uhumske forhold og en generel hygiejnestandard, der minder om en Roskilde Festival sent lørdag nat – alt sammen foregik for næsen af os i Padborg, ovenikøbet fuldt lovligt, ser det ud til.
Det eneste glædelige ved sagen er, at den har skabt debat, bl.a. her i dag, men det ulykkelige er så, at der formodentlig findes adskillige tilsvarende lejre i Europa, som ikke er kommet til offentlighedens kendskab.
Hvorfor tror jeg det?
Hvorfor står jeg og siger det?
Der er i 2017 givet mere end 108.000 arbejdstilladelser til borgere uden for EU.
Det vil altså sige chauffører, der hyres til firmaer i Polen eller Litauen, og som derefter kan køre lovligt eller ulovligt – det kommer sig ikke så nøje – i hele Europa.
Et EU-land må selvfølgelig selv hente den arbejdskraft, hvis det skønnes nødvendigt.
Det må vi sige.
Den almindelige danske lastbilchauffør og sikkert også den tyske, hollandske og svenske lastbilchauffør må altså leve på et arbejdsmarked, hvor han skal konkurrere med eksempelvis en filippiner, der tvunget af nød i månedsvis bor i sit førerhus, går på toilettet i diverse buske og skove og i øvrigt mæsker sig til en timeløn på 15-20 kr.
Det er simpelt hen fuldkommen uacceptabelt, at vi skal være vidne til det her.
Der er fremsat et forslag til vedtagelse, som jeg finder er banebrydende.
Ja til bevægelighed, men en styret og kontrolleret bevægelighed er vejen frem, hvis vi for alvor vil social dumping til livs.
Så jeg glæder mig til debatten, og så glæder jeg mig til at finde ud af, om regeringen er klar til for alvor at stoppe social dumping, eller om EU-reglerne er vigtigere end danske arbejdere.
Karsten Hønge (SF), 2018-11-07:
Hr. Kristian Pihl Lorentzen siger, at der jo også er danske chauffører, der kører i udlandet.
Kan ordføreren nævne et land, hvor danske chauffører underbyder de lokale chauffører?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-11-07:
Ja, vi stemmer for.
Karsten Hønge (SF), 2018-11-07:
Så konklusionen er, at det argument, hr. Kristian Pihl Lorentzen bragte på banen, ikke holder, for man kan ikke sammenligne lønninger for danske chauffører, der arbejder under ordnede og regulerede forhold til hæderlige lønninger, med de discountlønninger, vi ser udenlandske chauffører kører for i Danmark.
Så argumentet holder altså ikke.
Den sidste ting er et ganske kort spørgsmål, da jeg kan høre hr. Kristian Pihl Lorentzen sige mange gode ting: Betyder det, at Venstre tilslutter sig forslaget til vedtagelse?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-11-07:
Nej, det tror jeg ikke jeg kan.
For vi ligger jo meget godt til med lønninger i Danmark, og det er fint.
Det er det, arbejdsmarkedets parter forhandler, og det overlader jeg trygt til dem.
Men jeg vil også godt sige, at hvis der er sådan et billede af, at nogle kommer og stjæler arbejdet fra de danske chauffører, mener jeg ikke, det er rigtigt.
Jeg har hørt et tal på, at der mangler mellem 500 og 1.000 chauffører i Danmark, og hvis ikke der var nogen udenlandske chauffører – og de skal så have ordentlige vilkår – så vil det gå alvorligt ud over vores erhvervsliv, som har jo har et kæmpe behov for at få transporteret produkter og råvarer hver eneste dag.
Det hører med til historien, at der jo også er danske chauffører, der kører lastbil i Sverige og andre lande og tjener penge der.
Og det tror jeg dybest set er til fordel for os alle sammen, for transport er altså grænseoverskridende, og det skal ikke være sådan, at vi skal til at skifte chauffør ved grænsen.
Så ja, det er kommet for at blive, at vi kører på tværs af Europa, men netop derfor er det vigtigt, at vi samarbejder om at få vejpakken gjort operationel og konkret, således at der er styr på det her.
For det er der ikke i øjeblikket, der kan man omgå reglerne og være kreativ.
Det er jo det, der er problemet.
Til slut vil jeg også godt sige, at der også er en vis portion moral i det her, for én ting er, om det er lovligt eller ulovligt, men der er noget, der hedder moral, og det hører ikke med til min moral, at man lader folk arbejde under de forhold, vi ser nede i Padborg.
Henning Hyllested (EL), 2018-11-07:
Altså lige til diskussionen om BAG: Jamen det er meget godt, men vi har rent faktisk et korps af eksperter på det her område, vi har nemlig tungtvognspolitiet.
De bliver bare ikke brugt til det, de er gode til.
De bliver brugt til alt muligt andet.
Og det er jo en rent formalistisk diskussion, om vi skal have det ene eller det andet korps, og om det skal hedde BAG eller det skal hedde tungtvognspoliti.
Det synes jeg sådan set er ligegyldigt.
Det er lidt et forsøg på, synes jeg også, at komme uden om selve den diskussion, der hedder, at det her handler om, at når man kører lastbil i Danmark, skal det ske på danske løn- og arbejdsvilkår.
Når hr. Kristian Pihl Lorentzen siger, at her i Danmark har vi overenskomstforhold, så det kan vi ikke rigtig komme efter, så er det ikke rigtigt.
Det er simpelt hen ikke rigtigt.
Udstationeringsreglerne siger jo, at der skal køres efter løn- og arbejdsvilkårene i det land, som der køres i, og der kan godskørselslovens § 6 så bringes i anvendelse, for der skal køres til gældende overenskomst.
Så det er ikke rigtigt.
Forestiller hr. Kristian Pihl Lorentzen sig virkelig, at fagbevægelsen skal kunne løfte den opgave at tegne overenskomster på tusindvis af internationale transporter hver eneste dag?
Det er jo en umulig opgave.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-11-07:
Nej, det har jeg ikke overvejet.
Overordnet set er min opfattelse, at arbejdskraftens frie bevægelighed er med til at gøre Europa langt mere velstående, end vi ellers ville have været.
Det giver nogle udfordringer, at vi har fået nogle østeuropæiske lande ind, som har et meget lavere lønniveau, end vi har i Vesteuropa.
Det giver store udfordringer, og det er lige præcis derfor, vi har nogle fælles regler om cabotage osv., og dem skal vi nu have gjort klarere og lettere at håndhæve.
Det er det, vejpakken handler om.
Hr. Claus Kvist Hansen er jo selv med i de forhandlinger, hvor vi går til vaflerne sammen med regeringen.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-11-07:
Tak for det, og tak til ordføreren for vise ord.
Jeg kan jo høre, at det er noget, der ligger ordføreren meget på sinde, og at han besidder en stor viden på det her område, respekt for det.
Men i min egen ordførertale talte jeg lidt om arbejdskraftens fri bevægelighed som den egentlige kilde til problemet.
Når jeg hører ordføreren, som kommer med mange gode ord om en særlig politienhed og mere kontrol, vil jeg spørge: Har ordføreren ikke selv tænkt, at i takt med at arbejdskraftens frie bevægelighed har udviklet sig, får vi flere og flere problemer, der så bevirker mere kontrol?
Og uanset hvor meget kontrol der så åbenbart er, er der behov for mere kontrol.
Har ordføreren ikke overvejet, om det er på tide at sætte foden ned i forhold til arbejdskraftens fri bevægelighed?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-11-07:
Derfor skal vi selvfølgelig også have styrket vejsidekontrollen, det er vi helt enige om.
Og vi er også enige om, at hvis 3F opdager en eller anden lejr, hvor folk bor under kummerlige forhold, så må man melde det til politiet, og så sker der ting og sager lynhurtigt.
Ikke bare politiet har reageret lynhurtigt, men også Aabenraa Kommunes borgmester har grebet ind lynhurtigt.
Så det fungerer altså, men det kræver, at man får en melding om det.
Henning Hyllested (EL), 2018-11-07:
Man kunne jo bare tage en politisk beslutning om, at tungtvognspolitiet ikke bliver brugt til andre opgaver end dem, de er rigtig gode til, fordi den opgave også er vigtig og kæmpestor.
3F er netop gået foran, som ordføreren også siger, og har påpeget nogle regler, men de er jo afhængige af, at der er en myndighedskontrol.
Det er jo ikke afhængigt af, om 3F er i stand til at løfte opgaven med at tegne overenskomster for de her tusindvis af internationale transporter.
Det er jo netop, fordi der er en henvisning til, at der er en myndighedskontrol med de regler, der køres efter, herunder ikke mindst udstationeringsreglerne, der siger, at der skal køres efter danske løn- og arbejdsforhold.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-11-07:
Jamen jeg synes da, 3F har vist her, at de holder et vågent øje med det.
Det er da 3F, vi kan takke for, at det her er kommet frem i lyset, så de har gjort lige nøjagtig, hvad de er sat i verden for.
Det er lige præcis det, der er problemet, og det er lige præcis det, vi prøver at lave om med EU's vejpakke.
Så der synes jeg hr. Henning Hyllested rammer lidt ved siden af.
Men det er ikke nogen afledningsmanøvre, at vi taler om BAG.
Forskellen på BAG og en dansk version af BAG er, at de ikke kan blive kaldt ud til bandeskyderier, for de er ikke politifolk.
Men de er rigtig gode til at kontrollere lastbiler, og at der er ordnede forhold, så derfor er det rigtig vigtigt.
Det er ikke nogen afledningsmanøvre, det er et reelt forsøg på at få styrket den her kontrol.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-11-07:
Jeg er nu ikke sikker på, at det er alle chauffører i Europa, der er blevet velstående af arbejdskraftens frie bevægelighed.
Min fornemmelse er, at danske chauffører er sat gevaldigt under pres.
For Danmark har jo den pudsighed, at vi har en meget, meget lille geografi, og det vil sige, at selv når alle reglerne i forhold til cabotagekørsel bliver overholdt, er det muligt for udenlandske chauffører stort set at sidde på hele markedet i Danmark, hvis de vil.
Det gavner da ikke danske chauffører.
Så hvis man prøver at se det ud fra en lidt national vinkel, har ordføreren så slet ingen forståelse for, at selv hvis alle regler er overholdt og alle vejpakker bliver godkendt og alle synes, det er fantastisk, så er der danske chauffører, der enten bliver tvunget ned på en løn, de ikke kan leve af, eller simpelt hen bliver tvunget over i en anden branche?
Henning Hyllested (EL), 2018-11-07:
Det gør Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Enhedslisten og SF.
Karsten Hønge (SF), 2018-11-07:
Det er jo godt, at ministeren nu vil holde møde med 3F og gøre nogle andre ting for at få afdækket det her område.
Men hvad er forklaringen på, at der skulle gå så lang tid?
Altså, jeg indkaldte jo i 2017 transportministeren to gange i samråd om det her – første gang for halvandet siden – hvor jeg fuldstændig detaljeret fortalte, hvad den her trafik gik ud på.
Jeg havde annoncer med fra dagblade i Filippinerne, hvor man søgte efter chauffører, der bagefter skulle sendes til Europa.
Der er gået halvandet år, og nu skal der pludselig ske noget.
Hvorfor er det, at man ikke reagerede, dengang man fik oplysninger?
De har været åbne for alle de sidste halvandet år.