runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-04-02:
Jeg må jo med skam melde, at jeg ikke har læst den her konkrete bog.
Det kniber i øvrigt ret meget med tiden til at læse så frygtelig meget.
Til gengæld elsker jeg at komme ud og tale med danskere og bruge min tid på det.
Jeg synes med henvisning til det, jeg sagde før, at vi har et stærkt og levedygtigt repræsentativt demokrati i Danmark.
Det har jeg ikke nogen forslag om sådan strukturelt at lave store ændringer af.
Men jeg synes, at de erfaringer, vi har haft med borgerhøringer, jo sådan set har en smag af det samme.
Jeg er meget tilhænger af, at vi prøver på at inddrage den brede befolkning i politiske diskussioner på et oplyst og nuanceret grundlag, og det er jo bl.a. det, borgerhøringer kan.
Det ville sådan et system, som så er en lidt mere grundlæggende omkalfatring af vores folkestyre, selvfølgelig også kunne.
Men vi kunne jo starte med at øve os med de her borgerhøringer.
For det er jo bemærkelsesværdigt at se, at der sker noget, altså at folk flytter sig, i takt med at viden præsenteres og viden deles, og at det ikke er sådan noget facebookdemokrati, hvor man skriger til hinanden.
Men man skal sådan set samtidig forholde sig til det samme objektive grundlag.
Det gør rigtig meget godt for os, og det så jeg gerne meget mere af, for verden er som sagt ikke enkel.
Den er kompleks, og jo flere nuancer vi får på den, jo bedre.
Pelle Dragsted (EL), 2019-04-02:
Tak for det, og tak for indledningen og for nogle relevante overvejelser.
Jeg vil høre – hvis vi nu skal se lidt visionært ud i fremtiden – om statsministeren har læst den bog, der hedder »Tæm eliten«, som er skrevet af nogle af de her eliteforskere, som sidder på CBS.
De foreslår – blandt mange forslag til, hvordan man kan engagere borgere mere direkte i demokratiet, både i ledelsen af virksomheder, men også her i vores politiske system – etableringen af en ny form for tokammersystem, hvor man altså har et andetkammer, hvis medlemmer er udtrukket ved lodtrækning blandt alle borgere, og hvor de borgere, der bliver udtrukket, og det er lidt inspireret af det athenske demokrati, så sidder i 3 år.
De har så indsigelsesret, og de skal ikke nødvendigvis behandle alt det kedelige lovstof, vi har her i Folketinget, men hvis der er noget, der er meget principielt, så kan de bede om at få det behandlet der.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-04-02:
For at få det fulde og nuancerede indblik i, hvordan vi i Venstre tænker over den her sag, så tror jeg, at jeg skal henvise til Venstres ordfører.
Jeg står her som statsminister for en regering, der består af tre partier, hvor de to af dem jo er med i det meget brede flertal, der indførte borgerforslagene, og hvor mit eget parti sammen med Socialdemokratiet – hvis jeg ikke husker forkert – var betydelig reserveret ud fra nogle tanker om enkeltsagsdemokrati op mod en sådan mere holistisk tilgang, som partierne jo ideelt set er et udtryk for.
Jeg vil tro, at hvis man spørger mit parti, har de her principielle overvejelser ikke ændret sig afgørende.
Det sagt, så medgiver jeg jo, at det her har været en af mange veje til at vise et engagement, som jo også sætter sig.
Altså, hele diskussionen om en ny klimalov tror jeg også vi havde fået uden borgerforslag – det føler jeg mig faktisk overbevist om, alene fordi der er partier her på Christiansborg, der gerne ville bære det frem.
Men der er jo ingen tvivl om, at den her kanal og det her sådan meget konkrete forslag da har sat yderligere strøm til en debat, som vi, vil jeg tro, ville have fået alligevel.
Og det er jo positivt.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-04-02:
Vi er cirka halvvejs inde i den forsøgsperiode, som vi har haft med www.borgerforslag.dk, og i Alternativet synes vi, det kunne være interessant at få sådan en statusdebat midtvejs om, hvordan det har fungeret.
Hvad har fungeret godt, hvad har fungeret mindre godt, og hvordan har det påvirket den demokratiske debat her i salen, ude i samfundet og måske også i vores egne partigrupper?
Det sidste kommer jeg tilbage til, når jeg holder min egentlige tale.
Og det er derfor, vi har indkaldt til forespørgselsdebat med statsministeren.
Her for lidt siden sagde Pelle Dragsted til mig: Er der ikke en vedtagelsestekst?
Og jeg sagde: Nej, det er der ikke, og det er helt bevidst, for vi synes egentlig, at det her ikke handler om, om den ene eller den anden blok får ret, men mere om at have en meget åben debat om, hvordan den her ordning rent faktisk har fungeret, og hvilke overvejelser vi gør os.
Og jeg vil lige nævne nogle konkrete tal for www.borgerforslag.dk.
Der er i alt offentliggjort 311 forslag, og fem af dem har opnået mere end 50.000 underskrifter, altså fra borgere, der har støttet dem.
Og de fem emner har været uddannelsesloftet, afskaffelse af ministerpension, forbud mod omskæring, organdonation og klimalov – alle sammen emner, som er væsentlige at diskutere, uagtet hvad vi hver især mener om dem.
Og en ting, som har slået mig som noget ret interessant i de her tal, er, at der har været cirka 3½ millioner besøgende på hjemmesiden www.borgerforslag.dk, og hvis man sammenligner med tilsvarende besøg på Folketingets hjemmeside, er der 2,6 millioner, der har besøgt Folketingets hjemmeside.
Så der har altså været langt flere inde at kigge på www.borgerforslag.dk.
Så jeg håber, at vi får en oprigtig nysgerrig debat, og jeg er meget spændt på at høre, hvad de forskellige partier tænker omkring det her, og selvfølgelig ikke mindst de partier, som var skeptiske over for borgerforslag, da vi i sin tid vedtog det.
Anders Samuelsen (LA), 2019-04-02:
Jeg tror, at det ligger uden for det felt, som vi taler om her, vil jeg helt ærligt sige.
Vi har et samlet kongerige, og jeg synes faktisk, at det samarbejde, som vi har imellem Danmark, Grønland og Færøerne, kører forbløffende godt, ikke mindst i de her år.
Jeg har rigtig gode forbindelser til både min grønlandske og færøske kollega, og jeg synes, at vi drøfter de forhold, som er inden for kongeriget Danmark, i en god og åbenhjertig tone.
Magni Arge (T), 2019-04-02:
Vil det så sige, at jeg måske også kan regne med, at udenrigsministeren vil støtte op omkring, at Færøerne og Grønlands ret til selvbestemmelse kan blive forankret i folkeretten?
Anders Samuelsen (LA), 2019-04-02:
Jeg oplever ikke nogen tabuisering af det emne.
Magni Arge (T), 2019-04-02:
Jeg havde en samtale med en repræsentant for et fællesskab, som repræsenterer 45 forskellige nationaliteter, som er statsløse, om jeg så må sige, i går, og han udtalte, at der var en udpræget tabuisering af begrebet retten til selvbestemmelse over de senere år, og det er noget lignende, som jeg synes jeg oplever i forhold til den tavshed, som man har oplevet omkring det, der er pågået bl.a. nede i Spanien.
Jeg vil gerne høre, om udenrigsministeren kan genkende sig i, at det her er et begreb, som man efterhånden er ved at bevæge sig væk fra, eller om man stadig væk føler sig forpligtet til at hævde selvbestemmelsesrettens gyldighed for alle, som den også er blevet erklæret igennem FN's resolutioner igennem tiderne.
Karin Gaardsted (S), 2019-04-02:
Tak for ordet, og tak til ministeren for redegørelsen, der på relevant vis forholder sig til Østersørådets arbejde på godt og ondt, kan man godt sige.
Redegørelsen nævner, at Danmark overtager formandskabet for Østersørådet her pr. 1. juli 2019, og Danmark ønsker under sit formandskab at få vedtaget og implementeret reformer, der gør organisationen mere relevant og også øger dens gennemslagskraft.
Østersørådet er ikke længere det eneste samarbejdsforum i regionen.
Bl.a. EU's udvidelse mod øst har ændret på dette.
Men Østersørådet er stadig det eneste forum for mellemstatsligt samarbejde, hvor alle landene rundt om Østersøen, inklusive Rusland, er medlemmer.
Socialdemokratiet er enig med regeringen i, at denne særlige konstruktion bør udnyttes til gavn for regionen.
Det er vigtigt at fastholde en dialog og et samarbejde med Rusland trods Ruslands uacceptable ageren, f.eks. i Ukraine.
Der er mange grænseoverskridende problemer og udfordringer i regionen, som kun kan løses i fællesskab, og som Østersørådet også arbejder med: Traficking in human beings, altså menneskehandel, udsatte unge, bæredygtighed, forskningssamarbejde og havmiljø – alt sammen vigtige og relevante emner at samarbejde om.
Med hensyn til havmiljøet er der i udpræget grad brug for et samarbejde.
Det gælder både kampen mod forurening, plast, olie, svovl og affald fra skibe, og vi skal have styrket mulighederne for at komme af med affald i alle havne, når det gælder Østersøen, fordi det giver os muligheden for at stille krav til, at det skal være slut med at tømme affald ud i Østersøen, når man passerer.
Muligheden for at lade eldrevne skibe kommer også til at få en større betydning i de nærmeste år.
Så skal vi jo huske på, at forurening og miljø ikke kender til landegrænser.
Vi bør også holde fokus på behovet for at styrke samarbejdet i regionen med udveksling af studerende, eksperter, organisationer osv.
Jeg sidder selv med i BSPC, som er det parlamentariske forum for politikere fra alle østersølandene, hvor jeg er såkaldt kulturrapportør.
Jeg har valgt at arbejde med noget så moderne som e-sport og at få landene til at udveksle erfaringer med hinanden.
E-sport er i rivende udvikling i alle lande omkring Østersøen, og det har en positiv udvikling af kompetencer som overblik, strategi, reaktionsevne og evnen til at planlægge under pres.
Spilindustrien er også i rivende udvikling i landene omkring Østersøen, og der er stærke muligheder for at samarbejde og for at skabe venskaber og fællesskaber over grænserne.
Gennem de seneste år har vi i BSPC haft en arbejdsgruppe om migration og integration, om, hvordan man her arbejder sammen om at udbrede kendskabet til best practice i forhold til integration.
Jeg siger ikke, at det er det letteste emne at tage op på tværs af netop denne gruppe lande, idet der jo er tale om en endog meget forskellige tilgange til netop migration og integration.
Arbejdsgruppens konklusioner forventes at munde ud i anbefalinger til Østersølandenes regeringer her til efteråret.
Men på vegne af Socialdemokratiet vil jeg gerne sige tak for redegørelsen.
Vi stiller os naturligvis bag udenrigsministeren.
Tak for ordet.
Mogens Jensen (S), 2019-04-02:
Jeg har netop lagt mærke til, at EU har været rimelig aktiv på det her område, og vi har jo også haft flere debatter i Den Parlamentariske Forsamling i Europarådet om særlig Ungarn – det har jeg selv været involveret i – men for så vidt også Polen.
Jeg har bare ikke sådan oplevet en stærk melding fra Ministerrådet under Europarådet i forhold til de her spørgsmål.
Og har Danmark gjort noget særligt for at sætte fokus på den kritiske udvikling, der er, både i Polen og Ungarn, når det kommer til Europarådet?
Anders Samuelsen (LA), 2019-04-02:
Regeringen har den klare holdning, at når man melder sig ind på et sæt spilleregler, ændrer man ikke reglerne undervejs for sig selv.
Derfor bliver der selvfølgelig også holdt øje, og det gør der også fra EU's side i forhold til de kritikpunkter, som er rejst i forhold til Ungarn og Polen; og de processer, som kører, følger vi nøje.
Mogens Jensen (S), 2019-04-02:
Tak til udenrigsministeren, både for den skriftlige redegørelse og også den mundtlige her.
Jeg synes, jeg kunne høre på udenrigsministeren, at han deler bekymringen for noget af udviklingen i Europarådet, selvfølgelig i forhold til Rusland, men der er selvfølgelig også grund til at pege på udviklingen i Aserbajdsjan og Tyrkiet, som peger væk fra Europarådet.
Men jeg vil også godt høre ministeren i forhold til det, der sker i Ungarn og Polen, hvor vi altså også ser eksempler på, at man fortolker demokratiet på en anden måde, end vi gør i øvrige demokratiske lande, og det gælder også særlig ytringsfriheden.
Det er også ting, der er blevet diskuteret og påpeget i EU, både af Kommissionen og af Europa-Parlamentet.
Og jeg vil bare høre, hvilke tanker udenrigsministeren gør sig specielt om Polen og Ungarn, fordi de trods alt er inde i den europæiske familie på flere måder, altså ikke kun i Europarådet, men også i EU.
Har regeringen en holdning til udviklingen der, og hvordan forsøger man at påvirke i den rigtige retning?
Anders Samuelsen (LA), 2019-04-02:
Som alle andre med interesse for det, der foregår i Spanien, følger jeg selvfølgelig også sagen med interesse, men jeg har ikke på nuværende tidspunkt anledning til at foretage mig yderligere.
Ja, bl.a. gør jeg det, at når jeg mødes med mine kolleger fra de to omtalte lande, drøfter vi bl.a. nogle af de kritikpunkter, der er blevet rejst.
Mikkel Dencker (DF), 2019-04-02:
Tak for ordet.
Jeg vil også i denne omgang takke udenrigsministeren for redegørelsen, den her gang om arbejdet i Østersørådet.
Der er ingen tvivl om, at vi i Dansk Folkeparti også er glade for arbejdet i Østersørådet, og ligesom de to foregående fora, vi har talt om under det her dagsordenspunkt, så er det her også et sted, hvor der i hvert fald er mulighed for at have en dialog med Rusland, hvilket man må sige der er brug for med den gebærden, som Rusland af og til har haft inden for det seneste årti over for sine nabolande.
Der er også mange andre gode ting at sige om Østersørådet.
Den foregående ordfører var inde på det.
Altså, man beskæftiger sig bl.a. med bekæmpelse af menneskehandel, med beskyttelse af udsatte børn, med forskningsnetværk og med at have en maritim politik, som går ud på at skabe bæredygtig blå vækst med balance mellem hensynet til økonomiske, sociale og miljømæssige aspekter.
Det er et arbejde, som vi i Dansk Folkeparti bakker op om.
Jeg har heller ikke selv førstehåndskendskab til arbejdet i Østersørådet, men jeg ved fra min partifælle i Østersørådet, som har med det at gøre, at han er vældig glad for og interesseret i arbejdet her.
Derfor kan jeg sige, at Dansk Folkeparti selvfølgelig, som jeg sagde, takker for redegørelsen og tager den til efterretning.
Naser Khader (KF), 2019-04-02:
Det er vigtigt, at Danmark bakker op om de organisationer og internationale fællesskaber, der underbygger samarbejdet og dialogen mellem landene.
Særligt når det kommer til sikkerhedspolitikken er det sådan, at det er i dansk interesse, at vi bakker op om de internationale organisationer, som vi er engageret i.
OSCE er et vigtigt redskab til sikkerhed og stabilitet, og særlig i konflikten mellem Ukraine og Rusland sikrer OSCE, at det internationale samfund er til stede i konflikten, og at der er midlertidige våbenhviler.
Vi mener, at Danmark fortsat skal fokusere på arbejdet med våbenhvile, hvor russerne er svære at få til at samarbejde.
Hvad angår Europarådet har vi vist, hvor stor forskel Danmark kan gøre på den internationale scene, for hvis viljen er der, så sker der noget.
Med Københavnererklæringen har vi gjort det europæiske menneskerettighedssystem mere tidssvarende og effektivt.
Det synes vi er rigtig fint.
For menneskerettigheder er ikke faldet ned fra himlen.
Det er noget, man også skal kunne debattere.
At turde tale om dem er også vigtigt, for vi skal kunne diskutere alt.
Med aftalen kommer de europæiske menneskerettigheder tættere på de over 800 millioner mennesker, der er forbundet med systemet.
Det kan vi være stolte af i Danmark, og det viser, at vi kan påvirke tingenes tilstand, hvis viljen er til stede – også internationalt.
Når det kommer til Østersørådet, har Danmark også en rolle at spille, og her handler det også om at gøre rådet mere tidssvarende, så det også har relevans i fremtiden.
Når vi overtager formandskabet til sommer, skal vi gå foran i en modernisering af rådet.
Danmark har en rolle at spille i vores internationale engagementer, og derfor er det vigtigt, at dansk udenrigspolitik bliver en del af den nationale politiske debat.
For vi kan faktisk rykke noget.
Henrik Dahl (LA), 2019-04-02:
Tak for ordet.
Men jeg glæder mig over at se et samarbejde, der udvikler sig, og efter det fornuftige princip, som er blevet understreget af NATO's generalsekretær igen og igen, som er komplementaritet i forhold til NATO.
Det er godt at se, at aktiviteterne er komplementære og virker på den måde.
Sådan er det bedst.
Eva Flyvholm (EL), 2019-04-02:
Tak for det.
Jeg synes også, at det er vigtigt med det her nordiske samarbejde både på beredskab og forsvar, og sådan set ønsker vi jo fra Enhedslistens side også at styrke det nordiske samarbejde, når det kommer til freds- og konfliktløsning.
Jeg vil gerne spørge lidt mere ind til helt konkret beredskabsdelen af det: Hvordan er drøftelserne omkring det økonomiske, altså, hvor meget man skal prioritere beredskabet?
Hvordan ligger niveauerne egentlig i de forskellige nordiske lande?
Det er jo så sjældent, at Enhedslisten står og på den måde taler for det område, at man kunne hæve noget på forsvarsbudgettet, men lige præcis på beredskabsområdet mener jeg faktisk, at vi sagtens kunne være lidt bedre til at opprioritere det, netop fordi det er beredskabet, der skal sættes ind, når vi står over for nogle af de store naturkatastrofer, som også følger af klimaforandringerne lige nu.
Så fremgår det jo af redegørelsen her, at vi også kommer til at samarbejde med vores nordiske kollegaer omkring et bidrag til FN-missionen i Mali med et transportfly.
Det støtter vi jo fra Enhedslistens side, men jeg vil dertil også bare knytte den bemærkning, at jeg sådan set synes, at det er ærgerligt, at vi også har set regeringen på det seneste melde ud, at man vil støtte den franske specialoperationsstyrke Barkhane, som også opererer i Mali, og at det er den, man vil gå ind at støtte i stedet for måske yderligere at bakke op om FN-missionen.
Det synes jeg er en forkert prioritering.
Der så jeg gerne, at vi ligesom lagde os videre i sporet af det, der også er den fælles nordiske linje her, hvor man også forsøger at bakke op om FN-missionen.
Peter Juel-Jensen (V), 2019-04-02:
Tak for det, formand.
Indledningsvis vil jeg gerne sige tak til ministeren for en god og grundig redegørelse.
På forsvarsområdet blev der i 2018 opnået væsentlige fremskridt, som man ønsker at bygge videre på i 2019.
Med visionen frem mod 2025 sætter NORDEFCO øget fokus på relationer og samarbejde med de baltiske lande, områder, der i bund og grund flugter meget godt med tankerne i forsvarsforliget her i Danmark, som går i perioden fra 2018 til 2023, hvor regeringen sammen med forligspartierne har øget fokus på sikkerheden i Østersørådet.
Visionen omfatter endvidere målsætninger for samarbejdet frem mod 2025, herunder om bedre koordination af trænings- og øvelsesaktiviteter, robusthed over for hybride trusler og cyber, totalforsvar, industrisamarbejde m.v. Jeg glæder mig over, at de opnåede resultater, f.eks. radardatadeling, som skal bidrage til et forbedret situationsbillede i Norden og Østersøregionen og aftalen om en nordisk militærmobilitet, om lettere adgang til hinandens land, sø- og luftterritorier i fredstid, bl.a. ved at forenkle og smidiggøre administrative procedurer.
Det nordiske samarbejde på beredskabsområdet har fokus på, at de nordiske beredskabsmyndigheder kan bidrage til at styrke de enkelte landes modstandskraft over for natur- og menneskeskabte katastrofer – tænk blot tilbage på de svenske skovbrande i sommer.
Der viste man jo tydeligt, at man kommer længst ved at samarbejde, og står man skulder ved skulder, har vi faktisk ressourcer til at tage kampen op mod selv de største katastrofer.
Jeg ser ligesom ministeren et stort potentiale i en fortsat udbygning af det nordiske forsvars- og beredskabssamarbejde, og jeg glæder mig overordentlig meget over, at det her fortsat er en prioritet ikke kun hos regeringen, men faktisk hos alle de ordførere, der har været på talerstolen i dag.
Mikkel Dencker (DF), 2019-04-02:
Som det bemærkes i redegørelsen, har Danmark stor glæde og gavn af samarbejdet, og det er vi faktisk sådan helt enige i i Dansk Folkeparti.
Vi har bl.a. hæftet os ved, at de nordiske forsvarsministre i november blev enige om en ny vision for samarbejdet kaldet NORDEFCO Vision 2025.
Den nye vision sætter øget fokus på den nordisk-transatlantiske relation og på samarbejdet med de baltiske lande.
Det er vigtige prioriteter, som vi i Dansk Folkeparti bakker op om.
Et andet vigtigt aspekt af det nordiske samarbejde på beredskabsområdet er, at der er indledt et formelt samarbejde om forberedelse på og bekæmpelse af natur- og skovbrande, som jo desværre er et tilbagevendende fænomen.
Særlig Sverige var sidste sommer hårdt ramt, så det er kun godt, hvis vi på et nordisk plan kan bistå hinanden i at forebygge og bekæmpe sådanne brande.
Det er også en problemstilling, som min egen partigruppe i Nordisk Råd, som hedder Nordisk Frihed – den består af Sandfinnerne, Sverigedemokraterne og Dansk Folkeparti – har arbejdet med og stillet forslag om.
Hvem ved, hvilket af de nordiske lande som næste gang har brug for naboernes assistance?
Derfor er etableringen af det her samarbejde både godt og glædeligt.
Med de ord vil jeg fra Dansk Folkepartis side sige, at vi tager redegørelsen til efterretning, og takke for den debat, som vi deltager i her.
Henrik Dam Kristensen (S), 2019-04-02:
Tak for det, og tak til ministeren for redegørelsen.
Den er ordentlig og sober, den har jeg ikke så mange kommentarer til, kun måske sådan en lidt overordnet kommentar om alt det, vi kalder NORDEFCO-samarbejdet, altså det nordiske samarbejde på forsvars- og sikkerhedsområdet.
Der synes jeg jo at jeg igennem årene har kunnet iagttage en særdeles positiv udvikling, fra at vi jo stort set ikke kunne tale om det overhovedet og ensidigt fokuserede på, at vi havde forskellige alliancetilhørsforhold, og det blev ikke rigtig til noget – og jeg tror også, at forsvarssamarbejdet, både fra politikernes side, vil jeg gerne sige, men også fra ministrenes side, var underprioriteret, til at man kan sige, at den nye situation, der er i Østersøen, på en eller anden måde har tvunget et samarbejde igennem.
Det ser man også med det visionspapir, NORDEFCO Vision 2025, som ministrene vedtog for ikke så forfærdelig mange måneder siden.
Her bliver man så enige om, at der er en række områder, hvor man ganske enkelt har behov for et tættere samarbejde.
Det er koordination af både trænings- og øvelsesaktiviteter, det er totalforsvaret, det er cyberforsvaret – et af de nye store områder, som også er på dagsordenen i dag og vi skal debattere senere.
Så det, jeg oplever der sker omkring det nordiske samarbejde, er, at det er i en positiv udvikling, presset frem, kan man sige, af den situation, der er i Østersøen.
Der er to ting, som jeg gerne vil give en kommentar til.
Den ene er det, som også bliver beskrevet i redegørelsen her, nemlig samarbejdet i FN-missionen i Mali.
Jeg synes, der er et eller andet smukt over, at nordiske lande sammen er med til at sikre en vigtig FN-mission.
Den kapacitet, som der er i forhold til at have transportfly, kan vi være med til at levere.
Der er i øvrigt også peget på andre FN-ting i redegørelsen.
Det synes jeg at vi skal fokusere på også i den kommende tid.
Om katastrofeberedskabet vil jeg bare sige, at det også er vigtigt, at vi samarbejder om det.
Jeg noterede mig med glæde begivenhederne her i sommer, da vi i Danmark var udsat for tørke og dermed en lang række brande rundtomkring: Da havde vi kapacitet til at kunne hjælpe det norske broderfolk, som var endnu mere hårdt ramt af skovbrande.
Det er også et konkret eksempel på, at når det brænder, kan vi hjælpe hinanden.
Jeg vil slutte med at sige, at hjemmeværnet også har et samarbejde.
Vi har lige fejret 70 året for hjemmeværnets oprettelse.
At det også har en nordisk dimension, synes jeg er fint.
Alt i alt tak til ministeren for redegørelsen, og tak til ministeren – ros skal der til, når der er grund til det – fordi ministeren rent faktisk har anerkendt, at det nordiske samarbejde har en vis dimension, og at det er værd at bruge tid på.