runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2018-10-26:
Man skal køre bil, når man kører bil.
Det ser vi i diverse reklameindslag, advarselsindslag på tv, hvor Rådet for Sikker Trafik gør opmærksom på, hvor farligt det er, hvis ikke man er opmærksom på, hvad der sker i trafikken.
Desværre er der hvert eneste år rigtig mange uheld i trafikken, og selv om vi har fået bragt antallet ned, er der stadig væk alt for mange.
Men noget af det, vi kan se er allermest udslagsgivende, er, når man som bilist ikke kan holde fingrene fra sin mobiltelefon, når man lige skal ind at tjekke, om der er noget nyt på telefonen, eller man sidder og ringer fra den.
De tal, vi har til rådighed, viser meget entydigt, at det er en af de faktorer, som forstyrrer allermest, og som er skyld i flest uheld.
Derfor er det positivt, at man nu bredt i Folketinget kan blive enige om at fremsætte det her lovforslag, der lægger op til, at man skærper straffen for brug af håndholdt mobiltelefon og anden kommunikationsudstyr i sin bil.
Det har været sådan indtil nu, at det har været forbundet med en bødestraf, og med forslaget her, lægges der op til, at man også kan få et klip i kørekortet.
Da vi fra Socialdemokratiets side – altså de medlemmer, der er fra Socialdemokratiet i Transportudvalget – sad og forberedte det her forslag, var der også en vis skepsis.
Nogle sagde: Arh, det næste bliver vel, at det så også skal forbydes med en håndholdt cola.
Pludselig var der så en af medarbejderne, der kunne berette om, at han havde mistet en af sine allerbedste venner i en trafikulykke.
Vennen og faren havde været på vej for at købe juletræ juleaften, og pludselig var der en stresset mand med mobiltelefon ved øret, der havde kørt ham ned.
En ung mand med hele livet foran sig, med drømme om at stifte familie, gøre karriere – pludselig var han her ikke mere.
Der forstod vi, hvor alvorligt det er, at der sker de her ting, fordi vi er uopmærksomme.
Så selv om vi godt kan sidde derhjemme og blive enige om, at, arh, nu skal vi heller ikke have for nidkære regler, så er det desværre nødvendigt, at vi har klare regler, og også, at vi fra samfundets side sender det meget klare signal: Lad nu være med at bruge håndholdt mobiltelefon, når du kører i bil.
Det er simpelt hen for farligt, og det er også mere farligt end at spise sin madpakke eller drikke en cola eller noget andet under kørsel.
Det er noget af det mest farlige at bruge håndholdt mobiltelefon eller sidde og sende tekstbeskeder eller noget andet.
Derfor er det godt, at man skærper reglerne på det her område og lægger op til, at det bliver forbundet med et klip i kørekortet.
Man kan overveje at evaluere det her lovforslag efter et stykke tid for at se, om det har haft den effekt, som man ønsker, og også måske se, om det har en unødig effekt i den forstand, at nogle risikerer at miste deres kørekort, selv om det her har været en meget lille fejl, der er blevet begået.
Den der balance skal findes; men at straffe folk hårdere for at køre med håndholdt mobiltelefon er en god ting, og Socialdemokratiet støtter det her lovforslag.
Vi bakker det op, fordi man skal køre bil, når man kører bil.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-10-26:
Nej, det gør man ikke.
Man får ikke et klip i sit bilkørekort, hvis man bliver taget med et håndholdt elektronisk apparat på sin cykel.
Man må der nøjes med den bøde på 1.000 kr.
Henning Hyllested (EL), 2018-10-26:
Det glæder mig da, at man ikke har taget endelig stilling.
I Enhedslisten er vi optaget af netop de der gode danske jobs, som også ordføreren var inde på.
Men hvor læser hr. Rasmus Prehn i lovforslaget, at det her fører til bedre køreplaner, eller at det rent køreteknisk vil være bedre?
Det er jo netop ikke analyseret, det er jo netop ikke fremlagt.
Man har bare en vision om, at Kystbanen skal kobles på Sjællandstrafikken, og at det nok skal blive godt – bortset fra at det kommer til at ligge et stykke ude i fremtiden.
Men hvad med hele kapaciteten på Kystbanen og Kastrupbanen, altså Øresundstrafikken?
Det hører man ikke en lyd om i lovforslaget.
Rasmus Prehn (S), 2018-10-26:
Jeg er rigtig glad for spørgsmålet, og det er så sandelig noget, vi er meget opmærksomme på fra socialdemokratisk side.
Det er rigtigt, at vi har sendt det signal, at vi synes, at vi skal holde igen med alle de udbud, og at det er vigtigt, at vi har en samfundsmæssig kontrol med vores kollektive trafik, og at vi har et stærkt DSB også i fremtiden.
Det var også derfor, at vi ikke var med i den aftale, der blev lavet om fremtidens S-tog, for vi var netop bekymrede over det.
Nu er der så et flertal på Christiansborg, endda et nogenlunde bredt flertal, der ønsker det her, og der er der så måske lidt forskel på, hvordan man arbejder.
For det er jo en kendt sag, at Enhedslisten siger, at så kan vi slet ikke være med, og så står vi helt uden for.
Og der er det måske en lidt anden tilgang, vi har fra socialdemokratisk side.
For hvis der er elementer i et forslag, som kan være positive, og som kan sikre, at passagererne kan få bedre kørsel, at man kan få en større rettidighed, færre forsinkelser, mere stabil togkørsel osv., så kan vi godt gå ind og arbejde positivt med i forhold til det.
Men som jeg netop sagde, er udgangspunktet, er vi er positive, men vi har ikke taget endelig stilling, og vi kommer til at stille nogle opklarende spørgsmål i processen.
Henning Hyllested (EL), 2018-10-26:
Det er, fordi jeg er lidt forvirret over ordførertalen.
Det er jo meget godt at være opmærksom på gode danske job, men samtidig synes man, at det her sådan rent køreteknisk er rigtig godt.
Er Socialdemokratiet ikke opmærksom på, at det her er et udbud, og at det er et, hvad skal man sige, frasalg, eller hvad man skal kalde det, af DSB's trafik, og at det sådan set ligger i forlængelse af den strategi, man har lagt for at minimere DSB som statsligt togselskab?
Når jeg spørger til det, er det selvfølgelig, fordi der har været forskellige meldinger fra Socialdemokraterne i det sidste års tid – går man ind for udbud, eller går man ikke ind for udbud?
Jeg kan jo igen og igen henvise til udmeldingen fra Henrik Sass Larsen, som sagde, at det skulle stoppes, og at det er en fejl at køre videre med den strategi.
Men det her er et led i den strategi, sådan som vi ser det.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at vide, om det ikke er noget, man er opmærksom på eller har diskuteret i Socialdemokraterne.
Rasmus Prehn (S), 2018-10-26:
Lovforslaget her er en forlængelse af den politiske aftale, som regeringen har indgået med Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre om fremtidens S-tog, og i den forbindelse er man så også blevet enige om at omorganisere den måde, der køres på på kystbanen i Nordsjælland, sådan at man ikke længere skal køre over Øresundsbroen, men køre længere ud på Sjælland.
Det gør så, at håndteringen af Øresundstrafikken skal overdrages til svenskerne, og rent køreteknisk giver det rigtig god mening, så det er noget, som vi Socialdemokrater godt kan bakke op om og støtte – det synes vi er fornuftigt.
Vi kan forstå, at Dansk Jernbaneforbund er bekymret, fordi de frygter, at man mister gode danske job ved det her.
Så det er noget, vi er optaget af fra socialdemokratisk side, og vi vil spørge ind til det i den her lovgivningsproces og prøve at høre, hvad vi kan gøre for at sikre, at der er gode danske job fremadrettet, og at vi ikke overdrager det hele til svenskerne.
Det giver mening, når vi gerne vil styrke den danske kollektive trafik, at det så også er danskere, der betjener opgaven.
Så det er noget, vi er interesseret i.
Men der er ikke nogen tvivl om, at det rent køreplantekniske er rigtigt, og det var også noget, der blev arbejdet med, da vi var i regering.
Så vi har forståelse for det, og i udgangspunktet er vi positive over for forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-10-26:
Hvis det var så nemt, at man bare i alle sager, hvor folk gør noget, som er dårligt for samfundet, og hvor der er en bødestraf, skal hæve bødestraffen, og så får vi mindre af det, og derfor bør vi gøre det, så kan vi jo hurtigt få bøder på 10.000 kr., 20.000 kr. og 30.000 kr. i det her samfund.
Hvorfor er det egentlig nok med 3.000 kr.?
Ville 5.000 kr. så ikke også være endnu bedre?
Og hvad med 10.000 kr.?
Det ville vel være bedre end 5.000 kr.?
Vi har et niveau for bødestørrelser i Danmark, som er sat i henhold til, hvor slem overtrædelsen er, og her har vi altså at gøre med et niveau, der ligger over minimum, men ikke på maksimum.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-26:
Jeg er glad for, at ministeren siger, at størrelsen på bøden betyder noget.
Så tænker jeg lidt, at måske kunne vi lave sådan en forsøgsordning, hvor vi hæver bødestraffen til 2.000 kr., til 3.000 kr., til 4.000 kr. i en periode og så ser effekten af det.
Det kunne jo også være en måde at udfordre standpunktet om, hvorvidt det har en effekt eller ej.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-10-26:
Jeg er glad for, at politiet er så aktive i forhold til hr. Roger Courage Matthisens brug af mobiltelefon på cykel.
Der har da sikkert trængt til at komme en irettesættelse der, men omvendt kan jeg også sagtens forstå det der med, at det, hvis man holder stille, så er svært at forstå, hvorfor man ikke må gøre brug af en mobiltelefon.
Men spørgsmålet var jo egentlig: Er det rigtigt, at det ikke betyder det store, om bøderne er højere?
Selvfølgelig betyder det noget, at bøderne er højere.
Men det betyder bare så meget mere, at man får et klip i kørekortet, hvis man gør det her, og det handler jo så ikke om, om man kører med cykel.
Det handler om, om man kører i et motorkøretøj.
Er det virkelig blandt de største forseelser i samfundet, hvis man gør det her, eller er det trods alt en mellemforseelse?
Jeg synes, det forekommer mig at være en mellemforseelse.
Men klippet er berettiget, fordi det faktisk er farligt for omgivelserne, hvis man ikke er koncentreret, når man kører i bil.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-26:
Tak for det, og tak til ministeren for at uddybe.
Det er også om bødestraffens størrelse.
For jeg er faktisk meget enig med ministeren i, at det mest præventive sikkert bliver den her overhængende fare for at miste kørekortet.
Men nu var jeg selv i den uheldige situation, at jeg skiftede kunstner på min mobiltelefon på min cykel ved Søerne her i København og fik en bøde på 1.000 kr. af politiet.
Jeg skal da indrømme, at det var et års forbrug af den streamingtjeneste, som jeg havde købt, og at jeg tænkte, at det sgu da var lige lovlig meget bare for at skifte kunstner, mens jeg holdt stille på min cykel, og jeg kom så telefonen ned igen, da jeg cyklede videre.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-10-26:
Som jeg sagde i talen, ligger bødeniveauet i dag allerede over færdselslovens minimumsbødeniveau, og derfor er jeg tilfreds med det bødeniveau, der er i dag, og jeg tror ikke, det vil have den store effekt, at man øger bødeniveauet på det her område.
Det, jeg tror har den store effekt, er, hvis der blandt bilister bliver den opmærksomhed på, at hvis man gør det her, altså bruger en iPad eller en håndholdt telefon under kørslen, så risikerer man et klip i kørekortet.
Som alle ved, mister man sit kørekort ved tre klip.
Henning Hyllested (EL), 2018-10-26:
Jeg vil såmænd bare høre, hvordan transportministeren er indstillet til det forslag, der ligger, om at forhøje den eksisterende bødestraf på 1.500 kr. til 2.000 kr., som det er foreslået af Rigspolitiet, for at få en ensartethed i forhold til hele det der regime omkring klip i kørekortet.
Rasmus Prehn (S), 2018-10-26:
Mange tak for det svar.
Jeg tror, der er mange, der er glade for at få det sat på plads.
Så tak for svaret.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-26:
Tak for det, og tak til ministeren for tale og uddybning.
Jeg er lidt bekymret for, at vi sådan afskriver den måde, vi omtaler mennesker og områder i vores samfund på, som bare semantik, for i min verden, men jeg er så også både uddannet akademiker og kunstner, skaber ord faktisk vores virkelighed.
Og forskningsmæssigt kan man jo gå langt ned i semiotikken og alle mulige andre teorier og tale om, om det så er sandhed eller ej.
Så for mig vægter det enormt højt, hvordan vi italesætter vores samfund.
Derudover har en ordfører fra ministerens eget parti, hr. Villum Christensen, stået på talerstolen så sent som i sidste uge og sagt, at Liberal Alliance ikke mener, at ghettobegrebet er retfærdigt i forhold til de områder, og at man gerne vil se på at ændre sprogbrugen.
Så er det noget, som det kun er hr. Villum Christensen der mener, eller er det generelt for ministerens parti?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-10-26:
Jeg er sådan set enig i, at Kommunernes Landsforening er en ganske fredelig forening, og vi har en god dialog med Kommunernes Landsforening på mange forskellige områder.
Ofte bliver vi enige, nogle gange gør vi ikke, og sådan er tilværelsen.
Det, jeg er bekymret over, er, at vi har ghettoproblemer i Danmark, at vi har parallelsamfund i Danmark, og at der den ene gang efter den anden er taget initiativer, uden at man er kommet dertil, hvor man har kunnet løse problemerne.
Det er derfor, vi siger, at der har været brug for at tage mere håndfaste metoder i brug, og så har vi sagt, at det måske ville hjælpe, hvis man fulgte mere konkret op, og hvis man også havde mulighed for at stille konkrete forslag.
Det er så det, vi søger flertal for i Folketinget her i dag, og i den anledning glæder jeg mig generelt over de indlæg, der har været.
Finn Sørensen (EL), 2018-10-26:
Så vi skal altså åbenbart forvente os mere af den slags.
Pointen her er jo, at man giver magt til tre personer, som er udpeget af ministeren, og som ikke er folkevalgte, til at blande sig i, hvad der skal på dagsordenen i en kommunalbestyrelses arbejde.
Kommunernes Landsforening er normalt en fredelig forening, der går meget ind for at samarbejde med regeringen – nogle gange mere end godt er, set fra Enhedslistens synspunkt, især når man laver økonomiaftaler – men her er der da en meget klar kritik fra Kommunernes Landsforenings side, og egentlig burde den jo svie ganske alvorligt på ministeren, fordi han jo er den øverste ansvarlige for alt, hvad der foregår i kommunerne.
Jeg er bekymret over, at ministeren ikke er bekymret over den kritik.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-10-26:
Hr. Finn Sørensen og andres fortid med at støtte det sovjetiske diktatur må de selv stå på mål for, og jeg synes, man skal holde sig for god til, selv om man er blevet klogere – og ros for det – at beskylde andre, der har været på demokratiets grund hele vejen igennem, for at være ude på den galaj, som hr. Finn Sørensen og andre har, hvor man altså har promoveret synspunkter om forfølgelse, antidemokrati af almindelige mennesker.
Det synes jeg bare man skal skamme sig over i ro, komme videre fra og så have en ordentlig demokratisk debat om det, vi diskuterer.
Jeg har læst KL's høringssvar, og jeg er ikke enig med dem i de synspunkter, de har.
Det er jo det gode ved et demokrati, nemlig at der er mulighed for at have forskellige synspunkter.
Jeg vil bare sige, at der jo sker masser ude i kommunerne, som også sker efter statslig lovgivning; f.eks. skal de behandle budgetterne efter nogle helt bestemte regler til helt bestemte tider, og hvis ikke de gør det efter en helt bestemt lovgivning, kommer ministeren også efter dem.
Så der findes masser af indskrænkninger i, hvordan man kan udfolde sit hverv som kommunalbestyrelsesmedlem.
Finn Sørensen (EL), 2018-10-26:
Først en stor tak til ministeren, fordi han har forberedt sig lidt til mødet og sat sig ind i min politiske fortid.
Den løber jeg ikke fra, så det sætter jeg pris på.
Men ministeren skal jo læse lidt videre på den historie, som førte til, at jeg og andre blev klogere.
Det førte til, at vi meldte os ind i partiet Venstresocialisterne, der havde en klar kritik af lige nøjagtig de forhold, og at Enhedslisten i sit partiprogram, da partiet blev stiftet, tog klart afstand fra de metoder og for den styreform, som man anvendte i Sovjetunionen og de østeuropæiske lande.
Men i modsætning til os har ministeren åbenbart ikke lært ret meget af det.
Det spørgsmål, jeg vil stille til ministeren, er, hvad ministeren mener om KL's høringssvar, som er meget klart.
De siger klart, at der er tale om et indgreb i det kommunale selvstyre.
Vil ministeren fortælle, hvordan han forholder sig til det?
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-26:
Tak til hr. Magnus Heunicke for at give mig den mulighed.
Jeg sagde, at hele tænkningen bag parallelsamfundspakken minder om den måde, man fra statsligt hold ønsker at lægge pres på og styre og override demokratiske processer, gøre indgreb på grundlovssikrede rettigheder.
Det er det, der sker med parallelsamfundspakken, og spørgsmålet om, hvad der egentlig foregår, og om det er muligt, får vi i høring i Boligudvalget.
Så det var min intention.
Det håber jeg jeg fik uddybet her.
Magnus Heunicke (S), 2018-10-26:
Tak til ordføreren for den her tale.
Det handler meget om, kan jeg forstå, hvilke ord og hvilke begreber man bruger.
Det betyder også noget – så respekt for det.
Men jeg tager lige ordet, fordi ordføreren for Alternativet fik sagt, at det her lovforslag, som jo behandles nu, ikke er set siden Sovjettiden.
Det var citatet.
Jeg synes også, det er godt, at man nogle gange lader sig forføre af et argument, af følelser osv.
Jeg giver nu ordføreren mulighed for at moderere udtrykket Sovjettiden.
Det her handler trods alt om et rejsehold med Bent Hansen, Jørgen Neergaard Larsen og Bolette Christensen, der rejser rundt og rådgiver og vejleder kommunalbestyrelser i at få mere styr på de udsatte boligområder.
Så ordføreren har nu muligheden her for at moderere sine udtalelser i forhold til sammenligningen med Sovjettiden.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-26:
Tak for det.
Jeg har fået lov til at være stedfortræder for hr. Torsten Gejl, som ikke kunne være i salen i dag.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Alternativet ikke støtter op omkring parallelsamfundspakken eller den stigmatiserende og nedladende retorik.
Vi er den eneste stat i verden, som jeg kender til, som tillader sig at kalde udsatte boligområder for ghettoer, den eneste stat i verden, som jeg kender til, som tillader sig at bruge det som et statssanktioneret begreb, når man italesætter borgere, én million borgere, i den her sektor – det er simpelt hen under al kritik.
Og vi kan ikke sige det højt nok, og vi kan ikke sige det mange gange nok.
Det er det, som bliver sanktioneret og anerkendt, selv fra Socialdemokratiets side.
Det undrer mig gang på gang, at vi kan stå her i 2018 og legitimere det.
Så nej, vi kan ikke støtte op omkring, at man kan vælge tre ikkefolkevalgte personer, som pålægger kommunalbestyrelser, at de skal bruge deres arbejdstid på det, disse personer siger, og når kommunalbestyrelserne så ikke følger de anvisninger, de forslag, skal de names og shames og stilles i en offentlig gabestok.
Hvis ikke det er at lægge pres på folkevalgte og deres beslutninger og deres mandater, så ved jeg ikke, hvad det er, og der er jeg helt enig med Enhedslistens ordfører.
Vi er rigtig godt på vej allerede, men det bliver åbenbart ikke anerkendt i den her sag.
Jeg er selv født og opvokset i et udsat boligområde, i Gellerupparken.
Jeg har selv følt mig som en modborger, og nu står jeg her som folkevalgt, som medlem af Folketinget.
Og at vi skal skabe modborgere og medborgere i den optik og stigmatisere og tale ned til – det var ikke og det er ikke noget, som jeg mener er progressive, anerkendende eller ordentlige redskaber til at skabe medborgere, men vi bliver ved.
Så til dem, der en dag eller i morgen står med valget, om man skal flytte ind i en såkaldt ghetto,
vil jeg sige: Jeg ked af og undskylder på vegne af vores demokrati, at vi tillader os at stigmatisere jer på den måde – én million borgere.
Det er ikke fair, og selvfølgelig ville en mor til to ikke sige: Nå, men i morgen flytter vi ind i en ghetto, unger – hvad synes I om det?
Altså, jeg forstår slet ikke, at man fra statsligt hold tillader sig at sanktionere på den måde.
Så vi kan kun sige nej tak til det her lovforslag.
Til slut vil jeg sige, at selvfølgelig anerkender vi, at det kan være en god idé at have et rejsehold, men det skal være ud fra ordentlige, respektfulde og demokratiske principper, og ikke ud fra det, der er fremført her.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-26:
Nu kan jeg ikke lige se uret, jo, nu kom det.
Jamen altså, nu står vi jo netop og taler om – og det anerkender ministeren – at ord skaber virkelighed, så lad os blive enige om, at vi også er holdt op med at bruge ord som n-ordet og negative ord om folks seksualitet osv.
Sådan lærer vi, og der burde vi måske også lære her i stedet for at retfærdiggøre, at vi som den eneste stat i verden bruger det her begreb om de udsatte boligområder.
Det andet er antidemokrati, som ministeren selv taler om.
Altså, der bliver talt om, at det her er en indskrænkning.
KL siger, at det er en indskrænkning af de folkevalgtes mandat.
Ministeren siger, at han ikke er enig.
Men hvordan er det en anerkendelse af de folkevalgtes mandat og KL, der repræsenterer kommunernes mandat?
Jeg hører bare, at ministeren affejer kritikken.
Ministeren vil slet ikke forholde sig til, at de mener, at det faktisk indskrænker deres mandat og dermed er udemokratisk.
Rasmus Prehn (S), 2018-10-26:
Nu havde vi tidligere på formiddagen et forslag om, at man skal have klip i kørekortet, hvis man taler i mobiltelefon i sin bil, og nu har vi så et forslag om, at vi skal have bedre internetforbindelse i togene.
Det er jo en meget god påmindelse om, at hvis man tager toget, har man meget bedre mulighed for dels at telefonere, dels være på internettet, for det internet, der har været fraværende nogle steder på togstrækningerne, bliver der taget hånd om nu med det her lovforslag.
Det er positivt.
Det er egentlig lidt mærkeligt, at der er gået så lang tid med det her lovforslag, men aftalen om at forbedre internettet i danske tog ligger helt tilbage til 14. januar 2014, hvor togfondsforligspartierne vedtog at sætte over 100 mio. kr. af til at sikre bedre internet i togene.
Kunderne forventer, og passagererne forventer, at når de er på en togrejse, kan de sidde og arbejde samtidig.
Noget af det, der gør, at en togrejse kommer til at virke mere attraktiv end måske at tage bilen, er, at man, i modsætning til når man kører i bilen, kan sidde og få svaret på e-mails og kan arbejde med det, man skal have ordnet, så man kommer velforberedt frem til et møde eller kan nå at arbejde de sidste timer på vejen hjem.
Der er faktisk flere i dag, som får skrevet ind i kontrakten med deres arbejde, at den tid, de bruger i toget, er en del af deres arbejdstid, fordi de kan sidde med internet i toget og passe deres arbejde.
Der har det altså været problematisk, at der har været for mange steder – bl.a. i Nordjylland – hvor man ikke har kunnet komme ordentligt på internettet.
Der er det positivt, at der tilbage i 2014 med togfondsforligspartierne blev sat penge af, og det er positivt nu, at der med det her lovforslag gives en lovmæssig hjemmel til, at man kan gå ud og ekspropriere de områder, hvor der skal sættes master op, og lave nogle forundersøgelser.
Så med det her lovforslag får vi bedre adgang til langt om længe at få sat de master op, der skal til, for at få bedre internetforbindelse i vores tog.
Vi synes, det er dejligt, at der endelig bliver gjort noget ved det her, det var på tide, og vi glæder os også over, at der i forbindelse med det her bliver nogle gode elektrikerjob, ved at der er nogle, der skal ud og sætte det her op.
Det er god politik, at vi også bruger samfundet som løftestang for det.
Så vi ser frem til bedre internet i toget.
Det var på tide.
Lene Foged (LA), 2018-10-26:
Da vores ordfører måtte suse af sted igen og jeg efterhånden er ved at have talt mig varm, tager jeg lige det her også.
Forslaget gennemfører en række ændringer af forskellige valglove.
Det gælder bl.a. tilpasningen til, at vi nu får 14 medlemmer af Europa-Parlamentet.
Forslaget tilpasser ligeledes dansk lovgivning til EU-lovgivning på nogle andre punkter.
Der indføres en særlig vederlagsordning for stedfortrædere og sikres valgret til mennesker uden retlig handleevne, som midlertidigt har taget ophold i et tredjeland.
Og det sidste er en ligestilling, så det ikke har betydning, om man midlertidigt opholder sig i et tredjeland eller et EU-land.
Det er alt sammen meget fornuftigt, og derfor støtter vi forslaget.