runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Due (DF), 2018-11-09:
Når man er en nedslidt arbejder, der udfører manuelt arbejde, så går man ikke og venter på at nå folkepensionsalderen og få en ordentlig pension.
Der skal man have lov til at kunne trække sig tilbage på en førtidspension, hvis man ikke kan klare et arbejde.
Og noget af det, Dansk Folkeparti hele tiden har været fortaler for, er, at der skal være nogle langt bedre forhold for de mennesker, der er nedslidt.
Christian Juhl (EL), 2018-11-09:
Det ændrer jo ikke på, at de her mennesker stadig væk går på arbejde og tager medicin, sandsynligvis hver dag i perioder, når det er rigtig, rigtig hårdt, og at de gerne vil et have svar på spørgsmålet: Hvornår får vi en ordentlig pensionsalder, og hvorfor har I været med til at vedtage, at vi allerede i 2030 skal arbejde, til vi er 68 år?
Det er det spørgsmål, de vil stille, ikke spørgsmålet om, hvad der skal ske, hvis man er totalt smadret.
Derfor er det jo vigtigt, at Dansk Folkeparti forbereder sig på et svar og ikke bare siger, at det forhandler Bent Bøgsted om.
For der er jo en stor sandsynlighed for, at DF igen skrider i svinget og accepterer Venstres planer.
Karina Due (DF), 2018-11-09:
Jeg synes, hr. Christian Juhl blander tingene meget sammen.
En ting er den automatik, som hr. Finn Sørensen påstår der er i hævelsen af pensionsalderen; en helt anden ting, som jeg også har adresseret i min ordførertale, er problemet med de nedslidte mennesker, som ikke skal på pension, men som skal have en førtidspension.
Og der er vi kommet med nogle helt klare bud på, hvordan vi mener det skal løses.
Christian Juhl (EL), 2018-11-09:
Jeg synes, det er et besynderligt svar.
Når fru Karina Due inden for 6 måneder står over for mine gamle kollegaer nede i 3F i Silkeborg, vil de uvægerlig spørge hende: Skal jeg som jord- og betonarbejder, tømrer, rengøringsassistent eller rørlægger arbejde, til jeg er 68 år eller længere?
Kan jeg stole på Dansk Folkeparti, så det her snart hører op og vi snart får en ordentlig ordning for os, der er på vej til at blive nedslidt, hvis ikke vi allerede er det i forvejen?
De vil ikke finde sig i et svar, der lyder, at det skal Bent Bøgsted nok finde ud af i 2020.
På valgdagen – og der er under et år til – forventer de mennesker, som det går ud over, og som må lide under Dansk Folkepartis politik, et ordentligt svar.
Det kan jeg love ordføreren for Dansk Folkeparti for at de gør.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-11-09:
Nu er hr. Karsten Hønge jo så heldig, at han er med i de her forhandlinger, så hr. Karsten Hønge er en af dem, der vil se det, når vi kommer til forhandlingerne.
Men jeg glæder mig da også til at se, hvad Karsten Hønge så leverer af indsatser, og hvad han leverer af forslag til forhandlinger, når vi kommer dertil.
Så mit svar til hr. Karsten Hønge er: Det får vi masser af mulighed for at diskutere.
Karina Due (DF), 2018-11-09:
Jeg holder mig til, at det, der står i teksten, er, at man skal sætte sig sammen hvert femte år, og så skal man vurdere, om der er grundlag for at hæve pensionsalderen.
Laura Lindahl (LA), 2018-11-09:
Først og fremmest: Nej, jeg mener ikke, at sundhedsministeren er på afveje.
Jeg forholder mig bare til det studie, som er kommet frem, som var det, jeg refererede til her, for at få nogle nuancer ind i debatten.
I forhold til den 18-årige: Jeg tror, det er klart, at når vi står her og taler om, at man skal arbejde, til man er 75 år, så kan det lyde af meget, men der er jo sket – det er jo det, vi ser – rigtig meget på det område.
Min datter, som er 2 år, vil i gennemsnit blive 100 år.
Det bliver de nye børn, der bliver født.
De nye piger bliver 100 år, og det er jo det, vi ligesom er nødt til at have for øje.
Så når man siger til min datter, at man forventer, at hun kan gå på pension som, det kan være som 77-årig, så lyder det af meget nu, men det betyder jo stadig væk, at hun vil have rigtig mange år på pension.
Det er jo det, vi er nødt til at forholde os til, altså at vi bliver ældre og ældre.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-11-09:
Vores filosofi i Det Radikale Venstre er, at borgere skal klare sig selv så lang tid som muligt på arbejdsmarkedet og bidrage til fællesskabet, for at det hele kan hænge sammen, og i det omfang vi tillod raske og rørige borgere, der er produktive, at komme på en fællesskabsbetalt pension, ville det blive for dyrt, og det ville gå ud over det samme fællesskab.
Det er såmænd vores filosofi i en nøddeskal.
At der er nogle arbejdspolitiske instrumenter, som er hårde, som bliver taget i brug, det er korrekt.
At kalde det en filosofi, at vi skal tvinge, ved jeg ikke om jeg vil bruge de ord på.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-09:
Der er ingen tvivl om, at man med den økonomiske pisk kan tvinge nogle mennesker, som ikke tjener ret meget på deres job, og som har en økonomi, som de har svært ved at få til at hænge sammen, til at arbejde længere.
Det er vel egentlig det, der foregår gennem forringelserne af det sociale sikkerhedsnet i det hele taget, herunder forringelserne i forhold til pensionsalderen.
Så det er vel så det; det er den filosofi, som De Radikale egentlig bygger deres tankevirksomhed på, altså at det er ved hjælp af økonomisk tvang, at vi skal sørge for, at folk bliver længere på arbejdsmarkedet.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-11-09:
Tak for det.
Da vi afskaffede efterlønnen, kunne vi se, at folk, der ikke længere har mulighed for at gå på efterløn i stedet for bliver længere på arbejdsmarkedet.
Det er den tendens, vi ser nu.
Det vil sige, at folk, der før kunne vælge mellem at gå på efterløn eller blive på arbejdsmarkedet, valgte efterlønnen, fordi det var en mulighed.
Når det ikke længere er en mulighed, bliver de længere på arbejdsmarkedet.
Jeg mener ikke, at der overhovedet er nogen diskussion om, at hvis man giver mulighed for at gå tidligere på pension på den ene eller den anden ordning, så tager folk den også.
Det her med, at vi skulle have udhulet pensionerne, er jo altså parallelt med, at vi har opbygget et arbejdsmarkedssystem, der forhåbentlig gør, at vi får en langtidsholdbar pensionsordning, når vi både laver en ordning, der følger levetidsalderen, og når vi lader folk spare op til deres egen pension.
Så jeg synes sådan set, at vi med rettidig omhu har prøvet at sikre, at man vil kunne tage hånd om fremtidige generationer af ældre på en god og ordentlig måde.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-09:
Tak, og tak til ordføreren.
Allerede i dag kan vi jo se tegnene på – altså inden pensionsalderen er blevet sat i vejret, og det er jo først her pr. 1. januar, at den er på vej mod de 67 – at der er en klar tendens til, at seniorer bliver længere på arbejdsmarkedet.
Så det er nok ikke helt rigtigt, hvad ordføreren siger.
Så attraktivt er det jo heller ikke at gå på folkepension.
Jeg mener, ordføreren har jo selv i årevis – eller ordførerens parti, må jeg hellere sige – medvirket sammen med de fleste andre partier her i Folketinget til at forringe folkepensionens købekraft.
Man har indført ordninger, hvor man modregner for arbejdsmarkedspensionen, sådan at hundredtusindvis af almindelige LO-lønmodtagere sådan set ikke har noget ud af at komme på folkepension.
Så attraktivt er det da ikke at gå på folkepension, og alle vil da helst være en del af et arbejdsfællesskab.
Så jeg tror, at ordføreren skal revurdere sin holdning til, hvad der gør, at folk arbejder.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-11-09:
Tak for det, og tak til spørgeren, og tak for invitationen til at besøge mennesker i 3F i Silkeborg.
Det er jeg ikke imod.
Jeg har lidt svært ved at se, hvornår jeg får tid, men det kan vi snakke om.
Det, der er pointen, er, at spørgeren i sit første spørgsmål sagde, at folk ville gå på pension senere end de 65 år, og at den her grænse var arbitrær.
Det mener jeg stadig væk ikke passer.
For så vidt angår livskvaliteten, er det en helt anden diskussion.
Det er rigtigt, at det vil give den enkelte en højere livskvalitet, men på basis af en langt større udgift for samfundet, og der vil vi hellere prioritere anderledes.
Christian Juhl (EL), 2018-11-09:
Jeg tror, den radikale ordfører tager fuldstændig fejl.
Jeg vil gerne invitere på en praktisk tur, f.eks. til 3F i Silkeborg, og så snakke med folk der.
Det er indiskutabelt, at livskvaliteten især for den gruppe af mennesker, som har haft et hårdt arbejdsliv, vil blive større, hvis de ved, at når de fylder 65, får de mulighed for at træde fra, hvis de ikke kan længere.
Der er endnu ikke nogen ordninger af dem, som accepterer, at folk bliver nedslidt, og så skal redde dem, der har fungeret ordentligt og effektivt for de mennesker.
Derfor mangler vi den ordning, før vi kan tillade os at lade pensionsalderen stige.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-11-09:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Præmissen er forkert, mener jeg.
Det er ikke sandt, at folk bare fortsætter med arbejdslivet, så lang tid de vil, uden at skele til grænserne for, hvornår man må, og hvornår man ikke må.
Det er fuldstændig indiskutabelt sandt.
Det vil så sige, at præmissen for spørgsmålet, at folk alligevel vil arbejde længere, mener jeg simpelt hen ikke holder.
Vil det ikke være et mere humant samfund?
Jo, men det vil også, som jeg startede med at sige i min ordførertale, være en meget stor udskrivning, hvis samfundet skal sige til mennesker, der ellers er arbejdsføre, at de nu kan gå på pension betalt af alle andre.
Der er ikke de penge til rådighed.
Hvad angår de regnestykker, vi hørte tidligere på dagen fra Enhedslistens ordfører, om, at det kan gøres på en beskeden pris, 11 mia. kr.-agtigt, mener jeg også, det er forkerte tal.
Jeg tror, at prisen vil være umådelig, umådelig meget højere, hvis man f.eks. satte pensionsalderen fri, eller hvis man tillod 65 år som pensionsgrænse.
Christian Juhl (EL), 2018-11-09:
Uden den højere pensionsalder vil flere også blive på arbejdsmarkedet.
Jeg forstår ikke, hvorfor der er sådan en mistillid til mennesker om, at de ikke vil arbejde det, de kan.
Alle mine praktiske erfaringer siger mig faktisk, at det vil mennesker gerne, hvis de overhovedet kan.
Hvorfor kan vi så ikke leve med at have en pensionsalder på 65 år, for så vil der være flere og flere, der arbejder så meget, de overhovedet kan, videre?
Hvorfor kan vi så ikke have en ordentlig ordning, så man kan gå ned i arbejdstid og få suppleret op af det offentlige?
Det sker der ikke noget ved økonomisk.
Det er der jo ingen problemer i.
Der er tal i dag, der viser, at hundredtusindvis af mennesker arbejder helt op, langt forbi 70 år, fordi de kan.
Tror ordføreren ikke, at mennesker faktisk har et bedre liv, når de siger: Det bestemmer jeg selv?
Jeg har retten til at fortsætte, jeg har også retten til at stoppe, når jeg er 65.
Ville det ikke være et mere humant samfund, vi lavede, hvis vi gjorde det?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-11-09:
Tak for det.
På baggrund af både den stigende levealder og den økonomiske virkelighed står Radikale bag vores pensionsalderssystem.
Det er efter Radikale Venstres opfattelse den bedst mulige økonomiske prioritering, at de erhvervsaktive bliver lidt længere på arbejdsmarkedet.
Hvis vi forestiller os, at vi ikke havde gjort dette med en hævelse af pensionsalderen, i takt med at levetiden stiger, så ville der komme et langt større træk på de offentlige kasser, og det er penge, der så ikke ville være til rådighed andre steder.
Vi vil til gengæld meget gerne styrke og lette muligheden for tidlig tilbagetrækning for mennesker, der er nedslidte.
Vi vil gerne medvirke til at lette adgangen til seniorførtidspension.
Radikale Venstre har også sammen med LO foreslået at lempe reglerne både med hensyn til kriterierne for at få førtidspension og med hensyn til de muligheder, der tilbydes nedslidte.
Vi vil med andre ord gerne tage vidtgående hensyn til folk, der ikke er i stand til at passe et arbejde frem til den forhøjede pensionsalder.
Men udgangspunktet må stadig væk være, at med den højere pensionsalder vil en hel række erhvervsaktive mennesker blive længere på arbejdsmarkedet og være med til at finansiere vores velfærdssamfund, og så må vi tage grundigt hånd om dem, som ikke vil være i stand til at udfylde den funktion.
Radikale Venstre støtter det af Venstre fremlagte forslag til vedtagelse.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-09:
Jeg vil virkelig håbe for fru Laura Lindahls datter, at hun bliver 100 år, og at hun får nogle rigtig gode raske år, også de sidste 25, 30, 40 år af sit liv.
Men om det lykkes for hende, afhænger jo fuldstændig af, hvilket arbejdsliv hun får, og det er jo lige nøjagtig den kendsgerning, Liberal Alliance og de andre partier, inklusive Socialdemokratiet, der står bag den her forhøjelse af pensionsalderen, ikke vil forholde sig til: Den kæmpe sociale uretfærdighed, det er at basere en stigning i pensionsalderen på en gennemsnitlig levealder.
Laura Lindahl (LA), 2018-11-09:
Det vil jeg meget gerne.
Mit standpunkt er meget klart: Jeg synes, vi skal forholde os til den gennemsnitlige levealder, der er i befolkningen.
Så kan der være nogle – det anerkender vi også i Liberal Alliance – som bliver nedslidt, som har haft et hårdt arbejdsliv, som ikke nødvendigvis kan arbejde, til de får folkepension.
Det er fuldstændig fair, og der synes vi, man skal kigge på nogle ordninger.
Men at sige, at folkepensionsalderen skal sænkes, fordi man skal tage udgangspunkt i den målgruppe, er vi ikke enige i.
Christian Juhl (EL), 2018-11-09:
Ordføreren siger, at hun anerkender, at der er nogle, der ikke kan holde til det hele vejen, og at det er fuldstændig fair, at de kommer på pension.
Jeg synes ikke, det er en fair udvikling.
Det skal være sådan på arbejdsmarkedet, at alle kan holde til det, til de bliver gamle.
Det er vores mål.
Selv ministeren siger det hver eneste gang, og jeg ved godt, det er sjældent, at der kommer en fra Liberal Alliance og diskuterer arbejdsmiljø i Beskæftigelsesudvalget, og Liberal Alliance bruger ikke meget tid på det forebyggende arbejde.
Men det er hamrende vigtigt, at vi igangsætter en udvikling, der ikke gør, at flere og flere bliver syge af at gå på arbejde, at flere og flere bliver hårdere belastet af psykisk arbejdsmiljø og af muskel- og skeletbesvær.
Vi skal ikke acceptere at have en eller anden skraldespand, vi kan putte folk i, førtidspension og sådan nogle ting.
Vi skal acceptere, at arbejdsmarkedet er sådan, at alle kan være med.
Laura Lindahl (LA), 2018-11-09:
Vi har ikke en politik, hvor vi på den måde synes, det er fint, at der er nogle, som ikke kan holde hele vejen, men jeg tror klart, at vi skal gøre noget i forhold til arbejdsmiljøet.
Det synes jeg er fornuftigt, og jeg synes, det er fornuftigt, at vi er begyndt på at målrette indsatserne mere.
Men jeg tror også, at vi skal begynde at ændre vores mindset.
Jeg tror, at vi skal begynde at indstille os på, at man måske ikke kan få et job som jord- og betonarbejder som 18-årig og så arbejde med det, til man går på folkepension.
Jeg tror, at de mennesker, som starter deres karriere som f.eks. jord- og betonarbejder skal indstille sig på, at når de har arbejdet med det i 20, 25, 30 år, skal de begynde at arbejde med noget andet.
Christian Juhl (EL), 2018-11-09:
Det forudsætter i hvert fald en helt anderledes arbejdsmarkeds- og uddannelsespolitik end den, den nuværende regering leverer.
For så skal der være mulighed for at omskole sig og få sig en ny uddannelse, så skal der være mulighed for at skifte.
Men ud over det synes jeg ikke, det er en god holdning.
De job, der er belastende i dag, er vi nødt til at ændre på.
Virksomhederne er nødt til at finde veje til at bruge teknologien ordentligt og anstændigt, så alle mennesker kan holde til det.
Det kan ikke nytte noget, at vi accepterer, at der er et arbejdsmarked, der er så brutalt, at det nedslider og er årsag til, at 62.000 rammes af arbejdsskader hvert eneste år, og at 2.000 mennesker dør af det.
Det er ikke rimeligt.
Vi er nødt til at lave de arbejdspladser om.
Laura Lindahl (LA), 2018-11-09:
Men det er jo lige præcis det, jeg siger.
Men den største opgave for os er at få lavet et skifte i, at man ikke nødvendigvis kan have et fysisk hårdt krævende arbejde hele livet, og at det er fuldstændig okay, at det er noget, hvor man skifter spor undervejs.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-11-09:
Tak for det.
Jamen jeg forsøgte netop at løfte sløret i min korte indledning før.
Jeg skal gerne gentage, at jeg er overbevist om, at hvis flere i fleksjob kommer tættere på arbejdsmarkedet, vil vi alle være glade for det.
Det er ikke sket her.
En af anstødsstenene er, at vi skal have bedre kvalitet i ressourceforløbene, der skal hurtigere i gang, og vi skal se på kommunernes rolle, fordi vi kan se, at der er en stor uenshed i det tilbud, man får ude i kommunerne.
Der er jeg ganske enig med evalueringen, og det kommer jeg til at følge nøje op på, ligesom jeg som sagt er interesseret i det tema, der blev slået an før, nemlig hvordan man kan inddrage borgerne mere i de enkelte løsninger.
Til gengæld kan jeg sige, at jeg ikke er særlig optaget af at lave meget konkrete rettigheder, der er udstukket ved lov.
Jeg vil gerne have, at der foretages skøn ude i kommunerne, hvor borgerne også bliver inddraget.
Jeg synes, det er en leg med ord.
Jeg vil selvfølgelig gerne en socialliberal løsning som socialliberal.
Jeg er sikker på, at Enhedslisten gerne vil have en ikkesocialliberal løsning – det plejer ikke at være et socialliberalt grundlag, man arbejder ud fra.
Det, jeg er interesseret i, er løsningen af det problem, vi står med, nemlig en reform, der ikke altid har virket efter hensigten, og nogle folk, der kommer i klemme, og det skal vi have løst ved lovgivning.
Jeg mener som sagt ikke, at svaret er at sætte meget faste retsrammer op om den enkelte, for så bliver det ligesom en skabelon eller et skema, og det er heller ikke den vej jeg vil.
Christian Juhl (EL), 2018-11-09:
Det er jeg enig i, men det skal jo være sådan, at der er et ligeværdigt forhold, at et menneske kan føle sig som et menneske i et samfund og ikke som en brik i et system.
Det vil sige, at man skal kende sine rettigheder.
Det er jo ikke en socialliberal holdning.
Og når man nu har et system, hvor det først og fremmest er systemet, der presser folk på en ydmygende måde og laver forkerte konklusioner, må vi vel lave om på det grundlag, som er årsagen til det, nemlig den her lov, og så give mennesker ret til at vælge og ret til at sige, at der er en yderste grænse for, hvad en sagsbehandler kan tillade sig.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-11-09:
Jeg er stadig væk ikke af den opfattelse, at løsningen på, at det er blevet administreret på en måde, som vi ikke enige i – og det er vi jo oplagt ikke enige i, og jeg er enig i den evaluering, der er lavet, om, at der skal ske forbedringer – er, at vi så tager magten væk fra kommunerne og ind på Christiansborg.
Jeg synes, at vi skal gå i dialog og gå i clinch og lave noget lovgivning, der sikrer, at kvaliteten bliver højere derude, men ikke ved at vi tager magten ind i denne sal.
Christian Juhl (EL), 2018-11-09:
Jeg vil gerne sige tak til ordføreren for holdningen om, at man vil involvere borgeren mere.
Men er det ikke nødvendigt, når man laver en lov, der har været kritiseret for netop at være formynderisk og for netop, at skønnet har været overdrevet – selv ministeren sagde, at det havde været overdrevet, og at der faktisk har været store fejl i systemet – for lovgiverne at sige, at nu må vi rette op på det, så der ikke er tvivl om, hvad vi mener med den her lovgivning?
Det kan jo ikke være meningen, at vi skal lave love, som sagsbehandlere og andre ikke helt forstår hvad meningen med er, hvis vi nu har været enige om, at der skal være nogle muligheder for mennesker her, og at det ikke bare skal være systemet, der tæver løs på dem.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-11-09:
Tak for det.
Jeg er sådan set indstillet på, at når vi har kommuner og kommunalt selvstyre og det drejer sig om mennesker, så må vi lægge et skøn ud i det yderste led og gerne, hvor borgeren kan blive inddraget.
Det vil jeg gerne stå fast på.
For så vidt angår seniorførtidspension, altså hele det kompleks, vi snakkede om i den debat, der gik forud for den her, så ja, det er stadig væk en radikal intention, at man selvfølgelig skal gøre det lettere at komme på en seniorførtidspension.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-09:
Det sidste er selvfølgelig en melding, men også en lidt kedelig melding, for det er jo netop det, der har vist sig at være problemet i den nuværende lovgivning, nemlig at kommunerne har meget vide muligheder for at skønne.
Det er jo det, der er årsagen til, at vi ser så forskellige afgørelser, i forhold til hvor mange førtidspensioner man tilkender og hvor mange fleksjob man bevilger, og hvad man i det hele taget gør med borgerne.
Det er vel et problem i lovgivningen.
Det vil jeg gerne lige bede ordføreren reflektere over en gang til.
Så er jeg bekendt med, at De Radikale for et års tid siden eller mere måske faktisk udarbejdede et konkret forslag til, hvordan man kunne ændre i lovgivningen om seniorførtidspension, og der var der i hvert fald ét fornuftigt princip, og det var, at hvis man ikke kunne anvises til et ordinært job, skulle man faktisk have ret til en seniorførtidspension.
Er det noget, ordføreren vil bære ind i forhandlingerne?
Finn Sørensen (EL), 2018-11-09:
Tak, og tak til ordføreren for indlægget.
Jeg forventer ikke, at hverken hr. Rasmus Helveg Petersen eller nogen anden forligsrepræsentant indleder forhandlinger her i salen, men jeg synes ikke, det er urimeligt – ikke for at stille Enhedslisten tilfreds, men i forhold til de mange mennesker, der følger med i vores diskussioner – at vi ligesom siger: Hvad mener ordføreren er meget vigtigt at få ændret og justeret, som man åbenbart har en stor vilje til, og det tror jeg på?
Man må også meget gerne løfte sløret for, hvad det er for nogle forslag, man selv vil bære ind.
Det er jo ikke det samme, som at man så begynder at forhandle og kompromisse på forhånd eller noget som helst.
Så derfor vil jeg da gerne høre ordføreren: Hvad synes De Radikale er meget, meget vigtigt at få ændret i de forhandlinger, der snart går i gang?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-11-09:
Tak for det.
Radikale Venstre er jo en del af den reform, som vi nu snakker om i anledning af forespørgslen her, der drejer sig om den evaluering, der er foretaget af førtidspensions- og fleksjobreformen.
Konkret er der jo altså efter evalueringen af reformen aftalt fem temamøder hos ministeren, som Radikale Venstre går til med stor villighed, for at foretage justeringer, fordi vi jo med interesse har læst evalueringen af førtidspensions- og fleksjobreformen og kan se, at der er en masse ting, der godt kunne justeres.
Vi har en stor villighed til at foretage justeringer.
Det er givet, at der skal bedre kvalitet i ressourceforløbene, og de skal hurtigere i gang.
Vi skal have flere i fleksjob tættere på arbejdsmarkedet, og vi skal se på kommunernes rolle.
Der skal ske meget i kommunerne, så vi ligesom får den uenshed, der ligger i kommunerne, forklaret.
Jeg vil personligt også meget gerne selv inddrage borgerne mere i det arbejde, der kommer.
Jeg kan sige, at vi går til de her møder i forligskredsen, som jeg ser meget frem til, med åbenhed og villighed, og vi er overbeviste om, at vi faktisk kan gøre det arbejde, der er foretaget i førtidspensions- og fleksjobreformen, meget bedre.
Derfor vil jeg også gerne sige tak for denne forespørgsel, som ligesom er en opvarmning til de forhandlinger, der kommer til at være i forligskredsen, men jeg kommer ikke til at foretage forhandlinger i salen i dag.
Det vil jeg gemme, til vi sidder med ministeren.
Torsten Gejl (ALT), 2018-11-09:
Altså, jeg anerkender, at hvis vi løste fuldstændig op for systemet, ville der være nogle, der ville forsøge at snyde.
Men hvis vi indretter lovgivningen efter den ene, der vil forsøge at snyde, gør vi den til et mareridt for de tusinder, der bare gerne vil videre i deres liv.
Det er desværre det, vi har gjort.