runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Dahlin (V), 2025-12-09:
Det tror jeg faktisk godt man kan, men jeg tror også, at noget af løsningen på den diagnostik, som jeg er enig med fru Susie Jessen i, ikke kun kan løses ved systemer.
Altså, det kræver i virkeligheden et politisk fokus.
Vi kan sætte systemer op, vi kan lave beregninger, og vi kan lave filtre, og noget af det kan sikkert være en god idé, men skal man for alvor løse det der problem, kræver det et politisk fokus.
Altså, det kræver, at man fører en politik, hvor man konsekvent har øje for, hvordan vi så bruger de forskellige politikområder til at skabe et Danmark i bedre geografisk balance.
Nu blev skatteområdet nævnt.
Det er f.eks. derfor, vi har indført fra næste år, at nu får studerende i landdistrikter også kørselsfradrag og ikke kun folk, der går på arbejde.
For udfordringen er jo nogle gange, at hvis folk er flyttet væk fra de der områder for at studere, kommer de aldrig tilbage, når de kommer i arbejde, for så bliver de inde i byen, selv om nogle af dem, ikke alle, faktisk havde lyst til at blive boende i deres by, mens de studerede.
Derfor kan vi nu bruge skattesystemet til at tage toppen af regningen for dem i forhold til deres transportudgifter.
Det tror jeg aldrig et system havde fanget.
Det var, fordi der var et politisk fokus på, hvordan vi kunne sikre, at nogle unge mennesker blev boende i vores landdistrikter.
Susie Jessen (DD), 2025-12-09:
Tak til ministeren for en god tale, som kommer rundt om mange områder, og det er jo også kendetegnende for den her debat i dag.
Jeg har siddet og talt sammen: Indenrigs- og Sundhedsministeriet, Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet, Justitsministeriet, Finansministeriet, Erhvervsministeriet, Børne- og Undervisningsministeriet, Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri og Transportministeriet.
Altså, det er jo politik, der favner nærmest samtlige ministerier.
Det er måske også det, som gør det udfordrende en gang imellem, når man skal lave landdistriktspolitik.
For det, der er min store bekymring, er, at der sidder nogle i ministerierne rundtomkring, som måske ikke har det her fokus på, hvordan, når man f.eks. ovre i Skatteministeriet har lavet en vognmandsafgift, den har ramt land og by forskelligt, eller hvordan, hvis man nu f.eks. har lavet en CO 2 -afgift, den så har ramt land og by skævt.
Der er Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet med vedvarende energi-anlæg og spørgsmålet om, hvordan det så har ramt land og by skævt.
Kan man kigge på en mere sådan samarbejdende facon i ministerierne?
Zenia Stampe (RV), 2025-12-09:
Jeg køber mere svinekød for tiden, end jeg har gjort længe.
Det er, fordi jeg ved, at når jeg køber økologisk svinekød, hjælper jeg de økologiske svineproducenter, for de har det rigtig hårdt for tiden.
Det er super hårdt at være økolog, fordi man får nogle meget dårlige afregningspriser.
Så når jeg køber ind til min familie for tiden, sørger jeg faktisk for at købe økologisk medisterpølse og økologisk svinekød, fordi jeg gerne vil støtte de økologiske kødproducenter.
Til gengæld spiser vi ikke kød hver dag.
Nej, det gør vi ikke.
Anni Matthiesen (V), 2025-12-09:
Det er jo egentlig svar nok for mig.
Jeg bliver bekræftet i, at Radikale Venstres holdning simpelt hen er, at alle skal til at spise udelukkende vegetarisk og linser osv., og at man helt skal stoppe med at spise kød.
Er det rigtigt forstået?
Zenia Stampe (RV), 2025-12-09:
Jamen det er fuldstændig rigtigt pr. produceret enhed.
Men når jeg står og køber ind og skal prøve at være en klimavenlig forbruger, ved jeg jo godt, at det, der gør forskellen, i forhold til hvor stort et klimaaftryk jeg har, ikke er, om jeg køber dansk svinekød eller tysk eller polsk svinekød. Det er, om jeg laver en daal med linser til min familie, eller om jeg køber kød.
Det er det, der gør en forskel.
De der marginaler kommer ikke til at gøre en stor forskel.
Det, der desværre har forblændet mange i den her snak om omstilling af fødevareproduktionen, er større maskiner, større stalde og større bedrifter, fordi man hver gang bliver en lillebitte smule mere effektiv, men det er ikke sådan, man redder klimakrisen.
Det er ved at ændre fødevarepolitikken, ændre fødevareproduktionen og ændre fødevareforbruget til noget andet, for man vil aldrig nogen sinde kunne producere kød så klimavenligt, at alle kan få et forbrug, der svarer til vores her i Danmark.
Derfor skal vi jo gå foran ved at ændre både vores produktion, men også vores forbrugsvaner.
Anni Matthiesen (V), 2025-12-09:
Jeg skal gøre det meget kort, for det er ved at være sent.
Jeg har bare brug for lige at få fru Zenia Stampe til at bekræfte, at det er korrekt, at CONCITO faktisk har været ude at sige, at det er de største bedrifter, der faktisk er de mest klimavenlige.
Det er egentlig, fordi jeg ligesom fru Susie Jessen hører, at det er noget, Radikale Venstre går vildt meget op i.
Så er det ikke korrekt, at det er de største bedrifter, der faktisk er de mest klimavenlige?
Zenia Stampe (RV), 2025-12-09:
Men helt ærligt, Per Hummelgaard: Er det ikke lidt en hån mod den her debat i dag?
Undskyld: Peter Kofod.
Men jeg synes, at det er lidt at afspore debatten, og vi kunne godt have en diskussion omkring Scavenius.
Han var jo den radikale, der nok mere som embedsmandstype påtog sig det ret skamfulde hverv at stå i spidsen for samarbejdspolitikken, som der jo var mange, der støttede op om, vistnok også landbruget i øvrigt.
Prøv at høre: Jeg synes, det er meget svært at gøre sig til dommer over nogen, der levede for mange år siden og stod i en helt anden situation.
Det tror jeg egentlig vi alle sammen skal være lidt for ordentlige til at gøre.
Så synes jeg hellere, at vi skal diskutere det, det handler om i dag.
Det er lidt at afspore debatten, at det skal blive sådan en Scaveniusdebat i stedet for at diskutere vilkårene i landdistrikterne, vil jeg sige til hr. Peter Kofod.
Peter Kofod (DF), 2025-12-09:
Tak for det.
Det var egentlig fru Zenia Stampes hyldest til doktor Hansen, der fik mig til at tage ordet, for i grunden kan man jo sige, at karakteren doktor Hansen er den mest historisk fordrejede person i hele Matadoruniverset, for doktor Hansen var nemlig en hædersmand.
Han bekæmpede besættelsesmagten, han tog sagen i egen hånd.
Han ville ikke have det siddende på sig, at hans elskede fædreland blev besat af den tyske værnemagt, som han ikke brød sig om.
Derfor blev han modstandsmand og gik ind i modstandsbevægelsen.
Det stod jo i skærende kontrast til det parti, han i serien var medlem af, nemlig Det Radikale Venstre, der var bannerfører for samarbejdspolitikken.
Fru Zenia Stampes partiformand hr. Martin Lidegaard blev portrætteret ude foran på portrættet af Scavenius, og hver gang jeg ser maleriet af Scavenius, tænker jeg, at det er godt, han hænger der, for han hænger der til skræk og advarsel for alle dem, der nogen sinde må have lov til at indtræde i et af de fine embeder på den anden side af mig her, og til minde om alt det, man aldrig må blive, nemlig en, der ligger under for nogen, der vil bringe vores land i knæ.
Mai Villadsen (EL), 2025-12-09:
Der er jo intet i vejen for at lave en ny ungdomsuddannelse og samtidig bevare 10. klasse.
Det har man bare valgt ikke at gøre.
Man valgte, at det her skulle være en spareøvelse i stedet for en investering, og derfor lod man ungdommen selv betale.
Man turde ikke gøre noget i forhold til efterskolerne, og ordføreren og jeg har sågar gået på samme efterskole, så det kan jeg da være glad for, man ikke gjorde.
Men 10. klasse skulle ofres, og det synes jeg simpelt hen er virkelig synd, også fordi vi ved, at 10. klasser løfter nogle af de unge, der har det allersværest.
Men jeg håber faktisk, at reformen bliver en succes, for der er behov for investering i ungdomsuddannelserne ude på landet, særlig.
Kris Jensen Skriver (S), 2025-12-09:
Tak for det.
Pointen med epx-aftalen handler jo netop, som nævnte før, om, at der er nogle små årgange derude, og for at vi sikrer, at der også er et tilbud med noget volumen, lægger vi ligesom noget af det sammen og giver faktisk en bedre mulighed for, at de unge kan blive afklaret, inden de træffer et valg; plus at man kommer til at gøre noget her, som vil være rigtig godt for vores landdistrikter.
Vil ordføreren ikke bare lige sætte et par ord på, hvad man ellers ville have gjort?
Hvad tænker Enhedslisten man ellers kunne have gjort, som ville være godt for landdistrikterne, de små ungdomsårgange, der er, taget i mente?
Mai Villadsen (EL), 2025-12-09:
Jeg synes, at ministeren med epx-aftalen stillede, hvad kan man sige, den rigtige diagnose, nemlig at der er et kæmpeproblem, både i forhold til landdistrikter, men også i forhold til fælles indgang, fordi vi tvinger nogle unge til at vælge, hvilke fag de skal være i resten af livet, fra de er 16 år.
Men medicinen eller løsningen var jeg simpelt hen uenig i.
At lukke 10. klasse kommer altså også til at være til skade for landdistrikter, hvor der kan være stor tradition for det at gå i 10. klasse, og det medfører epx-aftalen jo også.
Jeg håber virkelig, man får ret, og at man lykkes med det, men jeg synes, det er helt vildt ærgerligt at lukke 10. klasse og i virkeligheden også at lukke hf, noget, som har fungeret i årtier, og som har været en meget stor succes.
Hvorfor man ikke udbygger og udvider de gode initiativer, der i forvejen er, forstår jeg simpelt hen ikke.
Kris Jensen Skriver (S), 2025-12-09:
Tak for det, og også herfra tak for den gode og personlige tale og fortælling.
Jeg tror, den rummer rigtig meget det, der også er vigtigt, og som handler om værdierne uden for de store byer.
Så mange tak for det.
Ordføreren og jeg kommer jo lidt fra samme område.
Så jeg kunne også nikke genkende til mange af de ting, der blev nævnt.
En af dem, som jeg synes er god, og som vi ikke har debatteret så meget her i dag, måske faktisk slet ikke, er epx-aftalen, som netop skal bidrage til, at der også fortsat er nogle ungdomsuddannelser ude i vores landdistrikter tæt på, hvor de unge mennesker bor.
Det tror jeg er enormt vigtigt for, at vi sikrer, at der fortsat er en udvikling.
Vi ved, at der rundt i landet er nogle meget små ungdomsuddannelser, som vil blive udfordret, hvis vi ikke gør noget ved den struktur, der er, fordi der kommer nogle meget små årgange ind de næste år.
Derfor vil jeg gerne høre, hvad ordføreren tænker om det, og hvorfor Enhedslisten ikke er med i den aftale.
Mai Villadsen (EL), 2025-12-09:
Jeg er ikke længere energiordfører og er ikke sådan nede i materien i sagen, men vi er enormt optagede af at sikre, at der er ordentlige forhold for folk derude, og at vedvarende energi ikke bliver rejst på bekostning af lokales ve og vel.
Så vidt jeg husker, er det også Østerild, som der har været en dokumentar om for nylig, der viste, at lydniveauerne, som ligger sådan nedenunder, rammer nogen til kæmpe gene og skade, og det er jo også noget, man bliver nødt til at tage alvorligt.
Vi er klar på at se på alternativer.
Det gælder for så vidt også i forhold til højspændingsledninger, hvor jeg igen ikke er inde i detaljerne, men hvor det er ekstremt komplekst, f.eks. fordi der ikke er nogen, der har erfaringer med at grave sådan noget med så stor strømstyrke ned.
Susie Jessen (DD), 2025-12-09:
Nu nævner fru Mai Villadsen jo selv Østerild oppe ved Thy.
Så vi jeg ved, er Enhedslisten jo også med i den aftalekreds, der har bestemt, at testcenteret i Østerild skal udvides.
Vi har i samråd osv. spurgt ind til alternativer til det her.
Kunne man skubbe det længere ud?
Hvordan ser ordføreren på det?
Mai Villadsen (EL), 2025-12-09:
Jeg tror, man lyver for befolkningen, hvis man siger, at det her er let, for det er jo et spørgsmål med rigtig mange hensyn.
Vi har , mener jeg, behov for at udvide med mere vedvarende energi, men vi skal samtidig passe på naturen og de mennesker, der bor på landet.
Det tror jeg betyder, at nogle af de initiativer, vi skal tage, bliver dyrere, men de penge skal vi også være klar til at finde, sådan at vedvarende energi kommer på taget af bygninger og vindmøllerne kommer ud på havet.
Dengang der blev rejst meget store testvindmøller i Østerild, var lokale folk jo også bekymrede, mest af alt på grund af naturhensyn.
Det er vi også ofte, og vi allierer os gerne med lokale interessenter eller Naturfredningsforeningen, når det kommer til naturbeskyttelse.
Men jeg anerkender også, at det nogle gange kan være komplekst, og at der kan være behov for at gå på kompromis.
Jeg kender ikke sådan den konkrete sag, men jeg har forståelse for dilemmaerne, de står med derude.
Kim Aas (S), 2025-12-09:
Tak for en rigtig god tale.
Det er altid dejligt, når man hører de her personlige taler.
Jeg flyttede så til Aarhus i stedet for fra min bette by, men det er lidt det samme.
For lige at vende os lidt mod det, som ordføreren sagde, da der blev spurgt fra Danmarksdemokraterne, omkring det her med vedvarende energi.
Men er ordføreren ikke også enig i, at uanset hvordan vi vender og drejer det, er solceller på tage ikke nok til at løse problemet, og at hvis vi skal have en fremtid for vores unge og vores børn, som vi snakker meget om her, er vi nødt til at rykke på det område her?
Så det vil sige: Tænker ordføreren ikke også, at det handler om, at vi skal kigge på, hvordan vi kan kompensere de borgere, der bliver ramt af det her?
For vi kommer ikke udenom, at nogle landområder vil blive ramt af gener ved det, f.eks. også der, hvor jeg bor; der kommer vi også til at se på dem.
Men synes ordføreren ikke, det er rigtigt, at vi er nødt til også at erkende, at det er en vej, vi er nødt til at gå?
Mai Villadsen (EL), 2025-12-09:
Tak til ordføreren for spørgsmålet.
Jeg tager meget, meget gerne på mig og med stolthed, at vi i Enhedslisten var nogle af dem, der pressede allermest på for, at vi fik en 70-procentsmålsætning og netop satte mål om, at der skal være langt mere strøm fra vedvarende energi.
Jeg synes jo bare, at verdenssituationen lige nu taler rigtig meget for, hvorfor det var en klog beslutning, som skulle være truffet for længst.
Og jo, det betyder helt klart også solceller, men den måde, jeg synes vi har set de anlæg blive rullet ud på af storkapitalen uden indflydelse, ordentlig kompensation, muligheder for lokalbefolkningen eller ejerskabsmuligheder, synes jeg simpelt hen er problematisk, og jeg håber til stadighed på, at vi kan finde nogle bedre løsninger.
Det ved jeg at man fra Socialdemokratiets og regeringens side også er optaget af, og det håber jeg vi kan finde fælles løsninger på, men jeg tror, vi må indse, at noget af det kommer til at koste.
Peter Kofod (DF), 2025-12-09:
Jeg tror, at hvis man skal se på de helt store strukturelle ting, handler det om statsjobs og om uddannelse – for bare tage to af de store og måske mest kontroversielle bidder, som vil give mest diskussion på Christiansborg.
Så har vi jo også foreslået nogle ting om kommunernes indretning, altså om vi skal have nogle flere kommuner.
Vi har set på nogle ting i forhold til politiet.
Nu var det det, der blev sigtet til, for det var det, jeg svarede i første runde af spørgsmålet.
Så det er nogle af de ting, vi selv har haft oppe af hatten, kan man sige, altså oppe at vende.
Kris Jensen Skriver (S), 2025-12-09:
Tak for refleksionen over det.
Jeg forstår også et langt stykke hen ad vejen nogle af de udfordringer, der er.
Ordføreren nævner politireformen, kommunalreformen osv. Hvad er ordførerens bud så på, hvordan vi ligesom kan løse den del?
Er der noget, vi skal gå tilbage til her?
Eller hvordan ser ordføreren på det?
Peter Kofod (DF), 2025-12-09:
Nej, vi skal ikke tilbage til det.
Det var en anden tid, og udviklingen gør jo også, at der kommer man ikke på nogen måde tilbage.
Der er teknologisk sket en stor udvikling, og der er også sket en stor udvikling i, ja, hvad er nærmest ikke udviklet siden da?
Altså, der er jo også ting, der var super gode, og som man kan tage med sig videre.
Men nej, uanset hvilke beslutninger vi træffer her, kommer vi aldrig tilbage til Korsbæk, hvis Korsbæk nogen sinde har fandtes.
Jeg synes, at der er nogle ting, man godt kan tage ved lære af – noget af det her med den lokale nærhed, tryghed osv.
Der tror jeg, det er farligt, hvis enhederne bliver alt for store.
Så i mit eget parti har vi jo også, tror jeg, virkelig undergået en udvikling, når det kommer til vores syn på vores egen rolle i f.eks. politireformen, kommunalreformen eller domstolsreformen, altså hvad det har haft af betydning for danmarkskortet.
Det er i hvert fald noget af det, vi har talt meget om i de senere år: at havde tiden været en anden, havde vi nok truffet nogle andre beslutninger dengang.
Kris Jensen Skriver (S), 2025-12-09:
Tak for talen, og også tak for referencen til »Matador«.
Jeg forsøger i år at have »Matador« som min egen lille julekalender.
Jeg er indtil videre nået til afsnit 7, så jeg er en lille smule bagefter, men jeg håber, jeg kan få det indhentet her på et tidspunkt.
Jeg synes egentlig, at referencen på mange måder er rigtig, rigtig god, men alligevel vil jeg gerne høre, om ordføreren virkelig ønsker sig tilbage til det.
Det andet spørgsmål skulle vedrøre, at der vel også sker en udvikling.
Altså, hvad er det egentlig, læren er af f.eks. udviklingen omkring Damernes Magasin?
Hvorfor ender den med at lukke?
Og hvad er det egentlig også, der sker i forhold til eksempelvis synet på kvinder i løbet af de år, der jo går i »Matador«?
Det er vel ca. 20 år, tænker jeg.
Mai Villadsen (EL), 2025-12-09:
Jeg var til juletræstænding i Sorø for et par weekender siden, og der havde vi en meget entreprenant og kommerciel julemand, der ud over at tænde juletræet også sagde: Husk nu at købe julegaverne i de lokale butikker.
Så jo, det er jo også et lokalt ansvar på den måde, men det bliver også bare mindre attraktivt at gå i de butikker, hvis lokalerne ved siden af også er tomme og ikke bliver brugt til noget.
Vi kommer jo aldrig tilbage til den tid.
Altså, i Kibæk by, en lillebitte by, hvor jeg kommer fra, var der en guldsmed, der var en boghandel, og der var et væld af butikker, tøjbutikker og alt muligt, og nu er der bare nethandel og storcentre, og det kommer vi ikke tilbage til.
Men der er stadig noget, vi kan gøre, og det kan vi også gøre lokalt; det er jeg helt enig i.
Så det skal i hvert fald også i højere grad i min kalender at sørge for at komme derned og købe julegaverne.
Kim Aas (S), 2025-12-09:
Jeg er meget enig i, at det er noget, vi er nødt til at kigge på, når det er, at de her kapitaler bliver sluppet fri.
Så har jeg lige et spørgsmål omkring det her.
Jeg kommer også selv fra en bette by, hvor vi havde alt i den her lille by, og i dag er der ikke rigtig noget tilbage.
Der, hvor jeg kommer fra, snakker vi meget om det her med, at hvis vi vil bevare vores butikker, dem, der er tilbage, skal vi også handle der og ikke nødvendigvis bruge de her onlinebutikker eller køre til Odense, som mit område ligger i nærheden af.
Susie Jessen (DD), 2025-12-09:
Esbjerg Kommune hørte jeg ordføreren sagde.
Jeg kan i hvert fald se af landdistriktsredegørelsen, at København har rigtig mange jobs i energisektoren.
Det har Odense også, og det har Esbjerg også.
Det står også i landdistriktsredegørelsen, at det er de største byer, som nyder rigtig godt af den grønne energi.
Jeg har spurgt landdistriktsministeren flere gange til det her med jobskabelse i landdistrikterne – vi har ovenikøbet haft et samråd om det – hvor jeg ikke rigtig kunne få svar.
Der er udfordringer i landdistrikterne; der er udfordringer, vi er nødt til at se i øjnene og tage os af.
Det nytter altså ikke noget bare at stå her og tale om, at man er ked af, at der tales grimt og sådan nogle ting – og det gør jeg i øvrigt ikke.
Jeg bor selv på landet, så hvorfor skulle jeg dog tale dårligt om et område, som jeg selv bor i?
Kris Jensen Skriver (S), 2025-12-09:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg må bare sige, at jeg ærgrer mig over, at Danmarksdemokraterne ikke vil være med til at se de positive ting, der trods alt foregår ude i vores landdistrikter.
Det synes jeg virkelig er ærgerligt.
Jeg synes, det er ærgerligt, at man har den firkantede tilgang, der hedder, at det kun kan være det ene eller det andet – jeg mener ikke, at det ene udelukker det andet.
Der forstår jeg så, at Danmarksdemokraterne udelukkende lægger sig på den ene side
Så vil jeg bare spørge ind til arbejdspladser i energisektoren og i forhold til vedvarende energi.
Fru Anni Matthiesen var også lidt inde omkring, hvilke muligheder det også kan give for vores landdistrikter.
Jeg vil egentlig bare spørge: Mener ordføreren, at Sønderborg, Ikast-Brande og Ringkøbing-Skjern Kommune hører til nogle af de største kommuner i Danmark?
Karin Liltorp (ALT), 2025-12-09:
De har ikke fået behandling i psykiatrien.
Sagen om Fasar Abrar Raja er en enkeltsag.
Hvis problemet dybest set er de der brodne kar, der måtte være,
synes jeg jo, at det er der, vi skal tage fat og sige, at det er dem, vi skal snakke om.
Vi skal ikke snakke om hele den brede befolkning, alle de andre psykisk syge, som desværre bare er havnet et rigtig skidt sted.
Anders Kronborg (S), 2025-12-09:
Jeg beder om at få afklaret begreberne, og jeg tænker, at ordføreren har set »Den sorte svane«.
Der spørger jeg til hovedpersonen i »Den sorte svane«, for jeg forstår, at ordførerens præmis er, at hvis man idømmes en opbevaring på en psykiatrisk afdeling, er man et offer.
Så er man en person, samfundet skal tage et særligt hensyn til.
Så derfor spørger jeg helt konkret i forhold til det her eksempel: Er vedkommende kriminel, eller er vedkommende et offer?
Peter Kofod (DF), 2025-12-09:
Det er da rigtigt, at Socialdemokratiet ikke sidder på borgmesterstolen i min kommune.
Til gengæld fik man at vide, at hvis man var imod det her projekt, så støttede eller hjalp man Putin, for så blev vi ikke uafhængige af russisk gas.
Jeg tror nu ikke, der var nogen af os, der følte, at vi støttede Putin på nogen som helst måde.
Vi var sådan set bare skeptiske over for, at det her ødelagde vores hjemmeområde og vores eget landdistrikt.
Men det vil jeg ikke spørge om.
Jeg vil gerne spørge om den socialdemokratiske ambition for antallet af statslige arbejdspladser, for det er jo et antal arbejdspladser, der er stærkt voksende – desværre ikke i Vandkantsdanmark.
Det sker inde i de store byer.
Kris Jensen Skriver (S), 2025-12-09:
Jeg er helt overbevist om, at ordføreren og jeg ikke er enige om ambitionerne i forhold til den grønne omstilling.
Jeg mener, det er vigtigt, men jeg mener også, at vi skal gøre det, så man kan se sig selv i det derude.
Så langt hen er jeg enig med ordføreren.
Nu er det jo også sådan, at Socialdemokratiet trods alt ikke sidder på absolut flertal i samtlige kommuner i det her land, og så vidt jeg lige ved, er Socialdemokratiet i hvert fald ikke i borgmesterstolen i den kommune, hvor ordføreren selv bor.
Men vi tager gerne vores del af ansvaret.
Jeg har hørt eksempler på projekter, hvor der faktisk har været en stor lokal opbakning, fordi man tidligt i processen har inddraget lokalbefolkningen.
Det tror jeg på man skal gøre i højere grad.
Peter Kofod (DF), 2025-12-09:
Tak for det.
Det provokerer mig en lille smule, at Socialdemokratiets ordfører står og taler om, at nu skal man også lytte til de mennesker, der bor i landdistrikterne og er skeptiske over for den enorme tilvækst, der er af grøn energi eller VE, vedvarende energianlæg.
Det er absolut ikke mit indtryk, at der bliver lyttet nogen steder.
Det irriterer mig, at jeg skal stå og høre på, at nu skal man også lytte til borgerne.
Jeg føler mig ikke særlig lyttet til.
Jeg tror, mange af de mennesker derude, som kæmper en gæv kamp mod det her grønne vanvid, er så trætte af at høre på politikere, der vil lytte til dem.
De vil bare ikke lytte nok til at rulle noget af alt det der tilbage.
Og der kunne jeg godt tænke mig en større erkendelse fra Socialdemokratiet af, at det ikke er nok at sige, man gerne vil lytte til nogle af de frustrationer, der er derude.
De er også nødt til at stoppe det her.
Det er simpelt hen gået for vidt med alt det der grønne noget.