runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2023-11-28:
Jeg kan ikke helt lade være med at kommentere på den lidt genoplivede drøm om at blive børnenes statsminister, for når det kommer til politisk opbakning blandt børn og unge, tør jeg godt sige, at den statsministerduel skal jeg nok vinde, og jeg tager den gerne.
Men det er noget helt andet, jeg vil tale om: Det er dansk energipolitik, herunder den beslutning, som blev truffet i Folketinget tilbage i 1985, om at have et forbud mod, at kernekraft kan indgå i dansk energiplanlægning.
Siden dengang i 1985 er der jo sket en spændende teknologisk udvikling.
Man er nu på vej med det, man kalder fjerdegenerationsreaktorer, hvor der ikke er noget radioaktivt affald, og det er billigere og endnu mere effektivt.
Og selv om vi har et forbud i Danmark, har vi faktisk også noget at være stolte over i Danmark.
Vi er jo i forvejen stolte over, at dansk teknologi har været med til at udbrede vindmøller over hele verden.
Men vi har faktisk også to danske grønne iværksættere, som forsker i den her nye type kernekraft og er kommet ret langt med det.
Nu vil de gerne til at lave nogle forsøg og nogle test og se, om det kan skaleres op og måske gå hen at blive en gamechanger rent globalt i forhold til klimaforandringerne, hvor det på globalt plan jo stadig er kul og gas, der er den højeste prioritet.
Og der havde vi forleden en høring i Folketinget, hvor de her to danske virksomheder var her, og selv om de er glade for at være i Danmark – det er jo en kæmpe cadeau også til det naturvidenskabelige miljø i Danmark – har de så den udfordring, at på grund af det her gamle forbud kan de ikke lave deres test og forsøg i Danmark, og derfor planlægger de at rykke ud af Danmark.
Derfor er mit spørgsmål til statsministeren i dag, om det ikke er på tide, at vi ophæver det her forbud mod kernekraft, således at gode danske grønne iværksættere kan blive i Danmark og forske mere i Danmark.
Mette Frederiksen (S), 2023-11-28:
Det er vel meget godt at få det fuldstændige billede med, for jeg forstår, at Liberal Alliance i det hele taget ønsker, at vi skal til at bruge atomkraft, og at det her ikke kun er et spørgsmål om nogle små hjørner forskningsmæssigt.
Og jeg må sige, at jeg ikke helt forstår tilgangen, for vi er så stærke på vedvarende energi, om end det går for langsomt, og det forsøger vi jo alt, hvad vi kan, at få håndteret.
Det er meget mere langsommeligt at bruge atomkraft, og jeg har i hvert fald ikke så god tid, hvad angår den grønne omstilling.
Så jeg forstår grundlæggende ikke, at man vælger, som jeg forstår det, at lægge alle sine æg i den kurv, når der er så meget, der taler imod det.
Jeg tør ikke på stående fod udtale mig om nogen konkrete forskningsprojekter, men jeg synes, det her bliver nødt til at være en del af vores samlede tilgang til klimaforandringerne og til, hvordan vi sikrer, at vi har den energi, vi har behov for.
Så må jeg sige, når jeg nu har ordet og det er Liberal Alliance, der står her, at jeg undrede mig såre over den reaktion, der var efter indgåelsen af finansloven i går.
Jeg kom i tanke om, hvordan Liberal Alliance opførte sig tilbage i 2017, da man sad i regering.
Der kunne man ikke finde ud af at lave en finanslov; man truede med at vælte regeringen.
Nu sidder man så i opposition.
Så jeg håber, at man vil overveje at begynde at gå ind og lave politiske forhandlinger og tage ansvar.
Det er jo også en del af det at være politiker.
Inger Støjberg (DD), 2023-11-28:
Tak for det.
Sidste gang brugte jeg jo noget af min spørgetid til at spørge ind til barnebrudssagen, altså den nye barnebrudssag, om man vil, for omfanget af barnebrude har vist sig at være meget større, end vi hidtil har antaget.
Det har Berlingske afdækket igennem en lang artikelrække.
Mere end 1.200 ikkevestlige piger er blevet viet bort via kongebrev i Danmark fra 1980'erne og op til 2017.
I sidste spørgetime sagde statsministeren, at hun ikke kendte til alle detaljerne i den her sag, og at hun derfor ikke kunne svare på, hvilke skridt der skulle tages fremadrettet.
Og det er jo sådan set fair nok.
Nu er der så gået 3 uger, og derfor vil jeg egentlig bare gentage mit spørgsmål fra sidst, for jeg antager, at statsministeren selvfølgelig nu her igennem de seneste 3 uger er blevet klogere på sagen.
Derfor er mit spørgsmål i sin enkelhed, om statsministeren vil sige undskyld for det enorme svigt over for de mange mindreårige piger, som i årevis er blevet viet via kongebrev i Danmark og dermed med statens blåstempling og velsignelse.
Samtidig beder jeg også statsministeren svare på, om hun er villig til at nedsætte en kommission, der skal få belyst, hvordan i alverden alt det her kunne ske.
For der er jo for mig at se mange sammenlignelige ting i forhold til andre sager, hvor vi både har nedsat kommissioner, og hvor vi har været ude at undskylde på den danske stats vegne – i hvert fald har statsministeren gjort det.
Det er fortidens synder, men det er jo i dag kvinder, der stadig væk lider under det skrækkelige, at de blev viet bort som barnebrude, og endda med det kæmpe svigt, at staten gav sin blåstempling af det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-11-28:
Tak til statsministeren for indledningen.
Jeg er jo enig: Vi fik en finanslov på plads – den var lille i forhold til forhandlingsreserven – men den går i den rigtige retning.
Jeg er i hvert fald glad for, at SF har været med til at trække den i den rigtige retning på velfærdsområdet.
Det er et skridt i den rigtige retning.
Men jeg vil alligevel fortælle statsministeren en historie, som jeg selv er blevet meget berørt af på mine ture rundt i landet.
Han bor på plejehjem, og her har han boet, siden han blev ramt af demens i en meget ung alder.
Det er demenssygdommen, der har sendt ham tidligt på plejehjem, og det er også det plejehjem, der nu skal lukke, fordi kommunens økonomi er helt i knæ.
Hvad skal der så blive af Peter og alle dem i samme situation?
På plejehjemmet kender personalet ham rigtig godt.
De kender de historier, han godt kan lide at fortælle om dengang, han arbejdede som rejsende murer i Uralbjergene i Rusland, om det sydligste Spanien og det nordligste Norge.
De kender hans børn, hans søskende, hans pårørende og hans hustru, når de kommer på besøg – og når hukommelsen driller ham.
De er der om natten, når han vågner og er forvirret.
De har prøvet det hele før, og de ved lige præcis, hvad Peter har brug for.
Nu skal plejehjemmet lukke og personalet flytte nye steder hen, og hvad med Peter?
Ja, det er ret uklart, hvad der skal ske med Peter.
Måske skal han hjem og bo alene og så have tre besøg af skiftende hjemmehjælpere i løbet af dagen.
Derfor kan jeg godt blive en lille smule bekymret, når jeg hører regeringen præsentere sin skattereform, hvor man vil bruge kræfterne på skattelettelser frem for at investere i den velfærd, som Peter har brug for, eller når jeg hører, at regeringen nu lægger op til at udskyde ældreloven.
Så jeg vil egentlig gerne spørge statsministeren: Kan vi være det bekendt, ikke kun over for Peter, men alle de andre mennesker, der har demens?
Kan vi være bekendt at udsulte vores velfærd?
Jeg siger ikke, at alt er dårligt derude – der er meget godt derude – men har vi ikke også brug for at investere yderligere, så Peter får gode løsninger?
Mette Frederiksen (S), 2023-11-28:
Men det er ganske enkelt ikke rigtigt, at der prioriteres skattelettelser over velfærd.
Vi er faktisk i den situation, at den her regering bruger flere penge på aftalerne med kommunerne, end vi gjorde i den regering, jeg havde ansvaret for tidligere, med SF som støtteparti.
Så det er ikke rigtigt.
I runde tal er det sådan, at når der frem mod 2030 bliver brugt ca. 1 kr. på skattelettelser inden for personskatten, som jo for størstedelens vedkommende går til beskæftigelsesfradraget, herunder især for enlige forsørgere, så bliver der brugt 5 kr. på velfærd.
Så det er ikke rigtigt, at skattelettelser prioriteres over velfærd.
Det ville jeg aldrig selv synes var en god idé.
Men jeg må være helt ærlig og sige, at er man lavtlønnet, f.eks. som social- og sundhedshjælper i den offentlige sektor, og er alene med et par drenge, som spiser rigtig, rigtig meget mad, så tror jeg, at en skattelettelse dér faktisk kan være en fin idé.
Men det skal selvfølgelig ske med den rette sociale balance, og derfor har vi jo fremlagt en 2030-plan med det største løft af velfærden i 15 år, dvs. større end det, SF har kunnet levere både i regering og som parlamentarisk grundlag.
Så vi bliver nødt til at have fakta på plads.
Betyder det så, at alt er godt i velfærdssamfundet?
Betyder det, at jeg alle steder er tilfreds med den ældrepleje, vi leverer?
Jeg synes, der foregår rigtig meget godt, men det er klart, at med ventelister på sundhedsområdet og med en skrabet økonomi en del steder er der masser, der kan gøres bedre.
Og det er jo bl.a. det, vi har gjort med den finanslov, vi aftalte i går.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-11-28:
Jeg synes, det er godt at få fakta på plads.
Så lad os kigge ind i regeringens 2030-plan.
Man investerer jo vel at mærke mere i velfærden, end både Socialdemokratiet og SF kunne, da vi var i regering.
Og vi var vel at mærke også i regering lige efter en økonomisk krise, hvor der ikke var råd til det i dansk økonomi.
Der er råd til det i dansk økonomi, efter at finansministeren har fundet mange ekstra milliarder kroner i skuffen.
Og så er det et spørgsmål om, hvad man vil prioritere.
Vi vil ikke prioritere at bruge 10 mia. kr. på skattelettelser.
Og det er jo fair nok, at man siger, at man gerne vil give nogle af de højtlønnede i det her land – og også nogle af dem, der er lavtlønnede – skattelettelser, men der er jo rigtig mange uden for vores arbejdsmarked, der ikke får skattelettelser.
Så lad os lige prøve at kigge ned i det.
I dag kan man i Bornholms Tidende læse en artikel om omstruktureringer, besparelser, nedlæggelse af 48 stillinger og et forringet arbejdsmiljø i en periode, hvor vi har flere ældre og vi mangler personale, og så begynder vi lige nu at spare derude.
: Hvad er de tre vigtigste grunde til at lave skattelettelser på et tidspunkt, hvor vores velfærd lider?
Mette Frederiksen (S), 2023-11-28:
For det første står vi jo i en særlig situation i indeværende år – og også året før – på grund af inflationen.
Det ved fru Pia Olsen Dyhr alt om.
Så bliver der sagt, at der ikke bliver givet noget til dem, der står uden for arbejdsmarkedet.
Det er heller ikke rigtigt.
Altså, der bliver givet en ældrecheck på næsten 5.000 kr. til de pensionister, der har mindst.
Når vi om lidt – og det håber jeg på med den skatteaftale, der forhåbentlig lander inden for nogle uger, eller hvor lang tid Folketingets partier har brug for til at diskutere det her ordentligt – hæver beskæftigelsesfradraget, særlig for enlige forsørgere, er det noget, der ligger mig meget på sinde, for jeg ved godt,
at når du er enlig mor med tre drenge, og jeg siger »drenge«, for de spiser helt utrolig meget, og især når de er i voksealderen, kan pengene være få: Har SF tænkt sig at rulle den skattelettelse tilbage?
Altså, bliver den skattelettelse, jeg håber bliver givet til enlige forsørgere, rullet tilbage, hvis SF får ansvaret efter næste valg?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-11-28:
Nej, det forestiller jeg mig sådan set ikke.
Nu er det ikke spørgetime til SF.
Vi kan godt aftale, at vi bytter roller, men det tror jeg ikke statsministeren er villig til.
Men anyway, det forestiller jeg mig ikke.
Vi har foreslået skatteministeren, at vi kan lave en skatteomlægning, og at vi kan skrue op i forhold til dem, der har mest i vores samfund, og faktisk være med til at lave en skattelettelse til dem, der har mindst, men det var ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte til de tre vigtigste grunde til at lave skattelettelser i den her tid.
Jeg ved, at BUPL Østjylland sidder oppe på tilskuerpladserne.
De kan mærke ude i deres daginstitutioner, at der er færre penge.
Det er jo ikke, fordi de ikke vil gøre deres bedste.
Det gør de alle sammen derude, om det er pædagoger, sosu-assistenter, sygeplejersker, eller hvem det er.
De kæmper derude, men de kan mærke besparelserne i kommunerne, og nu laver vi så skattelettelser i 2025 og 2026.
Hvornår kommer det der velfærdsløft?
Kommer statsministeren til at love i dag, at det kommer allerede i 2025, så man kommer til at mærke, at der ingen besparelser er i vores kommuner i 2025?
Alex Vanopslagh (LA), 2023-11-28:
Statsministeren er jo i et strålende humør i dag.
Det mærker vi alle sammen, og det er jo fint nok.
Jeg håber så til gengæld, at vi kan få nogle svar på de spørgsmål, vi stiller.
Jeg stillede ikke spørgsmål til statsministerens holdning til vores kommunikationsstrategi eller vores øvrige energipolitik, og det er jo faktisk netop sådan med Liberal Alliances politik, at vi ikke lægger alle æg i én kurv.
Altså, vi tror på, at vind og sol er en helt afgørende del af den grønne omstilling i fremtiden, særlig med de teknologiske kvantespring, der sker i forhold til lagring af vindenergi og solenergi og omdannelse til brint og frem og tilbage.
Altså, burde vi ikke have et mere åbent sind over for det?
I øvrigt er Liberal Alliances politik ikke, at vi skal bygge et kernekraftværk i Danmark, men at vi skal nedsætte en kommission – vi har kaldt det en Niels Bohr-kommission – der skal gøre os klogere.
Og hvis der er én ting, man i hvert fald godt kan sige om den her regering, er det jo, at den er vældig glad for kommissioner, så måske kunne det være den næste kommission, man nedsætter.
Hvad er fordelene og ulemperne ved kernekraft?
Kan det på nogen måde være en del af fremtiden, også for Danmark?
Og lad os i samme ombæring ophæve det her forbud, så de danske virksomheder, der er, får endnu nemmere ved at forblive i Danmark.
Mette Frederiksen (S), 2023-11-28:
Det er jo de partier, der sidder og forhandler, der træffer beslutning om, hvordan man griber forhandlingen an.
Der plejer at være en ret klar sammenhæng mellem dem, der er med til at træffe jo ofte en upopulær beslutning, og dem, der så også efterfølgende gerne vil være med til at udmønte pengene.
Men det er jo grundlæggende op til Folketingets partier, når man sidder og forhandler.
Jeg forstår ikke helt den radikale modstand her, hvis man både kan få en grøn flyafgift og kan videreudvikle det arbejde, der allerede er i gang, med at sikre, at vi kan flyve grønt.
Den vision deler vi jo fuldstændig.
Tænk, når vi en dag kan flyve uden et stort CO 2 -aftryk.
Og hvis vi også kan kombinere det med en ordentlig social balance og et løft af de folkepensionisters økonomi, der har mindst, så synes jeg jo, at alle vinder; altså så vinder klimaet, så vinder Danmark potentielt som foregangsland igen, og så vinder de pensionister, som i hvert fald i regeringens optik har brug for en økonomisk indsprøjtning.
Pelle Dragsted (EL), 2023-11-28:
Jeg var forberedt på, at det var den med ældrechecken, vi skulle høre.
Det er vigtigt.
Det er godt.
Vi støtter det.
Vi stemmer for det, når det engang bliver sendt ned i salen.
Men det er jo alligevel kun – hvis vi nu forholder os proportionelt – 400 kr. før skat om måneden, som en folkepensionist får.
Jeg har stadig væk svært ved at forstå den prioritering.
Herudover, og det synes jeg er vigtigt, og det synes jeg at statsministeren altid overser i den her diskussion, er det altså kun en femtedel af danske folkepensionister, der modtager ældrechecken.
Langt de fleste, en million danske folkepensionister, får 0 kr. – 0 kr.!
Og det er altså ikke mennesker, som har meget at rutte med, for manges vedkommende.
Jeg synes, at statsministeren skylder et svar til dem, som ikke modtager ældrechecken.
Hvorfor er det, at de igen igen bliver forbigået, når der skal deles skattelettelser ud?
Mette Frederiksen (S), 2023-11-28:
Jeg vil gerne sige to ting.
Først og fremmest synes jeg, at det er vigtigt at sige, at folkepensionister i dag er lige så forskellige, som folk er i alle andre kategorier i vores samfund.
Vi har folkepensionister, der har mange penge, som har en stor friværdi, og som har store pensionsopsparinger.
Så har vi nogle, der slet ikke har en bøjet femøre at gøre godt med ud over folkepensionen, som jo ikke er kæmpestor.
Der tror jeg, at en ældrecheck faktisk gør en forskel.
Det er derfor, at vi hæver den.
Jeg går også ud fra, at det er derfor, at Enhedslisten stemmer for at hæve den.
Så er det rigtigt, at så har vi jo en masse, der ligger inde midtimellem, der på forskellig vis har en økonomi, og som kan have et ordentligt råderum – og for nogles vedkommende et mindre godt råderum.
Det er også en gruppe af mennesker, som i hvert fald for manges vedkommende er meget afhængig af, at vi har et godt velfærdssamfund, hvad enten det er ældreplejen eller det er sundhedsvæsenet.
Så når vi taler pensionisters økonomi, vil min appel være, at vi både kigger på de direkte overførsler, altså pensionen, hvor vi nu hæver ældrechecken, men også på den omfordeling, der sker, når vi vælger at styrke vores velfærdssamfund.
Det er nogle andre partier, der ønsker det.
Vi har til gengæld ønsket at hæve beskæftigelsesfradraget, og det kommer jo dem til gavn, som har et almindeligt arbejde og en almindelig indtægt.
Vi har så valgt især at fokusere på de enlige forsørgere, og det kan jeg sagtens stå på mål for.
Pelle Dragsted (EL), 2023-11-28:
Det her med, at det ikke er Socialdemokraterne, der har bragt det til bordet, er meget fint.
Det er lidt som at høre Alex Vanopslagh kritisere den finanslov, han selv er med i, når statsministeren siger: Det var ikke os.
Jeg har jo gjort det til en vane at citere nogle af statsministerens gamle partifæller.
Mange af dem har jo haft kloge ting at sige, som kunne være relevante at huske på i dag, og i dag er det den tidligere arbejds- og boligminister Kaj Bundvad, som sagde sådan her om vores ældre medborgere, dengang folkepensionen blev indført, og det synes jeg er vigtigt, og jeg citerer: »Jeg mener ikke, at man skal spørge om, hvor lidt de ældre behøver for at klare sig, men derimod, hvor meget de skal have for at opnå en levestandard, der står i passende forhold til, hvad man anser for rimeligt for andre.«
»I passende forhold til, hvad man anser for rimeligt for andre.«
Det er jo det, der er problemet her.
Mette Frederiksen (S), 2023-11-28:
Det gør vi heller ikke, og det ved hr. Pelle Dragsted godt ikke er tilfældet, for der kommer nemlig en forhøjelse af ældrechecken på knap 5.000 kr.
Kan man mærke det, hvis man er folkepensionist og ikke har en masse ved siden af sin folkepension?
Ja, det kan man.
Det er jo også derfor, at vi har valgt, mens der var inflation, at give en skattefri forhøjelse af ældrechecken for netop at hjælpe ikke mindst folkepensionisterne igennem en svær inflationstid.
Der er ingen tvivl om, at den inflation, vi har oplevet i Europa og i Danmark igennem de senere år, har ramt især pensionister hårdt.
Det er derfor, det har været så vigtigt at få den under kontrol, og det har vi jo så fået nu.
Vi ligger rigtig, rigtig godt til i forhold til inflationen, og det betyder jo, at den købekraft, man skal have fra sin folkepension, er tilbage.
Det er rigtig, rigtig godt.
I forhold til den inflation, der er i mange andre lande, er vi nede omkring nulpunktet nu.
Så vi skulle have inflationen under kontrol, og det har vi fået.
Nu kan vi så begynde at bygge op, bl.a. ved at bruge flere penge på ældreområdet.
Det har vi valgt i finansloven, hvor Enhedslisten står udenfor.
Og undskyld, det er jo så let altid at kritisere.
Jeg vil egentlig gerne kvittere for de partier, der ikke er enige med regeringen i alt, men alligevel går med ind og tager et ansvar og forbedrer vores land.
Vi har valgt at afsætte flere penge til ældreområdet, og vi har altså fra regeringens side også foreslået at hæve ældrechecken.
Det er jo bl.a., fordi vi gerne vil sikre, at de folkepensionister, der ikke har så meget, får mere at gøre med.
Martin Lidegaard (RV), 2023-11-28:
Mange tak for det, formand.
Jeg vil gerne tale lidt om det grønne område, for som statsministeren rigtigt sagde, starter COP28 jo lige om lidt.
Jeg tror, vi er enige om, at når man skal vurdere de enkelte landes indsatser, skal man kigge på, hvad de gør, og ikke på, hvad de siger.
Det ene er diskussionen om vores 2025-mål, og det andet er forhandlingerne om en ny flyafgift.
Faktisk skrev vi det ind i loven, og jeg citerer: »Målet vil blive opgjort som et gennemsnitsmål over 3 år for at minimere udsving i et enkelt år.«
Men regeringen insisterer alligevel på, at det kun er 2025, vi skal måle på, og man kan jo få den tanke, at det bare er, fordi det er lettere, og at man så ikke sådan for alvor behøver at gøre noget.
Det synes vi ikke er at være tro mod aftalen og lovgivningen, og det synes vi heller ikke rigtigt er måden at gå til det her på, hvis man ønsker en langsigtet grøn omstilling.
Der er en lille smule kreativ bogføring over det, synes vi; man fifler med det, som vi egentlig har besluttet, og man har heller ikke ambitionerne for de år, der kommer efter, med.
Det andet spørgsmål, jeg har, er så om flyafgiften, og det er lidt i samme tråd, fordi man jo fra regeringens side lægger op til en flyafgift, og det støtter vi.
Men hvad er logikken i at bruge pengene, i hvert fald halvdelen af dem, på en ældrecheck i stedet for at bruge dem på at lave bæredygtige biobrændstoffer, så vi får CO 2 -udledningen ned og måske kan få en helt ny grøn industri i Danmark?
Hvad er logikken bag den kobling mellem en flybilletafgift og ældrechecken?
Mette Frederiksen (S), 2023-11-28:
Altså, der bliver selvfølgelig ikke fiflet med noget, og jeg har da ikke nogen grund til at tro, at der sidder nogen og forhandler om en 2025-plan, der har noget ønske om at fifle med noget som helst.
Der er sikkert nogle politiske uenigheder.
Det afgørende må jo være, at vi leverer på det, vi har aftalt med hinanden, altså at vi lever op til 2025-målet, og det har regeringen et ønske om.
Regeringen har også fremlagt forslag til, hvordan vi når derhen.
Der diskuteres så ydermere nu – oven i det, der bliver nævnt her – en dieselafgift for at komme i mål.
Jeg håber selvfølgelig på en aftale på det her område, så vi som Folketing kan vise, at når vi nu er et af de lande, der faktisk har valgt at opsætte nogle af de mest ambitiøse klimamål, både i 2025 og i 2030 og i 2045 osv., faktisk også leverer på dem.
Så det synes jeg selvfølgelig vi skal.
Så er der spørgsmålet omkring ældrechecken.
Det trækker så lidt i modsat retning af det spørgsmål, der lige har været fra Enhedslisten.
Jeg har hele tiden været af den overbevisning, at når vi indfører afgifter for at gøre vores samfund grønnere og mere bæredygtigt og mere klimavenligt, skal det have en ordentlig social balance, og det er i det lys, man skal se det, vi har foreslået, nemlig at noget af det provenu, der kommer ind ved en grøn flyafgift, så bruges til at forhøje den ældrecheck, som kommer til at falde på et tørt sted.
For har man kun sin folkepension, er der ikke nødvendigvis mange penge at rutte med.
Så jeg synes egentlig, der er en meget fin balance.
Martin Lidegaard (RV), 2023-11-28:
Jeg er helt enig i, at det rigtige vil være at tage udgangspunkt i det, vi har aftalt.
Nu læser jeg lige fra den aftaletekst, som vi indgik, og som er fuldstændig identisk med lovteksten.
I den aftaletekst stod der, at »aftaleparterne er enige om, at reduktionerne skal ske på dansk grund, og at de nationale drivhusgasudledninger opgøres i overensstemmelse med FN’s opgørelsesregler.
2025-målet vil blive opgjort som et gennemsnitsmål over perioden 2024-26 ...« Punktum.
Men regeringen insisterer jo på, at det kun er i år 2025, og det er ikke kun mig, der synes, at det er mærkeligt.
Det er også Klimarådet, og det er alle andre end regeringen selv, som kigger på vores aftaletekst og vores klimalov og ikke forstår, at regeringen insisterer på at læse den så meget anderledes, end der står.
Jeg vil meget nødig beskylde regeringen for at fifle og foretage kreativ bogføring, men jeg må bare sige, at det i hvert fald ikke er det, vi har aftalt, og det er heller ikke det, der står i klimaloven.
Så vil jeg stille et spørgsmål i forhold til flyafgiften.
Jeg tror ikke, vi bliver enige om det.
Altså, vi synes, det er vigtigere, at vi får en CO 2 -reduktion, også af hensyn til vores børn.
Men vil regeringen insistere på, at de to ting skal kobles?
Altså, kunne man ikke forestille sig, at vi i enighed kunne indføre en flyafgift?
Så får vi et provenu ind, som vi jo så, om jeg så må sige, kan anvende på forskellige måder alt efter det flertal, vi nu kan finde.