runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2016-11-24:
For god ordens skyld vil jeg bare sige, at de penge, der bliver fundet til dagpengeområdet, årligt faktisk forbedrer mindst 2.000 menneskers muligheder for at blive i dagpengesystemet, i stedet for at de falder ud.
Så det her er faktisk til gavn for mennesker, som jeg ved at Enhedslisten også er optaget af skal have bedre muligheder.
Det er rigtigt, at der vil være nogle, der kommer i klemme, når man ændrer lovgivningen, hvilket også kommer til at ske her.
Noget af det, der bliver lagt vægt på, er at styrke vejledningen om, hvad der er af andre muligheder.
Og der er en række andre muligheder.
Jeg medgiver, at hvis man har en drøm om, at det lige præcis skal være den uddannelse, og man har håbet på, at man måske via kvote 2 kunne komme ind på den, er det bare ikke verdens bedste forslag for den enkelte.
Men hvis man har tid, og det har man trods alt frem til sommer, til at blive vejledt over i viften af andre muligheder – og der er en række kandidatmuligheder på langt de fleste af de uddannelser, der ellers kunne blive ramt her, og der en række muligheder inden for efter- og videreuddannelsessystemet, inden for merituddannelse osv. – håber jeg, at langt de fleste trods alt kan se, at der er en vej, der ligger tæt på den drøm, de måtte have.
Jane Heitmann (V), 2016-11-25:
Tak til ordføreren for at præcisere, at puljen alene er en mulighed, såfremt kommunerne ikke hjemtager deres patienter og det jo ikke ligger, hvad skal man sige, på den måde som en del af lovforslaget.
Det var bare det, jeg skulle have præciseret.
Så tak.
Jeg har bare et kort spørgsmål – en præcisering.
Jeg er ikke sikker på, at jeg forstod ordførerens tale helt rigtigt.
En statslig pulje er jo ikke givet som en del af lovforslaget, og jeg skulle bare være sikker på, at ordføreren er enig med mig i det.
May-Britt Kattrup (LA), 2016-11-25:
Tak for det.
I alt tilbringer patienter med somatiske sygdomme mellem 35.000 og 40.000 flere dage på hospitalet, end de burde.
Det er ikke værdigt, og det er forbundet med stort ubehag.
Derfor øges kommunernes incitament til at hjemtage de patienter, som er klar til det.
Incitamentet øges ved at øge den såkaldte færdigbehandlingstakst.
Derudover har vi med den nationale handlingsplan for den ældre medicinske patient afsat 1,2 mia. kr. til konkret og målrettet indsats på det her område.
Det har vist sig, at nogle regioner er rigtig gode til at undgå patienter på gangene, og det har også vist sig, at nogle kommuner er rigtig gode til at få patienter hjem, når de er udskrivningsparate.
Jeg håber meget, at den viden, som de kommuner og de regioner har, kan spredes til andre regioner og kommuner, så vi fremover ikke vil se patienter på gangene.
Udover det har forslaget altså til formål at skabe et bedre samarbejde mellem region og kommuner til glæde for patienterne.
Peder Hvelplund (EL), 2016-11-25:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Men det ændrer ikke ved det, at det er en del af lovforslaget, og at det er en del af lovforslaget, der kan blive udmøntet i praksis.
Det er blot den del, vi udtrykker en stærk bekymring for, fordi man netop kan risikere, hvad Kommunernes Landsforening også giver udtryk for i deres høringssvar, dels en øget bureaukratisering, dels at kommunernes likviditet kan komme under øget pres.
Og det er derfor, vi vil se på det med stor skepsis, og jeg kunne høre, det er en bekymring, som Socialdemokratiet heldigvis også deler.
Lotte Rod (RV), 2016-11-25:
Når man bliver syg, skal man have en god behandling, uanset om man er høj eller lav, rig eller fattig.
Det er noget af det vigtigste i vores velfærdssamfund.
Og for at vi kan have et stærkt sundhedsvæsen, skal vi bruge pengene klogt.
Et af de steder, vi kan blive bedre, er i forhold til de færdigbehandlede patienter, som ikke kan komme hjem.
Der er mellem 35.000 og 40.000 færdigbehandlingsdage om året, hvor en færdigbehandlet patient optager en sengeplads på et sygehus.
Formålet med den her lov er at give kommunerne en tungere økonomisk grund til at hjemtage de borgere, som er færdigbehandlede.
Færdigbehandlingstaksten for kommunerne bliver fremover knap 4.000 kr. for dag et og to og knap 6.000 kr. fra og med tredje dag.
Det svarer til en fordobling for dag et og to og en tredobling fra dag tre og frem.
Det er altså noget, der kan mærkes.
I Radikale Venstre støtter vi som udgangspunkt lovforslaget, selv om jeg har den samme bekymring her, som jeg havde til L 74, som vi lige har behandlet.
For grundlæggende er jeg betænkelig ved den økonomistyring og kassetænkning, der er på sundhedsområdet.
Selv om forslaget forhåbentlig får nogle kommuner til at tænke i nyt og bedre, så kan det også slå igennem som besparelser i de kommuner, som ikke er særlig gode til at få borgerne hjem, og hvor ledelsen ikke udnytter muligheden for at gøre det bedre, men bare skærer ned.
Derfor tror jeg, som jeg også sagde til L 74, at vi som Folketing skal være mere optaget af, hvordan vi kommer af med den meget stramme økonomiske kassetænkning og i stedet formår at skabe sammenhæng og mening for den enkelte patient.
Det kræver god ledelse, og det kræver en ny investeringsmodel, som gør det muligt at sætte tidligt ind.
Det vil jeg gerne arbejde for.
Mette Abildgaard (KF), 2016-11-25:
Tak for det.
Vi lavede jo tidligere på året den her nationale handlingsplan for den ældre medicinske patient, og heri indgik en akutpakke mod overbelægning.
Det var en del af den aftale, vi lavede dengang, at der også skulle justeres på de her færdigbehandlingstakster med det klare formål at nedbringe antallet af patienter, som optager senge på landets hospitaler uden at have behov for det.
Det siger jo også sig selv, at det er torskedumt at have patienter liggende på gangene, fordi der mangler sengepladser, og samtidig have færdigbehandlede patienter liggende i sengene, fordi kommunen ikke har fået taget dem hjem.
Skal vi forhindre dette, er de her færdigbehandlingstakster et effektivt redskab.
Før mig har flere andre ordførere været inde på, at vi har mellem 35.000 og 40.000 somatiske færdigbehandlingsdage om året, og 40 pct. af dem er dele af forløb, som er på over 10 færdigbehandlingsdage.
Det er helt vildt!
Vi har noget dygtigt personale på vores hospitaler, der er også kommet bedre mad i løbet af de sidste par år, men det er saftsuseme ikke et sted, jeg har lyst til at skulle ligge 10 dage som færdigbehandlet.
Så vi skal både gøre det her, fordi det økonomisk er tåbeligt at have så mange af de her færdigbehandlingsdage, men vigtigst af alt er det, at vi ikke kan være det bekendt i forhold til de enkelte patienter.
Pernille Schnoor (ALT), 2016-11-25:
Regeringen ønsker med L 75 at nedbringe overbelægningen på landets sygehuse, så ingen så vidt muligt skal ligge på gangene.
Derfor vil regeringen med det her forslag styrke kommunernes incitament til at hjemtage borgere, der er somatisk færdigbehandlet, tidligere fra sygehuset.
Vi er selvfølgelig helt enige i, at det er uværdigt at ligge på gangene, og vi er også helt enige i, at der skal findes løsninger på overbelægningsproblemerne – det kan man nok ikke være uenig i.
Vi er bare igen ikke helt enige i metoden.
Der er brug for en løsning på tværs af sektorer, en løsning i forhold til samarbejdet mellem kommunerne og regionerne, og her mener vi ikke, at økonomiske incitamenter i form af en slags straf til kommunerne vil løse problemerne.
Så nemt tror vi desværre ikke det er.
Derudover mener vi, at den pulje, der bliver nævnt i lovforslaget, som beskrives som en slags omprioritering fra kommune til stat og tilbage igen, virker noget uklar og meget bureaukratisk.
Så kort fortalt kan vi ikke umiddelbart støtte lovforslaget, da vi ikke tror på, at den slags økonomiske incitamentmodeller kan løse udfordringerne.
I stedet ønsker vi i Alternativet langtidsholdbare løsninger, der fremmer samarbejdet mellem sektorerne.
Men vi vil stille en række spørgsmål i udvalget.
Sophie Løhde (V), 2016-11-25:
Det er ikke noget nyt.
Vi skal bare have flere kommuner til at gøre det bedste.
Det er ingen hemmelighed, at der også er en betydelig kvalitetsforskel ude i kommunerne, i forhold til hvilken sundhedsindsats de leverer, og det kommer i øvrigt tydeligt til udtryk, når det er, man dykker ned og kigger på, hvad det er for en indsats, der bliver leveret i den enkelte kommune.
Vi skal senere her i dag behandle regeringens lovforslag om færdigbehandlingstakster, og det er et meget godt eksempel på, at der er nogle kommuner, som man må sige ikke helt får løftet den opgave og det ansvar, som andre kommuner udmærket godt kan finde ud af at løfte.
Så det er ikke en ny opgave, men det handler om, at flere skal gøre som de bedste.
Pernille Schnoor (ALT), 2016-11-25:
Nu var det bare, fordi der blev nævnt flere eksempler, hvor det for mig at se lød, som om det er noget, man gør i forvejen ude i kommunerne, og der er da selvfølgelig en forskel.
Det er jo også derfor, at det her kan ramme nogle kommuner, som så ikke i så høj grad har økonomi til at tage sig af de ældre på samme måde, som andre kommuner vil have.
Men jeg er klar over, at det også er Kommunernes Landsforening, der har været med til at ønske det, og som ministeren selv påpeger, vil der jo være meget stor forskel fra kommune til kommune.
Men er det ikke ministerens indtryk, at kommunerne i forvejen arbejder med nogle af de forslag, som ministeren er kommet med, også forebyggelse i forhold til den her ældregruppe?
Sophie Løhde (V), 2016-11-25:
Den anden dag deltog jeg på en konference om »I sikre hænder«, som jeg håber de fleste kender, i Dansk Selskab for Patientsikkerhed, og én ting, som det dér var bandlyst at sige fra de deltagende kommuners side, var: Det sker ikke hos os.
For ja, som mange af de eksempler, jeg har nævnt i dag, viser, er det jo selvfølgelig også det, man allerede gør i kommunerne i dag.
Men gør man det i et tilstrækkeligt omfang?
I stedet for blot at sige, at alt er perfekt ude i kommunerne, og at det ikke kan blive bedre, tror jeg alle er enige om, at vi selvfølgelig kan få løftet den forebyggende indsats ude i kommunerne, og det er det, som Kommunernes Landsforening også gerne vil være med til, og det vil kommunerne gerne være med til, ved at de nu får en økonomisk tilskyndelse til at sætte ind med forebyggende indsatser der, hvor man kan gøre en forskel ude i den virkelige verden.
Så er jeg nødt til at korrigere ordføreren i forhold til, at man siger det her med, at det rammer kommunerne.
Peder Hvelplund (EL), 2016-11-25:
Jeg skal bare høre den socialdemokratiske ordfører om noget, i forbindelse med at vi nu opbygger det her system med økonomiske incitamenter.
Vi har gennem de seneste år set, at antallet af liggedage inden for sygehusvæsenet er kraftigt faldende.
Det har jo bl.a. også betydet, at mange sygeplejersker i den kommunale hjemmepleje giver udtryk for, at de oplever, at patienter kommer hjem for tidligt, altså patienter, der ikke er færdigbehandlede.
For som ordføreren også selv gør opmærksom på, må fokus jo være på, at patienterne får den fagligt set rigtige behandling, ikke på økonomiske incitamenter, der så afgør, om patienten skal være på et sygehus eller ude i den kommunale hjemmepleje.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-11-25:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo klart, at det er her, der foregår et spil, for vi har 98 kommuner, og der er en meget stor variation i, hvad det er, kommunerne kan og vil, hvordan de har investeret, og hvordan de styrker deres faglighed eller måske endda ligefrem skruer ned for den.
Der er vi fra Socialdemokratiets side fuldstændig klare, og det er derfor, jeg siger, at det ikke er noget ideal, men en klar forventning, at kommunerne skal kunne det her.
Det skal være sådan, at personalet, der er ansat i kommunerne, er trygge ved, at patienterne, borgerne, kommer hjem, og det er de, hvis de har den rigtige faglighed, og hvis normeringen og kapaciteten er den rigtige, og det skal den være.
Vi vil ikke spise nogen borgere i Danmark i nogen som helst kommune af med en kvalitet, som ikke lever op til det, som er vores helt klare forventning.
Derfor skal vi også sørge for, at økonomien og rammesætningen er robust og rigtig.
Peder Hvelplund (EL), 2016-11-25:
Men nu er det jo bare sådan, at vi i dag allerede kan se, at det er en problematik.
Heldigvis er det jo sådan, at antallet af liggedage for færdigbehandlede patienter er for nedadgående, og at der heldigvis igennem sundhedsaftaler er blevet lavet et godt stykke arbejde kommuner og regioner imellem.
Men jeg synes da, det er bekymrende, at vi, når vi kan se, at det allerede er et problem i dag, så skaber nogle incitamenter, der netop kan være med til at øge det problem, at patienter kommer hurtigere hjem fra sygehusene, uden at det faglige personale vurderer, at der er et kvalificeret tilbud til dem.
Så vil jeg i øvrigt bare lige til slut kvittere for, at Socialdemokratiet har stor opmærksomhed på det pres, der kan opstå på kommunernes likviditet, hvis den her puljeordning bliver gennemført.
Den opmærksomhed vil vi dele.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-11-25:
Tak for det.
Det, der er vores helt klare opfattelse, er, at der ikke er nogen borgere, der skal være indlagt på sygehuset 1 time mere end nødvendigt, for det er ikke godt for borgerne.
Det er ikke, fordi vi vil spare penge.
Det er, fordi vi vil øge kvaliteten.
Vi vil passe på borgerne, vi vil øge patientsikkerheden.
Derfor er den store udfordring ikke på sygehusene, som jeg ser det.
Den store udfordring kan være, at der sniger sig en økonomisk kassetænkning ind.
Det må der ikke gøre, og det er derfor, jeg stiller krav om, at vi skal evaluere, at vi skal få en status på det her, og det skal ministeren bakke op, for at vi siger, at vi fra socialdemokratisk side støtter det her lovforslag.
Men det, Enhedslistens ordfører også skal sige til sig selv, er, at vi jo har en incitamentsstruktur i dag – det koster 2.000 kr. pr. døgn.
Derfor kan man sige, at det også må være i Enhedslistens interesse, at der ikke er patienter, der ligger unødvendig lang tid på sygehuset.
Så vi må prøve det af.
Vi må se, om det her vil virke.
Liselott Blixt (DF), 2016-11-25:
Hvis der er noget, vi kæmper for i Dansk Folkeparti, så er det at sikre, at ældre borgere får den bedste behandling i vores sundhedsvæsen.
Vi hører desværre alt for ofte om, at der ligger patienter på gangene, specielt ældre medicinske patienter, der får en uværdig behandling, og at der er for lidt personale.
Det skal der gøres noget ved, og det har vi flere gange taget op med siddende ministre.
Inden for det seneste år har vi sammen med den siddende sundhedsminister også taget initiativer i forbindelse med den medicinske patient.
Det drejer sig om en akutpakke, så vi hindrer overbelægning.
Nogle af de ting er startet og er i gang, og jeg håber, at vi inden længe begynder at kunne se virkningen af det.
Desværre har vi så også ofte kunnet se, at færdigbehandlede patienter ikke kommer hjem, for kommunerne er ikke klar til det.
Nogle gange har man mistanke om, at de ikke har nok plejeboliger, og så er det jo billigere at lade borgeren ligge på sygehuset i stedet for at bygge de boliger, der er brug for.
Sidste gang, der kom sådan en geografisk oversigt over, hvilke kommuner der har flest færdigbehandlede, fremgik det, at det faktisk er nogle af de rige kommuner og også sådan en som Københavns Kommune.
Man har penge til mange andre sjove ting, men det kunne jo være, at man i stedet for skulle prioritere boliger og aflastningspladser til de ældre borgere.
Derfor støtter vi det her initiativ, hvor prisen i forbindelse med de færdigbehandlede patienter sættes op.
Jeg vil dog gerne understrege, at for Dansk Folkeparti handler det om ikke at sende en patient for hurtigt hjem; man skal være parat til udskrivning.
Der skal være styr på det hjemme i kommunen, for meget af behandlingen foregår derhjemme.
Så med den her lov skal vi også sikre, at borgeren er udskrivningsparat.
Der er i dag mellem 35.000 og 40.000 somatiske færdigbehandlingsdage om året, og det vil sige, at der i disse dage ligger en borger, som faktisk er klar til at tage hjem, men at kommunen ikke tager borgeren hjem.
Det koster i dag kommunen 1.976 kr. pr. dag, og dette bliver nu fordoblet for de første 2 dage og tredobles fra dag 3 til dag 5.
Den øgede betaling vil ikke tilfalde regionen, men tilbageføres regionens kommuner på anden vis.
Det er en rigtig god ordning, når man gør det på den her måde, fordi det uanset hvad kommer kommunen til gode.
Jeg håber, at kommunerne vil tage det her til sig, altså at de opretter de boliger, der er brug for, at de opretter de akutstuer, som vi herindefra har defineret hvad skal indeholde, og at de sikrer, at der er nok personale til at kunne tage sig af de ældre borgere, der blot venter på at komme hjem enten hos sig selv eller på en stue, hvor vi ved der er personale til at tage sig af dem.
Jane Heitmann (V), 2016-11-25:
I dag førstebehandler vi L 75, lov om ændring af sundhedsloven, der handler om justering af takster for somatiske færdigbehandlingsdage.
Er man alvorligt syg, skal man være på et hospital, og når man er færdigbehandlet og rask, skal man hjem.
Det er synd for patienten, for hvem vil ikke hellere være hjemme i de trygge rammer, og det er ærgerligt for sygehuset, for en færdigbehandlet patient optager en seng, som en alvorligt syg kunne have haft glæde af.
Og her starter så den onde overbelægningscirkel, hvor patienter ligger til offentligt skue på kolde hospitalsgange, og den problemstilling tager vi alvorligt – ja, vi tager den faktisk meget alvorligt i Venstre.
De sidste 5 år har antallet af somatiske færdigbehandlingsdage ligget stabilt på omkring 40.000, og målet er, at det skal vi gøre bedre.
En plads på gangen er ganske enkelt uværdigt, og i Venstre har vi længe haft blik for de udfordringer, som det giver de ældre medicinske patienter.
Netop derfor har vi også sammen med de andre partier i blå blok taget initiativ til en handlingsplan for den ældre medicinske patient, og her er fire indsatsområder.
Et af fokuspunkterne er netop en nedbringelse af antallet af færdigbehandlingsdage på sygehuset, og skal vi i mål med den ambition, er der flere knapper, man kan dreje på.
En af dem er færdigbehandlingstaksten, som kommunerne betaler til regionen for at have en færdigbehandlet patient liggende på et sygehus.
Med andre ord, vi kan øge det økonomiske incitament for kommunen til at tage de færdigbehandlede patienter enten hjem, hvis de er klar til det, eller f.eks. til en aflastningsplads, hvis borgeren er for rask til at være på hospitalet og for dårlig til at være derhjemme.
Kommunen betaler i dag 1.976 kr. pr. dag til regionen.
Oven i den takst vil kommunerne fremover skulle betale en statslig færdigbehandlingstakst på 1.976 for dag 1 og dag 2 samt 3.952 kr. fra dag 3 til dag 5. Jeg har noteret mig, at både Ældre Sagen og Lægeforeningen i deres høringssvar peger på samarbejdet mellem region og kommune som afgørende for, at antallet af færdigbehandlingsdage nedbringes.
Fra Venstres side deler vi det udgangspunkt, at et styrket og et forbedret samarbejde mellem region og kommune er afgørende, og jeg har en klar forventning om, at handlingsplanen for den ældre medicinske patient vil bidrage positivt til koordineringen, således at en ændret økonomisk incitamentsstruktur ikke kommer til at stå alene.
I det hele taget er der brug for, at vi styrker samarbejdet i det nære sundhedsvæsen, og her spiller de almenpraktiserende læger en betydelig rolle, men det kommer vi til at arbejde meget mere med, når Lægedækningsudvalget og udvalget om det nære og sammenhængende sundhedsvæsen kommer med deres rapporter først i det nye år.
Fra Venstres side kan vi bakke op om lovforslaget.
Mette Abildgaard (KF), 2016-11-25:
Jamen det, man ser, når man kigger på det her, er jo, hvor enorm stor forskel der er kommunerne imellem, alt efter hvor dygtig man er til at hjemtage færdigbehandlede patienter, og det hænger jo utrolig meget sammen med de tilbud, man så har i kommunalt regi til de patienter, som er færdigbehandlet i hospitalsøjemed, men som stadig væk har brug for en ekstra opmærksomhed, og der er de her akutpladser jo helt centrale, som vi også indgået en aftale om at der nu skal etableres i alle kommuner, som skal kunne håndtere den her type af patienter.
Tak for det.
Som også tidligere ordførere har været inde på, er der jo to elementer i det her lovforslag, som jeg har svært ved at argumentere for hænger sammen, så det vil jeg ikke gøre noget forsøg på.
Men jeg kan sige, at det første element, nemlig det her om emballage, kan jeg også høre at der er bred opbakning til.
Det er så afgørende, at vi får sat ind over for den udvikling, vi har set i EU, hvor man har oplevet flere tilfælde af, at lægemidler ikke indholder det, der står på pakken, men er forfalsket.
Jeg synes, det er en meget fin måde, man gør det på, for man sikrer samtidig, at der er en implementeringstid, som også er realistisk for erhvervet, for det har jo store konsekvenser for dem, da det er en anden måde, som de skal producere deres emballage på, og der bliver stillet nye krav.
Så det er meget fint, at man har fundet en balancegang, hvor man naturligvis sætter patientens sikkerhed i centrum, men omvendt også får en implementering, der ikke er unødig restriktiv.
Så er der det andet element i det her lovforslag, som handler om kunstig befrugtning.
Der må man bare sige, at det, at der er flere og flere børn, som kommer til verden ved hjælp af kunstig befrugtning, giver os et politisk ansvar for at være ekstra opmærksomme på sikkerheden ved den kunstige befrugtning.
Vi skal være sikre på, at der sker den nødvendige indrapportering, og som også andre har været inde på før mig, er der desværre en tendens til underindrapportering.
Vi skal også – vigtigst af alt – virkelig være sikre på, at der ikke er genetisk arvelige sygdomme, som bliver givet videre til børn, hvis det kunne været undgået.
Det kræver en bedre sporbarhed.
Med udgangspunkt i den logik er vi fra konservativ side positive over for det her lovforslag og har i sinde at bakke op om det.
Jeg kan godt høre, at der er blevet rejst nogle bekymringer, og jeg kan sagtens følge, at det er vigtigt, at vi ikke i vores iver for at sikre bedre sporbarhed og større tryghed i forhold til kunstig befrugtning skrider ind over for muligheden for at have forskellige familietyper.
Men jeg synes egentlig også, at sundhedsministeren har givet nogle gode svar på, hvordan det her kan håndteres, så det undgås.
Så fra konservativ side bakker vi op om det her lovforslag.
Peder Hvelplund (EL), 2016-11-25:
Selvfølgelig kan det med akutpladser være en del af løsningen, men virkeligheden er jo bare, at vi, uanset om vi ser på regionen eller vi ser på kommunerne, samstemmende hører fra personale og fra faglige organisationer, at de er under et ekstremt pres både i forhold til arbejdsmiljø og i forhold til patientsikkerhed.
Det er klart, at der er nogle kommuner, der er mere udfordret end andre.
Jeg har bare svært ved at tro, at det alene er af ond vilje, og at bare det, at vi lægger en yderligere økonomisk sanktion ind, skulle gøre, at så løser de bare opgaven.
Kan man ikke have en bekymring for, at præcis i de kommuner, der er udfordret i forvejen, ved at de får en yderligere økonomisk straf, bliver det endnu sværere for de borgere, der bor der?
Liselott Blixt (DF), 2016-11-25:
I Dansk Folkeparti er vi normalt meget skeptiske over for forslag fra EU, men her, hvor det gælder patientsikkerheden, mener vi at forslaget kommer de danske borgere til gode.
Vi ser utrolig mange forfalskede lægemidler, og hvis de indtages af de danske forbrugere, der køber dem, vil det øge risikoen for, at de tager skade.
Vi har desværre set alt for mange uheldige sager med, at donorsæd havde ført nogle sygdomme med sig, så derfor hilser vi den her sikring velkommen.
Der vil nu kunne ske en systematisk kontrol og registrering af sæddonorer, som vil kunne hindre forekomst af alvorlige uønskede hændelser, i form af at børn fødes med arvelige sygdomme, som kunne have været sporet, inden graviditeten blev en realitet.
Vi støtter de foreslåede procedurer i form af karantæne af donorer, hvis der er mistanke om alvorlige risici.
Vi ved, at det med dette forslag kan blive mere omstændeligt, men fra DF's side ønsker vi den største sikkerhed, når det drejer sig om børn.
Tak for ordet.