runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Mark (SF), 2021-06-03:
Jamen i virkeligheden kan vi kopiere meget af den lovgivning, som vi har lavet her under coronanedlukningen.
Der er ikke længere noget minimumstimetal i de enkelte fag, for på én skole kan man være håbløst bagud i matematik, og så rykker man måske lidt fra dansk eller fra nogle af de andre fag derover, og nogle andre steder kan det være en anden ting.
Så vi kender det.
Vi har lovgivningen på plads – vi kunne kopiere det, vi har gjort under coronanedlukningen.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-06-03:
Jeg ville egentlig spørge om noget andet, så nu begiver jeg mig ud i at spørge om to ting, og så håber jeg på, at ordføreren kan håndtere det, og det plejer ordføreren at være skarp nok til at kunne.
Først vil jeg bare i forbindelse med det med minimumstimetal og frihed sige, at corona er en særegen situation, men jeg har også talt med forældre, der er dybt bekymrede for, at deres børn ikke har haft sprogundervisning eller haft naturvidenskabelige fag, fordi man ikke har måttet være i faglokalerne i nu over et år.
Det er bare for at sige, at ja, der er frihed, men der er også et ansvar, der er nødt til at følge med, for det nytter ikke noget, at vi ligesom har elever, der overhovedet ikke møder fag i fagrækken, fordi man ikke vurderer, at det er relevant.
Derfor vil jeg bare spørge, om det virkelig skal forstås sådan, at SF egentlig ikke mener, at det er relevant overhovedet at sætte timetal på f.eks. fagrækken.
Det andet, jeg gerne vil spørge om, er, at når der lokalt skal være mere frihed og ejerskab, mener SF så også, at f.eks. hyre- og fyreforpligtelsen skal lægges ud på skolen, altså i skolebestyrelsen, eller skal den forblive i kommunen?
Jacob Mark (SF), 2021-06-03:
Jeg mener, at der skal være vejledende timetal, for jeg synes også, at det er en fælles folkeskole, og derfor synes jeg, at man skal have en idé om nogenlunde, hvor mange timers undervisning de skal have i henholdsvis matematik og dansk, og jeg synes også, det er vigtigt at sige, at dansk og matematik er kernefag, og derfor skal de også have et højere vejledende timetal end de andre.
Men jeg er ikke enig i, at der skal være minimumstimetal, fordi man ude lokalt skal have frihed til at rykke rundt, så man kan nå de faglige mål, og – vigtigst af alt – formålet.
Så tror jeg jo på, ligesom Venstre også plejer at gøre, forældreansvaret her.
Jeg synes jo, at hvis der er nogen forældre, der er utilfredse, må de gå op i deres forældrebestyrelse og sige: Hey, skoleleder, det her fungerer ikke.
Det tror jeg på forældre kan, men jeg tror, at al den styring har pacificeret mange forældre gennem år, fordi de har vænnet sig til, at de ikke kan få indflydelse på deres egen skole.
I forhold til det andet vil jeg sige, at jeg nok ikke er lige så skarp, andet end jeg godt kan se, at der somme tider har været problemer med fleksibelt at afskedige og finde de rigtige løsninger på personalesituationen lokalt.
Jeg ved ikke helt præcis, hvad den rigtige løsning er, men det vil jeg egentlig gerne diskutere nærmere.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-06-03:
Det vil jeg tage positivt ned, for jeg tror, vi har behov for at diskutere det nærmere.
Jeg sagde også indledningsvis, at vi synes, det er et problem, at skolen bliver ledet oppefra og ned, og jeg tror bare, man må konstatere, at beslutninger flyder derhen, hvor beslutningerne kan tages.
Magt er også med til at skabe et magtrum til at træffe de rette beslutninger, og derfor er vores vurdering, at hvis vi vil skabe det lokale ejerskab, der grundlæggende hedder, at man skal have fagligheden ud på den enkelte skole og have beslutningskraften ud på den enkelte skole, tror vi ikke, at det skal være sådan, at man skal spørge forvaltningen om lov til nærmest alt, hvad man foretager sig, herunder også hvis der er en, der ikke fungerer i det faglige undervisningskollegium, som skolen jo bygger på.
Mai Mercado (KF), 2021-06-03:
For at komme tilbage til historikken vil jeg sige, at Konservative først endegyldigt gik med i skolereformen, efter at vi havde haft et valg, og det var jo også, fordi der virkelig var elementer, som vi ikke kunne se os selv i.
Så når ordføreren siger, at det var en giftig cocktail af ideologi og økonomi, så må jeg bare lige minde om, at det jo bl.a. var SF, som drev den ideologi, og som havde de ønsker om at få fokus på form og få alle de elementer ind – en række elementer, som jo i den redegørelse, som vi diskuterer her i dag, bliver vurderet til ikke at fungere.
Det gælder den understøttende undervisning, åben skole og bevægelse.
En stor del af det var jo lige præcis udtryk for SF's ideologi.
Så det bliver også meget let de her år senere at stå og tage afstand.
Jeg tror ikke nødvendigvis, at alle synes, at man som parti kan slippe heldigt af sted med det, når det var, man var så dedikeret dengang.
For jeg kan godt huske det.
Jeg sad selv i de forhandlinger.
Så når nu vi så skal diskutere justeringer, vil jeg bare spørge om noget.
Ordføreren har ikke nævnt noget om den understøttende undervisning.
Vil ordføreren give den understøttende undervisning et par ord med på vejen?
Jacob Mark (SF), 2021-06-03:
Jeg startede faktisk min tale med at sige, at jeg godt ved, hvad SF's ansvar er, og så siger fru Mai Mercado, at det er let for mig at stå her.
Jeg vil bare sige, at jeg ikke mener, at det har været nemt.
Og det er det, jeg gør igen og igen, for jeg mener, at det er det, der skal til for alle, der var med til at lave noget, der ikke fungerede.
Nogle af vores tiltag har jo så til gengæld fungeret.
Altså, lektiecaféerne fungerer ikke, det kan vi se af forskningen, men idéen om, at man skal læse lektier som en del af fagtimerne for at bryde med den negative sociale arv, fungerer jo.
Det kan vi se.
Når man lægger det ind som en del af den faglige fordybelse, fungerer det faktisk, og det ønsker jeg meget mere af.
Jeg ønsker ikke, at børnene skal sidde sammen med deres forældre og være afhængig af dem for at kunne forstå, hvad der sker i undervisningen næste dag.
Så vi kommer til at sige, at det er fint, at der ikke er nogen obligatoriske lektiecaféer, men lektierne skal være en del af folkeskolen i forbindelse med den faglige fordybelse.
Og så svarer jeg på det med den understøttende undervisning lige om lidt.
Mai Mercado (KF), 2021-06-03:
Men det var jo fint at få et svar, som man ikke havde bedt om, på det med de tvungne lektiecaféer.
Det var dejligt, for det kunne jeg også sagtens have fundet på at spørge om.
Det er egentlig også befriende, at ordføreren så klart siger, at man tog fejl ideologisk.
Det ville da være skønt, hvis Socialdemokraterne kunne komme det samme sted hen, men det er simpelt hen bare ikke muligt for en socialdemokrat at tage i sin mund, at det var en stor fejl med den ideologi, man lagde ned over den folkeskolereform.
Og så vil jeg give ordføreren mulighed for at give den understøttende undervisning et par ord med på vejen.
Jacob Mark (SF), 2021-06-03:
Det synes jeg er en spændende diskussion.
Som parti er det jo vigtigt for os, at man overholder ordentlige arbejdsrettigheder, og det ved jeg også det er for Venstre, men som sagt har jeg selv oplevet, at det kan være svært at træffe de beslutninger lokalt, der giver mening, fordi det er for topstyret, og det vil jeg gerne diskutere videre.
Jeg tror på, og det var også det, jeg sagde før, at både forældre og ansatte kan spille en meget mere aktiv rolle her, og at vi kan give dem meget mere indflydelse.
Det vil være svært i starten, fordi de ikke har vænnet sig til det i mange år, men det kan de gøre hurtigt.
Jens Rohde (KD), 2021-06-03:
Igen er det fremragende.
Spørgsmålet er så: Hvordan gør vi det?
Jacob Mark (SF), 2021-06-03:
Jeg vil have, at skolerne i Danmark har en minimumsressource, sådan at det ikke kan blive et konstant spareobjekt, som det har været i mange år, men at vi ikke blander os i, præcis hvor lang skoledagen er, for det kan være fuldstændig forskelligt fra skole til skole, at vi ikke blander os i, præcis hvilke fag der skal have minimumstimetal
– hvorfor er det lige historie, der skal have minimumstimetal, og ikke f.eks. håndværk og design?
– at vi ikke blander os i, præcis hvordan lærerne skal undervise, og at vi giver den pædagogiske frihed, der gør, at man kan lave de meningsfulde tilbud lokalt.
Jeg ønsker ikke at afkoble skolerne fra kommunerne, men jeg ønsker, at kommunerne ikke skal være sådan nogle, der styrer skolerne.
Jeg ønsker, at kommunerne skal være nogle, der inspirerer og hjælper skolerne der, hvor der er brug for en fælles indsats.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-06-03:
Jo, det kan det, hvis lærerne er dygtige.
Men om du propper fem lærere ind i et klasselokale og de ikke er fagligt dygtige eller forstår at formidle deres viden, så nytter det jo ikke noget, ligesom det heller ikke nytter noget, at eleverne går 12 timer i skole, hvis de ikke lærer noget.
Så formen er selvfølgelig vigtig, men det afgørende er jo indholdet, altså lærernes faglige kompetencer, pædagogisk og indholdsmæssigt, for at kunne formidle kundskaber og færdigheder til eleverne.
Og der har man i alt for høj grad fokuseret på form, og så har man i alt for høj grad fokuseret på menneskedannelse i stedet for at give eleverne kundskaber.
Det var det, vi havde håbet på vi kunne lave om med denne folkeskolereform.
Det er vi slet ikke lykkedes med.
Så vores håb er jo, at vi fremover kommer til at fokusere på indhold, for det er afgørende for indlæringen.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-06-03:
Det er vi sådan set enige i.
Vi tror, at faglighed er hele kerneopgaven for skolen.
Altså, hvorfor skal vi ellers drive skole?
Jeg er helt enig med ordføreren i, at 12 kedelige timer med en dårlig lærer næsten er værre end en kortere tid med en dårlig formidler og undervisningsperson.
Noget af det, der jo ligesom også ligger i den faglige dimension, er, hvad det er for en didaktik, man har i forhold til undervisningen, hvor jeg jo egentlig synes, at det er interessant, at vi kan se, at der er flere og flere skoler, der arbejder med f.eks. turboforløb, og som arbejder med anden form for didaktik i relation til også at gribe alle unges læringspotentiale og få dem til at forstå det faglige indhold, der formidles til dem.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-06-03:
Jeg er egentlig lidt ligeglad med, om læreren hopper på tungen, danser i lokalet eller kommer med slips på, så længe han formidler sin viden til eleverne, der så får de basale færdigheder og kundskaber med sig resten af livet.
Det er det afgørende for mig.
Hvordan de gør det, blander jeg mig ikke i, og der har folkeskolereformen altså i al for høj grad koncentreret sig om form.
Det er derfor, at lærerne følte, at det var sådan et enormt indgreb i deres hverdag.
Mai Mercado (KF), 2021-06-03:
Tak for en rigtig god tale, og også tak for at minde om, at både Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti står på fagligheden.
Jeg synes egentlig, at det her med form og indhold var en rigtig god måde at se det på.
Og nu bliver der åbnet op for bredere, også blandt partier, som ikke tidligere har syntes vi skulle det, at drøfte justeringer i folkeskoleforligskredsen, og det er jo dejligt.
Så vi har jo et vindue for at lave ændringer
Man kan jo bare tage de tvungne lektiecaféer, for der er jo sjældent noget, der bliver rigtig godt, når det bliver tvunget igennem.
Der kan man jo i højere grad kigge på indholdet, altså at levere noget kvalificeret lektiehjælp til de elever, som har behov for hjælp til lige præcis det, de måtte stå og mangle, frem for bare at lave sådan en tvungen lektiecafé, hvor alle elever bliver proppet ind, og hvor det mere er formen, nemlig at være i den lektiecafé, end egentlig den reelle hjælp, der er udgangspunktet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-06-03:
Altså, lektiehjælp og for den sags skyld også understøttende undervisning er jo formelementer.
Vi var imod det, og Det Konservative Folkeparti var imod det under forhandlingerne, hvor vi jo helt klart sagde: Vi ønsker fagtimer, og lad så lærerne selv finde ud af, hvordan de skal håndtere det.
Så jo, lad os kigge på det, men bare det ikke ender med igen at blive en formjustering.
Det kan jeg godt frygte efter dagens debat, altså at vi kommer til at diskutere form, for det vil ikke ændre særlig meget på det.
Alt andet er sekundært.
Det er ikke uvigtigt, det er bare sekundært.
Og der håber jeg selvfølgelig, at Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti kan fortsætte det gode samarbejde.
Mai Mercado (KF), 2021-06-03:
Ja, det kommer vi helt sikkert til, for nu kan jo man tage de tvungne lektiecaféer, men man kunne jo lige så godt have taget den understøttende undervisning – den understøttende undervisning, som lærerne jo stadig væk ikke har fået ind under huden og faktisk ikke præcis ved hvad de skal bruge til.
Og det, der lige præcis er så sigende, er jo, at når den fungerer bedst – hvilket den ikke rigtig gør – fungerer den naturligt nok i tilknytning til faglighed, altså til fagtimerne.
Så vi er åbne over for at få kigget på de elementer, som ikke fungerer, og få dem ind i en diskussion om indhold, og så glæder vi os jo over, at der er flere partier, som også bakker op om, at vi nu skal have justeringer.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-06-03:
Jeg er meget enig.
Jens Rohde (KD), 2021-06-03:
Det var en fremragende tale, hr. Jacob Mark.
Men når vi snakker frihed, kunne jeg bare godt tænke mig at vide, hvad man egentlig mener med frihed.
Er det statsdoseret frihed, eller er det reelt set selvstyrende skoler, eller er det et eller andet midt imellem?
Og hvis det er midt imellem, hvor er det så ifølge SF midt imellem?
Ellen Trane Nørby (V), 2021-06-03:
Jeg oplever nu egentlig, at vi fra Venstres side er lige så optaget af fagligheden, som jeg kan høre at Dansk Folkepartis ordfører er.
Det er jo et rigtig godt grundlag, både i forhold til den diskussion, vi havde, da vi sad i regering, og hvor jeg egentlig oplever, at vi også styrkede den dimension, man jo også i forhold til de diskussioner, der kommer.
Jeg vil egentlig spørge til den del, som hr. Jacob Mark også tager op, i forhold til at formen jo også nogle gange er en forudsætning for, at du kan skabe indholdet.
Det kan være hele diskussionen omkring, hvad det er for en ledelseskultur, og hvad det er for en disciplin, der er på en skole, der også gør, at man reelt set har lov til at være lærer, altså oplever, at der er den respekt omkring lærerrollen, der skal være.
Og det har for mig at se ikke noget at gøre med sort skole eller andet, som jeg nogle gange hører det bliver påduttet.
Det har grundlæggende noget at gøre med, om der er et undervisningsrum til stede, eller der ikke er.
Det er jo bl.a. en ledelsesopgave.
Noget andet er jo også, hvordan man prioriterer ressourcerne.
Hvis jeg kigger på den oversigt, vi har fået ud omkring 16 b, så kan man jo se, at 94 pct. af dem, der konverterer, har brugt det til at have tovoksenundervisning.
Der vil jeg bare spørge, om Dansk Folkepartis ordfører ikke er enig i, at det også er en form, der kan være med til at understøtte et højere fagligt indhold.
Jeg tror, at jeg vil koncentrere mig om det, jeg egentlig stillede et konkret spørgsmål om, og så kan vi tage den anden del af debatten senere.
Er lovindgrebet, altså lov nr. 409, som den nuværende statsminister, fru Mette Frederiksen, lavede mod lærerne, da hun var beskæftigelsesminister på daværende tidspunkt, noget, som i dag får Socialdemokraternes ordfører til at sige: Det var godt nok ikke særlig smart?
Når jeg spørger om det, er det jo, fordi hele afsættet for folkeskolereformen var en konflikt og ikke en dialog og en samtale.
Vi kan jo se, også i den redegørelse, vi har fået, hvor meget det har præget folkeskolen negativt.
Jens Joel (S), 2021-06-03:
Jeg må indrømme, at jeg faktisk ikke er helt sikker på, hvad den kommentar om, at jeg skulle være kommet nemt om ved det, rettede sig mod.
Altså, uanset hvor man planlægger, hvordan skoledagen sammensættes, så kræver en skoledag, der når rundt om alle de her forskellige ting, jo en eller anden volumen.
Jeg er sådan set med på at diskutere – og KL foreslår det også nu – hvordan vi på en eller anden måde kan sikre større manøvredygtighed, uden at det bliver en mulighed for at skære ned.
Og jeg glæder mig ekstremt meget over, at der nu er indgået en arbejdstidsaftale, for min holdning vil altid være sådan, ligegyldigt hvem der sidder i regering, at overenskomster, arbejdstidsaftaler og al den slags er langt bedre, hvis det er aftalt, end hvis der er lovgivet om det.
Peder Hvelplund (EL), 2021-06-03:
Jeg tror sådan set, at jeg er fuldstændig enig med ministeren her.
Magnus Heunicke (S), 2021-06-03:
Det tror jeg jeg kan erklære mig enig i.
Nu er spildevandsområdet normalt ikke lige sundhedsministerens spidskompetence.
Jeg kan da i hvert fald erindre, at når jeg har mødtes med eksperter udi misbrug, altså misbrugseksperter, som har fortalt om, hvordan det ser ud, siger de, at de faktisk nogle gange bruger spildevandsmålinger i København, Oslo osv., hvor de ser, hvor meget kokain eller heroin de kan finde i kloakkerne under os i Europas storbyer.
Så det er noget, man i hvert fald bruger på en eller anden måde, men præcis hvordan tror jeg nok vi sammen må dykke ned i.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-06-03:
Tak for det.
Og tak for talen.
Det er jo, som vi kan høre, et forslag, vi har taget meget positivt imod.
En af de ting, som jeg og andre har været inde på, er det her med, hvor mange personer eller husstande man kan indsamle prøver fra, altså om man skal have en eller en form for minimumsgrænse.
Vi er selvfølgelig alle sammen enige om, at det ikke skal være på husstandsniveau – det skal være et eller andet større antal end det – men jeg synes, at det, der bliver sagt om det i høringssvarene og i kommentarerne til høringssvarene, stadig væk er lidt vagt.
Man er lidt bekymret for, at hvis man sætter en grænse, kan man komme til at afskære sig fra et sogn eller en bydel, hvis man har sat antallet for højt.
Ikke desto mindre synes jeg, at der er nogle klare grunde til, at vi bør have en minimumsgrænse.
Der er en professor, der skriver, at man skal have mindst 1.000 og gerne over 10.000 personer, før det giver mening fra et forskningsmæssigt synspunkt.
Så hvad er ministerens holdning til at sætte en minimumsgrænse, muligvis med en form for undtagelse, så man kan sikre sig, at hvis vi sætter den ved 10.000 og der så er en bydel med 9.999 indbyggere, så må den godt komme med alligevel?
Men kan man finde en eller anden løsning på den problematik?
Magnus Heunicke (S), 2021-06-03:
Den tankegang kan jeg sagtens følge.
Jeg tror, vi må sige, at det må vi altså arbejde med i udvalget, men også efterfølgende, for det handler jo om brugen af det her redskab.
Målet er jo, at vi så hurtigt som muligt får covid-19 så meget under kontrol globalt set, at WHO går ned i niveau, så det ikke længere kategoriseres som en pandemi, og at vi fra dansk side, vores danske myndigheders side, så hurtigt som muligt siger, at nu har vi altså ikke længere en sygdom, der er oppe i den her øverste kategori, og som betyder, at vi har alle mulige ting, vi skal tage stilling til, men at man altså siger, at det stadig væk er en smitsom sygdom, men at den ikke har den her samfundskritiske natur.
Det vil sige, at vi så hurtigt som muligt får smitten ned, at vaccineudrulningen fortsætter, og at vi kommer et sted hen, hvor Danmark som sagt på overfladen ligner sig selv.
Vi kan jo så ikke afvise, at der vil være behov for, at der skal være noget i de tilfælde, hvor vi ikke har en samfundskritisk sygdom, men hvor vi har en meget smitsom sygdom, som pludselig kan finde nogle lommer.
Der er det jo vigtigt, at vi har en eller anden form for overblik over det, og der kan overvågning af spildevand være en fin ting at have frem for at køre videre med bind for øjnene.
Ja, og den diskussion må vi så tage i udvalget.
Når vi fra ministeriets side er forsigtige med at hoppe om bord på det med en minimumsgrænse, så er der flere tekniske og juridiske argumenter for det.
Det skal være umuligt.
Det må være den politiske melding.
Om det så kan nås ved en minimumsgrænse eller ved hjælp af andre elementer – det er jo ikke så meget partipolitisk; det kan man slå op i en bog og se – må afgøres ud fra en konkret og praktisk vurdering.
Så jeg ser frem til, at vi kan drøfte det i udvalget, og at vi kan få noget rådgivning fra embedsværket.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-06-03:
Det ser jeg frem til at vi får diskuteret.
Det mener jeg jo er noget, der bør være frit og åbent tilgængeligt, så det ikke kun er os, staten, der får adgang til det, men at forskere i bredeste forstand kan få lov til at kigge på det.
Hvad er ministerens holdning til at sørge for, at de data, der bliver produceret her, faktisk bliver lagt frem på en åben og offentligt tilgængelig måde?
Magnus Heunicke (S), 2021-06-03:
Det er jeg helt generelt tilhænger af, og det vil jeg også være i den her sammenhæng.
Jeg synes, at noget af det, vi har lært under den her epidemi, er, at samfundet – vores epidemikontrol og vores politiske, demokratiske debat – i den grad er beriget af ekstremt dygtige eksperter, der dykker ned i tal og fremlægger analyser og diskuterer.
Det her viser os meget godt, at det er så komplekst, at der ikke er en sandhed, der er den eneste rigtige – der er flere forskellige tolkninger af de tal, der nu er, og de kan jo alle sammen godt indeholde et gran af sandhed, og så må vi prøve politisk efter bedste evne at gå fremad og lytte så meget som muligt.
Henrik Møller (S), 2021-06-03:
Efter sådan en historisk våd og regnfuld maj måned skinner solen igen, sommeren er på vej, og samfundet åbner mere og mere op.
Og faktisk, kan man sige, begynder det sådan lidt at ligne en hverdag, som vi har kendt den tidligere.
I går var det sådan, at vi rundede 2,2 millioner danskere, som har modtaget deres første stik, så man kan et eller andet sted sige, at lyset er forude.
Den aktuelle smitterisiko vil jo også være afhængig af forholdene i vores nabolande, og derfor, kan man sige, bliver vi nødt til stadig væk at være opmærksomme på det her.
Det er også derfor, at det er nogle vigtige tiltag, som beskæftigelsesministeren tager initiativ til med det her lovforslag.
For jeg tror, at vi skal passe på med ikke at være så naive at tro, at nu er det hele overstået.
Det er sådan, at der stadig væk er en risiko ved den tilrejsende arbejdskraft, og derfor er nogle af de lovgivningsmæssige tiltag på arbejdspladserne fortsat vigtige.
Men det er jo ikke noget nyt, vi finder på i dag.
Det her er et spørgsmål om at forlænge noget allerede eksisterende lovgivning med 4 måneder.
Er det nok?
Ja, det både håber og tror vi jo på, altså at det er inden for den ramme, der gør det muligt, når de 4 måneder er gået – med det, der hedder en solnedgangsklausul – at lade lovgivningen omkring det her udløbe.
Så det er jo heller ikke noget, der kommer til at fortsætte igennem længere tid.
Den første lov er en, der giver arbejdsgiverne adgang til at pålægge lønmodtagerne at blive testet for covid-19.
Den anden lov er om kravet til arbejdsgivere, som stiller bolig til rådighed for ansatte.
Vi synes, det er nødvendigt at holde fast, og at det selvfølgelig også er nødvendigt at kigge fremad.
Og det synes vi at vi gør med de initiativer, der er her.
Så på den baggrund skal vi fra Socialdemokratiets side støtte lovforslaget.