Pernille Schnoor (ALT), 2019-01-11:
Jeg vil gerne starte et lidt andet sted og sige, at nu har jeg kjole på i dag, men hvis jeg havde haft knapper i skjorten, ville jeg have ladet en knap stå åben hernede forneden.
Jeg henviser selvfølgelig til ministerens lille episode her i juleferien op til noget nytårsgallahofbal, hvor der stod en knap åben, og hvor ministeren så henviste til, at det hele ikke skal være så perfekt, og at vi skal gøre op med den her perfekthedskultur.
Så havde jeg ikke haft den her kjole på, ville jeg lige have hyldet det ved at lade en knap stå åben her længere nede, fordi jeg her i starten gerne vil tale om perfektion og forskning.
Forskere, der ikke tør at lave fejl, bliver aldrig store forskere.
Jeg vil i det hele taget sige, at hvis man ikke tør at lave fejl, så kan man aldrig blive forsker.
Det synes jeg også er vigtigt at diskutere i forbindelse med forskning og ikke kun i forbindelse med uddannelse, for hvis vi får unge mennesker i vores uddannelsessystem, som ikke tør lave fejl, så tør de heller ikke at blive forskere, fordi forskere laver rigtig, rigtig mange fejl, indtil de gør den store opfindelse eller det, som virkelig rykker for dem.
Så jeg tror også, at perfektion er en vigtig debat og et vigtigt tema i forbindelse med forskning, ikke kun i forbindelse med uddannelse.
Det vil jeg lige starte med.
Hvad angår redegørelsen her: Ja, Danmark skal være et internationalt førende land, hvad angår forskning.
Det er vi enige i.
Det er vigtigt at prioritere det med f.eks. fyrtårnsmiljøer, pionercentre og global tilstedeværelse.
Ja, det tror jeg ikke at vi kan være uenige om her i salen.
Der er ikke meget at være uenig i.
Jeg vil dog lige komme lidt malurt i bægeret, for jeg tænker: Hvordan hænger det sammen med at nedlægge uddannelser på engelsk, som jo er fødekæden til at få internationalt førende forskningsmiljøer?
Så er der en anden ting, som bliver nævnt i redegørelsen.
Det er det her med, at forskning skal gøre mest mulig gavn. Hvad betyder det, og hvad betyder det for de satsninger, der er på forskningsområdet?
Det betyder i hvert fald nok, at de klassiske tekniske vidensuddannelser og videnskaber, altså STEM, og forskning i det bliver prioriteret, men det betyder nok også, at virksomhedernes mål og ønsker i høj grad vil være med til at diktere forskningen.
Vi mener i Alternativet, at det kan være problematisk, hvis virksomhedernes mål og anvendelsesønsker bliver for dominerende, med hensyn til hvilken forskning vi får i Danmark.
Det har en betydning også for den frie forskning.
I Alternativet ønsker vi at bruge flere penge på den frie forskning, på grundforskningen, på den forskning, der kun har det formål at opnå ny viden og ikke har målet at have en bestemt anvendelse.
Og som jeg har sagt før i salen, mener jeg, at det er tvingende nødvendigt også at prioritere den humanistiske forskning og også gerne i forbindelse med den tekniske forskning, at de to bliver koblet sammen, for tiden er præget af et stort fokus på etiske dilemmaer og problemstillinger, f.eks. dataetiske problemstillinger, big data-problemstillinger, som jo giver kæmpestore muligheder f.eks. på sundhedsområdet, men som også giver kæmpestore muligheder for at blive misbrugt.