runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Marinus (DF), 2018-10-11:
Jeg skal starte med at undskylde, at jeg ikke fik bemærket, at mit spørgsmål selvfølgelig drejer sig om, hvad der ville ske, hvis Socialdemokratiet skulle få regeringsmagten efter næste valg – det ved vi jo ikke noget om på nuværende tidspunkt.
Hr. Orla Hav sagde også, at det i forhandlingerne ikke var muligt for Socialdemokratiet at rykke på noget som helst i forbindelse med de her besparelser.
Det er ikke min opfattelse.
Jeg ved godt, at hverken hr. Orla Hav eller undertegnede var til forhandlinger andre steder end i Kulturministeriet, men det er mit indtryk, at Socialdemokratiet faktisk fik et tilbud i Finansministeriet om lidt flere penge til public service – ganske vist ikke til Danmarks Radio, men til det samlede public service-udbud i Danmark – hvis man ville gå med.
Havde det ikke været bedre, at Socialdemokratiet var gået med, og så, set med jeres øjne, havde fået et bare lidt bedre resultat end det, vi leverer, og som I nu siger er så skidt?
Annette Lind (S), 2018-10-11:
Tak for det, formand.
Vi mangler naturfaglige kompetencer, og det gør vi i folkeskolen med kompetenceuddannede lærere, der er for få studerende på gymnasierne, der vælger det som studieretning, og dermed er der også for få, der får en naturfaglig uddannelse efterfølgende.
I Socialdemokratiet mener vi, at forslaget om et naturfagscenter er gavnligt for flere dele af samfundet.
Det er afgørende at sætte fokus på, hvordan de naturfaglige fag kan fremmes, og derfor ser vi også positivt på forslaget.
Formålet med centeret er at styrke kvaliteten og undervisningen i naturfag og naturvidenskab.
Vi skal også fremme interessen for at rekruttere til uddannelse og beskæftigelse inden for de naturvidenskabelige fag.
Vi mangler i allerhøjeste grad flere unge mennesker, som er interesseret i og kvalificeret til at tage sig en naturvidenskabelig uddannelse, og på den måde kan Danmark blive en af de førende nationer inden for området.
At tage sig en uddannelse inden for naturvidenskabelige fag forudsætter, at undervisningen er i top allerede i folkeskolen.
Derfor er det afgørende, at naturfagscenterets formål og opgaver er i overensstemmelse med de behov, der opleves i dag.
Derigennem kan undervisningen styrkes på en mere tidssvarende måde.
Med et årsprogram for centeret, som indeholder en prioriteret plan for aktiviteter og indsatser, sikres en strategi for styrkelsen af det naturfaglige felt.
I Socialdemokratiet mener vi, at det vil være et godt redskab til at fremme området, og derfor stemmer vi for forslaget.
Orla Hav (S), 2018-10-11:
Jeg var ikke
Så vidt jeg husker, var det nede på en tiendedel af det beløb, som Dansk Folkeparti nu flytter væk fra public service-produktionen, og det syntes vi faktisk ikke var attraktivt, for så skulle vi jo alt andet lige spise resten af pakken.
Og vi forsøgte meget længe at få indflydelse på indholdet i medieforliget, men det kunne bare ikke lade sig gøre – end ikke med hensyn til det der med, at Danmarks Radio kunne få lov til at søge public service-puljen på lige fod med andre aktører.
Det er opfundet som, ja, en straffeaktion over for Danmarks Radio af en eller anden grund.
Det er ikke vores måde at drive public service-virksomhed på – det er at have nogle afklarede spilleregler om vores public service med en bred fundering.
Leif Mikkelsen (LA), 2018-10-11:
Hr. Orla Hav siger, at Socialdemokratiet bed sig fast i bordkanten.
Jeg synes jo nok, man var ret hurtigt ude af døren.
Men nu har vi jo så hørt Socialdemokratiet tordne imod det her.
Lige siden aftalen blev indgået, har det her været noget af det værste, der var sket længe, skulle man forstå.
Nu er det så egentlig ret godt, at hr. Orla Hav her i dag rent ud siger til Folketinget og vælgerne: Ja, det kan godt være, vi er imod det her, og at det er helt ubrugeligt, men vi bryder faktisk ikke de spor op, der er lagt, selv om vi får regeringsmagten.
Det er jo da en klar melding.
Det er første gang, vi hører det.
For hvis man virkelig har lyttet efter, skulle man tro, at det skulle køres helt væk og laves om og erstattes af noget helt nyt.
Og vi kan høre på dem, hr. Orla Hav måske vil blive omgivet af, hvis der bliver rødt flertal, at de i hvert fald er klar til ret meget.
Så jeg synes faktisk, det er ret godt for de aktører, der er ude i markedet, at hr. Orla Hav i dag står her og siger: Nej, vi administrerer fint den ordning, som vi har tordnet mod.
Orla Hav (S), 2018-10-11:
Jamen jeg kan rolig bekræfte, at man i vanlig stil altid vil se Socialdemokratiet befinde sig i forhandlingslokalet med henblik på at finde gode løsninger for noget, som vi synes trækker i den forkerte retning.
Den medieaftale, der er indgået her, trækker i den forkerte retning, den giver os mindre dansksproget indhold, og den giver os ringere mulighed for at håndtere den fake news-verden, som omgiver os.
Vi er naturligvis indstillet på at gå efter de lavthængende frugter, vi er jo pragmatiske i den sammenhæng, og kan vi forbedre dansksproget public service, vil vi hjertens gerne gøre det, og hvis vi så ovenikøbet kan gøre det uden at belaste både finansloven og andre kasser, er vi helt med på det.
Jeg er på linje med hr. Søren Søndergaard, når der bliver sagt, at man af en eller anden grund har sat rigtig mange snubletråde ud for at forhindre Danmarks Radio i at lave den gode public service-løsning, som der har været lavet igennem mange år.
Det er en svækkelse af dansksproget public service-produktion.
Hr. Leif Mikkelsen lægger mig ord i munden, som jeg ikke har sagt – i hvert fald ikke i den betydning.
Vi har respekt for de beslutninger, der er foretaget i et tidligere Folketing, hvis vi skulle komme i en situation, hvor vi kunne indgå i et kommende flertal.
Og så bliver vi selvfølgelig nødt til at tage udgangspunkt i den situation, der er på det givne tidspunkt.
Vi er ikke enige i retningen af de spor.
Vi vil selvfølgelig forsøge at ændre retningen af de spor, som er blevet lagt, og i den forbindelse har jeg jo ikke lagt skjul på, at vi synes, det er forkert at byde danskerne endnu mere reklamefinansiering og endnu højere betaling til distributører af tv og andre medieformer.
Det synes vi er forkert, og det vil vi arbejde målrettet for at lave om på.
Men at sige i dag, at vi har en plan for, hvordan det konkret skal gå for sig, er at gå for vidt.
Det har vi ikke på nuværende tidspunkt.
Nu må vi jo se, hvad vælgerne mener om det her.
Jeg har en forhåbning om, at vælgerne godt kan gennemskue, at det her vil svække danskproduceret public service i en tid, hvor det er vigtigt at værne om dansk sprog, dansk kultur og dansk demokrati.
Man kan godt gennemskue, at det er det, der er sket med det her forlig.
Jacob Mark (SF), 2018-10-11:
Folkehøjskolerne i Danmark er fantastisk vigtige.
De har i mange år været med til at styrke den demokratiske samtale, gøre danskere mere oplyste, skabe spændende aktiviteter, der binder os alle sammen sammen, og nok også i virkeligheden åbne vores sind og gøre os alle sammen lidt mere mangfoldige.
Derfor er det også et mål for SF at styrke folkehøjskolerne og sørge for, at de også har en stærk rolle i fremtidens Danmark.
Det her forslag, som har været lidt rundt omkring, eller hvad man siger, fordi der er blevet ændret lidt i det undervejs, er endt på en måde, som vi synes er god.
Det har til hensigt at styrke muligheden for seniorhøjskoler.
Som der står i forslaget, får vi over de næste 10 år 250.000 flere seniorer.
Det er ikke kun hr. Leif Mikkelsen, der bliver senior snart – hvis han ikke allerede er det – det er der også mange andre der bliver, og hr. Leif Mikkelsen skal have en masse gode aktiviteter at tage sig til, og det er der også mange andre der skal i hele Danmark, og derfor er sådan en seniorhøjskole et rigtig godt tilbud og noget rigtig godt for seniorer at tage sig til.
Noget af det, jeg kan være lidt bekymret for, når jeg kigger på mange af de seniorer, der kommer, er den stigende ensomhed, der fylder blandt dem, at man ikke ses på tværs, og at man bliver isoleret derhjemme.
Det er jeg ikke så bange for hr. Leif Mikkelsen vil blive, men jeg tror faktisk, at vi har en fælles forpligtelse her i Folketinget til at sørge for, at seniorerne får bedre muligheder for at mødes på tværs og være aktive også i fremtiden.
Det synes jeg, efter at have læst både høringssvar og lovforslag, at det her forslag vil bidrage til, fordi det både bevarer de seniorhøjskoler, der er, men også giver mulighed for lidt flere.
Så det kan SF godt støtte.
Mette Bock (LA), 2018-10-11:
Tak for det, og tak for de mange gode bemærkninger.
Jeg behøver ikke gentage det, som flere af ordførerne har bemærket, nemlig at der kommer stadig flere ældre, og vi vil gerne give tilbud, som kan berige også livet som senior.
Det er, som der også er blevet nævnt af flere, rigtig godt, at vi allerede i dag har mange af de korte kurser som tilbud på de traditionelle højskoler, men den her mulighed for at etablere tre seniorhøjskoler ud over de to, som vi har i forvejen, altså fem i alt, skulle gerne gøre, at udbuddet bliver endnu bedre.
Så for mig at se er det ikke et enten-eller, det er et både-og, og vi kommer et behov i møde.
Der har lige været nogle få bemærkninger om den del af lovforslaget, som er taget ud, og det er rigtigt, at det var høringssvarene, der gjorde, at jeg tog den del, som vedrørte tilbud til handicappedes ophold på højskoler, ud.
Det er rigtigt, som jeg tror det var hr. Søren Søndergaard fra Enhedslisten der bemærkede, at det er blevet misforstået, for jeg har et meget kraftigt ønske sammen med resten af regeringen om, at handicappede skal have mulighed for at komme på højskole.
Den nuværende ordning er meget bureaukratisk, og derfor har jeg talt både med højskoleforeningen, men også med nogle af de højskoler, som har en del handicappede, om, at vi må prøve at se på, hvordan den nuværende ordning bliver forvaltet, og samtidig gennemfører vi en undersøgelse af, hvordan tilskuddet forvaltes i dag, fordi nogle af høringssvarene faktisk kunne tyde på, at de ikke bliver brugt fuldstændig efter hensigten.
Så det laver vi lige en gennemlysning af, og så kan det være, at vi tager spørgsmålet op igen.
Men tak for opbakningen, den enstemmige opbakning til, at vi fremfører dette forslag, og hvis der skulle opstå yderligere spørgsmål under udvalgsbehandlingen, står jeg selvfølgelig til rådighed.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-10-11:
Men mit spørgsmål er det simple: Vil Socialdemokratiet rulle besparelserne på DR tilbage og så føre de millioner over i Danmarks Radio?
Hvor vil de finde pengene, og vil de omlægge til licens igen?
Det er i hvert fald nogle åbne spørgsmål, som Socialdemokratiet ikke har været i stand til at besvare tidligere, så jeg håber selvfølgelig, at ordføreren kan oplyse os her i salen.
Vil Socialdemokratiet rulle besparelserne tilbage, lægge pengene over i Danmarks Radio, og hvor vil de finde pengene?
Orla Hav (S), 2018-10-11:
Jamen hr. Alex Ahrendtsen leverer jo selv svaret på det retoriske spørgsmål.
Det er jo sådan, at hr. Alex Ahrendtsen ikke lader en pose penge stå, som det er muligt at rulle tilbage.
Så det er jo ikke en mulighed at tale om en tilbagerulningsøvelse.
Jeg kan kun sige, at vi jo ikke er forpligtet af det forlig, der er lavet, og vi vil gøre os store bestræbelser på at lave noget bedre.
Og i hvilken retning det kommer til at gå – ja, det bliver jo mere dansk indhold, bedre styrkelse af den danske profil på medieområdet.
Men det er åbenbart ikke en retning, som Dansk Folkeparti kan støtte, eftersom de har været med til at fjerne 900 mio. kr. fra dansksproget public service.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-10-11:
Ordføreren svarer ikke på spørgsmålet.
Vil Socialdemokratiet finde de penge, som er blevet sparet på Danmarks Radio, og lægge dem tilbage?
Og hvor vil man finde pengene?
Jeg forlanger egentlig bare et helt ærligt svar og ikke socialdemokratisk udenomssnak.
Det må da være simpelt at svare på det.
I månedsvis har vi forsøgt at få svar fra Socialdemokratiet på det.
Så: Vil Socialdemokratiet, hvis de vinder regeringsmagten, finde pengene og lægge dem over i Danmarks Radio igen?
Det må være meget enkelt at svare på.
Orla Hav (S), 2018-10-11:
Ja, det ville være meget enkelt at svare på, hvis forligsparterne ville lade de 900 mio. kr. stå på en konto, der var klar til at kunne bruges på godt dansk medieindhold.
Så ville det være ganske enkelt at rulle filmen tilbage.
Men det er jo ikke muligt.
Og det har Dansk Folkeparti jo så medvirket til, altså til at lige nøjagtig produktion af dansk medieindhold bliver forringet.
Det synes vi er ærgerligt, og det synes vi faktisk fortjener mere end et overbærende smil.
Britt Bager (V), 2018-10-11:
Tak for det.
Jeg hører klart og tydeligt fra hr. Orla Hav, at hvis Socialdemokratiet kommer til magten, skal der være mere dansk indhold.
Mere dansk indhold koster penge.
Så når hr. Orla Hav står og siger, at Socialdemokratiet vil have mere dansk indhold, må hr. Orla Hav da også kunne anvise, hvor de penge skal komme fra.
Hvis hr. Orla Hav mener, at der skal være mere dansk indhold end det, der bliver med den her aftale, så vil jeg meget gerne høre, hvor pengene skal komme fra.
Orla Hav (S), 2018-10-11:
Jamen jeg kan kun gentage, hvad jeg har sagt.
Hvis forligsparterne ville have ladet en pose penge stå, så vil vi hjertens gerne være med til at bruge den til det, den bliver brugt til i dag, nemlig ordentlig dansk public service, i en tid, hvor dansksproget public service er under hårdt pres, og hvor annoncekronerne fosser ud af de danske medier, fordi de går til de store aktører på den digitale scene.
Så det er jo et drillespørgsmål, som både Dansk Folkeparti og Venstre er ude i.
Vi kommer til at prioritere benhårdt, hvordan vi er i stand til at tilgodese et bedre dansk public service-tilbud end det, der ligger her, og vi tror faktisk, at det godt kan skrues sammen.
Men jeg har ikke på nuværende tidspunkt en opskrift, eftersom jeg ikke kender udfaldet af den finanslov, som sikkert også vil blive indgået mellem Dansk Folkeparti og regeringen, og som sikkert vil trække yderligere på råderummet.
Britt Bager (V), 2018-10-11:
Det er et klart svar fra hr. Orla Hav.
Så er det jo bare endnu et tomt løfte, et tomt og ufinansieret løfte; vi vil have mere dansk indhold, vi har ikke pengene til det.
Det er det, der står tilbage efter det her.
Så glæder jeg mig til gengæld over, at hr. Orla Hav er bekymret for, at de private aktørers annoncekroner ryger til udlandet, de ryger til Facebook og til Google.
Det står bare lidt i modstrid med det, hr. Orla Hav sagde i sin tale, nemlig at den her regering vælger at styrke de private aktører.
Ja, det gør vi, og det gør vi med åbne øjne.
Og hvis hr. Orla Hav er så dybt bekymret for, at annoncekronerne ryger ud af landet, hvad er så begrundelsen for, at hr. Orla Hav synes, det er bekymrende, at vi styrker de private medier?
Orla Hav (S), 2018-10-11:
Min bekymring går sådan set på de mange udsagn, som jeg får fra rigtig mange danskere, som giver udtryk for, at de er så trætte af reklamefinansierede programflader, altså at vi hvert andet øjeblik skal se en reklame hen over en film, som vi er i gang med at se.
Det er jo det, vi får mere af med det her.
Det er, fordi man skal have plads til at bringe en masse reklamer.
Det er det, det her forlig kommer til at åbne op for langt mere af.
Og så kan jeg jo kun beklage, at forligsparterne ikke har villet være med til at gøre en indsats for at forsøge at vende de annoncekroner, som ryger ud af landet til Facebook og andre aktører, og som dermed fratages danske dagblade og andre, som kunne have haft de annoncer, der var der.
Men det har man jo ikke villet i det her forlig.
Der har man skubbet det fra sig og sagt, at det ikke er noget, vi vil beskæftige os med.
Vi havde konstruktive forslag til det, men vi kunne ikke imødekommes.
Søren Søndergaard (EL), 2018-10-11:
Jeg vil da glæde mig over, at hr. Orla Hav på Socialdemokratiets vegne så fuldstændig klart sagde, at man ikke var bundet af det her forlig, og at man ikke vil være bundet af de vedtagelser, der vil blive lavet her om kort tid, for det betyder jo, at banen er fri, og det betyder jo, at der er lagt op til mulighed for forhandlinger om at rulle en række, måske de fleste, forringelser tilbage.
Kan hr. Orla Hav bekræfte, at der er en række ting i det her forlig, som gør, at man sådan set meget hurtigt vil kunne forbedre nogle muligheder for f.eks. Danmarks Radio i forhold til de voldsomme nedskæringer, der har været, uden at det behøver at koste en krone?
Altså, jeg tænker f.eks. på spørgsmålet om at give Danmarks Radio ret til på linje med alle andre at søge af public service-puljen, forstået på den måde, at hvis Danmarks Radio har et godt projekt, kan man søge af public service-puljen på linje med andre, som har gode projekter.
Det vil man kunne gennemføre i løbet af 5 minutter, det ville ikke koste en krone, men det ville sørge for, at vi fik det bedste ud af skatteydernes penge i stedet for kun det, som ideologisk p.t. passer et flertal i det her Folketing.
Britt Bager (V), 2018-10-11:
Ja, vil jeg sige til hr. Orla Hav, vi er optaget af at redde danske private medier.
Vi er optaget af at sikre en større balance.
Vi er optaget af, at danskerne også i fremtiden får godt, mangfoldigt og pluralistisk indhold, ikke kun fra det statslige DR, men også fra de private aktører.
Vi er også optaget af, at der stadig væk er et DR, men selvfølgelig er vi optaget af, at der er private aktører.
Når spørgeren så bekymrer sig om den aftale, der er indgået, så synes jeg, spørgeren skal læse den igennem, for der er faktisk lavet et rigtig, rigtig godt tiltag i forhold til de skrevne private medier, som medierne også selv har været ude at kvittere for, nemlig at vi momsfritager den digitale del.
Det betyder meget for, at medierne kan omstille sig, og for, at medierne kan gå ind i det næste årti.
Det har de også kvitteret for, og det ville jeg egentlig også ønske at hr. Orla Hav gjorde i højere grad.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-10-11:
Det var godt, vi lige fik præciseret, at der ikke var nogen, der forlod forhandlinger omkring den her ændring af licensen.
Der var partier, der ikke var inviteret – vi kunne spise den eller lade være, og hvis ikke vi bare slog hælene sammen og sagde ja tak, var der ikke nogen medieforhandlinger.
Det er jo virkeligheden, og det er bare vigtigt at understrege i den her debat.
Jeg kunne godt tænke mig at høre to ting fra Dansk Folkepartis ordfører.
Altså, mener man, at det her virkelig er den bedste model for at få social balance i finansieringen?
Morten Marinus (DF), 2018-10-11:
Allerførst vil jeg bekræfte, at det var en forudsætning, en præmis, at man godkendte den aftale, der var, om afskaffelse af licensen og besparelsen på de 20 pct. på Danmarks Radio.
Der, hvor kæden så bare hopper af, og det, man glemmer, er, at der faktisk var muligheder andre steder for at tiltrække midler til public service, som kunne opveje noget af det.
Det ønskede bl.a. Socialdemokratiet ikke at deltage i.
I forhold til om man har valgt den ene eller den anden skattemodel – det kan godt ske, at man kunne have valgt noget, der var mere socialt retfærdigt.
I Dansk Folkeparti har vi altså valgt at sige, at det vigtigste i første omgang er, at man får lavet en model, som betyder, at alle kommer til at bidrage.
Slut med at have sortseere, slut med at krybe udenom – public service er noget, vi alle sammen skal være med til at finansiere.
Det har været afgørende for os for at lave aftalen.
Og ja, der var andre modeller på bordet.
Det ved spørgeren også, altså at når man laver aftaler, når man laver forlig, når man forhandler, så er det det muliges kunst, og det er ikke altid, at man er hundrede procent enige.
Nogle steder kunne man godt have tænkt sig det anderledes, og andre steder er man glad og tilfreds.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-10-11:
Ja, for der er nemlig ikke en social balance, når man skruer det sammen på den her måde.
Nå, men den anden del af spørgsmålet blev der ikke svaret på, og det synes jeg egentlig er rigtig interessant.
Mener Dansk Folkeparti, at de med den her aftale er med til at finansiere mere dansk indhold eller mindre dansk indhold?
Morten Marinus (DF), 2018-10-11:
Jeg skal prøve at svare på begge ting nu.
Når man spørger, om den nye skatteaftale skulle give mere social ubalance, eller i hvert fald ikke nok social balance, så mener vi jo faktisk, at det eksisterende licenssystem er endnu værre, og jeg har jo allerede nævnt nogle gange hvorfor.
Så jeg synes, det er et fremskridt, når man afskaffer licensen.
I forhold til spørgsmålet om mindre dansk indhold: Ja, så giver det mindre dansk indhold finansieret af statslige, hvis vi kalder dem det, midler.
Men den her aftale giver altså også samtidig plads til private aktører til at kunne gå ind på markedet, hvor der hidtil har været en ulige konkurrence.
Så det er alt for tidligt at gøre det regnestykke op.
Britt Bager (V), 2018-10-11:
Jeg har set rigtig meget frem til at skulle behandle det her lovforslag eller rettere de her to lovforslag, som vi behandler nu.
Vi udmønter den aftale, som regeringen og Dansk Folkeparti indgik om afskaffelse af medielicensen og et fokuseret DR, og vi udmønter de elementer i den medieaftale, som vi efterfølgende indgik, og hvor dele af aftalen kræver lovgivning.
Der kan næppe være meget uenighed om, at den nuværende licensbetaling er socialt ubalanceret.
Enlige betaler det samme som husstande med flere personer, og så er der dem, der slet ikke betaler – sortseerne.
Og det er antaget, at der er omkring 270.000 af dem.
Med afskaffelsen af licensen løser vi det problem.
Vi lever i en tid, hvor mediemarkedet er under konstant forandring, en forandring, hvor danskerne i højere grad bliver digitale, både når det gælder avislæsning, tv-sening, streaming af serier og film samt radiolytning.
Vi skal sikre os et stærkt dansk medieindhold på alle platforme.
Og særlig det sidste har dele af Folketingets partier haft en tendens til at overse.
Der er mange rigtig gode nye initiativer i den nye medieaftale.
De dele, der kræver direkte lovændringer, er forenklede bestemmelser i radio- og fjernsynsloven, en ny sammensætning af DR's bestyrelse, en udvidelse af kulturministerens bemyndigelse i forhold til TV 2-regionerne og udbud af to nye public service-kanaler.
Det sidste er ret vigtigt, for det medvirker til mangfoldighed og til pluralisme.
Men der er så mange andre gode elementer i den indgåede aftale, som jeg også vil omtale her.
Vi får skabt bedre balance.
Det gør vi ved at styrke den regionale og lokale dækning på dagbladssiden.
Vi får styrket dagbladenes mulighed for i højere grad at blive digitale og dermed møde fremtiden.
Vi får i løbet af de næste 5 år en større public service-pulje, så flere aktører kan producere dansk public service-indhold.
Samlet set er det her en rigtig god og moderne medieaftale, og jeg kan med glæde meddele, at Venstre støtter op om de to forslag, som vi sambehandler her i dag.
Jacob Mark (SF), 2018-10-11:
Tak for det.
I SF er vi vældig optaget af at styrke den frie og kritiske presse, og jeg kunne godt bruge det her ene minut på at tale om, at jeg tror, at vi har svækket den frie og kritiske presse ved at hive så mange millioner væk fra public service.
Men det, jeg vil spørge om, er til en passus i public service-kontrakten, som hedder, at Danmarks Radio ikke længere må lave lange dybdegående artikler.
Det giver ingen mening for mig.
Hvis nu en DR-journalist får et tip om en eller anden stor international eller national bank for den sags skyld, som laver en skandale, noget, der bare må frem i lyset, hvorfor er det så, at journalisterne ude på Danmarks Radio ikke må lave en dybdegående artikel, der går kritisk til dem, der bryder loven, eller gør noget, som de ikke må for fællesskabet.
Hvordan er det at styrke den frie og kritiske presse, og hvorfor giver det mening?