runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Fuglede (V), 2018-11-29:
Tak for ordet, og tak til spørgerne for dagens forespørgselsdebat.
Det er helt rigtigt, at regeringen løbende har skærpet reglerne for at opnå permanent opholdstilladelse.
I januar 2016 foretog vi som bekendt nogle betydelige stramninger på asyl- og opholdsområdet.
Det var nødvendigt, eftersom asylkrisen lagde et massivt pres på Danmark.
Selv om vi har fået godt styr på tilstrømningen, er det fortsat vigtigt, at vi holder fast i de stramme regler, så vi kan sikre sammenhængskraften i vores samfund.
En af skruerne, vi strammede tilbage i 2016, var betingelserne for at opnå permanent opholdstilladelse.
Hertil skærpede vi bl.a. beskæftigelseskravet flere steder.
Vi indførte et krav om, at man kun kan opnå fast tilknytning til arbejdsmarkedet gennem et fuldtidsjob.
Vi besluttede også, at uddannelse ikke længere skulle sidestilles med beskæftigelse.
Man kan således kun opfylde beskæftigelseskravet ved at være i fuldtidsbeskæftigelse.
Det er regeringens holdning, at permanent opholdstilladelse skal forbeholdes de udlændinge, som bidrager aktivt til samfundet.
Det synes vi er et rimeligt krav at stille.
Hvis man som udlænding vil blive her i landet, selv om grundlaget for ens opholdstilladelse ikke længere er til stede, må man gøre sig fortjent til det.
Man skal lære det danske sprog, man skal holde sig inden for lovens rammer, man skal tage sig et fuldtidsarbejde – man skal med andre ord bidrage.
Beskæftigelseskravet betyder i dag, at udlændinge skal have været i ordinær fuldtidsbeskæftigelse eller udøvet selvstændig erhvervsvirksomhed i mindst 3½ år inden for de seneste 4 år forud for meddelelsen af permanent opholdstilladelse.
Det betyder ikke, at man som udlænding i Danmark ikke skal tage sig en uddannelse.
I Danmark kan man uddanne sig hele livet, og det er aldrig for sent at dygtiggøre sig gennem uddannelse.
Beskæftigelseskravet er derimod et udtryk for, at permanent opholdstilladelse bør tilfalde dem, der har gjort en aktiv indsats for at integrere sig i det danske samfund, bl.a. ved at arbejde og være selvforsørgende.
Der kan derfor godt være nogle, der må vente længere på deres permanente opholdstilladelse, men hvis ønsket herom er ægte, er det nok ikke noget, der gør den store forskel i den sidste ende.
Vi stiller høje krav til udlændinges vilje og evne til at integrere sig i det danske samfund, og det ser vi ingen grund til at lave om på.
Regeringen har dermed hverken ønsker eller planer om at tilbagerulle beskæftigelseskravet, så uddannelse igen kan indgå i beregningen af retten til permanent opholdstilladelse.
Tak for ordet.
Marie Krarup (DF), 2018-11-29:
Jamen jeg kan bare gentage det, som jeg har svaret: Vi ønsker ingen lempelser, og vi ønsker at understrege, at flygtninge selvfølgelig er her midlertidigt.
Og det er hovedreglen.
At der så kan gives en eller anden dispensation i en eller anden helt, helt speciel situation – det kan måske godt være.
Men i Dansk Folkeparti ønsker vi at understrege midlertidigheden.
Det er jo også derfor, vi har de forhandlinger, vi har lige nu.
Så vi ønsker en skærpelse, vi ønsker, at man deler grupperne af personer op, sådan at flygtninge ikke bliver omfattet af sådan en motorvej, om det så er med eller uden uddannelse – det skal de ikke være omfattet af, for det skal ikke være muligt.
Men så længe vi har den her generelle betragtning, hvor alle udlændinge desværre behandles ens, er det enormt vigtigt at understrege, at uddannelse ikke kan være en motorvej til permanent opholdstilladelse.
Søren Søndergaard (EL), 2018-11-29:
Altså, undskyld jeg spørger til det forslag til vedtagelse, som ordføreren selv har været med til at skrive under på, men man har vel skrevet under på noget, man har en mening om.
Derfor, når man siger, at midlertidighed er midlertidighed, må det vil være rimeligt at spørge, om det er rigtigt, eller om det er midlertidighed, indtil midlertidighed ikke længere er midlertidighed.
Men det har man måske ikke nogen opfattelse af i den kreds, der har underskrevet det der.
Altså, den der ordlyd kan slet ikke tages for pålydende.
Derfor vil jeg godt spørge fru Marie Krarup, om det, der ligger i det her, er, at man naturligvis aldrig som flygtning kan få en permanent opholdstilladelse.
For hvis det er det, der ligger i det, der står her, indrømmer jeg, at hvis det bliver vedtaget, er vores forslag ligegyldigt, for så behøver vi ikke kigge på optjeningsretten, i hvert fald ikke i forhold til flygtninge.
Marie Krarup (DF), 2018-11-29:
Det betyder, at vi ikke ønsker at lempe loven, sådan som forespørgerne ønsker; det ønsker vi ikke.
Det er det, som vedtagelsesteksten betyder.
Derudover siger jeg i min tale, at Dansk Folkeparti virkelig gerne vil skærpe loven.
Vi ønsker ikke, at flygtninge skal få en motorvej til at få permanent ophold i Danmark.
Det er ganske enkelt helt forkert at gøre det.
Derfor ønsker vi i forslaget til vedtagelse at understrege, at midlertidighed er midlertidighed.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-29:
Jeg havde egentlig et andet spørgsmål, men det kan jeg vende tilbage til.
Jeg bliver nødt til lige at holde fast i det med midlertidigheden, for jeg forstår det faktisk heller ikke, i hvert fald ikke i forhold til det, der står i forslaget til vedtagelse her.
Mads Fuglede (V), 2018-11-29:
Tak for spørgsmålet.
Jamen jeg tror, at svaret er noget i stil med, at hvis vi ser på den måde, vi opfatter det at være flygtning på, ligger det jo implicit i det begreb, at det er noget, man er midlertidigt.
Vi kan så se på, hvad der er sket historisk, nemlig at ni ud af ti, der egentlig burde være her midlertidigt, ender med at være her permanent.
Nu ønsker vi så at gøre opmærksom på, at vi gerne vil vende tilbage til, at det at være flygtning er noget, man er midlertidigt.
Det er vi jo så i højere grad, og dermed lever man i højere grad op til det, der står i vedtagelsesteksten, hvis otte ud af ti bliver her permanent – eller syv ud af ti, eller seks ud af ti, eller to ud af ti.
Hvor vi ender med det tal, kan jeg jo ikke sige.
Men det er et ønske om, at det ikke længere er ni ud af ti, at der er en midlertidighed i det at være flygtning.
Man er her midlertidigt i det omfang, at man ikke kan rejse tilbage – det er jo sådan, det er.
Hvis man så er i en situation, hvor det, man skal tilbage til, aldrig ændrer sig, så er der jo en logisk lakune i at sige, at man er her midlertidigt, fordi det er noget, man ikke kan udmønte på noget som helst tidspunkt.
Derfor er det at diskutere midlertidighed noget, som man gør inden for en forståelse af, at begrebet har en ramme omkring sig, som måske ikke kan opfyldes.
Man kan aldrig sende et menneske tilbage, hvis krigen aldrig ophører der, hvor man er flygtet fra, eksempelvis.
Vi er jo alle sammen udmærket klar over, at det er sådan, det gør sig gældende, og derfor er noget midlertidighed noget, der er permanent, selv om vi ønsker, at det skal være midlertidigt, fordi krigen ikke er hørt op eller freden ikke har sænket sig over det land, man er flygtet fra.
Der kan jeg jo svare, at det er Venstres og regeringens opfattelse, at når man er her – om det er midlertidigt, eller om man på en anden facon ender med at blive her på en meget lang midlertidighed eller ligefrem permanent – så skal man bidrage aktivt til samfundet, og det gør man bedst ved at være i arbejde.
Jeg kan jo ikke tale om nogle forhandlinger, jeg ikke deltager i og heller ikke sådan har direkte adgang til at vide en masse om, men jeg har da læst i dagspressen, som spørgeren også har, at det er noget af det, der diskuteres.
Nærmere kan jeg jo ikke komme, hvad der kommer ud af de forhandlinger.
Men hvis vi lægger til side, hvad der foregår nu et andet sted, som jeg ikke ved noget om, så er der i begrebet flygtning en indforstået midlertidighed.
Man søger refugium, man søger ly, mens stormen raser.
Når stormen så holder op, søger man videre fra sit ly.
Det er jo derfor, det er vigtigt at diskutere semantikken i det, der menes med midlertidighed.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-11-29:
Ja, ja, bestemt, men diskussionen skal jo så handle om, om man i den der mellemliggende periode, hvor man søger ly, hvor man har sit refugium, kan lave noget fornuftigt – det er jo det, det handler om her, ikke?
Og der kan jeg forstå, at Dansk Folkeparti i hvert fald vil have et paradigmeskifte, hvor man ikke skal kunne lave noget fornuftigt, fordi det så kan være – har man en tanke om – at de pågældende vil blive i det her refugium i stedet for at tage hjem til krig og ufred og alt det der.
Så derfor synes jeg, det er interessant at få at vide, at det her simpelt hen er, om man så må sige, at vi tager forskud på det paradigmeskifte, som forhandles i øjeblikket.
Jamen jeg synes faktisk også, det er lidt interessant, ja, måske ikke den her semantiske diskussion, som er kommet op.
Men når man ser på det forslag til vedtagelse, som vi desværre ikke alle sammen har fået endnu, så er det en sætning, der er tilføjet simpelt hen.
Altså, alt det andet i forslaget til vedtagelse handler om det, som den her forespørgsel egentlig handler om, og så kommer der en sætning, der hedder: »Folketinget understreger samtidig, at midlertidighed for flygtninge skal forstås som midlertidighed«.
Så er det, at man jo bliver lidt – om jeg så må sige – nysgerrig, med hensyn til hvad der egentlig ligger i det.
Når man ved, at der diskuteres et paradigmeskifte i finanslovsforhandlingerne, og man ved, at Dansk Folkeparti absolut ikke vil have, at flygtninge overhovedet skal i uddannelse eller på arbejdsmarkedet – de skal nemlig være midlertidige – så har man da på fornemmelsen, at man med den her sætning ligesom tager forskud på, hvad der kommer der.
Jeg vil da godt høre, om det er fuldstændig forkert opfattet.
Mads Fuglede (V), 2018-11-29:
Men i det tilfælde taler vi også om en, der ikke længere er flygtning, men nu har permanent ophold i Danmark – så der er jo en ny situation, der gør sig gældende.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-29:
Og når partierne skriver i forslaget til vedtagelse, at »Folketinget understreger samtidig, at midlertidighed for flygtninge skal forstås som midlertidighed«, så er der et eller andet, der ikke passer sammen, i forhold til at vi også giver permanent ophold til nogle mennesker.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-11-30:
Liberal Alliances manglende støtte til forslaget kommer måske ikke bag på mig, men skal bemærkningen om, at man kunne løse problemet ved at fastlægge et karakterkrav på 7, forstås sådan, at så slap man for for mange unge med en anden etnisk oprindelse, hvis man satte karakterkravet højt?
Er det det, hr. Henrik Dahl prøver at sige på sin egen måde?
Henrik Dahl (LA), 2018-11-30:
Jeg tror, at kampen for at opnå et gennemsnit på 7 i sig selv har en socialiserende effekt på alle slags børn. Hvad enten de er piger eller drenge, har ikkevestlig baggrund eller dansk, så ville den socialiserende effekt – den måde, man skulle stramme sig an på, og at man skulle præstere, man skulle være en dygtig elev – gavne alle slags børn, uanset hvad der er deres baggrund.
Det er en fuldstændig objektiv kendsgerning, at når det gælder personer med ikkevestlig baggrund, både hvad angår piger og drenge, så præsterer de ret langt under danske piger og drenge, og derfor ville det, hvad enten man kan lide verden, sådan som den er indrettet, eller ej, bidrage til at løse problemet.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-11-30:
Altså, svaret er mindre uddannelse til de unge, der ikke har en etnisk dansk baggrund.
Er det virkelig Liberal Alliances svar på de udfordringer, vi har på gymnasieområdet?
Henrik Dahl (LA), 2018-11-30:
Karakterer er jo heldigvis fuldstændig meritokratiske.
Min morfar var ufaglært arbejder, min mor blev gymnasielærer, og det var på grund af de her fuldstændig socialt indifferente karakterer, som man har, og karakterer vil selvfølgelig også være etnisk indifferente.
Altså, det drejer sig om at nå et bestemt præstationensniveau, og det tror jeg sådan set at alle kan nå, nogle skal anstrenge sig mere end andre, men det er derfor, at det er så godt have fokus på et meritokratisk system.
Henrik Dahl (LA), 2018-11-30:
Jeg er ofte enig med Dansk Folkeparti, men jeg repræsenterer Liberal Alliance, men jeg vil prøve at svare på det spørgsmål, der er stillet.
Det er bare sådan, at hvis man ser på, hvad der er formålet med stx, er formålet med stx at sætte et ungt menneske i stand til at tage en videregående uddannelse.
Der har Københavns Universitet jo sådan set allerede afsagt sin dom i sagen, fordi på Københavns Universitet har man meldt ud, at man ikke kan bruge personer, der har under 6 i gennemsnit ved studentereksamen.
Man mener ikke, at de kan gennemføre.
Så problemet med gymnasierne er jo simpelt hen, at man har lukket for mange ind, og at man ved at skabe et proletariat, som ganske vist har en studenterhue på hovedet, men som ikke kan bruge studentereksamen til noget som helst, fordi den er for svag.
Annette Lind (S), 2018-11-30:
Jeg vil gerne spørge hr. Henrik Dahl: Er det sådan, at du siger, at hvis man har anden etnisk baggrund, kan man ikke tage sig en videregående uddannelse?
Så vil jeg også gerne spørge om: Hvad skal de her elever, som jo måske har kæmpet rigtig hårdt for at nå adgangskravet, som vi har sat op, tage for uddannelse?
Det her problem, at vi har nogle gymnasier, hvor der er nogle elever, der ligner hinanden, er jo et succeskriterie, i forhold til at vi har fået mange med anden etnisk baggrund til at tage sig en gymnasial uddannelse.
Hvis man sætter karaktererne op til 7 for at komme ind, ved vi, hvem det er, der ikke kan komme i gymnasiet.
Så er det – i forlængelse af hr. Jakob Sølvhøjs spørgsmål – meningen for Dansk Folkeparti, at man så vil sige med den her succeshistorie, at mange børn med anden etnisk baggrund så ikke skal have en gymnasial uddannelse?
Anni Matthiesen (V), 2018-11-30:
Jeg synes, vi må anerkende, at de selvfølgelig skal have tid til at gøre deres arbejde godt og grundigt.
Vi har alle sammen en interesse i, at det, de leverer til os, er gennembearbejdet.
Men jeg har den helt klare holdning, at det her haster, så jo før, jo bedre.
Marie Krarup (DF), 2018-11-30:
Tak for kommentarerne.
Vi synes jo også, at taxametersystemet er meget problematisk, og derfor er det kun godt, at man får kigget på det.
Men man er bare også nødt til at have så meget respekt for virkeligheden, at man tager alvorligt, at det ikke er nemt at ændre sådan en supertanker, som taxametersystemet er.
Så at komme med et konkret bud på, hvor lang tid det vil tage, synes jeg er svært.
Så kunne man få en politisk debat, og så kunne man måske få et lovforslag, der kunne vedtages i løbet af 2019.
Så det kunne måske allerede leves ud fra optaget 2020.
Jeg ved ikke præcis, hvor lang tid sådan noget kan og bør tage, men min opfordring er, at man gør det på baggrund af en ordentlig viden.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-11-30:
Vi er ikke varme tilhængere af lovsjusk – det ville også være dumt at sige det, hvis vi var – så jeg lytter til bemærkningerne.
For os er det utrolig vigtigt, at der sker noget senest med det skoleår, der starter i 2020, og vores store bekymring er som sagt, at et arbejde trækker ud, så man heller ikke når det til da.
Så vi mener, at en minister bør gribe ind allerede nu i forhold til kapacitetslofter og andet, der kan få en øjeblikkelig virkning.
Men i forhold til et lovforslag skal det efter vores opfattelse have virkning i 2020.
Vi er helt indstillet på at drøfte, hvornår vi kan skubbe datoen for ikrafttrædelse af det her forslag, sådan at der bliver givet 5, 6, 7, 8 måneder.
Vi skal bare have en deadline, der sikrer, at vi kan komme i gang i 2020.
Men tak for bemærkningerne.
Jeg synes, vi skal arbejde med det.
Marie Krarup (DF), 2018-11-30:
Det må bare ikke gå ud over kvaliteten.
Vi er jo så bekymret for de små gymnasier, som vi hele tiden skal kaste et sikkerhedsnet ud over og hjælpe og støtte.
Det er jo med i finanslovsforhandlingerne lige nu, at der skal gives ekstra støtte til de små landdistriktsgymnasier, og vi skal huske på, at de her problemstillinger vil skærpes i fremtiden, fordi vi har færre gymnasieelever på grund af ungdomsårgangene, men også fordi vi jo håber, at der kommer flere på erhvervsskolerne.
Så vi skal have et system, der kan klare og håndtere, at der kommer færre og færre elever, og det kan det nuværende system simpelt hen ikke.
Så der skal ske noget.
Det er jeg helt enig i.
Men vi kunne jo begynde med at få at vide, hvornår ekspertkommissionen er færdig, og så indføje i forslaget, at det først skal ske, når den er færdig.
Anni Matthiesen (V), 2018-11-30:
Som flere andre ordførere har sagt før mig, er det jo et beslutningsforslag fremsat af Enhedslisten, som vi behandler her i Folketingssalen i dag, og hvor man egentlig opfordrer til, at man allerede fra februar måned i 2019 får lavet en model for distriktsinddelinger i forhold til gymnasierne.
Med forslaget, som forslagsstillerne kommer med i dag, ønsker man så at placere kompetencen til at fastlægge de her distrikter hos regionerne, i hvert fald som jeg har læst forslaget.
Alt i alt kan man jo sige, at forslaget umiddelbart ser fint ud, men det er jo på den måde, som også forslagsstillerne godt er bekendt med, at regeringen har besluttet at nedsætte en ekspertgruppe, som skal grave væsentlig dybere ned i de her ting, inden man begynder at tage nogle beslutninger.
For vi ved godt, at de beslutninger, vi tager i den sammenhæng, får en utrolig stor afsmittende virkning derude i virkeligheden, og det er sådan, at der helt klart er nogle problemstillinger i de allerstørste byer her og nu, som presser sig på, men der er også nogle andre problemstillinger i forhold til netop landdistriktsgymnasierne, som er i en situation, hvor ungdomsårgangene, altså elevtallene, jo er faldende.
Vi har også på tværs af partier netop lavet en eud-aftale, som helst skal sikre, at flere unge mennesker vælger en erhvervsuddannelse.
Det kan heller ikke undgås, at det kommer til at smitte af på elevtallene på gymnasierne, altså de almene gymnasier, og derfor er der rigtig mange forskellige ting, som man i hvert fald skal være bevidst om, når man tager de her beslutninger, og som der skal tages højde for.
Samtidig er det fuldstændig korrekt, som fru Marie Krarup netop nævnte i ordførertalen, at vi også har en udfordring i forhold til økonomien på de små gymnasier i yderområderne, og det vil sige, at jeg er helt enig i, at det kræver, at man også kigger på taxametrene i samme omgang.
Så alt i alt kan man sige, at der er mange ting, der spiller ind i forhold til det beslutningsforslag, som Enhedslisten har fremsat her i dag.
Vi har det sådan i Venstre, at vi synes, at det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi nu afventer ekspertgruppens rapport og ekspertgruppens analyse, og så håber jeg jo, at vi umiddelbart derefter kan sætte os sammen på tværs af partierne og blive enige om, hvordan vi så løser det her problem.
Men med det sagt kommer Venstre ikke til at støtte det her beslutningsforslag.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-11-30:
Jeg har bemærket i en artikel på altinget.dk fra 3-4 uger siden, at fru Anni Matthiesen er citeret for at ærgre sig over, at der ikke er landet en aftale om gymnasiefordelingen, og at ordføreren ønsker en model, hvor regionsrådene kan fordele gymnasieeleverne.
Når nu ordføreren har ærgret sig over, at der ikke var landet en aftale – det synes jeg også selv
er en skam afhængigt af indholdet af den –
er det så ikke udtryk for, at ordføreren egentlig mener, at der er grundlag for relativt hurtigt at kunne udarbejde et forslag på det her område; ellers, tænker jeg, så er ærgrelsen i hvert fald unødvendig, altså hvis ordføreren ikke mente, der lå et grundlag for at træffe nogen beslutning.
Det, jeg egentlig vil frem til, er, at det for Enhedslisten er rigtig vigtigt, at der senest fra skoleåret 2020 kan være nye regler.
Er ordføreren enig i, at vi skal have fremmet det her arbejde, så vi senest om halvandet år kan have nye regler, når gymnasierne går i gang efter sommerferien 2020?
Anni Matthiesen (V), 2018-11-30:
Jamen jeg vil sige, at jeg stadig væk ærgrer mig over, at vi ikke nåede frem til en fælles beslutning omkring det her.
Det gør jeg egentlig mest ud fra, at jeg ved, at der er steder i landet, hvor det presser sig på i forhold til at få en afklaring.
Når det så er sagt, anerkender jeg også helt klart, at tingene hænger sammen, og som jeg også nævnte i min ordførertale, er der nogle problemstillinger i forhold til netop landdistriktsgymnasierne og den situation, de sidder i, her og nu.
Så der er rigtig mange ting, som jeg egentlig håber at vi, også når vi får ekspertgruppens anbefalinger, kommer til at tage fat på.
For jeg tror ikke bare, at man kan løse det her problem ved at sige, at nu laver vi så en distriktsmodel, som Enhedslisten foreslår.
Jeg tror, at vi samtidig skal huske at tænke ind, hvad det er for en model, der måske passer bedst også i yderområderne.
Så jeg tror ikke, at beslutningsforslaget, som er fremsat af Enhedslisten, løser tingene, og jeg vil egentlig hellere have, at vi nu får en mere grundlæggende viden omkring tingene, så vi forhåbentlig får truffet nogle rigtige beslutninger fra starten af.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-11-30:
Jeg er helt enig i, at det ikke kun er et storbyproblem, men at vi skal finde nye løsninger for gymnasierne i landdistrikterne – jeg er fuldstændig enig.
Men en gang mere: Er ordføreren ikke enig med mig i, at vi skal finde en løsning på det her problem, så det kan træde i kraft senest om halvandet år?
Er ordføreren ikke enig i, at det haster så meget, at der allersenest om halvandet skal ligge en ny model?
Anni Matthiesen (V), 2018-11-30:
Nu håber jeg jo, at vi får et helt konkret svar på, hvornår ekspertgruppen egentlig er færdig med sit arbejde.
Jeg synes egentlig, at det må være derudfra, at vi tager beslutning om, hvornår vi så kan få sat det her i gang.
Jeg har helt klart den holdning: Jo før, jo bedre.
Men jeg synes også, vi skal respektere, at ekspertgruppen skal have tid til at lave sit arbejde grundigt.
Annette Lind (S), 2018-11-30:
Mange tak for det.
Det er faktisk i forlængelse af hr. Jakob Sølvhøjs spørgsmål.
Jeg tror, det er nyt for alle i den her sal, at det ikke skal tage 2 år for ekspertudvalget at lave det her arbejde.
Det havde vi alle en klar fornemmelse af, da vi sad til forhandlingerne.
Det er rigtig godt, hvis de kan arbejde hurtigere.
Hvis nu det er sådan, at det måske kan tage et halvt år fra nu, er ordføreren så villig til at få lavet en løsning hurtigst muligt?
Der er jo ingen tvivl om, at integrationsministeren siger jo før, jo bedre.
Er det også ordførerens holdning?
Jeg har kun det her spørgsmål.
Henrik Dahl (LA), 2018-11-30:
Jeg bliver jo spurgt direkte fra talerstolen, hvad der er problemet.
Jeg tror ikke, at fru Carolina Magdalene Maier i det, hun selv siger fra talerstolen, er på rette spor, så jeg skal gerne hjælpe.
Det, der er problemet, er jo, at man i firserne uden egentlig at have opbakning i befolkningen iværksatte en meget stor befolkningsudskiftning med en befolkningensandel fra Stormellemøsten, kan man sige.
Den udvikling har ført frem til, at omkring 2050 vil der være en 12-14 pct. af befolkningen, som har den her baggrund.
Og det er det, der skaber problemerne på gymnasierne rundtomkring, bl.a. på Birgitte Vedersøs eget gymnasium, selv om hun ikke vil indrømme det.
Jeg har lagt barn til at gå på det gymnasium, Birgitte Vedersø er rektor for, og der er problemer med social kontrol, med radikalisering, med protest mod nogle gange at lære om Darwin eller have sexualundervisning og lignende.
Det er de problemer, der skal tages hånd om.