runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2020-05-07:
Først og fremmest tak til Nye Borgerlige for at stille det her beslutningsforslag, som jeg er helt sikker på at der er en rigtig god intention bag.
Når vi ikke kan støtte det, er det, fordi det bryder med det princip, at der skal ligge en pædagogisk faglig vurdering bag.
Det er jo pædagogerne, der har den daglige kontakt med børnene, og som ved, hvordan de fungerer socialt sammen med andre børn i løbet af dagligdagen.
Det skal selvfølgelig være sådan, at en overflytning også skal foregå i dialog med forældrene, og at det selvfølgelig skal være med udgangspunkt i barnets tarv.
Derudover bryder det jo også med det kommunale selvstyre, hvor kommunerne har mulighed for at indrette sig efter de lokale forhold i den enkelte kommune.
Vi er heller ikke tilhængere af at gå ind og gøre noget, der bryder med det lokale selvstyre.
Endelig savner jeg lidt at se en økonomisk beregning for det her – også for, hvor man tænker at finansieringen skal komme fra til det her beslutningsforslag.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2020-05-07:
I SF har vi sympati for forslaget, men forslaget gør det meget svært for kommunerne lokalt at planlægge deres dagtilbud, så SF ønsker i stedet for, at der skal være en fast minimumsalder på 3 år, før børn flyttes i børnehave.
Når vi ønsker, at børn først skal starte i børnehave, når de er 3 år, er det, fordi vi ønsker, at børn skal have glæde af den bedre personalenormering, der er i vuggestue og dagpleje, længst muligt.
Anne Sophie Callesen (RV), 2020-05-07:
Jo, jeg er bestemt enig i, at jeg er den, der kender mit eget barn bedst, men pædagogerne er nok dem, der bedst ved, hvordan han fungerer i sin børnehave, for der tilbringer jeg meget lidt tid, især i øjeblikket, for der må jeg ikke engang komme med ind på legepladsen, men det er jo en anden historie.
Så jeg vil sige, at jeg synes, det er rigtig vigtigt, at de fagprofessionelle også er med i vurderingen og har det her samarbejde med forældrene.
Vi kan jo altid tage en debat om, om der i kommunerne bliver brugt alt for mange penge, det mener jeg generelt ikke; der står vi lidt ideologisk forskelligt fra Nye Borgerlige.
Men igen, vi er enige i, at ja, forældrene kender børnene bedst, og forældrene skal have det godt med, at deres børn starter i børnehave.
Det tror jeg også langt de fleste har i dag, men desværre ikke alle.
Så vi vil gerne være med til at se på nogle andre løsninger end lige den måde, der er strikket sammen i beslutningsforslaget her.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-07:
Tusind tak for det og tak for den overordnede positive indstilling herovrefra.
Nu er der flere, der nævner det her med, at der ikke er anvist finansiering.
Det her handler jo sådan set om, at kommunerne skal bruge pengene på kernevelfærd.
De skal ikke bruge dem på alle mulige mærkelige projekter og en masse journalister og djøf'ere og alt muligt andet.
Der kan skæres massivt rigtig mange steder ude i kommunerne – massivt.
Så det her handler jo udelukkende om, at de skal lade være med at spare på børnene.
Det bliver jo sådan, at kommunen vælger noget, og så bliver det udmøntet til nogle pædagoger, der skal stå og sige: Okay, vi er nødt til at skaffe nogle ekstra vuggestuepladser, for det er besluttet oppefra.
Vi vil netop sikre, at man både har den selvbestemmelse ude i institutionerne, at man kan lave det rigtig gode tilbud, som man er uddannet til, men at hvis der er nogle børn, der skal op i børnehave, tidligere end de er 3 år, så ligger den endelige beslutning hos forældrene, for de er alt andet lige, uanset hvordan og hvorledes man ellers drejer det, dem, der kender deres barn bedst.
Er ordføreren ikke enig i det?
Anne Sophie Callesen (RV), 2020-05-07:
Tak for det.
Jeg vil dernæst sige, at jeg synes, der er behov for flere standarder på børneområdet.
Nu får vi minimumsnormeringer, og jeg så også gerne, at vi havde nogle standarder på børneområdet, eksempelvis at udgangspunktet er, at man starter, når man er 3 år.
Så kan man selvfølgelig starte inden, netop i dialog med forældre og pædagoger.
Hvis der er nogle pædagoger, der skønner, at det vil barnet være klar til, og hvis der er nogle forældre, der også synes, det er en god idé, så synes jeg, man skal kunne gøre det.
For der er jo ikke nogen børn, der skal starte i børnehaven, når de ikke er klar til det, og forældrene skal have det godt i maven med det.
Men måden, forslaget her er strikket sammen på, havde jeg nok gerne set vendt på en anden måde, hvor der havde været minimumsstandard og så en sikring af, at forældre og pædagoger, fagpersonalet, selvfølgelig skal være enige om, at hvis man så starter tidligere, skal det også være i barnets tarv.
Endelig vil jeg sige, at det her netop handler om penge.
Det bliver vi nødt til at sige meget åbent.
Det handler om, at der er nogle kommuner, der har været økonomisk presset og derfor sender børnene tidligere af sted og også for tidligt.
Det leder mig så til den sidste grund til, at vi ikke kan støtte det her beslutningsforslag, og det er jo, at der ikke er nogen finansiering.
Vi kommer ikke udenom, at det her koster nogle penge, og for at kunne støtte et beslutningsforslag bliver vi også nødt til at have finansieringen med.
Det var, hvad jeg ville sige til beslutningsforslaget, og jeg vil i øvrigt også bare kvittere for, at Nye Borgerlige også er med til at sætte det her på dagsordenen.
Marie Krarup (DF), 2020-05-07:
Tak for ordet.
I Dansk Folkeparti mener vi, det er vigtigt, at børn kan passes i trygge omgivelser, og at de først kommer i børnehave, når de er klar til det.
Tidligere blev det fortolket som en alder på 3 år, men nu bliver det mere og mere udbredt at sende børn tidligere i børnehave, hvis de vurderes til at være parat til det.
Med dette forslag vil man lade det være op til forældrene at bestemme, hvornår de er klar.
Den betragtning har vi i Dansk Folkeparti meget sympati for, da vi mener, at børnene er forældrenes og ikke institutionernes eller samfundets.
På den anden side skal vi huske på den gamle visdom om, at du kan 10 gange mere, end du selv tror, og 20 gange mere, end din mor tror.
Jeg ved fra en pædagog med lang erfaring, at det bestemt ikke er ualmindeligt at møde forældre, der ikke tror, at deres børn kan så meget, som de rent faktisk kan, og jeg mener derfor, at et tæt samarbejde mellem pædagoger og forældre i den her sammenhæng er en god idé, og jeg mener, at det ville være forkert at lade det være 100 pct. op til forældrene, om barnet er klar.
Det gælder især, hvis barnet tilbringer det meste af sin tid i institution i forvejen og dermed rent faktisk har et tæt og måske endda tættest kontakt til pædagogerne.
Det bør være muligt at finde en løsning i dialog.
Hvis mange børn kommer senere i børnehave, vil det koste temmelig meget.
Fra en tidligere debat her i Tinget om at ændre alderen, så det blev obligatorisk, at alle børn var 3 år, før de fik lov til at starte i børnehave, har jeg fået oplyst, at beløbet blev estimeret til 325 mio. kr. om året.
Jeg ved ikke, om det er realistisk angående det her forslag, og jeg ved ikke, om der er et estimat på, hvad det her forslag vil koste.
Det er måske også svært at lave sådan et jo, men det ville jo være rart at vide, hvor meget man estimerer det vil koste.
Tak for ordet.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-05-07:
Som jeg sagde i min ordførertale, har vi både nu og tidligere, da vi selv sad i regering, signaleret meget kraftigt, at det aldrig alene må være af økonomiske hensyn.
Men derfor kan der sagtens være rigtig god logik i, at den enkelte kommunalbestyrelse eller det enkelte byråd beslutter, at barnet skal af sted før det tredje år, hvis der er andre incitamenter, som gør, at man så sætter ind med ressourcerne et andet sted i stedet for.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-07:
Tusind tak.
Det er en mindstelønsoverenskomst, men det er f.eks. ITD's og KA's sådan set også.
Men med det her lovforslag kræver man af f.eks. ITD og KA, at de skal leve op til normallønnen i 3F's chaufføroverenskomst, men lovforslaget siger samtidig, at 3F's mindstelønsoverenskomster åbenbart ikke skal leve op til det samme niveau som overenskomsterne fra ITD og KA.
Hvordan hænger det sammen med det her med, at man ønsker at ligestille?
Bent Bøgsted (DF), 2020-05-07:
Vi skal bare lige være enige om, at det her betyder, at man ikke kan få en godskørselstilladelse til at køre i Danmark, hvis man ikke lever op til den her lov.
Det kan godt være, at der så er et firma, der har nogle, der kører begge steder – men det løser ikke noget for nogen af dem, der kører ned igennem Tyskland.
Det er nogle helt andre regler; det er EU's vejpakke, der skal tage hånd om det.
Men det her tager hånd om dem, der kører godskørsel, cabotagekørsel, i Danmark.
Det er det, lovforslaget går ud på.
Er det ikke korrekt?
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-05-07:
Mener hr. Karsten Hønge dermed, at man ikke kan komme ind og køre godskørsel på andre overenskomster end dem, der ligger her?
Måske vi skulle have et svar fra ministeren senere, i forhold til hvilke overenskomster det er, eller i forhold til hvilken godskørsel der kan køre ind under det her.
Det er bare lige for at sikre os, at det i hvert fald ikke sker.
Karsten Hønge (SF), 2020-05-07:
Men det er jo præcis det, der adskiller transportoverenskomsten, som er en minimallønsoverenskomst, fra byggeriets overenskomst, der er en normallønsoverenskomst.
Derfor kan man jo ikke, som hr. Niels Flemming Hansen gør, gå ind og så bare sammenligne overenskomstområder, når de er forskellige, og når de bygger på forskellige principper.
Altså, det afspejles i, at det i forhold til en minimallønsoverenskomst forventes, at man arbejder på den; det gør man ikke på de andre, hvor man forhandler ovenpå.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-05-07:
Nej, det mener jeg ikke jeg gør, men lad os kigge på det i behandlingen.
Karsten Hønge (SF), 2020-05-07:
Vi kan selvfølgelig få det afklaret under udvalgsbehandlingen, hr. Niels Flemming Hansen.
Men er sagen ikke bare, at hr. Niels Flemming Hansen blander minimallønsoverenskomstområdet sammen med normallønoverenskomstområdet?
Mette Thiesen (NB), 2020-05-07:
Tusind tak.
Vi ønsker bestemt ikke at se underbetalte udenlandske chauffører, der kører cabotagekørsel i Danmark under kummerlige forhold.
Vi gik med i aftalen, netop fordi vi ønskede at bidrage til at sikre det.
Der var bred enighed om i aftalen, at der skulle være ordnede forhold på vejene, at der skulle være lige rammevilkår, og at foreningsfriheden selvfølgelig skulle fastholdes.
Det sagde jeg dengang, og det siger jeg også i dag.
Vi står med et helt erhvervs fremtid i vores hænder.
Men med den lov, vi behandler i dag, kommer jeg desværre til at tænke på sangen om Larsen: »Det ku' bli' så godt, men nu' det faktisk skidt«.
Først vil jeg sige, at det har været et både hektisk, forhastet og utrolig rodet forløb; et forløb, der startede utrolig dårligt, og som bestemt ikke blev bedre, i takt med at vi har arbejdet med lovforslaget.
Og jeg er altså bekymret for begge dele, men det er især det sidste punkt, jeg er rigtig bekymret for i dette lovforslag, og som gør, at Nye Borgerlige ikke kan støtte lovforslaget, som det ligger her.
Og det er der flere årsager til.
Der er behov for en helt klar definering i lovforslaget, i forhold til at vognmænd også fremadrettet kan vælge mellem flere overenskomster.
Der skal simpelt hen være en forhåndsgodkendelse af alle de kollektive overenskomster, f.eks. KA – Kristelig Arbejdsgiverforening – ITD og Det Faglige Hus.
Og disse skal selvfølgelig fra start af fremgå af en positivliste på Færdselsstyrelsens hjemmeside – fra start af og ikke efter en længere sagsbehandling hos både styrelse og overenskomstnævn, efter lovforslaget er blevet vedtaget.
Det vil nemlig kun give usikkerhed hos vognmændene og helt sikkert bidrage til, at nogle af ren usikkerhed blot vælger en 3F-overenskomst.
De andre kollektive overenskomster skal selvfølgelig ligestilles med 3F, og det er de ikke blevet med det her lovforslag.
Det andet punkt er, at man laver et lovforslag, hvor man faktisk laver et særskilt punkt, der giver mulighed for, at 3F-overenskomster altid vil kunne lønne dårligere end andre kollektive overenskomster.
Vi har stillet en masse spørgsmål i behandlingen, op til lovforslaget blev fremsat.
Vi har kort sagt fået svar i øst og i vest.
Svarene i høringsnotatet var anderledes end dem fra ministeriet og formuleringerne i aftalen er anderledes end dem i bemærkningerne til loven.
Det virker enten utrolig sjusket eller udspekuleret.
Vi gik ind til den her aftale med en klar formodning om, at vi ville kunne sikre ordnede forhold på området og sikre foreningsfriheden.
Det er det, der står i aftalen.
Det vælger ministeren desværre at negligere, og det er rigtig, rigtig ærgerligt.
Det her lovforslag løser ikke problemerne, tværtimod.
Det giver særskilte rettigheder til 3F; en fagforening og et forbund, som vi allerede nu kan se benytter sig af deciderede bøllemetoder.
Tak for ordet.
Karsten Hønge (SF), 2020-05-07:
Alt godt kommer til den, som venter, siger man, og vi har ventet længe.
Danske chauffører skal ikke smides ud af lastbilerne på grund af skæv og unfair konkurrence fra lavtlønslande.
Vi skal ikke finde os i social dumping.
Vi har jo set vognmænd, der åbent står frem og praler med, at de kan få underbetalte chauffører fra Rumænien til at arbejde, bo og leve i lastbilens førerhus i måneder ad gangen.
Andre vognmænd har vi set hente underbetalte, underkuede chauffører ind fra Ukraine, Kasakhstan, Usbekistan og Filippinerne.
Tricket består jo i, at de sluses ind til Vesteuropa gennem datterselskaber i for det meste Polen.
Arbejdsgiverne skraldgriner hele vejen til banken, mens billige chauffører udnyttes og arbejdsforholdene presses i nedadgående retning i Vesteuropa.
Rastepladser overalt i Europa er vinduer ind til fattige parallelsamfund.
De er et spejl af den stigende ulighed, hvor chauffører arbejder, lever og bor i førerhusene i ugevis, ja, i månedsvis.
Maden bliver tilberedt over primitive gasblus, og de ensomme timer slås ihjel med tv fra hjemlandet gennem en parabolantenne på lastbilen.
Nogle chauffører holder bare hvil, andre bor på rastepladsen, indtil en ny arbejdsordre tikker ind.
Det er et grimt syn.
Reglerne vrides og vendes, for at arbejdsgiverne kan få fingrene i profitten.
Chaufførerne har krav på med faste mellemrum at holde hvil uden for lastbilen.
Meningen er faktisk, at chauffører også skal behandles som en slags mennesker.
Men vi har alligevel set, at danske rastepladser og industriområder nogle steder bliver omdannet til primitive campingpladser.
Tungvognspolitiet holder opsyn med lastbilerne, men opgaverne står i kø.
Arbejdsgiverne beregner nemlig kynisk risikoen for at blive taget, og den er ikke ret stor i Danmark.
Det er også derfor, der er brug for skrappe regler på EU-plan, og vi venter fortsat utålmodigt på EU's vejpakke.
Vi skal ikke finde os i uligheden, hvor arbejdsgiverne er vindere og lønarbejderne er tabere.
En arbejdende underklasse fra lavtlønslande sidder splittet i hver deres lastbil.
Vi skal have bedre fælles regler, og de skal håndhæves.
Arbejdsgiverne skal rammes på pengepungen, hvis reglerne brydes, og så er der brug for ikke bare en lovgivning som den, vi gennemfører i dag, og ikke bare vejpakken på EU-plan, men for at chaufførerne finder sammen i slagkraftige, uafhængige fagforeninger i hele Europa.
I dag behandler vi så et lovforslag, som giver chaufførerne bedre arbejdsforhold, og det skaber fair og lige konkurrence mellem virksomhederne, uanset om de er danske eller udenlandske.
Det kan vi godt lide i SF, og vi er klar til fortsat kamp mod social dumping og for et ordnet og reguleret arbejdsmarked.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2020-05-07:
Tak for det.
Jeg må jo i lighed med den tidligere taler, hr. Bent Bøgsted, sige, at det er rart, når det er blevet så grundigt gennemgået af de forrige talere, at man ikke selv behøver at holde sig til sit manuskript.
Vi er fra radikal side fuldstændig enige i hensigten med lovforslaget, nemlig at vi er nødt til at stadfæste, at der skal være lønninger på dansk niveau, når man har transport i Danmark.
Den ene halvdel af det her lovforslag skal så gøre gældende, at de samme rammevilkår skal gælde for lønomkostninger, når danske og udenlandske transportvirksomheder kører gods på danske veje.
Den anden halvdel af det handler jo om, at aftalen skal gennemføres i fuld respekt for foreningsfriheden og gældende kollektiv arbejdsret.
Så vi synes selvfølgelig fra radikal side, at vi har nået en fin balance her, hvor det er muligt at lave en ligebehandling af alle overenskomster, så vi ikke de facto giver et monopol til 3F, men så vi sikrer os, at de flere forskellige overenskomster, vi har på transportområdet, som danner baggrund for tildeling af godskørselstilladelser med et tilsvarende omkostningsniveau som 3F-overenskomsterne, fortsat kan udløse tilladelser.
Det er for mig ikke afgørende, at man følger en bestemt overenskomst, og det har vi så også med det her lovforslag, synes jeg, opnået fint.
Så Radikale Venstre kan selvfølgelig støtte lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2020-05-07:
Det er jo altid rart at være ordfører efter to, der har gået aftalen grundigt igennem.
Det er altid en fordel, for så behøver man ikke at bruge det manuskript, man har.
Det vil jeg så fravige.
Men det har været vigtigt for Dansk Folkeparti, at vi har kunnet få taget hul på at stoppe underbetalt transport, altså at chaufførerne er blevet underbetalt.
Det skal ikke være sådan, at man kører i Danmark, og at man udkonkurrerer vognmænd, der betaler den løn, som en chauffør har fortjent.
Man skal ikke kunne komme og sige, at vi bruger bare nogle østeuropæere, og så kører vi ellers godskørsel i Danmark.
Det er ikke meningen.
Derfor har det også været vigtigt for Dansk Folkeparti, at vi kan få chaufførerne og vognmandsfirmaerne ind under en overenskomst.
Der er jo dem under 3F, men der er også de andre.
De er under Krifa, Det Faglige Hus, Kristelig Arbejdsgiverforening, og hvad ved jeg.
Der er også ITD, som har nogle overenskomster, og alt det.
Man skal leve op til et omkostningsniveau, der er noget nær ens.
Det behøver ikke være helt ens, men det skal op på et niveau, der gør, at det ikke er underbetalt arbejdskraft.
I den forbindelse er det også vigtigt at påpege noget med hensyn til de overenskomster, der er, og som man kører under.
Der er jo 50.000 godskørselstilladelser om året, der bliver godkendt.
Når man så har fået taget hul på dem og godkendt nogle stykker og overenskomsten bliver anerkendt og kommer på ministeriets hjemmeside, så kan vi sige, at hvis man kører under den overenskomst, der er på ministeriets hjemmeside, så lever man op til de krav, vi stiller, for at køre godskørsel i Danmark.
Det gælder alle, der vil køre godskørsel.
Forhåbentlig stopper underbetalingen af den arbejdskraft, der kører, men det kræver selvfølgelig også, at der bliver ført noget kontrol med de vognmænd, der kører.
Jeg vil opfordre ministeren til, at myndighederne ikke skal være blødsødne, hvis myndighederne finder nogle, der overskrider reglerne, men sender dem ud af landet omgående, for så har de ikke ret til at køre i Danmark.
Det er den vej, man skal gå.
Det kan ikke hjælpe noget at sige, at nu får du en advarsel og en lille bøde, og så skal du også have det i orden, hvis de så ikke får det, for det er måske sådan, at chancerne for at blive stoppet ikke er så store.
Jeg ved ikke, hvor meget indsats der bliver lavet for at kontrollere det, men det kan være, at ministeren kan forklare lidt om den indsats, der bliver gjort, for at kontrollere godskørsel.
Når ministeren kommer på talerstolen, kan vi måske lige få lidt forklaring på, hvor stor indsatsen er, og hvor meget den bliver øget efter den her lovgivning.
Eller om ministeren har tænkt sig, at vi skal øge indsatsen for at kontrollere.
Med det arbejde, der er blevet lagt i det, og de møder, vi har haft om vejtransporten – det har været lang tid undervejs, og det lå jo også stille på grund af lidt overenskomstforhandlinger, der trak lidt ud – så synes jeg, vi er nået dertil, hvor vi kan sige, at det er et godt resultat, vi er kommet frem til.
Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Hans Andersen (V), 2020-05-07:
Tak for det.
Vi har hørt historien alt for mange gange.
Udenlandske chauffører, der under urimelige løn- og arbejdsvilkår presser de danske vognmænd og chauffører i knæ, når der vel at mærke er tale om cabotagekørsel og kombineret transport.
Det sætter vi nu en stopper for.
Med det her lovforslag tager vi et skridt i retning mod lige rammevilkår, når danske og udenlandske virksomheder udfører kørsel på danske landeveje.
Den politiske aftale, som er indgået i starten af året, og som vi nu fuldfører med et lovforslag, bidrager til udviklingen af sunde konkurrencevilkår og lige arbejdsvilkår for alle chauffører i Danmark.
Det sikrer vi bl.a. med et nyt kontrolsystem, som målrettet skal kontrollere, om udenlandske virksomheder, der kører i Danmark, overholder kravene om løn og anmeldelsespligt.
I den forbindelse skal vi sikre, at Færdselsstyrelsen kan indhente oplysninger fra udenlandske virksomheder og udenlandske myndigheder, så kontrolopgaven kan varetages ordentligt.
Hvis forholdene så ikke er i orden, skal vi kunne tilbageholde køretøjet, og det skal medføre en passende stor bøde, der tager højde for de økonomiske gevinster, der er opnået eller forsøgt opnået.
Det er en god og rimelig løsning, så vi får stoppet denne dybt problematiske kørsel.
For de danske vognmænd og chauffører er det utrolig vigtigt, at det bliver tydeliggjort, at de danske vognmænd vil opleve samme kontrol uanset overenskomst.
Der er foreningsfrihed i Danmark, og det skal der fortsat være.
For Venstre har det ligeledes været vigtigt, at kørselstilladelsen både kan tildeles overenskomstparter i fællesskab og kan udstedes til en enkelt vognmand, som er omfattet af en kollektiv overenskomst for chauffører, som lever op til kravene i det samlede omkostningsniveau, og at vi er enige om, at når en kollektiv overenskomst har været lagt til grund for tildelingen af en tilladelse, eller at det er konstateret, at overenskomsten generelt lever op til det krævede omkostningsniveau, så vil Færdselsstyrelsen på deres hjemmeside løbende angive og ajourføre en opgørelse over disse kollektive overenskomster – alt dette, samtidig med at der ikke skabes unødige administrative byrder for erhvervslivet.
Med andre ord sikrer vi med dette lovforslag, at der fremadrettet vil være ordentlige forhold på de danske veje, så de danske chauffører og vognmænd ikke i fremtiden skal opleve unfair konkurrence fra udenlandske aktører, der udfører cabotagekørsel med meget lave lønninger og ringe arbejdsvilkår her i landet.
I Venstre er vi glade for, at vi nu tager kampen op mod løndumping, men samtidig bevarer en fuld respekt for foreningsfriheden og gældende kollektiv arbejdsret.
Venstre støtter dermed op om lovforslaget.
Bjørn Brandenborg (S), 2020-05-07:
Fuldstændig!
Jo, det er fuldstændig det, som lovforslaget handler om, og det er også det, som jeg har sagt.
Og så siger jeg bare, at det her er første skridt – nu fortæller jeg lidt om baggrunden for, at vi behandler det her lovforslag i dag, som jo desværre er, at vi så nogle tilfælde på danske rastepladser, hvor der boede filippinske chauffører under kummerlige vilkår.
Det her er første skridt; det er den mulighed, vi har at tage i det danske Folketing i dag.
Så er der vedtaget en vejpakke i EU, som er det næste skridt på vejen for at sikre ordentlige vilkår, ikke kun i Danmark, ikke kun på de danske landeveje, men på alle de europæiske landeveje også.