runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2021-11-11:
Jeg vil sige to ting til Dansk Folkeparti.
Først vil jeg angående det tekniske, i forhold til hvis man afskaffer budgetloven, lige sige: Det er jo den her budgetlov.
Der står jo ikke forbud mod enhver budgetlov.
Det er den her budgetlov, der eksisterer, der skal afskaffes, og så skal der selvfølgelig laves nogle rammer.
Det er derfor, det er et beslutningsforslag og ikke et lovforslag.
Og der skal laves nogle rammer, der er meget mere fleksible over for kommunerne.
Så hvis det er det, der er bekymringen, så tror jeg ikke, der er den store uenighed dér.
Men i forhold til den måde, den fungerer på, er Dansk Folkeparti så ikke enige i, at det giver rige kommuner mulighed for at sætte skatten ned, og at det så i virkeligheden betyder, at det bliver vanskeligere for de dårligt stillede kommuner at agere i den virkelighed, altså når rige kommuner bruger det overskud, de har, til at sætte skatten ned?
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-11-11:
Vores udgangspunkt er, at budgetloven er ganske fornuftig.
Og jeg siger, at den har vi jo selv stået vagt om, også når vi har siddet i Finansministeriet, så det er der sådan set ikke nogen grund til at undre sig over.
Når man igangsætter en evaluering, er det jo selvfølgelig også for at se på, om der er noget, der kan fintunes og gøres bedre.
Men vi støtter budgetloven.
Hvis ikke vi ville være klar til at diskutere, om der er hjørner, der kan diskuteres, skulle vi jo aldrig have lavet en evaluering.
Det ville da være en underlig tilgang til det.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-11-11:
Så Venstre har ikke nogen holdning; man venter på en evaluering, og ellers har man ikke nogen holdning.
Det er sådan, jeg skal forstå det?
Det tror jeg ikke på.
SF kommer ikke – og det kommer jeg ind på, når det bliver min tur – til at støtte beslutningsforslaget i den form, det har, men jeg synes, det er en glimrende anledning til at diskutere budgetloven.
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-11-11:
Det beslutningsforslag, vi diskuterer, går ud på, at Folketinget skal pålægge regeringen permanent at suspendere budgetlovens service- og anlægsloft for kommunerne, regionerne og staten, og der vil jeg bare sige, at det er vi ikke tilhængere af.
Jeg vil da gerne se på det, og jeg hører jo også de her ting, men jeg mener, at budgetlovens grundlæggende formål er ekstremt vigtigt, og det støtter jeg op om.
Betyder det, at der ikke er noget, der kan gøres bedre?
Nej, det gør det ikke, men lad os da tage den drøftelse, når evalueringen foreligger.
Det synes jeg sådan set er meget imødekommende.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-11-11:
Men det er jo netop det, vi diskuterer i dag, altså om vi skal reformere budgetloven.
Det kan vi sagtens diskutere, men jeg synes, ordføreren slipper lige lovlig nemt om ved det ved at sige: Ja, der er måske nogle ting, man kan forbedre; det kan vi måske kigge på på et tidspunkt osv. osv.; og måske kunne man overføre lidt.
Ja, måske kunne man sige, at uforbrugte midler kunne overføres til næste år.
Er det noget, Venstre vil?
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-11-11:
Venstres holdning er, at vi grundlæggende bakker op om budgetloven.
Men det er jo ikke det samme som at holde sig for øjnene og sige, at der ikke kan være hjørner, der kan fortjene at blive kigget efter, og det gør vi gerne i evalueringen.
Men grundlæggende støtter vi budgetloven.
Betyder det, at den er et hundrede procent lige i skabet?
Så fundamentalistisk er jeg heller ikke.
Søren Søndergaard (EL), 2021-11-11:
Jamen det er jo interessant at høre, at Venstres ordfører ikke svarer på spørgsmålet, men siger, »hvis der er nogen«.
Mener Venstres ordfører, at der er nogen uhensigtsmæssigheder?
Der er jo ingen her, der mener, at kommunerne bare skal bruge alle de penge, de har lyst til, og at der skal etableres seddelpresser rundt omkring på de lokale borgmesterkontorer, så man bare kan trykke pengesedler.
Det er der ingen der foreslår.
Men spørgsmålet er jo, om budgetloven med 1-årige budgetter, manglende mulighed for at overføre 0,5 pct., altså om hele det reglement er det rigtige.
Det er det, vi diskuterer.
Og der spørger jeg bare – og ikke noget »hvis«: Hvad er Venstres holdning?
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-11-11:
Jeg er grundlæggende enig i, at budgetloven er fornuftig, og jeg sagde også i afslutningen af min ordførertale, at jeg synes, det er fint, at der kommer en evaluering, så vi kan se, om der er nogle uhensigtsmæssigheder, der kan kigges på.
Uden at skulle gå ind i en lang teknisk diskussion kunne man se på, om der er nogle steder, hvor man kan lade pengene løbe ind i det næste budgetår og andet.
Og lad os da endelig kigge på det.
Der er jo ikke nogen af os, der har lyst til at have nogle regler, der er for rigide.
Men vi har princippet om, at den finanseffekt, der vedtages på en finanslov, også er den, der skal blive til virkelighed, og det er en af de ting, som budgetloven er med til at sikre.
Vi går selvfølgelig altid fordomsfrit ind i en evaluering, men vores grundlæggende tanke er, at vi bakker op om budgetloven.
Vi havde selv foreslået den.
Men lad os da tage den diskussion, når vi kommer til evalueringen.
Søren Søndergaard (EL), 2021-11-11:
Jeg er jo sådan set fuldstændig enig i, at der er en historik i det her, der hedder, at før EU besluttede, at vi skulle have finanspagten, og vi så frivilligt besluttede at tilslutte os den gennem budgetloven, var der forskellige redskaber fra forskellige Venstreministre.
Jeg husker f.eks. noget, der hed Thors hammer og udspillet fra Claus Hjort Frederiksen.
Det er rigtigt.
Og det er også rigtigt, at Socialdemokratiet dengang var imod det.
Men spørgsmålet er, om man har fundet det rigtige redskab.
Der undrer det mig bare, at der er den modsætning mellem det, Venstre siger i Folketinget, og så det, Venstre siger ude i f.eks. kommuner og regioner.
Altså, et andet citat fra Stephanie Lose er: »Hvis vi skal udvikle den velfærd, vi alle sammen er så stolte af, og sikre borgernes fortsatte tillid til velfærdssamfundets kerneydelser, er det helt nødvendigt at løsne nogle af de stramme bånd, som budgetloven i dag lægger ned over dem.«
Er Venstres ordfører enig i det, eller er Venstres ordfører ikke enig i det?
Nicolai Wammen (S), 2021-11-11:
Vi regner jo i Finansministeriet hver august måned på, hvad det demografiske træk vil være, hvad vi forventer det vil være det efterfølgende år.
Og det, vi lægger op til, er, at det vil vi dække med velfærdsloven.
Det vil så være den til enhver tid siddende finansministers opgave at fremsætte et finanslovsforslag og i øvrigt få vedtaget et finanslovsforslag, der lever op til det.
Men jeg tror også, det er vigtigt at sige, at det her er bunden, det er fundamentet, og så er det jo muligt i finanslovsaftaler at bygge oven på det.
Det er jo det, vi har gjort fint og godt sammen, og mon ikke det kan lykkes også i de forhandlinger, der snart skal kulminere i en finanslovsaftale.
Rune Lund (EL), 2021-11-11:
Jeg så gerne, at f.eks. den bund, vi lagde under velfærden, svarede til den neutrale fremskrivning, som Finansministeriet laver, og ikke det demografiske træk, som ligger under det.
Og min kommentar omkring det demografiske træk skyldes jo, at jeg kan huske tilbage i tiden, bl.a. fra 2015 og frem, hvor vi var uenige med Socialdemokratiet om, at der skulle leveres på minimum det demografiske træk.
Det er ikke der, vi er i dag, og det er heller ikke det, der står i forståelsespapiret; der skal der leveres på det.
Vi har lavet to finanslove, en for 2020 og en for 2021, som er de bedste i 10 år; tingene går i den rigtige retning på velfærdsområdet.
Men vi har leveret på over det demografiske træk i begge finanslove.
Så hvorfor kan vi ikke lægge det som bunden i velfærden?
Det er i virkeligheden det, der er spørgsmålet.
Nicolai Wammen (S), 2021-11-11:
Altså, allerførst er det jo ikke noget, vi har fundet ud af efter nogle år.
Det her er noget, der har været vores sigtepunkt fra dag et, da den her regering tiltrådte, og det har vi i øvrigt leveret på i de kommune- og regionsaftaler, der er indgået, hvor vi alene i forhold til dem har dækket det demografiske træk allerede i de aftaler
, og så har vi i samarbejde med bl.a. Enhedslisten, SF og Radikale Venstre lavet finanslovsaftaler, som har lagt ovenpå – lagt ovenpå – bl.a. i forhold til 1.000 flere sygeplejersker, i forhold til styrkelse af vores folkeskole, i forhold til minimumsnormeringer på dagsinstitutionsområdet, i forhold til vores psykiatri, for nu bare at tage nogle af de vigtige velfærdsområder, som vi i fællesskab har løftet.
I forhold til hvordan man regner på det her, er det gjort på helt gængs måde, altså den måde, Finansministeriet regner det demografiske træk på.
Jeg ved godt, at hr. Rune Lund gerne så, at man gjorde det på en anden måde, men der har vi altså en uenighed.
Rune Lund (EL), 2021-11-11:
Velfærdsloven er jo en meget minimal sikring af velfærden.
Vi holder lige skindet på næsen, i takt med at der kommer flere unge og ældre.
Men vi kan jo se i de neutrale fremskrivninger, der er, fra Finansministeriet, at hvis vi bare benytter dem som bund under velfærden, ville de jo betyde, hvis man tog dem som udgangspunkt, at bunden under velfærden ville blive løftet en hel del i forhold til det, som regeringen fremlægger i forslaget til velfærdslov.
Denne neutrale fremskrivning fra Finansministeriets side ville også sikre, at vores velfærd på hospitaler, i dagsinstitutioner og i ældreplejen følger med og sker i takt med velstandsudviklingen i samfundet.
Så til mit spørgsmål handler egentlig om, at nu har regeringen og Socialdemokratiet efter nogle år fundet ud af, at det demografiske træk skal der i hvert fald leveres på, men at det måske så var på tide, at vi tager skidtet videre og laver en bund under velfærden, som ikke bare er det demografiske træk, men som er det velstandssikrede demografiske træk, som også fremgår af de neutrale fremskrivninger, som Finansministeriet laver.
Nicolai Wammen (S), 2021-11-11:
Det her lovforslag betyder jo, at finansministeren forpligtes til at sørge for, at der fremsættes et finanslovsforslag, der lever op til det demografiske træk.
Betyder det, at et flertal uden om regeringen ikke kan vedtage noget andet?
Nej, det gør det ikke.
Men det ville være en ret usædvanlig situation, at man vedtager en finanslov uden om den siddende regering.
Det er ikke hyppigt forekommende, vil jeg sige.
Så i forhold til Venstres røgslør, altså at man ikke står ved sit valgløfte – for lige pludselig og efter at have lovet danskerne, at man ville sikre, at når der kom flere børn og ældre, ville man også levere på det, finder man på nu, hvor man er i opposition, at skrive en masse ting med småt, som der ikke engang stod noget om, da man gik til valg – vil jeg sige: Nej, det er ikke noget, jeg synes er en klog tilføjelse til det, vi er kommet med her.
Det må Venstre altså selv forklare sig ud af.
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-11-11:
Jeg fik ikke svar på spørgsmålet om, om lovforslaget, hvis det vedtages, som det foreligger, forhindrer 90 mandater i Folketinget i at vedtage en finanslov, der ikke lever op til det.
Det var det ene spørgsmål nu.
Det andet spørgsmål er: Kan finansministeren sige, hvordan regeringen stiller sig til det ændringsforslag, som jeg på Venstres vegne har bebudet kommer, om, at det her skal ledsages af et skattestop og en forpligtelse til at tage initiativer, hvis bnp-væksten er lavere end det demografiske træk, således at det sikres, at der er varig velstand og varig finansiering af vores velfærdssamfund?
Nicolai Wammen (S), 2021-11-11:
Allerførst: Når jeg taler om velfærdsaftalen fra 2006, er det jo, fordi man der lavede en kontrakt med danskerne, der grundlæggende hed, at hvis I, kære danskere, arbejder længere, så får vi også mulighed for at passe godt på velfærden, ikke mindst når vi kan se, at der kommer – heldigvis – flere ældre i de kommende år.
Og det, jeg siger med forslaget her i dag, er, at det vil vi gerne med velfærdsloven tage et vigtigt skridt i forhold til at sikre rent faktisk er tilfældet.
I forhold til Helle Thorning-Schmidts regering glemmer hr. Torsten Schack Pedersen jo en ret væsentlig tilføjelse til historien, nemlig at det var, da finanskrisen kom med buldrende kraft og ændrede forudsætningerne for dansk økonomi med et kølleslag.
Og jeg synes, det ville være klædeligt, at hr. Torsten Schack Pedersen havde taget det med.
Og det, der jo også ligger i den her lov, er, at kommer der helt uforudsete begivenheder, er der en undtagelsesbestemmelse, og den er der jo præcis for at kunne tage højde for udfordringer, der måtte komme af netop den slags.
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-11-11:
Tak for det.
Jeg skal bare lige forstå den tolkning, som finansministeren nu lægger ind i 2006-aftalen om, at så var der en til en sikkerhed for, at det demografiske træk ville blive dækket.
Hvorfor brød finansministeren tidligere i sin egenskab af minister under fru Helle Thorning-Schmidts regering så den tolkning af velfærdsaftalen?
Så måske finansministeren lige overtolker velfærdsaftalen en smule.
Det andet spørgsmål er: Hvis lovforslaget vedtages, som det foreligger, vil det så forhindre 90 mandater i Folketinget i at vedtage en finanslov med en offentlig forbrugsvækst, der er lavere end det demografiske træk?
Nicolai Wammen (S), 2021-11-11:
Som jeg også sagde i min tale her for et øjeblik siden: Det her handler ikke alene om kroner og øre.
Det handler også om kroner og øre.
Og når der kommer 69.000 flere ældre over 70 år, tror jeg ikke bare, man kan organisere sig ud af det, men det betyder ikke, at der ikke er mange andre ting, som man kan gøre ved siden af det at tilføre penge, som er klogt at gøre, og som samlet set vil give en bedre service og velfærd for borgerne.
René Christensen (DF), 2021-11-11:
Ja, for det er jo det, der er interessant.
Jeg ved ikke, om det er på kanten af det, men det var jo faktisk sådan, at vi i finansloven for 2017 eller 2018, mener jeg det var, fra Dansk Folkepartis side fik igangsat et arbejde ovre i Ældreministeriet i forhold til at se på, hvordan man også kan måle kvalitet.
I dag er det jo sådan, at vi måler kvalitet ved at se på, hvor mange penge man bruger.
Er finansministeren villig til, når man nu snakker velfærdslov, også at kigge på, hvordan vi egentlig måler service ude i kommunerne og for den sags skyld også i regionerne?
Nicolai Wammen (S), 2021-11-11:
Jeg har jo sagt i forbindelse med den her velfærdslov, at noget af det, vi er meget, meget optaget af, er, at vi, når der kommer flere børn, og når der kommer flere ældre, så giver kommunerne og for den sags skyld regionerne mulighed for at imødekomme, at der også er en økonomisk side af det dejlige, at der bliver flere børn og ældre.
Kan vi gøre det endnu bedre end det, regeringen har lagt op til med velfærdsloven?
Jamen der har vi jo et åbent sind, og hvis der er gode idéer fra Dansk Folkeparti eller andre, vil vi meget gerne drøfte det.
Jeg hører Dansk Folkepartis ordfører også i sin tale være der, hvor man er enig i intentionen, men ikke er tilfreds med forslaget, som det ligger nu, og så må vi jo prøve at snakke om tingene.
Vi laver jo aftaler et år ad gangen, og det betyder, at vi forventer, at folk overholder de aftaler, vi laver fra år til år.
Og det tror jeg er et udmærket princip.
Så har vi jo en overvejelse om, om man kan lave flerårige budgetter.
Det er der nogle fordele ved, og det kan der også være nogle udfordringer ved.
Men det er en af de overvejelser, man kan gøre sig i forbindelse med evalueringerne, sådan at der bedre kan planlægges over en lidt længere tidshorisont.
Det er jo noget af det, vi også er ved at kigge på om kunne være en god idé.
Søren Søndergaard (EL), 2021-11-11:
Men som Stephanie Lohse gør opmærksom på, er det en fuldstændig umulig opgave, for den måde, det foregår på, er jo, at man fra toppen i regionen eller kommunen melder ned igennem systemet: Hold jer fra grænsen.
Og når alle gør det ned igennem hele systemet, helt ned til den enkelte institution, så betyder det, at der kommer et underforbrug.
Det kan man jo ikke styre, sådan at man lige præcis når til grænsen.
Og det er jo derfor, at der er et kæmpe beløb, der ikke bliver brugt.
Nicolai Wammen (S), 2021-11-11:
Altså, i en række år har udfordringen været den modsatte; at vi ikke mindst i kommunerne har set, at man år efter år lavede fine aftaler med den til enhver tid siddende finansminister om, hvor mange penge man måtte bruge.
Og så skete der det, at der blev brugt meget mere end det, der var aftalt.
Derfor er der også nogle sanktioner forbundet med det, hvis man ikke overholder aftalerne.
Jeg synes, at det er en rigtig vigtig opgave for både kommunerne og regionerne at have så præcis en økonomistyring, at man ikke stopper op, længe før man egentlig behøvede, men at man lige akkurat leverer på det, der er aftalt.
Og det er jo en opgave, der ligger ude i kommunerne og regionerne; det er deres ansvar.
Sådan er arbejdsfordelingen jo, når vi laver aftaler mellem kommuner, regioner og staten.
Søren Søndergaard (EL), 2021-11-11:
Tak til finansministeren.
Jeg citerer, og det, jeg citerer, er Stephanie Lohse, som er formand for Danske regioner, og som i et indlæg skrev: Frygten for at blive modregnet betyder, at de enkelte institutioner i mange år har brugt færre penge, end der egentlig var råderum til, med serviceforringelser til følge.
Kan ministeren forstå det ræsonnement?
Altså, hvis man lige når en grænse, får man et ordentligt smæk over fingrene – ens naboer får det i øvrigt også – og så er det fornuftigt at holde sig i passende afstand fra den grænse.
Og dermed bruger man mindre, end man egentlig kunne.
Nicolai Wammen (S), 2021-11-11:
Jeg er helt sikker på, at vi er enige om, at det er kommunernes ansvar, når de har fået den økonomiske ramme, at de på den ene side ikke overskrider den, men på den anden side også udnytter den bedst muligt til det, som der er brug for ude i kommunerne.
Vi har jo tidligere i dag haft en lang diskussion om, hvordan vi passer på vores velfærd, ikke mindst i en situation, hvor der kommer flere børn og ældre, heldigvis, i de kommende år.
Så jeg er en stor tilhænger af, at kommunerne bruger de penge, der er aftalt, til de formål, de er aftalt til, men også af, at man ikke bruger flere penge end det, man har aftalt med mig som finansminister.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-11-11:
Jamen det kan man jo mene, men nu kan vi jo bare se år efter år, at der bliver underforbrugt i omegnen af 1,5 mia. kr.
Det svarer til 3.000 pædagoger – altså, det er jo ikke i småtingsafdelingen.
Det er jo ikke, fordi kommunerne siger: Vi er ligeglade med ikke at bruge de penge, som vi har ret til at bruge.
Det er jo en fejl ved loven, at den er så stram, at der bliver underforbrugt så meget.
Finansministeren kan da ikke være tilfreds med, at der bliver underforbrugt i omegnen af 3.000 pædagoger.
Nicolai Wammen (S), 2021-11-11:
Mit udgangspunkt er, at man skal bruge præcis det, der er aftalt, hverken mere eller mindre.
Og det, der jo har været problemet i en række år, er, at ikke mindst kommunerne brugte meget mere end det, der var aftalen, og derfor har man jo også indført, at der er en sanktion forbundet med det, hvis man bruger mere end det, man har aftalt med hinanden.
Og når det er vigtigt, at man overholder aftaler – det gælder jo i alle livets forhold, og det gælder altså også mellem staten og kommunerne – så er det jo, for at vi har styr på økonomien.
Til gengæld synes jeg jo selvfølgelig også, at det er en opgave for kommunerne og for den sags skyld regionerne at budgettere så præcist og målrettet, så man selvfølgelig bruger de penge, der er aftalt, til de formål, de er aftalt til.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-11-11:
Mit spørgsmål her drejer sig ikke om SF's holdning til beslutningsforslaget.
Den vil jeg komme ind på.
Men jeg vil bare høre finansministeren om noget, for jeg deler nemlig Enhedslistens bekymring for de måske utilsigtede konsekvenser af loven, som den er i dag.
Synes finansministeren ikke, at det er et problem, at der bliver underforbrugt i omegnen af 1,5 mia kr. hvert eneste år?
Det er penge, der skulle være gået til pædagoger, til sosu'er, velfærdsarbejdere – penge, der er afsat.
Det er ikke en diskussion om, hvor meget man nu vil forbruge eller ej.
Det er penge, der er afsat, men som ikke bliver brugt, fordi der er nogle sanktioner, der er så hårde, at man ikke tør at bruge det, man egentlig skulle bruge.
Nicolai Wammen (S), 2021-11-11:
Tak for det.
Budgetlovens udgiftslofter handler kort og godt om, at stat, kommuner og regioner ikke bruger flere penge, end der politisk er aftalt.
Det er en udbredt misforståelse, at budgetloven i sig selv lægger en begrænsning på udgiftsniveauet i kommunerne og regionerne.
Loven siger sådan set bare, at man skal holde sig til den aftalte økonomiske ramme.
Det lyder for mig som almindelig sund fornuft, og budgetloven virker faktisk.
Der er styr på de offentlige udgifter efter flere år i 00'erne, hvor aftalerne igen og igen er blevet overskredet.
Enhedslistens beslutningsforslag fører i praksis til, at den styring med udgiftslofter, som blev indført med budgetloven, bliver afskaffet.
Det er regeringen imod.
Budgetloven understøtter sunde offentlige finanser og stabilitet i budgetterne.
Budgetloven er desuden vedtaget af et bredt flertal i Folketinget, godt nok uden Enhedslisten.
Aftalen blev lavet i 2012, og dengang aftalte vi, at loven skulle evalueres, og for at skabe det bedst mulige faglige fundament for evalueringen har Finansministeriet igangsat analyser af erfaringerne med budgetloven.
De faglige analyser vil danne grundlag for en politisk diskussion til foråret, og her skal regeringen naturligvis gerne diskutere lovens styringsmæssige rammer.
Det gælder også hensynet til fleksibilitet i udgiftsstyringen, som regeringen også er optaget af.
Regeringen er klar over, at der vil være forskellige bud på, hvordan vi bedst styrer de offentlige finanser, og her vil Enhedslistens kritikpunkter selvfølgelig indgå på lige fod med andre synspunkter.
Eftersom vi allerede har aftalt at evaluere budgetloven, vil jeg ikke gå ind i de konkrete elementer af loven i dag, men jeg ser frem til, at vi til foråret får en åben diskussion om budgetloven og dér får lejlighed til at høre partiernes synspunkter og derefter træffe vores beslutninger.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-11-11:
Ja, i den grad.
Altså, det er jo selvfølgelig med en masse forbehold, men ud fra det, vi hører i dag, synes jeg, det lyder til, at SF og Enhedslisten er enige på meget lange stræk, i forhold til at der skal være fleksibilitet; der skal være rum til at overskride, når der er kriser; der skal være mulighed for flerårighed osv.
Det er det, jeg tager med at vi er enige om at en helt anden type budgetlov skal indeholde.
Søren Søndergaard (EL), 2021-11-11:
Jamen når jeg spørger, er det bare for at få afklaret, om den her lov kan ændres, uden at f.eks. Venstre og Konservative giver deres tilslutning til det.
Altså, den bunder jo i et forlig, og mig bekendt var det sådan, at en af baggrundene for, at Merkel syntes, at det, man lavede i Danmark, faktisk var udmærket, var, at det havde sådan nærmest forfatningsmæssig karakter, og det vil sige, at det stort set ikke kunne ændres, så længe et af de partier, der var med til at indgå det, havde så meget som 1 mandat i Folketinget.
Men forstår jeg det korrekt, at det altså godt kan ændres, uden at Venstre og Konservative er med?