Jacob Jensen (V), 2023-05-03:
Tak for ordet.
Og tak til hr. Søren Egge Rasmussen og andre, som har været med til at fremsætte beslutningsforslaget, vi behandler her i dag.
Som hr. Søren Egge Rasmussen allerede har sagt, er beslutningsforslaget et forslag om at pålægge regeringen at oprette en statslig jordfond efter den samme model som Danmarks Grønne Investeringsfond.
Fonden skal have til formål at opkøbe landbrugsejendomme og landbrugsjord, for, som det hedder, at styrke Danmarks klima- og biodiversitetsindsats samt at øge det økologiske landbrugsareal.
Og tanken er så med forslaget, at landbrugsjorden efter opkøbet enten skal overgå til naturformål eller bortforpagtes til landbrugere med klausuler om eksempelvis økologisk drift.
Jeg er helt enig i, at dansk landbrug skal omstille sig yderligere i en stadig mere grøn og klimavenlig retning, men måske ikke så overraskende mener jeg ikke, at forslaget her anviser den rigtige løsning, og det er der grundlæggende tre årsager til.
Den ene årsag er, at regeringens udgangspunkt for landbrugets udvikling er, at det skal ske markedsdrevet, hvor det er den enkelte ejer og markedet i samspil, som afgør, om en landbrugsbedrift eksempelvis skal drives økologisk eller ej.
Den anden årsag er, at med vores landbrugsaftale, som jo er indgået ved et meget bredt forlig inkluderende Enhedslisten, har vi sat rammerne for den grønne omstilling af dansk landbrug frem mod 2030.
Landbrugsaftalen indeholder allerede en række initiativer, som skal forbedre klimaet, vandmiljøet og biodiversiteten og øge det økologiske areal.
Og den tredje årsag er, at forslaget også er meget dyrt, og at det vil lægge beslag på en uforholdsmæssig stor del af statens finanser.
Der omsættes årligt landbrugsjord for i omegnen af 20 mia. kr. Hvis man eksempelvis skulle opkøbe bare de 5 pct., ville det så svare til et finansieringsbehov på 1 mia. kr.
Men som sagt er der i det brede flertal bag landbrugsaftalen enighed om en bindende og ambitiøs omstilling af landbruget over de kommende år
Og der er også over 50 forskellige indsatser i aftalen, som netop skal sikre, at den grønne omstilling af dansk landbrug også fortsætter i de kommende år.
F.eks. skal der frem mod 2030 udtages 100.000 ha lavbundsjord, og der er afsat ca. 7 mia. kr. til det.
Det skal ske gennem opkøb af landbrugsjord.
Der skal samtidig ske en massiv kvælstofindsats og ikke mindst en stor satsning på økologien.
Der er afsat mere end 600 mio. kr. til privat skovrejsning og 3,5 mia. kr. til økologisk arealstøtte med henblik på at understøtte en fordobling af det økologiske areal.
Regeringen er af den opfattelse, at den grønne omstilling skal ske med hensyntagen til en fortsat bæredygtig udvikling af erhvervet og dets konkurrenceevne.
Der er derfor i landbrugsaftalen prioriteret 150 mio. kr. til en ny grøn landbrugskapital under Vækstfonden; penge, som skal gå til investeringer i dansk landbrug, der bygger på en bæredygtig forretningsplan både økonomisk og klima- og miljømæssigt.
Forligspartierne bag landbrugsaftalen, der som bekendt er inklusive forslagsstillernes parti, har derfor allerede prioriteret mange midler, der skal sikre den grønne omstilling af landbruget.
Regeringen er af den opfattelse, at landbrugserhvervet skal fremtidssikres og udvikles efter de principper, som vi politisk er enige om i landbrugsaftalen.
Arealerne skal dyrkes i overensstemmelse med de regler og miljøkrav, der er enighed om.
Staten skal derfor som udgangspunkt ikke eje landbrugsjord med særlige klausuler, der begrænser den enkelte landbrugers råderet over sin ejendom.
Må jeg bare til slut igen takke initiativtagerne til beslutningsforslaget, men som jeg så har redegjort for, ser vi ikke i regeringen, at forslaget giver den rette løsning, og derfor vil regeringen afvise forslaget i sin helhed.
Tak for ordet.