runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-16:
Jeg kan sige, at det ganske bestemt ikke hører til sjældenhederne, at statsministerens partifæller her i Folketinget vurderer mit sindelag, så jeg tiltager mig altså samme privilegium over for statsministeren.
Jeg synes, det er arrogant, når man overhovedet ikke vil forholde sig til, at loven også gælder for statsministeren, og at den bekymring, som der er vidt og bredt, for, at der under denne statsminister og under denne regering altså sker en bekymrende sammensmeltning af Socialdemokratiet som parti og embedsapparatet, skal tages alvorligt.
Det kunne statsministeren jo gøre ved ganske enkelt at indrømme, at selvfølgelig står loven og dens fortolkning over de direktiver, hun får fra Statsministeriet internt.
Mette Frederiksen (S), 2020-12-16:
Jeg efterlever de regler, der er.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-16:
Tak, formand.
Vil statsministeren bekræfte, at det er regeringsenheden ved navn »regeringen.dk«, der har udarbejdet den adventsvideo, der den 6. december på hendes private facebookprofil varslede nye restriktioner, og er statsministeren enig med professor Sten Bønsing i, at dette er et »klokkeklart misbrug af embedsværket«, samt professor emeritus Tim Knudsen, der ligeledes mener, en sådan privat brug af embedsapparatet er i strid med reglerne?
Mette Frederiksen (S), 2020-12-16:
Der spørges til en video, som jeg delte på min facebookprofil den 6. december, og der spørges til, om den pågældende video er udarbejdet af embedsmænd i Statsministeriet, og om det ikke er i strid med reglerne.
Jeg kan i henhold til reglerne på området oplyse, at spørgsmål om embedsværkets bistand ved en ministers indlæg på sociale medier er behandlet i et notat fra juni 2019 om retlige forhold ved ministres brug af sociale medier.
Jeg forstår, at notatet i en tidligere version i 2017 er oversendt til Folketingets Udvalg for Forretningsordenen, og jeg forstår, at notatet blev opdateret i forbindelse med regeringsdannelsen, men at de relevante afsnit i notatet om embedsmænds bistand er uændret.
Af de nævnte retningslinjer fremgår bl.a., at embedsværket kan lave udkast til indlæg til en ministers brug på de sociale medier, så længe der er tale om et emne om inden for ministerens område på samme måde, som når embedsværket bistår med taler og indlæg til brug for andre sammenhænge og andre medier.
Jeg kan i forlængelse heraf oplyse, at den video, der spørges til, blev optaget på Marienborg af ansatte i Statsministeriets presse- og kommunikationsenhed.
Der var som bekendt tale om en video, der handlede om kommende coronatiltag fra regeringens side.
Så sammenfattende er jeg ikke enig i den beskrivelse af reglerne på området, som spørgeren lægger til grund for spørgsmålet.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-16:
Så vi kan konstatere, at videoen er produceret af Statsministeriet og dermed embedsmænd, der ikke tilhører Socialdemokratiet.
Alligevel vælger statsministeren at lancere den her video på sin private facebookside.
Hvis man går ind på den pågældende side, vil man der netop kunne se, at statsministeren betoner meget klart, at det er en privat side.
Det er en fru Mette Frederiksen-side, det er ikke Statsministeriets side, og det er jo det, der påkalder sig en særskilt interesse, ikke bare fra undertegnede og fra Folketinget, hvis opdrag det jo er at kontrollere regeringen, men jo også fra folk, der rent faktisk arbejder med de her regler i hverdagen, bl.a. Sten Bønsing, professor, som jo til Weekendavisen siger, citat: »Hun« – det er statministeren – »omgår kravene til offentlige myndigheder ved at få embedsfolk til at producere et klip som dette til sin private profil.
Princippet om neutralitet er til for, at det offentlige ikke bidrager til, at en minister nemmere kan genvælges eller profilere sig på det privat«.
Citat slut.
Finder statsministeren det ikke underligt, at man får et statsministerielt embedsapparat til at producere en i øvrigt meget, meget fin og alvorlig video, og at man så lancerer den på en hjemmeside, som netop understreger ikke at have noget med Statsministeriet at gøre, men at det er statsministerens private facebookside, hvor statsministeren jo også deler endog ganske private forhold med sine følgere?
Hvorfor lod man egentlig ikke bare den pågældende video lægge op på Statsministeriets facebookside, hvorefter statsministeren så kunne have delt den på sin private?
Det er jo ikke første gang, at den her regerings anvendelse af embedsapparatet påkalder sig en særskilt interesse, hvor både vi i oppositionen og hvor folk med en saglig tilgang til tingene har haft en endog ganske velunderbygget mistanke om, at der i øjeblikket sker et sammenfald imellem det, man kan sige er embedsapparatet, og så det parti, som statsministeren også har privilegiet at være formand for, og burde statsministeren derfor ikke være særlig agtpågivende over for, hvordan hun bruger embedsapparatet på den her måde?
Mette Frederiksen (S), 2020-12-16:
Tak for spørgsmålet, og jeg er da glad for, at man kunne lide videoen.
Den handlede om noget vigtigt, nemlig Danmarks håndtering af den globale pandemi, som vi jo står midt i, og som jeg håber vi kan bruge alle vores kræfter på at få håndteret, så vi får vores samfund sikkert igennem den her krise.
Jeg kan fortsat henholde mig til de regler, der gælder, og de retningslinjer, og af de retningslinjer fremgår det jo bl.a., at embedsværket kan lave udkast til indlæg til en ministers brug på de sociale medier, så længe der er tale om et emne inden for ministerens område, og det må man sige der er i det her tilfælde.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-16:
Vi har stadig væk kræfter til overs til at kontrollere både statsministeren og den øvrige regering, og derfor vil jeg sige, at jeg synes, det er en noget nonchalant adfærd, statsministeren her lægger for dagen.
For hvordan kan det egentlig være, at det så er statsministerens, hvad kan man sige, egen opfattelse, fuldstændig ureflekteret, i forhold til hvad andre uden for systemet måtte mene, altså professorer, tidligere professorer, nuværende professorer?
Hvordan opstår en sådan uenighed?
Mette Frederiksen (S), 2020-12-16:
Ja, det skal jeg jo ikke præcis kunne redegøre for.
Jeg henholder mig til de regler, der er på området.
Det er i øvrigt regler, som i 2017 bliver oversendt til Folketinget, og det betyder jo, at det er regler, der går tilbage til en tidligere regering end den, jeg nyder privilegeret at stå i spidsen for.
Notatet er opdateret i forbindelse med den seneste regeringsdannelse, og af retningslinjerne fremgår det, at embedsværket kan lave udkast til indlæg til en ministers brug af de sociale medier.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-16:
Jeg vil bestemt dykke ned i de retningslinjer, som regeringen selv har udarbejdet, men jeg går ud fra, at statsministeren er enig i, at de hverken hæver sig over offentlighedsloven eller forvaltningsloven.
Og derfor må det være sådan, at hvis der er en praksis i forhold til forvaltningsloven eller offentlighedsloven, som bl.a. professor Sten Bønsing henviser til, når han siger, at det er »et klokkeklart misbrug«, altså det, som statsministeren er ude på her, så er det noget, statsministeren vil tage til overvejelse og ændre adfærd i forhold til.
Magnus Heunicke (S), 2020-12-16:
Tak for spørgsmålet.
Spørgsmålet drejer sig jo om forhandlinger, der foregår hos min kollega, social- og indenrigsministeren, og derfor har vi også sagt til spørgeren, at det ville være det logiske og det rigtigste at omadressere spørgsmålet til ministeren, men det har spørgeren valgt ikke at gøre.
Så nu svarer jeg så på et spørgsmål, som omhandler forhandlinger, der sker hos min kollega.
Derfor kan jeg ikke sige særlig meget.
Spørgeren har valgt, at det skal placeres hos en anden minister end den, der har de her igangværende forhandlinger, så jeg er jo ikke med i de forhandlinger.
Men det, jeg kan sige, er, at det, der står i vores aftale med Radikale Venstre, SF og Enhedslisten i det politiske forståelsespapir er, at vi vil øge værdigheden i ældreplejen med det mål at give de ældre mest mulig selvbestemmelse og værdighed.
Der igangsættes et arbejde, der skal reducere unødvendige dokumentationskrav, kontrol og minuttyranni i ældreplejen og dermed frigøre tid til arbejdet med den enkelte ældre, og det er der i den grad behov for.
Og hvis man læser vores finanslovsaftale, vil man se, at vi har sat midler af.
Og hvis man læser vores økonomiaftaler, vil man se, at vi har sat midler af, så vi ikke kun følger med, men for første gang i mange år også lægger oven på økonomien i ældreplejen.
Nu kommer vi til at se på, om vi ikke kan lave organiseringen lidt mere klogt, og derfor har vi udvalgt nogle kommuner til at gå foran, nogle spydspidskommuner.
En af dem er Viborg, en anden er Middelfart, og en tredje er Langeland.
Det er en Venstrekommune, en socialdemokratisk kommune, og det er en kommune med en SF-borgmester; det er altså Viborg og Middelfart og Langeland, der skal finde ud af, om man kan organisere sig bedre.
Og deres konkrete erfaringer med det her ser jeg meget, meget frem til.
Jeg tror, det er på tide, at vi sætter handling bag ordene og styrker velfærden, men også sætter den fri tættere på den ældre, tættere på de pårørende, tættere på personalet.
Jane Heitmann (V), 2020-12-16:
Tak for besvarelsen.
Det er rigtigt nok, at ministeren bad om, at spørgsmålet blev omdirigeret til social- og indenrigsministeren, men jeg tænker, at regeringen vel er et hele og vel står på mål for den samlede politik.
Så jeg vil gerne sige tak til ministeren for at møde op, og tak for besvarelsen.
Mennesker er forskellige, mennesker har levet forskellige liv og har livet igennem haft forskellige præferencer.
Alt det ændrer sig jo ikke, bare fordi man bliver ældre og har brug for pleje og omsorg eller brug for at blive passet godt på på et plejehjem.
Hvis man spørger de ældre selv, er det jo sådan faktisk ifølge en undersøgelse, som ministerens eget ministerium har stået i spidsen for, at 82 pct. af de adspurgte ældre mener, at det er vigtigt eller meget vigtigt, at de kan få lov at vælge selv inden for plejehjem og plejebolig.
Og jeg vil gerne understrege, at for os i Venstre er det ikke afgørende, om man vælger et privat eller et offentligt tilbud.
For os er det afgørende, at man har et reelt frit valg.
Derfor har Venstre jo bl.a. foreslået, at der skal være friplejehjem i langt flere kommuner, end tilfældet er i dag, ligesom vi har foreslået, at der i alle kommuner skal være uvildige ældrevejledere, som kan guide vores ældre og deres pårørende til det helt rigtige tilbud både for den enkelte og for familien.
Er ministeren enig?
Og nu nævnte ministeren jo selv forståelsespapiret, hvor der fuldstændig korrekt står, at målet er at give ældre mest mulig selvbestemmelse og værdighed.
Magnus Heunicke (S), 2020-12-16:
Jeg er helt enig i, at ældre borgere fortsat skal have mulighed for at få et andet tilbud, hvis man ikke er tilfreds med det tilbud og den leverede hjælp, som man får.
Det gælder i hele Danmark, og det gælder selvfølgelig også i de tre kommuner.
Helt konkret kan jeg forstå, at de partier, som forhandler om en aftale – og jeg håber, at det bliver en bred aftale, men jeg er som sagt ikke med i de forhandlinger – arbejder med modeller for, hvordan man kan organisere det på en måde, hvor vi ikke hænger fast i fortidens minuttyranni og fortidens dårlig organisering af det her område, man tænker nyt og samtidig sikrer den reelle valgfrihed.
Jane Heitmann (V), 2020-12-16:
Jeg har meget lidt forståelse for, at frit valg skulle være minuttyranni, som ministeren her siger.
Og hvis ministeren er helt enig i, at det er afgørende, at der er noget at vælge imellem, vil ministeren så ikke gå i dialog med social- og indenrigsministeren og arbejde for, at der med de kommende velfærdsaftaler netop sikres adgang til frit valg for alle ældre på plejehjem, i den personlige pleje, med den praktiske hjælp, så ingen ældre i de såkaldte nye frikommuner efterlades på perronen uden en reel valgmulighed?
Magnus Heunicke (S), 2020-12-16:
Jeg er lidt ked af den måde, som man ligesom ironiserer over eller er sarkastisk over for de såkaldte nye frikommuner på.
Det er et kæmpe arbejde, og der er en stor, stor tiltro til det og en stor optimisme hos bl.a. Venstres borgmester i Viborg – det er jo ordførerens partifælle – men også hos den socialdemokratiske borgmester i Middelfart og hos SF-borgmesteren i Langeland til, hvad det her kan blive til.
Jane Heitmann (V), 2020-12-16:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Venstre tidligere har stillet sig i spidsen for innovative frikommuneforsøg, og vi vil sådan set gerne fortsætte ned ad den sti, hvor vi sætter kommunerne fri i opgaveløsningen, man ikke låser borgeren til ét tilbud.
Det er jo en afgørende forskel på en socialdemokrat og en Venstremand/-kvinde.
For med oplægget til velfærdsaftalerne fratages borgerne jo rettighederne til reelt at kunne vælge det tilbud.
Og mener ministeren – hånden på hjertet – at vores ældre efter mange år på arbejdsmarkedet skal spises af med kun ét tilbud, altså ét tilbud på f.eks. madservice?
Magnus Heunicke (S), 2020-12-16:
Som sagt mener jeg ikke det, og hvis Venstre er bange for, at vi, som Venstre siger, arbejder på at låse borgere fast på ét tilbud, så kan jeg fuldkommen mane den frygt i jorden.
Det er ikke det, der ligger på bordet.
Det er ikke det, vi arbejder efter.
Vi arbejder efter i dialog med de tre kommuner at sikre, at ældre borgere fortsat har mulighed for at få et andet tilbud i tilfælde af utilfredshed med den leverede hjælp.
Marie Bjerre (V), 2020-12-16:
Tak for den nys afsprittede talerpult.
Hvad mener ministeren om, at et velanbragt plejebarn i Brønderslev Kommune kan blive skilt fra sin lillebror for at blive anbragt hos sin moster i netværkspleje 450 km væk og i øvrigt imod drengens ønske?
Jane Heitmann (V), 2020-12-16:
Hvordan synes ministeren at det harmonerer med det beskrevne mål i regeringens forståelsespapir om at give de ældre mest mulig selvbestemmelse og værdighed, at regeringen i oplægget til velfærdsaftalerne med kommunerne ønsker at fjerne ældres ret til at kunne vælge private alternativer til den kommunale service?
Astrid Krag (S), 2020-12-16:
Det grænser altså til det politisk platte at stå at gøre, som om der ikke er en coronakrise, der har ramt Danmark, og at der ikke er kommet en bølge her, som har gjort det ekstremt afgørende, at vi får skærmet de mest socialt udsatte i vores land, de mest socialt sårbare mennesker med handicap på vores botilbud, de gadehjemløse mod corona.
Det har jeg i al beskedenhed brugt en del tid på som minister.
Det tror jeg også de fleste danskere synes er vigtigt.
Men jeg glæder mig til at møde et Venstre, der kommer til forhandlinger med det mål – og det vil jeg holde Venstre op på – at sikre en større stabilitet for de her børn, for det er ikke de toner, jeg har hørt fra Venstre indtil videre, men det vil jeg glæde mig til.
Marie Bjerre (V), 2020-12-16:
Jeg kan forstå, at ministeren kender sagen, i hvert fald fra pressen, og jeg er glad for, at der også er alarmklokker, der ringer hos ministeren, og derfor vil jeg heller ikke spilde tid på at gå nærmere ind i sagen, men blot sige, at det her altså er en sag, hvor det drejer sig om, at man fjerner en dreng, der ikke vil.
Aftenen inden drengen skulle fjernes, sagde han flere gange: Jeg har sagt til damen, at jeg ikke vil.
Og til sidst lå han med to fingre for øjnene for at holde øjnene åbne, da han ikke ville sove, for han vidste, at når han havde sovet, skulle han væk fra plejefamilien.
Drengen blev fjernet dagen efter.
Det her handler altså om børnenes retssikkerhed, og jeg synes simpelt hen, det er utroligt, at man kan adskille et brødrepar og placere dem så langt fra hinanden, uden at de har mulighed for at se hinanden, og brødrene er tilmed velanbragt, og de trives.
Jeg har også forstået, at statsministeren vil være børnenes statsminister.
Men ærlig talt, jeg har ikke set skyggen af, at det har reelt indhold, når sådan nogle sager her kan eksistere.
Statsministeren sagde i sin nytårstale – ja, hun sagde mange ting, også ting, vi er uenige i, bl.a., at flere børn skal anbringes og flere skal bortadopteres – at vilkårene for anbragte børn skal være langt mere stabile.
Så troede vi, at regeringen ville komme med et udspil, ville levere noget for udsatte børn.
Vi har set stigende problemer.
Der er store problemer med retssikkerheden på det her område.
Men intet kom i foråret.
Jeg kan acceptere, at det muligvis skyldes corona.
Da jeg så blev socialordfører i sommer, fik jeg at vide, at der ville komme et udspil her i efteråret.
Nu er vi i december måned.
Snart kommer vi til statsministerens nytårstale, uden at der overhovedet er leveret på det her område.
I regeringens lovprogram, der kom, da Folketinget åbnede i oktober måned, stod der, at vi skulle behandle barnets lov til februar.
Nu kan jeg så forstå, at det er udskudt til marts måned.
Ministeren siger også her i sit svar en masse fine ord om, at man inden længe vil lancere et udspil.
Marie Bjerre (V), 2020-12-16:
Vil socialministeren benægte, at man i sommer sagde, at man ville levere et udspil til efteråret, og at man ikke har leveret det udspil?
Og hvad er undskyldningen for, at man endnu ikke har leveret det udspil?
Vil ministeren benægte, at man, da man lancerede lovprogrammet, ville komme med et udspil, og at lovforslaget skulle behandles i februar, og at man nu har udskudt det til marts?
Hvad er det, der gør, at regeringen bliver ved med at udskyde det her og ikke kommer med noget udspil?
Jeg løfter ikke en konkret sagsbehandling her i Folketingssalen.
Jeg løfter, at der er et dybt problem med retssikkerheden for anbragte børn, der oplever alt for mange skift, og det her er så en lokal sag, jeg hiver frem som et eksempel, men der er masser af eksempler, og der er stigende problemer med retssikkerheden.
Det er simpelt hen for dårligt, at vi har en regering, der siger, at den vil levere på retssikkerheden for anbragte børn, og siger, at man vil komme med et udspil, og sagde det i nytårstalen sidste år.
Nu er der snart gået et år.
Vi har ikke set skyggen af barnets lov.
Jeg har intet hørt.
Hvornår kommer udspillet til barnets lov?
Carl Valentin (SF), 2020-12-17:
Hvis bare vi diskuterede kampen for et mere humanistisk asylsystem lige så tit, som vi diskuterer f.eks. halalkød herinde, ville det da gøre underværker.
Christian Juhl (EL), 2020-12-17:
Jeg er selvfølgelig ked af, når nogle mennesker bliver kede af det og trætte af det, og når fru Marie Krarup synes, det er træls at få den her debat, vil jeg gerne sige tak til SF for, at de rejste den.
For den er forfriskende oven på alle de der nærmest hadske holdninger til flygtninge, som vi gang på gang, næsten hver eneste uge, skal tage stilling til i den her sammenhæng.
Jeg skal nok tage stilling til dem; det er min pligt som valgt her i Folketinget.
Carl Valentin (SF), 2020-12-17:
Det er jeg da selvfølgelig fuldstændig enig i.
Det var heller ikke, fordi jeg skulle stå og agitere for, at man skulle skære ned på de ting.
Og så vil jeg i øvrigt også bare sige tak til Enhedslisten, ikke bare for opbakningen til forslaget her, men også for engagementet i debatten generelt.
I SF går vi jo sådan set også ind for, at vi grundlæggende får ændret vores asylsystem; at vi sikrer en bedre omfordeling; at vi får mindre spontant asyl – og vi vil også gerne hjælpe meget mere i nærområderne.
Det er bl.a. derfor, at vi i mange år har kæmpet for at hæve udviklingsbistanden.
Så vi mener sådan set godt, at man kan gøre begge dele, altså både hjælpe i den her akutte situation og hjælpe mere i nærområderne.
Det er også det, vi agiterer for.
Så jeg synes, man skal lade være med at fremstille det, som om vi kun vil gøre det ene og ikke det andet.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-17:
Jamen det her med, hvordan man bruger pengene bedst, synes jeg netop er sagens kerne i det her, og det er noget af det, der gør den her diskussion utrolig interessant.
Så vidt jeg husker tallene fra 2016 på, hvor mange penge vi brugte på at indkvartere asylansøgere – og der skal man jo huske, at halvdelen i runde tal altså ender med at blive afvist – så var det i omegnen af 3 mia. kr. i Danmark, sådan som jeg lige husker det på stående fod og i runde tal osv.
Det er nogenlunde det samme beløb, som FN havde til at håndtere millioner af flygtninge i både Nordafrika og Mellemøsten, som skulle indlogeres.
Mads Fuglede (V), 2020-12-17:
Tak til SF for at tale pænt om nytteberegning af et område.
Betyder det så også, at hvis man eksempelvis kunne finde et sted, hvor man herhjemme kunne spare i omegnen af 30 mia. kr. om året, ville man i SF være enige i, at det ville sætte flere ressourcer fri til at kunne hjælpe nogle af de her mange mennesker i verden, der har det svært?
Carl Valentin (SF), 2020-12-17:
Selvfølgelig er det ikke en ny overvejelse eller en ny diskussion.
Det var sådan set heller ikke min pointe.
Jeg syntes bare, det var lidt sjovt at bringe det op, fordi vi jo faktisk kommer med et forslag her, som hjælper nogle af de måske mest udsatte mennesker i verden, nogle, der i hvert fald virkelig har brug for vores hjælp.
Og hvis man virkelig har den tilgang, at vi hver eneste gang skal overveje, om der er nogle endnu fattigere og endnu mere udsatte mennesker, vi kan hjælpe, hvilket jeg synes er en fin tilgang, så tror jeg også, at det ville præge Nye Borgerliges politik lidt mere.
For der er da mange andre ting, som jeg kan se Nye Borgerlige ønsker at bruge penge på, som på ingen måde vil være så godt for mennesker og være så utilitaristisk eller altruistisk, som det vil være at hjælpe de mennesker, som det er tilfældet i den her sag.
Christian Juhl (EL), 2020-12-17:
Tusind tak, fru formand.
Jeg mener, at når man ikke engang kan støtte 300 flygtningebørn, så har det intet med fjernsyn eller andet at gøre.
Det har ganske simpelt med det at gøre, at det udstiller de borgerlige partiers reelle kynisme – ikke engang 300 flygtningebørn.
Jeg kunne endda forstå det, hvis vi sagde 10.000 eller 20.000 af de værst stillede mennesker i verden, men 300 flygtningebørn.
Det udstiller også Socialdemokratiet på vild flugt fra deres humanistiske holdninger for bare 30 år siden – ja, bare under Helle Thorning-Schmidt, hvor man gerne ville bruge 1 pct. af bnp til udviklingsbistand.
Det vil man ikke engang nu.
Man har skåret 0,3 pct. væk, siden salig Svend Auken levede og var minister.
Det vil jeg hellere gå efter end at begynde at spare på kræftbehandlingen eller andre ting, som jo sådan set er ret væsentlige ting.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Jamen jeg har kun en intention om, at det skal være hårdt og konsekvent på det her område.
Og det er rigtigt, at en del af det, vi fremlægger, og som vi får mulighed for at diskutere til førstebehandlingen på mandag, er en præcisering af, at social kontrol kan være en del af bestemmelsen omkring psykisk vold, og at det er det i forvejen.
I den forstand er der et vist element af præcision i den del af lovforslaget.
Men der er også andre elementer, som handler om strafskærpelse, og det får vi anledning til at diskutere, når lovforslaget skal førstebehandles på mandag.
Carl Valentin (SF), 2020-12-17:
Jeg synes igen, at der sker en helt ekstrem forsimpling af debatten.
Altså, at SF har taget fejl i udlændingepolitikken, har jeg altså ikke sagt fra Folketingets talerstol, og udlændingepolitik, integrationspolitik og sådan noget er jo bredt.
Nu snakker vi modtagecentre – en meget lille del – og så vil man gerne brede diskussionen ud sådan til hele udlændingeområdet.
Når jeg kigger tilbage på venstrefløjens historie, er der helt klart dele af venstrefløjen, som ikke har haft modet til at sige fra over for social kontrol, og som ikke har erkendt integrationsproblemerne i det omfang, de er der; det er jeg fuldstændig enig i.
Men jeg mener ikke, at SF har taget fejl i udlændingepolitikken i en bred forstand, eller at man i dag på nogen måde har købt Dansk Folkepartis holdning til de her spørgsmål.
Og jeg tror ikke, at integrationsindsatsen i Danmark var gået bedre, hvis Dansk Folkeparti havde haft magten – tværtimod.