Marianne Bigum (SF), 2025-05-16:
Tusind tak.
Debatten kører jo allerede livligt, men jeg har nu alligevel forberedt en klassisk tale, så jeg trækker lige op i helikopterperspektivet igen.
Klimaforandringerne er her nu, og desværre kan vi med klimaforandringerne kun forvente hyppigere og mere ekstreme tilfælde af voldsomt vejr i Danmark.
Der er behov for klimatilpasning, herunder et øget behov for kystbeskyttelse.
Flere steder i Danmark er blevet ramt af oversvømmelse fra stormflod og storm inden for det sidste år, og partierne bag finansloven for 2024 har aftalt en ekstraordinær anlægspulje på 125 mio. kr. til genopretning af kommunal infrastruktur påvirket af stormfloderne.
I klimatilpasningsplan 1 har vi afsat 1,3 mia. kr. til klimatilpasning frem mod 2027.
Men det, vi har igangsat, er ikke nok.
Der skal mere til.
De 1,3 mia. kr. afsat til klimatilpasning 1
Derfor vil jeg og SF gerne gentage vores kraftige opfordring til regeringen om at komme i gang med arbejdet med en samlet national klimatilpasningsplan, der skal indeholde konkrete løsninger og finansiering.
Det haster.
Naturkatastrofer kostede ifølge European Environment Agency i perioden 1980-2022 Danmark 66 mia. kr. i skader.
Brancheorganisationen Forsikring & Pension vurderer konservativt, at danskerne i 2023 var ramt af klimarelaterede skader for over 3 mia. kr., og det bliver kun værre.
Så hvad gør vi?
Som det første skal vi nedbringe forureningen med klimagasser herhjemme og globalt.
Fremtidsudsigterne ved ikke at tage reduktionen af denne forurening seriøst og få den nedbragt er dystre.
SF mener også, at der er behov for en afklaring af, hvilken rolle kommuner, regioner og stat hver især skal spille, og hvordan vi sikrer en sammenhængende politik og indsats.
Dernæst skal vi investere meget mere i klimaskadeforebyggelse frem for på bagkant, når skaden er sket.
Sådan bruger vi pengene mest effektivt, og sådan passer vi bedst på Danmark.
Vi bliver også nødt til at have en ærlig snak om, at klimaforandringerne ikke forsvinder, og at vi ikke kan beskytte alt.
Der er brug for en national plan for Danmarks fremtidige arealer, som også skal tænkes sammen med klimatilpasningen.
Naturgenopretning og store naturgenopretningsprojekter er en del af løsningen.
Vi har drænet, pumpet og bygget diger og fjernet søer og vandløb og endda en flod i stor stil i Danmark.
Det giver problemer for såvel natur som klima, og genskabelse af naturlig hydrologi er en vigtig del af løsningen.
De stigende vandmængder skal have steder, de kan kan lagres og forsinkes, vandet skal have sikre steder at løbe hen, og naturen skal have lov til at vende tilbage.
Vores klimatilpasningsstrategi kan ikke være at lade stå til og se, hvad der sker.
Vi må beskytte det, som giver mening, imødekomme vandet, hvor det er muligt, og tilbageføre landskaberne, så de kan håndtere vandet, og så skal vi med proaktiv planlægning undgå at bygge boliger og industri i klimarisikozoner.
Fremtidens byudvikling må tage højde for klimaforandringerne.
Den tale, jeg lige har læst op, har næsten fødselsdag, for det er faktisk den samme tale, jeg holdt sidste år den 17. maj om samme emne, da vi også havde en redegørelsesdebat.
For det arbejde, vi har lavet siden sidste år, da vi stod her, er ikke nok til at klimasikre Danmark.
Det har en lang række rapporter fra klimatilpasningskyndige eksperter og dertilhørende konferencer siden hen vist med al tydelighed, og det har jeg også løbende gjort ministeren opmærksom på.
Derfor har jeg også gentagne gange opfordret ministeren og regeringen til at fremlægge en samlet national klimatilpasningsplan, med hvem der gør hvad, og hvor der sikres et markant investeringsløft.
Jeg er ligeledes gentagne gange blevet lovet, at klimatilpasningsplan 2 er lige på trapperne, dog uden at kunne få svar på, hvornår vi kan forvente, at denne plan kommer, og hvad den nærmere vil indeholde.
Jeg ved godt, at det her er en kompleks og meget stor opgave, men den går ikke væk, og vi skal i gang nu.
Så der er behov for en meget, meget høj politisk prioritering fra regeringens side og for, at der afsættes de nødvendige ressourcer til opgaven internt, og at den fagkyndighed, som findes på området, og som allerede har fremlagt et væld af forslag og rapporter, inddrages.