runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2025-04-04:
Jeg synes bare, at man bliver en lille smule rundforvirret over, hvad Socialdemokratiets position er på det her spørgsmål, ikke?
For vi har en boligminister, som, da hun var overborgmester, krævede, at rammebeløbet skulle hæves.
Der skulle ikke nøles; det skulle ske hurtigt.
Nu er den tidligere overborgmester så boligminister og vil ikke længere gøre det.
Nu har vi så en overborgmesterkandidat fra Socialdemokratiet, som vil af med maksimumbeløbet, men som ikke ville af med det, dengang hun var boligminister, hvor den nuværende boligminister, som dengang var overborgmester, krævede det.
Hvis københavnerne bliver sådan lidt rundforvirrede over, hvad Socialdemokraternes position er på spørgsmålet om at få bygget nogle flere almene boliger – det er jo nærmest desværre gået i stå på grund af de her økonomiske rammevilkår – kan ordføreren så godt forstå det?
Anne Paulin (S), 2025-04-04:
Jeg synes egentlig, ministeren redegjorde meget godt for, at der er nogle forskellige hensyn, som også skal tænkes ind i det, i forhold til hvordan vi får sikret flere almene boliger.
Så jeg synes ikke, det er nøl, at der også er nogle forhold, som skal undersøges, om som skal udgøre det beslutningsgrundlag, som man skal lave en aftale på baggrund af.
Men vi deler som sagt Enhedslistens appetit på, at vi får flere almene boliger, også i de store byer.
Det, jeg kan sige, er, at i Socialdemokratiet er vi optaget af, at vi får flere almene boliger.
Vi er optaget af, at vi får blandede byer.
Vi er glade for, at der i regeringsgrundlaget også står, at vi skal lave en boligpolitisk aftale, og det ser vi frem til.
Vi er ikke afvisende over for at kigge på maksimumsbeløb, men som ministeren også var inde på, skal det jo ske i forbindelse med overvejelser om andre ting, som også er vigtige, bl.a. huslejeniveauer.
Så det arbejde ser vi frem til at komme i gang med.
Heidi Bank (V), 2025-04-04:
Tak for det.
Beslutningsforslaget, som er fremsat af Enhedslisten, er forslag til folketingsbeslutning om at hæve maksimumsbeløbet for alment byggeri i hovedstadskommuner og Aarhus Kommune hurtigst muligt i 2025.
Selv om vi i Venstre nok mest italesætteer – og vi har gjort det længe – behovet for, at der skal bygges flere ejerboliger, fordi vi ved, at behovet for at kunne finde en ejerbolig, der er til at betale, særlig i og omkring de største byer, er enormt, så har vi også den tilgang, at der skal være et blandet boligmarked, hvor man kan bo til leje, eje eller købe en andel.
For vi mennesker er nu engang forskellige, og vi har forskellige behov og drømme alt efter, hvor i livet vi er.
Jeg er optaget af, at det at have et rart hjem, et hjem, hvor man trives, ikke kun er for de få, men for de mange.
Derfor er jeg selvsagt også bevidst om, at stigende materialepriser har været en udfordring for byggeriet siden 2020, særlig i det almene byggeri, men ikke kun i det almene byggeri.
Byggesektoren har som helhed kunnet mærke de øgede omkostninger, og derfor gælder det også for det almene byggeri, at et maksimumsbeløb bør indgå i en politisk drøftelse.
Den del er vi enige i.
Men det skal vægtes sammen med andre hensyn, f.eks. behovet for, at vi tilsikrer en ordentlig vedligeholdelsesstand af den almene boligmasse, så beboerne oplever boliger, de trives i, ikke bare her og nu, men også om 10, 15 eller 30 år.
For vi skal under ingen omstændigheder tilbage til en fortid, hvor for mange mennesker boede i alt for dårligt vedligeholdte boliger og alt for usunde boliger.
Boligerne skal være til at betale for de almene lejere, og det er helt centralt.
Venstre og jeg anerkender altså fuldstændig problematikken, og i 2022 var jeg selv i medierne med et debatindlæg om emnet.
Vi mener bare ikke, at det skal stå alene, som det gør i beslutningsforslaget fra Enhedslisten.
Som sagt vil det bl.a. give udfordringer i forhold til vedligeholdelsesstanden af de almene boliger og en højere månedlig husleje for beboerne.
Omvendt skal vi politisk være realistiske i forhold til det høje niveau, boligomkostningerne ligger på.
For der er nok en del mennesker i de store byer – unge, ældre, små familier – der hellere lever med en lidt højere husleje for deres almene lejemål, så længe det bare ligger lavere, end hvad der ellers kan opdrives i et ophedet boligmarked.
I Venstre er vi som sagt åbne – og vi har været det længe – for at se på, hvad der kan gøres, forudsat at det sker balanceret og velovervejet og med tanke for de mennesker, der i sidste ende skal bo i boligerne, og dem, der allerede bor i en almen bolig.
Det mener vi ikke beslutningsforslaget tager højde for, og derfor kan Venstre ikke støtte forslaget i dets nuværende form.
Jeg skal hilse fra Moderaternes ordfører og sige, at de ikke kan stemme for forslaget.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-04:
Jeg synes, det her er meget velovervejet, og hvis det er sådan, at man hæver rammebeløbet, altså maksimumsbeløbet, er jeg da sikker på, at de boligforeninger, som skal opføre noget, vil lave en god planlægning.
Dilemmaet lige nu er jo, at man er nødt til at lave noget skrabet byggeri, som så kan medføre, at man får nogle højere driftsomkostninger senere, fordi man har valgt nogle billigere byggematerialer.
Det er jo den virkelighed, der er.
Der er jo en dialog med de entreprenører, som skal opføre det.
Der er jo typisk en sparerunde, hvor man ser på, hvordan man kan få det til at hænge sammen.
Det er jo helt normalt.
Så det er jo ikke, fordi jeg herinde i Folketinget står og dikterer, hvordan det skal være.
Den proces kender jeg sådan set udmærket, også fra en større boligforening.
Så sådan er det.
Jeg synes, det er lidt søgt, at man ikke vil støtte det her forslag.
I forhold til det her med at komme frem til blandede boliger, vil jeg sige, at det jo fordrer, at der er rammevilkår, så man får opført de her almene boliger.
Kan boligordførerne ikke se det?
Heidi Bank (V), 2025-04-04:
Jeg mener, at man er nødt til at se på maksimumsbeløbet, og det hører jeg sådan set også at ministeren siger, altså at det skal der ses på.
Men jeg synes også, det er rimeligt, at der kommer betragtninger fra ministeriet, hvor vi kommer ind og får set grundigere på det her.
Hvor dyre må de blive?
Må det være sådan, at der er nogle lejere, som lige pludselig slet ikke har mulighed for at bo i en almen bolig, men så i virkeligheden skal over på det private lejemarked?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-04:
Jamen det med huslejeniveauet er meget relevant, og der er så lavet en analyse, som BL har lavet i maj 2021, hvor man sammenligner huslejer i byggeri, hvor der både er opført privat udlejning og almene boliger i den samme boligblok.
Altså, vi kigger ind i noget, hvor starthuslejen vil være lidt høj, og det er også derfor, at vores forslag kun vedrører Københavnsområdet og Aarhusområdet.
Det er ikke et beslutningsforslag, der vedrører hele landet, fordi vi godt er klar over, at den virkelighed, der er i København og Aarhus, er speciel.
Så har ordføreren kendskab til, at der faktisk er den her analyse fra BL, der kigger nøjere på, hvad det er for en udvikling, der er derude?
Lotte Rod (RV), 2025-04-04:
Tak for det.
Når jeg viser skoleklasser rundt her på Christiansborg, elsker jeg at stoppe op inde i Samtaleværelset foran det der billede af alle de gamle mænd, for jeg synes, det er sådan et godt billede på, at dengang vi startede vores demokrati, skulle man være mand, og man skulle være gammel, og man skulle være rig for at være politiker.
Og så snakker jeg med alle de unge om, hvem der ikke er oppe på det billede, og hvor fedt det er, at vi i dag lever i et land, hvor alle har muligheden for at gå ind i politik.
Jeg sætter selv en ret stor ære i overhovedet ikke at tage imod penge, for jeg synes, der er noget fedt i at vise, at man godt kan blive valgt til Folketinget uden penge.
Men jeg ved jo godt, at det er på trods.
Altså, jeg kunne have været meget mere kendt, hvis jeg havde taget imod en masse penge og havde haft mange flere plakater og mange flere annoncer.
Og på den måde er der jo i dag en stor skævvridning i, hvor mange penge partier har, og det gør noget ved vores demokrati.
Som radikal tror jeg jo på det, som gamle Hørup sagde, nemlig at politik er at dele sig efter anskuelse.
Men det kræver jo, at alle mennesker i det her land, altså alle dem, der skal stemme, har en fair chance for at finde ud af, hvad forskellige politikere mener, sådan at man kan finde ud af, hvem man er enig med.
Og så bliver det selvfølgelig helt skævt, hvis man hele tiden bliver bombarderet med annoncer fra de samme og dermed får et skævt billede af, hvad forskellige politikere egentlig mener.
Derfor er jeg glad for, at Enhedslisten bliver ved med at holde fast i det her og bliver ved med at rejse den her diskussion, også selv om det her forslag går lidt længere, end Radikale Venstre vil være med til.
Men jeg mener, vi har et problem i Danmark.
Og nu har vi i dag her haft forskellige diskussioner om det der med: Hvad betyder penge i politik?
Men vi skal jo heller ikke bilde folk ind, at det ingen betydning har.
Selvfølgelig har det en betydning, hvis man har fået et meget stort beløb fra nogle konkrete.
Det synes jeg også vi har set sager om.
Så jeg synes bare, at vi skylder vores demokrati at have en langt større åbenhed, end vi har i dag, sådan at alle folk kan se, hvor pengene i politik kommer fra.
Dermed mener jeg også, at det er et problem, når vi har partier som Moderaterne, som ikke har fremlagt, hvor man får pengene fra.
For så har folk jo ikke en chance for at se, hvem det er, som har doneret pengene.
Det vil vi gerne i Radikale Venstre blive ved med at presse på for.
Men jeg synes, det her forslag går for langt, og derfor kan vi ikke støtte det.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-04-04:
Ministeren og regeringen har ikke principielt noget imod at hæve maksimumsbeløbet.
Det er bare vigtigt, at vi ser på det helhedsorienteret, så vi er sikre på, at vi stadig væk bygger boliger til dem, der har mest behov for det, og at boligerne er til at betale.
Derfor kigger vi ikke kun på én ting i værktøjskassen.
Vi ser f.eks. også på den aftale, der ligger, om fonden for blandede byer.
Der er flere af de puljer til at sikre etablering af boliger, bl.a. almene boliger, skæve boliger og andre ting, og hvorfor er der ikke afløb for alle de her puljer?
Jeg tror ikke, at vi kommer til at løse alle problemer på en gang, men vi arbejder videre med vores politiske udspil, som skal adressere mere end kun maksimumsbeløbet.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-04-04:
Det glæder jeg mig også til at se.
Det har vi ventet noget tid på.
Det er godt at få præciseret, at der ikke er noget problem fra regeringens side med at hæve maksimumsbeløbet, men hvad er så problemet ved at stemme for det her beslutningsforslag?
Altså, det er rigtigt, at det kun er ét af flere skridt, men der er vel ikke noget som helst, der ville være kritisk, ved at man inden udgangen af 2025 hævede maksimumsbeløbet.
Kan ministeren se noget som helst problem, ved at man hævede maksimumsbeløbet inden udgangen af i år?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-04-04:
Ja, det, der er problemet, er, at der er behov for en gennemtænkt tilgang til tingene, som både tager højde for, at vi skal bygge almene boliger, men også, at de samtidig skal være til at betale for dem, der gerne vil bo i dem.
Det er jo noget, vi gerne vil sikre.
Vi vil gerne sikre, at der er en økonomisk ansvarlig tilgang.
Det er det helt korte svar.
Og så vil jeg bare sige, at det næppe kommer som en overraskelse for SF's ordfører, at det ikke bliver Enhedslistens beslutningsforslag i dag, der fastsætter regeringens politik.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-04:
Jeg synes jo, at når man har en flertalsregering og der så er et regeringsbærende parti som Socialdemokratiet, som synes, at der her er et problem, der skal løses, burde det jo ikke være så kompliceret.
Man har et regeringsgrundlag, hvor der står, at man vil komme med et boligpolitisk udspil.
Det er et regeringsgrundlag, man har skrevet i 2022.
Og så har vi Aarhus og København, som klart siger, at det er for svært at opføre almene boliger.
Det burde da være nemt at komme frem til, at der så skal opføres flere almene boliger.
Man kan altid sige, at nu har man nogle embedsmænd til at lave en analyse, og de skal lave et eller andet, som er meget kompliceret, i stedet for komme i gang.
Jeg frygter virkelig, at når man ikke har et højere maksimumbeløb, laver man for skrabet byggeri, og så medfører det nogle driftsudgifter senere, som er højere, end hvis man havde brugt ordentlige byggematerialer.
Det er det, vi kigger ind i, altså at man får noget byggeri, som er igennem sparerunder for lige at holde sig under rammebeløbet, og så kommer udgifterne til lejerne på et senere tidspunkt.
Er ordføreren enig i den udlægning?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-04:
Tak for det.
Altså, jeg blev simpelt hen overrasket lige en overgang, dengang jeg hørte en minister sige: Lad os endelig ikke lave en aftale, der ligesom løser problemerne på en gang.
Der skal jo helst være noget at lave, kan man forstå.
Så det giver jo ingen mening.
Det var da en kommentar.
Men jeg ville da håbe, vi havde ministre, som tænkte, at hvis de ligesom kunne se, at man kunne løse problemet på en gang, så gjorde man det.
Men jeg vil jo godt hjælpe ministeren lidt med problemstillingen, jeg ser, for et parti, som nok ikke får 19 mandater i Københavns midtby.
Virkeligheden er jo bare, at hvis man hæver maksimumsbeløbet i København og Aarhus, risikerer man at lukke fuldstændig ned for al udvikling uden for de store byer, altså ude i de små byer, hvor vi i forvejen kan se, at for entreprenøren kan det ikke svare sig at bygge, fordi det er nemmere, hvis man bygger i de store byer.
Jeg kan godt se, at København og Aarhus mangler almene boliger, og det skal vi også have fundet en løsning på.
Men i forhold til det med at hæve maksimumsbeløbet, er der så ikke en problematik i, at vi risikerer at mindske lysten til at bygge uden for de store byer?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-04-04:
Hvis man ser lidt bort fra ordførerens sådan generelle polemik, er jeg jo enig i, som jeg sagde før, at én ting er at være overborgmester og have et fokus på København.
Noget andet er at være minister og skulle have fokus på, hvad det er for nogle udfordringer, der er i både de store byer såvel som uden for byerne.
Derfor er det også rigtig vigtigt, at vi kommer med de rigtige løsninger, og jeg ser frem til også at drøfte med Danmarksdemokraterne, hvordan vi sikrer betalbare boliger både i vores byer, men selvfølgelig også uden for byerne, hvor vi i øvrigt også ser problemstillinger nogle steder i forhold til at kunne finansiere bl.a. almene boliger.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-04:
Hvis ministeren ikke ønsker, jeg skal være polemisk, så skal man jo lade være med at sige, at man ikke ønsker at løse problemerne.
Så var vi jo kommet ud over det.
Men jeg fik stadig væk ikke et svar, for virkeligheden er jo, at hvis du er entreprenør, bygger du de steder, hvor der er størst mulighed for, at du ligesom kan få mest muligt for dine færdige varer.
Og det er i de store byer; det kan vi se.
Der er så en problemstilling med at komme ind på markedet, og at hæve maksimumsbeløbet kunne sagtens være en delløsning.
Men det betyder jo så også bare, at så vælger du at bygge i København og ikke i Hadsund.
Det er det, vi kan se allerede nu er en problematik.
Det er bare, for at ministeren anerkender, at det er en reel problemstilling at hæve maksimumsbeløbet, for det vil være meget mere til gavn i de store byer end uden for de store byer.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-04-04:
Det tror jeg faktisk også at jeg anerkendte, altså at vi skal løse problemstillingerne både i byerne såvel som uden for byerne.
Men så vil jeg godt lige gøre opmærksom på, at almene boliger jo er not for profit.
Så det er ikke sådan, at man får mere ud af bygge en almen bolig det ene sted, end man gør det andet sted.
Det handler jo om at få bygget de almene boliger både i København og Aarhus, men sådan set også i Hadsund og andre steder.
Og det er noget af det, som regeringen kigger på, og det er også derfor, vi bl.a. ikke kan stemme for det her beslutningsforslag i dag.
Anne Paulin (S), 2025-04-04:
Tak for det, formand, og tak til Enhedslisten for beslutningsforslaget.
I Socialdemokratiet deler vi ønsket om at få mere gang i det almene boligbyggeri, og at vi får kigget på nogle af de bremser, som der kan være for byggeriet særlig i hovedstadsområdet og nogle af de større byer.
Det almene boligbyggeri er vigtigt, hvis vi skal have blandede byer, som er tilgængelige for forskellige mennesker med forskellige indkomstgrundlag, og det gælder ikke mindst i nyetablerede boligområder i de større byer, hvor der ellers er en risiko for, at områderne kun bliver for de mest velhavende eller, som vi også ser her i hovedstadsområdet eksempelvis, bliver med mange dyre private lejeboliger.
Vi forstår som sådan godt, at Enhedslisten retter fokus på maksimumbeløbet, da vi jo kan se, at der har været en stor stigning i priserne i byggebranchen i de senere år, og det gør det sværere at få opført nogle af de almene boliger i de store byer.
Der er dog også nogle hensyn, der skal tages, bl.a. i forhold til huslejeniveauer osv., som ministeren også har været inde på, som vil blive påvirket af maksimumbeløbet.
Derfor mener vi også, det er fornuftigt, at Social- og Boligministeriet er i gang med et analysearbejde, som kan kigge på rammevilkårene for det almene boligbyggeri, og som forhåbentlig kan blive et rigtig godt fundament for, at vi politisk kan arbejde videre.
Vi stemmer derfor nej til Enhedslistens beslutningsforslag, men vi ser frem til at deltage i arbejdet med at få flere almene boliger og sikrer blandede byer.
Helle Bonnesen (KF), 2025-04-04:
Tak for ordet.
Vi er lige nu vidner til, at interessen for demokratier ændrer sig, og vi har på det seneste set international indblanding i nationale valg.
Derfor er vi også tilfredse med, at en bred kreds af partier i anden sammenhæng er enige om at fremsætte forslag, som vil reducere muligheden for netop indblanding af udenlandske donationer.
Når vi alle sammen går til valg, uanset hvilket parti vi tilhører, er det sådan, at nogle får stor støtte fra fagforeninger, nogle får det fra privatpersoner, nogle får det fra virksomheder eller organisationer.
Andre har måske ungdomsorganisationer eller øvrige grupper, som hjælper med at gennemføre valg.
Vi har også tidligere hørt fra et parti, at det drejede sig om halmballer.
Der er virkelig en bred vifte af måder at støtte valgkampe på.
Og indtil nu har det tilsyneladende fungeret.
Med erfaringerne udefra er det naturligvis vigtigt, at vi løbende justerer, hvis det er nødvendigt.
Og samtidig mener vi også, når vi ændrer spillereglerne for valg og dermed for demokratiet, det er vigtigt, at når vi gør det, skal der være en god, bred opbakning i Folketinget, som tilfældet er med det parallelle forslag, som er præsenteret andetsteds.
For det er jo nogle regler, som vi skal leve med som en helhed, og nogle regler, som vi forhåbentlig skal leve med i rigtig mange år.
Medietransparens er vigtigt, og derfor havde vi også gerne set, når nu vi havde behandlet det andet forslag, at vi havde den krølle med, at regnskaber skal vise, hvilke donationer der er givet, uanset partiets alder.
Konservative kan ikke støtte forslaget.
Anne Paulin (S), 2025-04-04:
Jeg forstår absolut godt skævheden i det, naturligvis.
Det er jo også derfor, at det er så vigtigt, at vi i Danmark netop har offentlig partistøtte, som gør, at partierne kan have et solidt grundlag at føre politik og valgkamp på, uanset om de også har meget pengestærke aktører i ryggen.
Jeg synes omvendt heller ikke, at vi skal komme derhen, hvor en lokal virksomhed f.eks. ikke kan bakke op om en folketingskandidat, der kæmper for et lokalområde.
Det ville jeg også synes ville være ærgerligt, for det er også en måde at give et bidrag på.
Lars Christian Lilleholt (V), 2025-04-04:
Tak for det, formand, og tak til Enhedslisten for at rejse en vigtig debat om, hvordan vi beskytter vores demokrati i en urolig og forunderlig verden.
Derfor bakker vi også op om, at der er et bredt flertal i Folketinget, der har besluttet at indføre et forbud mod udenlandske donationer til politiske partier og kandidater.
Det er et målrettet og nødvendigt skridt, der styrker vores modstandskraft mod udenlandsk indblanding, og som samtidig fastholder borgernes ret til politisk deltagelse herhjemme.
Det forslag, vi behandler i dag, går dog væsentlig videre.
Enhedslisten ønsker både at indføre et generelt loft på 20.000 kr. for private donationer og et forbud mod økonomisk støtte fra virksomheder, foreninger og andre juridiske personer.
Det er Venstre grundlæggende uenige i.
Økonomiske bidrag er en helt legitim form for politisk deltagelse.
Ligesom man har ret til at stemme, skrive debatindlæg eller engagere sig i en forening, skal man også kunne yde støtte til et politisk parti eller en kandidat, man deler værdier med.
Det er helt grundlæggende et spørgsmål om ytringsfrihed og borgerindflydelse.
Derfor har vi allerede en ordning i dag om, at donationer over 24.500 kr. skal offentliggøres.
Det skaber gennemsigtighed og giver vælgerne mulighed for selv at vurdere, om de ønsker at støtte et parti, der modtager større beløb.
Det er også værd at bemærke, at Partistøtteudvalget anbefaler dette princip om åbenhed og ikke forbud og loft som den bedste vej til et sundt og gennemsigtigt politisk system.
Vi skal samtidig huske, at mange borgere engagerer sig i politik i fællesskab gennem foreninger, fagforeninger og organisationer.
Det er en styrke ved det danske samfund, at vi mødes og organiserer os i fællesskab, også politisk.
Og det er naturligt, at man også i en forening støtter op om politiske partier, man nu engang tror på.
En begrænsning af denne mulighed risikerer at svække civilsamfundets rolle i demokratiet, og det mener vi i Venstre er den forkerte vej at gå.
Venstre deltager gerne i en fortsat drøftelse af, hvordan vi styrker gennemsigtigheden og borgernes tillid til det politiske system.
Men vi kan ikke støtte beslutningsforslaget, da det begrænser den enkelte borgers ret til at deltage aktivt i demokratiet, alene fordi man ønsker at gøre sin politiske overbevisning gældende gennem et økonomisk bidrag.
Pelle Dragsted (EL), 2025-04-04:
Nu er det jo fortsat muligt for borgerne med det her forslag at støtte med op til 20.000 kr.
Det er et pænt stort beløb, tror jeg, for de fleste almindelige danskere.
Derfor er den mulighed jo til stede.
Jeg vil gerne spørge om noget, som vedrører – det er selvfølgelig lidt prekært – at den regering, som Venstre sidder i, har været med til at gennemføre en ændring af bo- og arveafgiften, altså den såkaldte generationsskifteskat, hvor man har sænket skatten betydeligt for arvinger til nogle af de store familiedynastier i Danmark.
For LEGO-familien betyder det f.eks. en skattelettelse på omkring 13 mia. kr.
Når jeg så kigger i Venstres partiregnskab, hvor den her partistøtte skal optræde, kan jeg se, at en række af de familier, som får meget, meget stor glæde af det her, optræder blandt donorerne.
Er der ikke et principielt problem i det, ordfører, altså i, at man gennemfører en lovgivning, som, om jeg så må sige, sparer nogle bestemte familier for milliarder og milliarder af kroner, og at de samme familier så øger støtten – vi ved ikke, med hvor stort et beløb, for det kan man ikke se – til partierne bag?
Det gælder ikke kun Venstre; det gælder også andre partier, som er til stede her.
Har vi ikke en udfordring der?
Den gennemsigtighed er jo så også begrænset, fordi man kan kanalisere pengene gennem de her såkaldte erhvervsklubber, og så optræder ens navn ikke; så optræder kun erhvervsklubbens navn.
Så der er ikke åbenhed.
Det er jo også noget, der bliver kritiseret igen og igen.
Jeg godt tænke mig spørge om noget mere principielt.
Er Socialdemokraterne enige i, at det principielt er et problem, at partier, som varetager pengestærke gruppers interesser, som udgangspunkt må forventes at have flere penge at føre valgkamp for end partier, der varetager mindre pengestærke gruppers interesser, altså at der helt grundlæggende er et problem, når pengestærke gruppers interesser kan finansiere partiernes valgkamp, fordi det skaber en skævhed, som ikke rigtig rimer på folkestyre?