Christian Poll (ALT), 2019-02-22:
Tak for det, og tak for en god debat.
Den grønne omstilling er kommet højt på den politiske dagsorden, og det glæder mig langt ind i mit grønne hjerte.
Men i Alternativet kunne vi godt ønske os mere handling bag de mange grønne tilkendegivelser.
For at lykkes med en hurtig grøn omstilling er det nødvendigt at tænke ressourceforbrug ind i alle dele af samfundet og alt, hvad vi foretager os, også her på Christiansborg, ikke mindst, når det drejer sig om økonomi.
Der er behov for et paradigmeskift i økonomien, hvor vi tænker miljø og økonomi sammen.
Vi skal skabe en økonomi i balance, ikke en økonomi i konkurrence med naturen, miljøet og klimaet.
Et helt naturligt første skridt er i vores øjne en grøn budgettering.
Miljøet og klimaet skal tænkes ind i finanslovsprocessen, fuldstændig integreret, og sammen med forslaget til finanslov skal der fremlægges et grønt budget, som gør det muligt at vurdere de miljømæssige konsekvenser af finanslovsforslaget.
Da vi modtog forslaget til finanslov for 2019, sendte vi straks spørgsmål til finansministeren om, hvilke konsekvenser forslaget havde for klimagasudledningen.
I år fik vi svar, samme morgen som finansloven skulle tredjebehandles, og her gav ministeren et overfladisk bud på de ting, der helt åbenlyst har en klimaeffekt, som f.eks. at ophæve hastighedsgrænser for lastbiler og lempelsen af elvarmeafgiften for sommerhuse.
Men ministeren indledte med at skrive i svaret, og jeg citerer: »Det vurderes ikke muligt at udarbejde en oversigt eller opgørelse for finanslovens afledte effekter på drivhusgasudledningen« .
I lyset af at den grønne omstilling er vor tids helt afgørende opgave, er det uforståeligt for mig, at den lov, som foreskriver, hvordan staten skal bruge og opkræve skatter og afgifter, ikke angiver, hvad den samlede effekt på klimaet og miljøet er.
Miljøvurderinger af finanslovsforslaget indgik tidligere som en fast del af det materiale, som blev udgivet ved fremsættelsen af forslaget.
Statens forbrug er helt afgørende for Danmarks samlede ressourceforbrug, da staten som bekendt fylder meget i den samlede økonomi.
Skatter og afgifter er ligeledes afgørende, da de er et vigtigt værktøj til at give forbrugerne de rette incitamenter til at forbruge miljørigtigt.
Så hvad får vi ud af et grønt budget?
For det første får politikere og alle andre interesserede en mulighed for at vurdere finanslovsforslagets effekt på klimaet og miljøet.
Det er helt afgørende for os i Alternativet, og det er afgørende for, om vi kan støtte finanslovsforslaget.
For det andet skal et grønt budget hjælpe os til at vurdere, om der er en sammenhæng mellem finanslovsforslaget og de grønne forpligtelser.
Det vil bidrage til en mere evidensbaseret debat og en mere konstruktiv debat, som ikke i lige så høj grad baseres på personlige vurderinger.
Udarbejdelsen og udformningen af et grønt budget skal vi som sagt ikke nødvendigvis stå alene med.
I OECD er der et arbejde i gang i et netværk, hvor Danmark har været inviteret, men ikke var med i første omgang.
Finansministeren har i dag og tidligere oplyst, at der vil være dansk deltagelse fremadrettet, og det er jeg rigtig glad for.
I den danske klimadebat hører man ofte, at Danmark er et lille land og derfor har meget lidt indflydelse på de globale klima- og miljøudfordringer.
Men at sætte sig i front for at udvikle et koncept for grøn budgettering, som andre lande efterfølgende kan høste erfaringer fra, vil være et oplagt indsatsområde for Danmark.
Hvis Danmark skal være helt i front på det grønne område, er vi nødt til at tænke klima og miljø ind i al den politik, vi laver, og ind i de grundlæggende strukturer, ikke mindst økonomi og budgettering.
Så tak igen for en god debat.
Jeg kan jo konkludere, at vi ikke har fuld støtte, flertal for vores forslag, men der er dog en generel enighed om, at det her er et vigtigt emne, og at arbejdet i OECD er noget af vejen frem.
Jeg håber, vi kan komme længere og blive mere konkrete i udvalgsarbejdet, og både kan tale om vores arbejde i OECD og om den nationale indsats.