Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-03-26:
Tak for det, formand.
Alternativets globale politik skal adressere de tre kriser, som Alternativet er sat i verden for at løse.
Dem kalder vi empatikrisen, systemkrisen og klimakrisen.
Derfor ønsker vi at være en del af en global forandringsproces.
Målet med udenrigspolitikken er først og fremmest at skabe de nødvendige forudsætninger for en global bæredygtig omstilling, at skabe de bedste vilkår for at skabe en værdig levestandard, bæredygtig udvikling og fredelige tilstande for alle klodens indbyggere.
Vi styrker bedst menneskerettighederne, basale frihedsrettigheder og den politiske og sociale inklusion ved at arbejde gennem stærke fællesskaber baseret på gennemsigtighed, dialog og håndhævelsen af universelle menneske- og frihedsrettigheder.
Netop det nordiske samarbejde har en stor værdi for vores demokrati i Danmark og i de nordiske lande naturligvis – de nordiske lande, som vi på mange områder deler kulturelt fællesskab og værdier med.
Derfor mener jeg, at det nordiske samarbejde skal styrkes, samtidig med at vi engagerer os i EU.
Samarbejdet her i Norden har sin helt egen ret, sit eget eksistensgrundlag, og er ikke et samarbejde, som blot skal komplementere EU.
Når vi er ved det demokratiske, vil jeg sige, at jeg kun har været med i en meget kort periode, men jeg ser stor værdi i at være en del af Nordisk Råd, både som parlamentariker og som repræsentant for Danmark.
Når vi sådan arbejder på tværs af landene, har vi på en måde nogle længere tidsperspektiver, end vi er vant til at have, når vi arbejder i de enkelte nationers parlamenter.
Når vi behandler forslag, strækker det sig over noget længere tid, og vi kan faktisk behandle og vedtage beslutninger, som ofte føres ud i livet efterfølgende.
Man kunne måske kalde det for slow politics, altså en form for langsom politik, og det mener jeg egentlig positivt.
Tiden til refleksion mellem møderne, hvor vi rejser hjem og rejser ud igen, glæden ved mødet med de nordiske kollegaer fra de andre nordiske lande og den inspiration, der ligesom ligger i at høre, hvordan de gør det i de andre nordiske lande, kan have en værdi i sig selv.
Det tror jeg faktisk er en positiv arbejdsproces for det demokratiske arbejde og for det resultat, der kommer ud i den anden ende, hvor vi lytter mere til hinanden og faktisk finder nogle løsninger, som bliver bedre af det her samarbejde og den tid og den sparring, vi giver hinanden.
Derfor mener jeg også godt, som jeg også sagde før, at vi kan styrke det nordiske samarbejde.
Det er vist også tidligere blevet nævnt her i debatten af en anden ordfører, at man kunne prøve at etablere et tættere samarbejde mellem Rådet, altså det parlamentariske råd, og Ministerrådet og så i sidste ende regeringerne og ministrene i de enkelte lande, som tager det, der kommer fra den parlamentariske samling i Nordisk Råd, og skal implementere det i de enkelte lande.
Som regeringen også nævner i redegørelsen, giver samarbejdet mulighed for, at aktiviteterne løbende tilpasses den aktuelle politiske dagsorden.
Jeg synes også, vi gør noget allerede i det nordiske samarbejde.
Jeg glæder mig over, at vi har implementeret FN's verdensmål som en fast del af den måde, vi arbejder på.
Det giver ligesom mulighed for at sætte fokus på, hvordan vi udvikler os inden for de forskellige områder, vi arbejder i, og det er så bl.a. også klimaet.
Der har også været noget fokus på bæredygtigt forbrug og produktionsformer.
Netop forbruget er jo faktisk et område, hvor vi i Norden, i nogle af de nordiske lande i hvert fald, har en meget høj belastning af vores økosystemer.
I og med at vi er rige lande, har vi også et meget højt forbrug, og det er jo noget, der er vigtigt at have fokus på.
Havmiljøet har der også været fokus på og er der fokus på i løbet af i år, og det synes jeg også er rigtig vigtigt.
Så det er både modigt og glædeligt at fokusere på noget af det, der faktisk er vores problemer, men også at finde ud af, hvordan vi kan gøre noget ved det.
Så det er vi i Alternativet glade for.