runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Signe Munk (SF), 2025-10-09:
Jeg vil lige starte med at hjælpe hr. Alex Vanopslagh, lidt på vej.
Jeg troede også, at »Bølle-Bob«-sangen var fra 90'erne.
Jeg er også selv barn af 90'erne, og jeg var slet ikke med på historien om Bamse, som statsministeren fortalte.
Men det, jeg egentlig ville hen til, var, at som barn af 90'erne har jeg altid haft en følelse af, at vi 90'erbørn blev født ind i håbet om demokratiet, på ryggen af Murens fald og på troen på, at gensidig økonomisk vækst og samhandel kunne sikre en tryg verden.
I min levetid er det ikke gået den vej, og de forskydninger, der har været de seneste par år, har været voldsomme og har jo understreget, at vi lever i en verden, som er usikker og foruroligende, med en række lande i front, i særdeleshed Putins Rusland.
Derfor er ingen tvivl om, at vi skal opruste.
Men jeg vil også gerne høre statsministeren reflektere over sammenhængen mellem, at mens vi bruger enorme ressourcer på at opruste, har vi også brug for at værne om et Danmark, hvor danskerne kan se at hverdagen også bliver bedre, altså sørge for, at de to ting hænger sammen, for netop at sikre opbakningen til oprustningen.
Mette Frederiksen (S), 2025-10-09:
Som jeg sagde det før, er der ikke sket nogen politisering af efterretningstjenester, og jeg synes også, det er en voldsom påstand at frembringe om to efterretningstjenester, som fungerer på et fuldstændig klart demokratisk mandat, men selvfølgelig ikke et politisk.
Jeg har fuld tillid til vores efterretningstjenester, og det mener jeg også at alle andre kan have.
Så er der nogle helt konkrete spørgsmål, som der er indkaldt til en hasteforespørgsel omkring, men jeg kan sige helt generelt, at alle forestillinger om, at der skulle være en politisk indblanding i den her undersøgelse, kan jeg klart afvise.
Sjúrður Skaale (JF), 2025-10-09:
Først vil jeg sige, at det her med at oversætte jihadismens handlinger til noget humanistisk, rigtigt og nødvendigt er noget, som desværre sker.
Det mest ekstreme er jo en ideolog fra Blekingegadebanden, som rejser verden rundt og prædiker jihad som kommunisme, altså man blander jihad sammen med en kommunistisk revolution.
Det er jo en mærkværdig kombination, men man har samme fjende, som er det frie vestlige samfund.
Det er fjenden, og det samles man om fra den yderste muslimske højrefløj til den yderste politiske venstrefløj.
Når det gælder viljen til at forsvare vores samfund, vil jeg sige: Ja, helt klart.
Hvis spørgeren har læst den bog, som hedder »The War on the West« af Douglas Murray, så beskriver han jo nogle undersøgelser i Storbritannien, som viser, hvor stor viljen er til at forsvare Storbritannien.
Nu talte jeg om en bedstemors bror, som var med i krigen mod Tyskland.
I dag er viljen til at forsvare Storbritannien faktisk meget lille, og det er meget alvorligt.
Frederik Vad (S), 2025-10-09:
Jeg synes, det er enormt interessant.
Det er selvfølgelig også lidt langhåret, men jeg synes, der er enormt meget interessant i den her diskussion.
Det, der vel er problemet, hr. Sjúrður Skaale, er groft sagt, at til venstre for midten er vi totalt blinde over for velfærdsstatens bedøvelse, og til højre for midten er man totalt blind over for den private velstands bedøvelse af viljen, altså den vilje, der skal udspringe af et indre mod og en indre kraft i forhold til at forsvare alt det usynlige i samfundet, friheden.
Jeg er dybt bekymret for, hvad der foregår, for som hr. Sjúrður Skaale også siger: Når først kampen er overstået for de her jihadistbevægelser, kommer de jo ikke og er solidariske med os, når vi skal kæmpe for klimaet, ligestillingen og velfærden.
Sjúrður Skaale (JF), 2025-10-09:
Han kritiserer meget kraftigt de kapitalister, som kun har dollartegn i øjnene, som ikke har nogen fællesskabsfølelse, og hvor det bare drejer sig om at få så mange penge til sig selv som muligt; det, der er lovligt, er okay; sådan er det; hvis noget er lovligt, gør man det, hvis man tjener penge på det, uden ansvar for fællesskabet.
Og det er det samme med den yderste venstrefløj, som ikke tænker på fællesskabet, men som tænker på nogle meget snævre egeninteresser.
Det er noget, som gør, at samfundet kan falde fra hinanden.
Martin Lidegaard (RV), 2025-10-09:
I Første Mosebog hedder det: »Gud velsignede dem og sagde til dem: »Bliv frugtbare og talrige, opfyld jorden, og underlæg jer den; hersk over havets fisk, himlens fugle og alle dyr, der rører sig på jorden!«
Det er jo et andet af tidens store skismaer, hvor kærligheden nok er på plads, nemlig om vi mennesker er voksne nok til at tage det ansvar for naturen, som vi nu har fået.
Og jeg tænker på, at vi i Danmark jo har været så dygtige, at vi har udryddet stenbideren, næsten udryddet ålen og næsten torsken nu, og nu er man godt i gang på Færøerne, forstår jeg, med makrellen.
I Færøerne er fisken jo eksistensgrundlaget.
Hos os er det dog et perifert erhverv, men er der overhovedet en diskussion om, hvordan man sørger for at lave et bæredygtigt fiskeri, så også næste generation af færinger har noget at fiske?
For den har jo desværre været stort set fraværende i Danmark.
Sjúrður Skaale (JF), 2025-10-09:
Tak for det.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at det er en forbandet opgave, som menneskeheden har, at passe på det, vi har fået, og på vores eget grundlag.
Det er der en diskussion om på Færøerne; selvfølgelig er der det.
Det bliver gjort på den måde, at man forvalter ting i fællesskab.
Bestandene til fiskeri bliver, som spørgeren ved, forvaltet i fællesskab mellem EU, Storbritannien, Island, Norge, Rusland og Færøerne.
Det må bero på aftaler, og det plejer at lykkes at få alle til at indgå i aftaler, og således kan man sænke kvoterne samlet og øge dem samlet, således at ingen kan tage det som et tag selv-bord.
Det er der heldigvis en bevidsthed om, ja.
Martin Lidegaard (RV), 2025-10-09:
Men har man ikke den udfordring i Færøerne, som vi har haft i Danmark?
I har jo bare meget større have og meget større mængder fisk, end vi har.
Men vi har lavet et fiskeri, hvor der er et utrolig stort udsmid, hvor trawlen også er ganske ødelæggende for både bund og bestande, og hvor det jo på et andet tidspunkt stopper, hvis ikke man sørger for at fiske på en måde, som ikke smadrer både havene og bestandene.
Jeg har ikke så meget forstand på færøsk fiskeri.
Jeg kan bare sige, at i Danmark er det jo gået helt galt, så jeg frygter lidt, at det også kunne gøre det i Færøerne.
Sjúrður Skaale (JF), 2025-10-09:
Der er utrolig mange af mine bekendte, som i sin tid fiskede ud fra Bornholm, hvor trawlere ødelagde bunden fuldstændig, og nu er det bare dødt, og der er ikke noget.
De sild, som bliver røget på Bornholm, er importeret fra andre lande.
Så det er jo noget, man er meget bevidst om.
Der er sket skader, men der er også kontrol, der er eftersyn, og man er bevidst om det.
Men det er jo en utrolig vigtig opgave.
Inger Støjberg (DD), 2025-10-09:
Tak for det.
Det handler om efterretningstjenesternes uafhængighed og om en politisering af både FE og PET.
Jeg er enig med hr. Martin Krasnik i, at den her sag er langt større, og at der er langt mere på spil.
Jeg så jo også tv-programmet med statsministeren forleden aften, hvor statsministeren nægtede at svare på spørgsmål omkring de slettede sms'er.
Derfor vil jeg nu spørge statsministeren, og det her er jo under sandhedspligt: Præcis hvornår blev statsministerens departementschef og Statsministeriet bekendt med de oplysninger, som er kommet frem i B.T. og Berlingske om, at Forsvarets Efterretningstjeneste havde kendskab til en metode, der måske kunne have genskabt sms-beskederne i minkskandalen?
Mette Frederiksen (S), 2025-10-09:
Jeg er da indkaldt til en hasteforespørgsel i forhold til de her konkrete spørgsmål, og der vil alle spørgsmål selvfølgelig blive besvaret.
Men jeg vil gerne afvise, også på det kraftigste, at der sker en politisering af efterretningstjenesterne i Danmark.
Det er der mig bekendt ikke sket under nogen regeringer.
Tværtimod har vi to dygtige efterretningstjenester.
Jeg ser på nærmest daglig basis, hvad deres virke er.
Vi har stærkt behov for dem, og jeg er også internationalt blevet bekræftet i, hvor stor tillid der er til de danske efterretningstjenester, og hvor vigtige de er i bl.a. vores internationale politisamarbejde.
Inger Støjberg (DD), 2025-10-09:
Vi er jo nu i en situation, som er fuldstændig identisk med den, der var i tv forleden aften, hvor statsministeren nægter at svare.
Samtidig ærgrer jeg mig selvfølgelig stadig væk gul og grøn over, at Venstre holdt hånden over statsministeren i den her sag, og derfor har vi det her cirkus nu.
Vil statsministeren under ministeransvar garantere, at hverken statsministeren eller Statsministeriets departementschef allerede i 2021 var bekendt med, at man ikke forsøgte alle tilgængelige metoder for at genskabe sms'erne, og heller ikke har været bekendt med, at ansatte i Forsvarets Efterretningstjeneste har følt sig misbrugt, og jeg citerer, for at redde regeringen i minksagen?
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-10-09:
Det er bare, fordi jeg jo mindes den periode der fra 2019-2022, hvor Socialdemokratiet sidst sad på magten, og hvor Alternativet ikke havde nogen som helst krav på udlændingeområdet.
Så jeg var bare nysgerrig, i forhold til hvad danskerne kan forvente, altså om der den her gang bliver stillet nogle krav til, at det skal gå mere i Alternativets retning, eller om man bare blindt kommer til at æde Socialdemokratiets udlændingepolitik en gang mere.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-10-09:
Tak for det spørgsmål.
Jeg vil i hvert fald give ordføreren ret i, at der er ret langt fra Socialdemokratiets til Alternativets udlændingepolitik.
Det er der vist ingen tvivl om.
Vi ønsker en grøn og progressiv statsminister.
Vi ønsker en grøn og progressiv regering.
Og der kan man måske godt lige indstille kikkerten lidt lige for tiden.
Så lad os se, hvad der sker, når valget går i gang, og når danskerne har stemt.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-10-09:
Hvis jeg må henvise til det Borgerlige fundaments afsnit 33, vil man der kunne se, at der er en reference til, at råderummet er opjusteret med 120 mia. kr. under den her regering, og at vi derfor lægger op til varige lettelser i skatter og afgifter.
Nu er momsen jo en afgift.
Altså, jeg er sikker på, at hr. Jan E. Jørgensen ved, at moms betyder meromsætningsafgift, og derfor er det jo en del af den reform, vi lægger op til her.
Punktafgiften på champagne er ikke en prioritet for Dansk Folkeparti.
Jeg forstår godt, at hr. Jan E. Jørgensen og hans venner på Frederiksberg måske drømmer om det om natten, men det er nok noget af det sidste, vi kommer til at fokusere på.
Men hvis han insisterer på det, for at vi kan få fødevaremomsen ned, så er det da ikke et ultimativt krav for os.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-10-09:
Det var som sagt også sagt lidt i spøg, ud fra at jeg jo kender hr. Morten Messerschmidts præferencer ganske udmærket – og naturligvis ingen kritik af det.
Men en differentieret moms som det, jeg hører, er jo ikke noget, man kan afskaffe fra den ene dag til den anden, og derfor var mit spørgsmål: Vil man gå ind i forhandlingsrummet med henblik på at afskaffe nogle af de punktafgifter, der kan fjernes her og nu?
Der har været lidt en, jeg ved ikke, om man kan kalde det latterliggørelse, men lidt sådan rynken på næsen over nogle af de punktafgifter, som Venstre har fået fjernet, eksempelvis kaffeafgiften og chokoladeafgiften.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-10-09:
Vi latterliggør hverken, at man fjerner bogmomsen, eller at man afskaffer de nævnte punktafgifter, tværtimod.
Jeg synes bare, det er så utrolig uambitiøst.
Vi står i en situation, hvor det er sådan, at når danskerne handler i supermarkedet, uanset om de så som hr. Jan E. Jørgensen køber champagne eller køber kaffe, eller hvad man køber, ender en tredjedel af det, man betaler, i statskassen, og det synes vi er fuldstændig urimelig meget.
Derfor vil vi gerne på tre områder gøre noget for, at fødevarepriserne kan komme ned.
Det ene, som vi har foreslået, er, at man halverer fødevaremomsen.
Det er det, svenskerne lige har gjort.
Det andet er, at man fjerner alle de resterende punktafgifter på fødevarer og drikkevarer.
Og det tredje er så, at man ruller de her vanvittige klimareguleringer tilbage, emballageafgift og CO 2 -afgift osv. osv.
Gjorde man det, ville Danmark ikke være det land i EU, der er næstdyrest at handle i, men måske endda komme helt ned midt på den liste.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-10-09:
Jeg ventede på at snakke med Pelle Dragsted, og det gør jeg stadig væk.
Men jeg har faktisk et enkelt spørgsmål til hr. Morten Messerschmidt.
Nu er hr. Morten Messerschmidt jo en vidende mand, og jeg bliver noget forvirret, når jeg hører regeringen sige, at man ikke kan afskaffe momsen, og at der skal der laves noget it først – og så afskaffer man momsen på bøger.
Jeg ved også, at foreninger kan være momsfritaget.
Ellers kan det være, jeg kan få en forklaring på, hvorfor bogmoms er anderledes end moms på fødevarer.
Jeg forstår det ikke, men jeg er også fra Nordjylland – vi har ikke været meget for det med moms til at starte med.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-10-09:
Jeg må også indrømme, at det er mig helt ubegribeligt, at man kan blive ved med at sige, at det tager et helt eller et halvt år at få it-systemerne til at fungere i Danmark, så man kan halvere en moms.
Det er tre et halvt år siden, Dansk Folkeparti begyndte at tale om det her.
Så kunne man jo bare have indrettet de der it-systemer dengang, altså også selv om man så ikke vil.
Det kan vi jo høre på regeringsmedlemmerne, altså at man ikke ønsker det.
Vi synes, det er helt åbenlyst.
Vi kan se, man har det i Tyskland, og vi kan se, man har det i Sverige.
Jeg tror faktisk uden at jeg vil lægge hovedet på blokken, at man har differentieret moms i de fleste andre EU-lande.
Så at Danmark skulle være sådan et teknologisk u-land, hvor det bare ikke kan lade sig gøre, medmindre vi så ansætter 100.000 flere djøf’ere, der kan sidde og regne på det i et halvt år, er noget, som jeg godt kan forstå Socialdemokraterne prøver at bilde os ind.
Men det passer jo ikke.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-10-09:
Jeg ved ikke lige, hvordan man vil lave den sondring, men det var ikke det, jeg ville spørge om.
Jeg ville også spørge til de 50 forslag, som kom ud af Borgerligt fundament.
Jeg har undret mig lidt over, at der ikke er et eneste forslag om at sænke prisen på dagligvarer.
Derfor vil jeg så tillade mig at gå ud fra, at det må skyldes, at man ikke har kunnet blive enig med de andre partier, og derfor vil jeg spørge Dansk Folkeparti og Morten Messerschmidt, om man tropper op til drøftelser i forbindelse med finansloven.
Der er en række punktafgifter, som vi gerne så afskaffet.
Der er f.eks. en på champagne, og jeg tænker, at hr. Morten Messerschmidt vil være glad for, at den kunne blive fjernet.
Det gælder selvfølgelig ikke bare champagne, det var sagt lidt i spøg, men det handler om få sænket nogle punktafgifter for på den måde at gøre det billigere at være dansker.
For der fornemmer jeg, at vi har fælles fodslag.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-10-09:
Hvor er det, det står?
Jeg skal lige høre, hvilken artikel det er, vi taler om.
Jeg kan ikke se det, som fru Signe Munk påstår.
Signe Munk (SF), 2025-10-09:
Det er jo et papir, som hr. Morten Messerschmidt selv har skrevet under på, hvor der står, at skatten på den sidst tjente krone skal lettes, og det er jo en skattelettelse til de rigeste.
Det er alligevel fascinerende, at ordføreren ikke helt ved, hvad der står i det papir, partiet angiveligt står bag.
Derfor kunne det alligevel være spændende at vide, hvad det så konkret er for nogle skæve skattelettelser, Dansk Folkeparti vil stille sig bag.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-10-09:
Det er så min fejl; det er simpelt hen, fordi jeg ikke er inde i sociaistisk lingo, og det skal jeg selvfølgelig beklage.
Jeg skal prøve at gøre det bedre til næste debat, altså at jeg ligesom sætter mig ind i det.
Der er så meget I siger, som jeg ikke fatter, så det er simpelt hen sproget, tror jeg.
Vi har jo altid haft en ambition om at sænke skatten i bunden, hvis der er råd til det, og der er det her med fødevarepriserne og sådan nogle ting.
Men et område, hvor man godt kunne se på, hvordan man kunne gøre det mere attraktivt for folk at arbejde, er f.eks. sygeplejerskernes område.
Vi har masser af sygeplejersker, som betaler topskat, og som vi har brug for.
Dem vil vi gerne give et incitament til at arbejde længere og mere, hvis de kan overskue det.
På det område kan man f.eks. godt se på en ordning.
Steffen Larsen (LA), 2025-10-09:
Jeg havde for snart en time siden trykket mig ind for at spørge hr. Pelle Dragsted om noget.
Jeg fik aldrig ordet dengang, så jeg vil gerne beklage, hvis den stadig har stået på, at jeg skulle have ordet nu.
Men det var altså under hr. Pelle Dragsteds ordførertale, at jeg bad om at komme på.
Mohammad Rona (M), 2025-10-09:
Tak for det, og tak for ordet.
Jeg har sådan set lyst til at sige tak til Danmark for at tage godt imod mig og min familie, og tak til Danmark for også at tage imod mange andre, som gør en ret stor indsats derude.
Jeg kan huske, at jeg holdt en ordførertale før sommeren, hvor hr. Morten Messerschmidt faktisk efterfølgende var oppe og rose den tale, og der snakkede vi bl.a. om danske værdier.
Men nu er det ikke så meget danske værdier, jeg kommer til at tale om her.
Jeg har bare et simpelt spørgsmål til hr. Morten Messerschmidt.
Med de her målinger ser det jo sådan set ret godt ud for Dansk Folkeparti, som kan blive det største blå parti, og der vil jeg høre: Er hr. Morten Messerschmidt blå bloks statsministerkandidat?
Signe Munk (SF), 2025-10-09:
Men man må forstå på hr. Alex Vanopslagh, at der er en hel buffet af skæve skattelettelser, som man kan vælge imellem.
Og jeg vil egentlig bare gerne høre: Hvad er det, DF vælger der?
Hvad er det for en skattelettelse til de rigeste, der skal gives?
Er det topskatten, top-topskatten, eller er det en anden skæv skattelettelse?
Pelle Dragsted (EL), 2025-10-09:
Tak for det.
Man har f.eks. været inde og kigge grundlæggende på, om supermarkederne har for høje avancemarginer, og man har konkluderet, at det har de ikke.
Det kan jo så skyldes, at vi har alt for meget konkurrence blandt supermarkeder; det kan skyldes mange ting.
Men man har ikke fulgt den enkelte vare ned igennem, som de gjorde i en stor undersøgelse i Sverige, for at finde ud af, hvor det er, de penge bliver af.
For ordføreren må vel være enig i, at når vi betaler mere for en vare, som ikke er blevet dyrere at producere, så forsvinder de penge, vi betaler mere, et eller andet sted hen.
De forsvinder ikke ud i den blå luft, og det er klart, at når jeg så kigger på Arlas regnskab eller på afregningspriserne for mælk, så er det voldsomt, og det er jo det, der belaster almindelige mennesker.
Jeg så, der var en stor mælkeproducent forleden dag, der sagde, at deres overskud, eller også var det prisen på mælk, var steget med 40 pct. eller 50 pct.
Jeg kan godt få det lidt sådan, at jeg tænker: Vi bruger milliarder på landbrugsstøtte, og så er takken, at vi skal betale overpris for mælk og smør.
Det er måske ikke lige det, jeg synes vi fortjener.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-10-09:
Samtidig brugte ordføreren så en stor del af sin tale på at sige, at vi ikke skulle dæmonisere hinanden, og så står ordføreren og siger nogle ret hårde ting om grådighed og ekstrem grådighed, uden at man har en faktuel basis at basere det på.
Der er lige kommet en ny analyse fra Nationalbanken, der også konkluderer, at det ikke skyldes, at der er en større profit, end der har været historisk.
Så synes ordføreren ikke også selv, at han har et ansvar for ikke at stå og beskylde folk for ekstrem grådighed, uden at han har noget som helst at basere det på, når der faktisk samlet set også er brancher, hvor man samlet set har haft det rigtig, rigtig svært de seneste år?
Har ordføreren ikke også selv et ansvar for den her polarisering, når han laver så grove beskyldninger uden at kunne henvise til noget som helst faktuelt?
Pelle Dragsted (EL), 2025-10-09:
Kritikken er i hvert fald taget til efterretning.
Men det passer ikke, at jeg ikke henviser til noget faktuelt.
Jeg henviser til, at f.eks. et selskab som Arla, som næsten har monopolstatus, når det gælder mælk i Danmark, og som sidder på 90 pct. af markedet, har slået rekordoverskud, så vidt jeg husker to år i træk, men i hvert fald sidste år.
Jeg kigger selvfølgelig også, og det er også rent faktuelt, på afregningspriserne for nogle af de varer, som danskerne betaler en meget høj pris for.
Men kritikken er taget ned.
Jeg har behov for politisk handling, og den savner jeg fra regeringen på det her område.
Jeg har set andre lande handle langt mere aktivt for at presse de her profitter i fødevarebranchen ned.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-10-09:
Og tak for talen.
Jeg ser sådan på det med fødevarepriser, at der grundlæggende er to tilgange, man kan have, hvis man gerne vil hjælpe danskerne i hverdagen.
Man kan vælge den, som regeringen har valgt, og som jeg mener er handling, for man har jo sat gang i mange ting, og det ved hr. Pelle Dragsted også godt.
Man har sat gang i at få undersøgt, hvor det er, det går galt, og hvem det er, der tjener pengene, så vi har noget fagligt at bygge det på.
Man har sat arbejdet i gang, så hvis det stadig er nødvendigt, når det på et tidspunkt kan lade sig gøre, kan man differentiere momsen.
Det arbejde har vi sat i gang.
Og så har vi kigget helt konkret på, hvor man kan lette nogle byrder for danskerne, f.eks. elafgiften, for at sikre, at man har nogle flere penge mellem hænderne.
Så er der jo den anden tilgang, og den handler om et eller andet med at råbe højt i pressen om, at regeringen svigter, og lave nogle facebookopslag eller stille sig op i Aarhus og dele spaghetti bolognese ud og så i øvrigt sige: Hvis I bare stemmer på os, kan I få det hele i morgen.
Jeg mener bare ikke, det er den rigtige måde, hvis man gerne vil ændre noget for danskerne i hverdagen.
Jeg havde indtryk af, at hr. Pelle Dragsted var en af den type politikere, som gerne vil handlingens vej, så derfor vil jeg bare spørge: Er det ikke præcis det rigtige, regeringen har gjort, når man har haft den tilgang, at man sat gang i alt, hvad man overhovedet kan, for at gøre det nemmere at være dansker?
Pelle Dragsted (EL), 2025-10-09:
Jeg anerkender nogle af de skridt, regeringen har taget.
Jeg synes, det var rigtig godt at sætte elafgiften ned.
Det er også en afgift, som rammer enormt skævt.
Så det er rigtig godt.
Men vi har sat et arbejde i gang med henblik på at afklare, om vi bagefter måske skal se på det.
Det er en meget fin erklæring, men det er altså ikke noget, som en folkepensionist kan betale med nede ved kassen i Netto.
Så her skylder man bare.
Så kan ordføreren godt sige: Jamen du står bare her; du gennemfører ikke noget.
Men nu er det jo ikke Enhedslisten, der sidder i regering eller er parlamentarisk grundlag.
Det ville vi gerne have været.
Men vores statsminister valgte jo at kigge til højre, og det er nok også årsagen til, at profilen i det, man laver, hvis man nu ser på de skattelettelser, der er blevet lavet, siden den her regering trådte til, er sådan, at de allerstørste lettelser er givet til megarige familiedynastier i det her land frem for f.eks. at gøre fødevarerne billigere for folkepensionister.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-10-09:
Det er jo simpelt hen så dumt, for hr. Frederik Vad må jo kende nok til undertegnede og til de borgerlige partier her til at vide, at når vi skriver det her afsnit, handler det om frihed for dem, der omfavner Danmark, for dem, der godt kan finde ud af at være i Danmark.
Det handler jo ikke om at give frihedsrettigheder til alle de islamister, som hr. Frederik Vad og hans venner ikke kan finde ud af at sende ud af Danmark.
Pelle Dragsted (EL), 2025-10-09:
Tak for det.
Altså, man har lige sænket momsen på bøger, så det er åbenbart ikke umuligt at have en differentieret moms.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvorfor Danmark ikke ligesom Sverige og Tyskland og mange andre europæiske lande skulle kunne finde ud af at sætte momsen ned på fødevarer.
Vi kan jo starte med uforarbejdet frugt og grønt – en fuldstændig enkel fødevaregruppe.
Jeg kan ikke lade være med af have den følelse, at det ikke kun handler om manglende evner, men altså også om manglende vilje.