Mogens Jensen (S), 2020-03-10:
Også her vil jeg gerne på vegne af erhvervsministeren sige tak for bemærkningerne fra ordførerne og da også glæde mig over, at jeg fornemmer, at der er flertal for at gennemføre lovforslaget, og jeg skal over for Socialdemokratiets ordfører beklage denne P2B-titel, som er på lovforslaget.
Sådan har de jo nede i EU besluttet at det skulle hedde, altså det her P2B, som jeg så har fundet ud af man på dansk kan oversætte til »platform til virksomhed«.
For det, som det handler om, er, at der er nogle virksomheder, som bruger nogle digitale platforme i den her sammenhæng.
Men vi må se, om vi ikke kan prøve at få dem til at bruge lidt flere danske titler, når de vedtager noget nede i Europa-Parlamentet.
Jeg skal gøre mit til det.
Digitaliseringen giver os rigtig mange nye muligheder, men den skaber altså også nogle nye udfordringer og dilemmaer, og det drejer sig jo ikke mindst om fremkomsten af nye monopollignende digitale platforme og om en etisk forsvarlig behandling af brugernes data – to områder, som det her lovforslag jo altså adresserer.
For det første, som det også er nævnt, har lovforslaget til formål at sikre en effektiv håndhævelse af denne EU-forordning, P2B, som træder i kraft den 12. juli i år.
Forordningen har til formål at skabe mere gennemsigtige vilkår og bedre klageadgang for virksomheder, der sælger deres varer og ydelser gennem digitale platforme, og med det her lovforslag får Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen flere beføjelser over for platformene end det minimum, som beskrives i EU-forordningen.
Det skal bl.a. være med til at sikre ordentlige spilleregler på de digitale platforme, der benyttes af danske virksomheder.
Styrelsen får bl.a. hjemmel til at kunne kræve udlevering af alle oplysninger, herunder også algoritmer, som er nødvendige for at håndhæve forordningen.
Det andet formål med lovforslaget er jo, som det er blevet nævnt af nogle ordførere, at der i årsregnskabsloven nu er et krav om, at de 1.300 største danske virksomheder skal redegøre for deres politik for dataetik efter følg eller forklar-princippet.
Formålet her er jo at skabe fokus på virksomhedernes arbejde med dataetik, så dataetik kan blive et konkurrenceparameter for danske virksomheder, og Danmark vil med det her formentlig blive det første land i verden, som indfører krav af den her karakter over for de største virksomheder, hvor man altså skal redegøre for sin dataetik.
Jeg kunne høre, at den her del af lovforslaget var Venstre imod, og jeg hørte også fra De Konservatives side ikke så voldsom en modstand, men måske skulle man arbejde lidt med hvordan, og fra DF's side altså også en modstand mod den her del af lovforslaget, og så havde vi et par partier, der afviste hele lovforslaget.
Må jeg så ikke bare sige til Venstre og De Konservative, at jeg her står med en pressemeddelelse fra den 4. februar 2019, hvor den tidligere regering under Venstres ledelse og med konservativ deltagelse jo fremlagde otte dataetiske initiativer, og jeg citerer: »Der skal blandt andet gennemføres et krav om, at de største virksomheder i årsrapporten skal redegøre for deres dataetiske politik«.
Det her er altså nøjagtig det samme forslag, som den tidligere regering selv har fremsat, og derfor undrer det mig selvfølgelig såre, at Venstre sådan set her i dag ikke kan støtte sit eget forslag fra tidligere.
Men det forventer jeg jo måske kunne blive tilfældet, når vi kommer lidt videre hen i udvalgsbehandlingen.
Det vil jeg i hvert fald håbe på, for jeg synes, at lovforslaget her fortjener bred opbakning i Folketinget.
Med de bemærkninger ser jeg selvfølgelig frem til behandlingen af lovforslaget i udvalget.