runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2025-11-20:
En anden ting, der bliver rejst i høringssvarene, er den her ophævelse af reglerne for obligatorisk for læse-, skrive- og regnetest.
Her siger man i nogle af høringssvarene jo altså, at man er bange for, at det vil gå hårdt ud over unge uden en erhvervskompetencegivende uddannelse.
De anfører bl.a., at færre ledige med manglende kompetencer vil blive opsporet uden de her systematiske test.
Hvad mener fru Charlotte Munch om det?
Charlotte Munch (DD), 2025-11-20:
Jeg mener, at det ville være skrækkeligt, hvis det var det resultat, der kom ud af det.
Men det tror jeg sådan set heller ikke det er.
For jeg tror på, at kommunens sagsbehandlere rent faktisk kigger på det menneske, de sidder over for, altså ved at vi slipper dem mere fri ved at fjerne en masse rigide regler.
Det, ordføreren lægger mest vægt på, er selvfølgelig den tungeste gruppe.
Det forstår jeg også godt.
Men jeg tror stadig væk på, at selvbestemmelse og en mulighed hos en sagsbehandler til at hjælpe videre er vejen frem.
Det ved jeg ikke om ordføreren synes er en rigtig god idé.
For min skyld må man godt spare lige præcis der, så det er bare for at sige, at et samarbejde imellem borgere og sagsbehandlere tror jeg klart på er vejen frem.
Karin Liltorp (ALT), 2025-11-20:
Desværre ligger der også i aftalen – og det kan man synes er godt eller skidt – at de her mest udsatte kun skal til én samtale om året, og der kan det godt være svært at holde gejsten og få dem ind i noget.
Og når de socioøkonomiske virksomheder allerede nu siger, at de kan se, at det er dem, der bliver sparet på, så er der noget, der tyder på, at der er et problem.
Det ville jo være ærgerligt, hvis deres indsats går helt i vasken, og derfor tænker jeg, at der stadig væk er mulighed for at lave en indsats for ligesom at sige, at det simpelt hen ikke er målet med den her reform, og at vi lige skal afværge det, inden katastrofen er sket.
Så tror ikke vi kunne gøre noget i et samarbejde for at forhindre den her katastrofe?
Charlotte Munch (DD), 2025-11-20:
Jeg har selv siddet i kommunalt regi i arbejdsmarkedsudvalg, og jeg har også set, hvor vigtigt det er, når man har mulighed for at kunne samarbejde med de her borgere, man har inde til en samtale.
Det synes jeg at den her aftale netop lægger op til at der er mulighed for.
Så det tror jeg på er vejen frem.
Karin Liltorp (ALT), 2025-11-20:
Tak for det, og tak for talen.
For mig var målet med den her beskæftigelsesreform, at vi gjorde noget mere for de der 20 pct., der har været uden for arbejdsmarkedet altid.
De sidste 50 år er der 20 pct., der har været udenfor, og for mig er det jo et klart tegn på, at vi ikke alle sammen er gearet til en 37-timers arbejdsuge.
Det er bare et faktum.
Nogle kan arbejde 5 timer, nogle kan arbejde 10 timer, og andre kan arbejde i 15 timer, og der har de her små socioøkonomiske virksomheder i virkeligheden været supergode til at forsøge at inkludere mennesker med udfordringer på arbejdsmarkedet.
Lige nu hører vi fra de virksomheder, at de står til at miste deres bevillinger, fordi kommunen skal spare, og det synes jeg bare er så sørgeligt.
Så jeg vil høre, om ordføreren vil være med til at arbejde på, at vi gør et eller andet for at sikre, at det ikke får de her uheldige konsekvenser.
For jeg mente jo netop, at det var lige der, vi ikke skulle spare.
Charlotte Munch (DD), 2025-11-20:
Mange af forslagene i den her aftale er simpelt hen forslag, vi selv har bragt til bordet.
Derfor ærgrer det os naturligvis også, at vi ikke er blevet indbudt til forhandlingerne, men måske skyldes det netop, at vi havde så mange gode input.
Vi deler intentionen om at skabe et mere simpelt system med færre regler og mere frihed til, at kommunerne kan indrette sig på den måde, de selv vil.
Vi bakker særlig op om, at kommunerne ikke længere skal være forpligtet til at have et jobcenter, men selv kan vælge, hvordan beskæftigelsesindsatsen skal organiseres.
Men det er også afgørende, at friheden ikke blot bruges til at sætte et nyt navn på nogle gamle jobcenterskilte.
Så selv om vi aldrig blev inviteret med til forhandlingerne, kan vi godt støtte op om dette lovforslag, fordi det peger i den rigtige retning mod et mere enkelt beskæftigelsessystem, der er til gavn for borgerne.
Derfor håber jeg naturligvis også, at ministeren vil kigge vores vej i fremtiden, når der skal forhandles på området.
Tak for ordet, og hvis man var i tvivl, så støtter vi lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2025-11-20:
Jeg vil gerne høre fru Charlotte Munchs holdning til ophævelsen af reglerne om særlig støtte.
I høringssvarene fra bl.a Dansk Blindesamfund, Rådet for Socialt Udsatte og Røde Kors lyder det, at de er meget bekymrede over, at man fjerner støtten.
Her bemærker Røde Kors, at afskaffelsen også vil ramme en del familier med børn.
Hvad mener fru Charlotte Munch om det?
Peter Juel-Jensen (V), 2025-11-20:
Jeg tror ikke, at jeg er i en position til at give nogen garantier.
Men jeg vil gerne lige sige, at lovforslaget ikke betyder, at lufthavnen kan støje mere.
Men det viderefører den eksisterende ordning, og der bliver på baggrund af det her udarbejdet en bekendtgørelse, og den bliver selvfølgelig miljøvurderet, og den kommer også i høring.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-11-20:
Det synes jeg da bestemt lyder spændende.
Fru Karin Liltorp er også altid velkommen til at skrive eller ringe til mig; man behøver ikke at bruge et af sine to folketingsspørgsmål på at spørge om et møde.
Men jeg synes, det lyder interessant.
Jeg mener, at der er utrolig mange gode erfaringer, som det er vigtigt at vi får inddraget.
Jeg er jo ikke enig med alle, der er kommet med forslag til reformen, men jeg tror ikke på, at der er noget, der bliver dårligere af, at man tager den diskussion.
Karin Liltorp (ALT), 2025-11-20:
Tak for talen.
Jeg har jo nok allerede gjort opmærksom på, hvad jeg synes der er af mangler i det her, så jeg vil starte et helt andet sted med ministeren.
For et eller andet sted tror jeg også godt på, at jeg ved, i hvert fald hvad noget af løsningen er, og det er, at vi får skabt det her fleksible arbejdsmarked, der kan rumme de her 20 pct., som i dag er udenfor, og selv om jeg frygter, at den her reform ikke får os til at nærme os det, så kan vi jo gøre andre ting.
Der kan jeg så oplyse ministeren om, at vi har skabt en tværpolitisk og faglig arbejdsgruppe, der handler om, hvordan vi får gjort op med alle de barrierer, der er i systemet, for at få flere ind på arbejdsmarkedet.
Så mit spørgsmål er måske lidt uden for det, lovforslaget handler om, men jeg vil høre, hvad ministeren siger til, at vi, når vi har resultaterne i den her arbejdsgruppe, kan få lov at komme over til et møde med ministeren og fremlægge de forslag, vi har til, hvordan vi gør det.
Karin Liltorp (ALT), 2025-11-20:
Jeg synes, at man burde råbe, at ulven kommer, lige nøjagtig i det øjeblik man kan se, at konsekvenserne kommer ind, og det gør de lige nu.
For man begynder at lukke for nogle af de her fantastiske tilbud.
En evaluering er supergodt, men i stedet for at vente på en evaluering kunne man lige så godt gå ned og sige, at vi har alle de tilbud, der virker godt, og dem skal vi saftsuseme sørge for at værne om, og dem skal vi sørge for har den støtte, de har brug for.
Hvis vi venter på evalueringen, har kommunerne i mellemtiden skåret støtten til dem, og der er rigtig mange, der ikke er kommet på arbejdsmarkedet.
Så min spåkugle bliver jo også delt med socialrådgiverne, der siger, at det her er en helt forkert retning.
Dina Raabjerg (KF), 2025-11-20:
Fru Karin Liltorp har jo altså så en spåkugle, som vi andre bare kunne drømme om.
Vil fru Karin Liltorp ikke anerkende, at det først er der, vi ved det, og der, vi har en mulighed for at rette ind, altså hvis der er en katastrofe, og at det måske først er der, man burde råbe, at ulven kommer?
Karin Liltorp (ALT), 2025-11-20:
Jeg ved heldigvis, at jeg godt både kan ringe og skrive, og det er jo selvfølgelig for at gøre opmærksom på, at det er en dagsorden, der er vigtig, og at jeg ikke tror, vi kommer i mål med den her.
Det er selvfølgelig derfor, jeg nævner det her i Folketingssalen.
Så det var bare det, jeg skulle have bekræftet.
Heldigvis er der ikke nogen af os herinde, der er spåmænd eller -kvinder, så så langt kan jeg godt anerkende det.
Men jeg kan jo også godt se, at når man går hen og sparer over 1 mia. kr. på indsatser til de mest udsatte grupper og man fyrer en lang række medarbejdere, og jeg allerede nu kan se konsekvenserne af, at man begynder at nedlægge de her tilbud, som år efter år har vist sig at gøre en forskel, så kommer katastrofen.
Jeg anerkender, og det gjorde jeg også i min tale, at der er masser af gode ting ved det her, og vi er alle sammen enige om, at vi skal afbureaukratisere osv., men at man rammer lige netop den her gruppe, er det, jeg ikke kan stå på mål for.
Og jeg ser jo allerede konsekvenserne af det, så jeg behøver ikke engang at kunne spå for at gøre det.
For det er allerede i gang.
Dina Raabjerg (KF), 2025-11-20:
Tak for ordet, og tak for en passioneret tale, som jeg faktisk synes er utrolig ærgerlig, ja, meget, meget ærgerlig.
Fru Karin Liltorp pisker en stemning op om, at vi kigger ind i en kæmpe katastrofe, altså at nu kommer kommunerne til at spare hele indsatsen væk, og der er overhovedet ingen anerkendelse hos fru Karin Liltorp af, at man i en kommune selvfølgelig ikke har råd til at sidde og kigge ind i væggen uden at lave en indsats, for det kommer jo til at koste dem en formue i overførselsindkomster.
Det er jo ikke gratis at have folk gående uden en beskæftigelse.
Så jeg er faktisk skuffet over, at fru Karin Liltorp vælger den tilgang.
Er det ikke korrekt forstået, at hverken fru Karin Liltorp eller vi andre aner, præcis hvad der kommer til at ske på den anden side?
For det vil alt sammen afhænge af, hvordan kommunerne implementerer reformen.
Samira Nawa (RV), 2025-11-20:
Jeg beklager, hvis jeg havde misforstået, hvem der gik fra hvad, eller hvem der ikke blev inviteret til hvilket.
Jeg er med på, at en besparelse fortsat er en besparelse, men der er immer væk en forskel på en besparelse på 800 mio. kr. og en besparelse på 400 mio. kr.
og jeg tillader mig med 6 mandater i ryggen at være tilfreds med, at det lykkedes os at reducere den besparelse.
Det var så langt, vi kunne komme, og måske kunne vi være kommet længere, hvis tingene havde set anderledes ud.
Det kan også være, at det på et senere tidspunkt vil lykkes os at rette op på nogle af de ting, som ikke blev helt efter Radikale Venstres hoved med denne reform.
Karsten Hønge (SF), 2025-11-20:
Jeg har lige en lille formel rettelse: Vi gik ingen steder – vi fik at vide, at vi ikke skulle møde op.
Det var simpelt hen ministerens vurdering, at vi ikke skulle møde op til det næste møde, så vi er ikke gået nogen steder.
Men det er rigtigt, at det for SF var en af de afgørende brudflader, at regeringen med et flertal, herunder jo Radikale Venstre, afskaffer mentorordninger for de sårbare unge og ender med en samlet besparelse på vel i omegnen af 400 mio. kr. på præcis de unge.
Så er det bare, jeg vil spørge fru Samira Nawa: Hvordan kan rumme begge ting?
Man taler meget om de unge og generationskontrakten, men i praksis fjerner man her mentorordninger for de mest sårbare og skærer ned med 400 mio. kr.
Samira Nawa (RV), 2025-11-20:
Jeg tror, at hr. Karsten Hønge udmærket kender mine holdninger til det, for vi sad jo side om side i forhandlingerne lige til sidste øjeblik, og vi har også sammen med SF haft øjnene stift rettet mod lige præcis den her ungegruppe.
Jeg er glad for, at det lykkedes at permanentgøre ungeløftet.
Jeg er glad for, at det lykkedes at mindske de besparelser, for der er besparelser, og det går vi ind i med åbne øjne; det gør vi alle sammen.
Men det er lykkedes at reducere de besparelser
, fordi bl.a. Radikale Venstre, også med SF ved sin side, indtil SF forlod forhandlingsbordet, jo havde det fokus.
Vi blev siddende, og SF gik, og sådan har vi forskellige måder at gå til det på.
Men at vi har delt den bekymring, er jeg slet ikke i tvivl om.
Karsten Hønge (SF), 2025-11-20:
Unge spillede jo en stor rolle i fru Samira Nawas tale og nu også i besvarelserne, og derfor vil jeg spørge fru Samira Nawa og det parti, som jo også prøver at slå sig op på det, der bliver kaldt en generationskontrakt – og vi er fælles om at glæde os over ungeløftet – hvad man mener om, at selv om man tilfører penge, er der stadig væk – og det siger høringssvarene jo – stor afstand mellem den opgave, vi står over for, og det, man rent faktisk tilfører?
For man tilfører meget mindre end det, der er brug for, da der rent faktisk er tale om en besparelse i det her lovforslag.
Thomas Jensen (S), 2025-11-20:
Jeg synes, at fru Lisbeth Bech-Nielsen skal sætte sig ind i, hvad det er, vi behandler i Folketinget i dag.
Det her handler om at skabe rammerne for, at der kan laves rammer for støjpåvirkningen omkring Københavns Lufthavn.
Det handler ikke om arealanvendelsen, det her.
Det er sådan, at hvis det her lovforslag vedtages, skal der formuleres en bekendtgørelse.
Så der er gode demokratiske muligheder for, at man kan kommentere på de forslag om støj, der kommer ud.
På den måde er Socialdemokratiet også ganske tilfredse med den her lovgivning, fordi borgerne får mulighed for at komme med input til den.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-11-20:
Transportministeriet har tidligere svaret Folketinget om rammerne for arealanvendelsen i Københavns Lufthavn, at det ikke medfører øget aktivitet i lufthavnen, hvilket indikerer, at ministeren kun finder det nødvendigt at lave en miljøvurdering i forbindelse med en anlægsfase.
I rigtig mange af de høringssvar, der er kommet både fra borgere, men også fra både Dragør Kommune og Tårnby Kommune, er der jo en bekymring for, at der aldrig vil ske en miljøvurdering.
Hvis man er sikker på, at der ikke vil ske forværringer, hvorfor så ikke lave en reel vurdering af det her?
Jeg bor selv på Amager, og jeg kan godt forstå, at folk er bekymrede.
Er det noget, som Socialdemokratiet vil bakke op om, altså at der sker en reel vurdering?
Thomas Jensen (S), 2025-11-20:
Tak, formand.
Forslaget skal på en og samme tid sikre et af Danmarks vigtigste infrastrukturelle knudepunkter, nemlig Københavns Lufthavn i Kastrup.
Samtidig skal det balancere hensynet til de mennesker, der bor og lever i området omkring den.
Københavns Lufthavn er afgørende for Danmarks forbindelser til omverdenen.
Tusindvis af arbejdspladser, dansk erhvervsliv, turisme og vores internationale tilgængelighed afhænger af, at lufthavnen fungerer effektivt, og at den kan udvikle sig som en fortsat moderne lufthavn.
Med lovforslaget lægges der op til en videreførelse af den praksis, hvor der foretages en samlet samfundsmæssig afvejning, når vi fastsætter støjrammer for Københavns Lufthavn.
Det er en afvejning mellem på den ene side behovet for at fastholde og styrke lufthavnens centrale rolle i Danmark og på den anden side hensynet til støjpåvirkningen af de mennesker, der bliver påvirket.
Problemet, der skal løses, er, at de nuværende støjrammer for lufthavnen bygger på støjcirkulæret fra 1997.
De har hidtil gjort det muligt at opretholde den nuværende drift, men de kan ikke længere videreføres eller justeres med hjemmel i den gældende planlovgivning.
Samtidig er lufthavnens arealanvendelse jo allerede blevet moderniseret med den nye arealanvendelseslov, hvilket giver mulighed for en mere effektiv benyttes af pladsen.
Men det kræver også, at vi får et klart og tidssvarende grundlag for at fastsætte de overordnede rammer.
Der gives altså ikke med det her lovforslag fri plads til mere støj.
Hvis det er sådan, at Danmark skal kunne bevare de flyforbindelser, som vi har i dag, er det vigtigt, at vi tager ansvar for at sikre den fortsatte drift af Københavns Lufthavn.
Det er en gunstig position for Danmark og vores erhvervsliv, at lufthavnen er knudepunktet for flytrafik i Nordeuropa.
Det må vi ikke forspilde.
Hvis lufthavnen skulle kunne overholde de almindelige støjgrænser, ville det kræve en markant reduktion i antallet af flyoperationer.
Dette ville ikke kun ramme Københavns Lufthavn, men ville ramme bredt i dansk økonomi, vores turisme og vores eksport.
På den baggrund kan Socialdemokratiet støtte lovforslaget.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-11-20:
Det er nok mere præcist at sige formue og indkomst.
Det vil jeg give fru Victoria Velasquez ret i.
Men jeg kan stadig ikke få tallene til at gå op.
De 350 er, som jeg forstår det, en overkantsvurdering, og det vil sige, at det altså reelt drejer sig om færre end det.
Men selv når man lægger 350 og 1.650 samme, giver det jo ikke 2050.
Så der et eller andet ved de tal, som jeg tror det er vigtigt vi får afklaret.
Jeg er jo under sandhedspligt her i Folketinget, men jeg synes, at det er vigtigt, at vi får de præcise tal, så det ikke bare er forskellige ting, som hober sig op oveni hinanden.
Det er jo det, som hele vores beskæftigelsesindsats stort set altid har været bygget op om.
Victoria Velasquez (EL), 2025-11-20:
Ministeren siger stor formue og stor ægtefælleindkomst.
Kan ministeren her i Folketingssalen fortælle, hvad ministeren mener med »stor formue« og »indtægt« – hvilket beløb mindstesatsen er?
Den anden del, som egentlig også hænger sammen med det spørgsmål, ministeren stillede tilbage, er de 350 mennesker, der mister indkomst i fremtiden som konsekvens af afskaffelsen af revalideringen og revalideringsydelsen.
Så det er afskaffelsen af ressourceforløbsydelse og revalideringsydelse.
Vi hørte fra Dansk Folkeparti, at det var magtpåliggende for Socialdemokratiet at afskaffe revalideringen.
Hvorfor er det det, når det netop er noget af det, der giver de her mennesker værdighed?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-11-20:
Jeg har meget respekt for fru Karin Liltorps engagement på det her område.
Jeg vil også sige, at det jo er noget af det, jeg selv har oplevet som beskæftigelsesminister.
Noget af det, jeg har været rundt til, er jo lanceringen af Ungeløftet i en række kommuner, og jeg har mødt rigtig mange af de unge, som kæmper med forskellige problemer, men som tit ved hjælp af civilsamfundsorganisationer, kommunens indsats og lokale virksomheder lykkes med at komme ind på et nyt spor.
Det er ikke nødvendigvis, som det også er blevet nævnt, et 37-timersjob, men i hvert fald en vej, hvor man føler sig som ligeværdig, og hvor man også bidrager med nogle ting til daglig.
Victoria Velasquez (EL), 2025-11-20:
I ministeriets egne notitser fremgår det, at 2.050 mennesker i fremtiden vil stå uden ydelse som konsekvens af den her reform.
Det vil bl.a. ramme Brian Larsen i fremtiden.
Han er en, vi har diskuteret før, og som jeg har haft samråd med tidligere beskæftigelsesministre om, fordi han er et tydeligt eksempel på det, der sker, når systemet kommer før mennesket, og det er en af grundene til, at vi i Enhedslisten har presset så meget på, for at vi skulle have de her reformer og indholdet af de her reformer.
For det er fuldstændig magtpåliggende, at de mennesker, som arbejder, som får vores samfund til at køre rundt, skal mødes med respekt, med værdighed og med tryghed.
Når de oplever en arbejdsulykke, skal de ikke ydmyges, de skal ikke opleve usikkerhed, de skal tværtimod opleve, at de har et hold med i ryggen, et fællesskab, som griber dem, og som styrker dem, og som støtter dem.
Derfor bekymrer det mig, at den her reform lægger op til, at nogle af dem kommer til at stå uden ydelse.
Vil ministeriet og ministeren være med til at se på, hvordan vi løser det konkrete problem, den her reform skaber?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-11-20:
Jo, men det er jo også ulykken i den her debat, altså netop at der er langt færre, som er ledige, men at vi har brugt nogenlunde det samme beløb på jobcentrene
Så har man jo med rimelighed spurgt, hvad de penge så er gået til.
Nu forsøger vi så at sige, at der ligger et lokalt ansvar, og der kommer til først og fremmest at være færre samtaler og mindre bureaukrati og færre ting, der skal dokumenteres, men det er klart, at der også er en risiko, som debatten her afspejler, for, at der så er nogle, der falder ned mellem rillerne nogle af de steder, hvor man måske har valgt at prioritere anderledes.
Men jeg mener, at den her reform grundlæggende også er dimensioneret til, at der kan komme en anden situation end den, der er nu.
Karsten Hønge (SF), 2025-11-20:
Jamen det er jo åbenlyst, at der er meget forskellige lokale forhold, men det er vel lige så åbenlyst, at hvis man fjerner retten til at have mentorordninger og man skærer ned med 400 mio. kr. på området, får man sværere vilkår.
Man så vil jeg spørge om noget andet.
Nu har man så valgt at spare 2,7 mia. kr. eller 2,8 mia. kr., afhængigt af hvornår vi regner det ud, og det er jo med udgangspunkt i den fantastiske beskæftigelsessituation, vi har i dag.
Der er godt gang i virksomhederne, både offentlige og private, og der er endda nogle steder mangel på arbejdskraft.
Altså, nu laver vi en reform, der betyder nogle enorme besparelser, i en situation, hvor der er nærmest fuld beskæftigelse, men det kan jo vende i løbet af ganske kort tid, og hvad gør vi så?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-11-20:
Jamen svaret er jo det, at man lokalt skal tilrettelægge det på en måde, som man synes hænger sammen, og som man har de bedste erfaringer med, med udgangspunkt i den struktur, man har, og det liv, man har lokalt.
Noget af det, som jeg i hvert fald har lært af at komme rundt i forskellige kommuner, er, at det er enormt forskelligt, hvad for nogle muligheder man har, og hvor mange virksomheder man har, som reelt er engageret i det lokale liv, og hvor mange civilsamfundsaktører og kulturelle organisationer man har; de gør mange steder også en positiv forskel.
Der er en kæmpe forskel på tværs af kommuner i f.eks. Vestsjælland, hvor man jo ikke har mange lokale virksomheder med lokal forandring, men hvor man til gengæld har en masse andre vigtige organisationer, og så kommuner i f.eks. jyske mellemstore byer, hvor man typisk har et meget engageret erhvervsliv, som virkelig mener, at det at gøre en forskel for unge mennesker er en del af deres opgave.
Karsten Hønge (SF), 2025-11-20:
Der er vel i omegnen af 75.000 unge under 29 år uden job og uddannelse, og 45.000 af dem er under 25 år.
Jeg deler fuldstændig glæden ved aftalerne omkring ungeløftet og også de ekstra bevillinger til psykiatrien, for de her 75.000 unge er jo ikke nogle, man kan forvente sådan bare går ind på arbejdsmarkedet.
Nogle vil gøre det, fordi de af andre grunde kan det, men vi skal være meget opmærksomme på, at mange af dem ofte kræver en lidt anden indsats.
Når vi nu er enige om den udfordring og derfor også er enige om at bruge penge i ungeløftet og i psykiatrien, hvordan kan svaret til de unge så i den her lov være, at man fjerner mentorordninger og fjerner i omegnen af 400 mio. kr. på området?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-11-20:
Vi svarer i et svar, at der er 1.650, og så formoder jeg, at man lægger et andet talt oveni, som er 400 mennesker fra en anden gruppe.
Men det tal, jeg har,
Jeg vil sige, at det, der er årsagen til, at de mister udbetaling, er enten, at de har en stor formue selv, eller at deres ægtefælle har en stor indkomst, altså at de er i et forhold, hvor der er en indtægt.
Så det er vigtigt at sige, at det er ydelsen, der forsvinder, det er ikke det, at de har noget at leve for, som jeg synes det lidt er blevet fremlagt i den debat, der har været her i dag.
Jeg er sådan set fuldstændig og aldeles enig i, at folk, der har fået en arbejdsskade, og som har udfordringer på grund af det, selvfølgelig skal mødes med respekt, og at de skal have alle de muligheder for at komme videre, som vi kan give dem inden for rimelighedens grænser.
Men jeg mener også, at hvis vi gerne vil afbureaukratisere – og det er sådan set lige meget, om det er her eller andre steder – skal vi passe på, at vi ikke lader det første eksempel, vi kommer på, forhindre, at vi afbureaukratiserer på en måde, som kommer tusindvis af mennesker til gode.
Ammar Ali (M), 2025-11-20:
Det er korrekt.
Det fremgår jo, at der vil være nogle, der kommer ud i førtidspension som følge af den her reform, fordi man nedlægger nogle af de forløb, der ligger for de personer.
Men det gør man jo med åbne øjne, og det skal man være klar over.