Peder Hvelplund (EL), 2025-04-25:
Tak for det, formand.
Og tak for en meget interessant debat, hvor man jo må konstatere, at vi kom vidt omkring og her afslutningsvis også helt til spørgsmålet omkring indførelse af nye helligdage.
Nu er finansministeren jo til stede i salen, og man kunne godt blive helt bekymret for hans velbefindende, men man kunne måske berolige ham med, at det, man taber i arbejdsudbud, kunne det være man så vandt i meningsmålingerne.
Så måske skal finansministeren ikke være så bekymret for den debat.
Men ellers tak for en spændende og interessant debat, som jeg altid synes det er, når vi diskuterer statsborgerskab og indfødsret og de kriterier, vi opstiller for det.
Jeg synes jo også, det er en debat, som afspejler det skred, der i særlig grad er sket gennem de sidste måske 15 år og måske nærmere godt 20 år, altså faktisk nok, siden Dansk Folkeparti fik afgørende indflydelse på migrations- og statsborgerskabspolitikken.
Der er der jo gradvis sket et skred, hvor der dengang var en klar opfattelse af, at når vi talte om statsborgerskab, var der også i et stort omfang tale om rettigheder, som blev givet efter objektive kriterier.
Dengang var det et lille mindretal, som talte om statsborgerskab, hvor man skulle måles på, om man var dansk i hjertet og repræsenterede de danske værdier, og der kan man jo bare konstatere, at i dag er det et synspunkt, som deles af et stort flertal i Folketinget.
Der er altså sket et stort værdipolitisk skred, i forhold til hvordan vi opfatter spørgsmål omkring grundlæggende demokratiske rettigheder som det at kunne stemme til folketingsvalg; det at kunne få et pas, så man kan rejse på lige fod med sine skolekammerater, hvis man skal på studietur; og det at kunne deltage fuldt ud i det danske samfund.
Jeg mener, det er et betænkeligt skred, og jeg synes egentlig, det er et skred rettet mod hele opfattelsen af, hvad Danmark er for et land som et demokratisk retssamfund, hvor vi gradvis siden 1849-grundloven har udvidet de demokratiske rettigheder.
... fjolser.
Det er korrekt, tak.
Hvis jeg skal være et fjols på talerstolen, tager jeg den gerne på mig.
Jeg står her jo alligevel, og det er netop det smukke ved demokratiet.
Det er, at det giver plads til alle, der har ret til at få en repræsentation, selv fjolser og bonderøve fra Hjørring.
Det er jo netop udtryk for det, at vi har udvidet de demokratiske rettigheder.
Det giver plads til alle, og der har vi gradvis fjernet de barrierer, der har været, og sikret, at også fjolser, forbrydere, fallenter og fruentimmere har kunnet få stemmeret, men vi mangler så det sidste element i forhold til de fremmede.
Det er jo sådan set det, der er en del af elementerne i det her forslag.
Det er at sige, at de mennesker, som er født og opvokset her i landet, og som har gået i dansk folkeskole på lige fod med deres kammerater, også har muligheden for at få dansk statsborgerskab ved erklæring, uden at de skal igennem den temmelig bureaukratiske proces, det er at opnå dansk statsborgerskab.
Det synes jeg jo egentlig er udtryk for en tillid til de mennesker.
Jeg synes, det er et udtryk for inklusionstankegang.
Jeg synes, det er udtryk for demokratisk tankegang, at er man født og opvokset her i landet, har man sit liv her og taget sin uddannelse her, og bidrager man til samfundet, så skal man også have den rettighed, det er at kunne være med til at forme det samfund igennem at kunne deltage i det demokratiske liv.