Jakob Sølvhøj (EL), 2018-10-11:
Lovforslaget her er jo et i en række, som tilsammen udgør udmøntningen af de såkaldte parallelsamfundsaftaler.
I lighed med de øvrige aftaler indledes lovbemærkningerne med et ønske om et Danmark, som bygger på frihed, retssikkerhed og ligestilling, og så stiller man i øvrigt en lang række forslag, som trækker i den stik modsatte retning.
Jeg synes, det er meget betænkeligt, at lovforslaget har til formål at gennemføre lovændringer, som fastlægger særlige regler for bestemte grupper af elever, alene fordi de går på skoler med mere end 30 pct. elever med bopæl i udsatte boligområder.
Dermed lægger lovforslaget op til en markant forskelsbehandling af en stor gruppe elever i vores folkeskole, som stilles alt andet end lige og – som flere allerede har været inde på i debatten – underlægges et helt urimeligt pres lige fra første færd, når de starter deres skolegang.
Det er et pres, som efter Enhedslistens opfattelse vil virke fuldstændig imod sin hensigt.
Forslaget om at indføre tre-fire sprogtest af eleverne i børnehaveklasserne på skolerne fremstår som en ualmindelig dårlig idé, når man lytter til dem, som har det daglige ansvar for vores skoler og er helt tæt på skolernes hverdag.
Børne- og Kulturchefforeningen, som jo er organisationen for samtlige chefer i de kommunale skoleforvaltninger, advarer i deres høringssvar mod de nye obligatoriske sprogprøver, som de direkte vurderer vil have en betydelig negativ effekt.
Og Børne- og Kulturchefforeningen påpeger, hvordan det at tvinge elever til at gå børnehaveklassen om kan medføre store aldersmæssige forskelle, der kan få store sociale og trivselsmæssige konsekvenser.
Og de understreger, at det forekommer fuldstændig uforståeligt, at afgørelser, der kan have så afgørende konsekvenser for det enkelte barn, ikke træffes ud fra en generel vurdering af elevens sproglige niveau, men med den samlede elevgruppes bopæl som et afgørende kriterie.
Det karakteriseres, helt med rette, synes jeg, af Børne- og Kulturchefforeningen som forskelsbehandling af eleverne.
En tilsvarende kritik finder man i høringssvarene fra Skolelederforeningen og Danmarks Lærerforening.
De påpeger, at forslaget slet ikke tager hensyn til betydningen af den sproglige stimulering og udvikling, der finder sted ved at være sammen med jævnaldrende kammerater og venner.
Og Danmarks Lærerforening vurderer, at forslaget er til skade for lærernes arbejde med at skabe kvalitet i undervisningen og at opbygge et tillidsfuldt samarbejde med forældrene.
Helt grotesk synes jeg at forslaget bliver, når man foreslår, at forældre til børn i børnehaveklassen, der har dumpet de første tre sprogprøver, kan købe sig til ekstra undervisning i sommerferien.
Betal 500 kr. om ugen, og så hjælper vi dit barn igennem, så hun ikke dumper i børnehaveklassen, men kan gå videre til 1. klasse.
Og som det fremgik af dialogen under hr. Mattias Tesfayes oplæg, er det jo fuldstændig rigtigt, at det teknisk set ligger uden for folkeskolen, men der er dog en fuldstændig tæt sammenknytning mellem de sprogprøver, der ligger i folkeskolen, og det at indføre en deltagerbetaling, som jeg synes er utrolig betænkelig og slet ikke forstår at partierne vil bevæge sig ind på.
Der er altså helt generelt manglende lydhørhed over for dem, der kender skolen rigtig godt – en manglende lydhørhed, der også går igennem i forhold til indgrebet over for de frie skolers frihed, en manglende lydhørhed i forhold til de alvorlige konsekvenser, det vil have at indføre økonomiske sanktioner mod forældrene.
For forslaget indebærer jo ikke bare, at forældrene skal betale for ekstra sprogundervisning, men også, at de kan komme til at betale gennem fratagelse af børne- og ungeydelsen, hvis deres børn har et for højt fravær.
Vi synes, at forslaget her er dybt, dybt problematisk.
Vi synes, det er problematisk, at man er indstillet på at lukke folkeskoler hen over hovedet på både forældrebestyrelser og kommunalbestyrelser.
Og alt i alt er der efter vores opfattelse tale om et forslag, der vel først og fremmest er drevet af signalpolitik, men som desværre langt fra kun får den symbolske karakter, men vil få alvorlige negative konsekvenser for mange elever og for mange skoler.
Og derfor kan Enhedslisten ikke støtte forslaget.