runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Uffe Elbæk (ALT), 2018-10-04:
Det har vi jo gjort.
Vi synes, at friskolerne spiller en helt afgørende rolle i den måde, vi tænker uddannelse og læring på i Danmark.
Det er det samme med højskolerne og efterskolerne.
For os er det en vigtig institution og en vigtig måde at organisere vores skolesystem på.
Når det så er sagt, har vi jo også ambitioner på folkeskolens vegne.
Jeg ønsker dybest set, at de enkelte folkeskoler har samme frihedsgrader som de frie skoler.
Jeg ser meget gerne, at vi slipper den offentlige sektor fri og dermed institutionerne fri, og det er helt ned på skoleniveau, så skolerne selv kan definere – som jeg også sagde i min tale – eksamensformer og undervisningsformer.
Jeg ønsker et meget, meget mere frit Danmark, selvfølgelig inden for den solidariske ramme, som vi tror på i Alternativet.
Carl Holst (V), 2018-10-04:
Det er fuldt bevidst, at jeg påpeger det, for jeg kunne selvfølgelig også have peget på noget af det, hvor jeg er direkte uenig, men vi fokuserer så på det positive i det samarbejdende folkestyre.
Det vil sige, at Alternativet støtter det, regeringen har gjort med koblingsprocenten, som forbedrer muligheden for at have friskoler.
Alternativet er uenig med de andre partier i rød blok, der i den grad har kritiseret det, og sidst, men ikke mindst, støtter Alternativet regeringens folkeskoleudspil om de selvejende styringsrettigheder, som er et forsøg i kommunerne.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-10-04:
Jeg tror, at det mest var en konstatering.
Jeg hørte ikke noget spørgsmål.
Naser Khader (KF), 2018-10-04:
Tak for en meget højtravende tale, der handler om drømme og frihed.
Jeg er sådan lidt nysgerrig: Er der ikke grænser for mangfoldighed og for frihed?
Hvor går grænsen?
Er alt lige?
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig ordføreren bliver lidt mere konkret om.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-10-04:
Jamen grænsen går ved vores lovgivning.
Længere er den ikke.
Det er det, der er grænsen for mig.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-10-04:
Så det skal forstås på den måde, at hr. Uffe Elbæk ikke vil støtte nogen, men hr. Uffe Elbæk vil gerne udtrykke mistillid til nogle.
For det er da en lidt mærkelig og barok måde at se Folketingets arbejde på, altså at man godt vil være imod nogle; man vil ikke være for andre , men man vil bare gerne være imod.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-10-04:
Spørgsmålet er vel ikke, om der er behov for at importere arbejdskraft, der er billigere.
Jeg deltog jo som sagt i Debatten i tirsdags og stod med hr. Kristian Jensen på den ene side og hr. Anders Samuelsen på den anden.
Det var meget uvant for mig at stå lige nøjagtig med den opbakning.
Men det gjorde jeg jo, for jeg rent faktisk synes, at det udspil, der er kommet fra regeringen, er rigtigt.
Jeg synes, at vi skal tage virksomhedernes behov alvorligt, under forudsætning af – og det er det, der er vigtigt at understrege for Alternativet – at man har overenskomster, altså at man fuldstændig lever op til de spilleregler, der er på det danske arbejdsmarked, som vi kender det i dag.
Det er det ene, der skal siges.
Det andet, der skal siges, er, at vi selvfølgelig skal opkvalificere alle de gode borgere, der bor i Danmark i dag, og som ikke har et job.
Selvfølgelig skal vi sørge for, at vi laver særlige uddannelsesforløb, praktikforløb, hvad ved jeg.
Men jeg tager bare virksomhedernes behov alvorligt.
Derfor var jeg enig, og det er jeg stadig væk.
Jeg er enig i det, som regeringen er kommet med.
Sådan er det.
Det kan jeg svare meget hurtigt på: Ja.
Vi vurderer i Alternativet alt på tre bundlinjer: den grønne, den sociale og den økonomiske, og der skal stå sorte tal på alle tre.
Det, som spørgeren fokuserer på her, er jo den sociale bundlinje: Hvad gør vi i et samfund, hvor vi får flere ældre?
Hvordan sikrer vi bedre normeringer i vores daginstitutioner?
Hvordan sikrer vi et bedre uddannelsessystem?
Alt det er da selvfølgelig noget, som vi tager dybt alvorligt, I august måned kom vi jo med vores regeringsprogram, og hvis spørgeren har tid og lyst, kan man kigge på det, og så kan I se, hvor meget vi rent faktisk prioriterer de områder, som der bliver refereret til.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-10-04:
Jeg tænker, at ordføreren, når vi nu står her og taler sammen, og frem for at jeg skal finde regeringsprogrammet frem for Alternativet, måske i stedet for vil være venlig at oplyse mig om, hvordan man tænker man vil løse problemet med den demografiske udvikling på ældreområdet.
Hvis SF igen stiller et forslag i Folketingssalen om, at man afsætter det nødvendige budget til at følge den demografiske udvikling i forhold til ældreplejen, svarende til 6 mia. kr., kan jeg så forstå, at Alternativet vil stemme for forslaget?
Uffe Elbæk (ALT), 2018-10-04:
Ja, umiddelbart har vi lyst til at forholde os fuldstændig stringent til den problemstilling.
Vi synes jo, at velfærden har været under pres og også under unødigt pres.
Regeringen 2-procentsbesparelser på en række områder er vi fuldstændig stik imod, og vi vil gøre op med det.
Det var også derfor, jeg sagde til en anden spørger i forhold til kontanthjælp og i forhold til integrationsydelse og 225-timersreglen, at vi ønsker at føre det tilbage til, hvad det var, og vi tager det dybt alvorligt.
Merete Scheelsbeck (KF), 2018-10-04:
Alternativet har jo fremlagt en 38-punktersplan i »Det næste Danmark«, og eftersom folketingsvalget nærmer sig, skal danskerne jo også snart tage stilling til, hvor de skal sætte deres kryds.
Derfor har jeg et uddybende spørgsmål til et af forslagene.
Forslag 21 handler om det såkaldte nysgerrighedsår.
Alle på arbejdsmarkedet skal hvert tiende år have mulighed for at tage fri 1 år til at uddanne sig eller til eftertænksomhed.
I den forbindelse vil jeg gerne høre, hvordan Alternativet forholder sig til, hvad det vil betyde for alle de hårdtarbejdende sosu'er, sygeplejersker, lærere, læger, som allerede i dag siger, at de får rigtig travlt, hvis hver tiende af deres kolleger lige pludselig forlader dem.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-10-04:
Allerførst vil jeg bare gerne præcisere, hvad det er for et oplæg, der bliver refereret til.
Det er et debatoplæg, som Alternativet er kommet med, og som siger, at hvis vi nu ikke tænker på økonomi, hvis vi ikke tænker på i dag, men tænker på om 30, 40 år, hvad er det så for nogle spørgsmål, vi skal rejse?
Og der foreslår vi så et nysgerrighedsår – og hvem vil ikke gerne have det?
Jeg ved, at der nærmest er blevet lavet gallupundersøgelser om det, og danskerne vil gerne have et nysgerrighedsår.
Så det, vi ønsker, er et Danmark, som er organiseret på den måde, at vi bliver ved med at blive klogere igennem hele livet.
Og det var det, der lå i oplægget.
Det er det, vi ønsker på den lange bane.
Merete Scheelsbeck (KF), 2018-10-04:
Tak for det.
Jamen hvem vil ikke gerne have fri ½ år til at gøre, hvad man vil?
Jeg vil sådan set bare gerne høre, hvordan det skal finansieres.
Så kan man sige, at det bare er visionært og noget, man tænker man måske vil gøre og gerne vil arbejde hen imod.
Men hvis vælgerne skal forholde sig til det, skal de jo egentlig også have lov til at kunne forholde sig til, hvordan I vil finansiere det.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-10-04:
Jo, men det, jeg bare gerne i al ydmyghed og i respekt for andre vil sige, er, at der som sagt bliver refereret til et debatoplæg om, hvordan vi godt kunne forestille os at Danmark ser ud om 30 år.
Altså, hvis det var et spørgsmål til det regeringsprogram, vi ville være kommet ud med i august måned, der sagde, hvad der ville ske, hvis vi fik nøglerne til Statsministeriet, så ville det jo være fuldstændig i orden at stille det spørgsmål.
Men jeg er jo så gammel, at jeg i slutningen af 1980'erne har oplevet, at arbejdsmarkedets parter i en periode, hvor der var høj arbejdsløshed, gennemførte et program, der hed Giv lov til orlov, og hvor mennesker, der var i arbejde, gik ud af deres jobfunktion, hvorimod arbejdsløse kom ind og fik lov til at overtage det.
Det var noget, som arbejdsmarkedets parter fik organiseret sammen, og det er nok noget i den stil, som det her også vil handle om.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-10-04:
Tak, hr. formand.
Jeg vil da gerne kvittere for hr. Uffe Elbæks indlæg om specielt det miljøpolitiske – biodiversitet, udledning af CO2 og NOx, grøn omstilling og vedvarende energi.
Det er jo sådan set nogle ting, som jeg mener ingen partier her i Folketinget skal have patent på.
Der er jo ikke nogen, der går ind for flere sprøjtegifte og mindre økologi.
Jeg tror faktisk, det er lige nøjagtig omvendt for de fleste.
Men jeg har bidt mærke i, at i forbindelse med at man den 26. juni bekendtgjorde, at hr. Uffe Elbæk gik efter statsministerposten, kunne man læse på Twitter – jeg gemte det den dag, for jeg syntes faktisk, det var lidt sjovt: Kommende valgperiode er sidste chance, hvis vi skal bremse klimaforandringerne.
Derfor peger vi på Uffe Elbæk som vores statsministerkandidat.
Vi vil magten, og vi vil forandre magten.
Men det, man siger, er, at det altså er sidste chance, hvis vi i Danmark vil ændre på klimaet.
Er det så helt tabt – hele den grønne omstilling og vedvarende energi og den måde, Danmark udvikler grønne innovative arbejdspladser på osv.?
Er det tabt, hvis man ikke vinder valget?
For det er jo det, vi kan læse.
Stine Brix (EL), 2018-10-04:
God eftermiddag, hr. Uffe Elbæk.
Jeg vil gerne spørge til Alternativets holdning til import af udenlandsk arbejdskraft.
For jeg sad hjemme i min sofa tirsdag aften og så den her partilederdebat, og jeg undrede mig, da Uffe Elbæk sagde ja til, at det skulle være nemmere og billigere at importere f.eks. rengøringsmedarbejdere fra Filippinerne og Bangladesh, og også argumenterede for at sænke den her beløbsgrænse. For mig at se handler arbejdsgivernes ønske om én ting, nemlig at øge presset på lønningerne her i Danmark.
Og Alternativet og Enhedslisten har jo sammen afvist en lang række såkaldte reformer, som for mig at se har haft præcis det samme formål, nemlig at øge udbuddet af arbejdskraft, at skabe en mere rå konkurrence om de job, der er her, blandt lønmodtagerne, og presse lønnen.
Faktisk er vi jo gået i den modsatte retning og har sagt, at vi synes, at der var behov for, at man fik en kortere arbejdsuge.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge, hvad det er, der gør, at Alternativet tænker, at der er behov for at gøre det billigere at importere arbejdskraft.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-10-04:
Jeg bliver helt glad: Der er en fokusgruppe.
Det er fantastisk.
Nej, vi har ikke fokusgrupper i Alternativet.
Vi bruger simpelt hen ikke fokusgrupper.
Velkommen til jer.
Når det handler om de spørgsmål, spørgeren stiller, så kan jeg godt forstå, at spørgeren rejser spørgsmålene, men han får bare ikke nogen svar.
Hans Andersen (V), 2018-10-04:
Hr. Uffe Elbæk har vel ikke forestillet sig, at vælgerne ikke skulle involveres i det her – eller er det kun noget, der foregår i fokusgrupperne?
Er det spørgsmålet om kvoteflygtninge, der er den grønne linje?
Er det spørgsmålet om kontanthjælpsloftet, der er den grønne linje?
Hvad er de grønne linjer?
Det synes jeg da at hr. Uffe Elbæk skylder at fortælle fokusgruppen, som nu sidder deroppe på tilhørerpladserne, og seerne og os andre.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-10-04:
Jamen jeg tror, at alle partier har nogle politiske smertegrænser for, hvad man vil være med til, eller hvad man ikke vil være med til.
Den diskussion foregår i alle partier.
Med al symbolik siger vi, at hos os er det grønne linjer.
Som sagt holder vi de grønne linjer for os selv.
Det er det, vi kalder grønne linjer.
Jeg kan godt lide det – det er rigtig godt!
Det er det, demokratisk debat handler om, og det er lige, som det skal være.
Og heldigvis kan man, synes jeg, med det, der sker lige nu, bl.a. med regeringens udspil om elbilerne eksempelvis, eller den vedtagelsestekst, som oppositionen er kommet med,
mærke, at de grønne ambitioner i den grad er på vej det rigtige sted, nemlig opad.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-10-04:
Nej, nej, jeg har lidt taletid endnu, tak!
Der var det hr. Uffe Elbæk selv, som kom med de blomstrende ord om, at det er sidste chance.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-10-04:
Jamen så vil jeg sige, at det nok er en lidt stram redigering.
Men det, der i hvert fald lå i budskabet, var, at videnskaben siger, at inden for den næste regeringsperiode på 4 år skal der træffes alle de afgørende beslutninger, i forhold til at vi ikke tipper den her klode ud over kanten.
Og det vil sige, at det egentlig er, uagtet om jeg bliver statsminister eller ej.
Den statsminister, som kommer til at sidde ovre i Statsministeriet, kommer til at sidde i en valgperiode, hvor man skal træffe nogle fuldstændig afgørende prioriteringer på det grønne område, og det var det, der var meningen med den twitterbesked.
Hans Andersen (V), 2018-10-04:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg noterede mig, at vi skal flyve mindre og kysse mere.
Og som far til fem, også til små børn, så bliver det med at flyve ikke til så meget, og det med at kysse gør jeg meget gerne.
Men det er jo ikke ensbetydende med, at man synes, at det så er Alternativet, man skal stemme på.
Men det står jo lysende klart nu, at Alternativet stiller med en statsministerkandidat.
Så er jeg bare nysgerrig på det her med de grønne linjer i øvrigt.
For det kan vel ikke være sådan, at man ikke ønsker at fortælle seerne, fokusgruppen, der sidder på tilhørerpladserne, eller os her i salen, hvad de grønne linjer er, og hvad de går ud på?
Uffe Elbæk (ALT), 2018-10-04:
Vi har nogle helt klare regler for, hvordan man bliver statsborger i Danmark, og dem står jeg fuldstændig vagt om.
Jeg ved ikke helt, hvad spørgeren indikerer.
Men det, som jeg altid vil stå op for, er de beslutninger, der bliver truffet herinde i den her sal.
Det er det, der definerer vores fælles spilleregler.
Morten Østergaard (RV), 2018-10-04:
Man fristes jo til at vente nogle måneder, for hvis det er gået fra 90 mia. kr. til 32 mia. kr. hen over sommerferien, så er det måske værd lige at trække vejret og se, hvad prisen egentlig bliver til sidst.
Men altså, jeg synes i hvert fald, det er interessant med den hjælpepakke til det landbrug, som siden afslutningsdebatten jo har vist, hvor sårbart det er over for klimaforandringer.
Efter en meget tør sommer er der rigtig mange landbrug, som har svære problemer med økonomien, og det udstiller jo egentlig, at der er mange, som er lige på kanten, og at vi derfor har brug for mere bæredygtighed, ikke bare i miljømæssig, men også i økonomisk forstand.
Hvad var det så, man blev enige om fra regeringens side, og som jeg da tror vi vil tilslutte os?
Det var jo, at man ville bruge 100 eller 125 mio. kr., tror jeg det var, på at udtage sårbare jorder.
Så i den tid, der er gået, siden vi diskuterede det sidst, er Liberal Alliance jo gået med på tankegangen.
Vi har taget det første skridt med den hjælpepakke, der er lavet; for 125 mio. kr. skal der udtages jorde.
Og det er det, vi lægger op til, altså at fortsætte år for år.
Ja, vi foretrækker at bruge landbrugsstøtten til det, men ellers må vi jo finde andre veje.
Carsten Bach (LA), 2018-10-04:
Tak for svaret, eller hvad vi nu skal sige det er.
En anden del af Det Radikale Venstres landbrugsudspil er jo at omlægge en anden tredjedel af vores landbrugsareal til økologi.
Og jeg ved ikke, om Det Radikale Venstre mener, at de er bedre end f.eks. Arla til at vurdere, hvad markedsandelen af økologi er.
Men mig bekendt tager Arla ikke i øjeblikket nye økologiske mælkeproducenter ind, fordi vi sådan i mere eller mindre bogstaveligste forstand er ved at drukne i økologisk mælk.
Så det kunne måske være rart at høre, om hr. Morten Østergaard mener, at vi herinde i Folketinget og hr. Morten Østergaard selv og Det Radikale Venstre er bedre til at forudse markedsudviklingen, end f.eks. Arla og andre fødevareproducenter er.
Morten Østergaard (RV), 2018-10-04:
Altså, jeg tror, at hvis man kigger på det over tid, er efterspørgslen efter økologiske varer kun gået en vej.
Men ikke desto mindre – som jeg også sagde i min tale, og det ligger i det program, vi lige har præsenteret, »FREMAD« –
er det, vi ønsker samlet set for de to tredjedele af landbruget, der er tilbage, at det er giftfrit, og at det er klimavenligt.
Vi er helt opmærksomme på, at der er en række konventionelle landmænd, der faktisk gør en ihærdig indsats for at blive mere cirkulære og blive mere klimavenlige og reducere deres forbrug af sprøjtegifte, og derfor, kan man sige, er vores mål egentlig samlet for de to tredjedele, at de ud fra en samlet betragtning er klimavenlige.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-10-04:
Tak for det, og også tak på SF's vegne for nogle fine visioner på det grønne område og på børnenes vegne.
Det er prioriteringer, som SF deler.
Man kan jo ikke nå alt på 10 minutter, så jeg tænker, at der måske også er plads til at stille nogle spørgsmål om det, der handler om den sidste del af livet.
Altså, Dorte havde for nylig en nattevagt, hvor hun skulle udføre opgaver på 8½-times visiteret ældrepleje, og så skulle hun køre 125 km foruden det.
Det skulle hun alt sammen gøre på 8 timer.
Sådan ser arbejdspresset ud i ældreplejen dag efter dag.
Sådan skal Dorte i øvrigt arbejde, til hun bliver 72 år.
Det er ikke realistisk.
Så jeg vil rigtig gerne høre, hvad De Radikales bud er til de mange erhvervsuddannede, som knokler, og som bliver nedslidte, når det er sådan, at man fastholder en pensionsalder på 72 år.
Er det sådan, at De Radikale vil være med til at sænke pensionsalderen?
Morten Østergaard (RV), 2018-10-04:
Nej, vi har ikke noget forslag om at sænke pensionsalderen, men når der nu lige præcis bliver spurgt til de nedslidte, så er vi jo det parti i Folketinget, som har den mest lempelige politik.
Vi vil jo give mulighed for, at folk, som ikke længere er i stand til at passe det arbejde, de har, uden yderligere arbejdsprøvning kan få lov at trække sig tilbage 5 år før pensionsalderen, altså også før den nuværende efterlønsalder.
Det er, fordi vi godt kan se, at der er nogle, for hvem den generelt stigende levealder ikke gør sig gældende på samme måde.
Der er nogle, der er ude af stand til at passe deres arbejde til den pensionsalder, som bliver gradvist højere.
Der vil vi gerne målrettet sætte ind.
Men skal vi gøre noget i ældreplejen og alle de andre steder, hvor man løber for hurtigt, så får vi jo brug for folk til det.
Det er derfor, at jeg også sagde i min tale, at det jo ikke nødvendigvis er ressourcerne, vi mangler, men det er faktisk folkene.
70 pct. af landets kommuner har oplevet, at det er blevet sværere at rekruttere til ældreplejen.
FOA taler selv om risikoen i de kommende år for, at man kommer til at mangle folk.
Så vi har brug for at skabe vilkår, der gør, at man kan blive så lang tid som muligt.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-10-04:
Altså, det er jo rimelig åbenlyst, fordi rigtig mange forskere forklarer os, at uligheden i sundheden stiger og stiger.
Det grænser næsten til arrogance, når jeg hører ordføreren sige, at for nogle medarbejderes vedkommende skal de arbejde, indtil de segner, mens vi andre kan få lov til at leve et let arbejdsliv, hvor vi ikke bliver nedslidte, og så kan vi gå på pension og have nogle gode år i alderdommen.
Har vi ikke alle sammen ret til nogle gode år i alderdommen, hvor vi ikke er slidte og afhængige af medicin og behandling og sygehuse, men faktisk også kan nyde det gode liv, når vi er færdige med at yde vores?
Morten Østergaard (RV), 2018-10-04:
Jo, det har vi, og det, vi jo kan se med de reformer, der er indført på tilbagetrækningsområdet, er, at de virker i den forstand, de var tænkt, nemlig at folk arbejder lidt længere.
Det gør jo så, at vi har et råderum i de kommende år, som vi kan prioritere.
Vi plejer at være enig med SF om at bruge penge på f.eks. uddannelse.
Det, der er lidt problematisk, er jo, at man i alle årene var imod de tiltag, der gjorde, at dem, der var raske, skulle arbejde lidt længere.
Men i dag er man glad for, at råderummet er der, og man henholder sig til det, i alt hvad man i øvrigt gør.
Det, jeg siger, er, at lad os nu give en fremstrakt hånd til dem, der reelt er nedslidte, dem, der ikke kan passe det arbejde, de har i dag, uden arbejdsprøvning og alt mulig andet, sådan at de kan få lov at trække sig tilbage.
Og så lad os, som kan, blive lidt længere.
Naser Khader (KF), 2018-10-04:
Nu har vi hørt flere i dag fortælle om dem, de har mødt ude i virkeligheden.
Er der planer om andre udflugter?
Morten Østergaard (RV), 2018-10-04:
Jeg synes jo, hr. Kenneth Kristensen Berths indlæg taler fuldstændig for sig selv.
Det lykkedes jo på 30 sekunder plus det løse at få bekræftet lige præcis det, jeg sagde, altså at det, man er ude efter, er at yppe kiv og mistænke folk, uanset hvem de er, for at være, hvad var det, voldtægtsforbrydere og alt muligt andet.
Jeg hørte også godt hr. Kristian Thulesen Dahl på Dansk Folkepartis årsmøde sige det stik modsatte af det, hr. Kenneth Kristensen Berth sluttede med her, nemlig at det ikke handler om, at folk, hvis de har lyst og vilje til det og kan integreres, må blive her, men at der, uanset hvem de er, hvis bare de har en bestemt religion, så er for mange af dem.
Og det er jo forskellen.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-10-04:
Se, så sammenhængskraftens største fjende er Dansk Folkeparti, ifølge hr. Morten Østergaard.
Det synes jeg er interessant.
Jeg ved ikke, om hr. Morten Østergaard fulgte interesseret med i Dansk Folkepartis årsmøde her for nogle uger siden.
Jeg kan garantere dig for, at alle de indvandrere, som tager det her samfund til sig, med hjerte, med mæle, med glæde og begejstring, er vi åbne over for i Dansk Folkeparti.
Men dem, som vi ikke er åbne over for, er alle dem, som hr. Morten Østergaard gerne vil være kammerater med, alle de islamister, som hr. Morten Østergaard ikke vil gøre noget for at stoppe, alle de potentielle voldtægtsforbrydere, der kommer til vores land, alle de mennesker, som vi forsøger at holde ude.
De mennesker, der er her i dag, som er kommet fra andre lande, er da selvfølgelig vekommen til at tage vores samfund til sig.
Men det skal da ske på de præmisser, som er gældende i vort land.
Det skal da ikke ske betingelsesløst, og det er det, der ligger i den radikale retorik, det er det, der ligger i den radikale essens: Der stilles ikke nogen betingelser, alle er bare velkomne.
Morten Østergaard (RV), 2018-10-04:
Jeg synes, det er meget godt, at hr. Kenneth Kristensen Berth starter med at sige, at hvad skal man med fjender, når man har den slags venner, havde jeg nær sagt, efter at hr. Kristian Thulesen Dahl stod heroppe og sagde, at efter næste valg skal den statsminister, han selv har bragt til magten, gå af, og der skal være dronningerunde.
Altså, det kan ligesom ikke blive mere ultimativt.
Men i forhold til spørgsmålet vil jeg vove den påstand, at i de sidste to årtier er der ikke meget, der har splittet i Danmark, som den kurs, der har været forfulgt fra Dansk Folkeparti, og det er jo egentlig derfor, jeg sætter tingene så skarpt op, som jeg gør.
Vi har brug for at samles som nation, vi har brug for sammenhængskraften, men det får vi jo ikke, når det eneste, man bruger sin tid på, er at grave grøfterne dybere og dybere og sætte splid imellem befolkningsgrupper, så vi oplever, at unge mennesker, der aldrig har boet andre steder end i Danmark, slet ikke kan få lov til at blive opfattet som danske.
Det udfordrer sammenhængskraften, men den udfordres bl.a. af Dansk Folkeparti.
Jeg synes, vi skulle række hånden ud og sørge for, at vi var et land, hvor vi ikke bare levede ved siden af hinanden, men også levede sammen, uanset hvem vi var.
Carsten Bach (LA), 2018-10-04:
Hr. Morten Østergaard fra Det Radikale Venstre fremlagde jo før sommerferien et i bogstaveligste forstand radikalt landbrugsudspil, og hr. Morten Østergaard og jeg udvekslede også bemærkninger om det i afslutningsdebatten tidligere på året.
Det Radikale Venstre foreslår faktisk at tage en tredjedel af al landbrugsjord ud af drift i Danmark, og sidst vi udvekslede ord om det, tror jeg jeg anslog det til at have en pris på ca. 90 mia. kr.
Nu har Miljø- og Fødevareministeriet så prissat det til mindst 32 mia. kr., og det er sådan set en del penge, og dertil kan man så lægge reducerede eksportindtægter og tabte arbejdspladser
Hvor er det, Det Radikale Venstre vil finde alle de penge?