runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2024-02-20:
Jeg tror egentlig ikke, det er så vanskeligt at få lavet de beregninger.
Eksempelvis havde vi jo ved bandeforhandlingerne her i efteråret hele drøftelsen om ydmygelsesvold, og på bare et par dage blev der oversendt beregninger for, hvad det ville koste, hvis man reelt hævede straffene for ydmygelsesvold.
Så hvis man gør forsøget, tror jeg egentlig, at man hurtigt vil få et svar.
Jeg tror bare, at jeg vægrer mig imod, at man hver eneste uge sender et nyt forslag i Folketingssalen, som vi så skal diskutere, uden at sørge for at få det gennemarbejdet lidt mere og uden at sørge for, at forslagene ikke bliver indbyrdes modstridende.
Jeg er glad for, at Dansk Folkeparti tager den opfordring til sig, for det var kærligt ment.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-20:
Tak til fru Mai Mercado.
Jeg er glad for Det Konservative Folkepartis opbakning.
Jeg deler ordførerens ambition om helt generelt at gøre noget ud af sine forslag, men det ville måske være en kende ambitiøst at forvente af Dansk Folkeparti, at vi skulle kunne fremlægge samlede beregninger for omkostningerne ved at indføre hårdere straffe over hele linjen.
Det er jo reelt set kun nogle beregninger, som regeringen kan lave, og som de nok ikke er villige til at dele med Dansk Folkeparti.
Men jeg skal tage det generelle ønske om mere velformulerede og længere forslag til efterretning.
Jeg synes nu, det er et meget velformuleret og ordentligt forslag, der handler om at sikre danskernes tryghed og sikkerhed i deres eget land.
Jeg vil stille et meget konkret spørgsmål til Radikale Venstres ordfører: Er Radikale Venstre enig i, at hvis tre udlændinge gruppevoldtager en 15-årig pige, skal de ikke kun have 3 års fængsel?
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-20:
Regeringen og NSK og myndighederne følger hele tiden med i den udvikling, der også er på den anden side af Øresund.
Det er klart, at der er forskel på, om der er en konstant og vedvarende transport af mennesker, våben, materiel, ulovligheder over grænsen fra Sverige, som har karakter af organiseret kriminalitet, eller ej, og hvilket omfang det antager.
Det er jo hele tiden noget, der udvikler sig, og noget, vi selvfølgelig følger med i.
Hvis det måtte blive nødvendigt, er vi også parate til at genindføre grænsekontrollen, ja.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-20:
Altså, først er der ikke nogen konkret trussel i forhold til den dansk-svenske grænse, og det er vurderingen, at der ikke er nogen sammenkædning mellem bandekonflikten og kriminalitetsmønsteret i Danmark.
Siden siger ministeren så, at det er NSK's vurdering, at der foregår samarbejde om alvorlig kriminalitet mellem danske og svenske kriminelle grupper og netværk, og at de opholder sig i Danmark med jævne mellemrum.
De to svar kan da ikke forenes på nogen som helst måde.
Hvad er det for en udvikling, der er sket over de 2 måneder, og er det noget, der gør, at regeringen overvejer at genindføre grænsekontrollen mod Sverige?
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-20:
Jeg talte overhovedet ikke usandt den 11. oktober.
Men det er jo klart, at det er en udvikling, der hele tiden pågår.
For at kunne gennemføre midlertidig grænsekontrol skal der være en trussel, som også nødvendiggør en sådan grænsekontrol, og det er den, vi lige nu har begrundet over for Europa-Kommissionen, bl.a. med den immigrationskrise, som pågår, terrortruslen, særlig fra eventuelle vandrende terrorister, løsladte terrorister fra fremmede nationer i Mellemøsten, der kan bevæge sig op mod Europa, og selvfølgelig også den konflikt, der p.t. udspiller sig i Mellemøsten.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke kan genindføre grænsekontrollen mod Sverige, hvis vi finder det nødvendigt, ligesom vi gjorde det i august sidste år.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-20:
Tak for det.
Regeringen valgte for nylig at fjerne grænsekontrollen mod Sverige, og det er, samtidig med at Sverige er ved at kollapse i bandekriminalitet med drabsbølger og bombeattentater.
Derfor stillede Dansk Folkeparti den 11. oktober et mundtligt spørgsmål om ansvarligheden i at fjerne grænsekontrollen mod Sverige, og ministeren svarer her, at der ikke er nogen konkret trussel i forhold til den dansk-svenske grænse, og svarer ordret: »... er det NSK's vurdering, at der ikke er en sammenkædning mellem den bandekonflikt, vi ser i Sverige, det kriminalitetsmønster, vi ser i Sverige, og så, hvad der foregår i Danmark.«
Jeg spørger straks herefter ministeren skriftligt ind til det samme og får 2 måneder senere et svar, der lyder som følger: »Det kan dog oplyses, at det er NSK’s vurdering, at der foregår samarbejde om alvorlig kriminalitet mellem danske og svenske kriminelle grupper og netværk, og at svenske kriminelle med tilknytning til svenske kriminelle netværk ad flere omgange har opholdt sig i Danmark.
NSK har ikke oplysninger om, hvor mange svenske bandemedlemmer der har krydset Øresundsbroen de sidste fem år.
NSK kan dog oplyse, at der løbende tilgår oplysninger om, at danske og svenske køretøjer relateret til danske og svenske kriminelle grupper og netværk krydser grænsen mellem Danmark og Sverige.«
Spørgsmålet er derfor til ministeren, om ministeren talte usandt i Folketinget den 11. oktober, eller om der skete en meget voldsom udvikling på de 2 måneder, hvor jeg ventede på mit skriftlige svar.
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-20:
Tak for ordet, formand.
Tak endnu en gang til Dansk Folkeparti for at have fremsat det her beslutningsforslag.
Lad mig indlede med at slå fast, at der ikke må herske nogen tvivl om, at danskernes tryghed er en kerneprioritet for regeringen.
Jeg er enig med forslagsstillerne i, at en stærk og robust indsats i grænseområdet selvfølgelig er helt afgørende.
Samtidig skal kontrollen i grænseområdet tilrettelægges på en måde, som er til mindst mulig gene for ganske almindelige borgere, som bor og arbejder i grænseområdet.
Regeringen følger situationen i grænseområderne tæt, og regeringen er også klar til at træffe de nødvendige foranstaltninger ved grænsen for at sikre danskernes tryghed.
Den danske grænseindsats er desuden allerede i dag understøttet teknologisk.
Det indebærer bl.a. en øget anvendelse af automatisk nummerpladegenkendelse, også kaldet anpg, og på sigt også øget anvendelse af droner.
Det er Rigspolitiets vurdering, at den omlagte grænseindsats skaber bedre rammer for en styrkelse af politiets efterforskning af grænseoverskridende kriminalitet, samtidig med at det går mindre ud over trafikken over grænsen.
Det beslutningsforslag, vi behandler i dag, pålægger regeringen inden udgangen af indeværende folketingsår at tage initiativ til en permanent grænsekontrol ved de danske grænser.
Danmarks deltagelse i Schengensamarbejdet er til hinder for en permanent grænsekontrol på de indre grænser, og det kan jeg da også konstatere at forslagsstillerne er bekendt med.
Det er selvfølgelig regeringens holdning, at Danmark skal leve op til sine internationale forpligtelser, herunder sine forpligtelser efter Schengenreglerne.
Regeringen kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Det er min klare opfattelse, at Danmark ikke kan stå alene i kampen mod grænseoverskridende kriminalitet og illegal indvandring.
Derfor er Schengensamarbejdet et samarbejde, regeringen ønsker at være en del af.
Samtidig vil jeg gerne understrege, at regeringen altid er klar til at træffe de foranstaltninger, der skal til for at sikre danskernes tryghed.
Det gælder også ved grænsen.
Det så vi f.eks. i forbindelse med den skærpede grænseindsats mod Sverige i august sidste år.
Jeg vil gerne gentage, at den danske grænseindsats allerede i dag gør brug af teknologiske virkemidler.
Som nævnt gennemførte regeringen sidste år en omlægning af grænsekontrollen, som sikrer en endnu mere teknologisk intelligent grænsekontrol.
Regeringens holdning er altså meget klar: Regeringen er altid parat til at træffe de nødvendige foranstaltninger ved grænsen for at sikre danskernes tryghed, men regeringen kommer ikke til at bryde med sine internationale forpligtelser.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2024-02-20:
Jeg ved ikke, om det, når ordføreren taler om venstrefløjen, er os i Alternativet, ordføreren refererer til.
Vi er grønne.
Men vi sætter spørgsmålstegn ved, om strengere straffe virker.
Vi forstår godt Dansk Folkepartis mening med det her og anerkender også ønsket om lov og orden, men jeg vil henvise til Justitsministeriets forskning, som faktisk siger, at der er studier, der viser, at strengere straffe som f.eks. afsoning i fængsel kan føre til, at gerningsmænd bliver mere tilbøjelige til at begå kriminalitet igen.
Kan det ikke være en ulempe ved det her forslag, hvis vi faktisk producerer flere kriminelle ved at forhøje straffene?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-20:
Grænsekontrol er et emne, der altid har været en hjertesag for Dansk Folkeparti.
Vi lever i en urolig tid, hvor sikkerhed og kontrol ved vores grænser er afgørende for at beskytte vores land og vores værdier.
Det er essentielt, at vi har en stærk og effektiv grænsekontrol for at bekæmpe kriminalitet såsom smugling, ulovlig indvandring og terrorisme.
Det er trusler mod både vores sikkerhed, vores tryghed og vores sociale sammenhængskraft.
Det er vores faste overbevisning, at Danmarks grænser skal beskyttes og kontrolleres.
Vores forslag til grænsekontrol er ikke kun et spørgsmål om at sætte en stopper for ulovlig indrejse og kriminalitet.
Det handler om at sikre, at Danmark forbliver et trygt og sikkert hjem for sine borgere.
Kernen i vores forslag er en systematisk, teknologisk og analysebaseret tilgang, som drager fordel af erfaringer fra andre lande og også styrker samarbejdet med vores naboer i Europa.
Det er afgørende, at vi ikke står alene, men arbejder sammen om at beskytte vores fælles ydre grænser, samtidig med at vi respekterer behovet for national kontrol.
Migranter skal kunne afvises direkte ved grænsen med begrundelsen om, at man ikke kan betragtes som forfulgt, i stedet for at vi senere, som det ofte sker, hænger på folk, der ikke vil udrejse, selv om de ikke engang har beskyttelsesbehov.
Vi har brug for at kontrollere vores grænse, så Danmark kan forblive et trygt og sikkert land.
Tak for ordet.
Det er jeg fuldstændig enig med ordføreren i, og hvis man bare tænkte eksemplet til ende og sagde, at så lader vi være med at straffe nogen for at begå kriminalitet, eksempelvis den særlig hårde personfarlige kriminalitet, bilder jeg mig ikke ind, at de personer, der udsætter folk for den slags forbrydelser, ville blive mindre kriminelle af den grund.
Så det er jeg enig med ordføreren i.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-02-20:
Nu har jeg gentagne gange hørt på, at den her rapport fra Justitsministeriet siger, at folk bliver værre af at blive sat i fængsel.
Derfor spørger jeg ordføreren, om han er enig i følgende betragtning: Når man sammenligner folk, der ryger i fængsel, med de folk, som får fodlænke, eller de folk, som får en betinget dom, er der i sidstnævnte kategori nok tale om lidt pænere kriminelle, der ikke i så høj grad vender tilbage til kriminalitet som dem, der ryger i fængsel, og at det selvfølgelig bærer konklusionen om, at det ikke kan svare sig at smide folk i fængsel.
Det er efter min mening lidt at bøje sandheden.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-20:
Vi kombinerer gerne et fængselsophold med en eller anden resocialiserende indsats, der er effektiv.
Vi er ikke modstandere af resocialisering, men vi er bestemt modstandere af ikke at straffe folk for kriminalitet.
Det vil sende et helt forkert signal til ofrene.
Nu nævnte jeg en masse eksempler på små unge piger, der er blevet voldtaget, og folk, der er blevet slået ned på åben gade – hvad for et signal ville det ikke sende til de folk, der er blevet udsat for den form for kriminalitet, hvis vi ikke sender de folk, der har udsat dem for det, i fængsel for det, de har gjort?
Det ville jeg synes var dybt mærkværdigt.
Så det er vi selvfølgelig ikke tilhængere af.
Torsten Gejl (ALT), 2024-02-20:
Det sidste er jo et godt argument.
Det, som jeg tænker på, er, at hvis vi ser på ofrenes situation, som ordføreren også nævner med den lange række eksempler på kriminalitet, der er begået, så står ofrene jo ofte i en meget, meget forfærdelig situation, men det er så utrolig dyrt at sende de her folk i fængsel.
Kunne man forestille sig, at ofrene faktisk ville være bedre tjent med at få en meget, meget professionel hjælp – det kan være psykologhjælp, det kan være psykiatere, og nogle gange skal man simpelt hen nærmest have genstartet sit liv og have hjælp til det – i stedet for at gerningsmanden sendes i fængsel?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-20:
Jo, det ville afgjort være et problem, og der er det jo vores ansvar som politikere at tilrettelægge nogle rammer for vores kriminalforsorg, fængsler osv., der sikrer, at mennesker ikke bliver mere kriminelle af at komme i fængsel, men forhåbentlig mindre.
Det ændrer bare ikke på, at selv hvis der er tilfælde, hvor folk ikke nødvendigvis bliver mindre kriminelle af at komme i fængsel, skal de stadig straffes for deres kriminalitet, fordi alt andet vil sende et dybt mærkværdigt signal til de ofre, der er blevet udsat for kriminaliteten.
Og selvfølgelig handler det også for os om at holde de mennesker, der har begået kriminaliteten, væk fra gaden i en længere periode.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-02-20:
Tak for ordet.
Dansk Folkepartis beslutningsforslag handler i bund og grund om, at vi i Danmark skal hæve straffen for personfarlig kriminalitet, sådan at vi som samfund viser, at vi ikke tolererer den slags adfærd.
Derfor er det vigtigt, at straffen afspejler alvoren i disse forbrydelser og ikke mindst borgernes retsfølelse.
Desuden er det afgørende, at vi sender et klart signal til potentielle gerningsmænd om, at det har alvorlige konsekvenser at begå personfarlig kriminalitet.
Der må aldrig herske tvivl om, at kriminalitet aldrig skal kunne svare sig.
Derfor vil jeg gerne takke forslagsstillerne for at sætte gang i debatten i Folketingssalen om hårdere straffe.
Det er særlig vigtigt, at vi tager fat på den debat.
Det er meget lidt, vi har hørt fra regeringspartierne om området, til trods for at det fremgår af regeringsgrundlaget, at regeringen vil gennemføre en strafreform, hvor der skal sættes hårdere og mere konsekvent ind over for bl.a. personfarlig kriminalitet.
Dog nævnte han i sin tale, at der ville blive indkaldt til forhandlinger i år.
Jeg kunne godt tænke mig lige at vide, om der var et nærmere specifikt tidspunkt for det.
Vi er rigtig mange, der ser frem til det arbejde.
Desuden vil jeg også gerne opfordre ministeren til tage udfordringen op med at sikre, at man i hele straffesagskæden har forudsætningerne for at kunne køre den retspolitik, som vi i Folketinget ønsker.
Hvis personfarlig kriminalitet skal have en straf, der står mål med forbrydelsens grovhed, er det afgørende, at politiet, anklagemyndigheden, kriminalforsorgen og domstolene har de nødvendige økonomiske og personalemæssige ressourcer til at håndtere de forøgede straffe.
Det er et vigtigt arbejde, og det skal ikke negligeres.
Så på den baggrund kan jeg selvfølgelig kun sige, at Danmarksdemokraterne stemmer for forslaget.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-20:
Tak for det.
Allerførst vil jeg kvittere for, at hr. Preben Bang Henriksen retter kritik mod sig selv, for jeg synes egentlig, det var mageløst at høre en folketingspolitiker slå så hårdt på et system, som man har siddet på i størstedelen af de sidste 25 år.
Altså, Venstre har jo haft regeringsmagten i en meget stor andel af de årtier, hvor jeg kan høre der er sket en forråelse osv.
Derfor synes jeg bare, det er en lillebitte smule provokerende, at et regeringsparti, som har været regeringsparti i så mange år, i så høj grad skyder problemet væk og skyder på nogle andre.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-02-20:
Det var sådan set også det, jeg gættede på.
Jeg vil så sige, at i forhold til de domme, jeg har citeret her, er jeg ikke helt sikker på – jeg har ikke det nøjagtige tal på det – at udenlandske statsborgere har overtal, så det er lige så meget danske statsborgere.
Vi skal i den grad simpelt hen have ryddet op i det her, og så er jeg ligeglad med, hvilken hudfarve og hvilket statsborgerskab de pågældende har.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-20:
Det er jo ingen hemmelighed, at i Dansk Folkeparti mener vi ikke, at sågar en fordobling af strafudfald for personfarlig kriminalitet vil være tilstrækkelig, hvad jeg synes ordførerens egen tale også indikerer.
Grunden til, at jeg spørger ind til advarsler om udvisning, er, at det er en del af den straf, som nogle mennesker, herunder ikkestatsborgere, idømmes, når de dømmes for kriminalitet.
Men det er fint nok, hvis Venstres ordfører ikke kan redegøre for det.
Jeg kan fortælle, at jeg har modtaget et svar fra ministeren, der bekræfter, at det er internationale konventioner, der har skabt det begreb.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-02-20:
Vi er i gang med at behandle et lovforslag, som sikrer, at strafferammerne for personfarlig kriminalitet skærpes, og så skal jeg eksamineres i baggrunden for advarsler om udvisning.
Jeg er ikke forberedt på det, men jeg er da bekendt med, at det er en del af den praksis, som er afstedkommet af bl.a. vores deltagelse i EMRK.
For så vidt angår det første, der blev sagt, om, at nu skal vi passe på, at det her også bliver gennemført, må jeg bare sige, at hvis man hørte justitsministerens tale, blev der sagt, at der kommer et udspil, inden året er omme.
Jeg gør nøjagtig ligesom hr. Mikkel Bjørn, jeg kommer til at nærlæse det udspil, for det her er hjerteblod for Venstre, ligesom det er for Dansk Folkeparti.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-20:
Tak til Venstres ordfører for en, synes jeg, meget fin tale og redegørelse.
Jeg er sådan set grundlæggende enig i meget af det, der bliver sagt.
Det, jeg er grundlæggende nervøs for, er, om regeringens bud på en strafreform i forhold til en forhøjelse – hvad jeg håber det er – af normalstraffen rent faktisk batter noget, eller om det er, som jeg lidt frygter, sådan en buldrende tønde, som lyder enormt godt igennem hele valgperioden, men når den så rent faktisk kommer, har den ikke det store at byde på.
Det er en bekymring, vi har, men den kan jo være berettiget eller uberettiget.
Jeg glæder mig til at se de konkrete udspil.
Jeg er lidt nysgerrig.
Noget af det, jeg har beskæftiget mig meget med i min tid i Folketinget, er det her begreb, som jeg også spurgte hr. Bjørn Brandenborg ind til, advarsel om udvisning.
Kan Venstres ordfører redegøre for, hvor idéen om legitimiteten i det fænomen er opstået, altså hvorfor er det, vi skal give advarsel om udvisning i stedet for bare at udvise i første omgang?
Preben Bang Henriksen (V), 2024-02-20:
Jeg sagde indledningsvis, at under Søren Pind-regeringen, havde jeg nær sagt, altså regeringen, hvori Søren Pind var minister, forhøjede vi faktisk straffen med en tredjedel.
Så vi har da i den grad gjort noget ved det.
Fru Zenia Stampe anfører så, at vi jo har siddet på systemet.
Men nej, der er så netop lige tale om en misforståelse, for vi sidder ikke på domstolene, og vi skal heller ikke sidde på domstolene.
Vi har lov at indikere nogle normalstraffe her, og det gjorde vi pr. 1. april 2018.
Der står jo ikke i hver enkelt dom, i hvor høj grad de er fulgt, men jeg kan i hvert fald sige, at resultatet indikerer, at den forhøjelse, som vi forventede her i Folketinget, slet, slet ikke er trængt igennem.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-02-20:
Nej, det kommer stadig væk til at være sådan, som der er praksis for nu, at det er vores domstole, der træffer afgørelse om, hvad det er for nogle domme, man idømmer folk.
Det, vi jo så kan gøre herinde, er i lovforarbejdet at sørge for, at der står, hvad vi gerne vil som Folketing.
Noget af det, som vi jo har præciseret, og som vi skærpede i sidste regeringsperiode, har været i alle de sager, hvor der er mulighed for det, at nedlægge påstand om udvisning, fordi vi ikke har noget ønske om, at folk, der begår meget, meget alvorlig kriminalitet i Danmark, skal være her.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-20:
Skal jeg forstå det sådan, at Socialdemokratiet i lighed med Dansk Folkeparti vil afskaffe begrebet advarsel om udvisning og i stedet sikre, at udvisning sker konsekvent og efter første dom?
Bjørn Brandenborg (S), 2024-02-20:
Jeg kender ikke det konkrete eksempel, men jeg synes, det lyder voldsomt, og selv om jeg ikke kender det eksempel, har jeg hørt om mange andre eksempler, som jeg også selv rynker på næsen ad i forhold til den straf, vedkommende er blevet idømt.
Det er bl.a. også derfor, regeringen og Socialdemokratiet har sagt, at der kommer en strafreform.
Det er, fordi der er nogle former for kriminalitet i det her land, som man skal have en hårdere straf for, end hvad man får i dag.
Når det kommer til udvisning, er der ikke nogen fine fornemmelser hos os, i forhold til at folk, der begår alvorlig kriminalitet i Danmark, skal have mulighed for at blive her.
Vi synes sådan set, at så mange kriminelle, som der er mulighed for at udvise, skal man udvise.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-20:
Tak for det.
Jeg nævnte i min begrundelse for forslaget jo nogle eksempler på strafudfald for grov personfarlig kriminalitet.
Det er altså i alt fem løftede pegefingre uden den fjerneste form for konsekvens.
Er det en linje, som Socialdemokratiet kan stå inde for, eller ønsker I i lighed med Dansk Folkeparti at afskaffe begrebet advarsel om udvisning og i stedet sikre, at kriminelle udlændinge selvfølgelig udvises konsekvent og efter første dom?
Bjørn Brandenborg (S), 2024-02-20:
Tak for ordet, formand.
Beslutningsforslaget lægger i al sin enkelhed op til, at regeringen skærper strafferammerne for personfarlig kriminalitet.
Det er en vigtig debat, som forslagsstillerne rejser her, for vi i Socialdemokratiet mener også, at vi skal straffe strengere for den mest voldsomme og utryghedsskabende kriminalitet.
Det seneste år har vi desværre set eksempler på brutale voldssager, hvor personer begår rå og hensynsløs vold, skaber utryghed og terroriserer almindelige menneskers hverdag.
Når kriminalitetsbilledet ændrer sig og den hårde kerne af kriminelle bliver forrået, skal vores straffesystem selvfølgelig følge med, så vi sikrer, at straffene er retfærdige og afskrækkende.
Så vi er altså enige med forslagsstillerne i det grundlæggende.
Straffene for alvorlig personfarlig kriminalitet skal op, men vi støtter ikke forslaget.
Det fremgår allerede af regeringsgrundlaget og af det, som ministeren lige har sagt om, at regeringen vil gennemføre en egentlig strafreform, hvor der sættes hårdere og mere konsekvent ind over for bl.a. alvorlig personfarlig kriminalitet.
Der skal et grundigt stykke arbejde til, som tager højde for andre faktorer end kun dem, der handler om de konkrete straffe.
Som justitsministeren bl.a. var inde på, handler det eksempelvis om bemanding og belægning i vores trængte kriminalforsorg.
Så vi kan ikke støtte forslaget, men ser i stedet frem til regeringens arbejde med den kommende strafreform, som kommer til at indeholde strafskærpelser for personfarlig kriminalitet.
Tak for ordet.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-02-20:
Altså, jeg vil ikke i dag kommentere på, hvor meget straffene skal skærpes i forhold til eksempelvis grov vold og voldtægt, men vi mener, at straffene skal skærpes.
Det, man også skal huske på – det siger jeg, fordi jeg også arbejder med straffesager til daglig som advokat –
er, at det har betydning, hvilken straf man får, men det, der også har stor betydning, er, om man bliver udvist eller ej.
Det er oftest det mest afgørende for de tiltalte.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-20:
Hvor meget er Moderaterne tilhængere af skærpede straffe for den grove personfarlige kriminalitet?
Er det sådan, at man måske synes, det skulle straffes lidt hårdere, eller er man enig med Dansk Folkeparti i, at retstilstanden for straffe for personfarlig kriminalitet helt generelt er dybt skævvredet og straffene alt, alt for milde?
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-02-20:
Moderaterne er ikke blødsødne.
Jeg vil ikke her fra talerstolen tage stilling til konkrete sager; det har vi domstolene til.
Vi går ind for skærpelse af straffe, særlig for alvorlig personfarlig kriminalitet.
Grov vold og voldtægt er eksempler på det.
Men eksempelvis i forhold til simpel vold mener vi, at strafniveauet er det rette, og vi vil her meget mere have fokus på resocialiserende effekter og forebyggelse, end vi vil skærpe straffene.