runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (KD), 2021-05-19:
Men det ændrer da ikke ved, at vi her i Folketinget vedtager adskillige initiativer, bl.a. for, hvis vi mangler pædagoger eller vi mangler andre faggrupper, og at vi prøver at understøtte en udvikling, hvor der rent faktisk er det, som der er efterspørgsel efter, hr. Christian Juhl.
Det er vel ikke kun noget, man kan pålægge kirken selv.
Den er helt legitim.
Men i og med at vi har en statskirke, er der vel også en opgave heri.
Nej, for jeg synes jo, at erhvervslivet og statsadministrationen skulle få øjnene op for, hvad det er, teologer egentlig kan, og have et meget mere åbent sind over for det.
Det var det, jeg argumenterede for.
Når jeg vælger at lave den sammenligning, er det ikke, fordi jeg opfinder koblingen, så er det, fordi det er sådan, jeg hører hr. Christian Juhl gøre det i sin tale.
Derfor er jeg faktisk glad for spørgsmålet, så det efterfølgende forhåbentlig står klart, at det var det, jeg lavede koblingen til.
Astrid Carøe (SF), 2021-05-19:
Tak for det.
Jeg prøver lige at trække debatten tilbage til det her med ledighedsdimensioneringen, for ordføreren sammenligner ad flere omgange det med det her med mangel på pædagoger og sygeplejersker, og jeg tror, det er at gå lidt fejl af det.
For der er jo nærmest ikke nogen arbejdsløse sygeplejersker eller pædagoger, da arbejdsløsheden blandt dem nærmer sig 0 pct., og vi har jo en arbejdsløshedsprocent på 23 pct. blandt teologer.
Er ordføreren ikke nervøs for, at vi kommer til at få endnu flere arbejdsløse teologer med det her forslag frem for flere dygtige præster?
Jens Rohde (KD), 2021-05-19:
Jo, det er vel derfor, de tilvælger dem.
Det er jo ens eget valg.
Folkekirken skal kunne rumme mange trosretninger – og nu kan det blive en meget lang diskussion, og jeg har 9 sekunder – og det er jo netop det fine ved folkekirken, i øvrigt også, hvis ikke man vil have en politisk kirke, at man skal have en folkekirke, hvor man kan rumme mange teologiske retninger.
Christian Juhl (EL), 2021-05-19:
Nu har vi jo i mange år bedt grønlænderne om at nøjes med – i gåseøjne – kateketer, som det hedder, altså hjælpepræster, fordi der slet ikke er mulighed for at få præster ud til alle kirker i Grønland.
Der er heldigvis nogle, der har lyst til det og synes, det er spændende.
Men jeg vil gerne spørge ordføreren: Tror ordføreren ikke, at de trossamfund, frikirker osv., som har en anden holdning til, hvem der kan være præster i deres trossamfund, får lige så god en kirkelig service og får lige så gode prædikener om fredagen eller lørdagen eller søndagen, eller hvornår de har helligdage, som folkekirkens præster giver?
Det er jo helt særegent, at vi har så stive regler i folkekirken for, hvad præsterne skal kunne af græsk og de andre sprog, og hvor mange år man skal have læst.
Tror ordføreren ikke, at de får lige så god en service?
Jens Rohde (KD), 2021-05-19:
Jamen det er jeg sådan set også åben for – det synes jeg også kunne være interessant, og det er også noget af det, fru Mette Thiesen prøver at folde ud.
Men jeg vil bare lige anholde udlægningen af præstegerningen som værende primært at skulle være sjælesørger.
Altså, hvis ikke man kan forkynde teksterne og Bibelens ord, hvilket jo kræver, at man læser dem og forstår dem og kan tolke dem, så kan man jo i sagens natur ikke udøve præstegerningen.
Så det kræver indsigt, og den indsigt får man jo af at tage den uddannelse.
Christian Juhl (EL), 2021-05-19:
Tak til ordføreren for, at han vil lytte til alle argumenter, for så kan det være, at vi får rettet den misforståelse, at der er en relativisme i den her debat.
Det er der ikke.
Jeg sagde jo ikke, at enhver kunne blive præst – tværtimod siger jeg, at der findes masser af mennesker ude i samfundet, som er rigtig gode sjælesørgere, som er rigtig gode menneskekendere, og som kan lave det meste af en præsts arbejde.
Det var det, jeg prøvede at fortælle.
Ikke alle mennesker kan blive det ene eller det andet eller det tredje – jeg kan kun sige for mig selv, at ikke alle mennesker kan blive jord- og betonarbejder, selv om de så rangerer nede i bunden, eller for den sags skyld skraldemand eller lastbilchauffør eller andre ufaglærte, som laver et bragende godt stykke arbejde, men som ikke får stor respekt i finere kredse.
Der findes andre veje, og der findes også muligheder, hvis vi vil gå ud i samfundet og inspirere folk til at blive præster – fortælle, hvor spændende det kan være, fortælle, hvilke muligheder der ligger i at have sit eget sogn osv. osv.
Jens Rohde (KD), 2021-05-19:
Jeg synes, der i diskussionen lidt breder sig en relativisme, i forhold til sådan at sige, at nåh, hvis man lige har lyst, kan man jo bare sådan blive præst.
Man kan også bare bede præsterne eller kirken om at gå ud og finde et par kontanthjælpsmodtagere eller en smed, eller hvad ved jeg, og så sige: Har du ikke lyst til at blive præst?
Sådan lyder det jo lidt, måske lidt karikeret, men alligevel, når man hører hr. Christian Juhl.
Det kræver som minimum, at man både kan læse skrifterne og forstå de forskellige teologiske retninger og religiøse retninger, der er, for overhovedet at kunne være en del af det pastorale i den danske folkekirke.
På den måde er det jo nøjagtig ligesom med pædagoger.
Det er absolut ikke alle, der kan blive pædagoger.
Det er ikke alle, der egner sig til det.
Det er heller ikke alle, der egner sig til at være sygeplejerske.
Sådan er vi så forskellige.
Så man skal lige være lidt varsom med at putte sådan en relativistisk betragtning ind over det hele.
Så er der nogle, der synes, at det er et problem, at folk, der læser teologi eller har en teologiuddannelse, ikke nødvendigvis vil være præst.
Det synes jeg ikke er et problem.
Jeg har rejst i mange lande og har et rimelig godt kendskab til en del europæiske lande.
Der er rigtig mange teologer, som arbejder alle mulige forskellige steder, nøjagtig som fru Marianne Jelved sagde det, og bidrager fantastisk i statsadministrationen og i mange forskellige andre sammenhænge i samfundet med den uddannelse, de har, som teolog.
For teologerne kan tilføre mange interessante aspekter, både rent menneskeligt, men jo også i forhold til samfundet som sådan.
Og de kan give et historisk perspektiv, som måske indimellem kan synes at være en mangelvare.
Man kunne næsten ønske sig, at der var lidt flere teologer i det danske Folketing.
Jeg ved ikke, om den her løsning, som bliver skitseret her, fra Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti, er løsningen.
Det er meget muligt, at fru Mette Thiesen har ret i, at det ikke er løsningen, men jeg synes, man skal give det en chance.
Og vi er ikke trods det gode arbejde, der er blevet lavet tidligere – og at man har skabt mulighed for en anden vej ind i præstegerningen – lykkedes med at komme præstemanglen til livs.
Derfor er KD umiddelbart til sinds at støtte det her forslag, men vi vil meget gerne, inden vi afgiver den endelige stillingtagen, have lov til at diskutere det i udvalget og så få lavet en beretning.
For jeg er ikke klog nok til at sige, at den løsning er den rigtige, eller den løsning er den rigtige.
Det afgørende for os er, at vi står med en problemstilling, og vi skulle helst finde en eller anden måde, vi i fællesskab kunne være enige om kunne bidrage til at løse den på.
Og det kan være noget af det ene og noget af det andet.
Jeg ved det ikke.
Med det vil vi meget gerne lade undergå en udvalgsbehandling og en grundig diskussion, for det fortjener en grundig diskussion.
Tak for ordet.
Christian Juhl (EL), 2021-05-19:
Hasse – som han hedder – der er lederen af kirken i Sydslesvig, holdt et langt foredrag, da vi i Sydslesvigudvalget sidst var nede hos ham.
Jeg spurgte, hvordan de havde gjort det.
Og så viste han sådan en lille pjece og sagde: Det nytter jo ikke at sende dem ud på universiteterne, vi må være der selv.
Så tog de på en rundtur til de forskellige universiteter og snakkede med de folk, der var på teologiuddannelsen og prøvede at fortælle om, hvor spændende det kunne være at blive præst.
Han sagde, at det gav en masse kontakter.
Det er lidt svært at få folk til at flytte derned, men når de så fortalte om det helt særlige miljø i Sydslesvig og forklarede, hvor spændende det er at bo der, fik de kontakter, og de har nu løst en del af det problem netop ved at få kontakt til de her folk der, hvor de er, og tale med dem og inspirere dem.
Det er jo det, der skal til.
Birgitte Bergman (KF), 2021-05-19:
Kan ordføreren være lidt mere konkret?
Hvad er det så, ordføreren vil tilbyde?
Hvad er det for nogle helt konkrete tiltag?
Christian Juhl (EL), 2021-05-19:
Jamen jeg forstår ikke, hvad det er, I snakker om.
Når det viser sig, at der er teologiuddannede folk nok, men at de bare ikke søger ind på præsteseminariet, så siger I: Ja, lad os da uddanne nogle flere, der heller ikke vil på præsteseminariet.
Det er da det, der er dilemmaet; det er da ikke et dilemma, at der mangler folk, der får den første del af uddannelsen, og som ikke vil tage den anden del, for de vil hellere andre veje.
Det kan vi jo ikke tvinge folk til.
Vi kan inspirere folk til at sige: Hey, tag lige en tur på præsteseminariet, og så skal du bare se, at her er masser af spændende job ude i Vestjylland og i Sydslesvig og andre steder.
Vi skal da fokusere på det egentlige problem i stedet for at snakke om noget andet, når vi mangler præster.
Birgitte Bergman (KF), 2021-05-19:
Det er sådan set bare en kommentar.
Jeg synes, at det ganske enkelt er mangel på respekt for den danske folkekirke og for den teologiuddannelse, at ordføreren står og påstår, at de er dovne, og at man ikke er kreative nok ude i den danske folkekirke.
Jeg synes simpelt hen, at det ikke er at være løsningsorienteret, og jeg ville ønske, at Enhedslisten – netop som den tidligere ordfører siger at Enhedslisten er, når det gælder andre områder – også her kunne være mere løsningsorienteret og se på det.
Der er jo faktisk en prop i systemet.
Det er paradoksalt, at vi står og mangler præster og mangler præster ude i yderområderne, og på mange andre områder er vi jo enige om, at vi netop skal se på, hvordan vi kan få et helt Danmark – et Danmark, der hænger helt sammen, et Danmark, der er i balance.
Men når det kommer til lige præcis det her område, vil Enhedslisten åbenbart ikke være med.
Christian Juhl (EL), 2021-05-19:
Det kunne vi jo godt diskutere.
Men når vi så siger, at der ikke er mangel på teologiuddannede, og det er der almen enighed om, men at der er mangel på dem, der er teologiuddannede, og som søger på præsteseminariet, er det da ikke et spørgsmål om at uddanne flere på teologiuddannelsen.
Så er det jo et spørgsmål om at inspirere dem, der har taget en uddannelse på teologiuddannelsen, og altså inspirere dem til at tage den retning i stedet for at blive informationsmedarbejder hos Radikale, eller hvor de gode folk nu ender henne.
Det er jo det, det drejer sig om.
Det er at komme ud og få fat i de mennesker, og der er der jo en konkurrence om at få fat i dem, ligesom hos andre arbejdsgivere.
Jens Rohde (KD), 2021-05-19:
Vi er bare af den opfattelse, at man bør sende skatteudskrivningsretten tilbage til regionerne, sådan som man havde det i amternes tid, fordi det jo giver en bedre regional og lokal mulighed for at prioritere og tilrettelægge serviceniveauet i forhold til sine borgere, nøjagtig ligesom vi mener, at skattestoppet for kommunerne bør forsvinde.
Vi mener også, at budgetloven bør revideres, således at man giver reel frihed ude regionalt og kommunalt.
Så vil vi gerne kompensere på statsskatten – det er det, vi har gjort i vores 2030-plan – med markante skattelettelser på arbejde.
Og så har vi jo sagt, at den skatteudskrivning, der så skal finde sted ude i regionerne, kompenserer vi på skatten.
Men vi synes, at det er en bedre og mere decentral måde, for det er nemlig ikke bare decentralisering i skåltalernes form, hvor man kan spise nådsensbrød af vores hænder, men det er decentralisering i realiteten.
Magnus Heunicke (S), 2021-05-19:
Netop kurser til sundhedsplejerskerne, som bliver nævnt her, i sorgprocesser og i sorgteorier er noget, som virkelig har udviklet sig.
Der har vi jo Det Nationale Sorgcenter, som er ekspert i det.
Der er det Sundhedsstyrelsen, som nu vil sætte et arbejde i gang med at udvikle et sådant kursus, som man kan tilbyde vores sundhedsplejersker.
Og det arbejde vil vi nu igangsætte.
Derved vil de på bedste vis og på bedre vis end i dag kunne løfte den opgave netop ved at gøre brug af den nyeste viden om sorgteorier og sorgprocesser.
Det er et fagligt arbejde, som nu sættes i gang, og det vil sige, at jeg ikke kender de økonomiske konsekvenser af det.
Men det er et fagligt arbejde, som nu sættes i gang.
Liselott Blixt (DF), 2021-05-19:
Mange tak.
Jeg synes, det lyder rigtig godt, og jeg håber, at vi får det alt sammen på papir, for der var rigtig mange ting, ministeren kom ind på man havde og ville.
Men alt det her med, at vi har en masse sorglinjer og forældresorggrupper, kender vi jo godt til.
Dansk Folkeparti har i hvert fald flere gange været med til at sætte penge af til det.
Det, som interesserer os i Dansk Folkeparti, er, om man vil kigge på sundhedsplejerskernes uddannelse, så man får implementeret arbejdet vedrørende forældre og sorg, og også sikrer, at der bliver lavet flere kurser og givet kompetencer til de sundhedsplejersker, der er udeomkring i kommunerne.
Jeg tænkte, at det var noget, man kunne tage med i økonomiforhandlingerne, som man er i gang med.
Jens Rohde (KD), 2021-05-19:
Men det er jo det skinbarlige sludder, der kommer der.
Det er en ren tilståelsessag, vil jeg sige til hr. Per Larsen.
Det er en ren tilståelsessag, at når det kommer til decentralisering, så er der ikke mere decentralisering i Det Konservative Folkeparti, end der er russere i en russisk salat.
Det er jo virkeligheden.
For man har ikke tillid til, at de kan håndtere det derude.
Vi kommer i vores udspil om sundhedsvæsenet med 14 mia. kr., altså 14 mia. kr. til sundhedsvæsen og psykiatri, for der er et kæmpe efterslæb.
Det kom vi med her fra statens side.
Så skal man finde ud af, hvordan de skal fordeles.
Det er fint, det er vores opgave.
Det gør vi så, og det gør man så i den aftale, der ellers skal være.
Og så ønsker vi, at man også lokalt og regionalt skal have en mulighed for at tilrettelægge serviceniveauet i forhold til den demokratiske infrastruktur, vi rent faktisk har, nemlig at vi har folkevalgte regionsrådsmedlemmer, og vi har folkevalgte kommunalbestyrelsesmedlemmer.
Og vi tror på mennesker, og vi tror på det stærke civilsamfund lokalt.
Derfor vil vi gerne give kompetencen og retten og indflydelsen til dem, den hører hjemme hos.
Per Larsen (KF), 2021-05-19:
Grunden til, at jeg spørger lidt til det, er jo, at vilkårene er vidt forskellige.
Det er jo sådan, at man f.eks. her i hovedstadsområdet ikke har den tilnærmelsesvis samme form for lægemangel, som man har i Vestjylland og i Nordjylland og på Lolland-Falster og andre steder.
Der har man store udfordringer og store meromkostninger til at drive f.eks. almen praksis, for der er man nødt til at skulle bruge nogle dyre klinikker.
På hospitalerne er man nødt til at hyre vikarlæger ind til nogle meget højere lønninger, og nogle steder har man endda slet ikke mulighed for at skaffe læger.
Tak for det, og tak til ordføreren for ordførertalen.
Nu har jeg jo forstået det sådan, at det her forslag handler om, at vi skal bevare kræftbehandlingen af børn på flere lokaliteter, og det støtter vi som sagt op omkring.
Men ordføreren tager jo hul på en helt anden diskussion, bl.a. det her med finansieringen af sundhedsvæsenet i Danmark.
Jens Rohde (KD), 2021-05-19:
Tak for det.
Vi vil tage grundige drøftelser i vores store gruppe og også med andre partier i Folketinget, for det er godt at blive klog af og også lytte til nogle af kollegaerne, også fru Jane Heitmann.
Jane Heitmann (V), 2021-05-19:
Jamen så vil jeg da bare sige tusind tak til ordføreren for at anerkende, at andre partier også har andre synspunkter, og det vil jeg da gerne sende retur.
Og tak for ordførerens tale i øvrigt.
Jeg håber stadig væk, at ordføreren vil reflektere over det.
Ordføreren har jo et bredt politisk kendskab, så der er noget at samle sammen og dykke ned i.
Så god fornøjelse med det, hr. Jens Rohde.
Jens Rohde (KD), 2021-05-19:
Jamen jeg forsøgte faktisk at gøre alt, hvad jeg overhovedet kunne, for at undgå netop at skabe en polemik.
Jeg var sådan set ikke ude efter Venstre.
Jeg har bare en fortid, som gør, at jeg kender Venstres politik sådan rimelig godt, og jeg har også en fortid, som gør, at jeg kender hele historien bag kommunalreformen ualmindelig indgående, for nu at være helt ærlig, og det er man jo nødt til at reflektere over, fordi man i politik er nødt til at vedstå sig arv og gæld, for ellers hører alting op.
Så det var ikke for at skabe en polemik med Venstre, overhovedet ikke, og jeg synes heller ikke, at det er useriøst at ville stemme for det her.
Jeg siger, at jeg jo selv har den samme lyst.
Men jeg synes måske, at det bedste kunne være, om det her kunne medføre, at vi fik en helt grundlæggende diskussion af den struktur, som vi har, for det tror jeg mere kunne være noget.
Og så anerkender jeg i øvrigt de synspunkter, fru Jane Heitmann bringer til torvs her.
Jane Heitmann (V), 2021-05-19:
Tak for det.
Det er altid spændende at sidde her på sidelinjen og høre andre partier diskutere Venstres politik, så jeg vil bare sige tak for den opmærksomhed, man viser os.
Men jeg synes måske, det er lidt ud ad en tangent i forhold til det, det her handler om.
Derfor vil jeg da bare her sige, at det jo ikke er første gang i verdenshistorien, man sådan set er gået imod en anbefaling fra Sundhedsstyrelsen og man her i Folketingssalen har truffet nogle beslutninger, fordi man syntes, det var en god idé.
Man kan jo nævne bl.a. diagnosekoden i forhold til transkønnede, som vi flyttede fra ét sted til et andet sted.
Der er en fælles vedtagelse omkring kronisk træthedssyndrom, hvor vi har pålagt Sundhedsstyrelsen at tage nogle forskellige initiativer.
Jeg kunne også nævne hele diskussionen, vi havde omkring medicinsk cannabis.
Altså, ordførerne her får det til at lyde, som om det er helt nyt, hvis man går imod en anbefaling fra Sundhedsstyrelsen.
Der tror jeg bare lige, jeg må sige, at nu har jeg nævnt tre hurtige eksempler her, og jeg kunne sikkert også finde andre, hvis jeg satte mig ned og gravede i det.
Så det er bare lige for at sige til Kristendemokraterne, at man roligt kan stemme for det her borgerforslag.
Jens Rohde (KD), 2021-05-19:
Lige netop, og det er også derfor, det er vigtigt for mig at understrege min egen tvivl om, hvad man gerne vil, hvor jeg tydeligt kan høre, at alle andre gerne vil stemme for, men der er nogle ting i sundhedsloven, som gør det svært.
For det her emne er jo alt for alvorligt til, at vi står og slår hinanden i hovedet med det.
Altså, det kræver simpelt hen, at vi tør tage den her grundlæggende diskussion.
Der vil jeg så kraftigt opfordre regeringen til, at den vil medvirke til at tage en grundlæggende diskussion af, om vores struktur er rigtig, for det mener jeg ikke den er – der er i hvert fald plads til forbedring.
Liselott Blixt (DF), 2021-05-19:
Man siger, at man har et kursus der.
Jamen der ligger jo noget, hvis man kigger på nogle af de af de universiteter, der er.
Der har siddet en gruppe, der er nået til en konklusion, der lyder, at vi faktisk har et program eller en uddannelse her, som kan bruges netop til sundhedsplejersker.
Har ministeren læst, hvad den her gruppe er nået frem til om, at man faktisk kan nogle ting?
Der er personer fra forskellige universiteter, hospitalspræster, sundhedsplejersker, Det Nationale Sorgcenter osv. med i det.
Magnus Heunicke (S), 2021-05-19:
Det er klart, at de vil sikre sig, at man tager den nyeste viden med, og at det bliver et kursus, som netop er relevant for vores sundhedsplejersker.
Når jeg nævner den henvendelse, vi har fået – jeg tror, at både udvalget og ministeriet har modtaget den – fra Forældre & Sorg - Landsforeningen Spædbarnsdød, er det, fordi de jo taler varmt for intentionerne i forslaget, men også siger, at det ikke i alle tilfælde er sundhedsplejersken, som vil være den relevante.
Christian Juhl (EL), 2021-05-19:
Det var dejligt, at vi kunne mødes der, for så kunne det også være, at vi kunne løse problemet, for jeg mener, at kontakten til sognets medlemmer med de problemer, de har, og den måde, man går til det på, må være de 99 pct.
Om man så kan se en nuance i teksten, som man godt kan sidde på et universitet og diskutere i timevis, er jo ikke den vigtigste kvalifikation.
Det er det jo heller ikke på en daginstitution.
Hvis der er rigtige dygtige pædagogmedhjælpere uden uddannelse, er de jo guld værd, og de gør også en kæmpestor indsats i daginstitutionerne – når nu ordføreren sammenligner med daginstitutioner.
Jens Rohde (KD), 2021-05-19:
Der er sagt mange gode og rigtige ting, og dem skal jeg ikke gentage, de bliver ikke mere rigtige af at blive gentaget.
Men når jeg siger med god samvittighed, er det, fordi vi faktisk i vores 2030-plan har afsat 1 mia. kr. til at give rådgivning til familier, som kommer i vanskelige situationer, og til også at få udvidet hele sundhedsplejerskerordningen, og en del af den sundhedsplejerskeordning bør selvfølgelig også omhandle sorg og sorgbehandling.
Jeg er dog meget enig i, at vi skal passe på med at betragte det for snævert.
Jeg synes, der er holdt mange gode taler om det, men jeg vil hæfte mig især ved fru Trine Torps tale, som jeg synes foldede tingene særdeles begavet ud, og det tror jeg vi alle sammen skal lytte lidt til, sådan at vi får lavet det på den bedste måde.
For jeg er ikke et øjeblik i tvivl om, at alle Folketingets partier kommer til at samles om det her, og jeg vil i den forbindelse gerne takke Socialdemokratiets ordfører, fru Camilla Fabricius, for rent faktisk at have forsøgt her inden debatten at lave et udkast til en beretning, noget, som vi alle sammen kan spille bold op ad og kan gå ind i.
Det er dejligt, når en regeringsordfører tager det initiativ og sender noget ud, og så har vi alle sammen noget at forholde os til, i stedet for at vi bare sådan taler og forhandler ud i den blå luft.
Så tusind tak for det, og tak for forslaget, og også tak til alle dem, der har skrevet under.
Som fru Pernille Skipper sagde, er der jo en grund til, at det går så hurtigt, når der kommer sådan et borgerforslag, og så skal man være et skarn, hvis ikke man tager det alvorligt, og det gør vi, og det kan vi jo også høre og se, og jeg håber, at det er klart for alle dem, der følger debatten her, at det gør vi.
Og så må vi jo sørge for at finde den finansiering, der skal til.
Jeg tror, at arbejdet i høj grad skal tilrettelægges ude i kommunerne, men jeg ved fra Kræftens Bekæmpelse og deres forsøg på at etablere sorggrupper i kommunerne, at det ikke altid er lige nemt, så det er jo et spørgsmål om, at vi og regeringen også får en drøftelse med kommunerne om, hvordan de håndterer det ansvar, men det finder vi forhåbentlig fælles løsningerne på.
Tak for ordet.