runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-05:
Men kernen i det her er jo: Hvad er det, der konstituerer at være dansk?
Og det er en måde at leve på, det er en måde at se andre mennesker ligeværdigt på.
Det er traditioner, skikke, en fælles kærlighed til Danmark, til vores kultur.
Og det er håndtrykket så en del af.
Det er i den her sammenhæng også et symbol; en måde, vi så hilser på hinanden på.
Det er naturligt for os.
Hvis man gerne vil være dansk, og det er det, man gerne vil, når man vil være dansk statsborger, så synes jeg også, det må være naturligt for en at hilse på den måde.
Og jeg har ingen forståelse for det her med, at det skal gøres til så underlig en ting.
Og jeg vil også minde om, at når håndtrykket bliver et problem, er det jo, fordi der er nogle, der mener, at de ud fra jeg ved ikke hvad, ikke må give hånd til folk af det modsatte køn.
Det synes jeg er en underlig indstilling.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-05:
Nu kan jeg oplyse ordføreren om, at det også er det naturlige for mig at hilse med et håndtryk.
Jeg glæder mig sådan set også til, at jeg kan komme til det igen en dag, men jeg kan konstatere, at det ikke er tilfældet for alle borgere her i landet, og det, der undrer mig, er bare, at det skulle gøre en forskel, i forhold til om man er et anerkendt statsborger her i landet. Vi kan vel godt respektere, at der findes andre måder at hilse på, især set i lyset af at vi nu alle sammen er med til at ændre kultur.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-05:
Først og fremmest tak for kvitteringen.
Men derudover synes jeg jo godt, jeg kan fornemme en forhåbning om, at vores kultur nu skal ændres som følge af den her krise.
Det nærer jeg ikke noget ønske om.
Jeg har en forhåbning om, at vi på et tidspunkt får løst den her udfordring med en vaccine eller andet, og at vi så kan vende tilbage til hverdagen, som vi kender den.
Det har været skik og brug i Danmark i århundreder, at vi giver hinanden hånden som en gestus, når vi hilser på hinanden.
Derfor synes jeg, det er helt naturligt, at det her er midlertidigt, og at vi vender tilbage til normalen igen.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-05:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg vil gerne kvittere for, at Socialdemokraterne nu bakker op om, at vi midlertidigt suspenderer håndtrykskravet, men jeg vil i den forbindelse bare høre ordføreren, om man er villig til ligesom at gøre det mere permanent.
For nu kan vi imødese, er der i hvert fald bliver en lang periode, hvor man ikke skal benytte sig af håndtryk, og det er jo muligt, at det aldrig vil blive brugt på samme måde igen.
Kultur er jo dynamisk, så hvorfor ikke bare afskaffe det, og så kan man altid se, om det skulle være nødvendigt at indføre det igen?
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-05:
Så har hr. Morten Messerschmidt ikke forstået mig rigtigt.
Jeg er jo enig i det grundlæggende, nemlig at det er en gave, men det er samtidig sådan, at vi jo har indrettet lovgivningen på den måde, at man skal leve op til nogle objektive kriterier, fordi det er sådan, vi nu engang er nødt til at gøre det, fordi vi ikke her i Folketingssalen kan forholde os til hvert eneste individ, der kommer.
Man lever op til nogle objektive kriterier.
Det har de her mennesker gjort.
Derfor synes vi, at de, mens vi står i den her krise, som vi ikke ved hvor lang tid tager, kan få muligheden for at få suspenderet håndtrykket under grundlovsceremonierne så længe.
Men det, der jo er centralt i det her, er, at de lever op til alt det andet, og at vi har nogle meget strenge krav for at få indfødsret, fordi det jo er den eneste måde, vi som nation kan kontrollere hvordan vores nation udvikler sig, og hvem den nation konstitueres af: hvem den består af, hvad det er for nogle individer, vi byder velkommen i den.
Der har jeg tillid til, at man ud fra de ret stramme kriterier, vi har på sprog, kultur, historieforståelse, beskæftigelse osv., har sorteret dem fra, der ikke har fortjent at blive danske.
Først og fremmest tillykke til de mange nye danskere, som vi i dag byder velkommen.
Det er en stor beslutning at tage et nyt land til sig, men det har I gjort.
Vi er på grund af covid-19 i en særlig situation, hvor håndtryk er suspenderet, men når alt en dag igen bliver normalt, bliver håndtryk fortsat en del af grundlovsceremonierne.
Tillykke til jer, der nu får statsborgerskab.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-05:
Jeg vil lige starte med at sige, at jeg ikke føler nogen trang til at udbede mig hr. Morten Dahlins vurdering af, hvorvidt jeg er tosset eller ej.
Det kan vi altid tage på et andet tidspunkt.
Det gjorde han sig ligesom til dommer over nu her.
Men nu sagde hr. Morten Dahlin i sin ordførertale, at det her handlede om respekt.
Derfor vil jeg bare gerne høre: Nu har vi en gruppe af borgere, for hvem vi opstiller en række betingelser, nogle kriterier, de skal opfylde, og hvis de opfylder dem, er de berettigede til at få et dansk statsborgerskab.
Det er i hvert fald det, vi siger til dem.
Så kan man kalde det en gave eller ej, men vi opstiller jo nogle kriterier, som vi siger, at de skal opfylde.
Men i det her tilfælde beder vi nogle borgere om at opfylde nogle kriterier, og så vedtager vi efterfølgende en lov, som vi ved de ikke har nogen mulighed for at overholde.
Er det ikke udtryk for mangel på respekt, at vi vedtager en lov, som vi ved borgerne ikke har mulighed for at overholde?
De har ikke muligheden for at give hånd, sådan som det er lige nu.
Det er en rettighed, vi fratager dem.
Er det ikke mangel på respekt at vedtage lovgivning, som borgerne ikke kan overholde?
Morten Dahlin (V), 2020-05-05:
For at svare på hr. Rasmus Stoklunds spørgsmål må jeg sige: Det ved jeg ikke.
Hr. Rasmus Stoklund spørger, om det her vil betyde, at flere får statsborgerskab, eller at færre vil få statsborgerskab.
Det ved jeg ikke, for vi ved jo ikke, hvem der havde lyst til at give hånd, eller hvem der ikke havde lyst til at give hånd.
Det er jo det, Socialdemokratiet mener at man ikke skal finde ud af.
Så siger hr. Rasmus Stoklund, at covid-19 er nævnt i lovforslaget.
Jo, jo, men hr. Rasmus Stoklunds parti lægger op til, at de mennesker, der er på det her lovforslag, og for dem, der er på det seneste lovforslag, men som ikke har nået at deltage i en grundlovsceremoni, i hele den periode, de har til at gå til en grundlovsceremoni, kan nægte at trykke borgmesteren i hånden.
Ikke engang på det punkt vil Socialdemokratiet komme os i møde – eller det lyder i hvert fald ikke sådan på ordføreren.
Jeg vil bare endnu en gang udtrykke håb om, at Socialdemokratiet holder deres ord og laver en bred og fornuftig udlændingepolitik over midten, stemmer for vores ændringsforslag og siger, at vi må kigge på det senere.
Det ville altså være sund fornuft.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-05:
Der synes jeg bare, at det kunne være interessant at høre, om hr. Morten Dahlin ikke kan bekræfte, at den her suspension formodentlig ikke vil betyde, at der er en eneste mere, der får statsborgerskab, end der ellers ville have været.
Derudover nævner hr. Morten Dahlin, at der ikke fremgår noget om covid-19, men det står jo direkte i lovforslaget.
Jeg vil også sige, at når hr. Morten Dahlin siger, at det at hilse med et håndtryk er et udtryk for almindelig respekt for den, man møder, er jeg da fuldstændig enig, men når jeg møder hr. Morten Dahlin i øjeblikket, hilser vi heller ikke med et håndtryk.
Det betyder jo ikke, at jeg har fået mindre respekt for hr. Morten Dahlin af den grund.
Det er, fordi vi står midt i en sundhedskrise, og der hilser vi ikke for øjeblikket på hinanden med et håndtryk.
Vi følger Sundhedsstyrelsens anbefalinger, og det går ikke ud over nogen danskere, at vi midlertidigt suspenderer den her regel, nemlig indtil krisen er overstået.
Det er forskellen på det her og det eksempel, der konstant bliver tegnet op, med at sammenligne det med ventetider på hospitalet, som jeg overhovedet ikke synes er relevant i den her situation.
Morten Dahlin (V), 2020-05-05:
Nu fik jeg før sagt, at hr. Morten Messerschmidt opfattede jeg ikke som en tosse, men nu sagde hr. Morten Messerschmidt så, at der fandtes fornuftige medlemmer af regeringen, og det må stå for hr. Morten Messerschmidts egen regning.
Nej, spøg til side, det gør der naturligvis.
Og så har jeg sådan set forventningen om, at ministeren lever op til sine ord og fører udlændingepolitik bredt over midten i stedet for at lytte til den yderste venstrefløj.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-05:
Jeg er fuldstændig overbevist om, at hr. Morten Dahlin har fremragende og overbevisende argumenter.
Problemet er bare – og jeg har selv oplevet det mange gange – at når man sidder over for Socialistisk Folkeparti, Enhedslisten, Radikale og det der fragment, der engang var Alternativet, så er det ikke nok at have gode argumenter.
Det er jo præcis det, regeringen oplever hver eneste dag.
Så derfor er det måske ikke for meget at bede om, at Venstre også tager konsekvensen af den parlamentariske situation, vi har, altså at man, hvis det ændringsforslag, som jeg tror jeg kan sige at DF vil støtte, ikke passerer igennem, selvfølgelig stemmer nej.
Morten Dahlin (V), 2020-05-05:
Jeg skal starte med at sige, at jeg ikke opfatter hr. Morten Messerschmidt som en tosse.
Jeg ved, at man i Dansk Folkeparti har haft lidt udfordringer med det der med at kategorisere folk som tosser, og jeg skal ikke tale mig ind i den diskussion.
Altså, vi kommer til at stille et ændringsforslag om, at man skal fastholde kravet om håndtryk, men som jeg også sagde i min tale, har vi mig bekendt ikke en eneste gang i Venstres 150-årige historie stemt imod forslaget til lov om indfødsrets meddelelse, og det kommer vi heller ikke til at gøre den her gang.
Men jeg vil nu sige, at jeg faktisk er mere optimistisk end hr. Morten Messerschmidt.
Jeg er ikke overbevist om, at regeringen ikke kan støtte vores ændringsforslag, for jeg synes sådan set, at vi har argumenteret sagligt og fornuftigt for det, og jeg er overbevist om, at når man hører sådan en argumentation, så vil ministeren og regeringen selvfølgelig tage deres holdning op til genovervejelse og støtte vores ændringsforslag i det brede samarbejde og den sunde fornufts ånd.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-05:
Tak, formand.
Jeg kan huske det seneste indfødsretslovforslag, vi behandlede her; da citerede hr. Morten Dahlin Grundtvigs vers om danskheden fra »Folkeligheden«: »Til et folk de alle hører ...«
Og når nu hr. Morten Dahlin slår ind på den her nye linje, må man forstå – en god linje med at stille ændringsforslag og true og udfordre regeringen – så kunne jeg tænke mig at citere det første vers: »Folkeligt skal alt nu være/trindt om land fra top til tå,/noget nyt der er i gære,/det selv tosser kan forstå;«
Nu er jeg jo så tossen, der bare gerne vil vide, om hr. Morten Dahlins linje så også betyder, at når nu det socialistiske flertal har stemt hr. Morten Dahlins ændringsforslag ned, så kan vi også regne med, at Venstre ligesom vi i Dansk Folkeparti stemmer nej til den endelige indfødsretslov.
Det er vi mange tosser der gerne vil vide.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-05:
Jeg mener ikke, at det er rimeligt at lave de her sammenligninger med f.eks. operationer, som ordføreren gør.
Det ville være en anden sag, hvis det her skete på bekostning af en masse danskere, der på den ene eller den anden måde blev sat tilbage i den offentlige administration eller i et eller andet, som de havde behov for hjælp til, men det er ikke tilfældet.
Det her er en lille justering, vi laver.
Vi foretager en midlertidig suspension af den her håndtryksregel – den vender tilbage, når verden forhåbentlig igen bliver normal, og det synes jeg er en pragmatisk måde at håndtere det her spørgsmål på.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-05:
Altså, der skal jo ikke herske nogen tvivl om, at vi mener, at der bliver uddelt alt for mange statsborgerskaber.
Vi stemte nej til det sidste lovforslag, og jeg kan også hurtigt afsløre, at vi kommer til at stemme nej til det her, L 180.
Men jeg synes sådan set ikke, ordføreren reelt svarer på spørgsmålet.
Ordføreren siger selv, at det her er nogle mennesker, som måske har ventet mange år på det her, men der er altså også, som ordføreren for De Konservative sagde før, mange danskere, som skal vente på operationer og alt mulig andet, og alligevel mener den socialdemokratiske ordfører, at det er okay, at man haster de her ting igennem, at de her mennesker åbenbart har krav på at få et dansk statsborgerskab lige nu og her, midt under en coronakrise, i stedet for at man siger: Nu udskyder vi det, indtil man kan overholde de regler, som der er på nuværende tidspunkt, og ikke er nødt til at lempe dem.
Vil ordføreren ikke bekræfte, at ordføreren så – og det er jo fair nok, hvis ordføreren mener det – mener, at det haster så meget, at de her mennesker har krav på det, siden man haster det igennem på den her måde?
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-05:
Mig bekendt er det i den her omgang 1.861 personer, vi gør til danske statsborgere.
Hvor mange der var på det tidligere forslag, tør jeg ikke sige – det tal har jeg ikke med her.
Men det er rigtigt, at det jo også gælder for dem, der var på det tidligere lovforslag.
Min tilgang til det her er – og det kan være, at det er der, vi er uenige – at det vigtige, det principielt afgørende og substansen i det er, at man har levet op til alle de forventninger, vi har til folk, når det gælder sprog, kultur, historie, forsørgelse, at man har taget Danmark til sig.
Når så vi står midt i en sundhedskrise, hvor vi i øjeblikket på alle mulige måder jo må gebærde os anderledes, end vi normalt ville gøre, så synes jeg, at det her er en pragmatisk løsning for de mennesker, som har et ønske om at blive danske, som har gjort en stor indsats igennem mange år for at kunne blive det, og som jo vil have en uvished om, hvornår de kunne blive det, hvis ikke vi suspenderede det her krav om håndtryk midlertidigt.
Jeg synes, at det her er en pragmatisk løsning på den udfordring, og jeg synes ikke, det er så farligt, som det bliver gjort til.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-05:
Tusind tak.
Jeg kunne egentlig også godt tænke mig at følge lidt op på det, som mine ordførerkolleger har spurgt ind til.
Så vi bevæger os jo op over 6.000 personer, hvis man lægger de to tal sammen.
Ligesom hr. Morten Messerschmidt gjorde før, er jeg også nødt til at følge op på det her.
Mener ordføreren for Socialdemokratiet reelt set, at det her er noget, der haster så meget, at det ikke kan vente, altså at de her mennesker har krav på et dansk statsborgerskab, så man ikke kan vente med at tildele statsborgerskab, til vi er ovre den her coronakrise?
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-05:
Hvis vi tager toptre, er det 126 pakistanere og 109 tyskere.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-05:
Det er selvfølgelig i et vist omfang beroligende.
Jeg har også nu flere gange hørt hr. Rasmus Stoklund sige, at Storbritannien er det land, der er flest, der kommer fra, og det er jo rigtigt.
Hvis man laver sådan en track and find, kan man se, at der er 5 fra Storbritannien.
Jeg mener, det er vel ikke et kernebritisk navn at være opkaldt efter profeten i islam.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-05-05:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne på vegne af Venstre, Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti, Nye Borgerlige og Liberal Alliance begrunde, hvorfor vi har rejst denne forespørgsel i Folketingssalen.
Det handler om, at der er et påtrængende behov for yderligere investering i Danmarks trafikale infrastruktur, herunder ikke mindst i vejnettet.
Der har siden 2010 været rigtig god fremgang i den danske økonomi.
Der kom atter gang i de danske hjul efter krisen dengang.
Det er glædeligt, men det har også medført en kraftig vækst i trafikken, fordi der er en nøje sammenhæng imellem vores økonomiske vækst og så trafikvæksten.
Væksten har ikke mindst været på motorvejsnettet, hvor trafikken fra 2010 til 2019 voksede med mere end 35 pct.
Coronaen har så på det seneste medført en kraftig midlertidig opbremsning, men det ændrer ikke på, at vi er kommet bagud med investeringer i vores infrastruktur.
Det har medført en voldsom trængsel, ikke mindst i hovedstadsområdet, i Østjylland og ved Aalborg.
Dertil kommer behovet for bedre vejmæssig regional opkobling til det overordnede vejnet, så alle dele af landet kommer med på vognen, om jeg så må sige.
Før valget sidste år rejste Socialdemokratiet meget store forventninger til gennemførelse af trafikale investeringer.
Efter valget for snart et år siden er stort set intet sket.
Tværtimod har regeringen med statsministeren i spidsen meldt ud om nedprioritering af den trafikale infrastruktur.
Det er der rigtig mange rundtomkring i landet der har svært ved at forstå.
Hvad er forklaringen?
Hvorfor blev påtrængende investeringer i bedre veje begravet, når de var så vigtige før valget?
Det er håbet, at denne debat giver os et svar på dette.
Det er også håbet, at debatten her kan blive opvarmning til kommende trafikale forhandlinger, dels om en lyninvesteringspakke i kølvandet på coronanedlukningen, dels til forhandlinger om en omfattende sammenhængende masterplan for trafikale investeringer frem mod 2030.
Jeg ser frem til en god og konstruktiv debat om vores vigtige trafikale infrastruktur.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-05-05:
Tak for det.
[Lydudfald]
... de blå partier lavede før valget, under indtryk af at Socialdemokratiet førte visnepolitik på transportområdet, måtte vi lave det uden Socialdemokratiet
, var jo, at vi allerede skulle gå i gang i 2021.
Og det var med projekterne om udvidelse af E45 omkring Århus, udvidelse af motorvejskrydset E20 og E45 ved Kolding, udvidelse af E20 syd om Odense, øget kapacitet på Motorring 3, udvidelse af Hillerødmotorvejen mellem Motorring 3 og Motorring 4, øget kapacitet på rute 15 mellem Herning og Ringkøbing, udbygning af E55 mellem Sydmotorvejen og Nykøbing Falster og udbygning af rute 40 mellem Ålbæk og Skagen.
Socialdemokratiet gik til valg på at ville gøre stort set det samme som vi blå partier, for det var det, man sagde alle steder.
Har transportministeren en plan om at indkalde til forhandlinger, så disse projekter kan sættes i gang i 2021?
Benny Engelbrecht (S), 2020-05-05:
Jeg tror faktisk, at hr. Ole Birk Olesen hørte hele min tale og derfor også godt kender den prioritering, som ligger.
Det drejer sig først og fremmest om en håndtering af coronasituationen og derefter en håndtering af klimaudfordringen.
Der er jo et meget bredt flertal i Folketinget, som faktisk tager den udfordring meget alvorligt, og derefter er der infrastruktur og investeringer.
Uden at kunne nå at remse alle de projekter op, som hr. Ole Birk Olesen nåede at få presset ind på sit ene minuts taletid, er der jo flere af de projekter, f.eks. udvidelsen af E45, flere steder, som der efter VVM-undersøgelser bliver afrapporteret på i indeværende år, hvilket derfor giver os et beslutningsgrundlag, når vi skal frem til en infrastrukturinvesteringsplan, som jeg da i hvert fald har hørt at et meget bredt flertal af Folketingets partier vil være interesseret i at deltage i.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-05-05:
Tak, hr. formand.
Jeg vil gerne kvittere for ministerens tale, naturligvis.
Jeg tænker på, at ministeren siger, at ambitionen fra ministeren og regeringens side er at lave en langsigtet aftale om infrastruktur.
Det giver næsten sig selv, at den bliver langsigtet, for vi kommer aldrig i gang med at forhandle.
Så den bliver meget langsigtet, vil jeg sige.
Jeg kan ikke rigtig forstå, hvorfor man har den ambition om at gøre den langsigtet på den trælse måde, men det er jo åbenbart det, som regeringen har valgt at gøre.
Ministeren er inde på noget, som ministeren mener er positivt, og det er, at man til trods for coronakrisen kan se, at der er gang i salget af elbiler.
Det var i hvert fald det, som ministeren var inde på i sit indlæg.
Der vil jeg bare gerne spørge ministeren, om ministeren er bevidst om, hvor mange af de biler, der så er blevet registreret og betalt afgifter på osv., der er nogle, der er givet ordre på og bestilt før coronakrisen.
For mig bekendt er mange af de biler, der bliver leveret, jo leveret med en vis form for produktionsforsinkelse, og det betyder også, at de er forpligtet til at tage dem, når de har givet en ordre på dem.
Benny Engelbrecht (S), 2020-05-05:
Ja, der er leveringstid på både elbiler og pluginhybridbiler.
Det er fuldstændig korrekt.
Da jeg selv ejer et sådant køretøj, kan jeg kun bekræfte, at det er der en vis leveringstid på.
Man må også sige, at helt aktuelt med de ret begrænsede behov for at køre, som i hvert fald dele af samfundet har, f.eks. folk, der arbejder hjemmefra, så er der også ganske mange mennesker, som heller ikke har de biler ude at rulle, selv om de måtte have fået dem leveret.
Det, som jeg noterer mig, når jeg netop er optaget af, at der faktisk bliver solgt flere elbiler og pluginhybridbiler, er jo selvfølgelig, at det blot understreger det, som jeg også tror er noget af det, som har været en overvejelse fra forespørgernes og også fra hr. Hans Kristian Skibbys side, nemlig at det ikke er sådan, at al den trafik, der kører på vejene, blot er sort, men at der jo netop også bliver en stadig større mængde af grønne køretøjer, der kører.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-05-05:
Tak for det, formand, og tak til ministeren for besvarelsen.
Jeg vil godt kvittere for ministerens melding om, at veje ikke er sorte, men at de faktisk er grønne, når vi betænker fremtidens trafik.
Men der er jo rigtig store forventninger til de her investeringer, altså forventninger fra borgere, der pendler frem og tilbage til arbejdet, og som har hørt noget om alt det, vi skal have bygget nu her, og der er forventninger fra virksomheder, fra borgmestre og fra fagforeninger, når de nu læser i dagspressen om det her.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om ikke han kan komme lidt nærmere ind på, hvornår vi kommer i gang med de her forhandlinger.
Nu er det snart et år siden, der har været valg.
Altså, kan vi komme i gang med noget inden sommerferien, eller er vi henne i efteråret 2020 eller måske endda henne i 2021, inden der overhovedet kommer gang i det?
Det tror jeg rigtig mange er interesserede i at vi kommer lidt nærmere.
Det andet, jeg vil spørge ind til, er jo sammenhængen med klimaindsatsen, som jeg er helt enig i.
Vil ministeren anerkende, at man faktisk med fordel kan forhandle parallelt om klimahandlingsplanen og så den her grønne investeringsplan, fordi tingene jo netop hænger sammen?
Benny Engelbrecht (S), 2020-05-05:
Først og fremmest tak for anerkendelsen af behovet for en bred investeringsplan.
I forhold til det, som spørgeren indleder med, om muligheden for økonomisk genopretning, nogle korte indsatser, skal jeg henvise til finansministeren, som jo har sagt, at vi i regeringen ser på krisen i to faser.
På den korte bane handler det om at holde hånden under økonomien og de danske arbejdspladser, og i takt med at man så åbner samfundet op igen, vil der også være et behov for en genopretning af den økonomiske aktivitet, en genopretning, der skaber aktivitet og arbejdspladser og samtidig gør Danmark grønnere og tager fat på klimaudfordringerne.
Hvordan man tilrettelægger sådan et forløb med en økonomisk genopretning ud fra et samlet perspektiv, er noget, regeringen ser nærmere på, og som vi kommer til at melde ud på et senere tidspunkt.
Men det er klart, at vi selvfølgelig anerkender, at der både er et behov for klimainvesteringer og også et behov for en langsigtet investeringsplan.
Hvordan timingen bliver, må vi som sagt vende tilbage til.