runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-05-17:
Det er jo åbenlyst rigtigt, når nu der er en undersøgelse sat i gang, og når ICJ har en verserende retssag kørende for at finde ud af, om der er et folkemord i gang i Gaza, at man også nødvendigvis på baggrund af det må anerkende, at der er en risiko.
Ellers var sagen jo ikke blevet taget op.
Jeg er også fuldstændig enig, som jeg også understreger i teksten, at Danmark skal gøre alt, hvad vi kan, for at forhindre og forebygge folkedrab.
Men det, jeg hæfter mig ved, er bemærkningerne til det her forslag, som jo i virkeligheden er én lang oplistning af udtalelser fra eksperter, som mener at kunne sandsynliggøre, at der foregår et folkedrab.
Dernæst er det udtalelser fra bl.a. israelske politikere, som man med det her borgerforslag forsøger at sandsynliggøre har en intention om folkedrab, og det mener jeg ikke er hverken forslagsstillernes eller Folketingets job at sandsynliggøre; det er domstolenes.
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-17:
Tak for det.
Det er sådan set bare en opfølgning.
Vi stemmer jo om beslutningsforslaget og ikke om bemærkningerne.
Jeg hører ordføreren sige, at SF sådan set er meget enig i indholdet af det, der står i selve beslutningsforslaget, herunder de helt afgørende sidste tre linjer.
Hvad tænker ordføreren Danmark bør gøre?
En varig våbenhvile, dokumentation, har ordføreren en række yderligere krav til regeringen, i forhold til hvad Danmark burde gøre for at forhindre det her folkedrab?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-05-17:
Ja, i grove træk er jeg enig i hr. Christian Friis Bachs læsning af det, altså at man skal anerkende risikoen.
Men jeg mener ikke, at man kan se bort fra bemærkningerne, for nu står de der jo.
Derfor stemmer vi hverken for eller imod.
I forhold til spørgsmålet om, om vi har yderligere krav til regeringen, vil jeg sige, at vi jo mener, at man skal presse meget hårdere på igennem EU for det, som I kalder en varig våbenhvile, men også for en start på fredsforhandlinger, for det ser jeg som den eneste mulighed for reelt at forebygge folkedrab.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-17:
Tak for det, og tak til ordføreren for at være til stede og også være villig til at svare på spørgsmål, selv om ordføreren ikke er ordfører på sagen.
Tak også for at være klar omkring, at det, at der er anlagt en sag, og at den er antaget, jo illustrerer og godtgør, at der er tale om en risiko.
Det synes jeg er vigtigt at få slået fast, for det var der flere andre ordførere der ikke var helt så præcise omkring.
Så tak for det til SF.
Så vil jeg også sige med det samme, at jeg ikke hører nogen som helst i den her sal drage konklusioner om, hvad den retssag måtte føre til.
Det, vi skal, er at forholde os politisk til de ting, der ligger.
De argumenter, der ligger, og bemærkningerne, tror jeg, uden at gå ind i borgerforslagsstillernes hjerner,
er der jo for at understøtte det, som skal være borgerforslagets politiske beslutning, nemlig at vi anerkender, at der er en risiko for folkedrab.
Det er det, vi med borgerforslaget tager stilling til at vi anerkender og skal handle på.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-05-17:
Jeg læser det nu anderledes, altså at det er en sandsynliggørelse af, at der finder et folkedrab sted.
I virkeligheden synes jeg, det er lidt ærgerligt, at vi skal have den her diskussion, for det er jo ikke det, der er kernen.
Det, der er kernen, mener jeg faktisk er det næste beslutningsforslag, vi skal behandle her i salen, om, hvad vi så gør ved situationen.
I og med, som jeg også sagde til hr. Christian Friis Bach, at bemærkningerne er der, og at læsningen for mit vedkommende er meget tydelig, altså en sandsynliggørelse af folkedrab, hvilket vi ikke kan eller bør forsøge at vurdere, og det hører jeg også ordføreren være enig i, stemmer vi hverken for eller imod.
Charlotte Munch (DD), 2024-05-17:
Jeg synes faktisk allerede, jeg sagde det i min tale, da jeg sagde, at udenrigsministeren jo har bekræftet her i Folketingssalen, at man gør, hvad man kan, og hvad man skal, og hvad man er forpligtet til i Danmark for at forhindre folkedrab i Israel.
Når det så er sagt, anerkender jeg også – og det har jeg sagt et utal af gange fra den her talerstol – Israels ret til at forsvare sig.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-17:
Det er bare for at forstå, om vi leger sådan en leg om, at nu skal det her borgerforslag også hældes af brættet som det, der blev fremsat tilbage i december.
Så vil jeg gerne høre om noget fra den teoretiske verden.
Hvis man kunne fjerne det afsnit, udenrigsordføreren ikke bryder sig om, og man alene støtter sig til det sidste, som lyder, at den danske regering bør anerkende risikoen for folkedrab i Gaza og arbejde aktivt for at forebygge og standse det i overensstemmelse med Danmarks internationale forpligtelse osv., ville ordføreren så kunne støtte forslaget?
Charlotte Munch (DD), 2024-05-17:
Jeg prøver også at spørge lidt om det samme.
Michael Aastrup Jensen (V), 2024-05-17:
Nu anerkender jeg gerne, at jeg kun har siddet 19½ år i Folketinget, men jeg kan ikke komme i tanke om noget som helst tidspunkt, hvor vi har leget domstol her i Folketinget, og det er i hvert fald ikke noget, jeg er tilhænger af vi gør.
Derfor synes jeg heller ikke, at vi skal gå ind og lave sådan nogle deciderede kendelser, for det synes jeg Den Internationale Domstol skal gøre i stedet for.
Så den vil jeg afvente.
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-17:
Tak for det.
Jeg er hundrede procent enig med ordføreren i, at vi ikke skal agere domstol, og jeg er hundrede procent enig i, at der ikke er truffet afgørelse om, hvorvidt der bliver begået eller er begået folkedrab i Gaza.
Og det er ikke et anliggende, vi på nogen måde skal blande os i.
Det skal vi overlade til Den Internationale Domstol.
Og jeg udtaler mig ikke om, hvorvidt der er folkedrab eller ej.
Men det gør resolutionen heller ikke, vil jeg bare sige til ordføreren.
Den påpeger bare, at førende FN-eksperter og folkeretseksperter har sagt, at der er klare tegn på her, at et folkedrab kan være under opsejling.
Jeg vil understrege, at et folkedrab lyder meget voldsomt.
Vi tænker på armenierne og jøderne.
Men et folkedrab og definitionen af et folkedrab er jo bredere end som så.
Og jeg kan jo bare konstatere, at den særlige repræsentant for de besatte områder, Francesca Albanese, præsenterede en rapport til FN's Menneskerettighedsråd, som hun kaldte folkedrabets anatomi, hvor hun sagde, at hun klart mente, at der var tegn på, at tærsklen for et folkedrab var overskredet.
Så der er FN-eksperter og folkeretseksperter, der har udtalt det, og det er jo det eneste, resolutionen siger.
Michael Aastrup Jensen (V), 2024-05-17:
Jeg anerkender, at der er forskellige eksperter, der har været ude at sige forskellige ting, deriblandt den særlige rapporteur, som hr. Christian Friis Bach nævner.
Men samtidig vil jeg have meget, meget svært ved at gå ind og støtte en resolution, når vi har den daværende præsident for retten, som siger det så markant, som hun gør.
Men helt ærligt, jeg synes da hellere, at vi skulle samle os om det, vi faktisk er enige om, nemlig at vi alle sammen, forventeligt, ønsker at gøre, hvad vi kan, for at forhindre et folkedrab.
Altså, det har jeg også sagt gentagne gange, det har udenrigsministeren sagt, det har min socialdemokratiske kollega også sagt.
Så lad os da hellere samle os om det og så se på, hvad vi kan gøre for det.
Og det, jeg også tror man har set tydeligt, er, at vi fra regeringspartiernes side, fra regeringens side og fra andres side har gjort alt, hvad vi kunne, for at lægge diplomatisk pres på Israel, og det synes jeg også man skal fortsætte med, sådan at Israel selvfølgelig også er sig deres opgave voksen og formindsker de civile tab og på ingen måde gør anstalter til folkedrab.
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-17:
Det synes jeg var et godt indlæg.
Og det er jo det, resolutionen siger vi skal anerkende – at der er risiko for et folkedrab.
Er den rigtige løsning så ikke at kræve en varig våbenhvile?
Er det ikke det, der virkelig kan sikre, at vi forhindrer, som ordføreren siger det, et folkedrab, altså en varig våbenhvile?
Michael Aastrup Jensen (V), 2024-05-17:
Nu har vi jo faktisk et beslutningsforslag lige her bagefter om det.
Men jeg kan sige klart, at jeg ønsker en humanitær våbenhvile, og det er der en forskel på i forhold til en varig våbenhvile, for en humanitær våbenhvile vil være en våbenhvile af kortere varighed, så man kan få de civile beskyttet så meget som muligt og få nødhjælp ind.
En varig våbenhvile mener jeg ærlig talt kun vil hjælpe én part, og det er Hamas, i forhold til at de kan omrokere deres terroristbataljoner, og det mener jeg ærlig talt vil være forkert.
Så derfor nej, desværre, jeg støtter ikke en varig våbenhvile, kun en humanitær våbenhvile.
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-17:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Jeg hører ikke, at ordføreren opponerer mod Christian Friis Bachs konklusion om, at ordføreren anerkender, at der er risiko for et folkemord.
Derfor vil jeg spørge om, hvad der skal til, før vi begynder at handle på det.
Jeg er fuldstændig enig i, at vi ikke skal være domstol, og jeg er også fuldstændig enig i, at der ikke er faldet dom om, at der er et folkemord i gang.
Men vi har ifølge de aftaler, vi har skrevet under på, en forpligtelse til rent faktisk at handle – ikke bare snakke, men handle – når vi bliver opmærksomme på, at der er et muligt folkedrab.
Så det handler ikke om, hvorvidt vi i lille Danmark har evnen til at forhindre det, men det handler om vores adfærd, i forhold til hvordan vi forhindrer det og påvirker de handlinger, der skal til for at forhindre det.
Hvad mener ordføreren næste handling fra Danmarks side skal være for at være med til at forhindre et muligt folkedrab i Gaza?
Michael Aastrup Jensen (V), 2024-05-17:
Jeg synes allerede, at vi, anført af udenrigsministeren og andre gode kræfter, gør, hvad vi kan for at lægge maksimalt pres på Israel, sådan at de respekterer krigens love og alle internationale kendelser osv.
Men vi skal nok også være ærlige i det her lokale og så sige, at det er USA, som har den størst mulige position i forhold til at kunne ændre noget i Israel, og selv de har jo ikke ubegrænset magt i forhold til at få Israel til at gøre det ene eller det andet.
Så det er et diplomatisk pres; det er det, vi kan gøre.
Jeg forventer ikke, at der er nogen her i Folketinget, som mener, at vi skulle sende danske soldater ind at gøre det ene eller det andet.
Det hører jeg heller ikke nogen sige.
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-17:
En af de handlinger, som er mulige, er jo rent faktisk, at Sikkerhedsrådet kan gå ind og lave en intervention.
Det er det, der står i aftalen.
Danmark søger om optagelse i FN's Sikkerhedsråd, bl.a. med en meget klar holdning om, at vi skal stå på folkerettens side.
Michael Aastrup Jensen (V), 2024-05-17:
Efter et forhåbentligvis velgennemført valg tiltræder vi jo altså først ved årsskiftet.
Derfor håber jeg godt nok, at den her krig og konflikt er afsluttet inden årsskiftet, og jeg synes, at vi selvfølgelig skal gøre alt, hvad vi kan, for at det sker.
Helt ærligt synes jeg også, at vi i forvejen gør et kæmpe arbejde i FN-regi på det her område, men som sagt håber jeg, det her er afsluttet inden den 1. januar.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-17:
Tak for det.
Jeg tror, at det, der er omdrejningspunktet i den her debat, i virkeligheden er, hvorvidt man bruger et eller to sæt briller, når man kigger på verden.
Vi er jo heldigvis alle sammen her i Folketingssalen fuldstændig enige om at fordømme det brutale terrorangreb den 7. oktober.
Intet kan retfærdiggøre det på nogen måde, og de skyldige skal retsforfølges, dømmes og straffes.
Det er vi også enige om.
Anerkender ordføreren, at den forbrydelse, der blev begået den 7. oktober, ikke kan retfærdiggøre en ny forbrydelse, men at man er nødt til at lægge samme sådan konsistente sæt af regler ned over det?
Jeg prøver bare en gang til at appellere til det.
Nu kan vi jo i virkeligheden ikke bruge mere tid på, hvordan vi tolker bemærkningerne, men det, der er kernen i beslutningsforslaget, er, at regeringen bør anerkende risikoen for folkedrab, og at vi har en forpligtelse til dermed at forhindre det.
Hvis vi vil det, og det ved jeg SF er enige i – vi vil forhindre folkedrab, for så vidt det er ved at finde sted, og vi vil også overholde internationale konventioner – er det så ikke mere oplagt at støtte det her forslag, så vi kan komme i gang med at tale om, hvad vi så konkret kan gøre fra dansk side for at forhindre folkedrab?
Charlotte Munch (DD), 2024-05-17:
Det svarede jeg allerede på i forbindelse med den sidste sag, vi havde på programmet, og nu svarer jeg igen – jeg synes, at jeg havde svaret lige før, men jeg gør det gerne en gang til: Naturligvis skal alle overholde de love og regler, der er.
Jeg synes også bare, at det er vigtigt, og det har jeg i øvrigt også sagt et utal af gange fra den her talerstol, at Israel har ret til at forsvare sig mod det terrorangreb, som den palæstinensiske terrororganisationen Hamas udførte den 7. oktober 2023.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-05-17:
Men årsagen til, at vi ikke kan støtte det og heller ikke stemmer imod det, men altså gult, er læsningen, som jeg ser den, og så er der jo også andre mangler.
Altså, det blev påpeget tidligere i debatten, at Hamas' angreb ikke er nævnt med et ord, og selv om det her forslag selvfølgelig omhandler Israel og forebyggelsen af folkemord, mener jeg, det er vigtigt for den verserende retssag at anerkende, at Hamas også har del i den situation, der er, og det gør det her forslag jo heller ikke.
Helle Bonnesen (KF), 2024-05-17:
Tak for ordet.
Vi har her et borgerforslag, der vil pålægge den danske regering at anerkende risikoen for folkedrab og arbejde aktivt for at forebygge og standse, at det potentielt sker.
Som mange andre har været inde på, er fakta jo, at vi afventer sagens konklusion ved Den Internationale Domstol.
Og der er ikke nogen tvivl om situationens alvor.
For nylig skrev flere medier om, at FN har halveret tallene for dræbte børn i Gaza.
Nogle kalder det en halvering, og nogle kalder det en opdatering, men det understreger i hvert fald, at fakta i den her konflikt er sårbare, skrøbelige og ikke altid fyldestgørende.
Udenrigsministeren foretog i starten af behandlingen her også en ret intensiv gennemgang af, hvilke fakta der er til rådighed.
Men uanset det ændrer det jo ikke på det umiddelbare billede, vi har foran os, nemlig at det er en forfærdelig situation.
Derfor er jeg også oprigtig glad for, at regeringen er særdeles optaget af og involveret i Danmarks position i forhold til krigen samt udviser klar opbakning til de initiativer, der er blevet taget, som f.eks. at Den Internationale Domstol allerede har beordret Israel til at samarbejde med FN om humanitær hjælp.
Danmark har også sammen med EU tydeligt kommunikeret, at man forventer, at Israel lever op til domstolens bindende afgørelse.
Danmark lægger altså allerede massivt pres både via diplomatiet og via de politiske handlinger.
Konservative mener, at regeringen udviser det nødvendige og mest resultatsøgende initiativ samt lægger det tætte, nødvendige diplomatiske pres, og vi kan derfor ikke støtte forslaget.
Peter Kofod (DF), 2024-05-17:
Tak for det.
Hvis der er nogen, der vil begå folkedrab, så er det vel Hamas.
Hvis der er nogen, der vil begå folkedrab, så er det vel den organisation, som Enhedslisten har samarbejdet med og været med til at allokere penge til, altså skatteborgerpenge, og den organisation, som den 7. oktober sidste år henrettede en civil ung mand i forbindelse med terrorangrebet.
Det er vel de parter, der ønsker at begå et folkemord.
Jeg synes, det er lidt eller i virkeligheden meget forstemmende, at Enhedslisten ikke i meget højere grad, end det har været tilfældet, tager dyb afstand fra nogle af de her folk, som man har arbejdet sammen med, og som jo, hvis man læser medierne, åbenbart også har plads i jeres bagland og har medlemmer, der støtter dem og siger, at man skal genoptage samarbejdet på trods af den viden om det, der er sket den 7. oktober.
Det synes jeg egentlig er utroligt at ordføreren ikke adresserer i sin tale, for det synes jeg er meget væsentligt i den her sag.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-17:
Det adresserede jeg ikke i talen, fordi emnet er det her beslutningsforslag.
Men jeg vil gerne sige ganske klart, og det har jeg gjort mange gange fra den her talerstol, at vi entydigt og på det skarpeste fordømmer det terrorangreb, der blev begået den 7. oktober, og det gælder alle de parter, der har været aktive i det.
Jeg synes, det er en fuldstændig rædselsfuld sag, at også den organisation, Enhedslisten har haft et samarbejde med, meddeler, at de har været involveret.
Og de billeder og den video, som ordføreren henviser til, synes jeg er rædselsfulde, og jeg kan kun på det skarpeste tage afstand fra det og mener, at alle dem, der har været involveret, skal forfølges retligt og skal dømmes og straffes.
Peter Kofod (DF), 2024-05-17:
Det svar er jeg glad for, men lad mig også gøre det fuldstændig klart: Hvis der var sket noget lignende hos Dansk Folkeparti, havde de medlemmer aldrig nogen sinde været medlemmer hos os.
Så var man røget ud lige på stedet.
Det havde der ikke været nogen diskussion om.
Har Enhedslisten taget initiativ til at rydde op i det bagland, som jo åbenlyst plejer omgang med de her mennesker?
Har Enhedslisten sagt: Ved I hvad – I kan ikke være medlemmer hos os, for vi har ikke medlemmer, der kan have de holdninger?
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-17:
Det forslag, der blev stillet til Enhedslistens årsmøde, blev stemt ned – meget, meget kraftigt.
Det er helt entydigt ikke Enhedslistens politik, at man samarbejder med aktører, der deltager i den type angreb, og hvis der er nogen, der stadig væk mener, at det skulle være en rigtig måde at føre modstandskamp på, så vil det være min holdning, at man skal finde sig et andet sted at være medlem.
Jeppe Søe (M), 2024-05-17:
Jeg mener ikke, at domstolen har udtalt det, som fru Sascha Faxe siger.
Jeg henviser til hr. Michael Aastrup Jensens svar tidligere.
Charlotte Munch (DD), 2024-05-17:
Palæstinensere i Danmark demonstrerer ofte og højlydt, og jeg kunne godt tænke mig at høre: Undrer det ikke ordføreren, at herboende palæstinensere eller i øvrigt palæstinensere over hele verden ikke bruger nogle af de her demonstrationer til højlydt og offentligt at tage klar afstand fra Hamas?
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-17:
I forhold til de demonstrationer, der er, er der jo mange forskellige typer solidaritetsaktioner, manifestationer og det ene og det andet.
De store demonstrationer, der har været,
har jo haft et klart sigte, som har handlet om at presse på for en våbenhvile for at beskytte civile.
Det er et mål og en ambition, jeg fuldt ud deler, og det vil ordføreren være fuldt bekendt med efter alle vores mange dialoger her i Folketingssalen.
Peter Kofod (DF), 2024-05-17:
Antallet af jøder i Algeriet i 1948: 140.000, antallet af jøder i 2023: under 100.
Antallet af jøder i Irak i 1948: 135.000, antallet af jøder i 2023: under 100.
Antallet af jøder i Marokko i 1948: 265.000, antallet af jøder i 2023: 2.000.
Antallet af jøder i Syrien i 1948: 30.000, antallet af jøder i 2023: under 100.
Antallet af jøder i Tunesien i 1948: 105.000, antallet af jøder i 2023: 1.000.
Antallet af jøder i Yemen i 1948: 55.000, antallet af jøder i 2023: under 100.
Når jeg har brug for at remse de her tal op, så er det for at fortælle om den helt urimelige befolkningsudvikling, der har været for jøder i Mellemøsten og Nordafrika i de seneste årtier.
Nu valgte jeg at tage 1948, og det seneste tal, jeg kunne finde, var fra sidste år, men man kan se, at der løbende har været et fald.
Hvis der er nogen gruppe, nogen etnisk gruppe i disse lande, der har været udsat for forfølgelse, og hvor man har forsøgt at presse dem ud og chikanere dem, så har det været jøderne.
Det er det stille folkedrab.
Det er det, verden ikke har talt om, og det er det, der mangler at blive adresseret i den her debat.
Jeg anerkender, at vi har en ordning for borgerforslag, men det her tema har vi efterhånden diskuteret rigtig mange gange.
Hvis der er nogen, der i de her måneder og år begår folkemord, så er det Hamas, og det er islamiske terrororganisationer, som forsøger at udrydde staten Israel med deres slagord From the river to the sea, altså fra floden til havet, hvor der ikke kan ligge en stat, der hedder Israel, dvs. en stat, hvor jøder kan bo i fred og ja, i ordentlighed.
Det er dem, der ønsker at begå folkedrab i de her år, og jeg håber, at regeringen og Folketinget vil adressere den trussel, der er fra ekstrem islamistisk terror – både den, der er herhjemme, og den, der er i Europa, dvs. det, der er en selvpåført plage af indført ekstremisme og terror, men også det, der er ude i verden.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte borgerforslaget.
Charlotte Munch (DD), 2024-05-17:
Det er korrekt, at ordføreren ofte udtaler, at hun naturligvis tager skarpt afstand fra Hamas' angreb den 7. oktober 2023.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge mere direkte: Mener ordføreren, at den palæstinensiske terrororganisation Hamas udførte folkedrab den 7. oktober 2023?
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-17:
Men jeg er ikke bleg for at sige – og det er så i virkeligheden at bryde lidt med princippet om ikke at drage juridiske konklusioner – at jeg ikke mener, man kan være i tvivl om, at det i hvert fald er en krigsforbrydelse.
Folkedrab har en lang række kriterier for at kvalificere til lige præcis den beskrivelse, men at det er en krigsforbrydelse, har jeg ikke svært ved at sige.
Det mener jeg politisk at det er.
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-17:
Hvordan kan ordføreren afvise det og sige, at det er der ikke nogen, der kan forholde sig til, og at der ikke er nogen, der ved?
Altså, vi taler om et muligt folkedrab.
Det har selv samme domstol, som ordføreren nu siger at ordføreren anerkender, udtalt.
Det, der ligger i den udtalelse fra domstolen, er, at man skal handle aktivt på det, hvis man skal leve op til sin folkeretlige forpligtelse.
Hvad mener ordføreren om det?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-05-17:
Det er et godt spørgsmål, og jeg kunne i virkeligheden stille ordføreren det samme spørgsmål.
Hvad mener Alternativet konkret at vi skal gøre?
For som jeg ser det, er det vigtigste greb, vi kan tage, at presse på for en våbenhvile diplomatisk og forsøge at anspore til fredsforhandlinger langsigtet i regionen, eventuelt også med indblanding af andre lande, som kan stille sikkerhedsgarantier, eksempelvis Egypten og Saudi-Arabien.
Det mener jeg sådan set er det vigtigste greb.
Jeg mener også, at vi skal gøre mere, som det også er sagt tidligere i debatten, for at få nødhjælp ind i Gaza.
Men jeg har svært ved at få øje på yderligere greb.
Nu nævnte jeg i min tale, at vi tidligere har interveneret militært i situationer, som involverede folkedrab, og det tror jeg heller ikke at Enhedslisten, Alternativet, De Radikale eller forslagsstillerne mener er den rigtige løsning her.
Sanktionssporet er svært, i og med at ICJ jo ikke selv har pålagt sanktioner endnu.
Og det ville jo så være at foregribe dommen.
Hvad mener man at vi skal gøre?
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-17:
Det er jo ikke nødvendigvis den nemmeste diskussion lige at hoppe ind i, så tak for det.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at der jo ikke er faldet nogen dom, og at der heller ikke er afgjort noget.
Det vil i øvrigt heller ikke være ICJ, der skal det; det vil være ICC, når og hvis det kommer dertil, ikke?
Så hvordan ser SF så på det?
For det handler jo om aktive handlinger, og det vil sige, at det også er ud over våbenhvile.
Det er reel intervention, som er beskrevet i den her aftale.
Så hvordan ser SF så at det vil kunne lade sig gøre?
Det glæder mig, at SF er klar til det.
Jeg har allerede i mit svar til hr. Michael Aastrup Jensen nævnt noget om, hvordan man kunne gå til det i forhold til det med Sikkerhedsrådet.
Men nu er det så mig, der har spørgeretten, så det tillader mig lige at gøre.