runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-06-03:
Det er sådan, at jeg har set en undersøgelse fra USA, der peger på, at 40 pct. ikke ønsker at vende tilbage til kulturlivet igen, før man har fundet en vaccine.
I Norge kan man se, at op imod en tredjedel af indtægterne står til at forsvinde, fordi der er en meget stor procentdel af befolkningen, der endnu ikke er trygge ved at deltage i kulturaktiviteterne.
Så derfor mener jeg, at det giver rigtig god mening at kigge på, hvad publikums tanker er om det her.
Hvad siger borgerne i Danmark egentlig til det, når nu kulturtilbuddene er blevet åbnet igen?
Hvad er det, kulturinstitutionerne kan kigge ind i?
Hvad er det for en fremtid, de kigger ind i?
For der er ingen tvivl om, som kulturministeren også sagde så fint, at vi kommer til at have udfordringer i mange år frem.
Derfor er det også vigtigt, at vi ikke går med bind for øjnene, men at vi har et åbent syn på, hvad det er, der skal ske.
Og derfor opfordrer jeg ministeren til netop at iværksætte den her undersøgelse, så vi kan vide lidt mere om, hvordan situationen er, når det gælder de forskellige kulturinstitutioners tilbud.
Anerkender ministeren, at det her kan være et rigtig gavnligt værktøj for os i forhold til at tage de rette politiske beslutninger?
Joy Mogensen (S), 2020-06-03:
Mange tak.
Ja, det anerkender jeg til fulde.
Men spørgerens parti og regeringen har jo i fællesskab lavet en finanslov, som bl.a. skærer ned på konsulentudgifter, og det er vi dermed enige om er en god vej at gå.
Så hvis jeg skal igangsætte det, vil det være noget, jeg vil tage op med ordførerne, og det kan jeg passende gøre på spørgerens foranledning her i dag og så spørge, om vi skal prioritere nogle af de midler, der f.eks. går fra det kulturelle aktstykke, til at igangsætte sådan en konsulentundersøgelse.
Det, jeg bare synes er vigtigt også at få med, er, at der faktisk allerede ligger ret mange undersøgelser, der underbygger det, som den norske undersøgelse, som spørgeren refererer til, siger, nemlig at publikums adfærd vil være forandret i lang tid endnu, og at de økonomiske konsekvenser faktisk allerede er opgjort af Finansministeriet selv.
Og forhandlingerne om, hvad man kan gøre ved det her fra Folketingets side, kan ikke afvente sådan en publikumsundersøgelse – det står faktisk lige for.
Og det synes jeg også er vigtigt at vi alle sammen husker.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-06-03:
Så tror jeg bare, man må sige, at ministeren igen desværre ikke har været i stand til at give fyldestgørende oplysninger her i Folketinget.
For der er eksempler på, at virksomheder faktisk har fået det modsatte svar fra Erhvervsstyrelsen, og derfor er det jo ret alvorligt, hvis Erhvervsstyrelsen, om man så må sige, har administreret en ordning, som der ikke har været hjemmel til, og som der heller ikke, om man så må sige, har været lovgivningsmæssig opbakning til.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-06-03:
Det ligger jo i hele opdraget, det ligger i hele strategien, også for den samlede Erhvervsfremmebestyrelse, at den regionale vinkel er vigtig.
Det har de udarbejdet under den tidligere regering.
Der har været drøftelser undervejs om, hvorvidt konstruktionen ville føre til en centralisering.
Det ser vi jo så desværre nu sker, men derfor er det så også så meget desto vigtigere at have den politiske vilje til at trække i den anden retning, så det stærke erhvervsliv, vi har i hele landet, også afspejles i den fordeling, vi ser ind i.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-06-03:
Jeg er meget enig i, at et helt afgørende formål med den reform af erhvervsfremmesystemet, der blev aftalt under den tidligere Venstreledede regering, netop var at sikre en stærkere decentral indsats; lade kommunerne være den primære indgang.
Men grunden til, at jeg spørger, er jo ikke bare i glæde over, at regeringen har set lyset, men egentlig opklarende.
Dem, der har søgt, hvornår er de stødt på en udtalelse fra regeringen om, at det her var et parameter for regeringen, inden de afleverede deres ansøgning?
Jeg har ikke kunnet finde det.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-06-03:
Det her er ikke en betragtning i forhold til den enkelte ansøgning.
Det her er uafhængigt af kvaliteten og hensigten og indholdet i den enkelte ansøgning.
Det her er et helhedsperspektiv, jeg på regeringens vegne tillader mig at ville lægge ned over den her samlede vurdering på baggrund af det fælles fundament, også for Erhvervsfremmebestyrelsen.
Det er ikke den enkelte klyngeansøgning, jeg anfægter, det er det samlede billede og den fordeling, vi ser ind i.
Og fordi det er et opslag, er der faktisk politisk manøvrerum til at sige: Vi lader det her gå om, hvis ikke vi via dialog kan få en bedre fordeling af dem.
Og det er jeg villig til.
Marie Bjerre (V), 2020-06-03:
Tak for det.
Nu spurgte min kollega jo ind til, hvordan det samlede billede ser ud, og om det har været meldt ud, at det skulle være mere geografisk fordelt.
Og i forlængelse af det kan jeg ikke lade være med at spørge, også som nordjysk valgt: Altså, kan Nordjylland forvente at få et hovedkvarter, eksempelvis inden for det maritime eller inden for fødevarer eller inden for energi?
Og er ministeren opmærksom på de styrkepositioner, som Nordjylland har inden for de områder?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-06-03:
Jeg er meget opmærksom på de styrkepositioner, den nordjyske region har og det nordjyske erhvervsliv dér, ligesom jeg også er fuldt ud bekendt med, at der er styrkepositioner mange andre steder i vores land.
Og det er på dén baggrund, jeg synes, at det slet ikke er fair og spejler de styrkepositioner, hvis størstedelen, altså langt hovedparten af de ansøgninger, der kom ind, har et ønske om at placere deres hovedsæde i København.
Det må og skal kunne gøres bedre, og det vil jeg insistere på, og derfor tager vi nu den dialog med ansøgerne.
Tak for spørgsmålet.
Og tak for endnu en politisk kraft, der prøver at trække vigtig, vigtig erhvervspolitik ud i vores land til dér, hvor der er styrkepositioner.
Det vil jeg meget gerne takke for og bidrage til et fokus på.
I forhold til den enkelte og konkrete ansøgning kan jeg ikke gå ned i den.
Lige nu pågår der et arbejde med at få vurderet ansøgningerne.
Det har jeg slet ikke set noget af endnu.
Det eneste, jeg forholder mig til som minister, er det overordnede billede af placering af hovedsæderne, som tegner til at være overordentlig meget drevet af et hovedstadsfokus.
Det vil jeg meget gerne have en bedre balance på.
Hvad det betyder for de enkelte klynger, og hvad det betyder, når vi dykker ned i kvaliteten af de enkelte ansøgere, er det alt for tidligt at sige noget om.
Lise Bech (DF), 2020-06-03:
Det er rigtigt, at vi har mange styrker i Nordjylland, og den forrige spørger var inde på det i forbindelse med fødevare- og energiteknologi osv.
Men lige præcis, når man taler maritime erhverv og logistik, har vi simpelt hen de bedste forudsætninger – altså, det ville jo være helt vanvittigt at lægge det i hovedstaden.
Nordjylland er jo det eneste sted, hvor man har alt det innovative, og vi har uddannelsesmiljøet, og det ved jeg i hvert fald også at ministeren har kendskab til.
Så kan jeg alligevel ikke få ministeren til at sige, at der er nogle fordele ved, at lige præcis det her område bliver placeret i Nordjylland?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-06-03:
Nu skal vi huske på, at de ansøgninger, der er kommet ind, er ansøgninger, der er indsendt på vegne af aktører fra hele landet, og det gælder også, sådan som jeg forstår det, det, spørgeren henviser til her.
Der er i fællesskab udtrykt ønske om nogle hovedsædeplaceringer.
Den dialog går vi nu ind i.
Men i forhold til den enkelte ansøgning har jeg slet ikke nogen forudsætning for at kunne gå ned i at vurdere kvaliteten af den – det er alt for tidligt.
Der har først lige været frist, og det vil sige, at det eneste, jeg forholder mig til på vegne af vores land, er det helt overordnede billede af, at det samlet set ser alt for skævt ud.
Lise Bech (DF), 2020-06-03:
Jamen det er vi jo helt enige om, for det var jo hele formålet med den her erhvervsfremme, nemlig at det skulle blive decentralt.
Nu lyder det jo på vandrørene, som om det bliver meget koncentreret omkring hovedstaden.
Jeg er meget glad for, at ministeren siger, at det vil hun virkelig kigge ind i.
Når vi så kigger på Nordjylland, har vi lige inden for det maritime simpelt hen hele paletten, og vi er den eneste region, der har hele paletten inden for det maritime.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-06-03:
Det var mest af alt en kommentar, og jeg kan bekræfte, at jeg har kendskab til, at der er helt utrolig stærke nordjyske erhvervsmiljøer.
Det synes jeg vi skal glæde os over, ligesom vi skal glæde os over, at de også findes mange andre steder i landet.
Det er jo helt grundlæggende også fundamentet for, hvorfor jeg synes, at vores klyngestruktur skal afspejle det, også i dens placering af hovedsæder.
Det tror jeg på vi kan.
Lise Bech (DF), 2020-06-03:
Tak for det.
Jamen så vil jeg da gerne stille et ledende spørgsmål til en nordjyde fra en nordjyde: Mener ministeren, at man i forbindelse med klyngekonsolideringerne på erhvervsfremmeområdet bør placere hovedkvarteret for Maritime Erhverv og Logistik i Region Nordjylland, eftersom denne region har gode forhold for arbejdet med sektorens strategiske indsatsområder?
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-06-03:
Tak for det.
Jeg glæder mig selvfølgelig også over ministerens udmelding om, at der skal være et regionalt hensyn.
Man kunne jo selvfølgelig foranlediges til at tro, at det er de spørgsmål, der nu bliver afviklet her i salen, der har fået ministeren på banen nogle få timer før.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-06-03:
For mig og for regeringen er det vigtigt, at det overordnede billede er mere i balance og dækker en større del af landet end det, der tegner sig et billede af på nuværende tidspunkt med ansøgningerne.
Der var frist i onsdags.
Siden da har vi selvfølgelig kigget overordnet på de næsten 3.000 siders ansøgninger, der er kommet.
Jeg kan ikke gå ned i den enkelte ansøgning, og jeg har heller ikke lyst til det, men det, jeg i hvert fald politisk kan forholde mig til, er, at vi skal have en bedre balance på det overordnede plan.
Jeg håber, det kan lade sig gøre med dialog.
Det tror jeg sådan set også på at det kan.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-03:
Jeg mener, at det er den helt rigtige linje, at man ikke skal bruge coronanedlukningen til at køre ideologiske Hassaner af, og derfor har det været utrolig vigtigt for mig, at vi har haft et meget bredt samarbejde, både i Folketinget, men også med forskellige interessenter, om, hvordan vi gjorde de her ting bedst.
Og i den aftale, som spørgeren også selv som tidligere minister har været med til at indgå, står der jo sådan set, at kommunerne bliver kompenseret under et, og det vil sige, at det så er deres ansvar at fordele pengene.
Socialdemokratiet har ikke noget ønske om at blande sig i det kommunale selvstyre på det her punkt oven på en aftale, der så klart slår det modsatte princip fast.
Normalt ville Venstre jo heller ikke som borgmesterparti stå og sige, at man, oven på at man har lavet en aftale, hvor de kompenseres under et og derfor får penge til både at kunne levere en kompensation til de private og til de kommunale institutioner, går ind og blander sig i den kommunale økonomi.
Hvis man gerne vil blande sig, plejer det at være med enten puljer eller andre redskaber, fordi man fra starten ligesom har sagt, at det er den måde, der skal sættes af på.
Så det her er at følge aftalens bogstav og den måde, vi indgår aftaler på på Christiansborg.
Jeg ved ikke rigtig, om Venstre fortryder det, eller om man er gået bort fra at synes, at det er en god idé med det kommunale selvstyre.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-06-03:
Det her handler overhovedet ikke om det kommunale selvstyre.
Det handler om, hvorvidt regeringen lever op til den politiske aftale, man har indgået med Folketingets partier.
Jeg har aldrig nogen sinde oplevet en situation, hvor man indgår en politisk aftale herinde, hvor man er enig om, at de kommunale, de selvejende og de private institutioner selvfølgelig alle sammen skal kompenseres for den ekstraregning, som de er blevet påført som følge af coronaen – der går altså også helt almindelige børn ude i vores selvejende institutioner, som også har haft behov for, at der kom håndsprit, og som også er underlagt nogle krav – og hvor regeringen så løber fra den aftale og bare siger: Det er op til kommunerne at beslutte, og hvis kommunerne beslutter noget andet end det, regeringen har indgået en politisk aftale om, så er det jo det kommunale selvstyre.
Altså, undskyld mig: Sådan fungerer vores aftalekultur jo ikke her på Christiansborg.
Og det håber jeg egentlig også at ministeren vil bekræfte.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-03:
Det står fuldstændig klart i aftalen, både hvad den handler om, nemlig at pengene gives til private, selvejende og kommunale institutioner helt bredt, og der står også, at pengene gives under et.
Og der er blevet lavet en økonomiaftale med kommunerne, hvor der gives 2,6 mia. kr. til at dække omkostningerne i forbindelse med coronaen ind.
Det vil sige, at jeg mener, at vi ord til andet følger den aftale, nemlig at vi har sat et beløb af, så man kan dække hele den omkostning, der er.
Og det vil sige, at det er fuldstændig sædvane, når man laver aftaler, hvor man siger, at man giver pengene under et, at kommunerne så disponerer.
Det er et fornuftigt princip i forbindelse med det kommunale selvstyre, og jeg er egentlig lidt overrasket over, at Venstre gerne vil have afskaffet det.
Det synes jeg da egentlig er helt nyt.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-03:
De penge, der bliver givet til minimumsnormeringer, skal bruges til noget bestemt.
Der bliver givet penge til skolerne til lærerne, og de skal bruges til noget bestemt.
Her har vi en situation, hvor vi har lavet en fælles aftale om, at vi ønsker – det var der i hvert fald bred enighed om – at kompensere både de kommunale institutioner og de private institutioner for de ekstra omkostninger, de har haft.
Og vi har meldt ud til dem, at de selvfølgelig er en del af det, og derfor kunne de roligt går i gang med at bruge de penge, der var nødvendige for at levere den ydelse, som vi ønskede de fortsat leverede i den her tid.
Og så vil man ikke være med til at sikre, at de rent faktisk får dem.
Og så står de bagefter og har ingen penge.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-03:
Hvis det var sådan, at både Venstre og Dansk Folkeparti havde ment, at vi skulle lave en aftale om en pulje, som man så kunne søge fra, så havde vi haft en anden situation end den, vi står i nu.
Så ja, det er da fuldstændig rigtigt, at man godt kan vælge en metode, så man er sikker på det ene og det andet og det tredje, og hvor man begrænser det kommunale selvstyre.
Det gør vi også med mellemrum, når vi laver den type aftaler.
I den aftale, vi har indgået her, og som alle partierne har godkendt og nikket til, står der, at kommunerne kompenseres under et.
Det betyder med andre ord, at pengene lægges over til kommunerne.
De får nok penge til at kunne dække opgaven, men de prioriterer selv inden for det kommunale selvstyre.
Det er jeg gammeldags nok til at synes er en virkelig god idé.
Marie Bjerre (V), 2020-06-03:
Tak for det.
Mener ministeren, at man i forbindelse med de igangværende erhvervsklyngekonsolideringer som følge af den nye erhvervsfremmereform bør sikre en ligelig geografisk fordeling af de 12 hovedkvarterer, som afspejler regionale styrkepositioner?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-06-03:
Ja, det mener ministeren, og tak for at sætte fokus på en rigtig vigtig diskussion, nemlig hvordan vi sikrer, at det stærke, pulserende og dynamiske erhvervsliv, vi har i hele landet, og som viser gode eksempler landet over på gode samarbejder med vores vidensinstitutioner, også understøttes i lige præcis det system, som gerne skal bidrage til at blive endnu bedre til det.
Så ja, det er helt afgørende for mig som minister, at der selvfølgelig bliver en balance i den fordeling, vi lige nu er i gang med en proces omkring.
Marie Bjerre (V), 2020-06-03:
Tusind tak for det positive svar.
Jeg havde faktisk næsten godt luret, at det var det, der ville blive svaret, for jeg lagde nemlig mærke til, at det for ganske få timer siden i hvert fald røg ud i pressen, at ministeren har tænkt sig at flytte hovedkontorerne ud af hovedstaden.
Det er jo en melding, vi som nordjyder er rigtig glade for, og måske kommer meldingen oven i købet, fordi vi lige i dag er en række nordjyske folketingspolitikere, der faktisk stiller spørgsmål om den her sag, ovenikøbet til en nordjysk minister.
Hvis det er tilfældet, er vi i hvert fald glade for, at vi har rejst sagen her i dag.
Ministeren kan jo nok godt regne ud, at det er, fordi vi rent faktisk også forsøger at løfte en nordjysk sag, for vi har flere styrkepositioner i Nordjylland.
En af styrkepositionerne er inden for det maritime erhverv og logistik.
Der er man lige nu i gang med at konsolidere sig, bl.a. med brancheorganisationerne, som har hovedkontorer her i København.
Derfor opstår der selvfølgelig den bekymring, om så hovedkontoret også skal ligge i København i den her erhvervsklynge, når nu alle de her maritime erhverv er i Nordjylland.
Det er egentlig derfor, vi sætter fokus på den her sag, og vi mener også, det er vigtigt at få gjort ministeren opmærksom på det.
Det, jeg egentlig ville have spurgt om, er, om ministeren mener, det er vigtigt for et Danmark i balance og den decentrale erhvervsfremmestrategi, at man har klyngehovedkontorer fordelt geografisk i hele landet.
Det kan jeg så forstå at ministeren er enig i, og det er vi som sagt rigtig glade for.
Jeg kan også forstå på den udmelding, der er kommet for ganske få timer siddet i pressen, at man vil se på, hvordan der kan rykkes flere hovedkontorer ud.
Det, som jeg derfor så i stedet vil spørge om, er, hvordan ministeren vil sikre det.
Skal ansøgningerne gå om?
Eller hvordan vil ministeren tage beslutningen om fordelingen af de her hovedkontorer?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-06-03:
Tak for det.
Jeg kan betrygge spørgeren med, at både regeringen og jeg som minister er meget optaget af den geografiske balance i vores land, også når vi ikke bliver spurgt om det eksplicit.
Men det er dermed trods alt stadig væk en anerkendelse af, at vi er mange her på Christiansborg, der har det fokus i alt, hvad vi laver, inklusive selvfølgelig også vores erhvervsfremmesystem, som er den sag, vi diskuterer i dag.
Marie Bjerre (V), 2020-06-03:
Kan ministeren uddybe, hvor mange af ansøgningerne der har ansøgt om hovedstaden?
Og i forhold til det her med, at man vil sikre den geografiske balance, hvilket vi i øvrigt er helt enige i: Hvordan har regeringen tænkt sig at gøre det?
Er det sådan, at man vil fastsætte, at hver region skal have en eller to af de her klyngehovedkvarterer?
Lise Bech (DF), 2020-06-03:
Jeg er glad for, at ministeren er så imødekommende, at det ligesom bliver svært at angribe noget; men jeg vil bare gerne alligevel have en tilkendegivelse af, at lige når vi taler om det maritime, har Nordjylland hele paletten.
Og jeg kan godt se og forstå, at det er svært for ministeren at gå ind i det enkelte, men der må jo være nogle kriterier, der ligesom kommer senere hen, for, hvor man skal placere de forskellige klyngehovedkvarterer rundt i landet.
Der er nogle kriterier for det – det må der være.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-06-03:
Det er den dialog, vi nu skal have med dem, der har sendt en ansøgning ind, inklusive om den klyngedannelse, som spørgeren henviser til.
Den dialog tror jeg på kan lade sig gøre, for det er jo repræsentanter fra hele landet, der har sendt fælles ansøgninger ind.
De har så ønsket én placering af deres hovedsæde; jeg kunne godt tænke mig en dialog om, hvad de i øvrigt havde haft i spil, og om vi via den vej kan få en bedre fordeling, som i højere grad afspejler, at vi faktisk har både vidensinstitutioner og erhvervsstyrker spredt godt rundt i vores land.
Det skal vi selvfølgelig afspejle i det her system.
Marie Krarup (DF), 2020-06-03:
Det synes jeg så man skal tage op til overvejelse, for der er jo rigtig mange syriske flygtninge i Vesteuropa.
Det er jo en helt forkert måde at gå til det på.
Men det er jo også en forkert måde at gå til det på, at man udelukkende vil nægte forlængelse af opholdstilladelser, men at man ikke vil iværksætte nogen foranstaltninger for at få folk til at rejse, andet end at man vil motivere.
Men det er jo ikke tilstrækkeligt, for så kan folk jo i praksis blive her, så længe de har lyst til det.
Det er ikke en fornuftig måde at føre politik på, og det er ikke en fastholdelse af paradigmeskiftet, som man jo ellers har lovet før valget.
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-03:
Vi står fast på det, der bliver kaldt paradigmeskiftet, altså at flygtninge er her midlertidigt.
I det omfang, at syriske flygtninge får inddraget deres opholdstilladelse og kommer i udsendelsesposition, skal de også rejse hjem – det er der ingen tvivl om.
Hvis ikke de gør det, ender de jo i sidste ende på et udrejsecenter, og så vil de kunne blive omfattet af alt det her opholds- og meldepligt.
Og som jeg også nævnte i min tale, vil der også være mulighed for at kunne frihedsberøve folk oppe på det, der hedder Ellebæk, i Nordsjælland, hvis vi f.eks. kan se en mulighed for at udsende folk.
Den særlige situation, der er omkring Syrien, er bare, at vi ikke vil bryde alliancen med resten af Vesten og begynde at arbejde sammen med Assad.
Marie Krarup (DF), 2020-06-03:
Men når det forholder sig sådan, er det jo heller ikke rigtigt, at der er fokus på hjemsendelser.
Så er det jo forkert at sige det, fordi man ikke vil gøre noget konkret i forhold til det.
Så jeg synes jo, at det i højere og højere grad bliver sådan lidt Komiske Ali-agtigt, at man står og siger, at man fastholder paradigmeskiftet, altså hjemsendelsespolitikken, samtidig med at man altså ikke vil bruge tvangsudsendelser, og man vil lade folk, der er i beskæftigelse, blive jeg er som ikke er jo tjekket er langtidssyge her.
Det er jo helt grotesk.
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-03:
Vi vil gerne bruge tvangsudsendelser.
Vi har ingen kvaler med at udsende folk med tvang, for hvis ikke det værktøj er i værktøjskassen, er der heller ingen, der accepterer at rejse hjem frivilligt.
Så det er helt afgørende, at vi kan sende hjem med tvang.
Der er bare ét land, vi har problemer med lige nu, fordi vi ikke ønsker at indlede et samarbejde med Assadregimet.
Og vi synes, det ville være ufornuftigt, hvis Danmark som det eneste vestlige land begyndte at gå enegang dér og indirekte begyndte at anerkende det regime, der er i Syrien for tiden.
Ulla Tørnæs (V), 2020-06-03:
Mange tak.
Hvad er ministerens holdning til, at en virksomhed har måttet afskedige 200 medarbejdere på grund af ministerens ulovlige forvaltning af lønkompensationsordningen?
Det kommer bag på mig, må jeg sige.
Ser man i trepartsaftalen, ser man i aktstykket, som et enigt flertal har vedtaget i Folketingets Finansudvalg, ser man på den bekendtgørelse, som erhvervsministeren har udmøntet reglerne i, så vil man erfare, at der intet grundlag er for den diskriminering mellem virksomheder, som ministeren har været talsmand for, nemlig at man, såfremt man var omfattet af en arbejdskonflikt, ikke var berettiget til at søge om lønkompensation.
Så jeg er noget overrasket over, at ministeren bare står sådan fuldstændig høj i hatten og siger, at det ikke er noget problem, når man udmærket ved, at der findes i hvert fald én virksomhed, som har afskediget ikke mindre end 200 medarbejdere, netop fordi virksomheden blev gjort bekendt med, at den ikke var berettiget til at være omfattet af lønkompensationsordningerne.
Sideløbende har jeg haft ministeren i samråd i Folketingets Beskæftigelsesudvalg, hvor ministeren har forklaret mig, at der i den bunke, hvor den pågældende virksomhed, jeg her taler om, lå, ovre i Erhvervsstyrelsen lå ni øvrige virksomheder.
Men ministeren har også svaret mig i et skriftligt svar, at der samlet set er 632 virksomheder, som er omfattet af en arbejdskonflikt og derfor ifølge ministeren, i hvert fald af de oplysninger, som ministeren gav til Folketinget, ikke var berettiget til at være omfattet af lønkompensationsordningerne.