runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2019-10-09:
Tak for det, formand.
Vi har jo sagt det, som det er – at den tidligere regering med et meget, meget snævert flertal, skal man huske at sige, jo vedtog meget store skattelettelser til især nogle af de rigeste i det danske samfund og betalte regningen med store besparelser på uddannelse.
Det ønsker vi ikke skal fortsætte.
For vi mener, at det, dansk erhvervsliv og også landbruget og den industri, der er tilknyttet landbruget, har behov for, er velkvalificerede unge.
Derfor vil vi bruge pengene frem for på især nogle af landets rigeste til at investere i et løft af unges uddannelse.
Det ligger en del år tilbage, og det spørgsmål må man stille som et skriftligt spørgsmål.
Det lægger noget ud over det spørgsmål, som er stillet her, men det rykker ikke ved bundlinjen.
Hvis man gør som den tidligere regering, VLAK-regeringen, gjorde, nemlig ændrer de her forhold omkring den her virksomhedstype og altså giver en meget, meget markant skattelettelse i bo- og gavebeskatning, som er det, det handler om, skal pengene jo findes et sted.
Og hvor fandt den tidligere regering dem?
De fandt dem bl.a. på store besparelser på uddannelse, og det mener vi er forkert.
Hvorfor?
Det er det, fordi det, vi lever af i det her land, er uddannelse, og det er det, der skal til, for at dansk erhvervsliv kan sikre vækst og arbejdspladser, også i fremtiden.
Louise Schack Elholm (V), 2019-10-09:
Jamen det kan så være, at skatteministeren kan fortælle mig det, for nu begynder skatteministeren igen at sige, at det var en skattelettelse, når man annullerede den tidligere røde regerings skattestigning for de familieejede virksomheder – så var det en skattelettelse.
Det er jo et spørgsmål om, hvornår man siger status quo var.
Men kan skatteministeren så fortælle, hvornår der sidste gang, før den daværende socialdemokratiske skatteminister ændrede formueskattekursen, var en ændring i beskatningen af de familieejede virksomheders generationsskifte?
Morten Bødskov (S), 2019-10-09:
Det kan jeg godt bekræfte.
Og det er da rigtigt, at der er sket en ændring i beregningsgrundlaget for værdifastsættelsen af de pågældende virksomheder.
Det er jo rigtigt.
Men omvendt må jeg jo sige, at hvis man ruller det tilbage, er det også en skattelettelse, som man giver, og det var det, som den tidligere regering gjorde.
Og derfor er vi bare igen tilbage ved udgangspunktet.
Når det handler om dansk erhvervslivs fremtid og det her lille lands fremtid, hvad er det så, vi konkurrerer på?
Det er uddannelse.
Er det så forkert eller rigtigt at spare så massivt, som den tidligere regering gjorde på uddannelse?
Det mener jeg, regeringen og Socialdemokratiet er forkert, og derfor ændrer vi de her prioriteringer.
Louise Schack Elholm (V), 2019-10-09:
Kan skatteministeren bekræfte, at den daværende skatteminister fra Socialdemokraterne afskaffede formueskattekursen?
Nu spurgte jeg jo til skatten på familieejede virksomheder og ikke til uddannelsesområdet.
Det er meget sjovt, for det er fuldstændig lige meget med de 850.000 jobs, som de familieejede virksomheder har i Danmark, og det er jo kun en halv sandhed, som ministeren kommer med.
For ministeren snakker kun om de ændringer i skatten på familieejede virksomheder, der blev lavet under den tidligere blå regering, ikke om de skattestigninger, som den forrige røde regering gennemførte, med afskaffelse af formueskattekursen.
Er det, fordi hukommelsen er så kort, eller er det, bare fordi det kun er fordelagtigt at få det til at fremstå, som om det er en ensidig skattenedsættelse?
Det, vi rent faktisk gjorde, var, at vi annullerede den skattestigning, som Socialdemokraterne havde iværksat, på de familieejede virksomheder, og det er derfor, jeg tænker, at der jo må ligge en eller anden ideologi til grund for det her, altså at man ikke bryder sig om de familieejede virksomheder, som skaffer 850.000 jobs i hele Danmark.
Det er faktisk meget.
Det er rigtig mange jobs, det handler om, som bare bliver beskattet yderligere af det her.
Hvorfor er det, at man ikke vil have de her familieejede virksomheder?
Er det, fordi man vil have en anden ejerstruktur i Danmark?
Det kunne jeg sådan set godt tænke mig at få at vide i stedet for at få noget at vide om uddannelsesområdet.
Det her handler om, at vi har annulleret en skattestigning, som Socialdemokraterne gennemførte i 1995, nej, nu kommer jeg helt galt på den, det var i 2015, så det var lige 10 år forkert.
Godt nok.
Det handler om, at vi har annulleret den skattestigning, som Socialdemokraterne selv havde gennemført, for de familieejede virksomheder.
Og så får skatteministeren det til at fremstå, som om det her var en ensidig skattenedsættelse.
Vi førte pengene tilbage til området for den skattestigning, Socialdemokraterne havde gennemført.
Så det er ikke nogen penge, der er kommet andre steder fra.
Det er en skattestigning, Socialdemokraterne i første omgang havde pålagt.
Og hvad er den ideologiske baggrund for, at man ikke ønsker familieejede virksomheder i Danmark?
Morten Bødskov (S), 2019-10-09:
Tak for det, formand.
Og det er jo rigtigt, at det er et emne, vi har vendt tidligere her under spørgerunden, og det er der god grund til.
For som det også er sagt tidligere, valgte den tidligere regering jo at give nogle af landets rigeste en meget, meget stor skattelettelse.
Den skattelettelse er skæv, og den var jo, som alle ved, resultatet af en meget, meget målrettet og veltilrettelagt kampagne mod den foregående regering.
Den tidligere regerings milliardskattelettelser blev jo bl.a. betalt af store besparelser på unges uddannelse.
Det er den her regerings holdning, at selv om vi er et lille land, ved vi jo, at dansk erhvervsliv hver eneste dag kæmper en benhård kamp for vækst og arbejdspladser, og vi lever populært sagt af én ting, nemlig det, vi propper ind i hovederne på hinanden.
Med et andet ord: uddannelse.
Derfor var den her skattelettelse ikke bare pivskæv.
Den er også efter regeringen og et meget bredt flertal i Folketingets opfattelse den forkerte medicin til Danmark.
I en tid hvor konkurrencen om væksten og arbejdspladserne kun bliver større, er det regeringen og det her flertals opfattelse, at der er behov for flere og ikke færre investeringer i uddannelse.
Hvis man skulle udjævne de besparelser, som den tidligere regering havde planlagt på uddannelsesområdet, så vil det alene næste år koste 700 mio. kr. at lukke det hul.
Og de her massive besparelser på uddannelse er som sagt den forkerte vej at gå, og at den massive skattelettelse ikke alene kun kommer landets rigeste til gode, men også er den forkerte vej for dansk økonomi, er Det Økonomiske Råd jo altså også i øvrigt enige i.
Det kan man se i dagens aviser.
Rådet har nu ad to omgange sagt, at skattelettelsen ikke er vækstfremmende.
Jeg glæder mig til at høre synspunkterne.
Allerede nu kan vi sige, at den ordning, som regeringen ser på om kan gøres til mulighed, er en ordning, som er bedre end den ordning, som var, da Venstre- og VLAK-regeringerne tog fat.
Louise Schack Elholm (V), 2019-10-09:
Det er et emne, vi tidligere har berørt, nemlig generationsskifteskatten.
Mit spørgsmål til skatteministeren er: Hvad er baggrunden for, at ministeren ønsker at gøre det dyrere at være familieejet virksomhed og dermed udhule de familieejede virksomheders økonomi?
Morten Bødskov (S), 2019-10-09:
Der er politisk uenighed om det her.
Altså, regeringen og Socialdemokratiet og et bredt flertal i Folketinget er uenig i den prioritering, der lå bag at give nogle af landets rigeste meget, meget store skattelettelser.
Det ved fru Louise Schack Elholm også: Det er det, der er profilen i den her skattelettelse.
Den er vi uenige i.
Når vi ser på, hvem der så betalte regningen for den her skattelettelse, ser vi jo, at det er en del af den tidligere regerings samlede økonomiske politik, og der må man bare sige det, som det er, nemlig at der var det store besparelser på ungdomsuddannelserne, som var med til at betale regningen, og det er regeringen uenig i.
Og derfor har vi planer om at ændre den prioritering.
Louise Schack Elholm (V), 2019-10-09:
Ja, mit næste spørgsmål er inden for samme emne
: Mener ministeren, at det er bedre, at familieejede virksomheder flytter til vore nabolande, hvor man ingen skat på generationsskifte har?
Morten Bødskov (S), 2019-10-09:
Tak for spørgsmålet, og velkommen i onsdagsspørgetimen.
Jeg glæder mig også til at få lov til at besvare dem.
Det her spørgsmål minder jo lidt om det, vi har haft tidligere.
Så det må ikke overraske spørgeren, at det måske har gentagende karakter.
Det vil man opleve nogle gange kan være tilfældet i Folketingssalen, når vi diskuterer med hinanden.
Det er en anden side af sagen.
Svaret på spørgsmålet er, at jeg ikke forestiller mig, for at sige det, som det er, at bo- og gaveafgiftens størrelse er blandt de største bekymringer, når vi ser på generationsskifter, der ligger 10-15 år ude i fremtiden i dansk landbrug.
Marie Bjerre (V), 2019-10-09:
Tak for det, formand.
Jeg vil nu læse spørgsmålet op: Hvordan mener ministeren at tredobling af skatten på generationsskifte vil påvirke de 12.000-14.000 landbrugsbedrifter, der ifølge SEGES står over for et generationsskifte de næste 10 år?
Morten Bødskov (S), 2019-10-09:
Det er det på ingen måde, og vi er i meget tæt dialog med dansk erhvervsliv om, hvordan en sådan ordning skal skrues sammen.
Vi har eksempelvis sagt, at man kan overveje en henstandsordning, tilbagebetaling af overskuddet over en årrække.
Det har store dele af erhvervslivet taget positivt imod som noget, man kan kigge på.
Så tror jeg bare, man må sige, at der er politiske holdningsforskelle.
Skal vi fortsætte de massive besparelser på unges uddannelser, som den tidligere regering havde iværksat, som skader vækstmulighederne for dansk erhvervsliv, og som skader kampen om arbejdspladserne?
Louise Schack Elholm (V), 2019-10-09:
Det er jo ganske overraskende, synes jeg, at ministeren overhovedet ikke anerkender risikoen for, at nogle af de her virksomheder kan finde på at flytte til udlandet, når man hæver beskatningen så massivt for dem, som man har tænkt sig at gøre.
Derfor er jeg nødt til igen at spørge ind til det her med, hvorfor virksomhederne ikke vil flytte til udlandet, særlig når de har afdelinger der.
Og hvad skal der blive af de 850.000 jobs, som er rundtom i hele landet, hvis de her virksomheder flytter andre steder hen end Danmark?
Er det bare lige meget med de 850.000 jobs?
Morten Bødskov (S), 2019-10-09:
Tak for det, formand.
Jeg mener ikke, at en tilbagerulning af den her meget skæve skattelettelse vil betyde, at familieejede virksomheder vil flytte ud af landet.
Der er rigtig mange af dem, som i forvejen har store aktiviteter uden for landets grænser.
Hvor kan dansk erhvervsliv få rammevilkår i verdensklasse?
Det kan de her.
Det kan de, fordi vi fra det offentliges, statens side jo på tværs af politiske skel trods alt – på trods af den tidligere regerings store besparelser på uddannelsesområdet eksempelvis – har en fælles intention om at investere i uddannelse og forskning.
Det er det, der bl.a. er med til at skabe rammevilkår i verdensklasse.
Louise Schack Elholm (V), 2019-10-09:
Der er jo grænsehandel på chokolade og sodavand.
Det er billigere at købe det syd for grænsen, og folk kører syd for grænsen for at købe det.
Det er jo også ret sandsynligt, at nogle af de her virksomheder, som både har en afdeling liggende i et naboland og i Danmark, vælger at flytte hovedsædet til nabolandet, når der er så høj en beskatning på generationsskifte i Danmark.
Hvordan kan det være, at regeringen åbenbart overhovedet ikke mener, at det er sandsynligt, at nogle af de her virksomheder kunne finde på at flytte hovedsæde?
Morten Bødskov (S), 2019-10-09:
Nej, det mener regeringen ikke, og vi har lige været inde på begrundelsen for, hvorfor ikke bare regeringen, men også et bredt flertal i Folketinget ønsker at rulle den her meget, meget store skattelettelse, som man har givet til de facto nogle af de allerrigeste i det danske samfund tilbage.
Det er, fordi vi mener, at vi vil bruge pengene på at investere i fremtiden for dansk erhvervsliv.
Og hvor ligger den?
Den ligger bl.a. i uddannelse.
Når jeg besøger dansk erhvervsliv, store virksomheder, hvad taler de så om?
De taler om, at de har behov for velkvalificeret og veluddannet arbejdskraft, og det er derfor, regeringen ønsker at bruge pengene på en stor gruppe, som har behov for, at vi får et løft i uddannelsesniveauet, frem for på en lille gruppe.
Louise Schack Elholm (V), 2019-10-09:
Normalt, når man gerne vil have, at man har noget, sørger man for, at man har nogle gunstige vilkår.
Hvis faren dør, så næste generation skal overtage ejerskabet i en slægtsejet virksomhed, bliver formuen ret massivt drænet i de her virksomheder, hvilket gør det svært at beholde dem.
I Norge afskaffede man hele generationsskifteskatten – ja, hele arveafgiften faktisk – i 2014, man har også afskaffet den i Sverige i 2004, og i Tyskland kan man få 100 pct.s fritagelse for generationsskifteskatten, hvis man driver virksomheden videre i 7 år.
Tror skatteministeren, at der er en sandsynlighed for, at nogle af de familieejede virksomheder synes, det er attraktivt enten at flytte til Helsingborg eller til Flensborg for at undgå en generationsskifteskat?
Morten Bødskov (S), 2019-10-09:
Nej, det mener regeringen ikke.
Marie Bjerre (V), 2019-10-09:
Jeg undrer mig over, at ministeren ikke er mere bekymret over den situation, som vores familieejede virksomheder står i, når man vil tredoble skatten på generationsskifte.
For vi har mange landbrugsbedrifter, der står over for et generationsskifte de kommende år.
Det har vi på grund af den finanskrise, vi har været igennem.
Gennemsnitsalderen i dansk landbrug er meget høj.
En gennemsnitslandmand er 56 år i dag.
Jeg er bekymret for, hvad den her tredobling af skatten ved generationsskiftet gør for de her virksomheders muligheder for at generationsskifte.
Jeg er bekymret for, at vi risikerer at miste vækst, velstand og arbejdspladser.
Jeg vil derfor gerne høre ministeren, om ministeren deler den bekymring, vi har i Venstre, eller hvordan ministeren mener at en tredobling vil påvirke generationsskifte i vores landbrug.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-10-09:
Tak, hr. formand.
Spørgsmålet lyder således: Hvad vil ministeren på baggrund af artiklen »Tungvognskontrollen sejler« i Lastbilmagasinet gøre for at styrke vejsidekontrollen af tunge køretøjer?
Nick Hækkerup (S), 2019-10-09:
Det kræver i dag politiets tilladelse at besidde, bære og anvende natsigteudstyr, der er konstrueret til montering på skydevåben.
Tilladelse kan så ifølge de gældende regler gives i særlige tilfælde, og Rigspolitiet har oplyst, at som udgangspunkt gives der faktisk altid tilladelse, når det er til brug for regulering af mårhunde.
Jeg kan sådan set godt forstå, at det kan virke unødig bureaukratisk, at man skal søge om tilladelse til netop den brug, når nu den efter praksis gives.
Jeg ser det som min opgave som justitsminister at sikre, at danskerne føler sig trygge, og derfor er det afgørende for mig, at lovgivningen også på våbenområdet er fornuftig og hensigtsmæssig, og at vi har en adgang til våben, som er rimelig reguleret.
Anni Matthiesen (V), 2019-10-09:
Tak for det.
Vil ministeren lovliggøre muligheden for anvendelsen af natsigteudstyr på våben i jagt på mårhund om natten?
Jeppe Kofod (S), 2019-10-09:
Det er vigtigt for mig at sige, at vi står vagt om det internationale samarbejde, også det, vi har i forhold til menneskerettighedskonventionen.
Altså, krænkelser af menneskerettigheder er en vigtig, vigtig dansk udenrigspolitisk prioritet.
Så er der ting, vi er uenige i, og det tager vi op – bestemt – og vi skal også sikre, som jeg nævnte tidligere, at lave mere præcise lovgivninger.
Det gælder EU-lovgivningen, men vi skal også være klar til at tage diskussionerne op, når der bliver lavet fortolkninger, vi ikke er enige i.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-09:
Ja, eller man kunne have en mere myndig regering, som valgte at stå vagt om dansk suverænitet og ikke bøjer sig, hver eneste gang et flertal af dommere underkender det, som et flertal i Folketinget har ment.
Men det kunne da være rart at vide, hvad der så præcis skal laves om i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Jeg tror ikke, at det er en uge siden, at udenrigsministeren blev underkendt, fordi det blev betragtet som tortur at udlevere en tyrker til Tyrkiet, fordi han ikke kan tale tyrkisk.
Vil udenrigsministeren så lave om på menneskerettighedskonventionens artikel 3, og hvornår kan vi forvente det implementeret?
Peter Skaarup (DF), 2019-10-09:
Så er det, at jeg efterlyser endnu en gang: Hvad er det så, regeringen vil foretage sig her for at skabe den bedre lovgivning – i EU-regi, må man forstå – der sikrer, at vi undgår de her sager, hvor tilliden er på spil i Danmark, over for den danske befolkning?
Hvad har regeringen tænkt sig at gøre?
Det synes jeg ikke vi har hørt et eneste ord om, altså i forhold til de muligheder, der er for en regering.
Jeppe Kofod (S), 2019-10-09:
Tak, hr. Peter Skaarup.
Det, som jeg forstod at hr. Morten Messerschmidt refererede til, var også EU-Domstolens aktivistiske linje, og derfor talte jeg om EU-lovgivning.
Det beklager jeg.
Hvis det var det, som hr. Morten Messerschmidt spurgte om, vil jeg sige, at det helt klart er vores holdning, min holdning, at vi ikke ønsker en aktivisme.
Vi ønsker, at det er lovgivere, der laver love, og at de bliver respekteret af domstolene.
Så, hr. Peter Skaarup, for at der ikke skal være tvivl, vil jeg sige, at vi synes, det er vigtigt med et internationalt samarbejde, også med et samarbejde i EU, men at det skal være os selv, der laver lovgivningen.
Det kan vi gøre endnu bedre igennem bl.a. EU, og vi skal også sikre inden for det internationale samarbejde at følge op på det, når der f.eks. er ting, der ikke fungerer i en moderne verden.
Og hr. Peter Skaarup har givet eksempler på noget, der ikke fungerer ordentligt.
Peter Skaarup (DF), 2019-10-09:
Jeg må desværre indrømme, at jeg synes, det er noget tyndt af udenrigsministeren at sige, at det, der er brug for her, er bedre lovgivning.
For jeg tror da nok, at Folketingets medlemmer har bestræbt sig på at lave en så stram lovgivning, som de overhovedet har kunnet, i forhold til at udvise kriminelle udlændinge.
Og hvis der været nogen, der har fundet et område, hvor man kunne gøre det endnu strengere, ja, så har vi jo gjort det.
Så har Dansk Folkeparti i hvert fald foreslået det, og så er det også lykkedes at komme i hvert fald et stykke ad vejen.
Så spørgsmålet er: Er bedre lovgivning i Danmark det, der skal til?
Det er det jo ikke kun.
Altså, problemet er jo internationale domstole, der overruler danske forhold.
Vi ønsker f.eks. i den bedste mening at udvise grove kriminelle som Levakovic, som vi var inde på tidligere, men får at vide, at på grund af Domstolen og de domstolsafgørelser, der danner skole, også for danske forhold, så må vi ikke, så kan vi ikke.
Det er jo det, hr. Morten Messerschmidt spørger udenrigsministeren om her: Hvad vil regeringen gøre ved det?
Vil man administrere og sige, at vi selv skal lave bedre lovgivning, eller vil man rent faktisk gøre noget ved det?
Anni Matthiesen (V), 2019-10-09:
Tak for svaret – måske også et forventet svar – jeg fik her.
Det, jeg egentlig vil frem til med det her, er jo, at vi er i den situation, at vi skal forholde os til udbredelsen af en invasiv art, nemlig mårhunden, og hvor der heldigvis er rigtig mange jægere rundtomkring, især i det jyske, som frivilligt har taget initiativ til nu at prøve at bekæmpe mårhunden, idet mårhunden faktisk er med til at ødelægge ikke kun andre smådyr, men generelt også dansk natur.
Derfor synes jeg egentlig, at vi alle sammen har en interesse i, at det kan gøres så smidigt som muligt, og i og med mårhunden er et natdyr, er der hårdt brug for, at jægerne også kan ramme de her dyr, når de skal bekæmpe dem.
Jeg synes, det kunne være rigtig rart at høre, hvad ministeren tænker i forhold til spørgsmålet, altså om der ikke kan gives en generel dispensation til netop de her mårhundejægere, som jo påtager sig den her opgave.
Nick Hækkerup (S), 2019-10-09:
Men selv om det er i det jyske, er problemet såmænd relevant nok, både hvad angår mårhunde, mink og vaskebjørne, og det er nogle af de problemstillinger, der har været omtalt.
Jeg tror, at vi i virkeligheden ikke er så langt fra hinanden.
For det, der er ønsket, er jo at give jægerne mulighed for at regulere de her invasive arter, som spørgeren siger.
Det, som man kan spørge sig selv om, er: Nås det bedst, ved at vi siger, at det kan alle så bare gøre, som måtte have lyst til at købe det her udstyr, eller nås det bedst, ved at vi passer på vores våben ved at sikre, at der skal man lige en gang omkring en ansøgning?
Jamen den problemstilling er jeg også bekendt med, for der er jo mulighed for, hvis man er jæger og har udstyret, at man så kan bruge det i andre lande.
Men jeg bliver bare nødt til at henholde mig til det, som jeg har fået oplyst af Rigspolitiet, nemlig, at hvis man er jæger og søger om tilladelse, gives den i praksis.
Dermed skulle der også være mulighed for at kunne komme til at gøre – og der er jeg i øvrigt enig med spørgeren – den gode indsats, det er at regulere invasive arter.
Anni Matthiesen (V), 2019-10-09:
Jamen i forlængelse af det vil jeg da sige, at det glæder mig, hvis det forholder sig sådan, og det er egentlig det, jeg også har brug for at få en bekræftelse af.
For både det, vi hører, og det, jægerne måske også oplever, er noget andet.
Det er nemlig korrekt, at man som dansk jæger allerede kan tage en tur til Sverige og bruge natsigtemidler i Sverige, men som vi har forstået det, må man ikke anvende det herhjemme i Danmark til f.eks. bekæmpelse af mårhunde, men det er jo egentlig det, vi gerne vil have.
Nick Hækkerup (S), 2019-10-09:
Jamen jeg kan bare henholde mig til det, som Rigspolitiet oplyser, nemlig at der efter praksis som udgangspunkt meddeles tilladelse, når det er til brug for regulering af mårhunde.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-10-09:
Altså, noget af det her udspringer bl.a. af et indslag på TV Midtvest i august, hvor Danmarks Jægerforbund kommer med et ønske om, at det bliver muligt at anvende natsigteudstyr
, for efter deres opfattelse er det slet ikke muligt i dag
Man må godt indkøbe og eje det til brug for jagt i udlandet, men man må ikke anvende det i Danmark om natten til jagt på invasive arter.
Hvis det, justitsministeren siger, er, at han egentlig synes, det er fornuftigt, at den mulighed er der, så håber jeg da, at vi kan få tingene bragt i orden.
Nick Hækkerup (S), 2019-10-09:
Men den usikkerhed, der var, tror jeg faktisk jeg kan opklare.
For det, som jeg har fået oplyst af Rigspolitiet, er, at der efter praksis som udgangspunkt meddeles tilladelse, når der ansøges om at bruge det her udstyr til regulering af mårhunde.
Man kan så sige: Jamen kunne vi så ikke springe det der med, at man skal ansøge om tilladelse, over, hvis man alligevel får tilladelsen hver gang og den gives let?
Men noget af det, som der bliver tjekket op på, når man giver tilladelsen, er, om den, der ansøger, står i Kriminalregisteret osv., og det fører tilbage til det, som jeg prøvede at sige før, nemlig det her med, at vi har et hensyn at tage, og det er at sikre, at de våben, der er på private hænder, er forsvarligt på private hænder.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-10-09:
Tak for det.
Jeg tror, vi skal være helt sikker på, om der ikke bliver talt forbi hinanden.
For jeg er med på, at der gives tilladelse til, at man må have våbnene, men spørgsmålet er, om der gives tilladelse til, at man reelt må bruge dem i jagten på invasive arter.
Det tror jeg da er ret væsentligt, for at der er sikkerhed for, hvad der er gældende retstilstand.
Mit indtryk er altså, at man i dag ikke kan få tilladelse til at bruge natsigte til at jage f.eks. mårhund, men det er så bare det, der ønskes i forhold til at gøre indsatsen så effektiv som muligt.
Jeg deler naturligvis justitsministerens bekymring, for vi skal ikke have våben til at flyde rundtomkring i det københavnske natteliv og andre steder i landet, men det er ikke mit indtryk, at det er natsigteudstyr til rifler til brug ved bekæmpelse af invasive arter, der måske er det største problem.