runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-01-22:
Vi kan bare konstatere, at hvis der havde siddet et andet flertal – det kan vi lige så godt konstatere – så havde vi ikke haft den her sag.
Sådan er det.
Det er jo også med til at bekendtgøre, at det er os herinde, der træffer afgørelserne.
Rosa Lund (EL), 2021-01-22:
Jeg havde egentlig ikke planlagt at tage ordet, men der er simpelt hen noget, fru Pia Kjærsgaard har fået galt i halsen.
Den rigsretssag handler ikke om internationale konventioner.
Den handler om, at vi lever i et land og har et demokrati, hvor ministre ikke må lyve for Folketinget.
Den rigsretssag handler om ministeransvarlighedsloven, den handler om forvaltningsloven.
Det har intet med internationale konventioner at gøre, intet.
Derfor undrer det mig, at fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti ikke vil være med til at afholde den her rigsret.
Jeg vil sige til fru Pia Kjærsgaard, at vi kunne have undgået det, men fru Pia Kjærsgaard og hendes parti holdt hånden under en minister, der løj for Folketinget og brød loven.
Hvis fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti havde handlet anderledes i 2016, så havde vi ikke stået i den her situation i dag.
Men vi har det sådan i Enhedslisten – og der er et flertal herinde, der har det sådan – at man ikke lyver for Folketinget.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-01-22:
Det har slet ikke noget med det at gøre – intet.
Men jeg glæder mig rigtig meget til debatten, vi skal have i næste uge – lad os tage den.
For jeg synes, at det endnu en gang kører totalt af sporet.
Jeg synes, det er meget, meget forkert, at man gør det på den måde.
Det bør man ikke gøre, overhovedet, altså med den lange behandling, vi skal i gang med.
Og så skal jeg bare minde om, at vi hver især er anklagere herinde, og det er jo også derfor, skal jeg så sige, at Dansk Folkeparti har krævet clearingssystemet ophævet, sådan at enhver skal ned i salen og stemme i forhold til sin egen overbevisning.
Det er os, der skal afgøre den her sag – det er os.
Så lad os se, hvordan det kommer til at gå på det tidspunkt.
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-22:
Der er ingen, der er dømt på forhånd, for det er kun Rigsretten, der kan dømme for embedsforseelser.
Det, vi bare ved, er, at Ombudsmanden har vurderet, at der er begået et lovbrud, Københavns Byret har den 1. marts 2019 vurderet, at der er begået et lovbrud, der har været en delkonklusion fra Instrukskommissionen fra den 14. december sidste år, og uvildige advokater har den 15. januar i år også vurderet, at der er begået et lovbrud.
Så vil jeg bare høre, om Dansk Folkeparti støtter mulige lovbrud, hvis bare man er enig i den handling, der er begået.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-01-22:
Jamen hvad er det for noget?
Nu har vi den igen.
Altså, hvorfor i alverden etablerer man en rigsretssag ?
Det er jo for at finde ud af det.
Men altså, man er dømt på forhånd her.
Man kan allerede mærke, at bålet brænder, og at man har gang i strikkepindene.
Jeg synes, det er totalt unfair.
Vi er i gang med at etablere en rigsretssag, men kan vi ikke undvære den?
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-22:
Tak for det.
Jeg havde egentlig ikke lige tænkt mig selv at bringe det op, men nu gjorde fru Pia Kjærsgaard det i sin egen tale, altså det her vedrørende spørgsmålet om en mulig rigsret.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge, om Dansk Folkeparti støtter mulige lovbrud, hvis bare man er enig i den handling, der er begået.
Christian Juhl (EL), 2021-01-22:
Tak for det.
I dag starter en ny periode i indsatsen for at fjerne alle atomvåben.
FN-traktaten om et decideret forbud træder i kraft netop i dag.
For 90 dage siden ratificerede Honduras som land nr. 50 traktaten.
Traktaten supplerer allerede eksisterende forbud mod biologiske og kemiske våben, klyngebomber og landminer, og den strammer samtidig op på ikkespredningstraktaten fra 1968, der har til formål at forhindre spredning af atomvåben.
Den globale sikkerhed er lagt i et jerngreb af det atomvåbenkapløb, der er med til at tegne vor tids storpolitiske brudflader – en kamp, hvor de helt åbenlyse tabere er os alle sammen.
Selv om vi forbløffende sjældent taler om den trussel, de udgør, forsvinder atomvåben og den fatale trussel, de udgør, ikke.
Atomvåben forsvinder ikke, fordi vi ikke taler om dem.
Atomvåbenet er det sidste masseødelæggelsesvåben, som ikke er blevet forbudt.
I 50 år har vi haft en traktat om kontrol med atomvåben, den såkaldte ikkespredningsaftale, og den har medført en reduktion i antallet af våben, men våbnene er blevet moderniseret.
De atomvåben, landene i dag råder over, er meget, meget – for ikke at sige meget, meget, meget – kraftigere end bomberne, der blev kastet over Hiroshima og Nagasaki i 1945.
Det arsenal af bomber, som atommagterne råder over, kan ødelægge eksistensmulighederne i alle storbyer i verden.
Det svenske fredsforskningsinstitut SIPRI opgjorde i 2018 antallet af atomvåben til 14.465.
Her af var 2.000 affyringsklar.
Kun 7 pct. svarer nej.
Blandt socialdemokrater og SF's vælgere er der helt op til 80 henholdsvis 85 pct. af vælgerne, der ønsker, at Danmark skal tilslutte sig traktaten.
65 pct. mener endda, at Danmark bør være blandt de første NATO-lande, der gør det, selv om Danmark kan komme under pres fra USA til ikke at gøre det.
Derfor stiller SF og Enhedslisten i bag det enkle spørgsmål til udenrigsministeren: Vil ministeren tage initiativ til, at Danmark ratificerer FN-traktaten af 7. juli 2017, som forbyder alle atomvåben, og dermed forpligter sig til ikke at udvikle, afprøve, fremstille eller på anden måde anskaffe sig eller lagre atomvåben?
Det var ordene.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-01-22:
Men det var jo ikke rigtig noget svar på mit spørgsmål.
Der er kun et land i Europa, som lige nu har besat dele af tre europæiske lande: Det er Rusland.
Der er kun et land, som er godt i gang med at lave hackerangreb, forsøg på overflyvning osv. osv.: Det er Rusland.
Så det er jo ikke, fordi det er NATO, der er den aggressive part.
NATO modsvarer bare den aggressivitet, der kommer fra Rusland.
Så skulle man ikke hellere rette fokus, hvor fokus skal rettes hen, i stedet for at stå og diskutere: Skal vi ikke, skal vi ikke, skal vi ikke?
Nu gentager jeg mit spørgsmål.
Christian Juhl (EL), 2021-01-22:
Jeg er meget ked af, at Venstres ordfører kalder Anker Jørgensen en, der måske har været agent for Sovjetunionen.
Jeg har heller ikke selv været agent eller på nogen måde bedrevet den slags aktiviteter, og jeg kender ufattelig mange af fredsbevægelsens folk fra dengang, og jeg synes, det er ganske uanstændigt at kalde dem det.
Men ud over vil jeg sige: Den her nye aftale gælder alle lande.
Det er intentionen med den.
122 lande stemte for den i FN i 2017, og derfor er der god grund til at kigge på den som et supplement til den ikkespredningstraktat, vi har nu, så vi kan få et nyt fremadgående spring.
Der er brug for nye idéer nu, og der synes jeg, at Venstre skulle tage og kigge på, at hvis ikke man selv kan komme med alternativer, kunne man måske støtte det ene store, gode initiativ, der ligger på bordet lige i øjeblikket.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-01-22:
Tak for det.
Det, der sådan fik mig lidt op af stolen, var jo, at ordføreren fra Enhedslisten sagde, at Danmark skulle tilslutte sig den her aftale, ligegyldigt om NATO så blev sure eller ej.
Jeg forstår godt, at Enhedslisten kommer fra, hvor de nu kommer fra, nemlig et historisk kommunistisk-socialistisk arbejderparti og alle mulige andre partier, som havde en alt for tæt tilknytning til bl.a. Norden som atomvåbenfri zone og alle mulige andre organisationer, hvorom man jo senere hen har fundet ud, at mange af hovedpersonerne havde alt for tætte historiske og økonomiske bånd med sovjetiske agenter.
Jeppe Kofod (S), 2021-01-22:
Det, som Enhedslistens ordfører her argumenterer for, vil i virkeligheden risikere at kaste al nedrustning og alt ikkespredningsarbejde over bord, og det vil føre til det stik modsatte af det, som jeg er helt sikker på er hr. Christian Juhls intention, nemlig at få en verden, der nedruster, og ultimativt en verden uden atomvåben.
Forbudstraktaten har jo et meget tillokkende navn.
Problemet er bare, at den overhovedet ikke lever op til det navn, som den har.
Det er jo kun troværdigt, hvis den traktat omfatter lande, som har atomvåben.
Det gør den ikke.
Vi har en NPT-traktat, som vi arbejder for skal virke, og som har virket i forhold til nedrustning.
Vi kan altid diskutere, hvordan vi kommer længere.
Det er det, regeringen har sat sig for.
Det er også regeringens vision, at vi skal nå til en verden uden atomvåben.
Så det her med at lave symbolpolitik, som hr. Christian Juhl argumenterer for, ved at tilslutte sig det her og kaste hele værdipolitikken over bord og muligheden for at gøre en reel forskel for nedrustning, kommer den her regering ikke til.
Vi vil lave reel værdipolitik, gøre en forskel og nedruste sammen med vores allierede.
Det er den reelle vej til en mere fredelig verden.
Christian Juhl (EL), 2021-01-22:
Tak for det.
Jeg er også lidt overrasket over, at den nye vision om en værdibaseret socialdemokratisk udenrigspolitik slet ikke har et indhold, i hvert fald ikke endnu, men det kan være, det kommer.
Når man siger, at NPT er alfa og omega, må ministeren vel indrømme, at der er et vist dødvande i de forhandlinger.
Alene det, at man laver en 5 års forlængelse, kan vel i sig selv siges at give falske forhåbninger, fordi der ikke er stemning for at komme videre i øjeblikket.
Jeg håber da, at ministeren vil gøre andet end at acceptere en 5 års forlængelse, hvis vi skal videre.
Det er rigtigt, at der er færre atomvåben, men sprængkraften har aldrig været større, end den er i øjeblikket.
Den har aldrig nogen sinde været større, end den er i øjeblikket.
Så derfor er der jo ingen grund til bare at juble over antallet, når de her våben er mere raffinerede og meget stærkere.
Der skal rigtig, rigtig mange Hiroshimabomber til for bare at udgøre én atombombe i dag.
Derfor vil jeg høre: Er det ikke en selvopfyldende profeti, når NATO siger: Nej, vi vil ikke være med i en traktat, der ikke har så stor indflydelse, fordi der ikke er ret mange lande med?
Når NATO ikke melder sig ind, er det jo selvopfyldende, at den ikke får nogen indflydelse.
Så kan man jo sagtens føre politik.
Jeppe Kofod (S), 2021-01-22:
Jeg vil gerne sige til hr. Karsten Hønge, at jeg egentlig også troede, at SF var en del af de partier, som tog NATO-medlemskabet alvorligt og stod bag den brede sikkerhedsalliance.
For at gøre en lang historie kort: Det er også NATO's mål at få en verden uden atomvåben, men så længe der er atomvåben i verden, må det ikke være sådan, at lande kan true NATO og vores sikkerhed med atomvåben.
Derfor er vi nødt til at have atomvåben og så i fællesskab arbejde for at afvikle de her våben.
Det er sådan set meget naturligt.
Vi kan godt gå ind i det, men det, som man har i NATO, er jo en forsvarsalliance.
Det er altså et forsvar mod at blive angrebet af nogle andre, og vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at undgå, at nogle får lyst til at angribe os, eller at vi i NATO-alliancen bliver sårbare over for pression.
Så det giver sig selv.
Så vil jeg nævne, at hvis man kigger på NATO's samlede afskrækkelsesprofil, fremgår det altså også, at det her er et vigtigt element i den nuværende situation.
Men vi har et ønske, og NATO politikken er klar her: Vi arbejder også for at nedruste, men det skal selvfølgelig gøres af de atommagter, der er i verden, og gøres i fællesskab.
Karsten Hønge (SF), 2021-01-22:
I dag var der jo lige en mulighed for, at udenrigsministeren kunne levere et stykke konkret værdibaseret udenrigspolitik.
I stedet for bliver det gjort til, at det er i direkte modstrid med vores medlemskab af NATO.
Hvordan skulle man ikke kunne ratificere den her traktat og så samtidig være medlem af NATO?
Vi er jo i forvejen klare på, at der ikke må være atomvåben på dansk grund, så hvorhenne og i hvilken sammenhæng skulle det være i konflikt med vores medlemskab, når udenrigsministeren ovenikøbet repræsenterer et parti, der i 1980'erne på mange måder markerede en anden politik præcis i forhold til atomvåben over for NATO?
Mette Frederiksen (S), 2021-01-22:
Hr. Marcus Knuth siger, at vi vil hæve ydelserne til arbejdsløse indvandrere.
Det er da ikke korrekt.
Hvor har hr. Marcus Knuth den vildfarelse fra?
Rosa Lund (EL), 2021-01-22:
Jeg kan i hvert fald godt forstå, at mistænkeliggørelsen findes, når man bliver ved med herinde på Christiansborg og i den offentlige debat at skære alle muslimer over en kam.
Så kan jeg godt forstå, at den mistænkeliggørelse findes, og det er det, der gør mig så bekymret.
For jeg tror da, at alle de gode muslimske medborgere, som står op hver dag, går på arbejde, betaler deres skat, bidrager til det danske samfund, også føler sig mistænkeliggjort af den debat, og det synes jeg er meget problematisk.
Jeg tror som sagt, at det er med til at presse vores danske værdier.
Søren Espersen (DF), 2021-01-22:
Ordføreren sagde i sin tale, at der foregår en mistænkeliggørelse af de fremmede.
Hvis nu vi forudsætter, at det er sådan, kan ordføreren så ikke forstå, hvorfor det er sådan?
Hvis man kigger på de tal, der er i kriminalitetsstatistikkerne; hvis man kigger på, hvad der foregår rundt omkring i vores gader af islamistiske tiltag, kan ordføreren så ikke forstå, hvorfor der er en mistænkeliggørelse?
Rosa Lund (EL), 2021-01-22:
Jamen som fru Pia Kjærsgaard måske kan huske, så nævnte jeg faktisk også negativ social kontrol i min tale sidste år i den her debat, for det er noget, som ligger os meget på sinde i Enhedslisten.
Og som jeg svarede hr. Ole Birk Olesen, så er det faktisk noget, vi har forsøgt at sætte på dagsordenen i rigtig, rigtig mange år, og jeg tror, at en af grundene til, at det endelig er lykkedes at få det højt på dagsordenen, er, at der endelig er blevet plads i den offentlige debat til de kvinder, det faktisk handler om.
Det synes jeg er ekstremt positivt.
Søren Espersen (DF), 2021-01-22:
Så lyder det næsten, som om de problemer, der er rundt omkring på gader og veje og i statistikkerne, er noget, vi har fundet på herinde i Folketinget, altså at det er os, der er ansvarlige for det.
Er det ikke ganske almindelige mennesker, der er derude,
som ikke kan forstå, hvad der foregår hen over hovedet på dem, og som bliver utrygge, når de går med deres børn igennem byen, og når de kommer til S-togsstationer lidt sent på aftenen?
Den mistænkeliggørelse kan jeg godt forstå.
Det synes jeg er væsentligt at sige.
Det er i hvert fald ikke herindefra, at den er opstået, men ude blandt mennesker, hvis den findes.
Og det er i alle de europæiske lande, det er jo ikke kun i Danmark.
Rosa Lund (EL), 2021-01-22:
Jeg er meget enig i, at vold i nære relationer også findes i danske hjem, desværre.
Det er jo både vold mod kvinder og vold mod børn.
Det er jo ikke sådan en særlig muslimsk eller mellemøstlig ting at undertrykke kvinder eller slå sine børn, desværre.
Derfor synes jeg, at det er meget alvorligt, og jeg synes, det tyder på, at vi har nogle andre helt grundlæggende problemer, som vi skal løse i Danmark.
Det tror jeg kommer til at gøre en stor forskel, men lad os endelig kigge på, hvordan vi får stoppet partnervold over en bred kam, for det er jo ikke kun noget, der går ud over en bestemt gruppe kvinder.
Det går desværre ud over mange forskellige slags kvinder.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-01-22:
Jamen det er velgørende at høre, at Enhedslisten går ind for retsstaten.
Det vil jeg skrive mig bag øret og virkelig tænke meget over.
Så kan fru Rosa Lund tage den til sig, som hun vil.
Men jeg vil godt lige sige noget med hensyn til al den omsorg for muslimske kvinder, der kommer under et massivt pres, social kontrol osv.
Jeg synes bare, at der er gået mange, mange år.
Jeg anerkender, at det er kommet på dagsordenen nu, bestemt, fra fru Rosa Lunds side, fra SF's ordførers side, også fra den radikale ordførers side osv., altså at ligestillingsdebatten også i høj grad bør omfatte muslimske kvinder.
Altså, vi har haft utallige debatter, hvor det overhovedet ikke har været oppe at vende.
Der har været utallige kvindesamfund af forskellig størrelse, som ikke rigtig har gidet beskæftige sig med det.
Det kan godt være, at de gør det nu, men de har da ikke gidet gøre det.
Det er jo først, når bålene begynder at brænde, at man forsøger at slukke dem.
Altså, de burde aldrig nogen sinde være opstået.
Rosa Lund (EL), 2021-01-22:
Der, hvor jeg bliver gal, vil jeg sige til fru Pernille Vermund, er, når Nye Borgerliges solidaritet med de her kvinder ikke rækker længere, end at de ikke må få deres egen opholdstilladelse, at de børn, de føder her i Danmark, ikke må få dansk statsborgerskab.
Så er man jo bare med til at fastholde den patriarkalske struktur, og det kan jeg ikke forstå at Nye Borgerlige og fru Pernille Vermund er interesserede i.
Jeg synes, det er så fint, at vi kan have så mange flotte ord herinde om, hvordan vi hjælper de her kvinder og stopper negativ social kontrol, men lige så snart det kommer til at give dem nogle rettigheder, så står I af.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-01-22:
Men vil fru Rosa Lund ikke anerkende, at problemet er vokset sammen med den muslimske indvandring, i allerhøjeste grad?
Og jeg spurgte den forrige ordfører, hvad indvandringen har bibragt af positive ting til Danmark.
Der har vi en af de enormt negative ting, og jeg kan påpege halvtreds ekstra, men nu er det lige det her, vi diskuterer.
Altså, det er jo bare sådan, det er, og det er det, jeg synes er så ulykkeligt, og det er jo derfor, vi har den debat i dag, som jeg kan se trækker ud ligesom sidste år – jeg skulle faktisk have siddet i formandsstolen.
Tak til fru Annette Lind, der lige hoppede op.
Det er jo bare en af de adskillige negative ting.
Rosa Lund (EL), 2021-01-22:
Jeg er helt overbevist om, at den måde, som bl.a. Dansk Folkeparti de sidste 20 år har talt om mennesker med en anden hudfarve på, har en stor betydning for den mistænkeliggørelse.
Når det er sagt, vil jeg gerne medgive, at der findes statistikker, som viser, at der er problemer, og derfor startede jeg også min tale med at sige, at jeg synes, det er vigtigt, at vi snakker om begge dele.
Så jeg synes ikke, man kan sige, at vi ikke anerkender statistikker.
Jeg er også selv døbt og konfirmeret, og jeg er medlem af folkekirken; jeg synes, det er vigtigt at betale til den danske kulturarv.
Så så langt er vi enige.
Men jeg vil også sige, at jeg ikke tror, at det er løsningen på noget som helst problem at udbrede kristne værdier mere.
Jeg tror mere, løsningen er, at vi adskiller kirke og stat, så vi ikke længere her i landet skal have en statsreligion, men at vi sætter religionsfriheden højere – at man i Danmark egentlig, som også er en vigtig værdi, må tro og tænke lige præcis det, man vil.
Marcus Knuth (KF), 2021-01-22:
Tak, formand.
Men anerkender ordføreren ikke, at Danmark er et kristent land, altså også når man går tilbage til grundloven?
Det har vi været igennem århundreder, og vores tankegang, vores kultur og vores frihedssyn grunder jo i den kristne tankegang, så man kan i mine øjne jo ikke fuldstændig overse de kristne værdier, når man skal integrere folk i vores samfund.
Rosa Lund (EL), 2021-01-22:
Jeg er med så langt, at der findes islamistiske parallelsamfund, og det er problematisk.
Jeg er ikke med så langt, at løsningen på det er at udbrede de kristne værdier.
Jeg tror, at løsningen på det er at fortælle folk, at de har rettigheder – at Danmark er et land, hvor man har rettigheder.
Jeg er med på, at hr. Marcus Knuth og hans parti så har frataget nogle bestemte mennesker nogle bestemte rettigheder, og det tror jeg er en del af problemet.
Men jeg tror ikke, at løsningen på det er, at vi skal udbrede de kristne værdier, men nu tilhører jeg jo også et parti, der går ind for en adskillelse af kirke og stat.
Marcus Knuth (KF), 2021-01-22:
Tak til fru Rosa Lund.
Anerkender fru Rosa Lund, at de problemstillinger, vi har i de her parallelsamfund i Danmark, med rabiate imamer og forældre, der sender deres børn på genopdragelsesrejser til Somalia og siger til deres døtre, at de ikke må blive for danske, grunder i religionen islam – alt det her – og at det bedste, vi kan gøre, er at værne om og udbygge de kristne værdier, som det danske samfund nu engang bygger på?
Rosa Lund (EL), 2021-01-22:
Jamen modsat hr. Morten Dahlin mener jeg, at det er et fælles ansvar.
Jeg mener, at den enkelte har et kæmpestort ansvar for at tilegne sig sproget og for at lære, hvordan vi er sammen i vores land.
Men jeg mener, at vi som stat har et kæmpe ansvar for at sikre, at rammerne for, at det kan lade sig gøre, er til stede – altså god danskundervisning; at man ikke skal sættes på sådan nogle fattiggørende ydelser, som gør, at man ikke kan købe medicin til sine børn og derfor ikke har noget overskud; at man får hjælp, hvis man er psykisk syg.
Så jeg mener – modsat hr. Morten Dahlin – at det går begge veje.
Morten Dahlin (V), 2021-01-22:
Men så kan jeg jo oplyse tilbage til fru Rosa Lund, at hvis en tredjedel af personerne i banderegisteret er udlændinge, så er det en ret voldsom overrepræsentation, i forhold til hvor meget udlændinge fylder generelt i samfundet.
Men jeg hører sådan set, at Enhedslisten anerkender, at det ikke er Folketingets retorik, der er hele årsagen – ikke hele årsagen.
Men jeg kunne så egentlig godt tænke mig at spørge Enhedslisten: Hvis ansvar er det, at integrationen fungerer i samfundet?
Er det den enkelte udlænding, der kommer til Danmark, eller er det det danske samfund?
Rosa Lund (EL), 2021-01-22:
Jeg tror, hr. Morten Dahlin, at ord betyder noget, og derfor tror jeg, at retorikken har en betydning for det – jeg hører ikke til dem, der siger, at det er det hele.
For det, der er problemet, hr. Morten Dahlin, er, at det jo har ført til konkret lovgivning, som har gjort, at der er nogle mennesker, der er blevet udstødt af samfundet.
Og nu ved jeg, at hr. Morten Dahlin er indfødsretsordfører, og derfor får jeg sådan en trang til at oplyse, at to tredjedele af personerne i det danske banderegister er danske statsborgere.
Det vil sige, at vores bandeproblemer altså ikke er udlændingeproblemer; det er kriminalitetsproblemer.
Og jeg tror, at vi ville kunne løse de problemer, hvis hr. Morten Dahlin og Venstre ville anerkende, at det ikke er et udlændingespørgsmål, men at det er et kriminalitetsspørgsmål.
Morten Dahlin (V), 2021-01-22:
Jeg kommer til at følge op på hr. Søren Espersens ganske glimrende spørgsmål.
For Enhedslisten siger, at det, der presser de danske værdier, er, når man herindefra skærer alle over én kam.
Altså, mener Enhedslisten i al seriøsitet, at de problemer, vi oplever med negativ social kontrol, med bandekriminalitet, med dominansvold, med utryghedsskabende adfærd fra store grupper af unge indvandrerdrenge, er på grund af retorikken fra Folketingets side?
Undskyld, at jeg spørger, men er det virkelig det, Enhedslisten mener?
Pernille Vermund (NB), 2021-01-22:
Men det er jo bare et plaster på et blødende kødsår.
Noget af det, der har gjort allermest indtryk på mig, er en sagsbehandler, som i øvrigt var venstreorienteret, som sagde, at det værste, vi kan gøre for kvinder, er at lade dem vokse op i Danmark, tage en uddannelse, og hvad de nu gør, for så bliver de tvangsgift med en mand fra deres hjemland, og så slås de direkte tilbage til kødgryderne.
Jeg bliver så harm, når jeg hører det.
Og når man fastholder, at man skal føre en udlændingepolitik, hvor man tager hensyn til internationale konventioner og regler og menneskerettigheder osv., som betyder, at de mennesker, de kvinder, der er født og opvokset her, ender i krisecentrene, så bliver jeg gal.