runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2023-11-30:
Vi kan jo have nok så mange udrejseaftaler med alle mulige lande, men hvis de her mennesker insisterer på at blive i Danmark, er det jo det, de gør.
For vi kan ikke tvangsudsende dem, og det er derfor, vi er nødt til at skabe nogle positive incitamenter til, at de her mennesker selv bliver interesseret i at udrejse, og et positivt incitament er selvfølgelig at sætte dem bag lås og slå, indtil de meddeler fængselsvagten, at de faktisk gerne vil ud af vagten nu.
Det er selvfølgelig måden at gøre det på.
Radikale Venstre har ikke nogen reelle forslag andet end en frivillig fodlænke til mennesker, der selvfølgelig ikke kommer til at anmode om det.
Rosa Lund (EL), 2023-11-30:
Det vil jo altid være op til domstolene, altså til en dommer at idømme den straf, en person skal have.
Det kommer jo fuldstændig an på, hvad det er for en kriminalitet, vedkommende har begået.
Lad os sige, at vedkommende har begået butikstyveri – så får man en straf for det, og den straf, man får oveni, er, at man også er udvisningsdømt.
Så det kan jeg simpelt hen ikke svare fru Pia Kjærsgaard på, og det er, fordi jeg tror på magtens tredeling.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-30:
Det kan jeg hundrede procent genkende.
Og jeg må jo sige: I kender virkemidlerne; jeg skal ikke gentage det, og der er også blevet lavet sjov med noget af det.
Men jeg tror, det er vigtigt at sige, at for os handler det også om at finde nogle løsninger sammen med nogle af dem, der bor i lokalområdet, og det, som de peger på, for det er noget, der påvirker folk.
Men jeg forsøger ikke at bilde folk ind, at der kan komme noget, som ikke kan komme, og det er jo det, som jeg synes der er blevet gjort her i dag.
Det er vi uenige om.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-11-30:
Ja, ministeren bekræftede det mere eller mindre i sin egen tale.
Men det var egentlig bare vedrørende det her med fodlænker, som en del partier har brugt som den gyldne løsning i dag.
Kan ministeren bekræfte, at det ikke kan lade sig gøre med fodlænker, andet end hvis personer selv anmoder om det?
Altså, det er ikke en mulighed at tvinge de her mennesker til at tage fodlænke på.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-30:
Den praksis, vi har i Danmark, er jo, at hvis vi får en dom imod os, så retter vi ind efter det.
Det ved jeg godt at fru Pernille Vermund er uenig i, men det mener vi jo er den måde, vi respekterer de konventioner, vi har tilsluttet os, på.
Der er da lande, som ikke har samme, kan man sige, egen vurdering af det her, og også lande, som er inden for EU, og som i langt højere grad har udrejsecentre, som har fængselslignende forhold.
Men det er så lande, som måske i mindre grad går op i også at overholde de konventioner.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-11-30:
Ministeren ynder meget, synes jeg, at tale om, hvad den forrige, forrige regering lavede af tiltag.
Den kan man så være enig i eller ej, og der var heller ikke opbakning til den i Folketinget, men regeringen kom med en løsning.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvad den nuværende regerings løsning er på den her fuldstændig groteske situation, der er omkring Kærshovedgård.
For jeg synes ikke rigtig, at jeg hører, at der kommer noget, andet end at de forslag, der kommer her i salen, ligesom bliver fejet af bordet.
Så hvad er regeringens løsning på den nuværende situation?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-30:
Først vil jeg sige, at VLAK-regeringen sad i 3 år uden at løse det.
Så var man tæt på en valgkamp, og så kom man med det, man påstod var en løsning, men som der jo så ikke var et flertal i Folketinget for.
Så jeg synes ikke, at man kan sige med ærlighed, at man løste problemet, selv om man havde hele 3 år til at gøre det.
Det var en hel valgperiode, hvor man havde magten.
I første omgang mener vi – og det er noget af det, vi også sidder og arbejder på – at de enlige kvinder på Kærshovedgård skal have et andet sted at være.
I anden omgang er der det, der hedder Bjelkegruppen, som er nedsat for at se på, hvad det er for en påvirkning, der er fra de beboere, som er radikaliserede eller kriminelle, i forhold til dem, som er almindelige afviste asylansøgere.
Den gruppe kommer med deres anbefalinger i starten af 2024.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-11-30:
Jeg synes, at der er kommet mange forslag her i salen under forespørgslen i dag.
Vil ministeren tage de her forslag og prøve at gå dem igennem for at se, hvor man kan gå rigtig langt med de her forslag, frem for bare blankt at afvise at kigge på dem?
Nogle gange kan man jo være heldig at finde en vej ved at trykke nogle steder og udfordre nogle steder.
Pernille Vermund (NB), 2023-11-30:
Ja, for jeg spørger ikke til det at træde ud.
Det, jeg spørger til, er noget andet.
Det helt logiske er, at folk, der har fået en udvisningsdom, må leve under nogle andre vilkår end resten af befolkningen, og det betyder, at de ikke bare skal kunne gå frit rundt i samfundet.
Hvis ikke vi kan sende dem ud, eller hvis ikke de frivilligt rejser ud, så må de opholde sig et sted, hvor der kun er én dør ud, og det er døren ud ad landet.
Det er jo det, som regeringen nu siger formentlig ikke vil kunne lade sig gøre inden for konventionerne.
Så er spørgsmålet: Hvis man alligevel gør det og får en dom imod sig, hvad vil konsekvensen så være for Danmark?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-30:
Det vil jeg bestemt også gerne.
Hvis der er noget af det, der gør, at vi enten sørger for, at der er flere, der rejser til ud af landet og rejser hjem til der, hvor de hører til, eller sørger for, at der er flere, der overholder meldepligten og opholder sig reelt på Kærshovedgård, eller sørger for, at der generelt bliver mindre kriminalitet, og hvis det kan lade sig gøre inden for de rammer, vil jeg gerne arbejde videre med det.
Men der er også noget af det – hvis det f.eks. handler om at identificere de beboere, der er der – hvor det ikke er min oplevelse, at det er det, der har været det store problem på Kærshovedgård hidtil.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-11-30:
Tak for det.
Jeg synes jo i virkeligheden, det har været en meget afslørende debat, vi har været vidne til i dag.
For der er en lang række partier – Danmarksdemokraterne, Konservative og Liberal Alliance – som vi ellers har et glimrende samarbejde med, som gør meget ud af at virke meget handlekraftige, men som, når det kommer til stykket, jo ikke er villige til at applicere de løsninger, der reelt skal løse det her problem, nemlig at de her kriminelle udvisningsdømte udlændinge selvfølgelig ikke skal vade frit rundt i det danske samfund.
På den anden side har vi så en regering, som er forholdsvis ærlig, med hensyn til at de desværre ikke har de store løsninger på programmet.
Man kan godt sætte noget mere politi ind, man kan godt lave noget mere kontrol, det kan godt være, man kan kigge på at indføre nogle visitationszoner eller andet, men sandheden er jo, at mange af de her ting grundlæggende er lappeløsninger, der ikke kommer til at løse det overordnede problem, nemlig at kriminelle udlændinge – udvisningsdømte udlændinge – har fri adgang til at bevæge sig rundt i det danske samfund og påføre lokalsamfund og borgere i Danmark ny kriminalitet.
Jeg håber, at både regeringen og de andre partier på et eller andet tidspunkt kommer til fornuft.
Det tror jeg de gør, for sandheden er, at vi allerede mere eller mindre på alle områder har strammet så meget inden for udlændingepolitikken, som der er mulighed for inden for rammerne af de internationale konventioner, og det er jo nogle rammer, vi har nået inden for en relativt kort årrække.
Det vil sige, at man lige nu stadig væk med troværdighed i befolkningen kan forklare, at der er nogle små ting, man kan rette på, og at man godt kan gøre lidt, men om 20 år kan man altså ikke længere stå og blive ved med at præsentere de samme ikkeløsninger over for befolkningen.
Der vil det være åbenlyst for befolkningen, at løsningerne ikke findes inden for rammerne af de internationale konventioner, de findes uden for dem, og løsningen på det her konkrete problem, når vi taler om Kærshovedgård, er selvfølgelig, at de her udvisningsdømte udlændinge sidder bag lås og slå, indtil de meddeler fængselsvagten på udrejsecenteret, at de nu faktisk er parate til at forlade Danmark.
Det håber jeg at de andre partier vil indse fornuften i over årene og forhåbentlig over en kortere periode, men jeg vil godt takke for debatten i dag og ser frem til yderligere debat om Kærshovedgård de næste mange år.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-30:
Tak for ordet, og tak til Dansk Folkeparti for det her beslutningsforslag.
Det er ikke så længe siden, at halal var på dagsordenen, da B 33 om at forbyde institutioner at servere halalcertificerede produkter som bekendt blev behandlet tidligere på året.
Jeg vil sige til at starte med, at regeringen heller ikke kan støtte det her forslag.
Jeg mener ikke, det er en oplagt opgave for Folketinget på den ene eller den anden måde at regulere servering af fødevaremæssigt forsvarlige produkter, uanset om de er halalcertificerede eller ej.
Jeg mener, at vi i videst muligt omfang skal vise tillid til ledelserne på de lokale offentlige institutioner – det er børnehaver, sygehuse og plejehjem – og give dem mulighed for at finde lokale løsninger, og jeg mener i udgangspunktet ikke, at lovgivning er det rette svar på den problemstilling, som forslagsstillerne rejser.
Det er det heller ikke, fordi lovgivning på området vil være endnu et bureaukratisk lag i en bunke, der i forvejen er blevet for høj, og som er svær at finde hoved og hale i.
Når det er sagt, forstår jeg godt, at der er danskere i det her land, som af den ene eller anden grund ikke ønsker at spise halalkød.
Derfor vil jeg opfordre til, at man lokalt også tager hensyn til dem og finder løsninger på samme måde, som det sker med andre grupper; det kunne være vegetarer.
Samtidig vil jeg ikke lægge skjul på, at det for mig altid må være sådan, at udgangspunktet på alle områder, også bespisning i det offentlige, er, at der er en bevidsthed om danske traditioner og danske forhold, og at vi ikke gennem misforstået tolerance skal komme derhen, hvor retter, som f.eks. indeholder svinekød, og som er en vigtig del af dansk madtradition, ikke længere skal serveres, fordi man gerne vil gøre noget godt for et mindretal.
Men flere bureaukratiske regler fra Christiansborg har jeg svært ved at se er vejen frem, og derfor kan regeringen ikke støtte det her forslag.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-11-30:
Ministeren skal jo ikke slippe.
Jeg synes bare, at vi i årevis har hørt på den der om, at man skal bestemme lokalt, og at det skal vi ikke blande os i på Christiansborg.
Jeg tror bare ikke et øjeblik på, at vi kommer videre.
Så kan det være svømmehaller, det kan være bederum, og det kan være alle de andre forhold, der er i det her samfund, som bliver mere og mere islamiseret.
Jeg tror ikke, at vi kommer videre, før vi fra Christiansborgs side tager nogle beslutninger og siger, at det vil vi simpelt hen ikke finde os i.
Man må jo bare også konstatere, at der er rigtig mange lokale steder, hvor ministerens egne partifæller stemmer anderledes end ministeren.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-30:
Jeg ved med sikkerhed, at det var en socialdemokratisk borgmester, som stemte nej til den eneste moské, som der nogen sinde er blevet stemt nej til.
Så jeg synes ikke, at vi står så dårligt, hvis det handler om det her med at stoppe islamiske værdiers indtog i vores samfund.
Men det er rigtigt, at der selvfølgelig er mange forskellige holdninger.
Jeg har det på den måde, som der også er blevet givet udtryk for fra undervisningsministerens side for nylig i forbindelse med chikane af jødiske elever, at alle, der udøver et hverv i en høj lønramme i Danmark, hvad enten man er skoleinspektør, plejehjemsleder eller leder af et folkebibliotek, selvfølgelig skal bære de danske værdier i den måde, man driver det på.
Man er ikke bare administrator; man skal også sørge for, at vores grundlæggende værdier, altså det, at vi har folkestyre, at vi har ligestilling, og at man opdrager sine børn på en ordentlig måde, bliver ført ind og bliver en del af den måde, man driver sin institution på.
Ja, det er den vurdering, jeg er blevet præsenteret for.
Hvis det er det, der er den store løsning, så er det da fint, at vi kigger på det igen.
Jeg mener bare, at det er blevet kørt igennem så mange gange, at det ligger rimelig fast.
Men for min skyld kan vi sagtens bede om at få den vurdering en gang til, hvis det er det, der så gør, at man kommer hen et sted, hvor man kan have en ærlig debat om de her emner.
Peter Skaarup (DD), 2023-11-30:
Tak for det.
Jeg vil spørge ministeren, om ministeren umiddelbart vil tage initiativ til tre ting på Kærshovedgård.
Den ene er indførelse af fingeraftryk ved indgang og udgang af centeret, den anden er indførelse af en permanent visitationszone på Kærshovedgård, sådan at man kan gå ind på værelser og på stedet og finde eventuelle våben m.v., og den tredje er, om ministeren vil sikre, at politiet efterlyser personer, der bryder deres meldepligt, og som har bopæl på Kærshovedgård.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-30:
Hvad angår visitationszone, er det jo en konkret vurdering fra Midt- og Vestjyllands Politi, om man skal oprette en visitationszone i det område.
Det er jo sådan, loven er indrettet.
Så det kan jeg ikke som udlændinge- og integrationsminister gå ind og bestemme.
Jeg vil gerne kigge ned i, hvilke muligheder der er for at efterlyse personer.
Vi havde 121, tror jeg det var, sidste år, som blev dømt for at overtræde meldepligten, og det er også bare for at korrigere det der billede af, at folk render rundt og bryder meldepligten, uden at der nogen sinde bliver gjort noget ved det.
Det gør der altså, og der er en strafferamme i gentagelsestilfælde på op til 4 års fængsel.
Så det sker.
I forhold til fingeraftryk vil jeg sige, at jeg ikke har vurderet det hidtil.
Jeg vil gerne prøve at se, om det er noget, der giver mening, men det er klart, at vi kun skal indføre det, hvis det skærper noget.
Og min umiddelbare vurdering ville være, at de jo godt kan genkende folk.
Det er ikke det, der er problemet.
Peter Skaarup (DD), 2023-11-30:
Jeg vil bare lige tilbage til det med fingeraftryk og sådan set også ansigtsgenkendelse, for det ville også være en mulighed for at få fat i dem, som snyder med systemet, og spørge ministeren, hvordan det kan være, at ministeren ikke anser det for det bedste redskab.
Vi ved jo, at der i dag svindles med adgangskontrollen, sådan at man erhverver sig adgang på andres vegne, når man skal ind og ud af Kærshovedgård.
Det er jo et af problemerne med dem, der laver narkokriminalitet uden for centeret.
Det andet er jo det med efterlysning.
I dag sejler det jo med meldepligten.
Hvorfor ikke efterlyse, første gang man bryder meldepligten?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-30:
Først vil jeg sige, at det på nogle stræk er konventionerne, der gør, at vi ikke kan udvise folk, men selv hvis vi ikke var omfattet af nogen konventioner, ville der stadig være folk, som vi ikke ville kunne udvise.
Den største enkeltgruppe på Kærshovedgård er iranere, og dem ville vi ikke kunne udvise uanset hvad, fordi Iran ikke tager imod dem.
Og vi er ikke som land i en position, hvor vi kan pålægge i Iran det ene og det andet.
Så det ville løse nogle af problemerne, men ikke alle problemerne.
I forhold til konsekvensen ved at træde ud vil jeg sige, at der vil være konsekvenser, hvis vi træder ud af de internationale aftaler, vi har.
Hvis man f.eks. forudsætter, at vi røg ud af Dublinforordningen, hvormed vi sender folk til andre lande, hvor de er registreret først, så vil det betyde, at mange migranter vil se Danmark som en anden mulighed.
Så ville man f.eks. først kunne søge i Tyskland, blive afvist, og så ville man kunne tage til Danmark og prøve igen, kan man sige.
I forhold til det elektroniske vil jeg sige, at udfordringen med meldepligten bl.a. har bundet i, at det har været et elektronisk system, hvorfor vi er gået over til et manuelt system.
Så før vi har et helt skudsikkert elektronisk system, synes jeg det ville være ærgerligt at lave f.eks. ansigtsgenkendelse.
Det koster så selvfølgelig noget mere at have det manuelt, men vi skal huske, at der bor ca. 180 mennesker nu.
Det er ikke et antal, som man ikke kan genkende nogenlunde ud fra de identitetspapirer, som de har.
Så vil jeg yderligere sige, at man jo godt kan hoppe over hegnet på Kærshovedgård.
Der er jo ikke pigtråd på toppen.
Det er jo et sted, man godt kan komme ind, hvis man virkelig gerne vil det.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-11-30:
Tak for det, og tak for ministerens tale.
Men det er jo sådan, at den tidligere udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg var utrolig stolt af det her.
Jeg husker faktisk, at hun viste en nordisk delegation rundt for at vise, at sådan gør vi i Danmark.
Det synes jeg bare man skal stå ved.
Det, der egentlig er det vigtigste for politikere, er at stå ved det, de har gjort, det, de mener.
For det her er en paradedebat.
Det kan vi lige så godt sige.
Altså, Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige lufter nogle synspunkter om, at hvis vi vil gøre noget alvorligt ved det her, skal vi gå i gang med at revidere konventionerne, og det står vi ved.
Men alle andre partier forsøger jo med et eller andet med fingeraftryk og med gps, som ikke kan lade sig gøre, og alt det der, fordi vi stadig væk har de konventioner.
Jeg vil bare have ministerens bekræftelse.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-30:
Det er jeg i store træk helt enig i, og det var også det, jeg forsøgte at sige: Man kan selvfølgelig godt finde nogle hjørner, hvor man kan stramme op, men de store ting, som handler om enten at, lad os sige, give folk fodlænke på, lave egentlig reelle fængselslignende forhold, pigtråd på toppen af hegnene osv., må vi jo ikke.
Vi holder jo ikke folk indespærret.
Det er det, som konventionerne klart siger.
Der siger jeg på vegne af regeringen: Vi står på konventionerne, og derfor forsøger vi hele tiden at gøre det lidt tryggere for folk i lokalområdet og gøre det lidt mere bøvlet for dem, der gerne vil snyde med reglerne.
Men vi påstår ikke, at der nu lige om lidt kommer en eller anden stor løsning, som virkelig forandrer det hele.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-11-30:
Det er jeg selvfølgelig ærgerlig over at regeringen gør, men det gør regeringen nu engang, og det må vi så arbejde med, som vi har arbejdet med så mange andre ting i forhold til udlændingepolitikken.
Jeg vil også bare sige, at Lindholm også har været nævnt i den her debat, og det forestillede man sig var en øde ø.
Det er det jo ikke.
Altså, der er rigtig mange forhold, der gør, at der er beboerne også utrygge, og derfor kan det simpelt hen ikke lade sig gøre.
Der er ikke nogen øde øer i Danmark – der er Grønland – men ellers er der ikke nogen øde øer.
Det vil jeg også bare have en bekræftelse på, for jeg synes, det er sund fornuft at sige, hvad det her handler om, i stedet for at bruge 3, 4, 5 timer på at foregøgle hinanden noget, der ikke kan lade sig gøre.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-30:
Jeg er enig i, og mit gæt ville være, at hvis man tager Lindholm og så laver en cirkel på et kvarters rejsetid fra Lindholm og ser, hvor mange mennesker der bor der – altså først og fremmest i Kalvehave – så bor der flere inden for den cirkel, end der gør rundt om Kærshovedgård, simpelt hen fordi der ligger en by lige på den anden side af færgelinjen.
Pernille Vermund (NB), 2023-11-30:
Tak for det.
Jeg har tre helt konkrete spørgsmål.
Punkt 1
: Erkender ministeren, at uanset om vi taler om, at vi gerne vil udvise flere kriminelle, hvilket der jo – i hvert fald i dag – er et bredt flertal for i Folketinget, eller om vi taler om, at de kriminelle, som er udvisningsdømte, skal ud, så er det konventionerne, der står i vejen for, at vi kan gøre mere, end vi gør i dag?
Punkt 2: Hvad ville den reelle konsekvens for Danmark være, hvis man havde en regering, der sagde, at den var klar til at få en dom imod sig, og at det levede man med?
Og punkt 3: Kan ministeren bekræfte, at der er flere andre lande, der har domme imod sig, som de lever med, og at Danmark er et land, som ikke har domme imod sig, som vi lever med, og at vi i virkeligheden er duksen på det område?
Mikkel Bjørn (DF), 2023-11-30:
Bare en enkelt beboer har lavet næsten 900 brud på melde- og opholdspligten.
900 brud er da ikke udtryk for, at der er noget incitament til, at de her mennesker rent faktisk forlader landet.
Hvis man bare kan færdes frit rundt og lave 900 brud på opholds- og meldepligten uden nogen synderlige konsekvenser, er der jo ingen motivation for de her mennesker til at forlade landet, og så skal danskerne så i stedet for tilbydes psykologhjælp for at håndtere konsekvenserne af, at man ikke fører den rigtige politik og sætter de her mennesker bag lås og slå.
Altså, det er bare det, jeg spørger ind til.
Hvad mener ordføreren og Socialdemokratiet egentlig om det her forslag?
Mads Olsen (SF), 2023-11-30:
Jeg har et spørgsmål, som jeg har stillet til nogle andre partier før, nemlig om det der med at skærpe adgangskravet til, at man skal have 7 i snit.
De andre har det ikke som officiel politik, men det har LA jo.
Jeg er lidt nysgerrig, med hensyn til hvordan I stiller jer i forhold til det, jeg har nævnt et par gange før, om, at det vil betyde, at 73 pct. af unge fra Lolland-Falster ikke kan komme ind på et gymnasium, fordi de ikke har 7 i snit.
Vil man gerne have et Danmark, hvor der på danmarkskortet er steder som f.eks. Lolland-Falster, hvor der ikke er mulighed for at tage en ungdomsuddannelse i gymnasiet, fordi der ikke er nogen unge, der kan komme ind på den?
Ungdomsårgangene er jo allerede små, og hvis man afskærer 73 pct. fra at komme ind, tænker jeg at gymnasierne omkring dem nok lukker.
Hvordan stiller I jer i LA med hensyn til den geografiske ulighed, som ville følge af det forslag?
Rasmus Stoklund (S), 2023-11-30:
Den danske befolkning skal have absolut færrest mulige gener af, at vi har nogle mennesker uden lovligt ophold i Danmark.
Det var jo også derfor, den tidligere regering forsøgte at finde en løsning, hvor man kunne få håndteret problemet på en måde, så det gjorde mindre skade i området omkring Kærshovedgård og der ikke var så mange mennesker samlet der.
Der blev konsekvensen jo så den, at der var et flertal i Folketinget, der kunne blive enige om, at man ikke skulle gøre noget.
Men man kunne ikke blive enige om, hvad man så skulle gøre.
Derfor er vi jo så tilbage ved status quo, som fru Inger Støjberg i sin tid oprettede, da hun oprettede Kærshovedgård.
Vi kan jo alle sammen blive enige om, at det er frustrerende – eller det ved jeg ikke om vi alle sammen kan blive enige om, men det er der i hvert fald nogle af os der kan blive enige om – at der er folk i Danmark, som er her uden et lovligt opholdsgrundlag.
Der skal være så få som overhovedet muligt med den baggrund, og det er der så heldigvis også.
For vi er lykkedes med de senere år at få nedbragt antallet betragteligt.
Altså, i europæisk sammenhæng er det et rekordlavt antal, også set i forhold til vores befolkningsstørrelse, at vi kun har 500 mennesker, som er afviste asylansøgere.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-11-30:
Tak til Socialdemokraternes ordfører for en rigtig fin tale.
Ordføreren er jo inde på det her med, at hvis man lukker nogle ind på gymnasiet, som fagligt har det svært, risikerer de nederlag, man risikerer faglig mistrivsel blandt de her elever.
Og jeg synes, det er rigtig fint, at man italesætter det, men kunne vi ikke også prøve at italesætte, hvorfor det er, at de er i faglig mistrivsel, altså hvad det er, der er gået forud?
Vi ved jo også godt, at vi har en folkeskole i dag, der slet ikke er godt nok klædt på til at løfte alle elever, så hvad gør vi der for at sikre, at der er flere, der kommer ud af folkeskolen og rent faktisk kan det der matematik og kan det der dansk, der skal til, for at de rent faktisk kan mestre livet, som ordføreren jo også er inde på?
Frederik Vad (S), 2023-11-30:
Der er rigtig mange ting.
Så har jeg selv et hjertebarn – det tror jeg godt ordføreren ved – omkring kampen for ordblinde.
I dag er det jo sådan på rigtig mange almene gymnasier, at der er mange, der først finder ud af, at de slås med det, når de træder ind ad døren til det almene gymnasium.
Havde nogle af dem fundet ud af det i indskolingen eller på mellemtrinnet, havde man måske kunnet sikre, at de havde haft et højere fagligt niveau.