runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Abildgaard (KF), 2024-05-30:
Det er kun engangsplast, der er blevet forbudt.
Vi skal passe på med at gøre plast til et eller andet farligt produkt, som er skadeligt i alle mulige henseender, for der er masser af sammenhænge, hvor plast er et ganske udmærket materialevalg.
Men engangsbrugen, brug og smid ud-kulturen, er den, vi skal væk fra.
Jeg går ud fra, at Miljøstyrelsen har nogle definitioner af, hvornår noget regnes som engangsplast, og hvornår noget regnes som genanvendelig plast.
Og ja, er plasten genanvendelig, har du lov til at bruge den.
Men hr. Kim Edberg Andersen kan jo prøve at tage nogle af de sugerør, han er i tvivl om om er genanvendelige, med hjem og proppe dem en tur i opvaskemaskinen og se, hvordan de ser ud, når de kommer ud, altså om de har kunnet holde til det.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-30:
Tak for det.
Jeg vidste, at der var djøf'ere involveret, for der er simpelt hen en djøf'er et eller andet sted, der har fundet ud af, hvad vægtykkelsen på et engangssugerør er kontra vægtykkelsen på et genanvendeligt sugerør.
Jeg er jo fra Nordjylland, og jeg har en haveslange af plast, og den har jeg brugt masser af gange.
Jeg har haft tykke slanger og tynde slanger, og de virker hver gang.
Så er det, ordføreren siger til mig, faktisk, at måden at gøre det her på er, at vi f.eks. bare kunne kalde McDonald's sugerør for genanvendelige?
For det er de jo teknisk set.
Jeg kan jo teste det af, ved at jeg f.eks. får en bevilling fra staten, hvor jeg simpelt hen får lov til, hver gang jeg køber en milkshake, at få nummer to gratis, og så skal jeg se, om det samme sugerør kan bruges til begge to med fuld funktionsdygtighed, for så er det jo et genanvendeligt sugerør.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-05-30:
Jeg tager det mere som en kommentar.
Anne Paulin (S), 2024-05-30:
Så det er bare en bekræftelse af, at det, som ordføreren også var inde på, er nogle meget store mængder.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-05-30:
Nu er hverken jeg eller Moderaterne tilhængere af unødigt bureaukrati, men om den ene model er bedre end den anden, skal jeg ikke kunne sige, og hvordan de enkelte arbejdsgange er, ved jeg heller ikke, og jeg tænker bestemt også, at det er noget, jeg kunne interessere mig for senere hen.
Men jeg vil jo igen sige, at det er fra sag til sag, og hvad der er mest optimalt, ved jeg ikke.
Anne Paulin (S), 2024-05-30:
Det synes jeg selvfølgelig er dybt forfærdeligt, for alle bliver berørt af nogle af de her sådan meget store bjerge af plastik, man kan finde både til lands og til vands osv.
Men det betyder jo ikke, at der ikke er miljøudfordringer med plastik herhjemme i Danmark.
Det er der.
Vi finder det for meget i naturen.
Det bliver nedbrudt til mikroplast; det risikerer også at kunne dukke op i drikkevand osv., og rigtig meget af den forbrænding, vi har i dag, baserer sig jo også på en masse plastik, som vi brænder af.
Peter Kofod (DF), 2024-05-30:
Der er nogle, der vil forbyde sig igennem alle mulige ting, og så er der andre borgerlige, som mener, at danskerne godt selv kan og godt kan håndtere det her spørgsmål selv, også i forhold til hvordan vi drikker vores læskedrikke.
Det synes jeg egentlig er et meget fint billede på, hvor vi står i dansk politik.
Så tak for det.
Tak, og jeg beklager, at jeg ikke fik trykket mig ind, formand.
Der er noget andet, der undrer mig, og det er, at når man ser på den globale udledning af plastik, kommer den største del jo fra ganske, ganske få lande.
Så er det ikke meget store anstrengelser, man gør sig i et lille, privilegeret land langt mod nord, hvor vi alligevel er dygtige til at indsamle det meste affald og brænde det af på en forsvarlig måde eller genanvende det, som det ofte også sker, når man tænker på, at størstedelen jo bare bliver udledt og kastet i floder og direkte i havet i nogle store ulande i verden?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-30:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte.
Men det er jo rigtigt, at siden 1983, hvor man lavede den mest vanvittige udlændingelov i mands minde, er tingene gradvis blevet fornuftigere år for år, fordi man har indset konsekvenserne af den uansvarlige udlændingepolitik, man implementerede dengang, og at Socialdemokratiet jo er det sidste led i den fornuftsrejse, vi er på i øjeblikket.
Det er rigtigt, men det ændrer ikke på, at Dansk Folkeparti under hele rejsen har været partiet, der har italesat de her problemer og rykket det hele så meget i den fornuftige retning, som det overhovedet har været muligt.
Frederik Vad (S), 2024-05-30:
Tak for det.
Derfor er det jo mærkeligt at høre ordføreren tale om, at vi uddeler statsborgerskaber i flæng osv.
Vil ordføreren ikke bekræfte, at hvor fru Inger Støjberg, som jo havde Dansk Folkepartis opbakning, som minister i 4 år gav omkring 20.000 statsborgerskaber, har vi på 5 år givet omkring 18.000 statsborgerskaber, og at andelen fra Mellemøsten og Nordafrika på de love om indfødsrets meddelelse er raslet ned?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-30:
Pointen er jo, at en stor portion af de 7.000 slet ikke skulle på lovforslaget.
Hvis vi strammede reglerne, eksempelvis i forhold til danskprøven, lavede en sværere indfødsretsprøve, og sørgede for, at eksempelvis folk med bøder til det offentlige ikke kunne komme på lovforslaget, også i forhold til folk med domme osv. osv., så ville det antal jo blive reduceret, og så ville de personer, som godt kan finde ud af det, komme foran i køen.
Frederik Vad (S), 2024-05-30:
Men det giver jo ikke nogen mening, hr. Mikkel Bjørn, for nøgletallene må jo være det afgørende.
En ting er, hvad man råber og skriger om ude i medierne, eller hvad man vedtager her.
Det handler jo grundlæggende om, hvor mange man giver statsborgerskab til på den vagt, hvor man har ansvaret.
Og der må man bare sige, at tallet er raslet ned, i den tid vi har haft ansvaret.
Det står i skærende kontrast til de perioder, hvor Dansk Folkeparti har haft ansvaret.
Og hvis man kigger på dem, der får indfødsret i dag, så kan man se, at andelen fra de lande, som hr. Mikkel Bjørn tordner imod, også rasler ned.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-30:
Det har jeg jo lige svaret på, hr. Anders Kronborg.
Men prøv at høre her, dengang hvor reglerne ganske rigtigt var slappere, ønskede Socialdemokratiet jo endnu slappere regler end dem, som den borgerlige regering dengang fik igennem.
Vi trak tingene så meget i den fornuftige retning, som det overhovedet var muligt inden for de daværende betingelser, fordi der var et helt andet flertal imod en stram udlændingepolitik dengang, end der er i dag.
Anders Kronborg (S), 2024-05-30:
Men fakta er jo, hr. Mikkel Bjørn, at tilbage den 11. december 2002 var reglerne væsentlig slappere, end de er i dag med en socialdemokratisk udlændingeminister.
Jeg kan godt se, at ordføreren nikker.
14 gange har Dansk Folkeparti stemt ja til at give folk statsborgerskab i Danmark.
De har givet statsborgerskaber til omkring 35.000 mennesker med slappere regler end nu, hvor der er en socialdemokratisk udlændingeminister.
Vil hr. Mikkel Bjørn anerkende, at Dansk Folkeparti har været med til at give 35.000 mennesker dansk statsborgerskab med slappere regler?
Louise Mehnke (S), 2024-05-30:
Når nu DF maks. vil give 250 statsborgerskaber om året, mener man så, det er fair, at f.eks en amerikaner skal vente 20 år – 20 år! – på at få statsborgerskab, eftersom der er 7.000, der venter på statsborgerskab?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-30:
Men det er jo, fordi de rammebetingelser, som Socialdemokratiet opererer under i dag, er væsentlig bedre end de rammebetingelser, den daværende borgerlige regering opererede under.
For dengang var Socialdemokratiet jo modstandere af en stram udlændingepolitik; man trak i den modsatte retning.
I dag er den borgerlige opposition tilhængere af en stram udlændingepolitik, og Socialdemokratiet er blevet mere fornuftige siden hen.
Det skaber jo nogle væsentlig mere gunstige rammebetingelser for at lave stramninger på udlændingepolitikken.
Så jeg synes simpelt hen, det er en historieforvanskning, som Socialdemokratiet opererer med – men det er I jo gode til.
Vi ser frem til at høre, hvad der sker.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-05-30:
Ja, det er der selvfølgelig fuld forståelse for.
Vi er der nok om et par måneder, så man er der lidt foran i tiden fra ordførerens side, og det takker jeg selvfølgelig for.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-30:
Selvfølgelig.
Den ros skal hr. Lars Boje Mathiesen også have.
Jeg tror, at jeg talte om partierne; det var i hvert fald det, der var i mit hoved, da jeg sagde det.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-05-30:
Jeg er ked af at skulle afbryde det om Socialdemokratiets store bluffnummer på udlændingeområdet, men det er nu sådan, det er.
Jeg bed lige mærke i en enkelt detalje, som ordføreren sagde, og det var, at det parti var den eneste herinde, der stemte imod.
Kunne ordføreren ikke lige bekræfte, at der i hvert fald sidder en hernede, som på nuværende tidspunkt stadig væk er løsgænger, men også har tænkt sig at stemme imod forslaget?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-30:
Det er jeg fuldstændig enig med hr. Rasmus Jarlov i, men både ministeren og hr. Frederik Vad er eminente til at lave den her falske historieskrivning om, at Socialdemokratiet nærmest er dem, der har reddet Danmark, og hvis ikke det havde været for dem, havde Danmark standet i våde.
Jeg så lige tallene for mellemøstlig migration under Mette Frederiksens regeringsperiode, og den er altså kun gået i en retning – og det er op.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-05-30:
Jeg vil lige tilføje, at det her med, at den nuværende regering nu har de strammeste regler, jo svarer til, at man opbygger en dæmning.
Vandet bliver ved med at fosse ind, men vi lægger hele tiden sten på, så vi får lukket nogle huller i udlændingelovgivningen.
Så kan man godt rose sig af, at det nu er strammere, end det har været før.
Jeg tror godt, vi kan garantere, at når vi får et borgerligt flertal igen, bliver det endnu strammere.
Og det er svært for Socialdemokratiet at stå og slå sig op på både at være dem, der har store erkendelser, og så samtidig lade sådan et lovforslag her passere, hvor man med åbne øjne giver statsborgerskab til kriminelle.
Jeg forstår det simpelt hen ikke, og jeg synes, det er hyklerisk, at man ikke tager konsekvensen af det, man står og siger.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-30:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Rasmus Jarlov i, at indfødsretsområdet – selv om jeg godt ved, at det ikke er det mest prominente udvalg – nok er det vigtigste område overhovedet i Danmark.
Indfødsretsområdet er Danmarks inderste og sidste forsvarslinje, som hr. Søren Krarup i sin tid formulerede det.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-05-30:
Jeg vil gerne takke formanden for Indfødsretsudvalget for den årvågenhed og grundighed, som man udviser i forhold til at finde ud af, at der har været så meget slinger og så mange mennesker på de her lovforslag om indfødsret, som slet ikke burde få tildelt statsborgerskab.
Jeg vil også takke for at minde ministeren og regeringen om, at indfødsret er noget, som vi tildeler ved lov, og at der ikke er nogen, der har krav på det.
Vi kan tildele det til præcis dem, vi har lyst til, og vi kan lade være med at tildele det til præcis dem, vi har lyst til.
Det er sådan, grundloven er skrevet, og hvis man tror noget andet, i forhold til at vi er nødt til at give det til nogen på grund af en eller anden automatik, så har man fuldstændig misforstået grundloven.
Jeg synes, det er trist, at Socialdemokratiets reaktion på det er overhovedet ikke er at forholde sig til, at der på den her liste er så mange kriminelle og potentielle kriminelle, som aldrig nogen sinde burde have stået på listen.
Men i stedet kører man over i sådan en omgang nærmest kvalmende selvros og snakker om, hvordan tingene foregik i 1990'erne og 00'erne.
Anders Kronborg (S), 2024-05-30:
Oven på sådan en tale fra Dansk Folkepartis ordfører tror jeg vist at vi lige skal tilbage til historieskrivningen.
Jeg kan i hvert fald huske, at den 11. december 2002 stemte Dansk Folkeparti for herinde i salen at give indfødsret.
Faktisk er det 14 gange, at Dansk Folkeparti har været med til at give dansk statsborgerskab – til omkring 35.000 mennesker!
Det var vel at mærke i en tid, hvor Dansk Folkeparti var parlamentarisk grundlag herinde, hvor regeringen blev støttet af Dansk Folkeparti, og hvor Dansk Folkeparti sad på magten.
Jeg vil bare spørge ordføreren, om ordføreren anerkender, at reglerne i dag med hr. Kaare Dybvad Bek som udlændingeminister er væsentlig strammere, end dengang Dansk Folkeparti sad og styrede bussen sammen med Venstre og Det Konservative Folkeparti.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-30:
Tak, og tak til ministeren for at gå på talerstolen og besvare spørgsmål.
Det synes jeg er rigtig, rigtig godt.
Nu kom det endelig på dagsordenen her til sidst, fordi fru Lotte Rod stillede de rigtige spørgsmål, nemlig dem, der netop handler om, at det er pædagogiske tiltag, der står først i forhold til magtanvendelse.
Dermed er det også rigtig vigtigt, at vi har et personale, som føler sig godt klædt på til at kunne varetage det job og have de kompetencer, der skal til, for netop at forebygge, at der sker hændelser, som kræver en voldsommere indgriben i form af magtanvendelse.
Nu har jeg lige siddet til ældreforhandlinger, hvor mennesker med demens også var på dagsordenen.
Vi fik afsat et lille beløb til et demensrejsehold, men det var godt nok svært.
Nogle gange synes jeg også, det er lidt let, når ministeren siger, at nu kommer der en masse penge ud til både det ene og det andet, når man i andre forhandlinger oplever, at regeringen er meget besværlige i forhold til at sikre, at der rent faktisk kommer flere penge ud til mere kompetenceudvikling.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-30:
For mig er noget af det, der er rigtig vigtigt, i den skelnen, vi har lagt ind her, for det første, at alle akutte magtanvendelser skal registreres, sådan at man har et overblik over, hvad der foregår. Hernæst har det været vigtigt for mig – og det kan jeg høre at det også har været for rigtig mange andre – at der kommer en dommer for bordenden i forhold til at træffe beslutning om, hvad der kan bruges af de forskellige redskaber.
Det er for mig utrolig principielt.
Jeg mener, det er rigtig vigtigt, fordi det betyder, at vi har en dommers ord for, at sagen er belyst og der er taget stilling til og det er bestemt, at det for den her borger er det rigtige at gøre.
Det kan jeg enormt godt lide, og det har været noget af det, jeg har lagt vægt på i det her arbejde.
Lotte Rod (RV), 2024-05-30:
Det, der er det svære her, er jo, at sådan er virkeligheden bare ikke.
Selv om det er så tydeligt, bliver der alligevel brugt alt for meget magt.
Så hvad vil ministeren gøre for at sikre, at det ikke skrider, og for, at vi får mere faglighed?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-30:
Det er fuldstændig rigtigt, at det er sådan, at magt aldrig må erstatte omsorg, pleje og socialpædagogisk bistand – aldrig!
Der er ikke nogen situation, hvor man starter med magtanvendelse.
Magtanvendelse skal i øvrigt begrænses til det absolut nødvendige.
Det vil sige, at det simpelt hen skal formindskes så meget, man overhovedet kan.
Så der ligger nogle efter min mening utrolig vigtige og dybe, dybe pædagogiske forpligtelser i den lovgivning, vi har.
Så er der flere, der har nævnt, at der er en problematik, i forhold til hvor meget uddannet personale der er på botilbuddene.
Jeg synes jo, at noget af det rigtig fine ved det her er, at vi gør det, samtidig med at der hen over det sidste år er blevet sat rigtig mange flere penge af til uddannelse af personale, og at vi i øvrigt med den her aftale laver en uddannelsesmålsætning; det er noget af det, som Radikale Venstre har gået rigtig meget op i i forhandlingerne.
Så tak for den del.
Lotte Rod (RV), 2024-05-30:
Jeg vil ikke have, at der er nogen, der bruger magt i stedet for pædagogik, når det kommer til hygiejne.
Et eksempel kan være, at der er to medarbejdere, der igen og igen bruger magt, når de skal børste tænder, og så er der en tredje medarbejder, som ikke bruger magt, men har fundet ud af at synge »Lille Peter Edderkop«.
Derfor vil jeg bare gerne have her i dag, at ministeren oppe fra vores fineste talerstol siger det, sådan at der ikke er nogen, der kan misforstå det: Man må ikke bruge magt, hvis man kan lege det i stedet for.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-30:
Jeg mener faktisk ikke, det er meningsfuldt at dele det op; jeg kan ikke se, hvad vi skulle få ud af det, altså om juristerne har skrevet paragrafferne her eller der – det er jo indholdet, der er det væsentlige.
Så jeg er helt sikker på, at der er nogle, der kan bruge rigtig lang tid på at diskutere det spørgsmål blandt juristerne, altså om det skal stå det samme sted eller ej.
Jeg synes jo, at det, man skal tage stilling til, er indholdet og det, man ender med at kunne komme til at bruge den paragraf til, og om det er meningsfuldt eller ej.
Det mener jeg det er, og derfor synes jeg ikke, det giver nogen mening at skulle begynde at splitte det hele op.
Rosa Lund (EL), 2024-05-30:
Jeg skal lade være med at kommentere på ministerens tidligere tilhørsforhold til mit parti, men jeg vil dog sige, at Enhedslisten stadig væk går ind for forebyggelse, og det holder vi nok aldrig op med.
Men det synes jeg bare ikke er det, som det her lovforslag handler om.
Og netop fordi der er så mange forskellige opfattelser af, om det vil øge brugen af magtanvendelse, og om det vil betyde mere magtanvendelse, eller om det ikke vil, synes jeg i sig selv er grund nok til at evaluere det.
Mit andet spørgsmål går på noget, ministeren også selv sagde, nemlig at det er en bred målgruppe, så hvorfor ikke dele lovforslaget op?
For den brede målgruppe kræver jo apropos forebyggelse nogle forskellige indsatser.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-30:
Jeg tror egentlig, jeg opfatter det lidt på samme måde, som hvis man skal save et stykke træ og man skal lave et fælles snit i det stykke træ.
Det vi gør her, er bare, at vi stiller forskellige save til rådighed.
Men det betyder altså ikke, at antallet af snit bliver flere.
Og her er det det samme, altså at det, at vi stiller flere forskellige muligheder og redskaber til rådighed i forbindelse med magtanvendelse, betyder ikke, at der kommer til at blive anvendt mere magt.
Det synes jeg sådan set er ret hensigtsmæssigt, og jeg kender også Enhedslisten godt nok til at vide, at man normalt går ind for forebyggelse.
Så hele idéen er jo simpelt hen at undgå at komme ud i nogle af de her meget akutte og for borgeren utrolig voldsomme magtanvendelser, ved at man kan gribe ind tidligere end det.
Så det er bare for at sige, at det, at man lægger flere redskaber ind på bordet, altså ikke betyder, at de bliver anvendt oftere.
Hvis man har prøvet at save i et stykke træ, ved man godt, at der kan være forskel på, om det er den ene eller den anden slags sav, man har med at gøre.
Og sådan vil det selvfølgelig også være for den pædagog, der står med flere forskellige redskaber – så er der faktisk en sandsynlighed for, at man kan ramme mere præcist og dermed komme til at skade borgeren mindre, i forbindelse med at man bliver nødt til at gribe ind.
Og derfor synes jeg, det her er klogt – svært, men klogt.
Der er ikke nogen tvivl om, at socialområdet er et af de områder, der halter rigtig, rigtig meget bagefter, når det handler om kompetencer.
Desværre har vi stadig botilbud, hvor der er mindre end 25 pct. uddannet personale.
Det er enormt problematisk.
Samtidig har vi den problematik, som Ombudsmanden også var inde på i en af sine tidligere afrapporteringer i forhold til vold på botilbud, nemlig at alt for mange forskellige målgrupper er blandet sammen på botilbuddene.
Det er nogle af de ting, vi gør noget ved i den nye aftale, der er indgået.
Så er det rigtigt, at vi hen over det sidste mere end 1 år har sat vældig mange penge af til uddannelse af socialpædagoger inden for feltet, og det er præcis derfor.
Vi halter jo bare bagefter, også i forhold til andre velfærdsområder.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-30:
Er ministeren fuldstændig tryg ved, at de midler er nok?
Det er vi ikke i Danmarksdemokraterne, for vi ser et kæmpe behov derude for, at vi kan sikre en større og bedre kompetenceudvikling af vores personale på landets botilbud, på landets plejehjem og mange andre steder.
Så jeg vil gerne høre ministeren om, om det var sidste gang, man kunne forvente der kom flere penge til kompetenceudvikling på det her område.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-30:
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvad der er forkert i det svar.
Det er jo præcis det, vi gør.
Det er da helt straight forward sådan, at de fleste forældre i Danmark, hvis deres barn havde stoffer inde på deres værelse eller i deres hånd, ville man gå hen og tage dem fra barnet og sige: Det her går så ikke lige; det er ikke en vanvittig smart måde at leve sit liv på.
De eneste mennesker i Danmark, vi ikke har kunnet gøre det over for, og som er under 18 år gamle, er anbragte børn og unge.
Jeg forstår ikke, hvad det er, der er problemet i svaret, og hvis der er et eller andet, jeg har misforstået i spørgsmålet vedrørende det svar, må vi tage det bagefter.
Men jeg synes da, det er utrolig præcist.
Vi øger de menneskers magtbeføjelser over for nogle unge mennesker, som i dag ikke kan blive beskyttet over for eksempelvis at have stoffer på deres værelser, i forhold til at bruge deres mobiltelefon til gråzoneprostitution og andre ting.
Så ja, jeg synes, det er et kæmpe skridt i den rigtige retning i forhold til at beskytte nogle unge mennesker, der i forvejen er meget, meget sårbare.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-05-30:
Jeg mener jo, at der ligger en lang række andre muligheder, vi kunne bruge.
Jeg spurgte ministeren om nøjagtig det samme, og i et skriftligt svar fik jeg at vide, at med de foreslåede ændringer til voksenansvarsloven ønsker vi at sikre personalets adgang til at anvende magt og foretage andre indgreb i anbragte børn og unges selvbestemmelsesret med det formål at varetage den daglige omsorg.
Altså giver vi her øgede magtbeføjelser for at yde omsorg.
Come on, det mener jeg godt vi kunne gøre lidt bedre.
Det her svar er et svar, jeg har fået til spørgsmål nr. 318.
Altså, vi giver øgede magtbeføjelser med det formål at varetage den daglige omsorg.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-30:
Der må jeg simpelt hen bare sige, at jeg synes, at det er et kæmpe fremskridt.
Jeg opfatter det simpelt hen som et statsligt omsorgssvigt, at vi ikke har gjort det muligt for plejeforældre eller et anbringelsessted at tage stoffer og alkohol fra den unge, og at vi ikke har gjort det muligt for samme personale eller for plejeforældre at tage mobiltelefonen fra en ung, der er i gang med at sælge sig selv til prostitution.
Alle andre børn har den beskyttelse i form af deres forældre, og tænk, at vi ikke har givet den beskyttelse til anbragte unge.
Det er jeg faktisk forarget over, og derfor er jeg rigtig glad for, at den del er med i det her lovforslag.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-05-30:
Tak for det.
Jeg vil også kvittere og sige tusind tak til ministeren for at stille sig op på talerstolen i sådan en vigtig sag som den her.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget: Hvordan mener ministeren lovforslaget her om de her øgede magtbestemmelser harmonerer med ambitionerne i aftalen om »Børnene Først«, hvor vi netop skal styrke kvaliteten i anbringelser?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-30:
Jeg kan ikke lade være med at sige, at hvis man synes, det var så vigtigt, at der kom mere uddannet personale, kan det da egentlig undre mig, at man ikke har været med til at indgå den første aftale nogen sinde, der laver uddannelsesmål på socialområdet.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-05-30:
Tak til hr. Mikkel Bjørn for talen.
Der er jo ingen tvivl om, af Dansk Folkeparti og Liberal Alliance ser forskelligt på indfødsretsområdet, og det har vi jo debatteret utallige gange hernede, senest ved førstebehandlingen af L 177.
For hr. Mikkel Bjørn hævder, at der er rigtig mange på lovforslaget, som ikke lever op til de fastsatte kriterier i cirkulæret.
Jeg synes, at hr. Mikkel Bjørn sagde omkring 42 pct.
Det synes jeg er lige voldsomt nok.
Og hvad er det helt specifikt for nogle kriterier, de ikke lever op til?