runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-03-28:
Tak for det.
I Alternativet er vi jo ikke en del af stemmeaftalen i forhold til vores modernisering af taxiloven.
Det betyder ikke, at vi ikke vil være med en anden gang, som vi også meddelte partierne dengang, tiltræder vi gerne på et andet tidspunkt.
Grunden til, at vi ikke var med, var jo netop, at vi var lidt bekymret for, om der ville blive et stort fokus på at sælge ud til kapitalfonde – det har vi så også set nu med Dantaxi – men vi var også bekymret for, at vi ikke udnyttede de digitale redskaber godt nok i forhold til mobiliteten i Danmark.
Det ved jeg også at Liberal Alliance selv var stor fortaler for.
Det leder mig så hen til, at vi naturligvis støtter op om, at vi skal have 200 øremærkede emissionsfrie taxaer i forhold til det her lovforslag, men konkrete løsningsforslag er der så ikke rigtig nogen af fra Venstre, og det synes jeg er rigtig ærgerligt, fordi vi er bagud.
Ordføreren nævner jo selv, at der står unge mennesker og demonstrerer verden over; der sidder unge mennesker heroppe på tilhørerpladserne, og der står folk hver torsdag foran Christiansborg.
Vi siger stop for biler, der kører på fossile brændstoffer, fra 2025.
Vi siger, at vi skal sørge helt for afgiftsfritagelsen.
Og vi siger, at vi selvfølgelig skal udnytte den bilpark, vi har i dag, med nye transportmuligheder, bl.a. kunne vi have gjort det anderledes med moderniseringen af taxilovgivningen.
Så der er masser og masser af muligheder for at rykke på dagsordenen nu ud over bare at lægge det ud til taxibranchen med 200 tilladelser om året – det er ikke nok.
Men selvfølgelig støtter vi forslaget.
Leif Mikkelsen (LA), 2019-03-28:
Tak for det.
Der er jo ingen tvivl om, at den største miljøeffekt, den største effekt over for mennesker i grøn henseende får vi jo der, hvor der kører flest taxaer og busser osv., og vi ved, at det er i storbyerne, der kører flere taxaer – det her lovforslag handler nu om taxaer – men jeg vil også godt nævne busser.
Så hvis vi taler om miljøgevinst og om risikoen for at gøre mennesker syge og få mindsket den risiko, er det i større byer, og det er så her, vi taler om taxaer i dag.
Ihukommende hr. Kim Christiansens bemærkning om, at det ikke er alle elbiler, der er særlig egnet til taxatransport, må vi håbe, at et sådant tiltag om, at der nu kommer flere, altså også inspirerer producenterne til at skaffe os biler, der gør, at man helt fornuftigt for en taxavognmand kan investere i nulemissionsbiler, og at vi dermed får flere taxaer til at køre rundt i de byer, hvor så mange mennesker lever.
Vi klumper os lidt sammen i storbyer i øjeblikket, og derfor er der særlige hensyn at tage her, så i det lys er lovforslaget rigtigt.
Vi støtter.
Hans Andersen (V), 2019-03-28:
Vi har en ambition om 1 million grønne biler i 2030, og jeg håber, at Alternativet deler den ambition.
Det, vi har gjort på den korte bane, er jo at afgiftsfritage elbiler op til 400.000 kr. i 2019 og 2020, og så skal vi jo finde ud af, hvad vi så gør for at øge antallet af elbiler.
Det arbejde ser vi frem til, men jeg har ikke i dag på talerstolen den præcise strategi for, hvordan vi når det mål, men der er jo ingen tvivl om, at vi skal i den retning, og det er det, der er Venstres ambition.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-03-28:
Tak for det, og tak til ordføreren for også at dele lidt guldkorn omkring regeringens klimastrategi fremadrettet.
Vi har jo en bilpark på omkring 2,4 millioner biler, og det er små 10.000 elbiler, vi har i Danmark.
Klimarådet siger, at vi skal have 1 million elbiler i 2030, hvis vi skal nå klimamålene, så jeg synes, at det er ganske fornuftigt, at lovforslaget her bliver fremsat.
Kan ordføreren nu, hvor ordføreren selv taler om strategi, lufte lidt om, hvordan Venstre ellers har tænkt sig at gribe det an med at være emissionsfri i 2030 for taxaer og i 2050 for biler?
Hans Andersen (V), 2019-03-28:
Tak for det.
Og det kan man jo i hvert fald sige ikke er i et tættere befolket område.
Så det kan også godt lade sig gøre uden for de større byer.
Med det lovforslag, vi har her, prøver vi jo at give et incitament til at øge antallet af nulemissionsbiler de kommende år.
Og det her forslag handler jo om, at vi skal prøve at fjerne benzin og diesel fra taxadriften inden 2030, og eftersom taxaer jo kører mange kilometer hver dag, og ofte kører de steder, hvor der er mange mennesker, er det kun naturligt, at taxaerhvervet går foran i den grønne omstilling.
Og det vil jeg gerne støtte op om.
I forslaget foreslås det, som de tidligere ordførere jo har redegjort for, at reservere 200 licenser til nulemissionsbiler i 2019 og 2020.
Og det vil også gøre det mere attraktivt for taxaerhvervet at vælge den grønne løsning med enten en brintbil eller en elbil frem for det mere konventionelle motorkøretøj.
Det vil være lettere og bedre for taxapassagerer, der ønsker at vælge en grøn løsning, og det håber jeg også at flere vognmænd vil støtte op om.
Det her lovforslag vil som sagt påvirke miljøet i en grøn retning, og Venstre er stor tilhænger af det.
Og så skal jeg hilse fra Radikale Venstre og sige, at de også støtter lovforslaget.
Kim Christiansen (DF), 2019-03-28:
Begejstringen var stor, kunne jeg høre, hos Socialdemokratiet.
I Dansk Folkeparti har vi nok en sådan mere nøgtern tilgang til det, men vi har valgt at sige, at det jo ikke skal være os, der fremstår som klimafjendske på nogen måder, og derfor vil vi selvfølgelig gerne bakke op om det her incitament til, at nogle taxachauffører kan vælge en eltaxa.
Og jeg vil da opfordre til, at det så bliver i de tættere befolkede områder – jeg tror ikke, det her bliver nogen succes ude i landdistrikterne.
Men der er jo også 300 tilladelser, der så går til konventionelle biler.
Det er godt, at man starter op her.
Men der er noget, jeg kan være lidt bekymret for.
Jeg var ligesom hr. Rasmus Prehn ude at kigge på de muligheder, der er, for elbiler, og jeg vil sige, at skal de have et fornuftigt niveau, hvor man kan yde en service, og hvor der kan være to voksne mennesker og bagage i bilen, så er de biler stadig væk meget dyre, og det vil sikkert have en begrænsende effekt.
De mindste af de her elbiler, der er tilgængelige, vil jeg sige ikke er egnet til at køre taxa i – man kan ikke yde den service, man skal kunne yde, med dem.
Men fair nok.
Det er også et marked, der udvikler sig med syvmileskridt.
Rasmus Prehn (S), 2019-03-28:
Mange tak, formand.
Det kan godt være, det er det sidste forslag på dagsordenen, men det er også det bedste forslag, for der er simpelt hen tale om et skridt i den rigtige retning i forhold til hele den grønne dagsorden og i forhold til klimaudfordringen.
Vi har jo her for nylig set, at landets skoleelever går på gaden og demonstrerer og siger: Nu må I gøre noget ved klimaet.
Og en gang imellem kan man godt føle sig lidt som en gammel mand, der ikke gør nok, og så er det altså rart, når der endelig er et forslag, som trækker i den rigtige retning.
Det her handler om at ændre taxaloven, så nogle af de tilladelser, vi giver, skal være til nulemissionstaxaer, grønne taxaer.
Det her er en kolossalt positiv idé.
Der er også mulighed for i et andet omfang end med så mange andre biler at køre elektrisk, fordi der er relativt mange stop, hvor man kan lade op.
Derfor oplever vi også, at der i taxabranchen er en nysgerrighed og interesse og et mod på at gå i gang med at skifte bilerne ud til mere klimavenlige modeller.
Vi kan se det her forslag, som jo er bredt forankret i Folketinget, og hvor de fleste partier er med, som en måde at gøre det mere motiverende på at skifte over til grønne taxaer, for gør man det, kan man lettere få adgang til en tilladelse.
Ud af de 500 tilladelser, vi giver om året, reserverer vi altså 200 til de her grønne taxaer, og det vil være med til at anspore taxabranchen til at skifte over til el.
Det er et par måneder siden, at Dansk Taxi Råd, som nu hedder Dansk PersonTransport, sammen med nogle stykker af os, der er transportordførere, arrangerede et arrangement, hvor man kunne komme og kigge på nogle af de grønne taxaer, der findes, og man kunne så at sige sparke dæk på eltaxaer – i øvrigt samtidig med at man indtog en dejlig hotdog.
Det var et forrygende arrangement, og der var en stor interesse hos både vognmænd og chauffører for at skifte om til eltaxa.
Jeg synes, det her er et godt eksempel på, at chauffører, vognmænd og os som politikere arbejder sammen om at prøve at stille om til den grønnere fremtid, som der er så meget behov for.
På den her måde håber vi på, at vi kan være med til at sikre, at vi i fremtiden som udgangspunkt har grønne taxaer, og at vi kommer til at nedbringe den forurening og det klimabelastende CO 2 -udslip osv., der har været på det her område.
Så vi synes, det er et glædeligt punkt, og vi støtter det her forslag varmt.
Kim Christiansen (DF), 2019-03-28:
Det er et rigtig godt forslag, vi drøfter her i dag.
Nu er mine børn så store, at de kan tage vare på sig selv, men det skal være sådan, at forældre, der har mindre børn og sender dem af sted til sportsarrangementer og lignende, kan have fuld tillid til, at de også bliver fragtet trygt og sikkert rundt og ikke bliver kørt rundt i gamle, faldefærdige busser, der ikke lever op til færdselslovens regler i forhold til bussens stand.
Så jeg synes, det er fint, at vi skærper kravene.
Det er et godt signal at sende til branchen, når vi siger: Vi vil ikke have jeres gamle busser, som skulle have været hugget op for længe siden, til at ligge og køre med børn og unge mennesker.
Så det er et rigtig godt forslag, men ligesom hr. Rasmus Prehn vil jeg også godt lige over for ministeren løfte et lille flag i forhold til chaufførerne.
For når man tager et buskørekort, ved vi jo godt, at man også bliver uddannet i bremsesystemer osv.
Så selvfølgelig har chaufføren et medansvar og skal være opmærksom på, om den bus, han sætter sig ind i, nu også overholder reglerne.
Jeg tror, at mange af de her chauffører måske føler sig presset og måske tænker: Arh, jeg kunne miste mit arbejde, og den her bus kører jo egentlig fint nok.
Så det er fint, der er et medansvar hos chaufføren, men vi skal bare passe på, at chaufførerne ikke på grund af nogle skruppelløse busvognmænd bliver presset ud i at køre og så risikerer at få kæmpebøder, som kan have afgørende indflydelse på deres private økonomi.
Så jeg har denne lille anke, men ellers synes jeg, det er et rigtig godt forslag.
Christian Poll (ALT), 2019-03-28:
Noget af det, som jeg fremførte i min tale, og som er sket de sidste 30 år, er jo den her anerkendelse af følelseslivet hos dyr, og jeg vil høre, om ministeren kender til den her Cambridgedeklaration, som jeg nævnte, fra 2012, hvor en række forskere jo anerkender, at man ikke behøver en frontallap for at have et rigt følelsesliv.
Altså, erkendelsen skal forstås sådan, at der måske er følelser hos langt mere primitive dyr, end vi hidtil har troet.
Bør man ikke tage de overvejelser med, når man kigger på en ny dyreværnslov her i 2019?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-03-28:
Jeg synes egentlig, at det meget godt udstikker rammen for, hvad det er, vi vil med det her, at det ikke blot er dyre værn , altså det med at beskytte dyrene, men at det handler om hele dyrevelfærden, altså også den måde, vi holder dyrene på.
Jeg hørte godt kommentarerne fra Radikale Venstre omkring dyreetik.
Jeg mener nu, det er vigtigt at få det med i den her sammenhæng også.
Karina Due (DF), 2019-03-28:
Det siger jeg tusind tak for.
Formålsparagraffen synes jeg er sindssygt vigtig, fordi den ligesom er fundamentet for hele vores måde at lave dyrevelfærd på her i Folketinget.
Jeg synes bare, at det er så vigtigt, at vi får de ekstra ting puttet ind, som jeg har snakket om.
Vil ministeren være villig til, at vi kigger på en anden formulering af formålsparagraf 1 og 2?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-03-28:
Det kan jeg sagtens forstå, og jeg skal ikke fralægge mig noget som helst.
Det er jo åbenbart sådan, at når man træder ind ad døren i et ministerium, så vedgår man arv og gæld, om man så må sige.
Jeg er ked af, hvis der har været en forventningsafstemning, som er kørt i hegnet undervejs.
Når det er sagt, så er det her er en rammelov, og som jeg også sagde i min tale før, så er det her rammeloven, som fastsætter de generelle rammer, og så har vi altså de her bekendtgørelser, som er på dyreartsniveau.
Med de forslag, som jeg har hørt fra fru Karina Due, så er det måske mere relevant at tage de drøftelser i den sammenhæng.
Jeg vil dog sige, at de ting, der trods alt er ændret i loven her sammenholdt med tidligere, jo er det, der vedrører dyretransporter, nemlig den aftale, som regeringen indgik med Dansk Folkeparti med en i øvrigt fremragende indsats af fru Karina Due i december måned, og det er bestemmelserne, der vedrører muligheden for at begrænse eller standse hold af vilde dyr i cirkus, som fru Karina Due også skal have en meget, meget stor del af æren for.
Karina Due (DF), 2019-03-28:
Tak for det.
Nu er jeg godt klar over, at ministeren ikke har været minister i hele den periode, hvor jeg har været dyrevelfærdsordfører, men kan ministeren ikke godt forstå, at jeg bliver lidt skuffet, når jeg gentagne gange i løbet af de sidste snart 4 år har fået at vide, at det der tager vi med, når vi alligevel skal revidere dyreværnsloven, og det der venter vi med, til vi skal revidere dyreværnsloven, og så viser det sig – der er noget med noget forventningsafstemning her – at dyreværnsloven sådan set slet ikke skal revideres, den skal bare forenkles.
Jeg ved godt, at ministeren jo arver nogle løfter, som han ikke selv kan tages til indtægt for, men kan ministeren ikke godt forstå, at man bliver lidt ærgerlig over, at man ikke kan gøre det arbejde, man gerne ville?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-03-28:
Der er mange andre opgaver end regelforenkling, der trænger til at blive udført.
Det betyder jo så ikke, at vi ikke skal lave en regelforenkling.
Jeg synes, det er vigtigt at lave en regelforenkling; jeg synes søreme også, det er vigtigt at få taget fat om nogle af de udfordringer, som hr. Søren Egge Rasmussen også sætter fingeren på her.
Det er derfor, vi har en svinehandlingsplan; det er den, der håndterer det.
Og det er ikke den lov, vi behandler i dag.
Så selv om hr. Søren Egge Rasmussen har et ønske om, at loven handlede om noget andet, betyder det jo ikke, at vi ikke tager hånd om de bekymringer andetsteds.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-03-28:
Men med den her særstatus, som landbruget så har, kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre ministeren, om ikke ministeren kan se konturer af, at der faktisk har været noget, der har udviklet sig siden 1991, som vi bør tage hånd om.
For vi er endt i en situation, hvor en so i gennemsnit får 18 grise i stedet for de knap 12, som tilfældet var, tilbage da man lavede den sidste store ændring.
Der er 24.000 smågrise, som hver dag dør i det danske landbrug – 9 millioner om året.
Jeg synes, der ligesom er grund til at kigge på, om ikke der er noget dyrevelfærdsmæssigt, der kunne gøres bedre.
Kan ministeren ikke se, at der er en anden opgave end regelforenkling, som trænger til at blive udført?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-03-28:
Hr. Søren Egge Rasmussen fremfører med vanlig sans for det dramatiske nu også sine konspirationsteorier her i Folketingssalen.
Som jeg svarede hr. Simon Kollerup umiddelbart før det her spørgsmål – og det er derfor, det undrer mig lidt, at det ikke er fuldstændig krystalklart, hvad jeg mener – er den særstatus, som landbruget i dag har i § 4 stk. 2 i dyreværnsloven, ikke længere gældende, fordi den bestemmelse ikke længere findes.
Og det er derfor, at bestemmelsen så videreføres andetsteds.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-03-28:
Jamen jeg synes sådan set, det er skuffende, at det udelukkende er den her regelforenkling, som er i fokus for det, regeringen vil præstere, især når man har set, hvad det er for en udvikling i den animalske produktion, der er sket siden 1991, og hvad der egentlig er behov for at der bliver ændret på.
Med hensyn til det her med at give landbruget en særlig ret til at komme ind og blive inddraget forud for at der udarbejdes forslag og regler, vil jeg sige, at jeg ikke synes, vi fik et helt klart svar.
Er det, der nu præciseres i en lovgivning, det, der sådan set har været praksis i de seneste år under denne regering og under Venstreregeringen?
For altså, der havde vi jo nogle sager, hvor landbruget var inde og formulere ting og sager for ministre.
Og der kan man sige, at det jo egentlig er lidt en fordel, at det, man praktiserer, står i en lov.
Så jeg er egentlig interesseret i at vide, om det, man nu får skrevet her, bare er en præcisering af den praksis, som der er blevet gennemført de sidste knap 4 år hos de regeringer, vi har set.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-03-28:
Som jeg sagde i min tale her for lidt siden – som vist også findes som udskrift om nogle timer – så er formålet med loven ikke at lave nogle ændringer.
Men jeg sagde også, at der er visse små justeringer og ændringer i loven.
Så det med, at den er fuldstændig som det, vi har haft tidligere, skal jeg ikke tages til indtægt for.
Når landbrugets organisationer er særlig fremhævet her, er det, fordi den særstatus, som de i dag har i dyreværnslovens § 4, stk. 2, fjernes.
Og derfor ønsker vi altså at tilføje den et andet sted, fordi det kan have meget store konsekvenser.
Simon Kollerup (S), 2019-03-28:
Der kommer ikke nogen nye regler, siger ministeren.
Involverer man da andre end landbrugets organisationer?
Jeg spørger jo, fordi der står i lovforslaget, at det skal være landbrugets organisationer, der skal involveres.
Ministeren siger så, at der ikke er noget nyt i loven.
Og så vil jeg bare gerne vide, hvad praksis er i dag.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-03-28:
Som jeg prøvede at sige i min tale her før – hvilket så åbenbart ikke var fuldstændig klart som kurvand – så er formålet med den her lov en forenkling.
Det er ikke at fastsætte nye regler om dyrevelfærd og omkalfatre det system, vi kender derfra, men at sige: Lad os lave en forenkling af de mange love og de mange bekendtgørelser, vi har i dag, og få det samlet i en rammelovgivning, og lad os så i bekendtgørelser udmønte det, der vedrører de sådan mere dyreartsspecifikke forhold.
Og den del af det drøfter jeg glad og gerne.
Men det her er jo det, der fastsætter rammen for, hvad det er, vi taler om, så derfor havde jeg en forestilling om, at det var godt at få den ramme på plads.
Og det mener jeg egentlig stadig væk.
Simon Kollerup (S), 2019-03-28:
Tak for det.
Ministeren kommer jo i Folketingssalen i dag og modtager fra start en kritik fra et flertal i Folketinget for ikke at have tilrettelagt en proces, hvor Folketingets partier har været involveret i tilblivelsen af en ny hovedlov, altså en vægtig lov på dyrevelfærdsområdet.
Jeg noterede, at Dansk Folkepartis ordfører sagde: Det skal ikke være nogen hemmelighed, at loven havde set noget anderledes ud, hvis Dansk Folkeparti var blevet inddraget i behandlingen af den.
Det skete ikke, og det er trist.
Hvorfor har ministeren frembragt en ny hovedlov, uden forudgående at have haft politiske forhandlinger eller drøftelser med Folketingets partier?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-03-28:
Jo, og det åbner loven jo som sådan også mulighed for, og det var også noget af den kritik, fru Karina Due nævnte i forhold til det med at være sansende væsener
Jeg er med på, at den her diskussion foregår, og at nogle mener noget på det område, og det er nogle meget kvalificerede mennesker.
Men mig bekendt er vi altså ikke et sted, hvor vi kan sige, at snegle, insekter og andre har samme, jeg var ved at sige følelsesregister, og det er ikke det, jeg mener, men så samme evne i forhold til sansning, som vi ser hos andre dyr.
Det er derfor, at vi har den her sondring.
Men der er jo selvfølgelig muligheden for, at de dyr også kan medtages her i loven, hvis det viser sig, at der er dokumentation for, at de også er sansende væsener.
Christian Poll (ALT), 2019-03-28:
Det er jeg glad for at høre, altså at der er muligheder der.
Jeg tænker, at tiden vil være moden til, at man bygger sådan noget decideret ind i lovgivningen, så man har en anerkendelse af, at det er det vidensniveau, vi har i dag.
Det er jo ikke bare en idé, der kommer fra nogle forskere; det er noget, der simpelt hen står i Lissabontraktaten, altså det med, at dyr sanser.
Det er jo et generelt anerkendt skifte, der er foretaget igennem de sidste 10-20 år i forståelsen af dyrene.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2019-03-28:
Ja, det er jo næsten svært ikke at rødme på en dag, hvor jeg som minister fra Liberal Alliance er blevet rost af Enhedslisten.
Det er jo en stor dag i mit liv, og så er der nogle, der måske tror, at jeg så vil fristes til at sige, at så har jeg ikke mere at skulle opnå som minister, og så må vi lade det blive ved det.
Det er nu ikke min ambition, men tak for de pæne ord både til hr. Henning Hyllested og til en række af de øvrige ordførere.
Jeg har været glad for det samarbejde, vi har haft, og man kan jo sige om de talere, der har været, at aldrig har så mange rost så lidt så meget, og det er jo egentlig meget smukt, at det er sådan, fordi det er jo nogle små justeringer, som vi har lavet her sammen.
Vi har sørget for, at der ikke er nogen kommuner og færgeruter, der tabte penge i forbindelse med den evaluering, der blev lavet.
Vi har sørget for mere fleksibilitet til øerne.
Vi har sørget for, at der bliver en statsgaranti til standardfærgekonceptet.
Vi har sørget for, at selv en ø, der ikke har en færge, nu er kommet ind under disse ordninger, nemlig Mandø, og så kan man da snart ikke ønske sig mere.
Det synes jeg egentlig var meget smukt, og hvornår har man sidst haft både Mother Teresa og Master Fatman indblandet i samme debat.
Jeg har bare lige et par konkrete bemærkninger alligevel.
Socialdemokratiets ordfører, Troels Ravn, sagde, at Socialdemokratiet havde været utålmodig og ikke syntes, at det gik hurtigt nok osv., og det var måske særlig rettet mod de 40, altså Mandøproblematikken, fordi hvis man ser på det, er der altså tale om en evaluering, som jeg har fremskyndet, så det er altså gået hurtigere end det, Folketinget bredt havde aftalt, og ikke langsommere.
Så er der en enkelt anden ordfører, jeg gerne lige vil gå i rette med, og det er hr. Leif Mikkelsen fra Liberal Alliance, som mente, at der var tale om øgede offentlige udgifter.
Jeg så godt, at smilene bredte sig i Venstre del af salen, men jeg er nødt til at skuffe, for det er jo en del af den samlede finanslovsaftale, så der er selvfølgelig tale om modgående besparelser til at finansiere det her.
Så hr. Leif Mikkelsen må så desværre gå herfra med et smil på læben alligevel.
Men tak for de pæne ord, og tak, fordi vi har haft så godt og konstruktivt et samarbejde om at løse nogle problemer, som jo er meget relevante for de mennesker, som har haft dem.
Selv om det, som der blev sagt af Dansk Folkepartis ordfører, jo måske ikke er det, som den brede befolkning er mest optaget af, er det jo vigtigt for dem, der handler om, og det synes jeg vi har ordnet på fornem vis.
Tak for debatten.
Karsten Hønge (SF), 2019-03-28:
Danmark skal hænge sammen også med vores øer.
Vi er jo et ørige, og det omfatter jo altså også Mandø.
Tilbagemeldingerne fra kommunalbestyrelserne og øerne indtil nu har været entydig positive.
Det har skabt optimisme og tro på fremtiden både for beboelse, kulturelle aktiviteter og erhverv.
Det er bare en dejlig dag.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-03-28:
Tak for det, formand.
Solen skinner – i hvert fald i København, og jeg ved ikke, hvad den gør ude i landet, og det gør den så også på Mandø i dag.
Det har altid været en fornøjelse at være en del af Udvalget for Landdistrikter og Øer, fordi der er så stor opbakning partierne imellem i forhold til at få skabt de resultater, som er nødvendige for at have et sammenhængende Danmark.
Vi er jo ikke i mål endnu, hverken med landevejsprincippet eller med den strukturelle udsultning, som der har været over de sidste mange årtier.
Men vi bliver ved med at holde fokus på det, og det vigtigste er jo, at I borgere, som I har gjort her, også hjælper os med at holde fokus på det og melder ind med, hvad I har brug for, så vi kan løfte den her dagsorden sammen.
Alternativet kan også slutte op omkring lovforslaget.
Tak for ordet.