runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2020-02-26:
Socialdemokratiet fremhæver, at på grund af Dublinforordningen er vi ikke en magnet for migranter, der søger hertil for at søge asyl.
Vi ligger som bekendt nordligt i forhold til de øvrige lande, der er en del af Dublinforordningen.
Vi har ikke nogen direkte grænser mod de lande, som i dag er i konflikt, og som folk flygter fra, og det betyder, at vi jo de facto må være et af de sidste lande, man betræder på sin vej op gennem Europa.
Det formoder jeg at Socialdemokratiet er enig i.
Hvis man er enig i det, må man jo også sige: Hvad er så tallene?
Hvor mange af dem, der kommer hertil, bliver sendt tilbage til andre EU-lande som følge af Dublinforordningen, og hvor mange er vi tvunget til at tage imod som følge af Dublinforordningen?
Jeg synes, det kunne være interessant at høre Socialdemokratiet, om man virkelig kan være hundrede procent sikker på, at man så ikke ender med at tage imod flere på Dublinforordningen, end man reelt kan sende ud.
Bare tag den sidste opgørelse!
Marie Krarup (DF), 2020-02-26:
Ordføreren siger, at vi selvfølgelig skal hjælpe forfulgte og folk, der er truet på deres liv – som om det her forslag gik ud på, at vi ikke skulle det.
Selvfølgelig skal vi hjælpe folk, der er forfulgt og truet på deres liv, men det er bare en helt anden sag end det med at lade folk komme ind og søge asyl, når de kommer fra et land, hvor de ikke er forfulgt og ikke er truet på deres liv.
Så de to ting hænger jo ikke sammen.
De mennesker, som kommer hertil, og som vi siger at vi skal stoppe og vende om ved grænsen, kommer fra sikre lande, og de er i gang med en shoppingtur.
Det kan vi ikke acceptere, og det bør vi ikke acceptere i Danmark.
Vi skal bare hjælpe dem på en klogere måde, og vi skal ikke tro på en historie om, at man er forfulgt og truet på sit liv, når man kommer igennem et land, hvor der ikke er nogen, der forfølger en, eller nogen, der truer en på ens liv.
Andreas Steenberg (RV), 2020-02-26:
Det, som fru Marie Krarup her henviser til, er jo, at man skal søge asyl i det første sikre land, man kommer til, og det er selvfølgelig et EU-regelsæt, der skal overholdes.
Der er jo også flygtninge, der kommer til Danmark, og som så får at vide, at de har registreret sig i eksempelvis Italien, og at de skal tage tilbage dertil og søge asyl.
Men hvis ikke man har det, hvis Danmark er det første sikre land, man er kommet til, så er vi forpligtet til at behandle den asylsag og give folk ophold, hvis de er berettiget til det.
Rosa Lund (EL), 2020-02-26:
Altså, det her er jo ikke noget, vi bare kan løse kun i Europa.
Vi er også nødt til at tænke globalt.
Hvordan stopper vi krigen i Syrien?
Den stopper nok ikke i morgen.
Så mener jeg da, at vi i et land som Danmark har et ansvar for at beskytte de mennesker, som er på flugt fra krig, som eventuelt er personligt forfulgt.
Derfor vil jeg gerne have bedre styr på registreringen.
Jeg vil også gerne have en mere fair fordeling af asylansøgerne, men jeg har nok ikke helt den samme opfattelse som fru Marie Krarup af, hvad en fair fordeling ville være.
Marie Krarup (DF), 2020-02-26:
Som dansk politiker har ordføreren et ansvar over for den danske befolkning og over for Danmark, ikke for at løse hele verdens flygtningesituation, for det kan man jo heller ikke.
Men man har et konkret ansvar over for sin egen konkrete virkelighed, og den kan man ikke tillade sig at svigte ved at stå og væve om utopiske ordninger om, at man skal løse hele verdens flygtningeproblemer.
Det kan man jo ikke.
Rosa Lund (EL), 2020-02-26:
Jeg synes, det er meget virkelighedsnært, fru Marie Krarup, at sige, at Danmark skal løfte sin del af ansvaret, at vi ikke kan parkere regningen i Sydeuropa.
Jeg mener faktisk, det er i Danmarks interesse, og at det er Danmarks forpligtelse at hjælpe til med at løse flygtningekrisen.
Det mener jeg.
Marie Krarup (DF), 2020-02-26:
Ordføreren siger, at det vil være usolidarisk over for de sydeuropæiske lande ikke at tage de asylansøgere, som strømmer ind i Grækenland, Italien og Spanien – går jeg ud fra at man tænker på.
Ja, der strømmer asylansøgere ind der, og de strømmer så videre.
Det er jo det, der er farligt.
Det er derfor, at vi skal sige stop, altså for at få den her positive dominoeffekt, hvor det faktisk går op for de andre lande, at de selv skal stoppe dem.
Og så skal vi selvfølgelig tilbyde hjælp med at få dem stoppet ved de grænser, der er under det største pres.
Det er derfor, jeg siger, at vi skal have gang i den her positive dominoeffekt, for det er den, der kan redde Europa for asylpresset, men jo også kan redde en lang række mennesker, migranter, fra at tage ud på den her farefulde færd.
Rosa Lund (EL), 2020-02-26:
Jeg synes bestemt, vi skal hjælpe i nærområderne, og det har vi sådan set altid ment i Enhedslisten.
Det kan vi f.eks. gøre gennem ulandsbistanden – det synes jeg vil være en rigtig god idé.
Men det her forslag handler jo ikke om at hjælpe i nærområderne, fru Pernille Vermund.
Det her forslag handler, som jeg læser det, om, at Danmark ikke skal løfte sin del af ansvaret, når det handler om at løse flygtningekrisen.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-26:
Mener ordføreren, at det vil tiltrække flere migranter eller færre migranter, at man kan komme til et land som Danmark med offentligt finansieret skole, uddannelse, sundhed, ældrepleje osv., hvis man rejser igennem flere sikre lande?
Mener man i Enhedslisten, at det vil tiltrække flere migranter eller færre migranter, at man kan det?
Rosa Lund (EL), 2020-02-26:
Nu er det jo ikke sådan, at man en til en kan oversætte, hvad vi bruger af penge på elever i den danske folkeskole, til, hvad vi så skulle bruge af penge i nærområderne.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at jeg simpelt hen ikke køber den her præmis om, at Danmark skulle være et slaraffenland at flygte til.
Det er meget, meget svært at få statsborgerskab i Danmark.
Så jeg køber simpelt hen ikke fru Pernille Vermunds præmis, og jeg mener helt reelt, at det gør Danmark til et dårligere land, hvis vi hermetisk lukker vores grænser.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-26:
Tak for ordet.
Det her bliver jo let sådan en pseudodebat, for der er jo ikke noget i det her forslag, som siger, at vi overhovedet ikke vil hjælpe til med de flygtningestrømme, der er i verden.
Der er til gengæld noget i forslaget, som handler om, at vi gerne vil passe på Danmark, og at de mennesker, som kommer fra sikre lande, naturligvis ikke skal kunne komme hertil fra et sikkert land og søge asyl.
For når man er i et sikkert land, er man ikke længere flygtning, så er man migrant, hvis man rejser videre.
Vi ved, at vi kan hjælpe langt flere mennesker for de penge, vi afsætter, uanset om vi afsætter så mange penge, som Enhedslisten vil, eller de beløb, som DF eller Nye Borgerlige er klar til at afsætte, hvis vi hjælper i nærområderne.
De store flygtningestrømme blev jo netop sat i gang, fordi FN-lejrene ikke fik de midler, man havde bedt om.
Vi var så optaget af at gøre det, som ordføreren fortsætter med at agitere for, nemlig at hive migranter hertil, pudse vores egen glorie og sige: Se, hvor gode vi er – nu fremviser vi et tal på, hvor mange vi har taget hertil.
Men faktum er jo, at man kunne have været langt mere human for de penge, og man kunne have passet bedre på Danmark, hvis man havde hjulpet i nærområderne.
Marie Krarup (DF), 2020-02-26:
Men hvis ordføreren havde læst forslaget, ville man jo se, at der står, at det er asylansøgere, der kommer fra sikre lande.
Så det hænger ikke rigtig sammen, hvad ordføreren har sagt.
Folk, der kommer fra sikre lande, skal selvfølgelig ikke asylbehandles i Danmark.
Det siger sig selv.
Så langt de fleste vil vi selvfølgelig kunne stoppe, og det vil give fuldstændig mening, og vi ville kunne starte en positiv dominoeffekt, hvor vores nabolande ville gøre det samme, og vi dermed kunne nedbringe motivationen til at tage ud på den farefulde færd over Middelhavet til Europa.
Andreas Steenberg (RV), 2020-02-26:
Det sidste synes jeg er meget vigtigt, og det taler jo for at gøre noget med ulandsbistanden og tilslutte sig FN's kvotesystem igen.
Men er det sådan, at man kun kan sende folk tilbage til f.eks. Tyskland eller et andet land, hvis folk har ladet sig registrere sig der?
For så ophører systemet om, at folk, der er på flugt, kan komme hen til et land og søge genbosætning der.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-26:
Det burde jo være naturligt allerede i dag, eftersom vi ikke har grænser til lande, der er i krig – gudskelov endnu ikke – at man ikke kan bevæge sig op igennem Tyskland og søge asyl, når man kommer til Danmark.
Det burde jo være implicit allerede i Dublinforordningen.
Så hvordan kan man være imod et forslag som det her og stadig fastholde, at eksempelvis Dublinforordningen skal stå fast?
For det er jo nærmest det, der står her.
Der står jo nærmest en til en, at hvis man kommer fra et sikkert land, er det der, man skal søge asyl, og så skal man ikke kunne søge asyl i Danmark.
Rosa Lund (EL), 2020-02-26:
Tak for det.
Det her forslag fra Dansk Folkeparti synes vi i Enhedslisten nok ikke så overraskende er en rigtig dårlig idé.
Vi synes, det er usolidarisk over for de mennesker, som er tvunget på flugt, og vi synes også, at det er usolidarisk over for resten af Europa.
For tænk, hvis det her smitter.
Jeg kan så forstå på fru Marie Krarup i debatten her, at det er det, man godt kunne tænke sig.
Men hvis Tyskland og alle andre lande i Europa, som ligger syd for Danmark, også afviser alle flygtninge ved grænsen, altså tager nul flygtninge, så vil man stå i en situation, hvor de lande, der tilfældigvis danner Europas ydre grænser – altså Europas alleryderste grænser – skal tage imod alle de flygtninge, som kommer til Europa.
Mon ikke de lande så vil knække sammen?
Det er jo allerede det, vi ser nu i Grækenland.
Det er ikke bare usolidarisk over for de mennesker, som er på flugt; det er også usolidarisk over for Grækenland og de lande, der danner Europas ydre grænser.
Jeg har et eksempel, som jeg synes er relevant i den her sammenhæng.
Lad os forestille os, at de baltiske lande var smeltet sammen i 1990'erne – det var der jo en fare for – og der så pludselig havde stået en halv million flygtninge på Bornholm.
Jeg tror, at de fleste i Danmark i den situation ville synes, at det nok ville være fair, hvis man i Europa var sammen om flygtningeopgaven, hvis man var sammen om den opgave at beskytte mennesker på flugt, og at Danmark ikke skulle behandle alle de menneskers asylansøgninger alene, bare fordi vi tilfældigvis har Bornholm liggende allertættest på.
Det er en af årsagerne til, at vi ikke stemmer for det her forslag.
Som vi allerede har diskuteret en del i dag, er forudsætningen for at kunne afvise en asylansøger jo, at vi træder ud af Dublinforordningen, altså at vi dropper det internationale samarbejde, vi er en del af i dag.
Og det er faktisk noget af det, jeg synes er problemet, altså at vi dropper det internationale samarbejde, vi er en del af i dag.
I Enhedslisten synes vi bestemt ikke, at Dublinforordningen er perfekt.
Vi synes, der skal være en mere fair fordeling af flygtningene – vi kan ikke bare parkere regningen hos de lande i Europa, som danner de ydre grænser.
Forudsætningen for det her forslag er jo også, at man så får bedre styr på registreringen at de flygtninge, som kommer til Europa, for præcis at vide, hvor det egentlig var, de kom til først, og om det land overhovedet var trygt – og hvem skal så vurdere det?
Jeg synes faktisk, det ville være fornuftigt at få bedre styr på registreringen.
Jeg synes også, det ville være fornuftigt at tage en ny diskussion af Dublinforordningen, men ikke med det formål, at vi skulle tage nul flygtninge i Danmark, at der var nul mennesker, der skulle have asyl i Danmark, men med det formål, at vi skal have en fair fordeling af flygtninge, der kommer til Europa.
Lige nu parkerer vi regningen hos Sydeuropa, og det synes jeg er usolidarisk, både over for de mennesker, der er på flugt, og over for de lande, som danner Europas ydre grænser.
Så det kommer nok ikke som nogen overraskelse, at Enhedslisten ikke kan støtte det her beslutningsforslag.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-26:
Beklager, men det siges, at idioti er at gøre det samme igen og igen og forvente et andet resultat, altså når der agiteres for det med EU, som jo de facto har skabt de her problemer for Danmark, ved at man har haft en Merkel, der har sagt »wir schaffen das«, man har ladet grænserne stå pivåbne i Tyskland og på den måde inviteret folk indenfor, på trods af Schengenaftalen, på trods af Dublinforordningen.
Man vil nu blive ved med fra Radikale Venstres side at fastholde, at det er EU, der er løsningen på det her, og ikke nok med det: Man vil bruge endnu flere penge på noget, som åbenlyst ikke fungerer.
Det giver altså ingen mening.
Andreas Steenberg (RV), 2020-02-26:
Jeg synes, vi her i Folketinget skal aftale med hinanden, at vi ikke kalder hinanden for idiot eller bruger ordet idioti, bare for at vi har en god og respektfuld debat.
Det er jo ikke rigtigt, at det er EU, der har påført Danmark de her problemer.
Det er jo i det her tilfælde krigen i Syrien og det, at folk er nødt til at flygte.
Det er jo ikke EU, der har skabt en krig i Syrien.
Vi mener, at det, hvis man skal løse det her, så er ad EU-vejen, og grunden til, at det ikke har fungeret, er måske, at man ikke har investeret i de ydre grænser.
Det er det, man nu vælger at gøre, og det støtter vi op om.
Carl Valentin (SF), 2020-02-26:
Det her forslag fra Dansk Folkeparti handler om at lukke grænsen hermetisk.
Nu er jeg jo nyvalgt, og det er første gang, jeg er med til at behandle forslaget, men jeg kan se, at det er et forslag, som har været debatteret mange gange i salen.
SF mener stadig væk ikke, at vi skal lukke grænsen for asylansøgere.
Det er et voldsomt indgribende skridt at tage.
Det vil betyde, at Danmark lukker sig om sig selv og lader vores nabolande om at tage ansvar for omverdenen.
Asylsystemet har i forvejen store skævheder og uretfærdigheder i sig, og vores europæiske venner mod syd bærer en stor del af flygtningepresset, mens andre medlemmer mod øst lukker ned.
Danmark skal ikke følge det østeuropæiske eksempel, fordi det helt fundamentalt er unfair, hvis kun lande, der har grænser tæt på verdens brændpunkter, skal bære hele den byrde, det er at hjælpe flygtende mennesker i nød.
At håndtere asylansøgere kræver et internationalt fællesskab.
Der er masser ved det nuværende asylsystem, der er uretfærdigt, og i SF er vi ikke bange for at sige, at hele systemet skal reformeres, men det kan kun lykkes ved internationale aftaler, og fundamentet for dem er, at vi viser vores nabolande, at vi er klar til at tage vores del af ansvaret.
Derfor kan SF ikke støtte forslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2020-02-26:
Både Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige, fru Marie Krarup og fru Pernille Vermund, har ret i, at der er udfordringer og problemer i EU-systemet, som har fungeret dårligt, og derfor kan jeg jo kun sige, at det ville være en god idé, at Danmark og den danske regering tilsluttede sig det forslag til budget, der er fra Europa-Kommissionen.
For der vil man jo sætte massivt med penge af til at få alle EU's ydre grænser og det indre system til at fungere.
For det er selvfølgelig sådan, at man bør søge asyl i det første land, man kommer til.
Det er der bare nogle der ikke gør og derfor ender i Danmark, og så er det vores forpligtelse og os, der skal behandle deres asylsag, hvis ikke de har ladet sig registrere i nogen andre lande.
Marcus Knuth (KF), 2020-02-26:
Vi ønsker da i Det Konservative Folkeparti, at de konventioner, som vi har tiltrådt, selvfølgelig skal overholdes.
Man kan gå ind at se på, om vi skal ændre på nogle af dem, om der er nogen fortolkninger, der skal ændres, men vi ønsker jo ikke aktivt at gå ind at bryde nogen konventioner.
Jeg er bare lidt forvirret over, hvor det er, man er på vej hen, fordi hvis man mener, at systemet er godt nok og det ikke skal ændres, hvad er det så, alt det her handler om?
Altså, der skal træffes nogle svære beslutninger i et udvalg, og der sidder nogle særdeles kompetente folketingsmedlemmer i det udvalg, der efter bedste evne træffer de beslutninger, og jeg vil bare sige, at der har jeg tiltro til udvalget.
Peder Hvelplund (EL), 2020-02-26:
Tak for det.
Nu nævnte ordføreren, at det var borgere, der skabte værdi for Danmark.
Det tror jeg nu ikke står i naturalisationscirkulæret – endnu i hvert fald; det er muligt, det kommer til det på et tidspunkt.
Men det, jeg godt vil høre ordføreren om, er det centrale princip, vi diskuterer her i dag, nemlig om man må forskelsbehandle med baggrund i handicap.
Derfor vil jeg også godt høre ordføreren, hvad ordførerens holdning er, hvis vi står med to ens historier, to ens borgere, hvor den eneste forskel er, at den ene borger har et handicap og den anden borger ikke har.
Mener ordføreren, det er rimeligt, at man forskelsbehandler med baggrund i, at den ene borger er handicappet og den anden borger ikke er?
Pernille Vermund (NB), 2020-02-26:
I det omfang, vi taler om at tildele statsborgerskab, dansk statsborgerskab, til udlændinge, mener vi, at det ikke bare er rimeligt, men at vi er forpligtede til at forskelsbehandle.
Tanken om, at vi ikke forskelsbehandler, er jo håbløs.
Vi forskelsbehandler i øvrigt på mange andre punkter, og det er jo helt legitimt at sige, at der er nogle vilkår, f.eks. at man skal kunne tale dansk tilstrækkeligt til, at man kan klare en indfødsretsprøve på dansk, for at kunne opnå statsborgerskab ved lov.
Man kan sagtens være i Danmark, hvis man ellers forsørger sig selv og overholder vores lovgivning, uden at være dansk statsborger, og man har også rettigheder til at stemme, hvis man flytter tilbage til det land, som man har statsborgerskab i.
Peder Hvelplund (EL), 2020-02-26:
Altså, hvis vi har en konkret situation, hvor en konkret borger ønsker at opnå en konkret rettighed, så mener Nye Borgerlige, at det er i orden at sige, at fordi borgeren er handicappet, har borgeren ikke samme rettigheder som den borger, der ikke er handicappet.
Jeg må forstå, at essensen af det, som fru Pernille Vermund siger nu, er, at det efter Nye Borgerliges opfattelse er i orden at diskriminere med baggrund i et handicap.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-26:
Jeg tror, at det, som hr. Peder Hvelplund ikke forstår, er, at det jo netop ikke er en rettighed at erhverve sig dansk statsborgerskab ved lov.
Det er ikke en rettighed, det er et privilegium, som vi tildeler ved lov.
Det betyder, at hvert enkelt folketingsmedlem herinde alene er bundet af sin overbevisning: Skal vedkommende have statsborgerskab, ja eller nej?
Man kunne i princippet have den overbevisning, at ingen udlændinge skal have dansk statsborgerskab.
Det har man ret til at have.
Så det er ikke en rettighed at få dansk statsborgerskab ved lov.
Det er et privilegium, og sådan skal det fortsat være.
Nils Sjøberg (RV), 2020-02-26:
Nu nævner ordføreren gentagne gange, at det drejer sig om udlændinge, der ikke kan tale dansk – at det er deres udfordring.
Men der er jo også bevisligt personer, som er blevet afvist, som godt kunne dansk; som faktisk har haft mulighed for at arbejde tidligere, og som så i en periode har fået et handicap og derfor har haft udfordringer med at kunne leve op til de vilkår, der nu er på nuværende tidspunkt.
Og så har vi en handicapkonvention, der i den sammenhæng beskytter disse mennesker og giver dem mulighed for at blive medlemmer af det danske samfund og formentlig kunne bidrage – det ved vi ikke, men det er der i hvert fald nogle af dem der allerede har vist at de gør – til det danske samfund.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-26:
I en situation, hvor en udlænding opholder sig her og overholder de øvrige kriterier, som vi stiller, for det, vi kalder at skabe værdi for vores samfund, så er det sådan set ligegyldigt, om vedkommende mangler et ben eller en arm, eller hvad der kan være af øvrige handicap.
Det er jo ikke det, vi som sådan vurderer mennesker på.
Men vi siger, at hvis vi samlet set har at gøre med ansøgere, som vi ikke vurderer vil skabe værdi for vores samfund, f.eks. fordi de ikke formår at gebærde sig på dansk, er analfabeter eller som her i beskrivelsen har funktionsnedsættelser, der gør, at de ikke kan tale dansk, jamen så er det ikke mennesker, der skal tildeles det privilegium, det er at få dansk statsborgerskab.
Nils Sjøberg (RV), 2020-02-26:
Vil det så sige, at det er rigtigt forstået, at såfremt en person kan tale dansk, vil Nye Borgerlige faktisk være positive over for at leve op til handicapkonventionen?
Er det det, der er den store forskel for Nye Borgerlige?
Man ser faktisk udelukkende på sproget, og så er alt andet sådan set underordnet.
Så lever man op til handicapkonventionen.
Eller hvordan vurderer man det rent faktisk fra Nye Borgerliges side?
Pernille Vermund (NB), 2020-02-26:
En handicappet, som har ondt i sinde, og som måske til og med er kriminel, er jo på ingen måde en værdi for vores samfund.
Så at isolere den her debat til, at man kun skal kunne dansk, tror jeg trods alt ikke nogen vil – nu ved jeg ikke, måske på den yderste venstrefløj.
Men jeg håber ikke, der er nogen, der er så ivrige efter at tildele statsborgerskaber til udlændinge, at man alene ser på, om de taler dansk.
Det gør vi naturligvis heller ikke i Nye Borgerlige.
At opnå dansk indfødsret ved lov er ikke en rettighed, det er et privilegium, og det privilegium skal alene tildeles udlændinge, der vurderes at skabe værdi for vores samfund.
Folketingets medlemmer er ene bundet ved deres overbevisning, som der står i grundlovens § 56, og jeg og de øvrige medlemmer af Nye Borgerlige, som sidder i Folketinget, er altså af den overbevisning, at udlændinge, der ikke kan tale dansk, og som har langvarige funktionsnedsættelser, ikke skal have dansk statsborgerskab.
Hvis der er situationer, hvor konventioner konflikter med vores grundlov, er det altså konventionerne, der har vigepligt.
Sådan er det.
Marcus Knuth (KF), 2020-02-26:
Jeg kan bare sige, at jeg overordnet er glad for, at vi har strammet op – og senest i 2018 – på regler for statsborgerskab.
At der så også bliver givet færre dispensationer overordnet set i udvalget, synes jeg sådan set er fint, for jeg synes, vi har givet for mange dispensationer.
Men det er jo ikke det samme som at sige, at udvalget sidder og bevidst begår konventionsbrud.
Den sammenhæng synes jeg ikke man kan lave.
Så jeg er sådan set bare glad for, at vi har strammet op.
Jeg synes, vi skal stramme yderligere op.
Peder Hvelplund (EL), 2020-02-26:
Tak for det, og tak for talen.
Nu ved jeg også, at hr. Marcus Knuth jo tilhører et såkaldt lov og orden-parti, og derfor går jeg også ud fra, at man er interesseret i at efterleve de domme, der afsiges ved de danske domstole.
Nu er det jo sådan, at vi her har fået et par domme i et par sager, som helt tydeligt har sagt, at den praksis, der har været i Indfødsretsudvalget, har været i strid med de internationale konventioner.
Marcus Knuth (KF), 2020-02-26:
Jeg mener sådan set, at systemet, som det er, lever op til konventionerne.
Når man så ser, at der er så bred opbakning, som der er her, til det system, så undrer det mig, at Enhedslisten vil gå ind og rokke ved det system, der er hele fundamentet for vores demokrati, i forbindelse med hvem vi vil have ind i vores danske samfund som danske statsborgere.
Jeg kan bare med den korte erfaring, jeg har fra Indfødsretsudvalget, sige, at jeg har hundrede procent tiltro til, at Indfødsretsudvalget er det rigtige sted til at træffe de her beslutninger.
Peder Hvelplund (EL), 2020-02-26:
Den her debat handler ikke om, at vi vil rokke ved noget som helst ved det nuværende system.
Det handler om, at det nuværende system gør, at vi helt dokumenterbart og beviseligt ved domstolene får domme for, at vi bryder konventionerne.
Det, der bare er spørgsmålet, er, om Det Konservative Folkeparti ønsker, at vi skal kunne fortsætte med at bryde konventionerne i Indfødsretsudvalget, eller ønsker Det Konservative Folkeparti at sikre, at vi lever op til de internationale konventioner, også når vi træffer afgørelser i Indfødsretsudvalget.