runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2025-02-18:
Når det handler om målemetoder, er det jo korrekt, at de fastlægges af internationale standardiseringsorganer, og det er jo en måde, hvorpå vi detaljeret beskriver, hvordan vi analyserer, og hvordan vi måler.
Det betyder jo så også, at vi sikrer, at vi har det højeste vidensniveau på tværs af landegrænser.
For asbest er jo langtfra kun et dansk problem.
Det mener jeg kun er godt at man arbejder sammen om og udfører efter den samme forskrift på forskellige laboratorier i Danmark og i udlandet, rundt i Europa, og efter samme model.
Thomas Monberg (S), 2025-02-18:
Tak, formand.
Kære formand, og kære kolleger.
Socialdemokratiet anerkender den store indsats, som ordføreren bag forslaget lægger i kampen for miljøet.
Vi deler ambitionen om at beskytte vores natur og befolkning mod farlige stoffer, og vi er helt enige i, at asbest er en sundhedsrisiko, som vi skal tage alvorligt.
Når det er sagt, kan vi ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag.
I forslaget argumenteres der for, at miljølovgivningen bør præciseres, så myndighedsansvaret for asbest bliver klarere.
Vi mener, at de eksisterende regler er tilstrækkelige, og at myndighedsansvaret er tydeligt afgrænset mellem de forskellige myndigheder.
Der er derfor ikke brug for at oprette et nyt og parallelt system bestående af nye enheder.
Danske Regioner bruger over ½ mia. kr. på oprydning af jordforurening hvert år.
Vi ser derfor ikke et behov for at skabe nye strukturer, der risikerer at skabe unødigt bureaukrati.
Vi bør fastholde denne praksis, der både giver forudsigelighed og bygger på solid faglig vurdering.
Her til sidst skal jeg hilse fra Liberal Alliance, der er ramt af noget akut sygdom, og sige, at de støtter op om en stærk miljøindsats, også på asbestområdet, men at de ikke kan støtte forslaget.
Vi i Socialdemokratiet anerkender vigtigheden af en stærk miljøregulering, og vi er altid åbne for at forbedre eksisterende systemer, men vi mener ikke, at dette forslag er den rette vej frem, og kan derfor ikke støtte det.
Tak for ordet.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-18:
Tak for de pæne ord, som ordføreren startede med at sige.
Men er det så ikke mærkeligt, at ordføreren siger, at de risici, der er forbundet med sundhed og miljø i forhold til asbest, skal kategoriseres som henkastet affald.
Der er et eller andet galt i vores lovgivning, når vi ikke kan kategorisere det som asbestforurening i vores miljølovgivning, for det gør, at når vi finder det som et asbestdeponi, eller som noget byggemateriale, der skal bruges ved ombygning, så kan vi ikke kategorisere det som affald, som kommunen er ansvarlig for, men så er det miljøproblem, som staten skal tage sig af.
Det kræver altså, at vi har en klarere forståelse af problemet, både i forhold til at måle det – altså det, der er forslaget – men også i forhold til at staten bør tage et større ansvar.
Magnus Heunicke (S), 2025-02-18:
Asbest er jo i dag reguleret i en lang række bekendtgørelser og lovgivninger: affaldsbekendtgørelsen, deponibekendtgørelsen, jordforureningsloven, havmiljøloven, miljøbeskyttelsesloven, REACH-forordningen, EU-forordningen og asbestbekendtgørelsen.
Så der er en lang række love, regler, bekendtgørelser og EU-forordninger, som regulerer asbestoprydningen og håndteringen af asbest.
Så kan man jo godt have den holdning, at vi i stedet for at have det bør have specifikke reguleringer af og specifikke love om hvert enkelt stof.
Det mener jeg ikke ville være en klog tilgang, lige såvel som jeg støtter varmt op om, at vi har lovgivningsansvaret, at disse bekendtgørelser er udstedt af den til enhver tid siddende miljøminister og sendt til Folketinget, og at lovene er vedtaget her i det her hus, i Folketinget, men at der så er en myndighed – i det her tilfælde vores regioner – som står for den faglige opgave.
Det har vi også på en lang række andre områder.
Tværtimod er det at have tillid til dem.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-02-18:
Tak for ordet, formand.
Jeg har fået lov til at vikariere for vores ordfører, Henrik Frandsen, da han havde et møde med bagkant.
Tak for forslaget.
Det, at vi igennem mange år har brugt asbest i store mængder til rigtig mange ting, er der ingen tvivl om er et kæmpestort problem i dag.
Det har været forbudt at bruge asbest siden 1990, og det har det jo, fordi indånding af asbestfibre har en klar sundhedsskadelig konsekvens og har forårsaget rigtig mange dødsfald.
Nedtagning og bortskaffelse af asbestaffald er i dag meget stramt reguleret netop for at imødegå sundhedsskadelige påvirkninger.
Derfor er der også her ved årsskiftet trådt nye regler i kraft, der sikrer, at medarbejdere, der arbejder med asbest, har den rigtige uddannelse, så de er i stand til at håndtere affaldet korrekt.
Og ja, der er meget asbest derude, og derfor er det også vigtigt, at myndighederne hele tiden stiller de rigtige krav til håndteringen netop for at beskytte folk.
Når Moderaterne ikke støtter beslutningsforslaget, skyldes det, vi mener, at området er tilstrækkelig reguleret, som reglerne er i dag.
Jeg tager lige de konkrete forslag et efter et: For det første er det min opfattelse, at den nuværende affaldsregulering er tilstrækkelig til at håndtere det asbestaffald, der findes i dag, og som måtte komme i fremtiden.
For det andet mener jeg, at de analysemetoder, der skal udvikles, skal udvikles i regi af danske og internationale standardiseringsorganisationer, som ministeren nævnte og forklarede at det var vigtigt at vi gjorde.
Endelig mener jeg, det er rigtigst og mest formålstjenligt at fastholde det nuværende system, hvor regionerne har ansvaret og i overensstemmelse med jordforureningsloven målrettet undersøger og står for oprydningsindsatsen.
Så igen med baggrund i dette kan Moderaterne ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-18:
Det er selvfølgelig ikke så overraskende, at et regeringsparti ikke kan støtte en løsgængers forslag, men jeg undrer mig bare alligevel over – og det er det, der er mit spørgsmål – at ordføreren på den ene side siger, at ja, det er vigtigt med en stram regulering på arbejdsmiljøområdet, og så på den anden side synes, det er fint, at asbest er reguleret som affald, og at vi ikke har det som asbestforurening i vores miljølovgivning.
Det undrer mig bare.
For hvis man tager problemet alvorligt, burde jo være sådan, at man i alle dele af lovgivningen tager det alvorligt.
Og hvis ordføreren helt konkret mener, det er tilstrækkeligt, er det jo igen bare at referere til det her lovforslag, hvor man kan se, at det ikke var tilstrækkelig reguleret.
Den risiko, der var forbundet med asbestforurening, blev ikke taget seriøst.
Så i den nuværende lovgivning bliver asbestforurening ikke taget seriøst.
Jamen jeg vil igen sige tak for den meget konstruktive tilgang og for, at man kigger på det her med alvor.
Jeg forstår godt, at netop det her med, hvorvidt der er et hul i lovgivningen, er meget svært, fordi det både er et fagligt og et juridisk spørgsmål, og det er også derfor, at forslaget netop handler om at afsøge det.
Men ordføreren efterspørger også mere viden, og hvordan hun kan forstå det bedre, så spørgsmålet er, om ordføreren vil støtte og være med til at indkalde til sådan en høring, hvor vi faktisk kunne finde ud af, om der er faglig og juridisk begrundelse for at sige, at vi her har et hul i lovgivningen, som vi så netop her i Folketinget bør være ansvarlige for at få lukket.
Katrine Robsøe (RV), 2025-02-18:
Hvorvidt det er en høring, der er det bedste redskab eller ej, kan jeg ikke afgøre lige på stående fod.
Jeg synes også tit, at vi har gode mennesker siddende i ministeriet, der i hvert fald nogle gange også kan belyse lidt mere i dybden, end hvad man kan lige her i salen, og de kan være med til at belyse, hvad det er for nogle nuværende gældende rammer, der rent faktisk eksisterer, og hvordan tingene bliver håndteret den dag i dag.
Måske kunne jeg også godt ønske mig et større indblik i, hvad man tænker i Miljøministeriet, i hvert fald i forhold til hvordan det bliver håndteret i dag.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-18:
Okay, det er jo fair nok.
Men jeg ved nogenlunde præcist, hvad regeringen og ministeriet vil sige til det.
De synes netop, at det er fint dækket, og at det er fint, at det er i arbejdsmiljølovgivningen, og så har vi anden lovgivning.
Problemet er, at der er nogle specifikke problemer med asbest i forhold til målemetoder, og det giver nogle juridiske udfordringer.
Så hvis ordføreren bare spørger regeringen, kommer vi ikke videre herfra.
Men jeg håber alligevel, at ordføreren kunne være interesseret i faktisk at få nogle andre til at give en vurdering af det, så vi kunne få en mere faglig og juridisk uafhængig vurdering, som Folketinget så kunne tage ansvar for.
Katrine Robsøe (RV), 2025-02-18:
Jeg lytter gerne til andre, der kommer udefra, som har vurderinger af den lovgivning, der er i dag, og hvor der kunne være huller.
Når jeg nævner ministeriet, er det også, fordi jeg faktisk oprigtigt har et ønske om at bore lidt mere ned i, hvordan de konkrete strukturer er i dag, og at vi nemlig ikke bare laver overlovgivning, men rent faktisk sikrer, hvis der er et hul, at vi lukker det, og at vi ikke bare laver en masse nye grupper, der skal sidde og undersøge alt muligt.
Tak for det.
Jeg må faktisk ærligt indrømme, at jeg virkelig er i tvivl om det her beslutningsforslag.
Jeg synes, at der er rigtig mange gode argumenter i det beslutningsforslag, der er fremsat, men til trods for, at jeg faktisk har siddet og lige præcis vedtaget lovgivning om håndtering af asbest på beskæftigelsesområdet, så er jeg faktisk ikke helt på hjemmebane i forhold til miljølovgivningen, og i forhold til hvordan det skulle give mening at skulle tage nogle særlige hensyn til asbestdepoter og -affald i den sammenhæng.
Derfor vil vi fra radikal side og fra min side gå ind i det her konstruktivt, men også uafklaret indtil nu.
Alle har ligesom slået fast, at asbest er farligt, og at det ikke er et stof, vi ønsker at komme i kontakt med – det har været forbudt siden 1990'erne – men når vi skal rydde op efter fortidens syndere, er der et arbejde at gøre, og det er ikke altid helt nemt, hvordan man så gør det bedst.
Hvorvidt det ansvar og den oprydning kommer til at fungere bedre ved at begynde at lave om i, hvem der har ansvaret, eller hvilke målemetoder der skal bruges, vil jeg gerne være med til at kigge på, men jeg er oprigtig i tvivl.
Jeg håber også, at vi kan diskutere det videre ordførerne imellem og se, hvis der altså er et hul i lovgivningen her, om vi så ikke i fællesskab rent faktisk kan prøve at finde ud af at få det dækket.
Når vi alle sammen enige om, at asbest er farligt, og at vi skal sørge for at håndtere det bedst muligt, så er vi jo også nødt til at prøve at finde en løsning herinde, hvis der er et hul her.
Jeg hører jo også, at det har udspring i en meget konkret sag, men nogle gange kan konkrete sager jo også være en grund til, at der jo kan være andre tilfælde senere hen.
Så hvis der er et hul, går vi konstruktivt ind for at se på det; men for at være helt transparent, er det noget, jeg bliver nødt til at grave mere ned i fra nu af.
Susie Jessen (DD), 2025-02-18:
Tak for det.
Jeg har glædet mig meget til at førstebehandle det beslutningsforslag, som vi har her i dag.
Som de fleste ved, er vi i Danmarksdemokraterne meget optagede af at få skabt et Danmark i en bedre balance.
Det har været en hovedprioritet for os fra dag et, hvor min formand, fru Inger Støjberg, stiftede partiet på Hvidsten Kro.
Der er en enorm skævhed i alt fra placeringen af vedvarende energi til, hvordan afgifter rammer i byen i forhold til på landet, og også, hvordan antallet af statslige arbejdspladser er fordelt i vores land.
Forslaget, vi behandler i dag, handler dog om de allerede udflyttede statslige arbejdspladser.
Der kom udflytningsrunder i 2015 og igen i 2018.
Målet var, at de statslige arbejdspladser i højere grad skulle bidrage til et Danmark i en bedre balance.
Det forslag, som vi kommer med i dag, skal styrke det mål endnu mere.
Vi vil gerne give de statslige arbejdspladser, der er udflyttede, muligheden for at bidrage til lokalsamfundet ved at blive friholdt fra de statslige indkøbs- og serviceaftaler.
Jeg vil nævne et eksempel, som jeg også kommer ind på senere i dag.
I går var jeg en tur i Nakskov, og jeg stod der på Axeltorv i Nakskov og kiggede på det gamle rådhus.
I dag holder Nota, nationalbiblioteket for mennesker med læsehandicap, til i Nakskov.
De udflyttede i 2019 med 80 stillinger.
De kan ikke få lov til at bidrage til deres lokalsamfund – til boghandleren lige ovre på den anden side af torvet, som f.eks. kan levere kontorartikler, eller til den lokale café, som måske kunne levere en frokost til de 80 medarbejdere, der er flyttet ud.
Så de kan ikke på den måde bidrage til det her kredsløb, der ellers er med de medarbejdere, som er i de forskellige bymidter rundtomkring.
Vi mener, at vi med det her forslag kan skabe en masse bække små.
Det kan være med til at bidrage til at sikre et Danmark i en lidt bedre balance.
Så jeg håber på en positiv modtagelse af forslaget i dag, og jeg glæder mig til at behandle det.
Tak for ordet.
Susie Jessen (DD), 2025-02-18:
Tak til ministeren for talen.
Jeg bider mærke i den der sætning med, at man gerne vil hjælpe med at bruge pengene klogt.
Det her er jo ikke et forslag, vi fremsætter, der fuldstændig skal fjerne muligheden for at have de her indkøbs- og serviceaftaler igennem staten.
Det her er jo et forslag, hvor vi vil give muligheden for, at man som udflyttet statslig institution kan fravælge den, hvis man vil.
Det ville jo gøre, at man kunne støtte op om den lille private erhvervsdrivende, den lille boghandler, som sælger papir og kuglepenne, inden for den økonomiske ramme, som man jo har som en statslig arbejdsplads.
Så jeg kan heller ikke se, hvordan det her på den måde skulle blive dyrere.
Ministeren nævner jo de her 2,9 mia. kr. i besparelser.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om man har målt på, siden man lavede de her offentlige indkøbsaftaler og serviceaftaler, hvordan det har påvirket det lokale erhvervsliv, for vi kan jo forestille os, at når man har lavet de her serviceaftaler, er der måske en lokal café, som er gået glip af f.eks. en frokostordning.
Nicolai Wammen (S), 2025-02-18:
Jeg tror, at man skal være meget opmærksom på, at når vi kan lave de store besparelser, som tilfældet er, på næsten 3 mia. kr., så skyldes det jo, at der er en volumen, som vi som stat tilbyder til dem, der vil sælge os varen.
Og hvis man skruer ned på, hvor meget vi reelt køber ind, så vil det alt andet lige også betyde, at vi får dårligere priser.
Dermed er det jo et spørgsmål om, om man synes, det er en god idé, at man får kuglepenne, it-udstyr og andet næsten 3 mia. kr. billigere, end hvis man ikke havde de aftaler.
Jeg synes, det er en rigtig, rigtig god idé, at vi ikke bruger 3 mia. kr. mere, end vi behøver, for vi har brug for de penge til andre opgaver.
Jeg er ikke bekendt med, om der er lavet nogen undersøgelser i forhold til lokal påvirkning, men det ændrer ikke på, at det her er næsten 3 mia. kr., som vi kan bruge på andre opgaver, samtidig med vi kan stille nogle krav i forhold til miljø og klima, som jeg også synes er meget vigtigt at tage med.
Susie Jessen (DD), 2025-02-18:
Det er jeg med på, men der er jo bymidter med private erhvervsdrivende i øjeblikket, som lider ret meget.
Regeringen var selv nede i min by, Vordingborg, for at annoncere for nogle af de der millioner, de ville drysse ud over landdistrikterne.
Den legetøjsbutik, regeringen var i den dag, lukkede faktisk her forleden.
Så der er jo mange private erhvervsdrivende i landdistrikterne, der lider i øjeblikket, og det kan jo være, at det er, fordi man har hevet mange af de ting ind til en centraladministration i staten, som så står for det hele.
Det her kan være en mulighed for, at man kan understøtte private virksomheder ude i landdistrikterne til at leve videre.
Jeg tror, det betyder meget i Nakskov, at man har muligheden for at kunne levere kontorartikler til 80 medarbejdere i en udflyttet statslig institution.
Det er derfor, vi synes, det her er en rigtig god idé.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-18:
Der er to ting: Det ene er jo det her med, at ja, vi er en del af EU, som har asbestregulering, og de pålægger os faktisk at bruge nogle bestemte målemetoder, hvad vi så ikke gør, fordi vi ikke har reguleret det i vores miljølovgivning.
Det er det, der er udfordringen.
Det er derfor, at første del af forslaget handler om at få styr på de målemetoder i vores jordforureningslovgiving eller andre steder.
Det andet er, at det er fair nok, at ordføreren synes, at hun er tilfreds med, hvordan det foregår, men skulle vi så have det sådan, at al miljølovgivning bare skulle være arbejdsmiljølovgivning, så det først er, når der er en medarbejder på en byggeplads, der møder noget, at vi skal have reguleret?
Er det ikke også relevant at have en stram miljølovgivning?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-02-18:
Som jeg startede med at sige, synes jeg, vi har en god miljølovgivning, at vi har en tilstrækkelig miljølovgivning, som hele tiden bliver justeret, hvis man finder nyt.
Jeg har tiltro til, at de fagfolk, der arbejder med det her hver evig eneste dag, har fuldstændig styr på detaljerne.
Så derfor kan Moderaterne ikke støtte forslaget.
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-18:
Tak, formand, og tak for forslaget.
Jeg står her som vikar for vores miljøordfører, Rasmus Jarlov, som desværre ikke kunne være her i dag.
Asbest er farligt, og vi har derfor også stramme regler for håndteringen af asbest i relation til arbejdsmiljøet.
I det omfang, der er en mangel i miljølovgivningen i forhold til korrekt håndtering af asbest, er vi positive over for, at der bliver set nærmere på det.
Om det så lige er på den forholdsvis omfattende måde og den proces, som der lægges op til i beslutningsforslaget her, er en anden sag.
Vores opfattelse er, at der er stor bevidsthed om, hvor farlig asbest egentlig er, og at der derfor er nogenlunde kontrol med det.
Vi håber derfor at kunne lande en beretning og høre regeringen, om de har nogen bud på, hvad der kan gøres mere for at komme asbest til livs, men vi kan ikke stemme for beslutningsforslaget i den form, som det ligger her.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2025-02-18:
Det synes jeg kunne være en rigtig god idé.
Jeg vil så også sige, at det jo lidt er en gratis omgang for mig, fordi jeg er vikarierende ordfører for et andet folketingsmedlem, så jeg kan jo bare stå og sige: Lad os tage en høring om det.
Og så er det hende, der skal møde op.
Men jo, det lyder som en ganske udmærket idé.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-18:
Tak for det.
Tak for den konstruktive tilgang.
Kan ordføreren sige, hvad for nogen dele af de her tre elementer, som ordføreren mener er særlig problematiske eller ikke tilstrækkelige?
For det handler om målemetoderne.
De er ikke præcise nok.
Selve myndighedsansvaret ikke præcist nok.
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-18:
Det er jeg desværre ikke i stand til at konkretisere, for der ved jeg simpelt hen ikke tilstrækkeligt om området, da jeg ikke er ordfører på det.
Men vi vil rigtig gerne, at man tager en diskussion af det og kigger på, hvordan man i givet fald kan prioritere det i forhold til de andre miljøopgaver, der er.
Peter Kofod (DF), 2025-02-18:
Tak for det, formand, og tak til fru Theresa Scavenius for at have fremsat det her beslutningsforslag, som har et rigtig godt sigte.
Lad mig starte med et tilbageblik.
Sagen er jo, at asbest er et stof, som man i sin tid troede var helt fantastisk, fordi det havde en høj grad af holdbarhed og fungerede godt efter hensigten, men hvad man ikke lige tænkte over, var, at det i virkeligheden viste sig at være super, super farligt.
Selv om det gudskelov er mange år siden, man stoppede med at bruge asbest i Danmark, er vi i den situation, at det er noget, som særlig vores håndværkere jævnligt støder på.
Når de renoverer huse og skifter tage, er det noget, de kommer i karambolage med.
Det er støv, man kommer til at indånde, og det er tagplader, man piller af, og i sidste ende er det voldsomt kræftfremkaldende og enormt farligt.
Når man kigger på, hvad der er dræberen i Danmark, og hvad man kan dø af,
kan man se, at når man kommer forbi cigaretrygning og alkohol, skal man ikke særlig langt ned på listen, før man finder asbest som et ekstremt potent stof til meget stor skade i vores samfund.
Jeg vil også takke Fagbladet 3F for at have skrevet rigtig mange gode artikler og bragt en lang række afsløringer om farligheden af asbest, og hvordan det er blevet brugt, og hvordan det mange steder i dag stadig væk håndteres forkert med meget store skader til følge.
Jeg er helt med på, at Folketinget tidligere har vedtaget regulering.
Jeg er helt med på, at man i forskellige politiske aftaler, som Dansk Folkeparti også er en del af, har rykket sig tættere på et mål om, at vi i fremtiden skal have et Danmark, hvor vi ikke har asbest.
Så der er taget masser af gode skridt på det her område.
Dansk Folkeparti synes, at beslutningsforslaget på rigtig mange måder er rigtig godt.
Da vi diskuterede det i folketingsgruppen i dag, var der meget stor opbakning til, at det i hvert fald er den her vej, vi skal bevæge os.
Jeg er ikke normalt ordfører på det her område, så jeg skal ikke kunne bore mig helt ned i detaljen, og jeg har jo også lyttet til nogle af de kritikpunkter, der har været rejst af partier på talerstolen før mig, og derfor kan jeg ikke garantere vores støtte til forslaget, men jeg synes helt klart, at det er den vej, vi skal.
Jeg vil meget gerne være med til at undersøge i udvalget, om forslaget rammer plet, eller om der er noget, der skal rettes til.
Så mange positive ord og signaler vil jeg gerne sende til forslagsstilleren.
Jeg kan ikke helt garantere vores ja, men vi er i hvert fald på vej derhenad.
Tak for ordet, formand.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-18:
Tak for den konstruktive tilgang og vurderingen af, at det er en alvorlig sag, som det er vigtigt at få strammet og tjekket efter i hele vores lovgivning, i forhold til om den er korrekt håndteret.
Ordføreren siger, at partiet gerne vil kigge på det i udvalgsarbejdet, men hvad betyder det mere præcist?
For normalt foregår der jo ikke så meget, så jeg er bare lidt usikker på, hvad ordføreren egentlig præcis mener med det.
Peter Kofod (DF), 2025-02-18:
Så vil jeg ikke tages til indtægt for det, og så skulle herop ved andenbehandlingen og stå og sige, at nu har vi lige tænkt os endnu mere grundigt om.
Det kunne vi for så vidt godt gøre, men det er der bare ingen grund til.
Jeg synes, man i hvert fald skal kunne stå ved de ting, man siger fra Folketingets talerstol, og det vil jeg også helst kunne.
Men der er jo masser af udfordringer.
Deponi f.eks. er jo en central del af det her.
Det er jo ikke kun asbest, der ryger i deponi, hvilket man sagtens kunne diskutere.
Og det kunne jo også være alle de her vindmøllerester, som bare bliver pumpet direkte i deponi, og som vi ikke er særlig begejstret for.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-18:
Jeg tænker, at det, ordføreren siger, er, at vi egentlig har brug for mere viden, og det er faktisk også det, der ligger i forslaget, altså netop fordi det også har været en sag, jeg har diskuteret med ministeren og nogle af de andre ordførere i lang tid i forbindelse med et andet lovforslag.
Så det er netop vigtigt, at vi får præciseret af nogle eksperter, både nogle faglige og nogle juridiske, hvordan det er, vi håndterer det her bedst.
Men kunne en metode så være at indkalde til en høring eller lignende, hvor man netop siger, at vi har brug for at få de her faglige eksperter hørt?
Altså, måske skal det ikke være et forslag som det her, men så en høring, hvor vi netop får at vide, hvordan det er med problemerne og de huller, der er i vores lovgivning, som ministeren og andre er uenige i der er, men som jeg mener der er ret stort grundlag for at argumentere for at der er.