Daniel Toft Jakobsen (S), 2018-03-02:
Tak for det.
I Socialdemokratiet ligger det os meget på sinde at genskabe tilliden til vores skattevæsen, som jo er en af grundpillerne i vores velfærdssamfund.
Det lovforslag, vi behandler her, udspringer af aftalen om en styrkelse af den offentlige gældsinddrivelse, som alle Folketingets partier indgik i juni sidste år.
Efter SKATs digitale inddrivelsessystem, EFI/DMI, er brudt sammen, er borgeres og virksomheders gæld til det offentlige jo oppe på omkring 100 mia. kr.
Det giver sig selv, at vi i Socialdemokratiet tager ansvar og bidrager til oprydningen og til at sikre ordentlige rammer for inddrivelsen fremover.
Med aftalen fra juni sidste år får SKAT nye redskaber til at nedbringe den uholdbart store skattegæld.
Der tilføres flere ressourcer til inddrivelsesområdet, og vi får ryddet op efter det her EFI/DMI-inddrivelsessystem.
Og det er den sidste oprydning, som det her lovforslag adresserer. Formålet med lovforslaget er at skabe det bedst mulige fundament for fremtidens gældsinddrivelse.
Det kræver, at der bliver ryddet op i de fejl og problemer, der er knyttet til de gældsposter, der har været under inddrivelse i denne periode med det her EFI/DMI-system.
For at rette fejl og sikre inddrivelsen fremadrettet foreslås en række tiltag, der skal forenkle arbejdet med at genoptage sager og samtidig sikre, at borgere og virksomheder ikke unødigt bliver ulejliget, hvis en rettelse af fejl vil have ingen eller en meget begrænset betydning for dem.
Eksempelvis foreslås det, at inddrivelsesmyndighederne kun af egen drift skal genoptage sager med fordringer, hvor der er tvivl om deres retskraft, hvis de overstiger 3.000 kr.
Andre sager, der drejer sig om mindre end 3.000 kr., genoptages kun, hvis skyldner anmoder om det inden september 2018.
Nu er det jo ikke alle de her gældsposter, som formentlig har retskraft, så det reelt afståede provenu, hvis det her bliver vedtaget, vil være mindre.
Men det drejer sig altså om en meget stor mængde gældsposter, hvor der er tvivl om gældens gyldighed, og som derfor ikke umiddelbart og lovligt kan inddrives.
Skatteministeriet vurderer, at det vil kræve 12.000 årsværk og koste ca. 7 mia. kr. at afklare, om gælden kan inddrives, og det vil være en så omfattende opgave, at det ikke praktisk kan håndteres.
Derfor foreslås det, at de såkaldte grå fordringer på under 1.000 kr. kan afskrives, og at fordringer mellem 1.000 kr. og 7.500 kr. kan afskrives, hvis skyldner har en skattepligtig årsindkomst på mindre end 200.000 kr.
Det vil særlig være personer, der modtager dagpenge, kontanthjælp, sygedagpenge, førtids- og folkepension, som får afskrevet gæld, og hvoraf en stor andel formentlig har en meget lav eller slet ikke nogen betalingsevne.
Af hensyn til retsfølelsen kan f.eks. bøder ikke afskrives, og samtidig vil det være sådan, at skyldnere, der har en meget stor gæld baseret på mange små gældsposter, heller ikke vil få hele deres gæld afskrevet.
Både KL og Dansk Vand- og Spildevandsforening spørger i deres høringssvar forståeligt nok ind til den her kompensation, som er stillet i udsigt til de fordringshavere, der vil få afskrevet gældsposter som et resultat af den her ekstraordinære afskrivning.
Partierne har jo i aftalen fra juni 2017 forpligtet sig til at drøfte den her kompensation, og det ser vi i Socialdemokratiet frem til at være en del af.
Vi bidrager selvfølgelig til oprydningen af det kaos, som det her EFI-inddrivelsessystem har efterladt.
Vi beklager, at det er nået hertil, at det er endt med at være nødvendigt at afskrive gæld, da vi sådan grundlæggende mener, at man selvfølgelig, hvis man har gæld til det offentlige, skal betale den.
Vi er dog tilfredse med den balance, der ligger i det her forslag, og at det primært er mennesker med lav indkomst og ringe betalingsevne, der får afskrevet gæld.
Så ser vi i øvrigt frem til udvalgsbehandlingen af også forslagets detaljer.
Og så skal jeg hilse fra Det Radikale Venstre og sige, at de ligesom os bakker op om forslaget.