runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Sophie Callesen (RV), 2021-11-19:
Nogle siger, at fremtiden er nu, og det må jo siges at være rigtigt, når det kommer til Europol-aftalen og Danmarks deltagelse i Europol-samarbejdet.
For da aftalen blev indgået, accepterede vi i aftalepartierne med åbne øjne, at det var den mindst ringe situation givet det nej, der var givet til at afskaffe retsforbeholdet, idet vi vidste, at det var Rigspolitiets vurdering, at Europol-samarbejdet i nær fremtid ville udvikle sig på en måde, der ville stille dansk politi betydeligt ringere end politimyndighederne i de lande, som deltager fuldt ud i Europol-samarbejdet.
Når man læser justitsministerens redegørelse, må man konstatere, at denne nære fremtid er nu.
Et af de tydeligste eksempler, som vi jo også har debatteret allerede, er nok, at Danmark ikke kan implementere det nye QUEST-system og bruge den app, vi har talt meget om nu, og som jo netop er implementeret i nu 11 medlemslande og er i gang med at blive udrullet i en række andre EU-medlemslande.
Det er en app, som giver adgang til, at de patruljerende betjente kan søge i Europols register på stedet og dermed slå op på deres enheder, mobiltelefoner eller tablets, hvis de har mistanke om kriminelle forhold der, hvor de er.
Så hvis dansk politi altså står på grænsen i Kruså med en person, som man mistænker for alvorlig grænseoverskridende kriminalitet, så er man henvist til at henvende sig til den sekunderende nationale ekspert i Ejby, eller uden for normal åbningstid fra kl. 8 til 16 altså kontakte Rigspolitiet med henblik på at få oplysningerne.
Og bl.a. derfor er det jo også Rigspolitiets vurdering, at retsforbeholdet og Danmarks manglende fulde deltagelse i Europol har operationelle konsekvenser, altså at forbeholdet står i vejen for politiets arbejde og efterforskning af alvorlig grænseoverskridende kriminalitet.
Det er stadig godt for forbryderne, som altså kan fortsætte med at begå kriminalitet efter kl. 16, stort set uden at politiet har de nødvendige muligheder for at slå op i QUEST-appen, og dermed kan de jo gøre livet sværere for politiet og lettere for sig selv.
Men det er dårligt for danskernes tryghed, og derfor en klar opfordring herfra til justitsministeren og til regeringen og til de andre aftalepartier om, at vi får lagt en køreplan for, hvordan vi rejser en bredere offentlig debat om konsekvenserne af nejet til at afskaffe retsforbeholdet, selvfølgelig med henblik på at ændre den uholdbare situation, hvor Danmark ikke er fuldt ud med i Europolsamarbejdet.
Og det må meget gerne blive i den nære fremtid, at vi får lagt den køreplan.
Tak for ordet.
Søren Søndergaard (EL), 2021-11-19:
To spørgsmål: Sagde ordføreren, at man efter kl. 16 ikke kunne bruge Europol til at efterforske alvorlig kriminalitet?
Og det andet spørgsmål, jeg har, er: Mener ordføreren, at det seriøst er muligt at bekæmpe alvorlig grænseoverskridende kriminalitet, herunder terrorisme i Europa, uden fuldt og helt at inddrage Storbritannien, Norge, Schweiz, Island?
Anne Sophie Callesen (RV), 2021-11-19:
Men det, jeg prøvede at få sagt, var, at det i hvert fald er sværere for politiet og dermed lettere for forbryderne efter kl. 16.
Til det andet spørgsmål, som jo er en variant af det, der også blev stillet til Kim Valentin: Det ville selvfølgelig være en fordel, hvis de lande var med i Europol-samarbejdet, ligesom det ville være en meget stor fordel, at de var med i EU-samarbejdet.
Det, som ordføreren jo fisker efter, er, om det er nødvendigt, at vi har et europæisk forpligtende samarbejde på en række andre områder, og det mener vi at det er, fordi der er så mange andre fordele, ikke kun på retsområdet, men på alle mulige andre områder, som gør, at vi ikke ønsker sådan en cherry picking-tilgang, hvor man kan være med lige på ét område og så vælge et andet fra.
Det forhindrer selvfølgelig ikke, at vi stadig væk skal have et stærkt samarbejde, bl.a. også med Storbritannien, for at forhindre grænseoverskridende kriminalitet, men det gør ikke EU-samarbejdet mindre værdifuldt og vigtigt at tilslutte sig.
Søren Søndergaard (EL), 2021-11-19:
Det, jeg bemærker, er, at Radikale Venstre bruger befolkningens berettigede frygt for kriminalitet – ja, og næsten tager det som gidsel – for at insistere på, at Storbritannien skal melde sig ind i EU, og det kan man jo godt mene.
Befolkningen i Storbritannien har valgt noget andet; det er vel deres ret.
Og hvis man var så alvorligt optaget af spørgsmålet om kriminalitetsbekæmpelse, ville man vel tage udgangspunkt i den situation og sige: Hvordan opbygger vi så det bedst mulige samarbejde imod kriminalitet?
Og det kræver vel, at Storbritannien, at Island, at Schweiz, at Norge og at Danmark kan være fuldt og helt medlem sammen med andre demokratiske stater. Ellers er man jo i virkeligheden ikke så optaget af det der med kriminalitet; så skubber man det bare foran sig for at få mere EU?
Anne Sophie Callesen (RV), 2021-11-19:
Selvfølgelig skal Storbritannien kunne deltage i at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet, også efter at befolkningen har valgt at melde sig ud.
Og ja, det er en beslutning, som vi i Radikale Venstre begræder, men selvfølgelig er det deres ret at gøre det.
Men det er klart, at de skal kunne deltage.
Derfor er det jo også godt, at der, som justitsministeren også har oplyst, er blevet indgået en aftale for, hvordan Storbritannien i fremtiden kan deltage i Europol-samarbejdet som tredjeland.
Kim Valentin (V), 2021-11-19:
I Venstre deler vi fuldt ud den kritik, som Radikale Venstre kommer med, vedrørende Danmark som tredjeland i Europol, så der har vi fælles dagsorden.
Jeg er lidt nysgerrig efter den her afstemning om retsforbeholdet, for hvis nu ordføreren forestillede sig, at ordføreren var justitsminister, hvad var så i virkeligheden ordførerens ønsker til, hvornår der skulle være en afstemning?
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-11-19:
Nej, det har jeg jo ikke mulighed for, i og med jeg ikke sidder i politiet.
Da vi fik redegørelsen fra politiets repræsentanter ovre hos justitsministeren, nævnte de heller ikke det.
Men man kan jo også vende spørgsmålet om i forhold til dansk politi: Kan jeg udelukke, at der er kriminalitet, som går igennem fingrene hos dem?
Nej, det kan jeg ikke.
Så det er et lidt besynderligt spørgsmål, vil jeg sige.
Forbrydere er snedige og finder altid veje.
Kim Valentin (V), 2021-11-19:
Der må jeg lige rette ordføreren, for jeg brugte slet ikke 10 minutter; så det er i hvert fald forkert.
Men det, jeg kan sige, er, at hvis jeg sagde drøftelser, så mente jeg beslutninger, altså at vi ikke kan deltage i beslutningerne.
Det kan godt være, at jeg kom til at sige drøftelser, når du påpeger det.
Til det andet vil jeg sige, at jeg jo sådan set slutter af med at sige, at så kan jeg jo glæde mig over, at vi trods alt får mest muligt ud af det, der er, men at vi ikke får nok ud af det, at vi burde få mere ud af det.
Min hovedpointe med det, jeg siger, er sådan set, at vi ikke er et tredjeland.
Søren Søndergaard (EL), 2021-11-19:
Okay, jeg forstår så, at Venstre sådan set er tilfreds med den aftale, vi har indgået, og derfor bliver i den, selv om man gerne ud fra Venstres synspunkt havde set den endnu bedre – fint nok.
Jeg har blot et spørgsmål: Er der ikke noget underligt i, at noget så vigtigt som et politisamarbejde mod alvorlig grænseoverskridende kriminalitet i Europa skal være bundet op på, om man er medlem af EU eller ej?
Altså, vi har Norge, der ikke er fuldt medlem, vi har Island, der ikke er fuldt medlem, vi har nu Storbritannien, der ikke er fuldt medlem, vi har Schweiz, der ikke er fuldt medlem, og muligvis har jeg glemt nogle; det kan jeg ikke lige gennemskue.
Vi har en række lande, som er centrale i bekæmpelsen af kriminalitet i Europa, som ikke kan være fuldgyldige medlemmer.
Skulle vi ikke finde en model, der gjorde, at alle de demokratiske lande, der lever op til retssikkerhedsgarantier, og som lever op til spørgsmål om, hvordan man gemmer data og den slags ting, kan indgå et fuldt og helt fælles politisamarbejde?
Kim Valentin (V), 2021-11-19:
Jeg er ret sikker på, at det ville være ret effektivt, hvis vi gjorde det, og derfor skal de selvfølgelig alle sammen være velkommen til at komme med i EU, synes vi.
Så det er jo løsningen på det: at man udvider EU i den her sammenhæng.
Og det er et godt fællesskab.
Det er et godt fællesskab at arbejde i – det viser EU jo – specielt hvis man ikke optræder som tredjeland med forbehold.
Og derfor er det forbehold, der er, ikke godt for Danmark.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-11-19:
I Dansk Folkeparti er vi jo ret tilfredse med aftalen om det europæiske politisamarbejde.
Men jeg må indrømme, jeg blev lidt forvirret, da jeg lyttede til hr. Kim Valentins tale, for det forekommer mig, at vi ikke har læst den samme redegørelse.
Nu læser jeg lige op, og jeg citerer fra redegørelsen, hvor der står: »Det er fortsat Rigspolitiets vurdering, at ordningen generelt set er operativt tilfredsstillende.«
Operativt tilfredsstillende.
Den virker jo.
Det danske folk havde jo ret, det danske politi kan bruge det, og det er operativt tilfredsstillende.
Er det ikke en glimrende aftale, vi har fået, når selv politiet og justitsministerens redegørelse siger, at det er operativt tilfredsstillende, hvad vi har fået aftalt?
Kim Valentin (V), 2021-11-19:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Det må jo gå i kategorien, som Fanden læser Bibelen, vil jeg sige, for ja, det står der, men der står også alt det, vi ikke kan.
Og når man læser og prøver at forstå, hvad det er, politimyndigheden siger, er det jo et udtryk for, at det ikke fungerer optimalt – det er derfor, jeg har de her citater med i dag: »I praksis er det i sagens natur mere tidskrævende for dansk politi«, »væsentlig begrænsning af dansk politis muligheder for at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet«, »øget svartid for Danmark«.
Og så er det, jeg siger, at ja, hvis vi ser os selv som et tredjeland, så fungerer den her aftale jo godt.
Men med min forståelse af Danmark er vi altså ikke et tredjeland, der er vi et land, der deltager fuldt ud i det her samarbejde, vi laver, om at bekæmpe kriminalitet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-11-19:
Det er jo en interessant diskussion.
Så vil jeg citere et andet sted i redegørelsen: »Rigspolitiet er imidlertid ikke bekendt med, at en sådan forsinkelse har haft betydning for udfaldet af konkrete sager eller efterforskninger.«
Ordføreren nævnte, at der var tidsforsinkelse, og det er jo rigtigt – der er lidt tidsforsinkelse – men Rigspolitiet siger, at det ikke har haft betydning.
Har vi læst den samme redegørelse?
Altså, det er operativt tilfredsstillende, det har ikke haft betydning for sager.
Kim Valentin (V), 2021-11-19:
Altså, jeg kunne jo i og for sig give det samme svar en gang til, men jeg forstår, hvad ordføreren siger.
Og det er jo ganske rigtigt, at politimyndigheden sådan set anfører det, der også fungerer godt, men hvis man læser hele redegørelsen, står der jo ret tydeligt, at der er nogle ting, der ikke fungerer.
Der er nogle ting, som man ikke får nok ud af.
Det siger sig selv, at hvis man skal ringe til Ejby for at få noget, og uden for almindelig arbejdstid skal man ringe til Rigspolitiet, så er der nogle ting, man simpelt hen ikke gør, for det har man ikke tid til, når man sidder og skal agere som politimand ude i felten.
Det siger jo sig selv, at det er sådan; det siger de sådan set også her.
Derfor er vi kritiske over for alt det, man ikke kan.
Anne Sophie Callesen (RV), 2021-11-19:
Tak til ordføreren for en god redegørelse, og her synes jeg ikke, at jeg kan rejse en kritik af, at man ikke generelt bidrager til en mere verserende debat om konsekvenserne af, at Danmark står udenfor på grund af retsforbeholdet.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge, om ordføreren og Venstre, som jo har været ude at ønske en folkeafstemning om forsvarsforbeholdet, så også ønsker, at vi samtidig sætter retsforbeholdet til afstemning.
Kim Valentin (V), 2021-11-19:
Altså, vi beder jo regeringen om at tage stilling til det.
Det er ikke sådan, at vi vil sætte en dato på det.
Vi synes, at retsforbeholdet skal afskaffes, men det skal jo tages i debat med den danske befolkning.
Så vi har ikke sat en dato på det endnu.
Anne Sophie Callesen (RV), 2021-11-19:
Så det, ordføreren siger, er, at man først ønsker en afstemning om forsvarsforbeholdet og så senere en afstemning om retsforbeholdet – det er bare til afklaring.
Og så siger ordføreren, at man har bedt regeringen om at tage stilling, men har Venstre taget stilling, og ønsker man så en køreplan for, hvornår der kan komme en folkeafstemning om retsforbeholdet?
Kim Valentin (V), 2021-11-19:
Altså, vi ønsker både forsvarsforbeholdet og retsforbeholdet afskaffet.
Og vi synes, at forsvarsforbeholdet er det, der haster allermest i den her sammenhæng.
Men når vi behandler sager i Europaudvalget, har jeg faktisk ikke oplevet, at der har været en eneste gang, hvor vi ikke har set, at det her ryger ind under retsforbeholdet.
Og det er et problem, så det haster selvfølgelig også rigtig meget.
Og vi har brug for at sætte os ned og kigge på, hvad konsekvenserne er af, at vi har retsforbeholdet.
Kim Valentin (V), 2021-11-19:
Jeg har et spørgsmål: Kan ordføreren udelukke, at der er kriminalitet, der ikke opklares, fordi vi ikke er fuldgyldigt medlem af Europol?
Anne Sophie Callesen (RV), 2021-11-19:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har brugt ordet køreplan, for jeg synes, at det vigtigste er at få lagt en køreplan for, hvornår man igen får det til afstemning – og meget gerne samtidig med forsvarsforbeholdet.
Så jeg synes, vi skal sætte begge forbehold til afstemning og inden for den, som jeg også sagde, nære fremtid, dvs. ikke allerede i morgen, for vi skal også have mulighed for at rejse en debat – og der kunne jeg godt tænke mig, at flere partier, som også kan se uhensigtsmæssighederne i, at vi står udenfor, bidrog til den debat – men inden for en overskuelig fremtid, hvor vi har mulighed for først at rejse den debat om de uheldige konsekvenser for forhåbentlig at få et andet resultat.
Men det vil jo være op til danskerne.
Kim Valentin (V), 2021-11-19:
Det er jeg glad for at høre, specielt det her med, at en debat kan rejses.
Nu har vi jo i øjeblikket en debat om konferencer om EU's fremtid, og er det ikke en vigtig del af den debat, at man lige præcis får drøftet, hvordan Danmark optræder som tredjeland nogle steder og måske skal undgå at gøre det i fremtiden?
Nick Hækkerup (S), 2021-11-19:
Sådan som jeg husker svaret, men det kan være, jeg husker forkert, så er der nogle direkte omkostninger, som man kan sige at vi i hvert fald kunne have undværet.
Det, der vel er svært, er at sige, hvad de indirekte omkostninger er.
Og hvad koster det merbureaukrati, ved at vi ikke kan gå direkte, men skal gå via en anden?
Lad os nu sige, at det tager 2 minutter, hver gang man skal gøre det.
Jeg ved ikke, om det tager 2, 5 eller 10 minutter, når man skal gøre det, men hvis nu bare siger 2 minutter, så er det 200.000 minutters politiarbejde, der kunne have været brugt til noget andet.
Altså, det er jo også en konsekvens og en omkostning, men det er bare indirekte, og derfor er det jo lidt svært at gøre op.
Kim Valentin (V), 2021-11-19:
Vi er faktisk meget enige i, at det kan være svært, men det er jo ikke det samme, som at man ikke skal gøre noget ved det.
Men det, jeg tror vi faktisk er enige om, er, at det har nogle omkostninger, hvad angår det politiefterforskningsmæssige arbejde, og at det har nogle omkostninger for Danmark med hensyn til mere bemanding og flere omkostninger til lønninger og alt, hvad der nu måtte ligge i det.
Og det er ikke godt.
Kan ministeren være med på den præmis, at det faktisk ikke er godt?
Nick Hækkerup (S), 2021-11-19:
Jamen det tror jeg faktisk ikke der er nogen der ikke vil kunne være med på.
Jeg hørte også hr. Søren Søndergaard sige: Ja, det her har selvfølgelig også nogle økonomiske omkostninger.
Altså, det er klart, sådan er det.
Marie Bjerre (V), 2021-11-19:
Med lovforslaget indfører vi en ny kollektiv katastrofeordning for tørkeskader, og det synes vi i Venstre sådan set er meget fornuftigt.
Klimatendenserne taler jo desværre deres tydelige sprog.
Det er noget, som vi i Venstre er meget bekymrede for.
Ikke mindre alvorligt er det, når man læser seneste statusrapport fra FN's klimapanel.
Her lød det fra panelet, at højere temperaturstigninger med stor sikkerhed vil medføre øget nedbør, alvorlig tørke og flere farlige hedebølger i fremtiden.
Faktisk er truslen fra ekstreme vejrforhold så alvorlig, at IPCC vurderer, at for hver halve grad den globale opvarmning stiger med, vil der være stigninger i intensiteten af tørke.
Allerhelst ser vi i Venstre naturligvis gerne, at vi i stedet for fokuserer på, hvordan vi finder løsningerne på at få vendt klimaforandringerne, frem for symptombehandling, som det her lovforslag jo i bund og grund er udtryk for.
Desværre går det alt for langsomt med at få vendt klimaforandringerne.
COP'en i sidste uge lader også meget tilbage at ønske.
Derfor kommer vi heller ikke uden om, at vi må blive bedre til at gardere os mod klimaforandringernes påvirkninger, så det er trygt at bo og drive virksomhed i Danmark uden bekymringer for dyre tørkeskader.
Vi så i 2018, at tørken fik meget alvorlige konsekvenser for nogle husejere.
Deres huse slog simpelt hen revner, fordi jorden under huset skrumpede ind i det helt ekstreme tørkevejr.
Og som husejere var der faktisk ikke så forfærdelig meget, man selv kunne have gjort ved den situation.
Tilbage stod husejerne med et stort økonomisk problem.
Der var ikke nogen hjælp at hente fra forsikringsselskaberne, fordi skaderne ikke kunne siges at være pludselige.
I værste fald kan en husejer være nødsaget til at rive sin ejendom ned af sikkerhedsmæssige grunde, når først sådan en tørke får sat rigtigt ind, og det er selvsagt en meget stor økonomisk byrde, hvis ikke der er en forsikringsordning, der dækker ind.
Derfor har vi i Venstre også tidligere sagt, at vi gerne vil være med til at finde en løsning for de her husejere.
Den løsning, der lægges op til i det her lovforslag, synes vi er fornuftig.
Med lovforslaget indfører vi en kollektiv erstatningsordning i lighed med stormflods- og oversvømmelsesordningerne.
Tørkeskaderne vil kunne finansieres inden for den ordning, og så noterer vi os også, at de hørte parter generelt er meget positive over for det her lovforslag.
Med de bemærkninger kan jeg afslutte og sige, at Venstre støtter lovforslaget.
Orla Hav (S), 2021-11-19:
Tak for det, formand, og undskyld.
Ja, det gik lidt hurtigere, end jeg havde regnet med, med det første forslag.
Tak til fru Marie Bjerre for så at indlede ballet, og tak for ordet i den her sag.
Jeg vil forsøge at gøre det forholdsvis kort om de faktuelle forhold omkring lovforslaget.
Danmark er og bør være et samfund præget af den optimale tryghed – tryghed for den enkelte mod udefrakommende begivenheder, der pludselig trækker tæppet væk under hendes eller hans tilværelse.
Vi har en århundrede lang tradition for at passe på hinanden og stille op for hinanden, når ulykker skaber grobund for trusler mod velfærd og livsgrundlag.
Indimellem hører vi udsagnet om, at nåh, ja, det er ligegyldigt, hvem der sidder og administrerer de her ordninger, for det bliver jo det samme.
Jeg skal bare illustrere det ved at gå tilbage til 2018, hvor vi alle sammen var meget optaget af en lang tørkeperiode i Danmark – en helt uhørt lang tørkeperiode.
Symptomerne begyndte at vise sig i huse, der fik sætningsskader.
Diskussionen bredte sig helt ind i Erhvervsudvalget på det tidspunkt, og der er blevet stillet spørgsmål til ministeren på området i håbet om at få ministeren til at tage action i det her vigtige spørgsmål, som truede i hvert fald 200 ejendomme rundtomkring i landet.
Det endte med et svar fra justitsministeren, som jeg gerne vil citere.
Det er et svar fra den 12. oktober 2018, og der står : »Da forsikringsaftaleloven ikke i dag indeholder nærmere regler om, hvordan forsikringsvilkår, herunder om »pludseligt opståede skader«, skal forstås, finder jeg ikke på den baggrund anledning til at iværksætte en revision af forsikringsaftalelovens regler.«
Det var jo en klar afvisning af, at en regering ville tage et initiativ for at komme nogle mennesker til hjælp i en situation, de ikke selv var herre over, men hvor nogle udefrakommende omstændigheder gjorde, at deres tilværelse var truet.
Der havde vi en regering, som satte sig med armene over kors.
Jeg er rigtig glad for i dag, at den nuværende regering, den nuværende minister præsenterer et redskab til, at vi kan skabe den tryghed omkring menneskers dagligdag.
Ja, det koster 30 kr. pr. forsikrede.
Jeg tror godt, man kan afsætte mindre end 50 øre pr. uge for at opnå den tryghed.
Så vi er rigtig glade for lovforslaget og ser frem til, at vi får det her igennem udvalgsarbejdet.
Jeg skal sige, at jeg havde håbet på, at den konservative ordfører var her, for det var faktisk Søren Pape Poulsen, der svarede på det her spørgsmål ved at afvise, at man ville gøre noget ved det.
Jeg er glad for, at der er nogen, der gør noget ved det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-11-19:
Det sker jo desværre ofte, at der er husstande, som oplever skader på deres bygninger på grund af ekstreme vejrforhold.
Typisk er det jo mest stormflod eller oversvømmelser af floder og af åer, og det kan have ret store omkostninger for den enkelte, og nogle kan næsten som familie blive ruineret i deres økonomi.
Derfor har vi en kollektiv forsikring på det område, og det er sådan set ganske fornuftigt, så man kan gardere sig mod de her ret store økonomiske konsekvenser.
Men som det også er nævnt af de andre ordførere, kan det også gå den anden vej.
Vi har jo oplevet i 2018, at det kan være skader på grund af tørke, som så naturligt nok ikke giver de samme skader, for her er det så sætningsskader, men det er egentlig de samme konsekvenser, man kan ende med, nemlig at der kan komme ekstremt store omkostninger for den enkelte, som jo også stort set kan lægge en families økonomi i ruiner.
Derfor synes vi i Dansk Folkeparti, at det er godt, at vi har fokus på det her område, og at der kommer en løsning.
Jeg skal ikke kunne svare på, hvad diskussionen gik på i 2018 i forhold til det spørgsmål, hr. Orla Hav nævnte, men jeg kan sige, at vi i hvert fald havde meget fokus på det i Dansk Folkeparti i 2018 og faktisk også fik det ind som en del af finanslovsaftalen.
Det var ikke den konkrete model, men så vidt jeg husker, pålagde man den gamle regering, at den i hvert fald skulle komme med en handleplan for, hvordan man så håndterede det.
Det er så endt ud i, at man har fundet en løsning, der så kom nogle år senere.
Men det er også bare for at sige, at vi i hvert fald er flere, der har haft fokus på det tilbage i 2018, for det er ret store konsekvenser, den enkelte kan stå tilbage med, og vi synes, det her er en fornuftig model, at vi altså også laver en kollektiv forsikring på det her område på tilsvarende vis, som vi har, hvis det drejer sig om stormflod eller oversvømmelse eller andet.
Så Dansk Folkeparti kan støtte det her lovforslag.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-11-19:
Jeg har også lovet at hilse fra Enhedslistens ordfører, som ikke kunne være her i dag, og sige, at de også støtter lovforslaget.
Som flere har været inde på, venter der os jo vildere og vildere vejr.
Vi har allerede oplevet det mange gange – mest voldsomt i 2018 med en ekstremt langvarig tørkesommer – og det er noget, som vi kan se kun vil blive værre.
Sådan en verden ser fundamentalt anderledes ud end den, vi kender i dag, med millioner flere tilfælde af denguefeber, oversvømmelser og tørke, som netop er det, vi taler om i dag.
Det slår forskelligt overalt rundtomkring i verden, men også voldsomt i Danmark.
Jeg vil ikke gå mere ind i lovforslaget.
Men jeg har måske den lille tilføjelse, at tørke jo rammer et landbrugsland som Danmark rigtig, rigtig hårdt, og derfor er vi også nogle, der igen og igen har sagt til landbruget, at det kun er i egen interesse, at vi for alvor bidrager til at imødegå nogle af de konsekvenser af klimaforandringer, som vi ser, fordi både massive oversvømmelser, vildt vejr og voldsom tørke påvirker vores landbrug; det påvirker et landbrugsland som Danmark i meget høj grad.
Det synes jeg måske at dem, der nogle gange har indvendinger imod at tage nogle alvorlige tiltag for at modvirke klimaforandringerne, også skal tænke på i dag.
Men SF kan støtte forslaget, og som sagt støtter Enhedslisten det også.