Morten Dahlin (V), 2022-02-11:
Venstre er tilhænger af menneskerettighederne, både som princip og i form af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Vi tror på, at man som menneske har nogle helt grundlæggende rettigheder: retten til liv, retten til at undgå tortur og retten til at tale, tro og tænke, som man vil.
Og for os som borgerlige, for os som liberale er det indlysende positivt, at den slags rettigheder er bredt anerkendt, ikke kun her i Danmark, men også i store dele af den øvrige verden.
Når det kommer til Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, er det åbenlyst for Venstre, at Danmark som et lille land har en meget stor interesse i at være en del af et internationalt regelbaseret samfund.
For alternativet er en usikker verdensorden, der udelukkende baserer sig på de stærkes ret, og selv om det kan gøre lidt ondt i selvforståelsen, må vi bare erkende, at vi i Danmark langtfra er de stærke.
Så det er uden tvivl i Danmarks klare nationale interesse, at der findes internationale aftaler, og at Danmark er en del af dem.
Det gælder også Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Derfor ønsker Venstre ikke at melde os ud af menneskerettighedskonventionen.
Det kommer vi ikke til at støtte, ikke i dag og ikke i morgen.
Det er Venstres helt klare position, og det vil det vedblive at være.
Har den her konvention så haft betydning i Danmark?
Det var f.eks. en dom ved Menneskerettighedsdomstolen, der fik indført frit fagforeningsvalg i Danmark, og jeg er helt overbevist om, at hvis det ikke var i strid med menneskerettighederne, ville den nuværende regering gennemføre fagforeningstvang med et snuptag.
Det var også domstolen, der tilbage i 1994 sikrede en udvidet beskyttelse af ytringsfriheden.
Her slog domstolen fast i den såkaldte grønjakkesag, at ytringsfriheden gik forud for den danske racismeparagraf.
Men alt er desværre ikke fryd og gammen.
For vi anerkender også, at der er domme ved domstolen og måske især de efterfølgende fortolkninger af dommene, som åbenlyst ikke er i Danmarks interesse.
Den største udfordring drejer sig om Danmarks manglende mulighed for at udvise kriminelle udlændinge, hvor vi har set flere sager, hvor kriminelle udlændinge har fået lov at blive i Danmark med direkte henvisning til konventionen.
Det mener vi udgør et problem.
For også her er Venstres holdning klar: Hvis man kommer til Danmark og begår alvorlig kriminalitet, skal man udvises.
Vi er også overbevist om, at det ikke var forfatterne af menneskerettighedserklæringens ønske, at den efterfølgende konvention skulle bruges til at beskytte gerningsmændene på bekostning af deres ofre.
Det kan f.eks. ikke have været hensigten, at retten til familieliv skulle beskytte storkriminelle mod at blive udvist til selv andre europæiske lande – til stor gene for både offeret og det danske samfund som helhed.
Den slags er svært at forklare og forsvare.
Derfor satte vi, da vi selv sad i regering, gang i et arbejde med den såkaldte Københavnererklæring, der skulle tage et opgør med nogle af de her dynamiske fortolkninger.
I det konkrete beslutningsforslag, vi behandler her i dag, foreslår DF, at der skal foretages en udredning af Danmarks forpligtelser og muligheder i forbindelse med Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
I Venstre er vi overbevist om, at en sådan udredning vil vise, at det er i Danmarks interesse at have tiltrådt EMRK.
Vi tager altså positivt imod sådan en udredning.
Dansk Folkeparti oplister også en række konkrete spørgsmål, de ønsker besvaret i udredningen, eksempelvis hvilke konsekvenser det vil have i forhold til andre EU-lande, hvis vi melder os ud, og om det er muligt at melde sig ud, tage forbehold, og melde sig ind igen.
I Venstre ser vi positivt på at udrede de spørgsmål, selv om vi er imod en udmeldelse af konventionen, for det vil give en mere faktabaseret debat om det her spørgsmål.
Faktisk ønsker vi også en række andre ting udredt, og derfor vil vi stille nogle ændringsforslag.
Vi ønsker at få belyst de positive aspekter ved EMRK's indvirkning på Danmark, og vi ønsker at få belyst udviklingen i domspraksis, og hvilke muligheder Danmark har for at udfordre den dynamiske fortolkning ved domstolen.
Vi ser derfor ikke det her beslutningsforslag fra DF som et første skridt mod at melde os ud af menneskerettighedskonventionen eller det internationale samfund.
Men vi kan godt støtte at få udredt en række spørgsmål, både dem, DF rejser, og dem, vi selv agter at stille ændringsforslag om.
Tak for ordet.