runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-26:
Tak for ordførertalen til hr. Karsten Hønge.
Forudsætningerne er jo blevet ændret i svaret om de 460 mio. kr.
Det er grunden til, at 140.000 bliver nedsat i pension.
Karsten Hønge (SF), 2020-05-26:
Det er rigtigt, og vi har jo også i Beskæftigelsesudvalget fået præsenteret adskillige eksempler på samboende, hvor man fravælger det at arbejde ekstra, fordi det simpelt hen går så hårdt økonomisk ud over partnerens ydelse.
Så det er helt sikkert, at det vil betyde et større incitament til at tage enten et fuldtidsarbejde eller overarbejde eller måske i det hele taget få et arbejde – i det omfang, man kan finde et arbejde.
Så den positive dynamiske effekt ligger der, men jeg tror måske lige, at hr. Torsten Gejl overdriver den lidt, men den ligger der.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-26:
Ja, det gør jeg.
Og det er derfor, vi sammen med Enhedslisten har stillet et ændringsforslag, som fuldstændig præciserer det, sådan at vi ved, nøjagtig hvad vi snakker om.
Så det kan man jo bare stemme for, for så er det her borgerforslag jo fuldstændig præciseret.
Så synes jeg, at man, hvis man en anden gang som ministerium er i tvivl om, hvad et borgerforslag handler om, skal spørge stillerne, altså dem, der har stillet borgerforslaget.
De har jo ikke masser af embedsmænd til at hjælpe sig, så det vil være rigtig fint, hvis det er sådan, at ministeriet henvender sig direkte til dem og siger: Skær lige det her ordentligt ud i pap – nu hjælper vi med at få det formuleret.
Men vi har gjort det i et ændringsforslag, så hvis man vil være med til den klarlæggelse, skal man bare stemme for det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-26:
Jeg tror, den debat, vi er vidne til nu, meget godt indrammer det problem, der er med borgerforslag, hvis det ikke bliver adresseret og der ikke kommer klarhed over, hvad borgerforslaget omhandler, inden det kommer i salen.
For som jeg forstår det, er SF og Alternativet jo faktisk ret enige om substansen, men hvor Alternativet læser noget ind i forslaget, som faktisk ikke står i borgerforslaget, men som måske er hensigten med borgerforslaget, så kigger SF på, hvad det reelt set er, borgerforslaget handler om, og hvad det er, vi skal stemme om, og det er jo så problematikken.
Så jeg håber, man måske fremadrettet kan have en eller anden proces, hvor man får rettet de her borgerforslag til og får en dialog med de mennesker, som stiller borgerforslagene.
Deler Alternativet vores holdning om, at der er nogle uhensigtsmæssigheder, hvis man læser det konkret?
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-26:
Så det er utroligt, for jeg siger det simpelt hen så tydeligt, og jeg kan ikke forstå, hvordan SF's ordfører på nogen måde kan blive forvirret over det.
Med hensyn til, hvis det generelt var sådan, at gensidig forsørgerpligt var en dårlig ting for pensionister at få afskaffet, så tror jeg ikke, at der ville være 70.000 mennesker, som havde skrevet under på det her, og 63.000 mennesker i facebookgrupper, der kæmpede for det på Facebook.
Karsten Hønge (SF), 2020-05-26:
Desværre brugte hr. Torsten Gejl alene sin tale til at stå og sværte SF til i stedet for at svare på det spørgsmål, som jeg nu stiller igen: Hvad er hr. Torsten Gejls svar til de 140.000 folkepensionister, der vil blive sat ned i ydelse, hvis det her forslag bliver vedtaget?
Og lad så være med at komme med mere snak om, at ordføreren ikke roder begreberne sammen.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-26:
Det ærgrer mig meget, at SF's ordfører ikke hørte efter fra starten, for jeg sagde simpelt hen fuldstændig tydeligt, at for at være helt præcis bruger jeg i denne tale begrebet gensidig forsørgerpligt om ægtefælleafhængighed og ydelsesnedsættelse for pensionister og førtidspensionister og gensidig forsørgerpligt for kontanthjælpsmodtagere.
Det stod jeg og sagde fuldstændig tydeligt, og så rejser SF's ordfører sig op og siger, at jeg mudrer debatten sammen.
Jamen hvad skal man næsten gøre!
Karsten Hønge (SF), 2020-05-26:
Den smule klarhed, der kunne have været over den her debat, er i hvert fald endegyldigt væk efter hr. Torsten Gejls ordførertale, fordi magen til sammenblanding af begreber er der dog heldigvis langt imellem.
Det, vi diskuterer, som jeg forstår det nu, er så ydelsen for folkepensionister og førtidspensionister, som der netop ikke er gensidig forsørgerpligt for.
Så hvad er det for en sammenblanding af begreber?
Der er netop ikke gensidig forsørgerpligt for de to grupper, og alligevel bruger hr. Torsten Gejl det konsekvent.
Det er måske en politisk strategi, at man simpelt hen skaber så megen usikkerhed og mudrer så meget op, at folk simpelt hen taber fornemmelsen af den her debat, og så kan Alternativet stå som dem, der mener, at man åbenbart skal give de her penge.
Det har SF argumenteret for i årevis.
Vi er fuldstændig enige.
Jeg vil spørge konkret omkring folkepensionisterne.
Efter den beregning, der ligger i svar til mig fra den 20. december sidste år, er der 140.000 folkepensionister, der vil blive reduceret i ydelse, hvis man gennemfører forslaget.
Hvad har hr. Torsten Gejl tænkt sig at svare de 140.000 folkepensionister?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-26:
Det er jo ikke så simpelt, at man så bare kunne stemme for ændringsforslagene, for som ordføreren også sagde, er der en lang række beregninger, som vi ikke har fået, af, hvad det så vil have af konsekvenser, hvis man vedtager de her ændringsforslag; så skulle de jo også have en behandling.
Derfor deler jeg ordførerens holdning om, at det om ægtefællegensidigheden ikke er en afsluttet debat; det kommer vi til at arbejde med, men vi skal selvfølgelig gøre det på et oplyst grundlag, så vi har de korrekte tal at arbejde ud fra.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-26:
Det er noget, vi snakker meget om i øjeblikket, altså arbejdsudbuddet.
Tror ordføreren ikke, at det faktisk er en ret stor klump?
Jo mere jeg regner på det, jo mere mener jeg, at det måske kan komme op på finansieringen af noget, der ligner en fjerdedel af forslaget om at afskaffe det for pensionister og førtidspensionister.
Karsten Hønge (SF), 2020-05-26:
I forhold til førtidspensionister fremgår det af et af de svar, jeg har fået, at det vil koste under 300 mio. kr. at ophæve den her ægtefælleafhængighed.
Så der er vi inden for en ramme, som vi umiddelbart kan finde finansiering til.
Jeg kan godt følge hr. Torsten Gejls tankerække, men jeg synes, der gik lidt meget konen med æggene i den, da hr. Torsten Gejl var på talerstolen, som om det til sidst faktisk var en god forretning at bruge måske 12,5 mia. kr., som det samlede forslag vil koste.
Jeg tror, der er de der dynamiske effekter, som hr. Torsten Gejl peger på, men jeg synes måske nok, at hr. Torsten Gejl var lidt vel optimistisk.
Jeg har i hvert fald ikke nogen beregninger, der skulle vise, at den holder helt stik, men der vil være positive dynamiske effekter.
Det vil der være.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-26:
Tak for en konstruktiv tale.
Det var jo sød musik at høre, at SF udvikler på et beslutningsforslag, eller flere måske, som handler om, hvordan vi får løst det her.
Så jeg kan da i hvert fald sige fra Alternativets side, at vi meget gerne vil være med til at deltage i arbejdet med at skræddersy et nyt beslutningsforslag, som får begreberne på plads, og som får indstillet kanonen fuldstændig rigtigt osv.
Så tak for det.
Hvordan med hensyn til finansiering?
Kan ordføreren også se, at det faktisk godt kan gå hen og medføre en masse dynamiske, afledte besparelser, hvis vi afskaffer gensidig forsørgerpligt, eller hvad man nu vælger at kalde det rundtomkring, eller andre typer indtægter?
Har ordføreren tænkt på finansieringen?
Bent Bøgsted (DF), 2020-05-26:
Hvis vi tager det sidste først, vil jeg sige, at vores sommerferie normalt slutter 1. august, for der starter Dansk Folkeparti sit sommergruppemøde, og så er vi i gang igen, så det er efter sommerferien for mit vedkommende.
Til det andet vil jeg sige, at vi hele tiden har sagt, at den gensidige forsørgerpligt, der gælder for kontanthjælpsmodtagere og integrationsydelsesmodtagere, vil vi ikke være med til at afskaffe, og det har vi hele tiden sagt, og vi har sagt det lige fra starten af.
Derimod er vi klar til at fjerne alt det, der ligger for førtidspensionister og folkepensionister, og det vil sige, at gensidig forsørgerpligt for ægtepar, altså når der er to, der er på kontanthjælp, og som er afhængige af hinanden, vil vi ikke være med til at fjerne.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-26:
Det er egentlig et forsøg på at give ordføreren en mulighed for at kunne fortælle om de bagvedliggende politiske årsager til, at ordføreren synes, det er urimeligt, som var det ord, ordføreren brugte, og ikke en teknisk gennemgang.
Derudover siger hr. Bent Bøgsted også, at han vil se på uhensigtsmæssighederne efter sommerferien, og jeg vil bare høre hvordan og hvornår efter sommerferien ordføreren vil gøre det.
Bent Bøgsted (DF), 2020-05-26:
Jeg mindes ikke, at jeg sagde, det var urimeligt.
Jeg sagde, at det var det samme, altså at det giver samme resultat, uanset om man har gensidig forsørgerpligt, hvis man er gift, eller om man har ægtefælleafhængighed, hvis man er gift.
Det giver samme resultat.
Altså, hvis der er et par, hvor den ene er på kontanthjælp og den anden har et job, så bliver der modregnet i kontanthjælpen.
Og hvis der er et par, hvor den ene er på kontanthjælp og den anden har et job og man kalder det ægtefælleafhængighed i stedet for gensidig forsørgerpligt, så bliver der også modregnet i kontanthjælpen.
Så betydningen for ægtepar af ægtefælleafhængighed og gensidig forsørgerpligt mener jeg absolut er den samme.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-26:
Tak til hr. Bent Bøgsted for ordførertalen.
Hr. Bent Bøgsted sagde i sin ordførertale bl.a., at han mener, at det er urimeligt med gensidig forsørgerpligt og ægtefælleafhængighed, og det er jeg jo enig med ordføreren i.
Jeg vil bare gerne bede ordføreren om at uddybe, hvorfor det er, at Dansk Folkeparti synes, det er urimeligt.
Bent Bøgsted (DF), 2020-05-26:
Jo, men det er da rigtigt nok, at vi selvfølgelig ville spare nogle penge.
Hvis der er to, der bor sammen, sparer vi jo penge på boligsikring, varmebidrag og den slags, for så skal det kun være til en husstand i stedet for to.
Så der ville der blive nogle besparelser; det er der ingen tvivl om.
Så ad den vej er det rigtigt, men det er lidt svært at overskue, hvor store besparelserne kan blive.
Det ved vi jo ikke noget om på nuværende tidspunkt.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-26:
Og tak for at prøve at afklare og præcisere et forslag, som både er kompliceret og er kommet rodet fra start.
Og også tak for, at ordføreren ser konstruktivt på måske at prøve at dele det op og finansiere det hen ad vejen.
Jeg vil bare lige høre ordførerens kommentar til nogle af vores finansieringsforslag, f.eks. det her med, at man, hvis folk i højere grad flytter sammen, måske kunne spare nogle penge på ensomhedsbudgettet, altså på de udgifter, der er afledt af så meget ensomhed i samfundet.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-26:
Det synes jeg er et ualmindelig godt råd til dem, som skal fremsætte det igen.
Næste gang skal det her borgerforslag eller beslutningsforslag være syle skarpt, for det er dødkompliceret.
Det er også derfor, at jeg forsøger at tage de forbehold i starten af talen, hvor jeg siger, at når jeg snakker om gensidig forsørgerpligt, snakker jeg om det hele.
Bent Bøgsted (DF), 2020-05-26:
[Lydudfald]
Man ændrer det ikke, ved at man siger, at det er ægtefælleafhængighed.
Hvis der er to kontanthjælpsmodtagere, der er omfattet af en gensidig forsørgerpligt, eller hvis der er en, der har arbejde, og en, der er kontanthjælpsmodtager, der er gift, er det også ægtefælleafhængighed.
Det ændrer de her ændringsforslag ikke ved.
Så skulle man have trukket det hele ud og sagt, at det kun omhandler folkepensionister og førtidspensionister; så havde vi en anden sag.
Man kan godt blive forvirret på et lidt højere plan vedrørende det her borgerforslag, når man hører hr. Torsten Gejl starte med at sige, at det handler om folkepensionister og førtidspensionister, og så står der i ændringsforslagene ægtefælleafhængighed i stedet for gensidig forsørgerpligt, men ægtefælleafhængighed gælder også kontanthjælpsmodtagere, der er afhængige af hinanden, og det gælder også integrationsydelsesmodtagere, der er afhængige af hinanden.
Hvis det var sådan, at det kun var folkepensionister og førtidspensionister, skulle man jo ikke skrive det, som det står her.
Det er jo så det, der er ulempen ved det.
Jeg skal bare lige høre hr. Torsten Gejl: Mener hr. Torsten Gejl, at forslaget med de ændringsforslag, som man har stillet sammen med Enhedslisten, kun omhandler folkepensionister og førtidspensionister?
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-26:
Jamen det er jeg fuldstændig enig i.
Det er også derfor, vi skal igennem det her igen.
Vi skal have stillet de rigtige spørgsmål til Finansministeriet, vi skal have de rigtige svar, vi skal finde ud af, hvad det koster, vi skal finde ud af, hvem det handler om helt præcist, og vi skal finde ud af, hvor langt vi egentlig er i finansieringen via dynamiske effekter.
Katrine Robsøe (RV), 2020-05-26:
Jeg tror umiddelbart, at det med medicinalfirmaerne er noget, I har diskuteret på sundhedsområdet – det er i hvert fald ikke en diskussion, som jeg kan huske jeg har været med i, så det håber jeg da at ordføreren for Dansk Folkeparti vil tale med min kollega hr. Stinus Lindgreen om i stedet for.
Undskyld, jeg har simpelt hen glemt det andet spørgsmål.
Liselott Blixt (DF), 2020-05-26:
Men det er jo ikke det, Forsikring & Pension vil.
Forsikring & Pension vil lave deres liste, hvor du som borger skal finde ud af, hvilken læge du vælger.
Men hvis borgeren kommer og siger, at borgeren har en speciallæge, der gerne vil lave en erklæring, så vil de ikke være med til det.
Og det er det, der undrer, hvis man har så meget tillid til alle læger.
Og så undrer det mig også, at man siger, at man ikke ønsker at gå ind i det her forhold omkring, hvad man betaler fra forsikringsbranchen til en læge, men når det handler om medicinalfirmaer og læger, så skal det være gennemsigtigt.
Hvad er forskellen?
Katrine Robsøe (RV), 2020-05-26:
Men jeg siger jo faktisk også her i min ordførertale, at vi i hvert fald helst ser en løsning, hvor parterne kan enes om valget af speciallæge ud fra en eller anden kortere liste, hvor man tager nogle af de principper ind, hvis det kan lade sig gøre.
For vi ser jo gerne, at man finder enighed, så alle er trygge ved, at det her er en reel vurdering og en ordentlig vurdering af, hvordan borgeren, patienten, den skadelidte har det, fordi det jo lige præcis er den her uvildighed, der er så afgørende, og at der ikke er usikkerhed blandt borgerne.
Liselott Blixt (DF), 2020-05-26:
Mange tak.
Når ordføreren har så meget tilovers for og så meget tro på og så meget tillid til lægerne, hvorfor har man så ikke tillid til, at det er borgeren, der kan vælge den speciallæge, som skal lave speciallægeerklæringen?
Katrine Robsøe (RV), 2020-05-26:
Tak for det.
Man kan jo blive helt nervøs, når man skal stå her og tale foran alle sundhedsordførerne – jeg vil alligevel gøre mit bedste.
For der er jo ingen af os, der ikke bliver berørt af de historier, der har været omtalt i medierne.
At stå i en af livets sværeste situationer og samtidig skulle kæmpe for at få det, man føler man har ret til, må være umenneskelig hårdt.
Det her forslag handler specifikt om speciallægeerklæringer, altså ekspertvurderinger af en forsikringstagers helbredssituation i forbindelse med en forsikringssag.
Og selv om det på overfladen jo er et helt enormt sympatisk forslag, kan vi i Radikale Venstre ikke støtte det i dets nuværende form.
Først vil jeg gerne slå fast, at vi i Danmark har en lægestand, som vi har stor tillid til, når de udfører deres lægegerning.
De skal altid vise uvildighed og integritet, ikke mindst i forbindelse med erklæringer.
Men alt er ikke perfekt, og derfor er det positivt, at brancheforeningen Forsikring & Pension har udarbejdet en række principper, der også kommer beslutningsforslaget i møde.
Den første del af beslutningsforslaget handler om, at man skal kunne klage over et forsikringsselskabs ønske om at indhente en speciallægeerklæring.
Det har vi svært ved at se fornuften i.
En erklæring er ikke i sig selv en afgørelse; det er et dokument udarbejdet af en ekspert, der kan belyse detaljerne i en sag.
Det har stor værdi og bør naturligvis kunne indgå, uden at det skal føre til forsinkelser i processen.
En national liste tager ikke højde for det arbejde, der ligger i at finde en speciallæge med de rette kompetencer, med plads i kalenderen og inden for rimelig afstand.
I stedet så vi gerne en løsning, hvor parterne enes om at vælge en speciallæge ud fra en kortere liste, og hvor der oprettes en uafhængig instans, der kan afgøre uenigheder om valget.
Det vil stille den skadelidte bedre og sikre gennemsigtighed og åbenhed om processen.
Det tredje punkt handler om åbenhed og økonomi.
Åbenhed er godt – det kan vi hurtigt blive enige om.
Derfor kan det være en god idé med gennemsigtighed omkring eksempelvis antallet af speciallægeerklæringer og lignende statistikker.
Men det er i vores optik ikke muligt at undgå økonomi imellem forsikringsselskabet og speciallægen, al den stund det koster penge at udarbejde en erklæring, og den udgift skal naturligvis afholdes af forsikringsselskabet.
Endelig foreslås det at indføre faste takster for udarbejdelsen af en erklæring.
Det virker for os lidt mærkeligt at sætte konkurrenceloven ud af spil og kræve en aftale om faste takster mellem to brancheforeninger på det her område.
Ud over at sætte den fri konkurrence ud af spil ignorerer forslaget også, at der kan være stor variation i, hvor meget arbejde der ligger i at lave erklæringer.
Den del kan vi heller ikke støtte.
Så alt i alt har vi meget stor sympati for tanken, og vi glæder os utrolig meget til at se, hvad regeringen kommer med.
Men vi kan ikke bakke op om beslutningsforslaget.
Hans Andersen (V), 2020-05-26:
Tak for det.
Tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Formålet med en speciallægeerklæring er jo at få en upartisk vurdering, der er objektiv og beskrivende.
Vi har desværre set eksempler på sager, hvor borgerne er kommet i klemme i deres egne forsikringssager.
Der har været en lang række sager, hvor skadelidte har følt sig dårligt og uretfærdigt behandlet af deres forsikringsselskaber i forbindelse med valg af speciallæge.
Borgerens tillid til systemet er ganske enkelt udfordret og i den grad sat på en prøve.
Derfor hilser vi også beslutningsforslaget velkommen, da det sætter fokus på denne væsentlige problemstilling.
Forsikring & Pension, som repræsenterer forsikringsselskaber, har jo vedtaget noget i april.
De har jo vedtaget nogle nye initiativer, og de indeholder seks konkrete principper og et initiativ om åbenhed, der et stykke ad vejen imødekommer en del af de punkter, som står i beslutningsforslaget.
For det er meget vigtigt, at vi sikrer borgerens rettigheder, og at den skadelidte får en objektiv vurdering i personskadesager.
Derfor vil vi kraftigt opfordre erhvervsministeren til at få indkaldt til de her politiske drøftelser om at opnå dette.
Det skal så være anledning til at sige, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget, som det foreligger.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2020-05-26:
Nu vil jeg nødig stå her og love ting, før jeg har set, hvad der kommer fra Erhvervsministeriet – det tror jeg ville være uklogt af mig.
Men jeg vil i hvert fald sige, at det afgørende er, at det bliver en uafhængig vurdering, som bliver lavet her.
Hvordan vi så får stykket det sammen og sikret det, vil jeg vente med stor spænding på at se fra Erhvervsministeriet, og så kan vi alle sammen diskutere det og forhåbentlig finde fælles fodslag for at få løst det her problem.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-05-26:
Lad mig så spørge på en anden måde: Vil ordføreren som sundhedsordfører være med til at sikre, at de speciallæger, der på forsikringsselskabernes vegne skal udarbejde erklæringer vedrørende patienter, altid i alle forhold skal referere til Sundhedsstyrelsens retningslinjer for, hvordan speciallæger skal agere, og også skal kontrolleres af Sundhedsstyrelsen?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2020-05-26:
Jo, og det er lige præcis det helt relevante spørgsmål og det, der gør, at det her beslutningsforslag er vigtigt at få diskuteret i dag, og det er derfor, det er vigtigt, at erhvervsministeren har det arbejde i gang og forhåbentlig snart kan fremlægge en model, vi kan blive enige om.
Det er afgørende, at borgere, hvis de bliver ramt af en ulykke, ved, at den speciallægeerklæring, der skal udfærdiges, er uafhængig.
Det er det, der er det helt afgørende i den her sammenhæng.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-05-26:
Tak for det.
Jeg tror sådan set, at jeg deler det synspunkt, at det godt en gang imellem kan være lidt vanskeligt med det der frie valg, hvis man står i en eller anden kritisk situation og har været ude for en ulykke og skal finde ud af, hvem den bedste læge er.
Det syntes jeg egentlig generelt gælder i sundhedsvæsenet.
Og når Sundhedsstyrelsen jo udarbejder retningslinjer, kliniske vejledninger og alt mulig andet til speciallæger i sundhedsvæsenet, burde Sundhedsstyrelsen så i virkeligheden ikke gøre det samme for speciallæger, der arbejder for forsikringsselskaber, og sådan set også kontrollere dem?
Og ville det ikke være rimeligt, at det lige præcis er der, den opgave ligger?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2020-05-26:
Folk er jo lige så forskellige, som vi også er herinde.
Så der vil være nogle, hvor det vil være helt uproblematisk, og der vil sikkert være nogle, hvor det vil være en uoverskuelig ekstraopgave at skulle ud at finde en.
Det afgørende må være, at forsikringsselskabet og den skadelidte er enige om, at det er en rimelig vurdering, og at det er et rimeligt grundlag, og at det er en uafhængig vurdering, der bliver lavet af den her speciallæge – det handler mere om det, end det handler om, hvem der nu har fundet eller er blevet henvist til den her speciallæge.
Liselott Blixt (DF), 2020-05-26:
Hvorfor kan det ikke være borgerens valg, hvis man har den tillid til lægerne?
Altså, Forsikring & Pension laver en liste, og så kan du vælge.
Det er jo det samme, de kan gøre i dag – de kan lave en liste med tre læger; vælg én af dem.
Men hvis man selv kommer med en, må man ikke vælge.
Katrine Robsøe (RV), 2020-05-26:
Det er lige præcis her, hvor jeg synes det er så vigtigt, at vi får lavet en uvildig instans til at vurdere det, når vi står i de her situationer, hvor der er uenigheder, så man rent faktisk kan føle sig tryg i det her, så man ikke som skadelidt og som borger i en svær situation står og er i tvivl om, hvorvidt man kan stole på det her.
Liselott Blixt (DF), 2020-05-26:
Jamen jeg synes, det er helt fint.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-26:
Jeg synes også, det er en helt rigtig løsning, som ordføreren vælger i forhold til forslaget her, nemlig at vi nu lader det ligge, og så har vi altid muligheden for at tage det frem igen, hvis der mod forventning skulle blive behov for det.
Men jeg synes, det er en rigtig fornuftig løsning, og det vil jeg bare gerne kvittere for.