runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2017-01-18:
Psykiatrien skal prioriteres højt, og rammerne for en god behandling af mennesker med psykiske lidelser skal være i orden.
Hvis vi kigger på psykiatrien, kan vi konstatere, at den over de seneste år er blevet tilført betydelige ressourcer, bl.a. med den fælles satspuljeaftale fra 2015 til 2018, vi indgik, hvor der er afsat 2,2 mia. kr. til psykiatrien, hvoraf de 300 mio. kr. vil blive ydet årligt og gjort permanent fra 2016.
Dertil kommer de midler til bl.a. ekstra sengepladser, brugerstyrede sengepladser, som vi også talte om i det foregående spørgsmål, og de 400 mio. kr. til særlige socialpsykiatriske afdelinger, som blev afsat i efteråret.
I økonomiaftalerne mellem regionerne og staten er der også blevet givet betydelige beløb til at sikre fælles patientrettigheder for somatiske og psykiatriske patienter.
Og jeg er glad for, at vi i forhold til det store behov, der har været, for at udbygge kapaciteten i psykiatrien – ikke mindst i forhold til at antallet af psykiatriske patienter har været og stadig er stigende – også dér i fællesskab har kunnet finde flere ressourcer til området.
Om ressourcerne så er tilstrækkelige kan man jo altid diskutere, både inden for psykiatriområdet og på andre velfærdsområder, og så handler det også om, hvordan vi sikrer, at ressourcerne reelt set kommer ud og arbejder til gavn for patienterne, de pårørende og også medarbejderne i sektoren.
Der er – og det er jo sådan set også noget, der står på ryggen af den politik, som også den tidligere regering, som ordførerens eget parti var en del af, havde fokus på – også fokus på, at de ambulante tilbud, også i psykiatrien, hvor f.eks. ny medicin og muligheden for depotmedicinering har gjort det muligt for flere psykiatriske patienter at blive behandlet ambulant uden længerevarende indlæggelser.
Så vi skal jo ikke kun have et fokus på den kapacitet, der handler om sengepladser.
Vi skal også have et bredere fokus på, hvordan vi udvikler hele det psykiatriske område.
Det har vi regeringens side, og det kommer vi også fortsat til at have, for der er behov for at prioritere det psykiatriske område og de patienter, der har krav på, at vi har et stærkt fokus på deres behov, når det handler om den rette behandling.
Yildiz Akdogan (S), 2017-01-18:
I november sidste år kunne man se, at der i børne- og ungdomspsykiatrien var sket en fordobling af genindlæggelser fra 2009 og til i dag.
Kort før juleaften var der faktisk medarbejdere på psykiatriske afdelinger i Risskov i Aarhus, som var ude at råbe vagt i gevær i forhold til det pres, der var.
Og senest har vi så set politiet råbe op og sige, at de tvangsindlægger 12 mennesker om dagen.
Der er altså rigtig meget pres på psykiatrien.
Et eller andet sted er der noget, der ikke fungerer. Det kan være, ministeren synes, det er regionerne, der skal tage et ansvar, men der er et eller andet, der er rivravruskende galt, dels når der ikke er nok sengepladser, dels når der er et meget højt antal af genindlæggelser, hvad enten det er børn, unge eller voksne.
Og som sagt er der en frustreret gruppe af pårørende, men faktisk også af medarbejdere, læger og fagfolk, som ikke rigtig ved, hvad de skal gøre.
Ministeren svarer så, at der er blevet afsat midler til det, bl.a. i satspuljen, og at psykiatrien skal prioriteres højt.
Jeg kan bare ikke se, hvordan psykiatrien er blevet prioriteret højt, når regeringen ikke engang har prioriteret den i sit eget regeringsgrundlag.
Den er jo ikke nævnt med et eneste ord, og derfor undrer det mig, at ministeren svarer, som ministeren gør.
Har den her nye regering virkelig ikke nogen andre initiativer og tiltag til at være lidt visionær på psykiatriens vegne?
Det er f.eks. det med at gå målrettet ind og ligestille psykiatrien med somatikken.
Er det noget, ministeren måske vil prøve at kigge på?
Og er der i så fald andre initiativer, ministeren har tænkt sig at tage?
Her tænker jeg ikke på, at ministeren skal referere til, hvad der allerede er blevet afsat af midler, men sige noget om fremadrettede tiltag, så vi undgår, at der kommer de her opråb.
For psykiatrien lider, som jeg indledningsvis sagde, og det går ud over rigtig mange.
Det går ud over de pårørende, det går ud over patienterne, men det går også ud over de medarbejdere, der har med de her sårbare grupper at gøre.
Så jeg vil egentlig høre: Hvad er det, ministeren vil prioritere?
Mener ministeren, at psykiatrien har tilstrækkelige ressourcer til at tilbyde en ordentlig behandling af mennesker med psykiske lidelser, og hvad mener ministeren der skal til for at opnå en tilfredsstillende behandling?
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-01-18:
Vil ministeren støtte det østrigske forslag om, at et EU-medlemsland må prioritere egne arbejdsløse statsborgere frem for andre EU-borgere, og kun såfremt der ikke er egnede arbejdsløse statsborgere til at varetage jobbet, kan arbejdskraft fra andre EU-medlemslande hyres?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-01-18:
Vi diskuterede det lige netop under det forrige spørgsmål, og jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at så mange danskere som overhovedet muligt skal kunne deltage på det danske arbejdsmarked og dermed være dem, der udfylder de arbejdspladser, vi har.
Derfor undrer det mig også, som jeg sagde tidligere, at vi kan se, at mange østeuropæiske EU-borgere beskæftiger sig med, hvad der svarer til ufaglært arbejde, samtidig med at der er ledige danskere; det var her, at tallet 46 pct. blev nævnt.
Regeringen har i et godt samarbejde med Dansk Folkeparti allerede sørget for, at det bedre kan betale sig at arbejde, og det er min forventning, at det vil føre til, at flere danskere kommer i job.
Vi kan allerede se gode tendenser, f.eks. at der er kommet og kommer færre kontanthjælpsmodtagere, og at der er flere kontanthjælpsmodtagere, der tager småjobs.
Men jeg er ikke enig i det middel, der nævnes i den anden del af spørgsmålet, nemlig at man først skal have konstateret, at der ikke er egnede arbejdsløse, før man må ansætte EU-borgere.
Jeg mener, at det både vil være ufleksibelt og bureaukratisk, og at sådan et forslag derudover vil være i strid med EU-traktatens bestemmelse om den fri bevægelighed, som jeg også har nævnt tidligere her i Folketingssalen.
Vi må ikke glemme, at det indre marked har skabt i hundredtusindvis af danske jobs.
Så jeg kan altså ikke støtte det østrigske forslag, men jeg er helt opmærksom på, at der selvfølgelig også er udfordringer forbundet med den fri bevægelighed.
Hvis man har fulgt med i debatten, kan man ikke være i tvivl om, at jeg tager udfordringen alvorligt.
Det gør jeg bl.a., fordi der skal være ret og rimelighed i reglerne, så befolkningerne fortsat kan støtte EU-projektet og den fri bevægelighed.
Og det er også derfor, at jeg på det første rådsmøde, da vi diskuterede udstationeringsdirektivet, var meget klar i mine meldinger på vegne af Danmark og jo også i hele spørgsmålet om forordning nr. 883, som vi kommer til at diskutere her i 2017.
Den handler bl.a. handler om børnefamilieydelse og nogle af her andre temaer, og det er klart, at man skal være meget påpasselig med, at det ikke bliver EU, der kommer til at sætte dagsordenen for de nationale medlemsstater.
Der er forskel på, hvordan man indretter sig og på, hvordan man har indrettet sig nationalt.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-01-18:
Tak for det.
Jeg hører ministeren sådan, at han principielt er enig i, at det ville være fint, at danske statsborgere som de første tog de ledige jobs, der var.
For 10 minutter siden hørte jeg ministeren sige, at det også ville være fint, hvis indvandrere her i Danmark tog de selv samme jobs.
Men ministeren vil ikke gå ind og røre ved det; ministeren vil ikke regulere det.
Det efterlader jo stadig væk en dansker, der står og kan se sit job blive taget af enten en flygtning eller en østeuropæer, og hvor han har meget, meget vanskeligt ved at komme ind på arbejdsmarkedet.
Nu kan han se – som jeg også nævnte tidligere – at der er tre konkurrenter til det samme job, og han er måske den svageste.
Kan ministeren forstå, at en dansker vil føle sig frustreret over at stå i den situation?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-01-18:
Men jeg anerkender simpelt hen ikke den præmis, som hr. Claus Kvist Hansen har.
Det er jo også derfor, vi kan være uenige.
Det er derfor, at vi ikke er medlem af det samme parti og tager den her diskussion.
Jeg må starte med at sige, at hvis de stillinger, som i dag bliver beklædt f.eks. af folk fra nogle af de nye EU-lande, ikke blev varetaget, så kunne det potentielt gå ud over den vækst og udvikling, som vi har i Danmark.
Det er et dilemma, og det er jo ikke, fordi det ikke kan betale sig.
Men jeg er optaget af, at det kan gøres endnu mere, kan man sige, attraktivt at være på arbejdsmarkedet.
Det er også derfor, at jeg nævnte jobpræmien.
Og jeg kender heller ikke det østrigske forslag nærmere.
Det må vi så se på, hvis det bliver fremsat.
Jeg mener, at det ville være alt, alt for bureaukratisk, hvis man skulle sidde og føre sådan en dagbog over det.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-01-18:
Nu er bureaukrati jo nok desværre en del af vores hverdag, som vi ikke lige med det første kommer uden om.
Men uanset hvad hører jeg ministeren sige, at der er gode intentioner, og at det er en god tanke, men alligevel vil man på ingen måde hindre, at danske arbejdere, danske kontanthjælpsmodtagere, kan blive udkonkurreret af østeuropæisk arbejdskraft.
Er det rigtigt forstået?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-01-18:
Altså, jeg forstår faktisk ikke helt spørgsmålet.
Men sandheden er jo den, at vi, som jeg har sagt et par gange, skal gøre det endnu mere attraktivt for danske kontanthjælpsmodtagere at gå fra at være på kontanthjælp og ind på arbejdsmarkedet.
Der skal simpelt hen være mere i lønningsposen, hvis man tager et job og derved bliver i stand til at arbejde.
Det er den ene del: Guleroden skal være større.
Men så har vi jo også sammen med Dansk Folkeparti stået bag et kontanthjælpsloft, en 225-timersregel, som jo også nu for alvor begynder at få en betydning.
Jeg noterer mig, at antallet af kontanthjælpsmodtagere er faldet med 4.000.
Jeg ser jo også, at antallet af småjobs har været stigende.
Så nu kommer der en tilskyndelse til, at vi i endnu højere grad sørger for at sikre, at man nu også bliver en del af det danske arbejdsmarked.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-01-18:
Nu bliver jeg lige hylet lidt ud af den ved at se en ny på formandsstolen.
Altså, for lige at vende tilbage til det bureaukrati, som ministeren frygtede før
: Hvis det handler om, at man som arbejdsgiver skal dokumentere, at man har lavet et opslag i en dansk avis, og at man har kontaktet de danske jobcentre, før man ansætter eksempelvis østeuropæisk arbejdskraft, vil ministeren så anse det for et uoverstigeligt bureaukratisk problem?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-01-18:
Jamen altså, jeg vil slet ikke begynde på noget med, at virksomheder skal snakke med jobcentrene.
Nu rekrutterer virksomheder jo altså andre steder fra end jobcentrene; det tror jeg også hr. Claus Kvist Hansen er klar over.
Jobcentrene er jo ikke den eneste rekrutteringsmulighed – langt de fleste virksomheder rekrutterer på helt andre måder.
Men vi kan jo bare konstatere, at der er en meget, meget stor forskel – hvilket jeg også har nævnt flere gange i dag – mellem jobcentrene.
Så der, hvor vi måske kunne starte med at kaste vores energi hen, er jo til det, som Bent Bøgsted også var optaget af, nemlig at sikre, at jobcentrene bliver bedre til at hjælpe f.eks. vores kontanthjælpsmodtagere ind på arbejdsmarkedet.
Der må man bare sige, at der en himmelvid forskel mellem jobcentrene, og det er jo slet ikke acceptabelt.
Så det er der, jeg starter med at tage fat.
Og så vil jeg slet ikke bevæge mig ind på den model, at man kun kan få lov til at ansætte folk fra andre EU-lande, hvis man først laver et eller andet opslag i et jobcenter.
Den tankegang er for mig at se en helt forkert vej at gå, som jeg er dybt uenig i.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-01-18:
Vil ministeren støtte det østrigske forslag om, at et EU-medlemsland må prioritere egne arbejdsløse statsborgere frem for andre EU-borgere, og kun såfremt der ikke er egnede arbejdsløse statsborgere til at varetage jobbet, kan arbejdskraft fra andre EU-medlemslande hyres?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til følgende links: http://www.bbc.com/news/world-europe-38591640, og http://www.dw.com/en/austria-to-propose-plans-for-businesses-to-hire-local-workers-ahead-of-other-eu-citizens/a-37102115.
Anders Samuelsen (LA), 2017-01-18:
Jeg vil love fra den her stol, at jeg vil holde øje med, hvad der foregår i fremtiden.
Det er sådan set nu, jeg har sat mig i stolen, og jeg vil fra den stol, hvor jeg nu sidder, og på danskernes vegne forsøge at følge op på det, der foregår, og se, om Kommissionen lever op til det, som Kommissionen også selv siger, og som den faktisk har vist her inden for de senere år.
Og måske er det en lidt modsat trend af, hvad spørgeren tilsyneladende ønsker, nemlig at man blander sig mindre.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-01-18:
Vil udenrigsministeren redegøre for sine udtalelser til TV 2 om, at EU ikke skal lovgive om arbejdsmiljø, herunder hvilke dele af den nuværende europæiske arbejdsmiljølovgivning der skal rulles tilbage?
Skriftlig begrundelse Der henvises til TV2.dk: »Samuelsen varsler: Vi kommer til at se en ny europapolitik for Danmark«.
Mange tak.
Vil udenrigsministeren redegøre for sine udtalelser til TV 2 om, at EU ikke skal lovgive om arbejdsmiljø, herunder hvilke dele af den nuværende europæiske arbejdsmiljølovgivning der skal rulles tilbage?
Anders Samuelsen (LA), 2017-01-18:
Det, jeg ønsker, er et stærkt, slankt og effektivt EU, et EU, der gør virksomheder og forbrugere rigere og friere, et EU, som kun blander sig dér, hvor det er nødvendigt.
For mange politikområder er EU en nødvendighed og faktisk en optimal løsning, særlig for et lille, åbent land som Danmark.
Det har jeg heller aldrig lagt skjul på.
Men det er ikke det samme, som at man ikke kan kritisere, når EU går for vidt, eller hvis de er på vej til at gå for vidt.
EU må ikke få så mange bureaukratiske knopskydninger, at det ikke længere er til at se, at samarbejdet leverer konkrete resultater og reel merværdi.
Fokus skal være på at finde fælles løsninger på de helt store udfordringer, vi står over for: migration, sikkerhed, økonomi og forsvaret for vores frihed.
EU skal med den nuværende Kommissions egne ord altså være stor på det store og lille på de små ting.
Det mener jeg er en helt rigtig dagsorden, og det vil jeg holde Kommissionen op på rent faktisk også sker.
Jeg har brugt arbejdsmiljøet som eksempel på et område, hvor jeg tidligere har oplevet, at EU var ved at gå for vidt.
Da jeg sad i Europa-Parlamentet, brugte vi en del tid på at drøfte, hvorvidt et forslag om arbejdsmiljø skulle omfatte bestemmelser om solcreme.
Og jeg må bare sige, at der synes jeg at EU brugte sine kræfter på det forkerte.
Her er vi langt ude over det, der er vigtigt at regulere på EU-niveau, og derfor bør sådan et forslag aldrig have noget liv, og det vil jeg gøre mit til ikke sker igen.
Der er mange vigtigere ting at tage sig af for EU.
EU skal ikke detailregulere, medmindre det er helt nødvendigt for at få det indre marked til at fungere.
Beslutningerne skal træffes så tæt på borgerne som muligt, og EU skal fokusere på de store udfordringer, de enkelte lande ikke selv kan løse.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-01-18:
Mange tak for det.
Det er jo en masse fine ord, og det er det sådan set også fra Kommissionens side, når den siger, at man skal gøre mere, hvor det giver mening, og gøre mindre, hvor det ikke giver mening.
Grunden til, at jeg har stillet det her spørgsmål, er jo selvfølgelig, at jeg med stor bekymring læste de udtalelser af udenrigsministeren om, at lige præcis arbejdsmiljølovgivningen skulle man ikke længere bruge kræfter på.
Man kan jo sagtens mene, at det er ligegyldigt at beskæftige sig med regler for eksempelvis brugen af solcreme, men det har jo den mening, at de lønmodtagere, som bliver sat til at plukke tomater i Spanien eller druer nede i Sydfrankrig, skal beskyttes mod at få hudkræft som en del af deres arbejde.
Men jeg skal bare forstå det, for vi prøver alle sammen at skyde os ind på, at man vil have en revideret EU-politik – det står jo som en del af det nye regeringsgrundlag.
Vi ved endnu ikke, hvad den præcis går ud på, så det prøver vi jo at skyde os ind på.
Det her var så en god anledning til at snakke lidt om arbejdsmiljø.
Skal jeg forstå det sådan, at man bare har brugt eksemplet med solcreme, og at regeringen og udenrigsministeren ikke mener, at der skal tages noget opgør med den europæiske arbejdsmiljølovgivning – eller hvordan skal udtalelserne forstås?
Nu er det jo ikke mig, der er i spørgetiden, men ikke desto mindre vil jeg gerne svare.
Jeg mener grundlæggende, det er vigtigt, at EU tager sig af at regulere arbejdsmiljøbestemmelser, hvor det kan være nødvendigt.
Og jeg synes ikke, at det er interessant, om det er den ene eller den anden instans, der regulerer forhold omkring solcreme.
Jeg synes, at det var et interessant eksempel, udenrigsministeren kom med, fordi det jo viser, at man ikke interesserer sig for lige præcis de tomatplukkere eller drueplukkere, der kunne være udsat for at få hudkræft.
Det, der er mit spørgsmål, er, om der er andre dele af EU's arbejdsmiljølovgivning, som udenrigsministeren og regeringen vil lægge op til at tage et opgør med, ud over solcreme.
Anders Samuelsen (LA), 2017-01-18:
Det er jo ganske enkelt noget vrøvl.
Betyder det, at man kun kerer sig om arbejdstagernes rettigheder, hvis man går ind for, at alt skal besluttes i Bruxelles?
Er det den diskussion, vi skal have?
Det synes jeg er en absurd diskussion.
Jeg vil egentlig gerne svare, men først bliver jeg næsten nødt til at få en afklaring.
Altså, mener spørgeren, at det er helt afgørende nødvendigt, at det er Bruxelles, der tager sig af lovgivning om solcreme, eller mener spørgeren som jeg, at det kan man nok godt selv finde ud af i Italien?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-01-18:
Tak for også dette spørgsmål.
Politiets tilstedeværelse i området har generelt ført til et stort antal sager, og det pres, som politiet har lagt på banderne, har resulteret i flere fængslinger af personer med tilknytning til bandemiljøet.
Det er helt afgørende at skabe tryghed i området, det skal vi gøre alle steder i Danmark og også dér.
Konkret i forhold til videoovervågningen er det selvfølgelig helt og aldeles uacceptabelt, at de kameraer, der er sat op for at skabe tryghed i Vollsmose, bliver udsat for hærværk af personer med banderelationer.
Politiet er i tæt dialog med boligselskaberne og kommunen om problemerne i Bøgeparken.
I den forbindelse drøftes det også, hvilke tiltag der kan tages for at forhindre, at kameraerne udsættes for hærværk.
Som spørgeren ved, arbejder vi i øjeblikket i Justitsministeriet på højtryk med en ny rocker- og bandepakke, og mit mål er, at vi kommer hele vejen rundt om de problemstillinger, som knytter sig til rocker- og bandemiljøet, så vi får sat rockere og bandemedlemmer under maksimalt pres.
Magnus Heunicke (S), 2017-01-18:
Hvad er ministerens holdning til, at hans partifælle, folketingsmedlem Rasmus Jarlov, fortsat benytter sig af kørsel via selskabet Uber og tilmed reklamerer med det på sociale medier, når Uberchaufførerne risikerer bødestraf for piratkørsel som følge af dommen i Københavns Byret, der senere er stadfæstet af Østre Landsret, og når anklagemyndigheden, der er underlagt justitsministeren, har rejst tiltale mod selskabet Uber for medvirken til den ulovlige taxikørsel?
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at hans partifælle, folketingsmedlem Rasmus Jarlov, fortsat benytter sig af kørsel via selskabet Uber og tilmed reklamerer med det på sociale medier, når Uberchaufførerne risikerer bødestraf for piratkørsel som følge af dommen i Københavns Byret, der senere er stadfæstet af Østre Landsret, og når anklagemyndigheden, der er underlagt justitsministeren, har rejst tiltale mod selskabet Uber for medvirken til den ulovlige taxikørsel?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-01-18:
Det håber jeg absolut vi kan, altså at vi kan finde frem til nogle gode, varige løsninger for Kriminalforsorgen, for det er der virkelig brug for, hvis man spørger os.
Jeg vil egentlig gå tilbage til starten af ministerens besvarelse, der jo handlede om strengere straffe for de mennesker, der puttes i fængsel.
Det er jeg sådan set enig i, og det taler vi jo rigtig meget om.
Jeg håber også, at vi kan gøre noget på det område.
Der er ingen tvivl om, at der har man været utrolig hårdt presset, særlig igennem de senere år, hvor der har været flere overfald, mere vold og pres på fængselspersonalet.
Samtidig med det står vi og mangler et større antal fængselsbetjente.
Kriminalforsorgen selv siger 70-80 fængselsbetjente, og det var også det antal, ministeren fastholdt på et samråd her i formiddag.
Og jeg vil egentlig spørge lidt mere ind til det antal fængselsbetjente, man siger man mangler.
Og vi ved jo, at noget af det, der er afgørende for, at man kan få det til at fungere i fængslerne, er, at der er ansatte nok til de opgaver, der er.
Så jeg vil tillade mig at sætte spørgsmålstegn ved, om der rent faktisk kun mangler de 70-80 fængselsbetjente, som Kriminalforsorgen oplyser der mangler.
Derfor vil jeg høre ministeren, om regeringen ikke kan se, at der med de love, der er vedtaget, og den forråelse, der er blandt de indsatte, er behov for et større antal fængselsbetjente på sigt, hvis vi skal genskabe de ordentlige arbejdsvilkår, der skal være for vores fængselspersonale.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-01-18:
Det var flere spørgsmål, og jeg har 30 sekunder, men jeg vil gøre, hvad jeg kan, for at svare så tydeligt som muligt.
Det er klart, at kriminaliteten er faldende, og man har fundet andre måder at straffe på.
Så dem, der er tilbage i fængslerne, er de mere hårdkogte typer.
Det ser vi i hvert fald mere og mere, og det lægger selvfølgelig et pres på personalet.
Der skal vi da have en diskussion om, hvordan man sektionerer bedre, og hvordan man kan give betjentene nogle bedre arbejdsforhold, og hvilket antal betjente der så er brug for.
Det vil nok være at gå for vidt at gå dybt ned i det, for det vil kræve nogle undersøgelser af, hvad der foregår i dag.
Og nu er min tid allerede gået.
Jeg kan ellers godt svare på meget mere af de spørgsmål, spørgeren stillede.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-01-18:
Tak for det.
Jeg vil tage fat i en artikel, der faktisk er ganske ny, og som handler om julegaver.
Den var noget overraskende for mig.
Det handlede om julegaver til de indsatte i et fængsel i Østjylland.
De ansatte fik desværre ingenting, men fangerne fik, og der tænker jeg – nu er det bare et enkeltstående tilfælde, det skal siges – at det måske er sigende for det system, som både ministeren og jeg arbejder med, at vi tænker alt for meget på de indsatte, på de kriminelle, og så glemmer vi i virkeligheden dem, vi selv har forpligtelsen over for, nemlig de ansatte.
Synes ministeren, at det er udtryk for et generelt billede, at vi for ofte glemmer vores fængselsbetjente og betænker de indsatte, de kriminelle?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-01-18:
Altså, min holdning er klar: Jeg er på strammerlinjen, hvad det her angår.
Det vil jeg bare lige sige, altså at det er de ansatte, der skal bestemme, og ikke de indsatte.
Til det eksempel med julegaverne vil jeg sige, at da jeg så det i går aftes i en avis, var jeg også ved både at få åndenød og besvime og slå hovedet i bordet, for jeg tænkte: Det kan simpelt hen ikke passe.
Er det virkelig rigtigt, at man kan få at vide, at de ansatte da en gang imellem har fået en erkendtlighed i form af en marcipangris eller en bog med vittigheder?
Jeg troede ikke mine egne øjne, da jeg læste det.
Jeg er helt enig i, at den holdning – for det handler jo ikke bare om den her sag – skal vi arbejde med, når vi skal lave et nyt forlig om Kriminalforsorgen.
Jeg tror, det er tid til at spørge sig selv, under hvilke vilkår det er, vi driver fængsler i Danmark.
Det er ikke synd for de indsatte, men det er synd for de ansatte, hvis vi ikke behandler dem ordentligt.