runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christoffer Aagaard Melson (V), 2026-01-22:
Tak til ordføreren for talen.
Som jeg kan høre det, er vi stort set enige.
Ordføreren får nævnt, at I præsenterer en løsning her, så det er bare lige et spørgsmål til, hvad det er for en løsning.
I foreslår, at vi afskaffer det her med kredsmandaternes endelighed, men jeg synes ikke, at I foreslår en løsning i stedet for, f.eks. i forhold til hvad det så er for et kredsmandat, der skal ryge, hvis det her sker igen.
Er det så det billigste, som ministeren siger måske er den oplagte løsning, og som jo så altid vil være Bornholm?
Eller hvad er det for en løsning, i foreslår?
Hvad er det, I foreslår at der skal sættes i stedet?
Eller var det noget, jeg misforstod?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2026-01-22:
Jeg tror faktisk, jeg er enig.
Det er bare sådan, at når noget står i et beslutningsforslag, tror jeg, at man rent principielt er nødt til at læse det lidt bogstaveligt, altså når der står, det skal være inden næste folketingsvalg, og der så heller ikke står, hvad der skal sættes istedet.
Jeg tror også, der vil blive utilfredshed, hvis ministeren for måske at kunne nå et eller andet inden et folketingsvalg, så bare kommer med hendes eget forslag til, hvad der skal sættes i stedet for, hvilket også kan have nogle ulemper.
Det er ret centralt for vores demokrati, at der er opbakning til det, så det ikke bare bliver set som et regeringsdrevet projekt, hvad der så bliver sat i stedet for.
Der tror jeg, det er vigtigt, at vi tager os tid til at blive enige, så det er noget, der også står over for tidens tand.
Mette Thiesen (DF), 2026-01-22:
Jeg er fuldstændig enig, og ordføreren har jo ret i, at Venstre i dag desværre er blevet fragmenteret ud i flere partier, så jeg kan jo godt forstå ordføreren, og det var sådan set også derfor, det ramte, fordi Venstre hvert fald ikke er så stort, som Venstre har været tidligere.
Jeg er sådan set også enig i forhold til hele bornholmerdiskussionen osv.
Jeg ser ikke bare nogen diskrepans imellem at kunne stemme for det her beslutningsforslag og så sige, at vi har en ambition om, at det sker inden et valg.
Men det er der jo ingen, der kan love, for ingen ved det.
Vi har ikke faste valgperioder i Danmark, og derfor kan man selvfølgelig ikke vide det.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2026-01-22:
Men principielt mener vi jo, at det er vigtigt, at folketingsvalg afspejler befolkningens vilje, og her kunne vi se, at det endte med 90 røde mandater, altså hvis ordføreren også kan samle Folketinget lidt i, hvem der går til valg sammen, kan man sige, i stedet for 89 den anden vej.
Det tænker vi især, fordi der er udsigt til, at det kan ske igen, og måske også betyde endnu flere mandater, og det skal vi have kigget på.
Det er svært at spå om fremtiden, og Venstre har været store og været små igennem tiderne.
Man kan jo ikke afvise, at det også altid spiller en lille smule ind; så ædle er politikere jo heller ikke.
Men vi siger bare klart, at vi synes, at den her problematik er noget, vi skal have kigget på, og at det skal laves om, og ikke kun, fordi vi selv er blevet ramt af det, men rent principielt, fordi vi synes, at det her rejser nogle problematikker, der er værd at kigge på.
For os er geografisk repræsentation også vigtigt, og derfor er lige den der bornholmerdiskussion noget, vi i hvert fald har behov for at kigge nærmere på.
For vi synes, det er et problem, hvis det parti, der får de fleste stemmer på Bornholm, ender med ikke at få mandat i Folketinget.
Jeg synes i hvert fald, det er noget, vi så skal tage stilling til med åbne øjne, hvis det er den vej, vi går ned af.
Mette Thiesen (DF), 2026-01-22:
Tusind tak.
Grunden til, at jeg trykkede mig ind, hvad jeg egentlig ikke havde tænkt mig, er, at ordføreren siger noget med partier.
Det er det, kritikken er gået på, og det er jo derfor, det er så vigtigt.
Det var bare en lille rettelse, og ellers er jeg sådan set enig i det, ordføreren siger.
Men det er altså de store partier, som den her lov favoriserer og ikke de små, ud fra hvad jeg i hvert fald har kunnet læse mig frem til.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2026-01-22:
Altså, som jeg forstår ministeren, og som også er vores ambition, kommer det her arbejde til at gå så hurtigt, som det er muligt, i forhold til at der også skal tages hensyn til, at det skal være en inddragende proces af Folketinget.
Der er en ny lovbehandling, der skal gennemføres, og der er noget, der handler om muligheden for at indføre nye it-systemer osv., når vi bliver enige om en model.
Så det er så hurtigt som muligt.
Men jeg kan også godt se, når jeg kigger på kalenderen, med den tid, det plejer at tage i forhold til bare at lave en lovbehandling herinde, at så synes jeg, det er svært i hvert fald at love, at det sker inden næste folketingsvalg.
Vi synes jo, der skal kigges på det her, og derfor synes vi også, det optimale vil være, at det er sket inden det næste folketingsvalg, men ja, jeg ved nok ikke bedre end ordføreren, om vi når det.
Så det er derfor, vi bliver nødt til lige at lægge det lille forbehold ind, at man ikke kan love, at det kommer til at ske inden næste folketingsvalg, men vi kan i hvert fald love, at vi som parti vil være med til at kigge på det, fordi vi synes, det, der skete sidst, er uhensigtsmæssigt.
Det er især uhensigtsmæssigt, hvis det kan forskyde endnu flere mandater, som der måske også er en risiko for det kan gøre i fremtiden.
Så vi er fuldstændig enige i, at vi skal have lavet det om, men vi skal altså også bare lige blive enige om hvordan.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-22:
Vi siger jo, at Folketinget sagtens kunne sige ja til det her forslag, altså ønsket om at få det gjort inden et folketingsvalg, nemlig at få lavet den løsning, der ophæver kredsmandaternes endelighed.
Så er det klart, at der jo på baggrund af et beslutningsforslag, som vedtages i Folketinget, skal laves et lovforslag, hvis det skal have virkning for det kommende folketingsvalg; så skal der laves et lovforslag, der præcis tager stilling til alle detaljer omkring det, man har gjort i form af beslutningsforslaget.
Så det er jo egentlig teknik herfra.
Claus Jørgensen (SF), 2026-01-22:
Tak for ordet, formand.
I Danmark er vi jo stolte af vores demokrati – og med rette.
I 1849, altså for 177 år siden, fik vi danskere vores første grundlov, som gav os stemmeret, eller det vil sige, at 15 pct. af danskerne fik stemmeret.
Og sådan var det i mange år, så reelt demokrati kan vi nok ikke bryste os af i så lang tid, men med de efterfølgende ændringer i grundloven fik Danmark i 1953 universel stemmeret for alle voksne danskere, altså hvis du var fyldt 23 år.
Så først i 1978 fik danskere, der var fyldt 18 år, stemmeret ved valg.
Så i 48 år har vi altså haft universel stemmeret for alle myndige danskere, og vi er gode til at bruge vores ret.
Valgdeltagelsen i Danmark er høj, når vi sammenligner os med andre lande.
Demokratiet har det godt i Danmark.
Hvordan stemmerne så veksles til mandater til partierne, er det, vi skal forholde os til i dag.
Forslagsstillerne har jo fremhævet de udfordringer, vi har med den måde, vi gør det på i dag.
Det er en metode, der gennem årene har ændret sig lidt frem og tilbage.
Men den nuværende metode kritiseres for, at de mindre partier forfordeles, og at de store partier dermed bliver favoriseret.
Det seneste eksempel er jo allerede blevet nævnt heroppe fra talerstolen, nemlig at Socialdemokratiet fik et ekstra mandat – helt lovligt – mere end deres stemmer faktisk berettigede til.
Den nuværende metode har det altså med at favorisere de store partier.
Udregningsmetoden i den d'Hondtske metode ligger til grund for, at mandaterne er komplicerede.
Men som det også er blevet nævnt heroppefra, havde vi jo et ekspertmøde i Indenrigsudvalget i sidste uge, og her fremførte eksperterne, at mandatfordelingen kan gøres mere fair.
Og det er det, som forslagsstillerne med dette beslutningsforslag jo lægger op til at regeringen skal gøre.
Det er jo ikke en ny diskussion.
Der kom noget diskussion efter sidste valg, der kom noget diskussion i efteråret, men allerede tilbage i 2020-21-samlingen fremsatte SF et forslag, der meget lignede det her forslag, og vores holdning er stadig, at vi skal sikre, at vi ikke har et valgsystem, der favoriserer de store partier.
Så SF bakker op om beslutningsforslaget, så vi kan sikre, at vores demokrati fortsat er indrettet på en måde, så stemmerne afspejles i mandaterne uden at favorisere de store partier.
Ifølge eksperterne kan vi løse den her nuværende udfordring relativt hurtigt og forhåbentlig inden næste folketingsvalg, hvis ellers regeringen vil trække i arbejdstøjet med det samme.
Jeg hører jo, at regeringen gerne vil trække i arbejdstøjet, og man kan jo sige, at hvis valget først kommer til den 31. oktober næste folketingsår, så er der jo sådan set relativt god tid til at komme til bunds i det her.
Eksperterne har også sagt, at de bakker hurtigt op og gerne vil være med.
Så vi skal jo stadig sikre, at vi har det her gode demokrati, og vi skal derfor have ændret de her regler.
Så SF bakker op om forslaget.
Og jeg skulle hilse fra Enhedslisten og sige, at det gør de også.
Tak for ordet.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2026-01-22:
Som jeg har forstået det, løser det ikke problemstillingen, hvis vi nøjes med at gå over til Sainte-Laguë-metoden; så vil vi stadig løbe ind i problemstillingen.
Så det tror jeg ikke er en løsning, som de eksperter ville anbefale.
Som jeg forstod det møde og det, de anbefalede, var jo netop, at man nedsatte en arbejdsgruppe til hurtigt at prøve at foreslå nogle forskellige løsningsmodeller.
For det er komplekst, og det er svært, og der er nogle politiske afvejninger i det.
Så kunne ordføreren måske være interesseret i at kigge på at lande en beretning, hvor vi så blev enige om rent faktisk at følge det råd, som den ekspert, der var inde at snakke med os, kom med, nemlig at bede nogle om hurtigst muligt at komme med de forslag, så vi kan lave de afvejninger politisk i fællesskab?
Claus Jørgensen (SF), 2026-01-22:
Jeg har ikke et konkret forslag, for som der også er blevet sagt heroppe fra talerstolen allerede, skal vi jo ligesom have set på fordele og ulemper.
Men i forhold til den høring, der var i Indenrigsudvalget, kunne man jo igen kigge på den her Sainte-Laguë-metode, som jo i hvert fald ikke favoriserer på samme måde som den måde, vi gør det på i dag.
Så er det jo klart, at vi skal kigge på, hvor vi skal skære for at få det til at passe perfekt, i forhold til at det ikke favoriserer nogen partier mere end andre.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2026-01-22:
Tak for talen.
Som jeg er informeret, handlede det forslag, SF havde i sidste periode, ikke om den her problematik med kredsmandaternes endelighed, men det kan være, at jeg har misforstået noget der.
Så bare for at blive klogere: Hvad er så SF's forslag til, hvad der bliver sat i stedet?
Er det ikke ved at stå ved ansvaret?
Altså, vi skal jo kunne afholde valg i Danmark, så at fjerne det, vi har i dag, inden man selv er kommet med et bud på, hvad der skal sættes i stedet for, er det ikke en noget speciel fremgangsmåde?
Eller har SF et forslag til, hvad der så skal sættes i stedet for?
Så kunne jeg meget godt tænke mig at høre det.
Claus Jørgensen (SF), 2026-01-22:
Jeg er igen enig, og vi håber da bare, at vi kommer i arbejdstøjet, sådan at vi kan nå det inden næste valg.
Mette Thiesen (DF), 2026-01-22:
Jeg er meget enig.
Og det er der jo sådan set også her.
Det handler jo grundlæggende set om, om man virkelig ønsker det her, og hvis man virkelig ønsker det, mon ikke man så også kunne klare det inden et valg?
Så bare tak for at bekræfte det fra ordførerens side og for en god tale.
Claus Jørgensen (SF), 2026-01-22:
Jo, det er vi fuldstændig enige i, og den her proces, som regeringen lægger op til, kunne man sagtens tage sideløbende.
Vi kan jo godt allerede have diskussionerne i udvalget, og når forslaget kommer fra regeringen, kan vi også have diskussionerne igen.
Så i vores optik kan vi sagtens nå det her f.eks. inden sommerferien.
Mette Thiesen (DF), 2026-01-22:
Så tak for det til en meget velforberedt ordfører.
Jeg kan faktisk godt huske det forslag, som SF fremsatte i forhold til det her.
Der bliver bl.a. fra Venstres ordfører sagt det her med, hvad man så ville stille i stedet.
Det er jo ikke os som Folketing, der skal komme med bud på det.
Der er masser af eksperter, der har budt ind.
Man udtalte sig allerede i august i sommer.
Jeg tror, at artiklen var fra 3. eller 5. august, hvor man allerede der sagde, at det skal ændres.
Man har også haft mulighed for at trække på nogle virkelig dygtige eksperter, så det burde jo ikke være noget problem at sige: Ja, vi vil godt stemme for det her forslag.
Er ordføreren ikke enig i, at det her burde man fra regeringens side jo bare kunne stemme for?
Det er måske et lille smule ledende spørgsmål.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-22:
Tak for det, og tak for talen fra Venstres ordfører, hvori jeg fornemmer, der er et ønske om at få kigget på de her ting, og det synes vi da er rigtig godt, altså hvis det er tilfældet, at der kan komme en løsning, som alle vil være tilfredse med.
Ordføreren sagde, at vi er sådan sidst i valgperioden, og det kan man jo dårligt være uenig i, men er det et udtryk for, at man ikke har en ambition om at få det lavet færdigt inden førstkommende folketingsvalg, eller er det et udtryk for, at så skal vi skynde os lidt?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2026-01-22:
Tak for ordet.
I et demokrati skal vi til enhver tid sikre, at reglerne for valg af den parlamentariske sammensætning er i orden, og her er princippet om proportionalitet selvfølgelig meget centralt.
Det er et spørgsmål om geografisk repræsentation, også for os i Venstre.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at forslagsstillerne bag beslutningsforslaget tager den debat op i dag.
Vi har jo så alle sammen et ansvar for, at det sker lidt sent i valgperioden, i forhold til at være sikre på at kunne nå det inden et valg, som der står i beslutningsforslaget.
Derfor synes jeg også, at det kunne være rigtig godt, hvis vi kunne lande en fælles beretning, hvor vi sikrer, at vi får den rigtige proces, hvor vi skynder os, men vi ikke skynder os mere, end at vi også får en proces, hvor vi i enighed er sikre på, at det, vi får sat i stedet for, rent faktisk er godt.
Nu var jeg jo også til den tekniske briefing den anden dag, og noget af det, som jeg forstår gjorde, at vi fik det her udslag ved sidste valg, var, at ét parti endte med at være mere end dobbelt så stort som det næststørste parti, og den situation – man ved jo aldrig, hvad der sker i politik – ser i meningsmålingerne ikke ud til at være til stede lige nu. Men derfor skal man selvfølgelig aldrig sige aldrig, i forhold til hvad der kommer til at ske.
Derfor er vi også enige i, at det er godt at få løst det her inden næste valg.
Vi kan bare ikke love det, hvilket ministeren også har givet udtryk for, fordi vi jo netop står en situation, hvor valget kan komme når som helst.
Men med de ord håber jeg, at vi i Indenrigsudvalget kan komme frem til et fælles fodslag på det her, for jeg tror egentlig, vi er enige om målet.
Det er, at vi skal sikre, at den her situation ikke opstår igen og ikke opstår endnu oftere i fremtiden, som der også er en risiko for med den måde, antallet af partier har udviklet sig på, men også at vi får en enighed om, hvordan vi gør det her på den bedst mulige måde.
Så jeg ser frem til det videre arbejde og er glad for, at der tilsyneladende er enighed hele vejen rundt.
Så skal vi bare lige blive enige om processen for, hvordan vi når i mål.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2026-01-22:
Tusind tak til ministeren for talen.
Ministeren har fuldstændig ret i, at det her er meget teknisk.
Den artikel, jeg sidder med, de mange artikler, jeg sidder med her, hvor der er et bredt flertal i Folketinget med undtagelse af Socialdemokratiet, spøjst nok, der ønsker en ændring af valgloven, er fra august 2025.
Så jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre ministeren, om det allerede var der, ministeren gik i gang med det her arbejde.
For så er det da i hvert fald lang tid siden.
I det her beslutningsforslag står der jo bare klart og tydeligt, at man skal fremsætte et lovforslag, der ophæver kredsmandaternes endelighed, og sikre en mere proportionel mandatfordeling ved folketingsvalg.
Så det er jo netop det, ministeriet skal komme med i et lovforslag.
Så jeg kan ikke se noget problem i at støtte det her forslag, når jo alle partier undtagen Socialdemokratiet har sagt, at de støtter det, og i særdeleshed inden næste valg, fordi vi jo så, hvordan den her lovgivning – den er også blevet kritiseret af mange meget, meget kompetente mennesker, professorer osv. – netop skævvrider demokratiet på den måde, den er skruet sammen på i dag.
Så det er vigtigt, at det bliver gjort inden næste valg.
Ellers får den jo lov til at skævvride igen.
Claus Jørgensen (SF), 2026-01-22:
Vi er jo helt enige i, at vi skal have kigget på det, og at vi skal finde ud af, hvordan vi kan gøre det på den bedste måde, men som jeg forstod på eksperterne, så er det muligt at gøre det relativt hurtigt.
Derfor mener vi jo stadig væk godt, at vi kan nå det inden næste valg.
Anne Paulin (S), 2026-01-22:
Tak for det, formand, og tak til partierne bag det her beslutningsforslag for at tage debatten op om vores valgsystem.
I Socialdemokratiet hilser vi diskussionen om vores valgsystem velkommen, og der pålægger os som folkevalgte naturligvis et ansvar for at sikre, at vores valgsystem er godt og robust og også kan følge med tiden, når der sker ændringer i det demokratiske landskab.
Det har i den forbindelse været påpeget i den offentlige debat såvel som med beslutningsforslaget her, at der er en risiko for, at bestemmelserne om kredsmandaternes endelighed i fremtiden vil kunne føre til flere valgresultater med uoverensstemmelse mellem antal mandater til partierne og den reelle stemmeandel.
Det skyldes ikke mindst udviklingen, hvor der er kommet flere partier til og en større del af dem vil være af en mindre størrelse rent stemmemæssigt.
I Socialdemokratiet finder vi det derfor fornuftigt, at der igangsættes det her arbejde i regi af Indenrigs- og Sundhedsministeriet om at udarbejde alternative modeller til den nuværende opgørelsesmetode, så det kan blive drøftet mellem Folketingets partier.
Her er det selvfølgelig også virkelig vigtigt at få belyst, hvad en ophævelse af kredsmandaternes endelighed potentielt ville få i forhold til geografisk repræsentativitet, som også er et vigtigt hensyn.
Vi afviser dog beslutningsforslaget, som det ligger her, da vi mener, at det er vigtigt, at der udarbejdes et ordentligt politisk beslutningsgrundlag, og det fremgår heller ikke af beslutningsforslaget, hvilke procedurer der så skal træde i stedet for reglerne om kredsmandaternes endelighed.
Det er selvfølgelig enormt vigtigt at få belyst, før der vil kunne træffes beslutninger om ændringer.
Dernæst er det også vigtigt, at ændringerne af valgsystemet kan nå at blive grundigt behandlet og testet i de relevante systemer inden et kommende folketingsvalg.
Så vi afviser beslutningsforslaget i den form, det ligger her, og vi håber i stedet, at der kan blive lavet en beretning, og ser frem til den videre diskussion med Folketingets partier.
Tak for ordet.
Sophie Løhde (V), 2026-01-22:
Tak til spørgeren.
Jeg vil lige præcisere: Jeg har ikke bedt ministeriet om at lave én alternativ model.
Jeg har bedt ministeriet om at lave flere alternative modeller, hvor de synliggør, hvad der er af fordele og ulemper ved at vælge en af de alternative modeller.
For vi kan gøre det her på forskellige måder, og jeg mener, at vi skal drøfte det på et oplyst grundlag, hvor vi vejer fordele og ulemper op imod hinanden, i forhold til hvilken ændring vi på tværs af partier og med et forhåbentlig bredt flertal så synes er mest hensigtsmæssig at tilvejebringe.
Jeg tror, at jeg i det brev, jeg har sendt over til partierne, har angivet, at det arbejde vil være færdigt her medio 2026.
Det kan man sige er sådan et lidt vidt begreb, men det er i hvert fald, før der går sommerferie i Folketinget, havde jeg nær sagt.
Det er sådan set også ud fra et hensyn til, at hvis vi skal få lavet det arbejde på et seriøst grundlag, så skal der jo både være tid til nu her, at vi får lavet arbejdet, og at vi får inddraget de fornødne valgeksperter, og så skal vi jo også nok lige bruge mere end 5 minutter på at drøfte det her sammen blandt partierne i Folketinget.
Christina Olumeko (ALT), 2026-01-22:
Tak for ordet.
Ministeren nævner i sin tale, at der, som jeg forstod det, pågår et arbejde i Indenrigs- og Sundhedsministeriet med at kigge på en alternativ løsningsmodel, hvis man afskaffer kredsmandaternes endelighed.
Sophie Løhde (V), 2026-01-22:
Ja, det er helt korrekt; det er først i oktober måned, jeg har modtaget et brev, også fra spørgerens eget parti, om, om vi skulle se på det her.
Og det er det, jeg har sagt: Det vil jeg sådan set gerne åbne en åben dør for.
Mit eget parti, Venstre – det kan Venstres ordfører jo redegøre for senere – har også sagt: Vi synes, at vi skal få set på det her og finde noget andet at sætte i stedet.
Vi skal bare lige i fællesskab finde svaret på, hvad det så er, vi vil sætte i stedet.
Hvor i landet skal vi tage det mandat fra?
Er det det stemmemæssigt billigste mandat, som jeg nævnte?
Det er jer pr. definition.
Må det godt være partiets eneste mandat i den pågældende storkreds?
Er der behov for, at vi tager, netop som jeg nævnte, nogle særlige hensyn til Bornholm?
Og hvordan påvirker det i øvrigt den samlede beregning af tillægsmandater?
For en ændring vil også flytte i måden omkring tillægsmandater, og det er vi også nødt til at tage højde for.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-22:
Undskyld, kan vi ikke gøre det lidt bedre?
Det er rigtigt, at der blev sendt noget før jul, lang tid før jul, og vi fik et brev fra ministeren i den her uge.
Det er jo fint og godt, at der nu kommer en tilbagemelding på, at der er nogle udfordringer, men kan ministeren ikke godt her i Folketingssalen i dag komme med en ambition for, hvornår ministeren tror det kan lade sig gøre?
For det er klart, at der vil sidde nogle vælgere, som skal ind at stemme på et eller andet tidspunkt i Danmark, som siger: Jamen det er da vigtigt, at de stemmer, vi afgiver, tilfalder det parti, vi stemmer på.
Det ville da være helt på månen, hvis vi stemmer på et parti, og så tilfalder stemmerne i virkeligheden et andet parti.
Tak til ministeren.
Ministeren siger, at det er godt at tænke sig om, og det kan man jo dårligt være uenig i.
Men derfra og så til at tænke sig så længe om, at vi er på den anden side af næste folketingsvalg, vil være en dårlig idé set med vores øjne i Danmarksdemokraterne, for Jørgen Elklit, professoren, og flere andre har jo påvist det uheldige, at der på grund af den indretning, som vores system har, faktisk er borgere, der har stemt på nogle partier, hvor det viser sig, at de stemmer i virkeligheden tilfalder nogle andre partier.
Det er jo ikke godt.
Derfor er det vores opfattelse, at de her ting skal løses inden næste folketingsvalg.
Jeg vil godt spørge ministeren – nu er det jo lige meldt ud, hvornår vi har frister for at aflevere forskellige forslag –
om ministeren tror, at det inden den frist, der er angivet, kan lade sig gøre at komme med et forslag om, hvordan man vil gøre det.
Som fru Mette Thiesen var inde på, har debatten jo kørt i lang tid, så der har sådan set været tid til at sætte sig ind i, hvilke modeller der kunne bruges for at løse den situation.
Sophie Løhde (V), 2026-01-22:
Tak for det, og også tak for rosen fra ordføreren.
Den skal man jo også huske at tage imod, når den bliver givet fra oppositionen i Folketinget.
Jeg konstaterer jo blot, at der i beslutningsforslaget står, at der skal være lovgivet om det her, inden der bliver afholdt folketingsvalg i Danmark.
Jeg vil til gengæld gerne sørge for, at vi får set på det her; jeg vil gerne sørge for, at vi får et ordentligt beslutningsgrundlag; jeg vil gerne sørge for at tilvejebringe forskellige modeller for, hvad vi skal sætte i stedet, når vi fjerner den paragraf.
Derfor tænker jeg også, og nu må vi jo høre de andre partiers ordførere, at der kunne være grundlag for, at vi måske også i fællesskab kunne samles omkring det her i en fælles beretning i forhold til det videre arbejde i Folketingets Indenrigsudvalg.