runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Olsen (SF), 2025-04-25:
Nu har hr. Frederik Vad flere gange også spurgt det – med en række socialdemokrater i ryggen.
Jeg synes egentlig, jeg har svaret masser af gange på det spørgsmål.
Altså, det var da i den her uge, vi behandlede et forslag om at give udsatte kvinder bedre ret til at forlade deres mand, hvis han slår dem, uden at miste deres opholdstilladelse.
Det er noget, vi i SF har kæmpet for i lang tid.
Vi var imod koranloven, vi var imod, at man fjernede fordelingen af gymnasieelever, som nu kommer til at forværre situation med parallelsamfund.
Vi har lavet udspil om imamer, vi har lavet udspil om tvangsægteskaber.
Vi har markeret os rigtig meget på det her og også fået presset regeringen til her i Folketingssalen at få lavet nogle lovændringer sammen med andre gode venstrefløjspartier.
Måler hr. Frederik Vad kun interesse i udlændingepolitikken efter, hvilke beslutningsforslag man fremsætter her i salen, eller hvordan skal jeg forstå den bemærkning, at vi ligger i ly af Socialdemokratiet?
Frederik Vad (S), 2025-04-25:
Jeg forstår godt, at Radikale Venstre og Socialdemokratiet har en velkendt uenighed på det spørgsmål.
Jeg tror, dér, hvor en af de mange tiører virkelig fald for mig, var i slutningen af november, da jeg tilbragte 3 timer ude på Københavns Universitet en aften for at diskutere nogle af de her spørgsmål med 300 muslimske studerende, der er ved at tage de længste uddannelser, man overhovedet kan i Danmark.
De talte flydende dansk, havde styr på det hele, og jeg var virkelig overrasket over, hvor lille betydning det havde haft, at man havde gået 25-30 år i et dansk uddannelsessystem.
Jeg tror slet ikke, vi er klar over, hvad vi er oppe imod dér værdimæssigt, og jeg er heller ikke selv helt sikker på, hvad vi skal gøre, men vi har virkelig nogle udfordringer dér.
Jeg tror bare, min bemærkning hang sammen med, at på nogle af de store sådan udlændingepolitiske spørgsmål, både i offentligheden og hernede i salen, har SF haft en tendens til at ligge lidt i ly af Socialdemokratiet, samtidig med at man har sagt, at man gerne vil erstatte den nuværende regering med en rød regering.
Det er så sjældent, at det er på venstrefløjens initiativ, vi diskuterer udlændingepolitik hernede; det er stort set kun på regeringens initiativ eller på Dansk Folkepartis, Liberal Alliances, Danmarksdemokraternes osv.s initiativ.
Derfor kunne jeg bare håbe, at vi kunne få et uddybende svar.
Jeg kunne selvfølgelig også have taget ti socialdemokratiske mf'er med mig, og så var jeg sluppet for stå her nu.
Men jeg synes måske, vi har brug for et svar på det spørgsmål.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-25:
Jeg vil bare lige ikke have det siddende på mig og mit parti, at vi ikke har anerkendt, at kultur spiller en rolle.
Jeg oplever faktisk, at vi i mange år har snakket meget om alle mulige integrationsprojekter, hvor man kommer ind i familien, ind i lokalsamfundene, baba og Bydelsmøder osv. osv., og så bliver vi beskyldt for at være sådan blødsødne, at vi er sådan, åh, rundkredspædagogik, en halalhippieagtig ting, for det eneste, der virkelig tæller, er hårde udlændingeregler.
Sandheden er jo nok, at det er en kombination at begge ting.
Derfor vil jeg bare ikke have det siddende på mig, at vi aldrig har taget kultur med ind i ligningen.
Jeg tror jo sådan set på, at det er en kombination er begge dele, der skal til.
Frederik Vad (S), 2025-04-25:
Jeg synes egentlig ikke, der er noget forklaringsproblem her.
Hvis man går ind og kigger på fordelingen af de statsborgerskaber, ordføreren taler om, kan man jo se, at i modsætning til dengang, Dansk Folkeparti havde ansvaret, er det primært, hvis man kigger på topfem og topti, amerikanere, briter, polakker og andre i den dur, der får statsborgerskab i dag.
Og folk fra Mellemøsten og Nordafrika er røget ret langt ned ad listen.
Det synes jeg er positivt.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-25:
Jeg ville bare gøre Socialdemokratiets ordfører opmærksom på, at det er 11.684 statsborgerskaber, som Socialdemokratiet og hr. Frederik Vad har været med til at tildele siden folketingsvalget.
Så siger hr. Frederik Vad på talerstolen, at folk, der har en ubetinget fængselsdom, er helt og aldeles udelukket fra at få statsborgerskab i dag.
Det er ikke korrekt.
Der er adskillige undtagelser i forhold til at kunne få statsborgerskab, selv om man er dømt for kriminalitet.
Det kan eksempelvis være, hvis du er nordisk statsborger; det kan være, hvis du er statsløs.
Der er adskillige konventionsundtagelser, som gør, at vi har set en perlerække af eksempler siden folketingsvalget i 2022, hvor kriminelle, selv dybt kriminelle mennesker, er blevet tildelt et dansk statsborgerskab, og hvor hr. Frederik Vad sammen med resten af Socialdemokratiet har været nede at trykke på den grønne knap.
Det er bare der, hvor vi i Dansk Folkeparti er lidt nysgerrige på, om det er i overensstemmelse med den bekymring, som hr. Frederik Vad selv ytrer over for SF.
Frederik Vad (S), 2025-04-25:
Det er meget sjældent, at jeg er optaget af det, men det er, fordi det er så sjældent, vi diskuterer det her med venstrefløjen på deres initiativ.
Det er derfor, jeg har taget ordet til anden runde, og derfor håber jeg også at få et svar fra SF på det her spørgsmål.
Jeg synes, det er vigtigt, også i forhold til at kunne få en rød regering i fremtiden, hvis det er det, der er ønsket fra SF's side.
Men ordføreren har jo lavet et tweet, hvor han har lavet en eller anden udregning.
Jeg ved ikke, hvor mange det er, men ordføreren har jo selv skrevet det på Twitter her for et par timer siden, så jeg forstår ikke helt spørgsmålet.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-25:
Tak for det.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-25:
Ja, og det er et mellemværende mellem SF og Socialdemokratiet.
Men jeg kunne bare godt tænke mig alligevel at sige noget om det her med kultur.
Man kan ikke komme og sige, at fordi du har pakistanske forældre, kan du aldrig nogen sinde bliver integreret, for det kan vi jo konstant se at man godt kan.
Hver dag er der jo tusindvis af danskere med fremmede rødder eller familiebaggrund, der beviser, at det er muligt.
Det er det, vi vender os imod; det er dér, hvor det bliver deterministisk og kollektivistisk.
Mads Olsen (SF), 2025-04-25:
Jeg synes selvfølgelig, at det, vi gør her i Danmark, har en betydning for integrationen.
Det har jo stor betydning, om man vokser op i et nabolag, hvor der kun bor folk som en selv, hvor man kun går i skole med folk som en selv, hvor man vokser op i et parallelsamfund, hvor man ikke anmelder sagerne til politiet, men man klarer det i et parallelretsligt system, man vokser op i et miljø, hvor man har imamer, der kontrollerer kvinder og fastholder dem i ægteskaber, eller man måske lader dem slippe med det, hvad skal man sige, kriterie, at de så forlader retten til at se deres børn.
Jeg tror da helt bestemt, det gør en kæmpe forskel, om man vokser op i sådan et miljø, eller om man bor blandet og på tværs af etniske og sociale skel.
Ordføreren er også inde på, at der er lignende problemer i andre lande.
Ja, der er også lignende forhold i andre lande.
Man kan jo, hvis man kommer til Frankrig, også se, at de dernede har store parallelsamfund, og det er jo også et problem.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-04-25:
Tak, formand.
Jeg har bare flere gange noteret, at ordføreren taler om integration som årsagen til den overrepræsentation, der er blandt somaliere og andre udlændinge i forhold til kriminalitet osv., og det undrer mig lidt.
For når man angiver integration eller en manglende integration som årsagen, så er det jo noget, der peger på Danmark.
Når jeg rejser rundt i Europa og jeg taler med mine europæiske kollegaer, så betragter jeg det overhovedet ikke som noget isoleret dansk fænomen, at somaliere og generelt udlændinge fra muslimske lande er langt mere kriminelle end den gennemsnitlige befolkning.
Det er faktisk et fænomen i hele Europa.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig, om ordføreren kunne uddybe det der med, hvordan det kan være integrationen i Danmark, der er årsagen til, at tallene er, som de er, når tallene er enslydende i samtlige andre lande.
Frederik Vad (S), 2025-04-25:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om den tale, altså det, man gør nu, egentlig er signalet værd?
For man vil gerne sende et signal med den her tale, men man ved jo godt, at man kommer til at stemme imod det nede i Folketingssalen.
Det ved ordføreren jo godt.
Jeg har stor respekt for, at Det Konservative Folkeparti gerne vil ændre nogle love, som måske muliggør, at man kan gøre det her på sigt, men de love er jo ikke ændret.
Selv om vi havde ansat 20 ambassadører, havde vi ikke kunnet nå at ændre de love, inden det her skal tredjebehandles.
Det skal tredjebehandles inden sommer.
Så ordføreren ved jo godt, at hun kommer til at stemme imod det.
Jo, det ved ordføreren godt, for det strider imod dansk ret.
Derfor vil jeg spørge: Er det signalet til Mikkel Bjørn, der er det væsentlige her?
Eller er det signalet til Det Konservative Folkepartis vælgere?
Hvem er det, der skal tage ned, at Det Konservative Folkeparti gerne vil tage statsborgerskabet fra Fasar, selv om man lige om lidt kommer til at afvise det her?
For det kommer man til at gøre.
Det ved ordføreren også godt.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-04-25:
Jamen vi er et lov og orden-parti, så selvfølgelig overholder vi loven.
Det er så ikke ensbetydende med, som jeg også nævnte for den forrige ordfører, at vi ikke vil udfordre konventionerne.
Det synes jeg bestemt vi skal gøre, og det synes jeg ikke vi gør i nok omfang.
Derfor synes jeg også, det er ærgerligt, at regeringen har nølet på det område og der ikke er sket noget overhovedet.
Nu har man så lige her fra den 1. april ansat en deltids konventionsambassadør, og det sender jo lidt et signal om, hvor lidt man egentlig prioriterer det.
Jeg synes også, at der har været andre sager, som man måske også godt kunne have prøvet at udfordre konventionerne på.
Men det er der så åbenbart ikke opbakning til, og det må vi jo så respektere.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-25:
Men når jeg gerne vil have et svar, er det jo, fordi det er sådan lidt en skillelinje i forhold til, hvad man kan betragte som ansvarlige partier, om det er nogen, der er villige til at overholde de internationale konventioner, vi har tilsluttet os, eller om man godt vil bryde dem.
Derfor er det jo lidt afgørende at vide, om Det Konservative Folkeparti har det som en betingelse for at kunne tilslutte sig det her forslag, at det ikke strider mod de internationale konventioner, Danmark som stat har tilsluttet sig.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-04-25:
Jeg kan ikke nu komme med et konkret svar på, hvad vi gør, da vi jo ikke har fået svar på de ting, vi gerne vil have belyst nærmere.
Så vi kommer med et svar, når vi ligesom har fået svar på vores spørgsmål og det, vi gerne vil have belyst.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-25:
Tak for det.
For når fru Brigitte Klintskov Jerkel siger, at man skal have afdækket, hvorvidt det her forslag ligger inden for dansk lov og ret, så skal jeg bare være helt sikker på, at når man skal have afdækket status for det her forslag, skal det forstås sådan, at hvis det viser sig at være i strid med internationale konventioner, er Det Konservative Folkeparti imod. Hvis det er i strid med konventioner, vi nu har tilsluttet os, så vil man også afvise det her forslag.
Altså hvis det f.eks. strider mod statsborgerretskonvention, så vil Det Konservative Folkeparti også afvise det her forslag med den begrundelse.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-04-25:
Det er klart, at det er det, men det er ikke ensbetydende med, at vi ikke skal udfordre konventionerne.
Det er derfor, at vi har fremsat vores beslutningsforslag B 62 om, at vi netop ikke længere skal ratificere statsborgerretskonventionen, og også om, at vi skal træde ud af den europæiske menneskerettighedskonvention.
Og derfor synes jeg også, det er rigtig ærgerligt, at regeringen nøler på det her område.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-25:
Men så må jeg spørge Danmarks såkaldte lov og orden-parti: Indtil Folketinget har besluttet, at Danmark skal udtræde af statsborgerretskonventionen, så er det vel dansk lov og en lov, som vi er forpligtede til at overholde?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-04-25:
Vi synes jo klart, det er et problem i forhold til det her med at kunne udvise kriminelle udlændinge, altså at der er visse konventioner, som er et problem i forhold til at kunne udvise dem.
Det gælder jo bl.a. i forhold til den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 8 om retten til familieliv; det er også en af de konventioner, som vi godt kunne tænke os at træde ud af for så at træde ind igen med forbehold for retten til familieliv.
For det er nemlig en af de konventioner, der gør, at vi indimellem ikke kan udvise kriminelle udlændinge, for så bliver der sagt, at vi af hensyn til retten til familieliv ikke kan udvise de her kriminelle personer.
Det er den ene af konventionerne.
Så er det rigtigt, at statsborgerretskonventionen, altså en af dem, som vi ikke længere ønsker at vi har ratificeret.
Det er der andre af vores nabolande i Europa der heller ikke har, men som stadig væk overholder de internationale forpligtigelser.
Og det har vi selvfølgelig tænkt os at gøre.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-25:
Jeg er også sådan en lille smule mystificeret over, hvad der ligger i det her med, at det skal foregå inden for lovgivningens rammer, for så nævner ordføreren grundloven og magtens tredeling.
Vi er vel også enige om, at vi i øvrigt skal overholde den lovgivning, som er vedtaget i dette Ting?
Og det vil sige, at der jo er diverse konventioner, som man kan være imod, men indtil et flertal af Folketinget vælger at udtræde af de konventioner, så er de jo gældende ret.
Så må jeg ikke bare lige spørge fru Brigitte Klintskov Jerkel om noget.
Altså, jeg er klar over, at man ønsker at udtræde at udtræde af statsborgerretskonventionen, men så længe flertal ikke har stemt for det, anerkender man så ikke, at det også er en del af dansk lov og noget, vi skal overholde her?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-04-25:
Så forstod jeg muligvis ikke, hvad det var, ordføreren spurgte om i sit forrige spørgsmål, som jeg forsøgte at svare på.
Men det korte af det lange er i hvert fald for os, at nu er der nogle ting, vi gerne vil have opklaret i det videre lovarbejde om det her, nemlig at det ikke er grundlovsstridigt eller i strid med magtens tredeling.
Og så tager vi stilling derfra, når vi har fået svar på det.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-25:
Det her jo et lovforslag om fratagelse af en enkelt persons statsborgerskab.
Så der er jo ikke nogen domstole, der er inde over den her behandling.
Det er, ligesom når vi giver statsborgerskab her i Folketinget – nu er det bare i stedet for en fratagelse.
Det handler om at fjerne en lov, Folketinget i første omgang har vedtaget, og der kommer ikke til at være nogen domstolsvurdering af det, medmindre Fasar selvfølgelig indklager sagen for Højesteret eller lignende, og så skal de selvfølgelig tage stilling til det.
Men indtil da er det Folketingets vurdering, om man skal stemme for eller imod.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-04-25:
Vi lever i en retsstat, og det er jo domstolene, der ligesom dømmer og vurderer sager, som kommer for domstolene.
Det er jo fint, hvis Dansk Folkeparti har fået et svar, men vi har bare brug for at få afdækket nogle ting i forhold til det her, og det vil vi så gøre i det videre lovarbejde, og så tager vi stilling derfra.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-25:
Folketingets Lovsekretariat har i hvert fald givet grønt lys til, at det her forslag kan fremsættes, og de vil normalt afvise forslag, hvis de vurderes at være i strid med magtens tredeling.
Så derfor er vi i Dansk Folkeparti meget trygge, i forhold til at det her er helt inden for rammen af grundlovens § 44, som helt entydigt siger, at det er Folketinget, der giver statsborgerskaber ved lov.
Selvfølgelig er lovgivning ikke en ensporet motorvej.
Konservatives ordfører siger, at man vil bakke op, hvis det er inden for magtens tredeling og grundloven, og så taler hun om grundlæggende retsprincipper.
Der er jeg bare nysgerrig på, hvad det helt præcis er, ordføreren mener, for jeg tror, at vi har brug for i detaljer at få udspecificeret, under hvilke forudsætninger det er, at man vil stemme for det her forslag.
Mohammad Rona (M), 2025-04-25:
Jeg synes, det er ynkeligt, at vi står her og skal behandle et forslag, som aldrig nogen sinde bliver til noget, og jeg kan jo også se, at opbakningen er meget, meget minimal.
Ja, der er sager, som vi kan tage op i vores Indfødsretsudvalg, og så kan Indfødsretsudvalget i et lukket rum beslutte, om vi skal sige ja eller nej.
Det kan vi gøre, det synes jeg er en god idé, og det skal vi sådan set holde fast i.
Vi skal også lige huske på, at der altså også er nogle gange, hvor man fra ministeriets side fjerner nogle fra et lovforslag, hvis vi finder ud af, at de har begået noget kriminelt.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-04-25:
Åh, jeg synes, at spørgeren forsøger at skyde mig en masse i skoene, altså om, hvad jeg ved, og hvad jeg ikke ved.
Vi kunne være kommet meget længere i forhold til konventionerne, dvs. i forhold til at udfordre dem, hvis regeringen ikke havde nølet og det havde taget over 2 år at komme i gang med denne her ansættelsesprocedure i forhold til denne her deltidsambassadør.
Så kunne vi faktisk være kommet meget længere, og det synes jeg er rigtig ærgerligt, og jeg synes, der har været sager, man kunne have brugt på at udfordre konventionerne.
Så det synes jeg er ærgerligt, men det er så sådan, det er.
Frederik Vad (S), 2025-04-25:
Statsminister Mette Frederiksen er heldigvis ansat på fuld tid, og det er hende, der har sat sig for bordenden i forhold til den her indsats med konventionerne.
Men ordføreren ved jo godt, at det, der er dansk ret i dag, umuliggør, at man i slutningen af maj, eller hvornår det er, vi skal stemme om det her, kan stemme for det.
Vi er i slutningen af april nu.
Det her bliver vel tredjebehandlet inden for et par måneder, går jeg ud fra; jeg er stadig væk relativ ny i Folketinget.
Der er jo ikke noget, der kan nå at forandre sig i dansk ret, inden vi skal ned at stemme.
Og dansk ret umuliggør jo, at man kan stemme for det her.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-25:
Tak for det, formand.
Unge, der er født og opvokset i Danmark, har de senere år i stigende grad oplevet at få afvist deres ansøgning om dansk statsborgerskab.
Når omfanget er stigende, skyldes det ikke mindst det helt meningsløse beskæftigelseskrav, der blev indført med den seneste indfødsretsaftale fra april 2021.
Kravet om fuldtidsbeskæftigelse i en årrække spænder ben for de unge, der i stedet for at påtage sig ufaglært arbejde vælger at tage en videregående uddannelse til gavn for sig selv og ikke mindst for vores danske samfund.
De afvises, for når man er i gang med en fuldtidsuddannelse, kan man ikke samtidig have et fuldtidsjob – det siger sig selv.
Disse unge har partierne bag indfødsretsaftalen valgt at straffe.
De kan først blive danske statsborgere, når de engang har færdiggjort deres uddannelse og har haft fuldtidsbeskæftigelse i nogle år.
Ganske vist er der en mulighed for dispensation.
Sager, hvor unge ansøgere opfylder alle andre krav end beskæftigelseskravet, bliver forelagt Folketingets Indfødsretsudvalg, og de fleste af ansøgerne får heldigvis dispensation; men et stort mindretal, i perioder mere end en tredjedel, har fået afslag.
I min tid har Indfødsretsudvalget givet afslag til ingeniørstuderende, medicinstuderende, sygeplejerskestuderende og mange andre, der opfyldte alle andre krav end beskæftigelseskravet.
Beskæftigelseskravet i den nugældende indfødsretsaftale kombineret med den strenge dispensationspraksis sætter en tyk streg under behovet for at få vedtaget det beslutningsforslag, vi behandler i dag.
Den nyere historie bag forslaget om erklæringsadgang for unge, der er født og opvokset i Danmark, rækker tilbage til 2011, hvor Radikale Venstre under forhandlingerne i det berømte sorte tårn meget fornuftigt fik skrevet ind i regeringsgrundlaget for S-R-SF-regeringen, at ordningen skulle indføres.
Den socialdemokratiske ressortminister skyndte sig ganske vist langsomt, men i 2014 vedtog Folketinget omsider det lovforslag, der åbnede for erklæringsadgang.
Det afskaffede fru Inger Støjberg desværre hurtigt, da hun kom til.
Den gruppe, vi taler om nu, altså unge mennesker, der er født og opvokset her i landet, har vi en særlig forpligtelse over for.
Derfor kan jeg kun opfordre til, at man bakker op om det her beslutningsforslag, som sikrer, at de også får en lettere adgang til statsborgerskab i det land, hvor de er født og opvokset.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-25:
Nej, det er under henvisning til pakistansk lovgivning.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-25:
Jeg kan bare ikke forstå, om det er, fordi man har været inde at læse pakistansk lovgivning om indfødsret, eller om det er, fordi man forudsætter, at Pakistan har ratificeret statsløsekonventionen.
For det har Pakistan ikke.
Jeg skulle altså ikke bruge særlig lang tid på at komme ind og finde en FN-organisation, der i 2020 arbejdede for, at Pakistan skulle tiltræde statsløsekonventionen.
Derfor har jeg, når man siger, at Fasar Abrar Raja har ret til et pakistansk statsborgerskab, bare lyst til igen at spørge, om det er på baggrund af Pakistans lovgivning, som man har været inde at finde, og så vil jeg gerne have en henvisning til den, eller om det er, fordi man mener, at Pakistan er medlem af statsløsekonventionen.
Der må jeg så bare meddele, at det er Pakistan ikke.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-25:
Det er Dansk Folkepartis vurdering, at Fasar har ret til et paktistansk statsborgerskab, ligesåvel som det er vores klare formodning, at Fasar formentlig også har et andet nordisk statsborgerskab, idet han i sin tid fik statsborgerskab ved erklæring på et tidspunkt, hvor reglerne mig bekendt var indrettet på en måde, så nordiske statsborgere kunne beholde deres nordiske statsborgerskab, når de fik et dansk statsborgerskab.
Så derfor er det vores vurdering, at Fasar formentlig har ret til adskillige andre statsborgerskaber end det danske, og der derfor for de partier, der går meget op i den slags, ikke er nogen problemer ved at stemme for det her lovforslag.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-25:
Jeg undrer mig så meget over lovforslagets tekst, og nu var jeg inde på det i min egen ordførertale, for sådan som jeg forstår argumentationen, mener man, og nu læser jeg det op: Det lægges til grund, at Fasar Abrar Raja har ret til pakistansk statsborgerskab i henhold til pakistansk lov, idet hans forældre var eller stadig er pakistanske statsborgere, hvorfor det dermed lægges til grund, at han ikke ville blive statsløs uden dansk indfødsret.
Det følger af statsløsekonventionens artikel 8 ... og så fortsætter man.
Vil det sige, at den argumentation, man har, er, at Pakistan har tiltrådt statsløsekonventionen, og man derved mener, at han vil have ret til et pakistansk statsborgerskab?
Er det den argumentation, der ligger i lovforslaget?
Zenia Stampe (RV), 2025-04-25:
Man skal jo tilbage og se på forarbejderne, og jeg tror ærlig talt ikke – jeg er i hvert fald ikke stødt på det – at der har været tanker om fratagelse, altså at man har diskuteret, hvordan man griber processen om tildeling af statsborgerskab an.
Det lå jo endda i forarbejderne, at man forudsatte, at der ville komme lovgivning herom, så man altså ikke skulle stå og sagsbehandle enkeltpersoner, men et lovforslag med flere personer.
Der har jo så været en praksis om og en præcedens for, helt indtil Fremskridtspartiet kom og ændrede den, at man forholder sig til et helt lovforslag med en række navne og ikke til enkeltpersoner, hvis de i øvrigt lever op til de kriterier, som Folketinget så har defineret i diverse indfødsretscirkulærer.