runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2017-11-02:
Forslagsstillerne har foreslået, at der indføres fuld brugerbetaling for offentlige tolkeydelser for udlændinge efter 3 års ophold i Danmark.
Dansk Folkeparti har tidligere fremsat et næsten enslydende beslutningsforslag – det var i oktober måned sidste år – dog var kravet dengang, at det skulle gælde allerede efter 2 års ophold.
Lad mig lægge ud med at sige, at jeg er positiv over for at indføre brugerbetaling på tolkning i det omfang, det overhovedet giver mening.
I modsat fald skal det fortsat være muligt at bruge tolk, men så må det være rimeligt nok, at man selv betaler for det.
Det skal ikke være sådan, at der er borgere i Danmark, der læner sig op ad, at der er livslang adgang til gratis tolkning, og derfor ikke lærer dansk.
Vi er derfor ved at belyse området nærmere, og hvilke muligheder der rent faktisk er for at indføre brugerbetaling for tolkeydelser.
For det bør og skal være en topprioritet at lære det sprog, der jo hjælper en til at komme videre i beskæftigelse og også tage del i den helt almindelige danske hverdag: besøg hos lægen, samtaler i skolen, foreningslivet – ja, den helt almindelige danske hverdag.
Den 1. juli 2017 trådte en omfattende reform af hele den danskundervisning, der tilbydes, i kraft over for de nyankomne udlændinge.
Her tilskynder vi til, at uddannelsen gennemføres, så hurtigt som muligt efter at den enkelte udlænding er kommet til Danmark, og at undervisningen gøres langt mere beskæftigelsesrettet, så flere kan komme hurtigt ud og bruge og videreudvikle deres danskkundskaber på arbejdspladserne.
Jeg er som nævnt fra min stol fuldstændig enig i, at der bør indføres brugerbetaling for tolkeydelser på de områder, hvor det overhovedet giver mening, men jeg skal også være ærlig og sige, at der er områder, hvor det ikke er muligt at indføre betaling for tolkning.
Mulighederne for at indføre brugerbetaling må derfor afdækkes grundigt område for område, og det kan jeg sige vi er i gang med.
I lyset af ovenstående indstiller vi derfor fra regeringens side, at forslaget i sin nuværende form afvises, og begrundelsen er, at der både er juridiske og forvaltningsmæssige ting, der skal afdækkes, og som sagt også, at man ikke kan gennemføre et absolut krav om brugerbetaling for tolkeydelser.
Men jeg vil gerne igen understrege, at regeringen er positiv over for at se på tolkeområdet, og at der arbejdes med konkrete bud på, hvor det vil være muligt.
Jeg mener bestemt, det er rigtig godt for integrationen og også kun helt rimeligt, at man ikke kan få livslang tolkning, men at man i det omfang, man så ønsker tolkning, selv må betale efter en årrække.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-02:
Det er jo lidt et deja-vu, tror jeg man siger.
Jeg har hørt det før, for som ministeren ganske rigtigt sagde, havde vi en drøftelse for cirka et år siden, da vi fra Dansk Folkepartis side havde fremsat et forslag, der mindede meget om det her.
Der sagde ministeren også, at ministeren var positiv, og at man var i gang med at undersøge det grundigt.
Og jeg må i hvert fald rose regeringen for at være meget grundig, for nu har man undersøgt det i meget, meget lang tid.
Derfor kunne det være utrolig interessant at få at vide – for jeg ved, at der er rigtig mange danskere, som har svært ved at forstå det – hvorfor det er sådan, at man stort set kan få livslang tolkebistand i Danmark.
Så hvornår regner ministeren med at regeringen er afklaret, i forhold til hvad regeringen ønsker at indføre af brugerbetaling på tolkning?
Inger Støjberg (V), 2017-11-02:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg også undrer mig over, at man kan få livslang tolkning i Danmark.
Det undrer mig simpelt hen.
Derfor mener jeg, at det er helt nødvendigt, at vi får kigget på det her område.
Hvornår det arbejde, som vi sidder og beskæftiger os med nu, så er færdigt, vil jeg ikke, om man så må sige, lægge hovedet på blokken for her i dag, men jeg kan sige, at det er alvorligt ment.
Jeg mener, der skal ske noget på det her område.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-02:
Men hvad taler vi om, minister?
Taler vi om, at der skal gå endnu et år?
Hvor lang tid skal der gå, før ministeriet og regeringen er afklaret med sig selv og med embedsværket om, hvorvidt man kan indføre brugerbetaling for tolkning, hvor meget brugerbetaling man vil indføre, og inden for hvilke områder inden for det offentlige det skal gælde?
Altså, ministeren må kunne komme med en eller anden ramme for, hvornår man regner med at have en klar holdning, for vi kan jo ikke blive ved med at have beslutningsforslag om det i Folketingssalen, hvor vi fra Dansk Folkepartis side siger, at vi ønsker brugerbetaling for tolkning, og ministeren siger, at ministeren sådan set er principielt enig med Dansk Folkeparti, men at man bare lige skal undersøge hvordan og hvorledes – og så sker der ikke noget.
For hvis vi begge to er enige om det, er der jo et flertal.
Martin Lidegaard (RV), 2017-11-02:
Det ligger både i forlængelse af de anbefalinger, som Elreguleringsudvalget kom med, og den aftale om PSO, som vi er en del af.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-11-02:
Mange tak.
Som det er blevet sagt, tager lovforslaget her nogle styrelsesopgaver tilbage til ministeriet og styrelsen, og det synes vi i Alternativet også er den rigtige opgavefordeling, så vi støtter forslaget.
Per Husted (S), 2017-11-02:
Tak for ordet.
Med L 40 fastsætter vi, hvorledes gebyrer for myndighedsbehandling af Energistyrelsen og Energitilsynet skal foretages.
Kort fortalt sker der egentlig bare det, at der sker en omfordeling mellem virksomheder inden for elnetvirksomheder, men set fra borgernes side skulle det gerne være udgiftsneutralt, da gebyrerne hidtil er blevet betalt direkte til Energinet.dk, som så efterfølgende har sendt omkostningerne videre.
I høringssvarene er der ikke kommet noget, som kan skabe de store betænkeligheder.
Der er forslag om at have fokus på, at L 40 ikke betyder ekstra administrationsomkostninger, og det må nok vurderes, at det er i ret begrænset omfang, men vi skal selvfølgelig have fokus på det i den efterfølgende behandling.
I sagsbehandlingen kan vi også se, at der har været fokus på det, og at der er taget hensyn til det.
Høringssvarene har således ikke givet den store anledning til de store kommentarer, og ud fra det foreliggende kan vi fra Socialdemokratiet støtte op om forslaget, og vi ser frem til det videre arbejde med L 40.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-11-02:
Lovforslaget, som vi behandler i dag, indeholder en række detaljerede forslag til ændringer af de bestemmelser i en række love, hvorefter ministeren og Energitilsynet kan opkræve betaling og fastsætte regler om gebyrbetaling for myndighedsbehandling – eller sagt lidt mere mundret: Lovforslaget går ud på at fastsætte hjemmel til, at Energitilsynet kan opkræve gebyrer for sine ydelser hos selskaber, som skal have myndighedsbehandling hos dem.
Konceptet er, at Energitilsynet finansierer sin virksomhed gennem brugerbetaling, hvor virksomhederne betaler for de omkostninger, der er forbundet med behandlingen af deres sag.
Det finder vi i Dansk Folkeparti giver god mening.
Lovforslaget følger op på en tidligere lovændring, hvorefter der blev fastsat et lovfikseret beløb, der skulle opkræves.
Vi hæfter os også ved, at ordningen giver Energitilsynet albuerum til at prioritere ressourcerne til områder, hvor der er et ekstra behov hen over året.
Vi ser samtidig med tilfredshed, at virksomhederne i hver forsyningssektor ifølge lovforslaget hver især skal afholde de medfølgende omkostninger til varetagelse af myndighedsopgaverne.
Endelig ser vi med lovforslaget en udvidelse af ministerens tilsyn med Energinet, hvilket også bifaldes fra Dansk Folkepartis side.
Dansk Folkeparti kan støtte det fremsatte lovforslag.
Marianne Bredal (V), 2017-11-02:
Som de foregående ordførere har været inde på, foreslår vi med lovforslag L 40 at sikre hjemmel til, at der kan opkræves betaling til Energitilsynets drift og opgavevaretagelse samt visse opgaver i Energistyrelsen.
Hidtil har Energinet stået for både den myndighedsbehandling, der vedrører Energinet selv, og den myndighedsbehandling, der vedrører andre virksomheder såsom netvirksomheder.
Med lovforslag L 40 omfordeles finansieringen, således at virksomhederne betaler gebyrer i overensstemmelse med de ydelser, de selv modtager.
På den måde opnår vi en varig betalingsmodel, der garanterer klarhed om finansieringen af de opgaver, Energitilsynet og Energistyrelsen udfører.
På den baggrund bakker Venstre naturligvis op om L 40.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-02:
Det er jo et lille lovforslag, som flytter lidt på noget myndighedsbehandling og nogle gebyrer på energiområdet, og det kan Enhedslisten tilslutte sig.
Og Enhedslisten ser frem til, at der kommer større lovforslag, som kan være med til at have betydning for den bæredygtige omstilling og løsningen på de globale klimaproblemer.
Carsten Bach (LA), 2017-11-02:
Man kan måske godt undre sig en lillebitte smule over, at de gebyrer, som virksomhederne bliver opkrævet, ikke hidtil har været i overensstemmelse med de ydelser, de jo så engang modtager, og derfor er det bestemt også fornuftigt, at der nu bliver rettet op på den uoverensstemmelse.
Alt i alt er det jo svært at være imod, at der bliver rettet op på det, og at praksis fremover kommer i overensstemmelse med den lovhjemmel, der nu engang er, og derfor støtter Liberal Alliance selvfølgelig også forslaget.
Og jeg skal hilse fra min kollega hr. Orla Østerby fra Det Konservative Folkeparti og sige, at Det Konservative Folkeparti også støtter forslaget.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-11-02:
Som det er blevet sagt, er forslaget en ændring af reglerne for opkrævning af gebyrer til betaling for myndighedsopgaver.
Jeg er ikke energiordfører, men har taget den besked med fra hr. Christian Poll, at vi som udgangspunkt er positive over for forslaget, men at vi har nogle spørgsmål, vi vil stille i udvalgsbehandlingen, i forhold til om oliebranchen skal involveres på en tættere og hurtigere måde.
Så det forventer jeg at hr. Christian Poll bringer videre i udvalgsbehandlingen.
Martin Lidegaard (RV), 2017-11-02:
Tak, formand.
De tidligere ordførere har redegjort for forslagets indhold, og vi finder det også fornuftigt at have en afklaret og præcis og transparent gebyrpolitik på det her område og støtter derfor også lovforslaget.
Og jeg skulle hilse fra Socialistisk Folkepartis ordfører og sige, at de gør det samme.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-11-02:
Tak, formand, og tak til ordførerne for deres bemærkninger til lovforslaget.
Lovforslaget har først og fremmest til formål at sikre hjemmel til en permanent betalingsmodel for finansiering af Energitilsynets drift og opgavevaretagelse samt visse opgaver i Energistyrelsen.
Med denne betalingsmodel sikres det, at virksomhederne betaler gebyrer i overensstemmelse med de ydelser, de modtager.
Denne overensstemmelse har ikke hidtil været der, og det er vigtigt, at vi får rettet op på det.
Der er tale om opgaver, som for en stor dels vedkommende er lovbundne og direktivbelagte.
Samtidig løser Energitilsynet vigtige opgaver for sektorerne.
Det er derfor afgørende, at vi sikrer klarhed over finansieringen fremover.
Energinet vil opleve en nedgang i omkostningerne, mens distributionsselskaberne og handelsselskaberne vil blive opkrævet mere.
Lovforslaget medfører endvidere en mindre udvidelse af tilsynet med Energinet.
Udvidelsen skyldes, at Kommissionen har udstedt en række nye forordninger, som indeholder direkte pligter for Energinet.
Lovforslaget og tilhørende bekendtgørelser planlægges at træde i kraft den 1. januar 2018.
Jeg er glad for den interesse, der er udtrykt for lovforslaget her i Tinget, og jeg ser frem til den fortsatte drøftelse om lovforslagets enkelte elementer i Energi-, Forsynings- og Klimaudvalget.
Med disse bemærkninger vil jeg anmode om en velvillig behandling af lovforslaget.
Per Husted (S), 2017-11-02:
Tak til formanden for ordet.
Det overordnede formål med L 66 er at skabe den nødvendige lovgivning, så en række myndighedsopgaver kan overflyttes fra Energinet.dk til energi-, forsynings- og klimaministeren.
Opgaverne omfatter noget administration af støtte til vedvarende energi og relaterede myndighedsopgaver.
Bl.a. foreslås det, at ministeren får beføjelse til at ændre navnet fra Energinet.dk til Energinet.
Den beføjelse kan jeg se ministeren allerede har taget i anvendelse, og når vi kigger i lovnotatet, ser vi, at der konsekvent står Energinet i stedet for Energinet.dk.
Overflytningen af myndighedsopgaverne er helt i tråd med de anbefalinger, der var i Elreguleringsudvalgets rapport fra 2014, og ligeledes er det helt i tråd med beslutningen fra 2016 om afskaffelse af PSO-afgiften.
Der er indkommet en række høringssvar fra interessenter på området, og der er ikke nogen væsentlige indsigelser, men vi faldt dog over en enkelt indsigelse, som vi synes bør afklares.
Det er i høringssvaret fra Landbrug & Fødevarer, som påpeger, at modtagerne af VE-støtte ikke må opleve forringelse i sagsbehandlingen, når opgaverne flyttes, og at ingen modtagere af støtte kommer i klemme.
Det er en meget god og relevant betragtning, og vi er helt enig i den.
Jeg kan ikke forestille mig, at der er nogen, der er uenige i det.
Så ud fra det foreliggende og med den lille opfordring til, at vi i den videre behandling lige kigger på, om der kan forekomme nogle ulemper, støtter vi fra Socialdemokratiets side op om L 66, og vi ser frem til det videre arbejde med det.
Jan Rytkjær Callesen (DF), 2017-11-02:
Tak for det, hr. formand.
Lovforslaget handler om, at en række myndighedsopgaver overføres fra Energinet til Energiministeriet; i praksis placeres de i Energistyrelsen.
Dette sker, fordi det er mest naturligt, at myndighedsopgaverne hører til der og ikke som tidligere i Energinet.dk, som først og fremmest er skabt som en driftsorganisation til at drive det overordnede energinet.
Lovforslaget følger også op på Elreguleringsudvalgets anbefaling fra den 1. december 2014 om at øge den forvaltningsmæssige kvalitet i varetagelsen af Energinet.dk's myndighedsopgaver, som adskiller sig fra Energinet.dk's traditionelle kerneopgaver som transmissions- og systemoperatør.
Marianne Bredal (V), 2017-11-02:
Formålet med lovforslag nr. L 66 er at flytte opgaver vedrørende støtte til vedvarende energi fra Energinet til Energistyrelsen.
På den måde kan støtte til vedvarende energi fra PSO-afgiften blive en del af finansloven, hvilket skal ses i forlængelse af den politiske aftale om en gradvis afskaffelse af PSO-afgiften.
Derudover er det selvfølgelig også glædeligt, at Energinet på den måde får anledning til at styrke sine kerneopgaver.
Det er enormt vigtigt, at vi får udnyttet det unikke effektiviseringspotentiale, der ligger i forsyningssektoren, som understreget i regeringens forsyningsstrategi.
Lovforslaget er altså et udtryk for en ændret og mere fornuftig opgavefordeling, og derfor støtter Venstre forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-02:
Det er jo et lovforslag, der er næsten lige så kedeligt som det, vi behandlede lige for lidt siden.
Jeg har dog en enkelt ting at sige om lovforslaget, som jeg synes lidt er en uskik, fordi det her jo er spørgsmålet om at give ministeriet mere bemyndigelse, og så står det ikke præciseret klart.
Jeg synes egentlig, at i sådan nogle sager, hvor man tager noget magt og giver over til et ministerium, vil det egentlig være en fordel, at man så får det gjort helt præcist, med hensyn til hvordan ministeriet ønsker at håndhæve det.
Så jeg synes egentlig, at det ville være rart at få afklaret, om det bare er en løs plan, eller om det sådan set er Energistyrelsen, der skal overtage den her opgave.
Carsten Bach (LA), 2017-11-02:
Tak for det.
Det går jo stærkt her i Folketingssalen i dag.
Lovforslaget, L 66, som vi skyndsomt behandler nu, vil, som vi også tidligere har hørt fra de andre ordførere, flytte administrationen af PSO-støtteordningen fra Energinet til Energistyrelsen, og med udfasningen af PSO-afgiften giver det jo rigtig god mening at lade Energinet koncentrere sig om sine opgaver og lade Energistyrelsen tage sig af administrationen af støtteordningerne.
Det er ikke en helt naturlig fordeling af opgaverne at lade virksomheder som Energinet administrere en offentlig støtteordning, og derfor støtter Liberal Alliance selvfølgelig også lovforslaget her.
Ligesom ved det foregående forslag skal jeg hilse fra Det Konservative Folkepartis ordfører, hr. Orla Østerby, og sige, at Det Konservative Folkeparti også støtter forslaget.
Inger Støjberg (V), 2017-11-02:
Altså, jeg håber ikke, at vi står her om et år og diskuterer et lignende beslutningsforslag.
Det gør jeg bestemt ikke.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-02:
Men jeg vil ikke bede hr. Marcus Knuth om at gætte.
Jeg vil bare spørge, om hr. Marcus Knuth kan sige, på hvilke områder inden for det offentlige Venstre ønsker at der skal være brugerbetaling på tolkning.
Så kan det godt være, der kommer alle mulige forklaringer om, at det kan man ikke, fordi det er i strid med den ene konvention eller den anden konvention eller forvaltningsretten.
Der kan være masser af argumenter for og imod.
Men man har vel en politisk ambition om, at man på det og det område mener at der skal være brugerbetaling på tolkning.
Har Venstre et synspunkt i forhold til, om det skal være inden for sundhedsvæsenet eller inden for skoleområdet?
Marcus Knuth (V), 2017-11-02:
Jamen jeg vil sige, at inden for hvad der er hensigtsmæssigt, skal det være på så mange områder som muligt.
For hvis man bor i Danmark, skal man selvfølgelig tale dansk i det samfund, der nu omgiver en.
Så er det lidt, som om Dansk Folkeparti fremstiller det, som om der ikke er en ægte vilje her fra Venstres side.
Der vil jeg bare minde om, at jeg selv har stået her på talerstolen og argumenteret imod et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, som jeg husker det, om et forbud mod f.eks. burka.
Men fordi vi delte bekymringen, kom vi frem til det, der så sandsynligvis bliver et maskeringsforbud.
Så det kan godt være, vi er imod det her forslag, som det ligger her, men vi er jo enige i hensigten.
Og der har vi jo på andre områder vist, at så går vi den samme fælles vej, bare ikke i præcis det format, som ligger her.
Dan Jørgensen (S), 2017-11-02:
Mener ordføreren, at man kan komme i en situation, hvor man ikke kan få en tolk med til f.eks. et forældremøde i en skole?
Marcus Knuth (V), 2017-11-02:
Jamen som jeg sagde til ordføreren for Dansk Folkeparti, vil jeg ikke begynde at spekulere i, præcis hvordan en ændring på det her område kunne se ud.
Men ordføreren var jo selv inde på, at man selvfølgelig skal tage nogle hensyn, og det er også derfor, at vi ikke kan gå ind for et fuldt og absolut forbud.
Som ordføreren selv var inde på, skal man selvfølgelig tage hensyn til børn, og man skal tage hensyn til akutte lægesituationer, så man ikke bringer folks liv i fare osv.
Og det er derfor, at det ikke er så nemt at sige fuld og absolut brugerbetaling, men vi er nødt til at kigge på det her meget, meget grundigt for at komme frem til en fornuftig løsning.
Dan Jørgensen (S), 2017-11-02:
Jeg har jo den samme holdning, nemlig at det måske er fornuftigt nok at vente på analysen, før man træffer konkrete beslutninger.
Så det her er sådan set ikke et forsøg på at være polemisk eller noget andet.
Det er kun for at spore mig ind på, hvor ordføreren og ordførerens parti ligger, i forhold til hvilke hensyn det så er, vi skal tage.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at prøve på at få ordføreren til at uddybe, hvilke hensyn til f.eks. børn man skal tage.
Marcus Knuth (V), 2017-11-02:
Jamen jeg tror ikke, at jeg kommer det meget nærmere end det, jeg sagde før, altså at der er sundhedsmæssige situationer og helbredsmæssige situationer i forhold til børn.
Men jeg kan ikke stå her på nuværende tidspunkt – idet analysen og arbejdet ikke er kommet længere, end det er – og gætte mig frem til mere præcise situationer.
Pernille Bendixen (DF), 2017-11-02:
Tak for det.
Altså, har Venstre sin egen linje, eller er det bare noget, der ligger ude hos embedsmændene, og så får man en politisk holdning, når embedsmændene er kommet med et svar?
For vi har talt om det her rigtig, rigtig længe, og man kunne jo godt forestille sig, at Venstre havde sin egen politiske linje.
Så er der ting, der kan lykkes, og ting, der ikke kan lykkes, men sådan er det jo.
Det må man så få juristerne til at vurdere på.
Men det kunne bare være rigtig rart for os andre at få at vide, hvad Venstres linje egentlig er i det her.
Spørgsmålet er, om vi allerede er til grin for de danske skattekroner.
Ordføreren snakkede lidt om nogle retssikkerhedsmæssige betænkeligheder.
Kan ordføreren måske komme lidt nærmere ind på, hvad det kunne være, Venstre har af retssikkerhedsmæssige betænkeligheder?
Marcus Knuth (V), 2017-11-02:
Jeg vil nødig stå her og sige, præcis hvad Justitsministeriet har sagt.
Men når man taler om absolut brugerbetaling, dvs. på alle områder med undtagelse af retsvæsenet, så mener jeg, at Justitsministeriet har haft nogle retssikkerhedsmæssige betænkeligheder.
Men jeg kan ikke sige, præcis hvor det ligger.
Men det, jeg ved, er, at vi godt kan skærpe loven, således at man på visse områder godt kan indføre brugerbetaling, og det er selvfølgelig det, som vi gerne vil se på.
Laura Lindahl (LA), 2017-11-02:
Med det her beslutningsforslag forslås det, at vi skal indføre brugerbetaling for tolkeydelser i Danmark til folk, som har været her i mere end 3 år, og det er et forslag, som jeg har meget stor sympati for.
Når integrationen i årevis har været så fejlslagen, som det er tilfældet, skyldes det jo bl.a., at vi ikke har været gode nok til at stille krav til de indvandrere, som er kommet hertil.
Det er ikke godt nok, hvis man har været her i mange år og kun snakker gebrokkent dansk.
Der må være den forventning, at kommer man til Danmark, skal man lære dansk, og hvis man så ikke gør det alligevel, jamen så må man jo selv finansiere den tolk, som man har brug for for at kunne begå sig.
Internationale konventioner står desværre i vejen for, at man kan gennemføre det her forslag fuldstændigt.
Så derfor kan vi ikke støtte det, som det ligger, men vi vil meget gerne være med til at arbejde hen imod, at man kan gennemføre det i videst muligt omfang.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-02:
Tak for det.
Jeg vil gerne høre, om Liberal Alliance har nogle bud på, inden for hvilke områder man ønsker at der skal indføres brugerbetaling på tolkning.
Laura Lindahl (LA), 2017-11-02:
I Liberal Alliance ønsker vi at indføre brugerbetaling for tolkning i alle de henseender, vi overhovedet kan gøre det i forhold til at overholde vores internationale forpligtelser.
Der er ikke noget sted, hvor vi ville pille det ud og sige: Her synes vi det skal fredes.
Og helt personligt ville jeg sådan set også gerne være med til at kigge på, om det skulle være før de 3 år, at man selv skulle finansiere det.
Det er fint, at man har brug for en tolk – det kan jeg sådan set godt forstå, når man lige er kommet til landet – men spørgsmålet er, om det er rimeligt, at man skal have andre til at betale for det.
Så i Liberal Alliance synes vi, det sådan set er fornuftigt at kigge på det, og vi vil gerne kigge på, hvor man kan gøre det – og så mange steder som muligt.
Marcus Knuth (V), 2017-11-02:
Som jeg sagde i min ordførertale, synes vi ikke, det er fair, at der bliver betalt tolkning i det omfang, som man gør lige nu, for folk, der har boet i Danmark i rigtig, rigtig mange år, og som burde og også godt kunne lære dansk, men ikke har gjort det.
Men som sagt – som ordføreren for Socialdemokratiet også var inde på – er der jo nogle hensyn til børn og til andre.
Så vi ønsker at lande det her på en måde, hvor man både kan se sig selv i det, og hvor vi heller ikke føler, at vi bliver til grin for de danske skattekroner.
Jamen det er jo præcis det, som vi gerne ønsker at diskutere.
Det er det, vi er i gang med at kigge på, som ministeren siger.
Men indtil man har vurderet det færdigt – og netop fordi det jo er en kompleks problemstilling, men en problemstilling, vi er enige i man skal tage hånd om – vil det ikke give mening for mig at stå og gætte mig frem til, hvad det endelige resultat bliver.
Men som sagt: Vi er villige til at have en dialog om det her, og der håber vi selvfølgelig også på produktive, konstruktive input fra Dansk Folkeparti.