runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2024-01-23:
Mange tak, formand.
Jeg vil egentlig gerne starte med at kvittere for de indledende bemærkninger fra statsministeren, som indeholdt mange gode pointer både om hele miljøsagen i Randers, men også om behovet for at klimasikre Danmark i forhold til de voldsomme klimaforandringer, vi oplever i øjeblikket.
Det får mig selvfølgelig også til at tænke på, hvad vi kan gøre for at forebygge de klimaforandringer.
Der har jo været lidt virak omkring hele det klimamål, vi har i 2025, i de seneste uger.
Først havde vi klimaministeren ude med hænderne i vejret og sige, at vi nu har en god nyhed for klimaet, fordi det faktisk viser sig, at der er færre af de lavbundsjorder, der udleder metangas, end vi troede, så nu når vi vores klimamål i 2025.
Så for mig står det sådan en lille smule tåget, hvor vi ender henne med det 2025-mål.
Det gør det også af en anden grund, nemlig at da vi lavede de her aftaler med statsministerens parti, gjorde vi jo meget ud af i vores aftaletekst at tage et gennemsnit over 3 år – 2024, 2025 og 2026 – og lad os lave noget, der er handlingsorienteret og peger frem mod 2030, så vi er on track, altså så vi er på vej, og vi er sikre på, at det er varige CO 2 -reduktioner, vi får.
Der er klimaministeren jo altså af en eller anden grund endt med at gå imod klimaloven og imod Klimarådets anbefalinger og har sagt: Nej, det er kun i 2025, vi skal opfylde det her mål, og det er kun der, vi føler os forpligtet.
Alt det her tilsammen gør mig en lille smule urolig for, om vi har den klimapolitik, vi skal have, for jeg ville jo synes, at det naturlige var at sige: Ja, men det er jo varige CO 2 -reduktioner, vi går efter; vi skal selvfølgelig gå efter et gennemsnit, så det ikke er en eller anden beregningsforudsætning et sted hos nogle forskere i Aarhus, der afgør, om vi når vores klimamålet ej.
Det er også, fordi – som statsministeren også sagde i sin indledende bemærkning – det her jo ikke bare er klimapolitik nu; det er også sikkerhedspolitik.
Mette Frederiksen (S), 2024-01-23:
Jeg synes ikke, det er rigtigt at sige, at der er nogen, der ser passivt til.
Altså, også det, vi oplever lige nu, skal jo ses i sammenhæng med, at der har været stigende energipriser igennem de senere år.
Det sætter sig også i den kollektive trafik.
Så der er nogle aktuelle udfordringer, der er nogle strukturelle udfordringer, og så er der økonomi.
Så synes jeg bare også, og det er måske ikke altid det, der har været Enhedslistens styrke – der er mange andre – at man også en gang imellem er nødt til at turde tænke nyt og kreativt på det her område.
For ét er selvfølgelig prisen, men der skal være kapacitet, og der skal være tilgængelighed, for prisen kan jo ikke stå for sig selv.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-23:
Det synes jeg er udmærket, og jeg forstår godt, at statsministeren ikke kan stå og love at bruge milliarder i dag, men der er jo alligevel et eller andet prioriteringsspørgsmål i det her.
For regeringen har jo godt kunnet finde penge til f.eks. at annullere den her skatteforhøjelse for ejendomsspekulanter, altså at de også skulle betale skat, når deres ejendomme steg i værdi.
Det koster 1 mia. kr.
Man kan øjensynlig finde penge til at sænke arveskatten, altså at lave en særrabat på arveskatten for virksomhedsarvinger, f.eks. den familie, som statsministeren selv talte om indledningsvis, og som har i hvert fald medansvar for Nordic Waste-skandalen.
Mange andre steder finder den her regering penge.
Jeg har svært ved at forstå, at man bare kan se passivt til, for i al respekt er det jo det, man gør, når vores priser på tog nu stiger med 10 pct. og vi ved, at det vil have den konsekvens, at flere og flere vælger den offentlige transport fra.
Så kan statsministeren komme det lidt nærmere, hvorfor regeringen prioriterer på den her måde, og om regeringen vil være parat til at prioritere anderledes i fremtiden af hensyn til danskernes frihed?
For det er jo dybest set det, det handler om.
Mobilitet er frihed.
Mette Frederiksen (S), 2024-01-23:
Jeg kan jo af gode grunde ikke bare lige stå en tirsdag i Folketingssalen og udskrive, hvad der lyder som en milliardregning.
Men jeg synes da klart, at vi skal kigge på de udenlandske erfaringer; selvfølgelig skal vi da det.
Vores dagligdagstransport er vigtig.
Altså, det er jo forudsætningen for, at vi kan passe vores arbejde, og at børnene kan komme i skole de steder, hvor det er nødvendigt, og som jeg sagde før, er det også vigtigt for land og by og dermed noget balance.
Så regeringen indgår meget gerne i de overvejelser.
Jeg synes, det er fint, at der er afsat nogle ekstra midler på finansloven, men jeg tror bare også, man bliver nødt til at tænke nyt, ikke kun pris.
Det kan jo også være, at delebiler i en landsby kan være en del af svaret, og at vi kan kigge på, om vi har de rigtige forudsætninger for samkørsel, og alt muligt andet, som jeg ikke endnu kan gennemskue, og hvor ny teknologi måske også kan hjælpe os.
Så jeg synes, vi skal kigge flere steder hen.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-23:
Tak for det.
Det er godt, at statsministeren er optaget af og ærgerlig over de her ting, men de sker jo.
Transportministeren snakker om, at man vil nedsætte en ekspertgruppe, som så skal komme med nogle svar, men det, der er interessant her, er, at vi jo har set, at nogle lande faktisk har formået at vende den her udvikling, altså formået at få folk tilbage til den kollektive transport.
Det har fået folk til at strømme til den kollektive transport.
Det er derfor, vi fra Enhedslistens side har foreslået, at vi skulle gøre det samme i Danmark, altså indføre en danmarksbillet, som f.eks. kunne koste 399 kr. eller 400 kr., og så skulle folk kunne køre frit i hele landet.
Vi ved, at det virker, og jeg tænker, at vi jo kunne starte med at prøve det i 1 år og så se, om hr. Thomas Danielsen får ret i, at det ikke betyder noget.
Jeg tror, det vil vise sig, at det betyder rigtig meget.
Kim Aas (S), 2024-01-23:
Jamen det er jeg ked af det ikke gør for ordføreren.
Men som sagt handler det her lovforslag ikke om, at vi skal til en EU-afstemning omkring euroen.
Som det er lige nu, kan de blive misbrugt, og derfor laver vi det her lovforslag nu.
Hvis vi så skulle komme i en situation, hvor vi skal have en afstemning om euroen, må vi jo tage denne debat på det andet tidspunkt.
Rosa Lund (EL), 2024-01-23:
Tak til forslagsstillerne for at tage en meget vigtig og relevant problemstilling op.
Det er helt rigtigt, at der er behov for mere klarhed og mere tydelighed på området for servicehunde og for førerhunde, særlig af hensyn til de mennesker med handicap, der har behov for en servicehund eller for en førerhund.
Det kan f.eks. være i forhold til adgang til offentlig transport, til offentlige bygninger og til restauranter, hvor man kan tage sin servicehund med – hvilke regler gælder der så hvor?
Det kan også handle om tilskud til servicehunde som hjælpemidler.
Det bør ikke være sværere eller mere uigennemsigtigt at få tilskud, hvis man har et psykisk handicap, der betyder, at man har behov for en servicehund, end hvis man f.eks. har et synshandicap.
Der er et hav af lovgivninger på det her område, som vedrører begge slags hunde.
Men når det er sagt, synes vi i Enhedslisten ikke, at det er den rette løsning at samle alle reglerne i én lov.
Der er forskellige begrundelser for, at forhold omkring hjælpemidler og vaccinationsregler for hunde er i forskellige lovgivninger i dag.
Vores erfaring er, at det faktisk ikke gør det mere tydeligt eller nemmere for borgerne; for hvad så med servicehunde eller førerhunde, når én lovgivning om f.eks. offentlige transport ændres i forhold til alle hunde?
Erfaringen er, at det ofte bliver besværligt og sværere gennemskueligt, og det er jo egentlig det modsatte af intentionen med det her beslutningsforslag – og vi deler fuldt ud intentionen bag det her beslutningsforslag.
I stedet mener vi, at det kunne være en rigtig god idé at sikre langt mere klarhed over reglerne og måske især, hvilke regler der trumfer andre regler.
Det kunne f.eks. være, ved at der udarbejdes en vejledning specifikt omkring servicehunde.
Det vil i hvert fald være vores opfordring.
Det kunne man også gøre gennem en bekendtgørelse.
En slags sanering af reglerne for servicehunde og for førerhunde ville være virkelig brugbart.
Så tusind tak til forslagsstillerne for at tage den her vigtige debat op.
Jeg lyttede mig også til, at regeringspartierne egentlig er indstillet på at lave en beretning – det vil vi sådan set også gerne i Enhedslisten.
Det er også bare for at sige til forslagsstillerne, at hvis det her forslag bliver sendt til afstemning, vil Enhedslisten stemme imod, sådan som det ligger nu, men vi er meget indstillet på at arbejde videre med det i udvalget og lave en beretning, fordi vi som sagt ser for os, at man kunne lave en bekendtgørelse, som skaber klarhed over reglerne, særlig hvis vi kunne få et overblik over, hvilke regler der trumfer andre regler, for det er mit indtryk, at det er der, der er de største problemer i dag.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-01-23:
Jeg læser her, at der bliver taget udgangspunkt i en kvinde, der havde en træls, en meget træls oplevelse i en bus.
Det er ikke konkret belyst, hvad behovet var, og hvad der ville have løst det.
Det ville jo ikke have løst det, hvis det var én lov i stedet for to, men det er da klart, at reglerne ikke er klare nok.
Så står der, at der skal være regler omkring træning, officielt id, etablering af klare retningslinjer for indkvartering osv.
Der står ikke, hvad den regulering skal være.
Det mangler.
Det står ikke i forslaget, og det er det, vi gerne vil bakke op om, hvis vi er enige om, hvad der kommer til at skulle stå.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-01-23:
Jeg forstår bare ikke lige helt, hvad det er, LA mangler i forhold til det her.
Jeg synes faktisk, det er ret klart beskrevet, hvad det er for nogle mangler, der er, og det er jo også sådan, at brugerne af servicehundene selv er kommet med en del punkter, som de ønsker at der ligesom bliver rettet op på.
Og det synes jeg da er vigtigt at lytte til.
Det er jo sådan i dag, at der er brugere af servicehunde, som bliver afvist.
Jeg kom med eksemplet før med en bus.
Det er på restauranter og forskellige steder, hvor man befinder sig, og der ses jo så også desværre servicehunde, som ikke er helt rigtige servicehunde, og som også bliver brugt.
Så jeg kunne godt tænke mig at vide: Stemmer LA for forslaget?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-01-23:
Jo, men det håber jeg også at jeg gjorde klart, altså at det var vi åbne over for.
Det der med, at man samler alt til én lov, lyder selvfølgelig til at være meget mere overskueligt, men det er jo ikke ukendt, at der er områder, der reguleres af flere forskellige lovgivninger, fordi det eksempelvis giver mening.
Så skal du, hvis det er en jagthund, i én lov, hvis det er en servicehund, skal du i en anden, og hvis det er et kæledyr, skal du i en anden igen.
Så det er jo, alt efter hvilke øjne det er, der kigger, og det her er et hjælpemiddel.
Det er jo en hund, som betyder meget for et menneske, men det er et hjælpemiddel, og det skal de også betragtes som.
Der er det, at hvis du kigger på, hvilke andre hjælpemidler der er, det kan være et hjælpemiddel som en handicapbil, så er der også en bekendtgørelse om støtte til køb af biler.
De skal også følge færdselsloven, som er en helt anden lov.
Så det er ikke usædvanligt.
Det, det handler om, er, at det er tydeligt for brugeren.
Det er det, der er vigtigst for os i Liberal Alliance.
Det kan sagtens være, at det giver mening at samle det.
Det er vi meget åbne over for, for vi kan godt se, at det er for uklart lige nu.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-01-23:
Det er, fordi ordføreren giver udtryk for sådan lidt usikkerhed om, at en samlet lovgivning vil gøre det nemmere at overskue, hvad lovgivningen går ud på.
Altså, der tænker jeg lidt, at det nu engang altid må være nemmere, hvis tingene er reguleret i én lov, frem for at det er, som det er nu.
Så må det jo alt andet lige være nemmere, når det er samlet i én lov, for så er det ét sted, man skal finde reglerne.
Jeg vil også sige: Når nu brugerne af servicehunde rent faktisk gør opmærksom på, at der er nogle mangler og nogle uhensigtsmæssigheder i det her, kan LA så ikke støtte forslaget, som jo netop tager udgangspunkt i, at der rent faktisk er nogle brugere, der har gjort opmærksom på, at der er nogle uhensigtsmæssigheder, som tingene er i dag?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-01-23:
Mange tak, og tak til Konservative for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Jeg synes, det er en god debat at tage op; især vil jeg rose ministeren for en fremragende beskrivelse af, hvad der nok er udfordringen her, og at det er delt op i mange aspekter, selv om alle godt kan anerkende vigtigheden af en servicehund.
Det er ingen hemmelighed, at de fleste af os nok er vokset op med, at det forbinder man med en person, der er blind.
Man ved ikke helt, at den kan hjælpe mange andre personer med helt andre vanskeligheder i dagligdagen, og det synes jeg er en god debat at få taget op.
I Liberal Alliance arbejder vi generelt for, at der sker en gradvis forenkling af lovgivningen, så den fremstår mere gennemskuelig og tilgængelig for borgerne.
At sammenlægge lovgivning med henblik på forenkling kan være en god idé, men jeg synes også, det skal ske med en god begrundelse, og så skal det tjene et reelt formål.
I gældende ret er det sådan, at servicehunde bevilges af kommunen efter servicelovens paragraffer om hjælpemidler, som forudsætter, at man skal have varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne; det er ganske almindelig servicelovsjargon, vi har gang i der.
Og så har vi lov om hunde, herunder forsikring, mærkning og registrering, som ligger under Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri.
Det er i bund og grund en hensigtsmæssig fordeling af ansvarsområderne, for hvad er essensen i, hvad der skal reguleres, og hvor er den viden, der er behov for?
Men som man også kommer ind på i beslutningsforslaget, er der nogle uklarheder.
Folk ved ikke helt, hvordan de skal forholde sig.
Vi kan se på det eksempel, der nævnes her, med en chauffør, som ikke vidste, hvordan vedkommende skulle håndtere det.
Det tror jeg skyldes, at der er uklarheder.
Hvordan er det, de her regler skal håndteres?
Jeg tror ikke, den her chauffør ville vide, præcis hvordan vedkommende skulle håndtere det, hvis der var én lov i stedet for to, han skulle kigge i.
Det handler om, at vi skal have klarhed over, hvornår det finder anvendelse, for jeg er helt enig i, at det ikke er tydeligt, hvornår det kan anvendes.
Hvad er det, der mangler tydelighed om, og hvordan kan vi komme derhen?
Det er også det, jeg hører, at man med beslutningsforslaget gerne vil lægge op til at se på.
Der siges ikke kun, at de her love skal lægges sammen.
Der siges også, at det skal reguleres, men der står ikke helt konkret, hvad der skal reguleres, så det ser vi i hvert fald frem til at få kigget nærmere på.
Derfor vil vi gerne gå videre med behandlingen med et åbent sind, og vi håber, og det lyder faktisk også til, at regeringen er klar til det, at vi får kigget mere konkret på, hvordan vi kan regulere det her bedre.
Skal det måske samles?
Hvis det giver mening, er det altid en god idé.
Lidt mere kød på savner vi i hvert fald i Liberal Alliance, men vi er meget med på intentionen.
Tak for ordet.
Rosa Eriksen (M), 2024-01-23:
Hvis jeg husker korrekt, og det er altså et hvis, mener jeg faktisk, at det, der skete under de forhandlinger, netop var, at der ikke var opbakning til det forslag, selv om det faktisk betød rigtig meget for Moderaterne.
Derfor blev det sløjfet.
Så nej, det kan vi ikke.
De penge er brugt på noget andet.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-01-23:
Nu nævnte ministeren jo selv, at vi i forbindelse med SSA-forhandlingerne har sat nogle penge af, og det kunne muligvis være, at vi kunne bruge nogle af de penge.
Hvis noget af det her er udgiftsdrivende, kunne vi måske bruge nogle af de penge på det.
Rosa Eriksen (M), 2024-01-23:
Det er lidt kedeligt og med samme argumentation som de andre.
Det er udgiftsdrivende, og det er anvist, at man i fællesskab skal finde pengene.
Men vi har brug for, at pengene er fundet, og så skal der måske gøres mere end bare at samle det i én lovgivning.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-01-23:
Det er egentlig, fordi jeg hører, at ordføreren jo anerkender, at der er udfordringer på det her område, og så slutter ordføreren af med at sige, at man ikke fra Moderaternes side kan støtte forslaget.
Det undrer jeg mig jo så bare lidt over, og jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om ordføreren kunne uddybe det.
Hvorfor kan man ikke støtte forslaget, når man godt er klar over, at der er udfordringer på området?
Rosa Eriksen (M), 2024-01-23:
Tak for ordet, og tak til Det Konservative Folkeparti for at have fremsat det her beslutningsforslag og skabe opmærksomhed om vigtigheden af servicehunde.
Servicehunde har siden 1950 været et betydningsfuldt hjælpemiddel for personer med psykiske og/eller fysiske funktionsnedsættelser.
En servicehund er for nogle personer med et handicap et helt afgørende hjælpemiddel, for at hverdagen kan fungere og personen kan opleve en vis form for selvstændighed med hjælp fra deres firbenede ven.
En servicehund er et levende hjælpemiddel, men også et trofast hjælpemiddel, der i høj grad fortjener vores dybeste respekt og anerkendelse for det arbejde, den udfører hver dag.
At samle reglerne om servicehunde i én lov kan ses som et udtryk for at ville skabe både klarhed og lettere tilgængelighed for de borgere, der har behov for en servicehund.
Den intention anerkender vi i Moderaterne.
Beslutningsforslaget har til hensigt at forenkle lovgivningen for servicehunde.
Reglerne skal samles ét sted, så tilgængeligheden, anvendelsen og forståelsen af loven bliver lettere.
Vi skal tage højde for mangfoldigheden og de individuelle behov blandt personer med fysiske eller psykiske funktionsnedsættelser.
Dog kan vi i Moderaterne, sådan som beslutningsforslaget er nu, ikke støtte det.
Vi håber dog, at Det Konservative Folkeparti vil være med til at lave en beretning i udvalget – en beretning, der favner bredt og ikke mindst sikrer, at både nuværende og fremtidige servicehunde og brugere heraf får de allerbedste forudsætninger for et meningsfuldt hverdagsliv.
Jeg ser utrolig meget frem til, at vi i fællesskab forhåbentlig kan finde en løsning.
Tak for ordet.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-01-23:
Noget af det, som brugerne jo selv efterlyser, er bl.a. det her med reglerne i forhold til tilladelse, ensartede veste, træning, officielt id, certificering osv.
Og det er både brugere af servicehunde, men i forhold til certificering er det rent faktisk også Dansk Blindesamfund, der påpeger det i forhold til førerhunde.
Så jeg synes, det er ærgerligt at høre, at Enhedslisten ikke kan støtte forslaget, som det ligger her, fordi der jo netop er behov for at få samlet loven ét sted.
Alt andet lige er det jo nemmere at forstå en lov, hvis man kun skal kigge ét sted, frem for at man skal kigge i alle mulige forskellige lovgivninger.
Rosa Lund (EL), 2024-01-23:
Jamen det sidste er jeg meget enig i, og det er præcis derfor, vi foreslår at samle det hele i en bekendtgørelse og ikke i en lov.
For hvis man, som jeg sagde i min ordførertale, samler det i en lov, vil det støde på anden lovgivning, f.eks. lovgivning, der findes på transportområdet, hvor der jo er regler for, hvad kan man sige, andre slags hunde, som ikke er førerhunde eller servicehunde.
Så jeg er jo sådan set helt enig i, at det skal samles, men vi synes bare i Enhedslisten, at det vil være klogere at gøre det i en bekendtgørelse.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-23:
Det giver jo ingen mening.
Altså, lige på det her tidspunkt er det her det rigtige at gøre.
Samtidig er det rigtige at gøre at indføre euroen i Danmark og dermed indføre en 3.600-kroneseddel.
Det er, samtidig med at danskerne ikke må få lov til at betale med en 1.000-kroneseddel herhjemme.
Altså, det giver jo ingen mening overhovedet.
Kim Aas (S), 2024-01-23:
Tak for spørgsmålet.
Det er sådan lidt en anden diskussion, om vi skal ud i en folkeafstemning om euroen –
jeg tænker ikke, at det er det, vi skal nu.
Nu ved jeg, at man kan få den her 500-euroseddel, men den er der ikke mange, der går rundt med i Europa, tænker jeg.
Ikke desto mindre kan man sige, at det ikke er det, det handler om lige her i dag.
Lige nu har vi kronen, og det ser ikke ud til, at kronen forsvinder lige i morgen.
Skulle vi komme dertil, må vi jo tage debatten senere, men lige på det her tidspunkt er det her det rigtige at gøre.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-23:
Tak for det.
Jeg undrer mig lidt over det her, for mig bekendt er Socialdemokratiet stadig tilhænger af at afskaffe de danske EU-forbehold.
Et af EU-forbeholdene er jo det monetære forbehold, hvilket vil betyde, hvis det bliver afskaffet, at vi i Danmark får euro og dermed også 500-eurosedlen, som svarer til en 3.600- eller 3.700-kroneseddel.
Derfor virker det for mig lidt omsonst og mærkværdigt, at man nu vil sænke kontantgrænsen og afskaffe 1.000-kronesedlen, når man selv går ind for en 3.600-kroneseddel i euroen.
Kim Aas (S), 2024-01-23:
Det er bestemt en mulighed.
Det glæder jeg mig til at se ind i.
Victoria Velasquez (EL), 2024-01-23:
Det er jeg rigtig glad for, og så håber jeg, at ordføreren måske vil være med til at hjælpe med at få det bragt ind til forhandlingerne.
Det kan f.eks. være ved dem om iværksætteri, at vi kan se en åben mulighed for at få det med.
Kim Aas (S), 2024-01-23:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo rigtigt, som ordføreren påpeger, at især efter at Nationalbanken har sagt, at nu skal den her 1.000-kroneseddel indkaldes, har der været et øget pres, og det gør jo selvfølgelig, at man er nødt til at kigge på, hvordan vi kan hjælpe de erhvervsdrivende.
Fra Socialdemokratiets side er vi med på, at vi kan kigge på, hvordan vi kan gøre det lettest muligt i den her overgang og få løst de her eventuelle udfordringer med bankerne.
Victoria Velasquez (EL), 2024-01-23:
Tak til ordføreren for talen.
Vi foreslog det selv i Enhedslisten i 2017 og hilser derfor også forslaget velkommen.
Men noget af det, som jeg er bekymret for, er også noget af det, der har været rejst kritik af.
Det er f.eks., at nogle af de små erhvervsdrivende har svært ved at komme af med deres kontanter.
På den måde er det jo lidt paradoksalt, at der er en pligt til at tage imod kontanter – det synes vi er godt – men at det omvendt er svært at komme af med kontanterne til bankerne.
Derfor vil jeg høre, om Socialdemokratiet vil være med til at kigge på, hvordan vi kan stille nogle større krav til bankerne om rent faktisk at tage imod kontanter.