Lisa Perkins (LA), 2025-05-15:
Jeg skulle også hilse fra fru Katrine Daugaard, som er ordfører på området her.
Jeg vil gerne starte med at sige tak for fokus på den her debat.
Det er superrelevant, og det er en rigtig vigtig debat, og jeg tager også nogle personlige ting med hjem fra den her debat – en personlig granskning af, hvordan jeg selv bruger det danske sprog.
Udviklingen af det danske sprog kan opdeles i nogle hovedperioder: Vi har urnordisk, vi har noget olddansk, vi har middeldansk, gammeldansk og moderne dansk, og i dag er dansk et højt udviklet sprog med international påvirkning, men også med stærke nationale normer, og vi har en levende debat om sprogbrug.
Det er ikke mindst takket være Dansk Folkeparti og De Konservative, som også er forslagsstillere til de her to beslutningsforslag, som sambehandles i dag.
I Liberal Alliance byder vi debatten rigtig velkommen, og som flere partier også har nævnt i dag, er det super relevant at tale om, hvordan vi bruger det danske sprog, og hvad det danske sprog betyder for os.
Det danske sprog er vigtigt, men som jeg startede med at ridse op, er det også et sprog, der har været under udvikling altid, og som i forvejen er fyldt med ord, vi har lånt andre steder fra, som vi har hørt nogle rigtig gode eksempler på i dag, bl.a. madras.
Der er ord som kitsch, angst, blitz og kaput, vi venligt har lånt fra Tyskland, eller der er ord som weekend, manager, sport, internet og computer, som vi har fra det engelske.
Hvorfor lige de her ord nødvendigvis skulle være bedre end allign, onboarde, management, ceo eller faktisk også inshallah, som blev nævnt tidligere, forstår jeg faktisk ikke helt.
Den Danske Ordbog mener vi i Liberal Alliance skal afspejle det danske sprog, som det tales og bruges, og det er bestemt meget sympatisk, og der er mange gode formål og intentioner i beslutningsforslagene.
Jeg tror, de fleste her egentlig også er enige i, at vi godt have set et højere niveau i danskundervisningen, hvad angår læsefærdighederne hos vores kære børn, men det er jo i sig selv meningen med danskundervisningen, at man kan blive dygtig til dansk og bruge det danske sprog.
Det er også rigtig vigtigt, at børn kan læse og forstå gamle tekster, der er skrevet på gammeldansk.
Men den her slags ting har vi jo læseplaner for, og det kan man også justere på.
Det, at man med en sproglov vil detailstyre, hvordan man skal tale og skrive ude i samfundet, går vi ikke ind for i LA.
Vi kan have stor forståelse for, at man vil overveje det i f.eks. myndighedsfunktioner eller på uddannelsesinstitutioner, sådan som Konservative lægger op til, men vi forstår det også på den måde, at man vil kigge en masse ord igennem i Sprognævnet, og det går vi simpelt hen ikke ind for.
Når vi kigger til Norge og Sveriges sproglove, er det heller ikke noget, vi tænker vi har lyst til at få implementeret i Danmark, for vi mener, at det indeholder en masse fjollede nationale ord, kontrollag og nævn, som øger bureaukratiet, og fordi vi mener, at borgerne udvikler sproget på en måde, som for os er ganske naturligt, og som altid har fundet sted.
Så synes jeg egentlig også, at der er noget at tale om i forbindelse med unges ret og den næste generations ret til fortsat at udvikle på sproget, sådan som generationer før os altid har gjort, fordi sproget netop skal have lov til at være levende.
DF's forslag er en lille smule lettere for os at afvise, for det føles langt mere yderligtgående.
Her vil man nemlig ikke kun diktere over for offentlige myndigheder og uddannelsesinstitutioner, men vi forstår også, at der er en form for indblanding i, hvordan det private erhvervsliv skal bruge deres sprog.
Så LA stemmer nej til begge forslag.
Tak for ordet.