Rune Lund (EL), 2017-05-16:
Fra Enhedslistens side kan vi samlet set ikke støtte det her forslag.
Vi synes dog, at den første del af forslaget har en masse fornuftigt tankegods i sig, og det er i virkeligheden også det, jeg hører flere andre ordførere sige, altså når vi snakker om et særligt retsspor for unge.
Fra vores side synes vi, at det er vigtigt med et særligt retsspor for unge, det synes vi er en rigtig god idé, og vi synes, det er positivt at skulle diskutere det, og vi glæder os også til at diskutere det i forbindelse med de kommende forhandlinger.
Så det element kan vi sådan set sagtens bakke op om intentionen bag og ideerne i, nemlig at der er behov for at diskutere noget mere, hvordan vi kan benytte os af genoprettende retfærdighed, restorative justice, over for børn og unge uden om det almindelige domstolssystem.
De tanker er klart Enhedslistetankegods, og det er en god måde at have en tilgang på.
Vi kan dog ikke støtte, at man nedsætter den kriminelle lavalder, og vi kan hverken støtte, at man sætter den ned til 14, 13 eller 12 år.
Derfor vil vi ikke stemme for det her beslutningsforslag.
Hvis man kigger på statistikkerne og på, hvad det er, gruppen af unge mennesker, som begår kriminalitet, laver af forbrydelser, er det typisk sådan noget som tyveri, hærværk og brugstyveri.
Hvis man skal sige det lidt groft, er det sådan, at når børn begår kriminalitet, er det, fordi de stjæler slik hos købmanden, laver graffiti hos naboen eller stjæler en cykel til at køre hjem på.
Det må man selvfølgelig ikke.
Når der er børn, der gør sådan noget, skal man holde øje med dem, og man skal sørge for at se på, hvad det er for nogle problematikker, der ligger bag, og at det ikke er noget, der udvikler sig til en kriminel løbebane.
Det er jo her, man allerede i folkeskolen skal se på, hvad det er for en bekymrende adfærd, som nogle børn måtte have, og se på samarbejdet mellem politi og kommune.
F.eks. kan man se på, hvordan man kan løse nogle af de her problemer og gribe ind tidligt med en forebyggende indsats.
Hvis man vælger at straffe børn gennem et strafferetligt system, kan det få rigtig voldsomme konsekvenser, bl.a. fordi det strafferetlige system slet ikke er gearet til at have med børn at gøre, men også fordi de får en plettet straffeattest og dermed dårligere fremtidsmuligheder.
Man må ikke negligere den stigmatisering, der kan ligge i det.
I forhold til at sætte den kriminelle lavalder ned har det jo sådan set været forsøgt under den tidligere borgerlige VK-regering.
Den blev i 2009 sænket til 14 år, og det ændrede ikke på kriminalitetsmønstret blandt de 14-årige.
Her kunne politiet jo også fortælle – det var Østjyllands Politi – at den eneste forandring, de oplevede, var, at nu skulle de bruge langt mere tid på at sagsbehandle småsager og rapserier osv., fordi det som overvejende regel er det, børn laver, når de overtræder loven.
Den kriminelle lavalder blev så heldigvis sat op igen, da der kom en ny regering til magten i 2011.
Børn tænker jo ikke nødvendigvis over konsekvenserne af deres handlinger på den måde, som voksne gør, før fælden klapper.
Det har de ikke lært endnu, og derfor vil en lavere kriminel lavalder heller ikke stoppe dem i de handlinger, som de måtte foretage sig.
For børn er slet ikke så beregnende og så forudseende.
Derfor vil en sænket kriminel lavalder i bedste fald være effektløs, og meget muligt kan den i værste fald være skadelig.
Det, der jo er vores mål, er at holde unge mennesker ude af en kriminel løbebane.
Men børn har ikke en modenhed og en udvikling, som betyder, at de på samme måde er i stand til at forudsige konsekvenserne af deres handlinger og fungere i et strafferetligt system.
Det er netop også derfor, vi sender dem ind i et stærkt socialt system, for selvfølgelig skal det ikke være konsekvensløst at bryde lovgivningen.
Der skal være en stærk social hånd, der lærer unge mennesker, som er trådt over grænsen, hvordan man opfører sig som et ansvarsfuldt menneske.
Men hvis man sender børn ind i et strafferetligt system i stedet for, risikerer man at lære dem, ikke hvordan man er ansvarlig, som man bør være, men hvordan man er kriminel.
Man risikerer altså at stemple børn og forværre situationen.
Derfor er forslaget om at sænke den kriminelle lavalder symbol af værste skuffe, som i bedste fald vil være effektløs, men som sandsynligvis vil være decideret skadelig.
Men den første del af lovforslaget om, hvordan vi kan kigge på, hvordan vi kan lave et mere parallelt retsspor for unge, synes vi er spændende, og jeg vil gå så langt som til at sige, at hvis Dansk Folkeparti droppede den sidste del af forslaget, kunne vi godt overtales til at stemme for det her med de tanker, der sådan set ligger bag, og også på den måde, det visse steder i bemærkningerne er beskrevet.