runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Danielsen (V), 2018-12-05:
Fordelen ved andelsbevægelsen – for den kender vi jo i den grad godt –
er, at det er noget, man kan trække sig fra.
I forhold til de her værker er hele pointen jo netop, at vi siger til kommunerne: I har indtil årsskiftet, hvis nu I skal binde værkerne.
Og ellers må jeg bare sige, at jeg ikke har forståelse for Enhedslistens tankegang om, at den fremtidige teknologiudvikling på varmeområdet kun vil ske i forhold til de individuelle løsninger.
Den vil da naturligvis også fortsætte i storskala, ligesom den har gjort i resten af verden, ligesom den har gjort i Danmark indtil nu, ligesom den også kommer til at gøre i forhold til de individuelle løsninger.
Altså, jeg forstår ikke rigtig, at hr. Søren Egge Rasmussen kan blive ved med at diskutere teksten i energiforliget.
Og jeg forstår faktisk ikke rigtig, om det er et udtryk for, at man er ved at trække sig fra energiforliget, fordi man ikke er voksen nok til at overholde de aftaler, man har indgået.
Det står særdeles tydeligt, og vi har i forhandlingerne siddet aften efter aften og diskuteret de her tekster.
Der står konkret: Der sættes stop for nye forbrugerbindinger i form af tilslutnings- og forblivelsespligt fra 1. januar 2019.
Det betyder, at du ikke kan lave nye bindinger.
Og så siger man, at det er, hvis man bare havde haft en finansiering på et bestemt tidspunkt, og alt muligt vrøvl.
Stå dog ved energiaftalen, som vi har lavet, og lad være med at stå og sige alt muligt vrøvl om, at der er nogle få, der står tilbage med en regning for de mange.
Det er ikke et billede, man kan genkende ude fra virkeligheden.
Der er indgået aftaler ude på de enkelte værker på forskellig vis, og ønsker du at trække dig fra fjernvarmen, må du gerne det; så skal du betale din del af restgælden osv.
Det her er individuelle virksomheder, der bliver drevet decentralt.
Og så skal hr. Søren Egge Rasmussen lige pludselig til at lave en central styring, som gør, at vi ikke sikrer den billigst mulige grønne omstilling.
Altså, jeg har ingen forståelse for ordførerens linje.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-12-05:
Nej, det er meget muligt.
Men med den tekst, der ligger her, og den energiaftale, der er, har kommunerne jo en mulighed for inden den 1. januar 2019 at forholde sig til: Hvad er mulighederne inden nytår, og hvordan kan mulighederne være efter nytår?
Og der har kommunerne altså den mulighed, at hvis de synes, de gerne vil sikre, at der er flere, der er tilsluttet fjernvarmeforsyningen, så kan de gå ind og definere de forbrugerbindinger inden den 1. januar 2019.
Det er sådan set det, jeg gør opmærksom på, altså at den mulighed er der.
Og jeg synes, det er et voldsomt pres at lægge på nogle kommuner med hensyn til et lovforslag, som har været i høring, og som man vel vedtager her den 18. eller 19. december – og så kan de jo indkalde til et ekstraordinært byrådsmøde mellem jul og nytår og så forholde sig til ud fra de investeringer, de kan se, hvad det er, de vil foretrække af løsning.
Så den her lov kan jo sådan set medføre, at der er nogle kommuner, der vil gardere sig.
Det er sådan set bare det, jeg siger.
Thomas Danielsen (V), 2018-12-05:
Altså, nu må man stoppe i Enhedslisten.
Hvis man selv vurderer, at ens kompetencer ikke rækker til at drive et forsyningsværk uden at binde kunderne, så har man rent faktisk muligheden for det.
Men det skal man så også have kritik for.
Jeg synes faktisk, at Enhedslisten, som jeg må bede om at bekræfte, at man har tilsluttet sig energiaftalen og den tekst, der står her, skulle stå ved det ansvar, at man har indgået en energiaftale, hvor det står helt klart og tydeligt, at fra årsskiftet kan man ikke pålægge nye borgere en binding til et bestemt værk.
Jens Joel (S), 2018-12-05:
Det er faktisk 50 pct. af de områder, der findes i dag, hvor der ikke er bindinger.
Det er vel ikke hensigtsmæssigt, at man skal ud i alle de områder i december og lave bindinger, fordi man ikke ved, om teknologien ændrer sig om et år, og fordi man derfor ikke ved, om der er en regning på 400, 500 eller 600 mio. kr., som i givet fald kommer til at hænge på dem, der har dårligst mulighed for at lave en individuel opvarmning.
Jeg forstår sådan set godt, at regeringen synes, at man fremadrettet skal sikre opbakning til fjernvarme.
Det støtter Socialdemokratiet.
Jeg forstår bare ikke, hvorfor man vil ændre på investeringer, som allerede er foretaget, fordi man risikerer, hvis der ikke er mulighed for at beskytte de investeringer, at det er nogle ganske bestemte grupper, som kommer til at hænge på regningen, og det er dem, der ikke har friværdien til at lave deres egen teknologiske løsning, men derimod er overladt til fjernvarme.
Thomas Danielsen (V), 2018-12-05:
Det er jo sådan, at der indgås aftaler ude i landet på forskellig vis.
Vi har f.eks. udbygget hele vores fjernvarmenetværk, ved at ca. 50 pct. af fjernvarmeudbygningen er sket uden forbrugerbindinger.
Vi implementerer så en ny lovgivning, og det står klart og tydeligt i energiaftalen, at vi fra årsskiftet siger stop for nye bindinger – altså nye bindinger.
Det betyder sådan set, at vi gør det på en ordentlig måde.
Det vil sige, at hvis man har med et fjernvarmeværk at gøre, som er garanteret af en kommune, som siger, at de vurderer, at de er så dårlige til at drifte det her fjernvarmeværk, at de forventer, at deres kunder på et tidspunkt løber væk, kan de jo faktisk indtil årsskiftet binde forbrugerne.
Men det er jo ikke et opgør, som vi tager med dem.
Det er jo et opgør, som borgerne, der har fjernvarme, må tage med deres lokale politikere og det lokale fjernvarmeværk.
Så jeg synes sådan set, at vi gør det på en meget ordentlig måde.
Hvordan de så har indgået aftaler på kryds og tværs ude i de enkelte fjernvarmeområder, er meget forskelligt.
Jeg kan se, at jeg ikke mere taletid, men spørgeren har heldigvis et spørgsmål mere.
Jens Joel (S), 2018-12-05:
Og tak til Dansk Folkepartis ordfører.
Vi er jo enige om, at hvis man skal lave nye områder, skal der være opbakning til det, altså, så skal folk frivilligt gå med.
Vi er også enige om, at hvis der er områder i dag, hvor der er en forbrugerbinding, skal vi ikke ophæve den på nuværende tidspunkt, for det kan, som ordføreren også var inde på, betyde, at de dårligst stillede sidder tilbage med dyrere fjernvarme, hvorimod dem, der har penge til at vælge frit, kan gå et andet sted hen.
Det, vi diskuterer i dag, er den situation, hvor der er nogle, der faktisk har et fjernvarmeområde i dag, hvor man har investeret 400 mio. kr., og hvor fællesskabet hænger på regningen.
Og der er det vores opfattelse, at det ville være uklogt, hvis der i morgen kom en teknologi, som gjorde, at folk ønskede at benytte individuelle løsninger, for så ville de 400 mio. kr. være spildt, og man ville i øvrigt som skatteborger i kommunen skulle hente dem hjem, hvis folk skiftede til det individuelle.
Det er jo derfor, jeg godt kunne tænke mig at få Dansk Folkepartis ordfører til at sige lidt mere om det.
For mig er det vigtige jo i virkeligheden, om pengene er brugt, om man har investeret.
Det er afgørende for, om man skal kunne beskytte investeringen.
Og så er vi helt enige om, at hvis pengene ikke er brugt, skal der være opbakning, før man udbygger nye steder.
Mikkel Dencker (DF), 2018-12-05:
Jeg har det synspunkt, at jeg ikke vil være med til at indføre nye forbrugerbindinger.
Og vi mener, at når man har kunnet drive et fjernvarmeværk uden forbrugerbindinger, simpelt hen fordi kunderne har syntes, at det var et attraktivt tilbud, man havde, så må man også kunne drive det videre på den måde.
Så vi kan ikke være med til at begynde at fifle med forligsteksten, for det mener jeg faktisk det ville være.
Forligsteksten er meget kort og meget klar, og vi vil ikke være med til at lave om på den eller trække i elastikken her.
Jens Joel (S), 2018-12-05:
Der var jo sådan set også meget kort tid til at forhandle et energiforlig, da der endelig gik hul på bylden, så teksten er mange steder kort.
Jeg vil gerne tage fat i det, ordføreren siger, altså at steder, hvor der i dag ikke er binding, og hvor folk jo er med, fordi de synes, fjernvarme er en god idé, må man også fortsat kunne drive fjernvarme uden bindinger.
Hvad er forskellen på den investering og det problem, som er for de socialt udsatte, som ikke har mulighed for at hoppe af fjernvarmenettet, og så et sted, hvor der har været forbrugerbindinger hele tiden?
Mikkel Dencker (DF), 2018-12-05:
Altså, fjernvarmen er jo et godt koncept.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-12-05:
Jeg synes, det er lidt svært at spå om teknologiudviklingen i fremtiden, og jeg kan godt forstå, hvis der er kommuner, som tænker: Nå, nu ændrer de reglerne fra den 1. januar 2019.
Vi har et fjernvarmeområde, hvor vi sådan set ikke har krævet, at alle forbrugere skal være tilsluttet, men hvis vi ligesom skal være sikre på, at en fremtidig investering skal kunne hænge godt sammen, vil vi skynde os inden nytår at vedtage i byrådet, at der i de fjernvarmeområder indføres en pligt til at være tilsluttet fjernvarmesystemet.
Hvis vi skal gøre det meget konkret, så er det jo sådan, at man i Aarhus er inde i en proces, hvor man skal i gang med at bore efter geotermi, og den aktør, som ønsker at udføre det arbejde, ønsker, at der skal være en 30-årig kontrakt.
Ja, det er så en ny situation.
Hvad vil det bedste være at gøre i Aarhus?
Det vil da være at skynde sig at sige, at man i det fjernvarmeområde er nødt til at lave en forbrugerbinding, så forbrugerne er med til at løfte den store investering, sådan at man kan sikre, at der er en sund økonomi i geotermien fremover.
Kan ordføreren ikke se, at problemet her er eksisterende derude i kommunerne?
Mikkel Dencker (DF), 2018-12-05:
Altså, jeg kan sagtens sætte mig ind i, at der hypotetisk kan komme en teknologi, som kan udkonkurrere fjernvarmen, men det synes jeg ikke at man direkte skal være bange for; man skal i stedet se på, hvilke problemer det er, man kommer til at stå i, hvis alle folk vil væk fra fjernvarmen, og så må man håndtere det til den tid, hvor problematikken måtte opstå.
Men i Dansk Folkeparti er det vores grundlæggende opfattelse, at vi ikke vil være med til at påtvinge nye kunder at skulle tilslutte sig fjernvarme.
Det må være et valg for den enkelte, hvad man ønsker som den bedste løsning til sin bolig, og så kan man så vælge fjernvarme, hvis man vil det, og man kan vælge noget andet, hvis man hellere vil det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-12-05:
Jamen så understøtter Dansk Folkeparti sådan set, at det er de fattigste, der bliver tabere, for de rigeste vil altid have mulighed for at købe en eller anden form for ny teknologi og sikre en varmeforsyning i deres hus.
Nu bortfalder grundbeløbet, og der synes jeg, vi har fundet en løsning, hvor man håndholdt tager hvert enkelt område og får fundet en løsning, og der kunne godt være nogle steder, hvor løsningen var en afvikling af den kollektive ordning, men så bliver den beslutning jo taget i fællesskab.
Og det er det fællesskab om den fælles forsyning, som skulle sikres, men det gør man altså ikke med den måde, man her tolker lovforslaget og forligsteksten på.
Der kan man jo smutte fra fællesskabet, hvis man har råd til det.
Mikkel Dencker (DF), 2018-12-05:
Jeg mener grundlæggende, at der altid skal være en mulighed for at kunne opsige et abonnement på noget, som er for dyrt, hvis man kan få noget billigere et andet sted.
Det er min helt grundlæggende holdning, at det skal være sådan.
Lige nu forekommer den mig noget hypotetisk.
Thomas Danielsen (V), 2018-12-05:
Tak for det, formand.
Det er jo L 97, som vi behandler nu, og flere ordførere har været inde omkring, hvad lovforslaget indeholder.
Kort sagt bakker man jo med L 97 op omkring energiaftalen, og det gør vi ved at ophæve adgangen til at pålægge nye – og jeg gentager: nye – forbrugerbindinger fra den 1. januar 2019.
Det gælder både tilslutningsog forblivelsespligten i nye fjernvarmeområder.
En af de kedelige konsekvenser ved de her forbrugerbindinger har været, at vi jo har fjernvarmeværker, som er meget dårligt stillet rent økonomisk.
Dem hjælper vi så nu med andre skridt i energiaftalen, men det ændrer ikke på, at forslaget indeholder nogle gode tiltag, i forhold til at værkerne nu kommer til at tænke mere grønt og billigt, særlig i forhold til deres udbygningsplaner, og det bifalder vi naturligvis fra Venstres side.
Jens Joel (S), 2018-12-05:
Så er jeg nødt til at spørge om det, som jeg præcis spurgte Dansk Folkepartis ordfører om.
Vi er jo sådan set enige om, at nye fjernvarmeområder kræver, at folk vil være med – punktum.
Så der er ikke nogen diskussion om, at man, hvis man vil lave nye områder, er nødt til at have opbakning til det.
Det, vi diskuterer her, er, hvorvidt det er muligt i eksisterende områder, hvor man altså har foretaget investeringen, at sige, at det skal sikres, at det ikke kun er dem, der har størst friværdi, som har mulighed for at vælge noget andet, hvorimod de andre – og i sidste ende kommunen – hænger på en så lidt dyrere fjernvarme.
Orla Østerby (KF), 2018-12-05:
Jeg er nødt til lige at høre Enhedslisten om det her område.
Det kan godt være, at I ikke har været med til det samme antal møder som vi andre, men vi har været helt nede i detaljerne, og det er sådan set ganske simpelt: Hvis der er kommuner, der ikke stoler på deres eget fjernvarmeværk og derfor er nødt til at gå ud og lave bindinger inden den 1. januar 2019, er det jo det, de kan gøre.
Men jeg må spørge ordføreren, om det at have sådan en defensiv indgang til sit egen virksomhed, nemlig det, at man er nødt til at binde forbrugerne til at købe varen hos en, fordi man er bange for, at man ikke kan være med, ikke er noget, som Enhedslisten går og forestiller sig.
Hvis jeg vil ud af det fjernvarmeværk – og det kan jeg sagtens komme – som jeg er kunde i, og som jeg er medlem af, vil jeg betale min del af den gæld, varmeværket har tilbage.
Og jeg ved, at der er rigtig, rigtig mange, der har det på den her måde, for det er sådan en standardtekst, der er i de her betingelser, der er for at være medlem af sådan et værk.
Så Enhedslisten må bare holde sig til, at det er kommunerne, der tager den beslutning, hvis de vil binde nogen.
Det står dem frit for, for vi har givet dem et halvt år til at finde ud af det her.
Hvis de så vælger at gøre det i sidste øjeblik, er det jo, fordi de ikke udviser rettidig omhu.
Mikkel Dencker (DF), 2018-12-05:
Tak, formand.
Det, som vi så udmønter helt konkret i dag, er faktisk kun halvanden linje af aftaleteksten, nemlig en aftaletekst, som går ud på at fjerne muligheden for at indføre nye forbrugerbindinger til fjernvarme i form af tilslutnings- og forblivelsespligt.
Tilslutningsog forblivelsespligt til fjernvarme
handler jo i bund og grund om, at man som kommunal myndighed kan pålægge eller tvinge forbrugere til at tilslutte sig og til at aftage varme fra det lokale fjernvarmeværk.
Vi synes, at fjernvarmen i sig selv er et godt koncept, som rigtig mange danskere har glæde af, og det har vores miljø her i landet også.
Men der er også steder, hvor fjernvarmen er for dyr, og hvor man ikke har et tilbud til forbrugerne, som er tilstrækkelig attraktivt, måske på komfort, men i hvert fald ikke på pris.
Og der er vi af helt principielle årsager imod, at man pålægger den enkelte dansker at tilslutte sig et produkt, som man ellers ikke ville købe frivilligt.
Derfor går vi ind for lovforslaget her, hvor vi nemlig afskærer kommunerne muligheden for at pålægge nye forbrugerbindinger, altså i nye områder eller i eksisterende områder, hvor der hidtil ikke har været forbrugerbindinger.
Det er en relativt ukompliceret regel at indføre.
Som den foregående ordfører på talerstolen var inde på, skal vi på et senere tidspunkt se på mulighederne for at fjerne forbrugerbindinger de steder, hvor de allerede eksisterer i dag, men det er en langt mere delikat proces, hvor man skal være meget varsom med ikke at trække tæppet væk under eksisterende fjernvarmeværker til ugunst for tilbageblevne fjernvarmekunder og for de kommuner, der garanterede for lån til de her fjernvarmeværker.
Men det er jo som sagt slet ikke det, vi diskuterer i dag.
I dag handler det udelukkende om nye forbrugerbindinger, og der mener vi, at i de tilfælde, hvor der eksisterer ganske udmærkede alternativer til fjernvarmen, f.eks. hvis den enkelte dansker ønsker et pillefyr, hvis man ønsker en varmepumpe eller simpelt hen elpaneler, skal det være en mulighed, hvis man ønsker det, enten fordi man synes, det er det bedste eller det billigste.
Så skal man ikke være tvunget til at tilslutte sig fjernvarmen.
Så ud fra de overvejelser bakker Dansk Folkeparti op om lovforslaget her, og vi glæder os over, at vi allerede nu er i gang med at udmønte energiaftalen fra i sommer.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-12-05:
Det har jeg ikke et præcist overblik over, men jeg har tillid til, at varmeværkerne, inden de har foretaget de her investeringer, har sat sig ned og gjort sig nogle grundige overvejelser, og at kommunerne også har gjort det, inden de har givet tilladelse til det.
Vi kan jo også se i høringssvaret fra KommuneKredit, at deres vurdering er, at det her ikke ændrer på deres muligheder for fortsat at give långivning.
Forskellen her mellem os to og mellem vores partier er jo spørgsmålet om – og jeg var meget enig i det indlæg, som hr. Leif Mikkelsen holdt før – at vi ønsker at give det enkelte menneske muligheden for at foretage et fravalg og et tilvalg.
Bjarne Laustsen (S), 2018-12-05:
Det lovforslag, vi behandler her i dag, handler jo om forbrugerbindinger.
For jeg synes, det er ret interessant, at det kommer ind i et forslag som det her.
Det må ministeren jo have gjort sig nogle tanker om.
Kan han nævne nogen eksempler, hvor der er nogle, der fyrer for fuglene, altså hvor man bevidst laver falsk overskudsvarme?
Det synes jeg er ret interessant.
Hvordan er det kommet ind i lovgivningen, i forhold til om man skal have fjernvarme eller ej, altså at der er nogle, der producerer falsk overskudsvarme?
Jeg troede, at energiministeren var energiminister, men det kan være, at det dækker over noget andet.
Så jeg vil se frem til at få en fyldig redegørelse her i den taletid, som ministeren nu har til rådighed.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-12-05:
Først vil jeg sige tak for spørgsmålet.
Det her er en præcisering af eksisterende regler.
Falsk overskudsvarme er jo pr. definition der, hvor en virksomhed ikke leverer overskudsvarme fra procesenergi eller på anden måde, men hvor en virksomhed går ind og laver varmen for varmens egen skyld, altså begynder at være lokal varmeproducent
Det er ikke det, der er hensigten med udnyttelse af overskudsvarme.
Bjarne Laustsen (S), 2018-12-05:
Jeg spurgte jo til, om ministeren kunne give et eksempel på nogle, der producerer falsk overskudsvarme.
Jeg går ud fra, at samfundet må have en interesse i det, hvis der ved en given produktion i Danmark opstår for meget varme.
Det kender man forskellige steder fra, altså at de så sender det ud i fjernvarmerørene.
Det er det, der er interessant, altså hvis det i det hele taget sker.
Så derfor er jeg meget interesseret i at høre, hvad det er for nogle virksomheder, der har så billig en energi, at de simpelt hen fyrer for fuglene.
Det må der jo ligge i falsk overskudsvarme.
Jens Joel (S), 2018-12-05:
Vi kan tage de 50 pct. af områderne, hvor der i dag ikke er forbrugerbindinger.
For jeg forstår, at ministeren jo er med på at lade dem være, som har forbrugerbindinger.
Dem, der så er problemet, er dem, der ikke har valgt at bruge forbrugerbindingerne nu her.
Det er dem, vi diskuterer.
Hvad angår den halvdel, har ministeren så et overblik over, hvad gælden er i de selskaber?
For vi er jo enige om, at det er kommunerne, der i sidste ende hænger på den regning – og dermed skatteborgerne – hvis det går skævt og ikke bliver rentabelt.
Tidligere har man kunnet beskytte skatteborgerne mod den risiko ved at anvende en binding, hvis det blev nødvendigt.
Det kan man ikke fremadrettet.
Så det korte spørgsmål er: Har ministeren nogen idé om, hvad det er for en regning, som ligger der, og hvad det er for en gæld, som potentielt set skal dækkes af kommunerne?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-12-05:
Tak for spørgsmålet.
Det er faktisk sådan, at jeg har en helt klar forventning om, at der ikke i dag findes virksomheder, der leverer falsk overskudsvarme.
Det her lovforslag er jo tænkt for at sikre, at vi ikke kommer i den situation, at der er virksomheder, der begynder at levere falsk overskudsvarme til fjernvarmenettet.
Det er jo helt afgørende i forhold til vores overordnede klima- og energipolitik.
Det her er ikke noget nyt begreb.
Jeg kan faktisk sige, at første gang jeg stødte ind i det, var det den daværende energiminister, Svend Auken, der introducerede mig for begrebet falsk overskudsvarme.
Det her er jo for at sikre, at den overskudsvarme, der anvendes, er reel, rigtig overskudsvarme, og at der ikke er virksomheder, der begynder at producere overskudsvarme.
Det skal vi sikre os i den måde, som vi tilrettelægger vores afgiftspolitik på.
Det blev jeg også i tidernes morgen belært kraftigt om, da jeg selv var fremme med lignende synspunkter, som spørgeren her fremsætter.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-12-05:
Ministeren efterlyste kundernes talerør.
Jeg tror sådan set, at jeg ville vælge at betragte de borgmestre, der har henvendt sig i den her sag, som talerør for fjernvarmekunderne, og vi har også haft nogle organisationer på banen.
Så jeg synes jo egentlig, at tingene er dækket ind.
Jeg synes, at det her lovforslag lægger et pres på nogle kommuner, ved at man har en mulighed inden den 1. januar.
Hvis det er sådan, at man er en kommune, hvor der er en byvækst, hvor man har lavet nogle af investeringerne i en fjernvarmeløsning, og hvor man står i nogle processer, hvor man f.eks. skal omstille et kulkraftværk til en mere bæredygtig løsning, eller står over for at skulle underskrive en bindende kontrakt på geotermilevering de næste 30 år, så kan det være en fordel, at man også har en vished for, at der er kunder til den fjernvarme.
Der må man så bare konstatere, at kommunerne har den mulighed inden nytår.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at der er det pres på dem, og jeg synes ikke, der er nogen grund til at nedgøre dem, fordi de ikke kan lægge budgetter osv.
De står bare over for nogle kæmpe investeringer, hvor det jo sådan set er en fordel, at man har forbrugere til den fjernvarmeløsning, man er ved at vælge for de næste 30 år.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-12-05:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er grundlæggende af den opfattelse, at borgerne, forbrugerne skal have frihed, og at ingen skal tvinges til fjernvarme.
Det er min og regeringens grundholdning, og det er også det, der er en del af energiaftalen.
Jeg synes, at fjernvarme er noget rigtig, rigtig positivt og er noget, som jeg også som gammel fjernvarmemand er rigtig, rigtig glad for, men jeg er ret optaget af, at det også er en konkurrencedygtig fjernvarme.
I forhold til det om kommunerne vil jeg sige, at jeg umiddelbart har svært ved at se, hvad ideen skulle være i at lave en forblivelsespligt på et tidspunkt, hvor man har udrullet fjernvarmen i et område og sandsynligvis også har sikret sig, at den fjernvarme er konkurrencedygtig.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-12-05:
Det er da rigtigt, at der er nogle bysamfund, hvor infrastrukturen er rullet ud.
Men der findes også kommuner i Danmark, hvor der sker en vækst.
Det gør der f.eks. i Aarhus.
Der bliver sådan set nye områder i Aarhus, hvor man udbygger byen, og hvor man planlægger efter, at det skal være en del af den fælles fjernvarme.
Det er i sådan nogle områder, man altså har den mulighed i kommunerne – og det håber jeg at de hører derude – at man så kan vedtage nogle forbrugerbindinger, hvis det er sådan, at man ønsker en fjernvarmeforsyning med et stort kundegrundlag.
Der kan jeg så forstå på den her sag, at Venstre vægter en eller anden individuel frihed højere end at sikre, at fællesskabet skaber de gode løsninger.