runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (KD), 2021-10-07:
Tak for det, hr. Alex Vanopslagh.
Det er fuldstændig rigtigt: Det handler ikke om at være lykkelig – det kan man jo ikke være hele tiden – det handler om mening.
Og jeg synes ligesom de fleste andre, tror jeg, at det var en fremragende og meget meningsfuld tale, som hr. Alex Vanopslagh holdt her.
Er det noget, som hr. Alex Vanopslagh har givet en tanke, altså at vi måske navnlig i de borgerlige rækker i en årrække har været meget optaget af den her nytteværdi på arbejdsmarkedet forud for det åndelige?
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
Det er jo også at stramme den lidt at sige, at jeg påstår, at de skal arbejde med noget, de ikke finder interessant.
Sådan er det ikke.
Men det der med, at vi skal gøre det til et krav, at det gode liv er, at du brænder for dit arbejde, tror jeg gør problemet værre.
Jeg er ikke sådan fuldstændig skråsikker på det, men det tror jeg det gør.
Brænder jeg for mit arbejde?
Jamen jeg er utrolig privilegeret; jeg kan arbejde for min passion.
Men er der en masse af mit arbejde, jeg grundlæggende ikke gider?
Ja, men jeg gør det alligevel, fordi det er en pligt, og det samme skal unge mennesker selvfølgelig også have at vide.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-07:
Nå jo, men konklusionen på den fortælling er jo netop, at det handler om at ende der, hvor man skal være.
Altså, storebroren ender med et job, vedkommende kan lide, og det er vel det, vi må prøve.
Jeg går ud fra, at ordføreren elsker sit arbejde, og jeg synes måske, det er lidt arrogant at sige, at for at vi skal lykkes med den politik, som skal få os genvalgt, skal unge ligesom acceptere, at de skal arbejde med noget, der ikke interesserer dem.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
Jamen altså, det er jo et fantastisk privilegie, hvis man er så heldig, at man elsker hver en del af sit arbejde og man i øvrigt også finder det meningsfuldt – det er også noget, flere og flere efterspørger – men jeg mener, at det er uheldigt og egentlig ikke det bedste råd, man kan give til unge mennesker, at de skal brænde for det, de laver, for så bliver det jo sådan, at det ikke er godt nok, før du er lykkelig for det, du laver.
Jeg kommer til at tænke på en historie, som jeg fik fortalt forleden dag, og som handler om et søskendepar, som kom til Danmark, egentlig som flygtninge i sin tid, og hvor den yngste, pigen, var myreflittig i skolen og i gymnasiet og fik topkarakterer hele vejen igennem, men hun vidste ikke, hvad hun skulle læse.
Så tænkte hun: Jamen jeg kan godt lide motion og kost og sådan noget.
Så læste hun kost og ernæring, og i dag har hun haft utrolig svært ved at finde et arbejde, hun tjener ikke særlig meget, og hun er grundlæggende utilfreds med, at hun valgte at gå den vej.
Hendes storebror, der ikke var lige så skarp i skolen, tænkte: Jeg vil læse jura; det er ikke noget, jeg brænder for, men det tænker jeg nok går meget godt.
Og han endte med at have et job, han er langt mere tilfreds med, og han har bedre jobmuligheder.
Så det er jo et eksempel på, at det kan gå galt med det råd.
Jeg har nul idéer til, hvordan folk skal indrette deres privatliv.
Det rager ikke mig, undskyld, at jeg nu bliver lidt spids.
Men det har jeg ikke.
Jeg går ikke rundt med drømme om, hvordan folk skal indrette deres barsel.
Det vedkommer ikke mig.
Det er familiernes ret selv at finde ud af, hvad der er godt for dem og deres børn.
Og jeg er så ærgerlig over, at barselspolitik bliver kapret af ligestillingspolitik, for barselspolitik handler ikke om ligestilling.
Og de kvinder, der ønsker at fremme karrieren, må bede deres mænd om at tage noget barsel, og jeg synes egentlig også bare, at det er på sin plads, at de så gør det.
Karsten Lauritzen (V), 2021-10-07:
Jeg vil godt takke ordføreren, for endelig kommer der en ordfører med den rette højde, som jeg kan se over blomsterne foran talerstolen.
Tusind tak for det, og tak til ordføreren for en fremragende tale om et produkt af en samfundsudvikling, et ungdoms- eller samfundsproblem.
Det er vi jo ikke alene ansvarlige for i Folketinget.
Det handler også om verden omkring os: Udviklingen af sociale medier; ting, der er uden for vores kontrol.
Jeg vil godt spørge, om ordføreren vil reflektere lidt over det der med ting, der er uden for vores kontrol.
Der er jo andre her i salen, der tænker: Vi kan enormt meget med politik.
Og vi kan meget, men er ordføreren ikke også enig i, at der er voldsomme grænser for, hvad vi kan, altså at der er grænser for politik?
Lotte Rod (RV), 2021-10-07:
Jeg tror, at vi, hvis vi skal ind til roden af det her problem, også skal kigge noget mere på legen, altså at vi i vores samfund giver noget mere plads til, at børn har tid til at lege.
For om noget sted er legen jo der, hvor man er til stede her og nu og ikke forfølger et ydre mål.
Derfor vil jeg bare bruge den anden del her på at sige tak til Liberal Alliance for at være med i vores fritidspolitiske flertal, som jo foreløbig godt nok er uden om regeringen, men jeg glæder mig meget til at se, hvad vi kan bruge det til.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
Jeg ved ikke helt, hvordan der er kommet den her falske modsætning mellem det at lære og det at fordybe sig.
Altså, de er jo nok snarere hinandens forudsætninger.
Jeg tror, at læringen er utrolig vigtig – det skal måske endda i højere grad i fokus – med fokus på fagligheden, og at læreren tager ansvar for fagligheden, altså at det ikke er noget, man i for høj grad overlader til børnene.
Så det, jeg frygter mest, den værste udvikling, jeg kunne forestille mig i folkeskolen, bliver jo så at sige det voksenløse rum.
Lyder det konservativt?
Lotte Rod (RV), 2021-10-07:
Jeg vil gerne udfordre ordføreren, så han ikke føler sig tvunget til kun at tale om skat næste gang, for tusind tak for at holde en tale om noget meget vigtigt.
Jeg var enig i meget af det, ordføreren sagde, men der var også noget af det, som jeg syntes var sådan lige rigelig konservativt nok.
Det er jo ikke enten-eller, og når vi i Radikale Venstre er optaget af at få nogle flere lommer i skolen, hvor der ikke er test og karakterer og meget styrende mål for undervisningen, så er det jo netop, fordi vi skal derhen, hvor elever ikke hele tiden skal forholde sig til, hvad de er i gang med at lære, men at de faktisk får noget tid til at fordybe sig og være opslugt af noget andet end sig selv.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
Selv tak, og tak for de pæne ord.
Dem sætter jeg pris på.
Kenneth Mikkelsen (V), 2021-10-07:
Lad mig sige med det samme, at der ingen spørgsmål er, men egentlig bare en kort bemærkning.
Jeg sad nemlig med den følelse, særlig under anden halvdel af ordførerens tale, at det var en konfirmationstale.
Og det skal man tage positivt, for det var en fremragende konfirmationstale.
Jeg er meget fortrøstningsfuld i forhold til, at Liberal Alliance faktisk har skabt så stor sammenhængskraft i Folketinget i dag omkring folkeskolen og vores unge mennesker.
Det skal ordføreren have en stor tak for, og jeg vil bare kvittere fra Venstres side og sige, at det glæder vi os til at gå ind i en videre dialog om.
Så tak for talen.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-07:
Jeg synes også, det var en rigtig god tale og en fin fremføring.
Der er noget, jeg ikke rigtig kan finde ud af om jeg er enig i, og som jeg godt lige vil undersøge lidt nærmere hvad ordføreren mener om.
Det er det her med, at unge ikke må satse på at blive det, som de vil, eller tage for givet, at man skulle elske sit arbejde.
Tror ordføreren ikke, at det, at vi alle sammen finder den rette hylde og er så tæt på det, som virkelig inspirerer os, som muligt, vil gøre, at vi bliver engagerede, i det offentlige og i det private, som iværksættere, og at vi er klar til at gå den der ekstra meter for at bidrage til samfundet, når vi netop elsker vores arbejde og vi hver dag glæder os til at stå op til det?
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
Der er en lang række lande i hele den vestlige verden, som oplever høj beskæftigelse, høj vækst, mangel på arbejdskraft oven på coronakrisen.
Og nej, det er ikke den socialdemokratiske regering i Danmark, der kan tage æren for den udvikling i alle de lande.
Så svaret er nej.
Alexander Grandt (S), 2021-10-07:
Jeg er med på, at det selvfølgelig har været en stor krise for de mange virksomheder, der er blevet påvirket, og dem, der har mistet deres arbejde.
Men det er ikke så meget det, jeg spørger ind til.
Det er jo det nationaløkonomiske, det er jo samfundsøkonomien, som du rigtigt nok taler om til sidst.
For når vi nu har tårnhøj beskæftigelse i dag, når vi nu har lav arbejdsløshed, når vi nu har offentlige finanser, der er i balance, og et offentligt budget, der går i nul, så må det da også skyldes den førte politik.
Du kan da ikke helt tage den førte politik ud af ligningen.
Vil hr. Alex Vanopslagh ikke i dag indrømme, at regeringens økonomiske krisehåndtering har været en succes?
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
Må jeg ikke lige først og fremmest byde hr. Alexander Grandt velkommen i Folketinget.
Jeg har lyst til at sige, at det er et glædeligt gensyn – jeg tror, at sidst vi sås for mange år siden, slog du mig ud af DM i debat, så det er jo sådan lidt med blandede følelser, at jeg siger det, men ikke desto mindre vil jeg sige velkommen til.
Er regningen blevet stor eller ej?
Altså, det går jo godt i dansk økonomi, og nej, det er ikke dyrt at låne penge lige nu.
Men har regningen været stor?
Ja, den har da været massiv for alle de virksomheder, der har været tvangslukket.
Der er en enormt stor grad af tabt indtjening.
Så ja, selvfølgelig har regningen været stor, og nogle af de personlige konsekvenser har været enorme i forhold til mistrivsel og konkurser og lignende.
Men det er rigtigt, at samfundsøkonomisk går det godt i Danmark lige nu.
Jeg tror, man skal passe på med at konkludere, at det ene og alene skyldes hjælpepakker.
Grunden til, at det går godt i Danmark nu, er først og fremmest, at vi har klaret sundhedskrisen godt.
Altså, coronakrisen var jo en udbudskrise – man lukkede ned for udbuddet af varer og for produktionen, og da sundhedskrisen så – i gåseøjne – var ovre, kunne man åbne samfundet igen, og derfor går det godt – ikke nødvendigvis alene på grund af hjælpepakker.
Alexander Grandt (S), 2021-10-07:
Jeg vil gerne spørge lidt ind til den økonomiske side af coronakrisen.
For forud for en partilederdebat den 14. maj sidste år om coronakrisen og coronakrisens udgifter sagde hr. Alex Vanopslagh på Facebook, og jeg citerer: Vi skal passe på med, at vi ikke gør regningen for stor, og vi skal sikre, at der er så mange som muligt, der kan bidrage til at betale den regning.
Vil hr. Alex Vanopslagh ikke i dag medgive, at der ikke blev nogen stor regning af coronakrisen?
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
Jamen jeg har lyst til at sige: A for effort .
Men jeg er ikke enig.
Altså, det er jo ikke længe siden, at Venstre havde det standpunkt eller den holdning, eller hvad man skal kalde det, at hvis det her blev vedtaget, skulle man udfordre det ved en domstol, fordi det overskred og ikke respekterede nærhedsprincippet.
Det synes jeg er en glimrende tilgang.
Det burde vi få afprøvet, for det er jo tydeligt, at barselspolitik selvfølgelig defineres bedst i de enkelte lande og hverken i Bruxelles eller i Strasbourg.
Karsten Lauritzen (V), 2021-10-07:
Der kan man i forhold til barselsreglerne spørge: Hvad kan vi der?
Der er et europæisk fællesskab, der laver nogle regler.
Dem kan man så være glad for eller mindre glad for, men reglerne er jo, som de er, og hvis man er med i EU, må man også gennemføre dem.
Men det var egentlig ikke barsel, jeg ville komme ind på.
Det er bare, fordi jeg synes, ordføreren også selv gør sig lidt skyldig i nogle ting, altså tegner et billede af, at vi kan lave en masse inden for barsel, som vi reelt ikke kan, så længe vi er medlem af EU.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
Jeg er fuldstændig enig i alle de sagte ord, og måske skulle man gøre det mere populært som politiker at sige: Det kan jeg ikke gøre noget ved, eller det vil jeg ikke gøre noget ved.
Jeg ved ikke, om det bliver populært på den korte bane, men det ville da i hvert fald være ærligt.
Og så tror jeg da også bare i det hele taget, at det er en god idé at acceptere det, der nu engang er uden for ens kontrol, hvad enten det er privat eller politisk.
Jeg har ikke hørt nogen forslag endnu, som vi sådan pr. definition er afvisende over for.
Nu er det jo hr. Henrik Dahl, der er vores undervisningsordfører, og det er ham, der kommer til at forhandle det på vores vegne.
Så nu skal jeg også passe på, at jeg ikke lover for meget, men det er bestemt ikke noget, vi er afvisende over for – overhovedet ikke.
Jamen jeg kommer jo helt i tvivl, om jeg skal tale om lavere skatter og mere frihed næste gang, nu hvor jeg får ros fra SF.
Det kan godt være, jeg skulle vende tilbage til det.
Men tak, og jeg glæder mig også til de videre forhandlinger om reformer af skoleområdet.
Der er hårdt brug for det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-10-07:
Det synes jeg jo er en interessant samtale, og jeg ved godt, at det her ikke er ment som en samtale, men jeg vil alligevel tillade mig at gribe samtalen.
For jeg tror, at noget af det, vi er nødt til at snakke om i forhold til folkeskolen, også bliver, hvordan vi laver test.
Jeg er jo ikke grundlæggende imod, at man undersøger, hvad børn har af kundskaber, men når vi ser, at vi har over 86 nationale test på kryds og tværs i folkeskolen, er det måske ikke det mest præcise eller målbare instrument.
Det er jo ikke det samme, som at børnene ikke kan blive testet på konkrete kundskaber.
Og jeg tror også, vi kan begynde at bevæge os derhen, hvor børnene har noget at stå på i forhold til at blive klogere og bedre og dygtiggøre sig.
Så tror jeg faktisk, vi kan komme langt, så tusind tak til hr. Alex Vanopslagh.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
Jamen det mener jeg helt bestemt vi kan.
Og det er jo spændende med de tendenser, der i hvert fald er herinde rent skolepolitisk.
Og det samme i forhold til karaktersystemet og om man ikke skulle vende tilbage til noget a la logikken i 13-skalaen, altså at man belønner den ekstra fremragende præstation frem for den fejlfri præstation, så at sige.
Men når vi har de diskussioner om børn og unges mistrivsel, hvor jeg egentlig har stor respekt for, at SF som et af de eneste partier ofte taler om det, så synes jeg indimellem, at retorikken bliver lidt, at man simpelt hen bare skal fjerne kravene eller testene eller have færre karakterer.
Og det kan jeg godt være lidt bekymret for, for jeg tror ikke, det er karakterræset, så at sige, der er årsag til mistrivsel.
Jeg tror snarere, det er et symptom på de problemer, der er.
Det er nogle af de få konkrete krav, man kan rette sig imod, og derfor bliver man så fokuseret på dem.
Men jeg tror, præstationspresset kommer af de mere abstrakte og flyvske krav og af dannelsestabet.
Og hvis vi bare fjerner kravene, tror jeg ikke vi løser problemet.
Men det er måske lidt en anden snak.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-10-07:
Tusind tak for talen.
Jeg noterede mig især det her med børn og unges mistrivsel.
Jeg synes, det gennemsyrede hele talen, og det er jeg svært begejstret for, for det er jeg jo selv meget optaget af, og det er vi også optaget af i SF.
Jeg tror i virkeligheden, at det måske er på tide at kaste skolepolitikken lidt op i luften.
Det er ikke kun at stille konkrete krav, det er også en større samfundsdebat i virkeligheden at turde sætte barnet i centrum.
For børn skal lære at lave fejl, børn skal lære, at det, at de laver fejl, er for faktisk at blive bedre til det, de går og laver.
Og det er noget af det, der er udfordringen.
Bare se på karaktersystemet i folkeskolen, som bygger på, at du får et 12-tal, og så trækker vi fra ved fejl, altså, hvis I forstår, hvad jeg mener.
Så jeg synes egentlig, det er på tide, at vi tør tænke folkeskolen på ny, og jeg er glad for, at hr. Alex Vanopslagh netop nævner det her med de praktiske fag.
SF har foreslået sammen med Dansk Industri, at vi netop kigger på folkeskolen og prøver at se, om vi kan lave flere praktiske fag.
Er det noget af det, vi kan gå i gang med?
Er det noget af det, vi tør sætte fri, og kan vi egentlig gøre det på tværs?
For nu hører jeg også hr. Morten Dahlin, og jeg ser, at statsministeren og fru Sofie Carsten Nielsen måske er i gang med en samtale i forbindelse med Folketingets åbningsdebat.
Og det er jo faktisk lidt smukkere end bare at stille spørgsmål til hinanden.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
Jeg tror bare, at jeg nøjes med at svare kort og sige: Ja, absolut.
Det er vi med på at tale videre om.
Morten Dahlin (V), 2021-10-07:
Tak for svaret.
Jeg tror, det så er første del af en samtale, vi skal have, om, hvordan vi særlig i slutningen af folkeskoleforløbet måske tænker helt nyt i forhold til dem, som hr. Alex Vanopslagh kaldte skoletrætte drenge, og måske i virkeligheden også tør tage skridtet længere end det, hr. Alex Vanopslagh lægger op til her, og så sige: Måske ligger løsningen slet ikke inde på skolematriklen.
Måske ligger den slet ikke inden for klasseværelset.
Måske ligger den faktisk et helt andet sted.
Måske ligger den hos en gammeldags mester.
Måske ligger den hos familien.
Er det nogle tanker, som hr. Alex Vanopslagh kunne være med på at udvikle videre i den samtale, vi skal have, om, hvordan vi sikrer en bedre afslutning på folkeskolen for de skoletrætte drenge?
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
Må jeg ikke bare lige fortsætte det med kravene.
Altså, jeg tror, at problemet er de her mange tusind læringsmål, der er i folkeskolen, hvor mange af kravene er sådan kompetencebaserede, og at du skal være innovativ og formidlingsdygtig og alle de andre ting, jeg har nævnt, og hvor de krav, vi skal stille, i højere grad skal være faglige krav.
Altså, hvad er det, du skal lære, og hvad er det, du skal kunne?
Når det faglige fundament er på plads, ja, så kommer alt det kreative så at sige bagefter sandsynligvis for de fleste.
Og så er der hele spørgsmålet om, hvad vi gør med de skoletrætte drenge.
Jeg tror for det første, at det ville være godt med nogle meget håndgribelige krav, som man ved hvornår man har indfriet.
For det andet er der flere partier her i salen, der også har talt for, at vi skal have flere praktiske fag i skolen.
Der skal også være mulighed for – jeg tror, det var statsministeren, der nævnte det i sin tale – at man måske kan komme ud en dag eller to om ugen og arbejde i en virksomhed i stedet for at sidde på skolebænken og være træt.
Der er jo noget bevægelse i dansk skolepolitik, som jeg synes er spændende, og jeg tror, at svarene ligger i den retning.
Morten Dahlin (V), 2021-10-07:
Hvor er det dejligt at se, at hr. Alex Vanopslagh er tilbage i topform, og det siger jeg både som kollega og som ven.
Så er det også rart, at hr. Alex Vanopslagh gør op med den myte, jeg har set udbredt, om, at fordi man er liberal og går ind for frihed, så er man pr. automatik imod dannelse, normer og rammer.
Det er også rart at se opgøret med, at fordi man er borgerlig, skal man helst være sur.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til delen omkring folkeskole og kravene i folkeskolen, fordi jeg egentlig langt hen ad vejen er enig i den analyse, også i en del af den medicin, som hr. Alex Vanopslagh ordinerer i forhold til de udfordringer, der er i vores folkeskole.
Det er det med de flere og tydelige krav.
Men der er jo også nogle, særlig drengene, som altså gang på gang har oplevet fiasko med at leve op til nogle af de krav, der allerede er i dag, måske særlig hen mod slutningen af et skoleforløb.
Hvad tænker hr. hr. Alex Vanopslagh at vi skal gøre ved det?
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
Jamen det er ikke vores politik at øge de offentlige udgifter, og vi vil arbejde for, at vi bruger færre af borgernes penge, og at vi sænker skatten i Danmark.
Og det vil vi arbejde for i hver evig eneste forhandling, vi går ind i med Venstre, Konservative og alle de andre.
Så det er vores udgangspunkt – ganske simpelt.
Camilla Fabricius (S), 2021-10-07:
Jeg giver jo ordføreren helt ret i, at fællesskab er rigtig mange ting.
Jeg skal bare lige have det helt klart: Så LA støtter en Venstreledet regering, hvis man øger de offentlige udgifter?
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
Må jeg ikke bare lige præcisere – og tak for de pæne ord i øvrigt: Det er jo en misforståelse, hvis man tror, at fællesskab er lig med offentlige udgifter, eller at fællesskab er lig med en stor og stærk stat.
Det er det, der er i familien; det er det, der er i foreningslivet; det er det, der er på arbejdspladsen.
Det er det fællesskab, som jeg i særdeleshed gerne vil styrke, og ikke det fællesskab, der kommer af lovgivning eller offentlige overførsler.
Jeg tror, spørgsmålet var: Vil vi bakke op om en Venstreledet regering, så at sige, hvis den vil gennemføre sit velfærdsløfte?
Altså, vi kommer til at kræve indflydelse for de mandater, vi har, og noget af det, som vi vil fokusere på, er, at vi ikke bare bevidstløst skal blive ved med at hælde penge ned i den offentlige sektor.
Men der er brug for mere innovation, der er brug for mere konkurrence, og der er brug for at slippe iværksætteriet løs i den offentlige sektor, så vi kan få en Dagmarsminde i hver evig eneste kommune.
Det er langt vigtigere end at bruge flere penge, og hvis vi kan lande et kompromis, hvor vi slipper iværksætteriet løs i den offentlige sektor, og hvor Venstre så også kan få lov til at spilde nogle flere penge på noget offentligt pjat, så går det nok.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-10-07:
Tak for det.
Og tak til hr. Alex Vanopslagh for en virkelig, virkelig god tale.
Unges trivsel og dannelse er også noget, der lægger mig og Radikale Venstre meget på sinde, så tusind tak for det.
Og derudover er der jo noget, som både ordføreren og jeg er meget glade for, nemlig frihed, som hr. hr. Alex Vanopslagh netop nævnte.
Frihed er jo helt grundlæggende for det demokrati, vi lever i: retten til at tænke frit, retten til at tale frit.
Det er afgørende for den frie debat, der bl.a. danner grundlaget for den politiske beslutningsproces, som vi er en del af.
Mener ordføreren, at det giver mere frihed, når flere og flere forskere, bl.a. ifølge en undersøgelse fra Dansk Magisterforening, trækker sig fra den offentlige debat, bl.a. fordi der her fra Christiansborg bliver udtalt kritik af specifikke forskningsområder eller endda navngivne forskere?
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
I forhold til den der diskussion: Altså, det, der er problemet, er jo det, som hr. Henrik Dahl har kaldt pseudoforskning, altså forskning, der ikke lever op til sådan helt banale videnskabelige kriterier.
Og det er jo det, der er et problem.
Og der er det jo fuldstændig legitimt, at man politisk siger, at det i øvrigt også bidrager til dannelsestabet, at man har forskningsinstitutioner, der driver politisk aktivisme.
Er det et problem, at de så ikke tør at blande sig i den offentlige debat?
Ja, det synes jeg er en uheldig konsekvens af det, men det, at vi italesætter det i Folketinget, har været nødvendigt.
Mette Thiesen (NB), 2021-10-07:
Tusind tak, og tak for talen.
Jeg vil bare imødekomme det, som hr. Alex Vanopslagh siger med hensyn til de her drenge.
Nu er jeg selv skolelærer, og vi har virkelig brug for i stedet for hele tiden at tale om, at der skal være flere fag, og at det og det skal på skemaet ude i folkeskolen osv., så at tale om, at vi selvfølgelig skal sætte skolerne fri, og at der altså også er brug for, at man kigger på det her med at anerkende forskellige færdigheder.
Det kunne f.eks. være at genindføre den traditionelle mesterlære, så man allerede fra 8. klasse kan komme ud og komme i lære, sideløbende med at man f.eks. får nogle basale færdigheder i folkeskolen.
Folkeskolen i dag er altså bare grundlæggende indrettet til de stille piger og ikke til de lidt vilde drenge.
Så var det noget, som Liberal Alliance kunne bakke op om, altså det her med at få genindført den traditionelle mesterlære og også anerkende håndens arbejde i langt højere grad?