runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2018-11-07:
Tak for det.
Jeg er glad for, at den her debat har synliggjort, at der er bred enighed i Folketinget om at fordømme de forhold, som de udenlandske chauffører har været indlogeret under hos en dansk vognmandsvirksomhed i Padborg, forhold, som er helt uacceptable.
Derfor er jeg også tilfreds med, at en række myndigheder rykkede ud og fik sat en stopper for de uacceptable forhold ved at rydde hele lejrområdet.
Det er et klart bevis for mig på, at den fælles myndighedsindsats på området er vigtig, og at den har en effekt, fordi den gør os i stand til at håndtere sådanne problemstillinger.
Dermed ikke sagt, at vi ikke kan gøre mere.
Det er helt afgørende på dette område, at vi har en grundig og effektiv kontrol, og at regeringen er villig til at se på, om der er områder, hvor vi kan forbedre kontrollen.
Det er også et af de emner, beskæftigelsesministeren og jeg vil tage op på det møde, som vi vil indkalde de faglige organisationer til, og hvor vi kan blive klogere på, hvad vi kan gøre for at understøtte den danske arbejdsmarkedsmodel, så sager som den her kan håndteres.
Samtidig er det vigtigt for mig at understrege, at regeringen fortsætter med at arbejde meget aktivt i EU for at sikre, at vi får nogle bedre regler på det her område, så vi får dæmmet op for situationer som den her.
Lad mig her gentage nogle af regeringens prioriteter i forhandlingerne om vejpakken:
Vi ønsker fra dansk side ikke en yderligere åbning af markedet for cabotagekørsel, så længe de sociale forskelle mellem medlemslandene er så store, som de er i dag; vi ønsker, at der indføres et værn mod systematisk cabotagekørsel; vi ønsker cabotageregler for kombineret transport; vi ønsker, at der bliver dæmmet op for anvendelsen af postkasseselskaber, der alene oprettes for at omgå reglerne.
Samlet set ønsker vi generelt, at der bliver skabt mere fair og lige konkurrencevilkår i transportbranchen.
Tak for ordet.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-11-07:
Jeg kan jo garantere, at vi kommer til at tage en drøftelse med de partier, der i dag har været en del af den her diskussion om spørgsmålet om ordnede forhold, og der må vi så også se på, hvordan de elementer i forslaget til vedtagelse, der er foldet ud, bliver fulgt op, men selvfølgelig også sikre, at Folketinget er informeret om de initiativer, der bliver taget.
Henning Hyllested (EL), 2018-11-07:
Så vil jeg altså bare konstatere, at vi her om ganske kort tid i virkeligheden, når vi har gang i finanslovsforhandlingerne, kan konstatere, at der bliver en forøget kontrol, som der står i forslaget til vedtagelse, og at der derfor også afsættes midler til det.
Jeg er da også rigtig glad for, vil jeg sige, at regeringen er enig med os i, at der skal lægges afgørende vægt på – det er jo EU-sprog, som vi alle sammen kender – at det er danske løn- og arbejdsforhold, der skal gælde i forbindelse med tredjelandskørsel, cabotagekørsel og kombikørsel.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-11-07:
Tak for det, og tak for debatten, som jeg synes på mange måder har understreget vigtigheden af den her diskussion og også har givet mulighed for at gå lidt mere i dybden med nogle af de problemstillinger, som vi snakker om.
Jeg vil sådan set gerne igen slå fast – det er også på baggrund af det, som hr. Henning Hyllested har nævnt flere gange – at nu må vi i den her forbindelse prøve at tage en dialog med arbejdsmarkedets parter.
Det er også derfor, at transportministeren og jeg i nær fremtid kommer til at invitere arbejdsmarkedets parter til en drøftelse af det her tema, som har været genstand for debatten her i dag.
Jeg vil sådan set også gerne igen slå det fast, som har været til diskussion omkring indsatsen for at sikre ordnede forhold, nemlig at det er en prioritet for regeringen.
Og jeg tror, at alt efter hvilket år man slår ned på, har regeringen også prioriteret det her.
Der er forskellige diskussioner om, hvad ordnede forhold er, alt efter hvilket område vi taler om.
Hvis man generelt ser på ordnede forhold – når regeringen taler om det – er det det samarbejde, der finder sted på tværs af Beskæftigelsesministeriet, Skatteministeriet og Transportministeriet.
Der har vi i hvert fald i indeværende år tilført yderligere ressourcer til det område.
Men når det så er sagt, vil jeg også gerne notere mig det forslag til vedtagelse, der ligger på bordet, som regeringen jo støtter, og det har transportministeren også givet udtryk for, og sige, at vi som opfølgning på det kommer til at tage en drøftelse med Folketingets partier om, hvordan man mere operationelt følger nogle af de ting, der er nævnt i forslaget til vedtagelse.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-11-07:
Man skal for det første gøre sig klart, at det, der er med cabotageregler, jo ikke er en åbning.
Det kan man meget mere frit uden for transportområdet, end man kan på transportområdet, for der er det indskrænket af cabotagereglerne.
, osv.
Det kan jeg ikke forestille mig, men jeg hører gerne på forslag, og hvis det er fornuftigt, tager jeg det gerne videre i EU-systemet.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-11-07:
Tak for det, og tak til ministeren.
Jeg synes ikke, det er helt fair, hvis man begynder at diskutere detaljer med en minister på talerstolen, så jeg har bare et andet spørgsmål af lidt mere generel karakter, og det er i forbindelse med cabotagekørsel.
Der er jo fælles regler for cabotagekørsel i hele Europa, hvad enten de bliver efterlevet eller ej,
men er der ikke efter ministerens opfattelse forskel på, at eksempelvis et stort land som Spanien har mulighed for cabotagekørsel i 3, 5 eller 7 dage set i forhold til et lille land som Danmark eller Luxembourg?
Er der ikke en urimelighed i, at det er de samme tidsperioder, der gælder for alle landene, når nu geografien er så åbenlyst forskellig?
Kunne man forestille sig en differentiering af cabotageperioden?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-11-07:
Men det handler ikke om tusindvis af kørsler igennem Danmark.
Det tror jeg faktisk godt er inden for fagbevægelsens rækkevidde at kunne håndtere, hvis vi giver dem de redskaber, som er nødvendige for det.
Det har vi jo gjort på andre områder.
Inden for byggeriet har vi f.eks. et RUT-register, og tilsvarende er der også et register på vej på for transport på EU-området.
Det er i hvert fald det, der ligger som forslag.
Så jeg tror ikke, det er så uhåndterbart, som hr. Henning Hyllested siger.
Henning Hyllested (EL), 2018-11-07:
Jamen så har vi jo i virkeligheden problemet set ud fra transportministerens synsvinkel, for hvis man mener, at udstationeringsreglerne i bund og grund ikke kan håndhæves, eller at det i virkeligheden er fagbevægelsen, der skal håndhæve dem, så har vi problemet.
Jeg har sagt det flere gange under debatten her: Det er umuligt at løfte den opgave at tegne overenskomster på tusindvis af transporter, der kører ind og ud af det her land dagligt.
Altså, på andre felter har vi trods alt de regler, også i forbindelse med EU, at når det f.eks. handler om udstationeringsreglerne, er det til gældende overenskomst, og det er f.eks. også det, der står i godskørselsloven, ikke?
Det kunne man jo så henholde sig til, hvis man har det synspunkt.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-11-07:
Regeringen støtter forslaget til vedtagelse, men det troede jeg var dækket ind af, at alle tre regeringspartier har været på talerstolen og sige, at de støtter forslaget.
Det gør regeringens medlemmer af de tre regeringspartier også.
Vejpakken kan ikke forhindre de generelle regler i EU om, at, for det første, hvert land selv må beslutte, om landet vil tage arbejdskraft fra tredjelande ind i landet, og, for det andet, at EU's regler om det frie salg af tjenesteydelser på tværs af grænser kan betyde, at ansatte fra tredjelande kan levere tjenesteydelser i andre EU-lande.
Så det kan vejpakken ikke håndtere.
Men der er udstationeringsregler, der gælder, og det gør der også ved transport.
Der er der bare det forhold, at i Danmark har vi ingen myndighedshåndhævet løndannelse.
Løndannelsen håndhæves ved aftaler mellem arbejdsmarkedets parter.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-07:
Jeg er rigtig ked af, at ordføreren blev afbrudt lige dér, for det synes jeg da lyder som et godt forslag. Grådighed synes jeg ligger til det globale Nord og har gjort det i århundreder.
Det her er jo bare en manifestation af den grådighed, og det er rigtig uheldigt.
Som jeg har nævnt før, kunne det være med i undervisningen i vores folkeskoler – etik og moral – og det kunne være, at vores presse også skulle være bedre til det, og det kunne være, at vi politikere også skulle være bedre til det.
I forhold til det konkrete forslag om en mærkning vil jeg sige, at det faktisk lyder interessant.
Jeg stod også og tænkte den tanke: Kunne man forestille sig, at borgere fra et tredjeland i den her konstruktion skal have arbejde under overenskomst, og så skal virksomhederne sikre det, i hvert fald i den her konstruktion?
For det er klart, at vi skal gøre noget.
Men jeg mener jo igen, at vi skal pålægge virksomhederne et langt større ansvar og langt større sanktioner, for det er jo ufatteligt, at vi bliver ved med i 2018 at have mennesker, der laver sådan nogle slavelignende forhold.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-11-07:
Tak til ordføreren.
Men 108.000 mennesker fra Polen og Litauen har fået arbejdstilladelse, så man må formode, at de her lejre faktisk trives i stor stil i hele Europa.
Det var bare lige en kommentar.
Med hensyn til cabotagedelen kan de her mennesker, som det også blev nævnt, lovligt køre cabotagekørsel i Danmark.
Og så spørger jeg ordføreren: Når man har den risiko foran sig, at et dansk erhverv faktisk fuldt lovligt kan blive udryddet af filippinere, hvordan synes ordføreren så, det kan stoppes?
Eller skal det stoppes?
Jeg var faktisk i tvivl om, hvad ordføreren egentlig mente.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-11-07:
I forhold til udstationeringsdirektivet har vi jo indrettet os på den måde i Danmark – og det er min opfattelse, at det er der fuld opbakning til i fagbevægelsen – at løn- og arbejdsforhold er noget, der aftales mellem arbejdsmarkedets parter, og derfor er det også deres opgave at håndhæve de aftaler eller sikre, at andre bliver dækket af dem.
I andre lande, f.eks. Tyskland, hvor man har minimumslønninger, kan det så blive en myndighedsopgave, men det er min opfattelse, at fagbevægelsen i Danmark heller ikke ønsker sig lovfastsatte minimumslønninger, som jo vil gøre det til en myndighedsopgave, det er klart.
Men jeg tror, at den danske fagbevægelse er meget klog, og jeg tror, at fordelene også for danske lønmodtagere er langt størst, ved at løn- og arbejdsforhold er noget, der fastsættes af arbejdsmarkedets parter, og noget, vi blander os uden om.
Henning Hyllested (EL), 2018-11-07:
Jeg tror, der er al mulig grund til at antage, at de her filippinere også er blevet brugt til cabotagekørsel.
Der har i hvert fald været muligheden for at gøre det, og hvis man ser på et transportfirma som Kurt Beier Transport – og de er bestemt ikke de eneste – så er det jo netop et af de firmaer, som har excelleret i cabotagekørsel i tilknytning til international transport.
Så det er der vel al mulig grund til at tro på, og det betyder jo så, at der køres til filippinske lønninger, også national transport, og det betyder, at det overenskomstsystem, som skulle være gældende, og som skulle sikre lønmodtagerne, også via udstationeringsreglerne, bliver undergravet.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-11-07:
Som jeg har forstået den her sag, handler det ikke så meget om cabotagekørsel, men det handler mere om international kørsel.
Så jeg er ikke sikker på, at cabotagereglerne er relevante i den sammenhæng her.
Cabotagereglerne er jo så en begrænsning på den fri bevægelighed af arbejdskraft.
Det er jo sådan set en undtagelse til de regler, vi ellers har på et liberaliseret arbejdsmarked inden for EU, og der kunne man jo så modsat spørge sig selv, om de begrænsninger og den yderligere regulering har skabt færre problemer eller skabt flere problemer.
Det synes jeg, må jeg nok sige, er lidt oppe i luften.
Det er i hvert fald noget, vi beskæftiger os utrolig meget med, om man synes, der er rigtig mange problemer på det her område, som altså har en særregulering i forhold til alt andet.
Når man ser på det øvrige danske arbejdsmarked, hvor der er fri bevægelighed, så ser vi jo ordnede forhold, at folk, der kommer hertil og arbejder, er overenskomstdækket i lige så høj grad som danskere, osv.
Så måske de her særregler også skaber nogle problemer i modstrid med deres intention.
Hvad angår det første, har den pågældende lejr ikke levet op til dansk lovgivning og til det bygningsreglement, som findes, og sådan er det jo nogle gange.
Der er nogle, der bryder lovgivningen, og så er det myndighedernes opgave at sørge for, at de bliver stoppet, og det er sket her.
Så hver gang der kommer en sag, hvor der er nogle, der bryder loven, og der så bliver grebet ind, så de bliver stoppet, er det et udtryk for, at lovgivningen virker, og at myndighederne gør det, de skal.
Og det er det her et eksempel på, og det burde vi så være glade for.
Så tror jeg, at anden del af spørgsmålet skal stilles igen.
Henning Hyllested (EL), 2018-11-07:
Hr. Joachim B. Olsen nævner i starten af sin tale, at det her er sådan et grotesk enkeltstående tilfælde, og dermed kan man så forstå, at det ikke er typisk.
Men medgiver hr. Joachim B. Olsen ikke, at de EU-regler, vi har om f.eks. cabotagekørsel, betyder – og cabotagekørslen er jo, som det også er blevet nævnt af flere, her i landet sat i system, for det er rigtig nemt at gøre det – at der faktisk kan køres national transport i Danmark til rumænske eller filippinske lønninger?
Og er EU-reglerne dermed ikke med til at undergrave det overenskomstsystem, vi har – den såkaldte danske model – hvor vi netop indgår kontrakter med hinanden, altså fagbevægelsen på vegne af lønmodtagerne og arbejdsgiverne?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-11-07:
Som jeg har læst den her sag, er det klart for mig, at der er foregået nogle ting, som virker uanstændige, og ordføreren nævner så også – og ordføreren ved givetvis mere om det end mig – at man f.eks. er blevet lovet nogle ting.
Man har indgået en aftale med i det her tilfælde en arbejdsgiver om f.eks. at have adgang til noget medicin, og hvis man ikke får det, har det jo ikke noget med et velfungerende marked at gøre, for det er jo aftalebaseret, og man kan indgå aftaler med hinanden og de aftaler bliver overholdt.
Så hvis det ikke er tilfældet her, er det jo uanstændigt.
Jeg synes det er grundlæggende uanstændigt, hvis mennesker laver aftaler med hinanden og ikke overholder dem.
Men det større problem her er jo det, at der tilsyneladende er et hul, altså hvis man kan importere arbejdskraft fra tredjelande via et andet EU-land.
Det er jo ikke meningen med reglerne.
Rasmus Prehn (S), 2018-11-07:
Liberal Alliance taler meget om den her sunde form for konkurrence.
Er der ikke en grænse for, hvor meget såkaldt sund konkurrence man skal have, og hvor meget man skal presse citronen for at få så lav en pris som muligt?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-11-07:
Helt overordnet er jeg af den indstilling, at mennesker skal være frie til at indgå kontrakter med hinanden, og de kontrakter, de indgår med hinanden, vedkommer sådan set kun dem.
Men det her handler om noget andet end det.
Det er også sådan, at et liberalt samfund bygger på lov og ret, og det er en liberal stats ret at bestemme over, hvem der kommer ind over landets grænser, og vi er så en del af EU.
Derfor har vi også den holdning, at der skal være styr på, hvem det er, man lukker ind i EU, og her er der et eksempel på, at de regler kan misbruges.
Karsten Hønge (SF), 2018-11-07:
Så begrebet social dumping passer godt nok på den her situation, og så er det naturlige spørgsmål: Er det, der foregår nu, så sund konkurrence?
Jeg mener: Hvordan vil det ellers hænge sammen for en liberalist, hvis det ikke er et personligt frit valg, de her mennesker har taget, at arbejde under de her vilkår?
Det har vi jo hørt nogle filippinere sige.
De har jo selv valgt de her lønninger og de her arbejdsforhold.
Så er det ikke et personligt valg, og er det, vi ser nu, ikke bare sund konkurrence, som hr. Joachim B. Olsen tidligere har argumenteret for at man skal se den type konkurrence på arbejdsmarkedet som?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-11-07:
Som flere har været inde på her, er der for det der ord social dumping jo altså ikke nogen helt fast definition.
Altså, nogle bruger det jo, lige så snart de ser konkurrence.
Så det er et begreb, der bliver brugt meget, der er ikke nogen konkret definition af det.
I det her konkrete tilfælde synes jeg måske, at ordet dækker fint nok, men der er ikke nogen fast definition, og det er sådan et skraldespandsord, som venstrefløjen bruger på alt, hvad de ikke kan lide.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-11-07:
Jamen altså, jo.
Sagen er jo, at hvis de havde boet i campingvogne eller ordentlige skure, eller hvad det nu var, ville det have været fuldt lovligt, også ifølge bygningsreglementet.
Problemet er jo, at vi har at gøre med 200 mennesker, som faktisk lovligt kan køre cabotagekørsel og dække stort set al transport i Danmark, hvis de vil det.
Det er det, der er problemet, og som jeg egentlig gerne vil have ordførerens holdning til.
Med hensyn til den anden del synes jeg, at jeg hørte ordføreren sige, at det her var for dårligt og det skulle stoppes på en eller anden led.
Hvad er det præcist, ordføreren ser for sig der skal stoppes?
Rasmus Prehn (S), 2018-11-07:
Når vi hører om de her situationer, bliver vi bevægede, vi bliver rørt af det.
Det kan jeg også mærke at Alternativets ordfører gør.
Jeg prøvede at spørge ind til det hos Liberal Alliance, altså om ikke den her stræben efter den laveste pris har taget om sig i et alt for stort omfang, om ikke der er blevet for meget grådighed, om ikke der er blevet for meget kynisme.
Vi kan se her, at der er en række firmaer, der har arbejdet sammen med benævnte vognmand i Padborg, som nu har opsagt deres arbejde.
Det er jo positivt.
Men der er også historien om det store slagteri Danish Crown, der siger: Jamen det vil vi ikke holde op med; vi fortsætter med det, for vi skal bare have det så billigt som muligt.
Det her moralske forfald, der er tale om her, hvor man er fuldstændig kynisk og ligeglad med, hvad for en situation folk bliver sat i – skal vi ikke tage noget action i forhold til det?
Og kunne Alternativet, som jo nogle gange er vant til at tænke lidt ud af boksen, tænke på ideer til, hvad vi kunne gøre?
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-07:
Det knuser mit hjerte at høre virkeligheden manifestere sig på den måde, som den gør.
Og igen: Vi bakker op om forslaget til vedtagelse.
Mere skal der vist ikke siges.
Alle ordene er blevet sagt i dag.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-11-07:
[Lydudfald]
... oppe i Aarhus og ser, hvilken armod han lever i med urinplastikflasker i førerhuset, og så giver de ham 50 kr., fordi de simpelt hen har ondt af ham, hvorpå ham filippineren så begyndte at græde.
Det var altså folk med tilknytning til vognmandsbranchen, til chaufførbranchen, som viste den medmenneskelighed over for ham her den filippinske chauffør.
Der er ingen, der har et ondt ord at sige om de her filippinere; det er den situation, som vi alle sammen står i, der er skurken.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-07:
Tak for det.
Og nej, overhovedet ikke, jeg synes faktisk, at ordføreren er den, der har været klarest i mælet og sagt, at det faktisk er slaveri og slavelignende forhold.
Og tak for at italesætte, at det er det, det er.
Jeg taler mere om, at der måske i ordførerens parti eller hos andre ordførere nogle gange, synes jeg, ligger nedladende hentydninger til, at de kommer og tager vores arbejde.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-11-07:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Det har egentlig mere karakter af en kommentar.
Jeg håber virkelig, at ordføreren er klar over, at der i hvert fald mig bekendt er ingen, som bebrejder de filippinere, der er blevet hentet herop.
Altså, i alle de artikler og hos alle de mennesker, jeg har talt med, er der absolut ingen, der bebrejder de her filippinere – tværtimod.
De er faktisk også en slags ofre, på lige fod egentlig, med de mennesker, hvis job de rejser op og besætter.
Det var bare lige for at få det sat på plads.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-07:
Der må jeg sige, at jeg ikke er enig med ordføreren.
Altså, jeg mener ikke, at vi har opbygget EU for at lave en undskyldning for vampyrblæksprutter, som vi kalder nogle af vores neoliberalistiske virksomheder.
EU har givet os beskyttelse af natur og miljø, menneskerettigheder, sørget for, at der ikke har været større krige i Europa, så EU er meget andet end et liberalistisk onde, så det er jeg ikke enig med ordføreren i.
Henning Hyllested (EL), 2018-11-07:
Hele EU-konstruktionen bygger jo i virkeligheden på liberalistiske principper, og der er det rigtig svært efter min mening at håndhæve moral over for det, for hvis principperne og konstruktionen giver mulighed for, at man rent faktisk kan køre cabotagekørsel fuldt lovligt til rumænske, bulgarske eller filippinske lønninger, så er det rigtig svært at se, hvad det er, man kan gøre.
Det er svært at sætte moral over for systemet, når systemet bygger på de her principper, og netop med hensyn til international transport er systemet indrettet sådan, at der er fortrin for billig arbejdskraft, når man kan få fat i den.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-07:
Tak til hr. Henning Hyllested for spørgsmålet.
Det korte svar er: Jo, det har faldet mig ind, og det er det da sikkert også.
Men igen snakker vi om geopolitiske beslutninger.
I USA bliver meget af den lovgivning, der bliver lavet, lavet på baggrund af erhvervslivets interesser, og det kan jeg da sagtens forestille mig har været noget af intentionen her.
Men derudover må vi også anerkende, at vi har en europæisk union, som vi har opbygget og værnet om, og som har gjort noget godt for Europa, og den del af den fri bevægelighed, som har bidraget til det, skal vi anerkende. I forbindelse med jeres vedtagelsestekst spørger I, om det skal være en kontrolleret eller en fri bevægelighed, og det er jo det, vi må tale om, altså hvordan vi stykker det bedst muligt sammen.
Men jeg mener stadig, at der ligger et kæmpekæmpestort ansvar og en kæmpekæmpestor opgave hos os med at kontrollere de virksomheder, som udnytter reglerne, men også med at sørge for at opdrage nogle borgere til en højere grad af anstændighed end det, vi fortsætter med at se i transportbranchen.
Henning Hyllested (EL), 2018-11-07:
Grunden til, at jeg lige tager ordet, er, at hr. Roger Courage Matthisen slår meget på den manglende moral, og jeg tror søreme ikke, at nogen er uenige i, at der er nogle firmaer, som i den grad udviser manglende moral.
Men jeg kan forstå på hr. Roger Courage Matthisen, at han ikke finder, at det er den fri bevægelighed i sig selv, der er problemet, men at det er de firmaer, som udnytter det og spekulerer i den fri bevægelighed.
Er det aldrig faldet hr. Roger Courage Matthisen ind, at det jo kunne være, at reglerne faktisk var indrettet, fordi de skulle bruges på den måde; at det, når man har nogle cabotageregler, der giver mulighed for, at chauffører fra Rumænien, Bulgarien og nu altså Filippinerne rent faktisk kan køre national transport i Danmark til rumænske, bulgarske eller filippinske lønninger, så faktisk er fuldt bevidst, at reglerne er indrettet sådan, og at det ikke er et forsøg på at værne nogen som helst, men tværtimod for at skaffe billig arbejdskraft?