runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2024-01-23:
Det er altid interessant at høre den yderste højrefløj sige, at det skulle være venstrefløjen, der var så ekstremt optaget af det her.
For mig bekendt er det ikke venstrefløjen, der har indkaldt til den her forespørgselsdebat, men højrefløjen.
Men lad nu det ligge.
I Danmark er der en lille, men særlig udsat del af befolkningen, der har en anden kønsidentitet end den, de er blevet tildelt ved fødslen.
Deres biologiske køn stemmer altså ikke overens med deres oplevede køn.
Det stemmer fuldstændig overens med den sundhedsfaglige viden på området at snakke om både biologisk køn og kønsidentitet samt at anerkende, at de to ikke behøver at stemme overens.
Derfor kan man også sagtens snakke om det køn, man er blevet tildelt ved fødslen.
Derudover vil jeg bruge lejligheden til at minde om, at transkønnede oplever diskrimination fire gange så ofte som andre, og hele 42 pct. er i løbet af deres liv blevet udsat for vold.
Hver fjerde har forsøgt at tage sit eget liv.
Ingen vælger at være transkønnet for sjov med alle de risici, som det tydeligvis indebærer.
Anerkendelse af transkønnedes kønsidentitet er et skridt på vejen mod at sikre denne udsatte gruppe bedre liv og bedre muligheder.
Jeg er med på, at højrefløjen gerne vil forsøge at gøre det her til en eller anden fjollet diskussion, hvor man latterliggør, at der er en forskel på den kønsidentitet, man kan opleve, og det køn, man er blevet tildelt ved fødslen.
Jeg mener, at det her helt grundlæggende handler om at beskytte en udsat gruppe mod noget så alvorligt som diskrimination og vold.
Susie Jessen (DD), 2024-01-23:
Jeg tror, at sundhedsordførerne herinde ville være kede af, at man siger, at Folketinget ikke har nogen som helst indflydelse på sundhedsvæsenet.
Altså, lige om lidt skal vi jo f.eks. diskutere abort, og hvad aldersgrænsen skal være for det.
Det er vel et eksempel på, at vi diskuterer de her ting.
Det er fuldstændig det samme.
Jeg synes, at det burde være en folketingsbeslutning, hvorvidt man skal give de her hormoner til helt små børn.
Det synes jeg faktisk at det burde være.
Jeg tror også, at det har været oppe herinde i Folketingssalen tidligere.
Rosa Eriksen (M), 2024-01-23:
Så det, jeg hører nu, er, at fru Susie Jessen og Danmarksdemokraterne ikke har tillid til vores fagpersonale ude i sundhedsvæsenet, som jo er dem, der beslutter, om nogen skal have kemo, hvis de har cancer, eller antibiotika, hvis de har en lungebetændelse, og også dem, der beskæftiger sig med det her.
Der er ingen andre steder, hvor vi fra Folketingets side går ind og detailstyrer, hvilken behandling man skal have.
Så er det dét, ordføreren synes vi skal – at vi fra Folketingets side skal gå ind og lovgive om, hvordan personalet må bruge sin faglighed ude i sundhedsvæsenet?
Susie Jessen (DD), 2024-01-23:
Ja, vi har faktisk i Ligestillingsudvalget haft en deputation med netop nogle børn, som var i gang med at få kønshormoner.
Jeg kan faktisk huske, at den ene var måske 10 år, og jeg syntes, det var voldsomt, at der er så små børn, der er i gang med at få kønshormoner, og som måske ikke ved, hvad konsekvenserne af det er.
Så jeg har mødt dem, og jeg synes, det er fuldstændig forrykt, at vi i Danmark giver kønshormoner til børn, til små børn, som måske ikke har mulighed for at trække den beslutning tilbage igen, for så har de i forvejen ødelagt det hele med kønshormoner.
Det synes jeg er noget rigtig, rigtig skidt.
Jeg vil bare lige anholde det her med, at ordføreren får det til at lyde, som om der er nogle her i rummet, som ikke er tolerante, og at vi på en eller anden måde ikke møder folk der, hvor de er.
Det gør man selvfølgelig – det gør jeg i hvert fald.
Hvis jeg møder en, der identificerer sig som en kvinde, men er en mand, så har jeg ikke noget mod det.
Det, der bliver udfordringen, er jo, når man f.eks. laver juridisk kønsskifte, når der i elitesporten, f.eks. i vægtløftning, begynder at deltage folk, der er født som mænd, og som vinder det hele, og når voldtægtsforbrydere kommer til at afsone i kvindefængsler.
Så der er rigtig mange ting, vi også skal tage stilling til i den her sag.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om noget.
Jeg ved godt, at ordføreren lige har sagt, at det ikke er noget, ordføreren mener hun skal forholde sig til politisk.
Men hvad mener ordføreren egentlig om folk, der er født som mænd, og som deltager i kvindesport og vinder det hele?
Skal de have lov til det?
Og skal man have lov til at afsone i et kvindefængsel som voldtægtsforbryder?
Samira Nawa (RV), 2024-01-23:
Jeg tror ikke, jeg har sagt, at der er nogen herinde, der ikke er rummelige eller tolerante, sådan som fru Susie Jessen lige nævnte, men jeg synes, at det offentlige har en forpligtelse til at møde de mennesker, som de møder, i øjenhøjde, og tiltale dem, som de ønsker sig tiltalt, og det er da godt, at vi kan være enige om det.
Jeg har ikke noget problem med juridisk kønsskifte, heller ikke for dem, der måtte være under 18 år.
Og som sagt, hvad angår mennesker, der måtte være tildelt et køn ved fødslen og så det at have en anden kønsidentitet, så er der jo nogle, der gennemgår hormonbehandling, og derved får en anden fysisk form, og som så måske godt kan deltage i nogle sportsgrene.
Og så vil der være nogle, der er fysisk overlegne, hvilket har været tilfældet i nogle af de eksempler, som hr. Mikkel Bjørn og fru Susie Jessen drager frem her.
Der mener jeg ikke, at det er en politisk opgave, at vi skal sidde og lovgive om, hvem der må deltage i hvad.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-23:
Jeg vil bare takke ordførerne for en, synes jeg, fin debat.
Det har været en debat, hvor uenighederne er kommet til udtryk, men også en debat, hvor der har været respekt for hinandens synspunkter i en eller anden udstrækning.
Så det vil jeg godt takke for.
Jeg synes ikke, vi blev helt enige, og jeg havde også håbet, at ministeren ville være lidt mere imødekommende i forhold til offentlige institutioners sprogbrug, men ikke desto mindre tak for debatten.
Marie Bjerre (V), 2024-01-23:
Det, Justitsministeriet kom frem til i sommer, er, at det er i strid med Danmarks internationale forpligtigelser, hvis mindreårige slet ikke har mulighed for at skifte juridisk køn, og det er man så i gang med i Indenrigs- og Sundhedsministeriet at finde en model for.
Den model har man ikke fundet endnu, og det er Indenrigs- og Sundhedsministeriet, der har det ressortområde.
Susie Jessen (DD), 2024-01-23:
Jeg tror, at det er ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol eller sådan noget, så vidt jeg kan huske, altså at man kan søge via den og så få det alligevel.
Altså, når man nu undersøger det, er det så, fordi man lægger op til, at aldersgrænsen skal ændres?
Kan ministeren svare på det?
Marie Bjerre (V), 2024-01-23:
Der bliver spurgt til både Venstres holdning og regeringens holdning i forhold til juridisk kønsskifte.
Jeg tror, det er velkendt, at Venstre ikke går ind for juridisk kønsskifte til mindreårige.
Hvad angår regeringen, er vi ved at afklare, hvordan man finder en model for juridisk kønsskifte, fordi vi i sommer af Justitsministeriet blev gjort opmærksom på, at vores internationale forpligtigelser foreskriver, at mindreårige kan have adgang til at skifte juridisk køn.
Den konkrete model er under Indenrigs- og Sundhedsministeriets ressort, og man er i gang med at finde en løsning på det og en model for det, og derfor har regeringen heller ikke taget stilling til en model.
Susie Jessen (DD), 2024-01-23:
Jeg stillede jo Venstres ordfører det samme spørgsmål tidligere i dag, og jeg kunne godt tænke mig at høre regeringens holdning og også Venstres holdning nu til juridisk kønsskifte for børn under 18 år.
Det er jo interessant, fordi Socialdemokratiet før valget gerne ville have juridisk kønsskifte for børn helt ned til 0 år, så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvor regeringen står i det her spørgsmål.
Marie Bjerre (V), 2024-01-23:
Som jeg også har sagt tidligere, mener jeg, at en kvinde er en voksen person af hunkøn, og jeg hørte egentlig heller ikke Moderaternes ordfører sige meget andet.
Jeg hørte Moderaternes ordfører sige, at der grundlæggende findes to køn; der findes en kvinde og en mand.
Og ja, så kan der da godt være en biologisk kvinde, der har et mandligt personnummer, og så synes jeg faktisk, det er helt o.k. at kalde vedkommende for ham.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-23:
Jeg er nysgerrig.
Hvad er helt konkret effekten af at sænke det fra 20.000 kr. til 15.000 kr.?
Det står ikke beskrevet i lovforslaget andet, end at man vurderer, at det vil have en eller anden betydning.
Men det er jo ikke noget grundlag at lave en ny lovgivning på og stramme det for borgerne og formindske friheden for dem.
Så hvilken betydning har det helt konkret, at man går fra 20.000 kr. til 15.000 kr.?
Marie Bjerre (V), 2024-01-23:
Det er en sprogbrug, man mig bekendt bruger i sundhedsvæsenet.
Jeg finder den selv besynderlig, og jeg oplever ikke, at det er noget, man generelt bruger udeomkring i samfundet.
I min optik siger vi normalt, at man konstaterer et køn.
Jeg oplever ikke, at det er politiserende, at man i sundhedsvæsenet bruger en anden betegnelse, i forbindelse med at man jo også tildeler et cpr-nummer.
Jeg ville selv sige, at man konstaterer et køn.
Der blev vist også spurgt ind til noget andet, men altså, jeg oplever egentlig ikke, at der er nogen uenighed her.
Jeg oplever egentlig, at alle ordførerne siger, at der er to biologiske køn, en mand og en kvinde, og så er der en mindre del af befolkningen, som ikke identificerer sig med deres biologiske køn.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-23:
Ministeren siger, at hun har indtryk af, at vi er meget enige.
Jeg har egentlig indtryk af en debat, hvor uenighederne kommer meget til syne.
Det vil jeg godt bede ministeren om at svare på.
Jeg vil også godt bede ministeren endeligt afkræfte, at det, at eksempelvis en mand identificerer sig selv som kvinde, ikke er ensbetydende med, at han er kvinde og dermed skal have ret til at blive behandlet som kvinde, eksempelvis i fængsler.
Der er forskel på det at identificere sig selv som et køn og så det at være et køn.
Er ministeren enig?
Marie Bjerre (V), 2024-01-23:
Tak for det, og tak til ordførerne.
Jeg vil gerne kvittere for en god debat.
Jeg noterer mig, at vi jo faktisk ikke nødvendigvis er så uenige.
Der findes grundlæggende to køn, to biologiske køn, en kvinde og en mand, og så skal vi anerkende, at en mindre del af befolkningen ikke identificerer sig med deres biologiske køn.
Det er vigtigt for mig, at der er frihed til forskellighed i fællesskabet, og at vi forsøger at samle frem for at splitte befolkningen i spørgsmål som de her.
Det gør vi bl.a. ved at skabe en balance mellem hensynet til minoriteten og hensynet til majoriteten.
Regeringen har tiltro til, at medarbejderne i den offentlige sektor har den fornødne faglighed til at vurdere, hvilke begreber der bedst anvendes i den enkelte situation.
Samira Nawa (RV), 2024-01-23:
Selvfølgelig skal det offentlige da det i alle henseender, og så er det jo sådan i det tilfælde, som jeg ikke har hørt om – og det er slet ikke noget, jeg har hørt om i en dansk kontekst – som fru Susie Jessen hiver frem her, at der skal man jo også tage individuel stilling.
Giver det mening?
Er der tryghed i fængslerne?
Det er da en af kriminalforsorgens fremmeste opgaver at sikre, at der er tryghed for de indsatte.
Susie Jessen (DD), 2024-01-23:
Men så er der jo det her med fængslerne.
Det er jo statsfængsler, og der har vi jo en forpligtelse til at få det til at fungere på en ordentlig måde.
Ordføreren siger, at man i det offentlige skal møde folk på en måde, der er i overenstemmelse med det køn, de siger de har.
Skal man så også gøre det i fængslerne, hvis der står en voldtægtsforbryder, der gerne vil afsone i et kvindefængsel?
Rosa Eriksen (M), 2024-01-23:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Susie Jessen, om hun nogen sinde har mødt forældre, der har børn, der har en kønsopfattelse, der ikke stemmer overens med deres biologiske køn, eller mødt børnene – mødt nogen, der har stået i de her problemer.
For det lyder, som om det er noget, man vælger til og fra som i en eller anden slikbutik.
Det er det ikke.
Det er familier, der har det rigtig, rigtig svært.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren har undersøgt det.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-23:
Jeg vil bare takke Liberal Alliance for at sige det, som burde være fuldstændig åbenlys sund fornuft for alle ordførere.
Det er det, alle ordførere burde være gået op på talerstolen og have sagt i dag: Ja, der findes to biologiske køn, og der findes også kønsidentiteter, der afviger, men det ændrer bare ikke på, at der er de to køn, der er.
Så kan man afvige nok så meget fra dem i sin identitet, men det ændrer ikke på, at der er de køn, der er.
Det havde været rart, hvis Moderaternes, Socialdemokraternes og Venstres ordfører og andre ordførere bare havde sagt det.
Så havde det været lidt lettere at gå til, men tak til LA.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-01-23:
Jeg er ikke blevet opdateret i forhold til vores vokseværk tidligere på dagen, men jeg tror, at jeg kan gøre det relativt hurtigt.
Jeg hørte engang om en biologilærer, som var blevet spurgt af en elev: Hvor mange køn findes der?
Biologilæreren svarede eleven med et glimt i øjet: Der findes to biologiske køn, og resten må du tage i samfundsfag.
Det er jo rigtigt, at køn er biologisk funderet, men det er også rigtigt, at kønsidentiteter kan afvige fra ens biologiske køn, og det synes jeg også at vi som samfund skal rumme.
Men det ændrer ikke ved, at det, debatten handler om, er spørgsmålet: Er køn biologisk funderet?
Ja, det er de jo.
Det var det.
Rosa Eriksen (M), 2024-01-23:
Jeg sidder i Folketinget, og jeg skal være med til at lave lovgivning.
Jeg eller Moderaterne skal ikke definere, hvad mennesker er.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-23:
For jeg snakker jo ikke om, hvad folk ligner; jeg snakker om, om der kan eksistere kvinder med mandlige kønsorganer.
Og hvad er en kvinde?
Det vil jeg godt bede ordføreren om at svare på.
Rosa Eriksen (M), 2024-01-23:
Det vil jeg simpelt hen ikke bedømme, og det vil Moderaterne ikke bedømme.
Hvis jeg møder et menneske, som ved første øjekast ligner en biologisk mand, men høfligt beder mig om eller henstiller til, at jeg tiltaler personen som en kvinde, så vil jeg gøre det.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-23:
Jeg vil godt spørge Moderaternes ordfører: Hvad er en kvinde?
Og findes der kvinder med tissemænd?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-01-23:
Jeg vil dog lige bemærke, at jeg faktisk tror, at det var det, der blev sagt, bare med andre ord.
Man var så lidt mere vævende, i forhold til om man definerer noget som køn eller kønsidentitet.
Jeg tror faktisk, at det var det, der blev sagt, men vel at mærke ikke fra SF's side.
Der blev der sagt, at køn er en social konstruktion.
Det er jeg ikke enig i, men det er da også klart, at man melder klart ud fra SF's side, hvad man mener.
Carl Valentin (SF), 2024-01-23:
Forskellen ligger i, at højde ikke er en social konstruktion, men det er kønsidentitet i allerhøjeste grad.
Susie Jessen (DD), 2024-01-23:
Tak for svaret.
Hvis jeg så identificerer mig som 2 m høj, er jeg så 2 m høj?
Og hvis svaret er nej, hvori ligger forskellen så?
Carl Valentin (SF), 2024-01-23:
Ja, det vil jeg mene.
Altså, der er jo også andre kategorier; transkvinder er kvinder, og ciskvinder er kvinder.
Så er der det biologiske spørgsmål.
Det er klart, at man jo ikke biologisk er en mand, bare fordi man har en kvindelig kønsidentitet.
Jeg ville til enhver tid tiltale en person, der opfatter sig selv som værende en kvinde, som en kvinde, for det mener jeg sådan set personen er.
Susie Jessen (DD), 2024-01-23:
Jeg vil bare lige høre ordføreren om noget: Hvis man identificerer sig som en kvinde, er man så i ordførerens øjne en kvinde?
Carl Valentin (SF), 2024-01-23:
Utrolig nok tror jeg faktisk, jeg er enig i det, som hr. Mikkel Bjørn siger her, i hvert fald i den forstand, at jeg også er meget enig i, at vi skal give mere plads inden for de kasser, der er.
Jeg synes nemlig, det er meget problematisk, at vi har nogle så faste og snævre kønsroller, som gør, at mænd føler, at de skal være stærke og beskyttere, og at kvinder føler, at de skal holde sig tilbage og være stille og drage omsorg og sådan noget.
Jeg synes, at vi skal være meget mere åbne for, at man kan være forskellige inden for de kasser, der er, men at vi også skal anerkende dem, der ikke ser sig selv som passende ind i en af de to kasser.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-23:
Jamen jeg respekterer helt afgjort mennesker, der ikke føler, at de passer ind i de kategorier, vi har defineret.
Men det ændrer bare ikke på, at der er to biologiske køn, som man passer ned i.
Jeg synes i stedet for, at vi skulle skabe bedre rammer for, at man kan passe ind i den biologiske kategori, man tilhører, uanset hvilken adfærd eller hvilke behov man selv har i tilværelsen.
Altså, jeg kan godt lide duftlys og nogle gange også kærlighedsfilm.
Det er jo ikke ensbetydende med, at jeg dermed er en kvinde, eller at jeg skulle føle mig mindre som mand af den årsag.
Så det er egentlig bare et ønske om at skabe en større bredde i de kategorier, der allerede er, i stedet for at sige, at vi skal opfinde alle mulige nye ikkeeksisterende kategorier.
Rosa Eriksen (M), 2024-01-23:
Tak for ordet.
Det her er en underlig debat.
I Moderaterne tror vi på, at der er to biologiske køn: en mand og en kvinde.
En sjælden gang imellem bliver der født mennesker med begge køn.
For nogle mennesker er der en uoverensstemmelse mellem det biologiske køn og det opfattede køn.
Det har vi ingen problemer med i Moderaterne.
Vi tror på, at mennesker er frie, vi er liberale på det punkt.
Vi ser intet samfundsproblem i, at der er en lille del af befolkningen, der har en anden kønsopfattelse end den gængse dansker.
Det tildelte køn er noget, Sundhedsstyrelsen har valgt at bruge sundhedsfagligt, og det ved jeg som sygeplejerske er vigtigt, for
hvis man skifter køn eller opfatter sig selv som et andet køn, så kan det være rigtig vigtigt at vide, hvilket køn man var født med, da nogle symptomer viser sig anderledes på biologiske kvinder end på biologiske mænd.
Tak for ordet.
Carl Valentin (SF), 2024-01-23:
Jeg synes, det er lidt trist at være vidne til, at man i Dansk Folkeparti i den her debat lidt står og siger, at nonbinære ikke eksisterer.
For jeg kender faktisk nogle af de mennesker, der er nonbinære, og jeg ved ikke, om ordføreren selv har mødt nogle, der er det.
Men det er jo mennesker, som har en meget, meget klar oplevelse af, at de hverken er mænd eller kvinder, og det kan ordføreren ikke tage fra dem, lige meget hvilke forslag han fremsætter herinde i Folketingssalen.
Så det, vi debatterer her, er jo ikke, om nonbinære findes, for det gør de helt åbenlyst.
Men det, vi debatterer, er, hvordan vi skal behandle dem, og der ved vi bare, at det for transkønnede mennesker ofte er sådan, at deres trivsel hænger meget tæt sammen med, om samfundet anerkender den kønsidentitet, de har.
Derfor synes jeg selvfølgelig, det er helt åbenlyst, at vi skal anerkende folks kønsidentitet, og når man opfatter sig selv som værende en person, der hverken er mand eller kvinde, bør vi som samfund også møde dem med det og respektere, at de ikke identificerer sig på den måde.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-01-23:
Jeg nævnte i min ordførertale, at ens kønsidentitet godt kan afvige fra ens biologiske køn.
Det gør ikke, at man har et andet biologisk køn, og det er deri, forskellen ligger.
Samira Nawa (RV), 2024-01-23:
Når jeg spørger lige præcis Liberal Alliance, er det jo, fordi det for mig at se er en meget liberal tilgang, at andre mennesker har friheden til at definere sig som et andet køn end det køn, de blev tildelt ved fødslen.
Og for mig er der ikke noget venstrefløj ved det eller noget socialistisk, eller hvad man ligesom kan putte på af politiske betegnelser.
Det er jo tværtimod en frihed, som man giver til mennesker, og jeg tænkte egentlig, at Liberal Alliance og jeg kunne være enige om at give mennesker den frihed at identificere sig med et andet køn end det, man var tildelt ved fødslen, og at det derfor ikke er politiserende at bruge betegnelsen det ved fødslen tildelte køn.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-01-23:
Jeg har i hvert fald ikke hørt partier på højrefløjen give udtryk for, at de tror, at køn er en social konstruktion.
Det har jeg i hvert fald ikke hørt nogen af højrefløjspartierne sige.
Samira Nawa (RV), 2024-01-23:
Er Liberal Alliance enig med Dansk Folkeparti i, at betegnelsen det ved fødslen tildelte køn er politiserende sprogbrug, og at det er, som det er blevet nævnt af hr. Mikkel Bjørn, venstrefløjssprog?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-01-23:
Det, det her henviser til, er, hvordan de officielle politikker er, og hvordan de officielle vejledninger er bygget op, og der ser vi ingen grund til, at man skal købe ind på et politiseret sprog.
Der er det okay, at man siger, at mænd er mænd, og at kvinder er kvinder.
Det er helt i orden.
Rosa Eriksen (M), 2024-01-23:
Jeg skal lige forstå det: Hvis der kommer et menneske på sygehuset og er syg, som er transkønnet og har et mandenavn, men er blevet tildelt kvindekønnet ved fødslen, så vil ordføreren holde fast i at kalde det her menneske en kvinde og i, at de offentlige institutioner skal tiltale den pågældende som en kvinde, selv om det menneske har en kønsidentitet som mand?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-23:
Jeg ved ikke, om det helt var det, jeg hørte fra de andre ordførere.
Jeg har lige hørt Moderaternes ordfører stå at sige, at der findes kvinder med tissemænd.
Det er der, hvor det bliver absurd for mig, og der havde jeg håbet, at et regeringsparti trods alt var lidt mere fornuftigt i sin besvarelse.
Rosa Eriksen (M), 2024-01-23:
Jeg synes jo grundlæggende, at det, som ordføreren står og siger, er fornuftigt, så jeg undrer mig rigtig meget over, at Liberal Alliance er med i den her vedtagelsestekst, for der står: »Folketinget anbefaler klart, upartisk og realitetsbaseret sprogbrug, fri og upåvirket af eksterne ideologiske eller politiske strømninger.«
Så hvis et transkønnet menneske møder op i borgerservice, må man ikke tiltale dem ud fra deres kønsidentitet, man skal gøre det ud fra det biologiske køn.
Det er det, jeg ligesom forstår er Dansk Folkepartis mening med det her.
Så jeg undrer mig, men måske ordføreren kan opklare det for mig.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-01-23:
Transmænd er personer, der identificerer sig selv som mænd.
Jeg synes, som det også bliver sagt flere gange, at det er en undervurdering af mennesket og menneskeligheden i os, at vi skal have blødt alle betegnelser op i offentlige institutioner osv. for at kunne håndtere de tilfælde, der er derude, og for at kunne rumme de mennesker, der har en anden kønsidentitet end den, de er født med.
Det er helt i orden, det kan vi godt rumme som mennesker, det har jeg fuld tiltro til.
Det oplever jeg også at de fleste kan.
Carl Valentin (SF), 2024-01-23:
Der ser vi jo begge dele.
Der findes et biologisk køn, og så findes der kønsidentitet.
Kønsidentitet er åbenlyst noget, vi selv har opfundet i et eller andet omfang, fordi vi har lavet nogle kønsroller, og så er der det biologiske køn, og det har vi ikke nogen indvirkning på som politikere.
Men jeg vil gerne anholde den her idé om, at man skulle kunne have sådan et apolitisk sprog.
Så jeg ville gerne høre: Er man i Liberal Alliance egentlig enig med Dansk Folkeparti i, at transmænd ikke er mænd?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-01-23:
Jeg synes ikke, der går noget af nogen ved at anerkende folks kønsidentitet.
Det har jeg intet problem med, og det koster mig absolut ingenting.
Vi er mænd eller kvinder.
Det betyder ikke, at vi ikke kan anerkende eller rumme folk, der har en anden kønsidentitet, end det biologisk er konstateret at de har.
Det er ikke modsigende, og jeg tror, at uenigheden ligger i, om man ser kønnet som en social konstruktion, eller om man ser kønnet som noget, der har fundament i biologien, og der mener vi det sidstnævnte.