runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2017-03-15:
Tak for svaret.
Når jeg har spurgt, er det selvfølgelig, fordi jeg får mange henvendelser fra borgere, som måske også sådan lidt ulovligt, eller hvad vi nu skal sige, har forsøgt at sikre deres ejendomme ved at sætte sten ned på stranden.
Sådan er det jo.
Lige præcis volden ved Nørlev Strandvej har faktisk ligget der i rigtig mange år, og det er kendt, at kommunen jo ikke har ansøgt om at få lov til at have den, og derfor studsede jeg lidt over, at man først nu har påbegyndt en lovliggørelsessag.
Man kan enten sige, at det er helt i orden, I må gerne have den, eller man kan bede om at få den fjernet.
Nu har man jo ved de huse ved siden af Nørlev Strand endelig fået lov til at lægge sten ud, så det vil nok ikke give nogen mening at fjerne dem foran vejen nu – mener jeg – men det synes jeg da også ministeren skal have lov til at svare på.
Når jeg spørger om det her med lovliggørelse andre steder, kunne jeg fornemme på ministeren, at man faktisk er indstillet på, at det skal være o.k. nogle steder at bruge sten, altså bruge den såkaldte hårde kystsikring.
Det synes jeg da lyder rigtig rart, og det vil jeg bare gerne have bekræftet.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-15:
Tak, formand.
Det kan jeg bekræfte.
I al det omfang at det er nødvendigt at bruge hård kystbeskyttelse, hvor det ikke medfører skade, erosion og lignende, og hvor man ikke kan lave andre gode løsninger, er regeringen indstillet på, at hård kystbeskyttelse skal anvendes.
Jeg er også selv af den opfattelse – og det er selvfølgelig noget af det, vi kommer til at drøfte også med spørgerens parti, når vi kommer lidt længere hen på foråret – at vi skal drøfte det her forhold om lovliggørelse, og hvorvidt man i al evighed skal dokumentere, om det har været der eller ikke været der.
Det kan være trapper op ad klitter eller andre ting og sager.
Det mener jeg simpelt hen er noget vi bliver nødt til at have en drøftelse om, f.eks. i forhold til om der er et bestemt årstal, der skal være afgørende for, hvorvidt en installation kan være der eller ej.
Derfor har jeg også sagt – jeg tror også til spørgeren her i salen – at vi er fuldstændig fordomsfri omkring det arbejde, vi har igangsat i regeringen, når det gælder kystsikring, så længe vi ikke får skader på sider.
I forhold til den konkrete sag i Hjørring og lovliggørelsen der, vil jeg bare lige kort nævne, fordi min tid er gået på det her spørgsmål, at Hjørring Kommune har tilkendegivet, at de vil indsende en ansøgning om lovliggørelse.
Og det synes jeg er ganske glimrende.
Pia Adelsteen (DF), 2017-03-15:
Det synes jeg også er rigtig godt.
Det er altid godt, når tingene foregår lovligt ude i landet og også fra offentlige myndigheders side.
Alt andet lige ved vi jo, at lige præcis på det sted har jeg i hvert fald en rimelig god stedsans efterhånden og ved rigtig meget om de sager, der har været.
Jeg ved da også, at mange andre har søgt om at få lov til at lave kystsikring med de såkaldte sten.
Nu har de endelig fået lov, og det tror jeg da også gør, at en hel del af de borgere, der er der, bor deroppe eller har sommerhus deroppe, nu kan sove roligt om natten.
Så jeg er meget positiv over svaret, og så håber jeg selvfølgelig på, at vi kan få ændret reglerne, så flere kan sove godt om natten.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-15:
Tak, formand.
Jeg vil bare helt grundlæggende sige, at regeringen er på borgernes side i det her, for det er utrolig vigtigt, at man skal kunne sove trygt om natten.
Så er der lokale forhold, der nogle gange spiller ind.
Det kan være, man ikke kan blive enige i en gruppe af lodsejere, eller der kan være nogle hensyn, der skal tages af landskabelig karakter eller lignende, men det er noget, vi simpelt hen bliver nødt til at diskutere med hinanden.
Men vi vil fra regeringens side gøre, hvad vi kan, for at folk kan sove trygt om natten, at vi kan etablere hård kystsikring der, hvor det er nødvendigt, og at vi får lavet nogle helhedsløsninger langs vores kyster, så vi ikke bare skubber problemet videre til naboer.
Pia Adelsteen (DF), 2017-03-15:
Det er måske bare det sidste spørgsmål: Når man nu som myndighed er myndighed over sig selv, kan man sige, er der så mulighed for, at borgere kan klage over en myndigheds afgørelse?
Altså, hvis Kystdirektoratet giver sig selv en tilladelse til noget, og borgerne siger, at det er helt urimeligt, kan man så som borger klage?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-15:
Tak for det, formand.
Mit instinkt siger mig, at svaret er ja, men det vil jeg gerne svare på skriftligt til spørgeren, så spørgeren får det helt rette setup.
Jeg erindrer, at der er en klageinstans, men vil gerne svare skriftligt.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-15:
Men grundlæggende er regeringens holdning, at vi ønsker en øget opsparing til en tryg alderdom.
Vi ønsker, at alle skal spare op til deres alderdom på bedst mulige vilkår, men også, at det altid skal kunne betale sig at spare op til pension.
Og det gør vi jo, fordi en god pensionsopsparing har stor betydning for den enkelte dansker, og det udgør for det meste kernen i forsørgelsen som pensionist.
Hvis vi tager det makroøkonomimæssige, ruster det jo også vores samfund bedre til fremtiden, når flere selv sparer op til deres alderdom.
Derfor er det også vigtigt, at opsparerne har tillid til pensionssystemet, som spørgeren var inde på, og det gælder ikke mindst nu, hvor udviklingen er gået mod en større andel af ugaranterede produkter, hvor kunderne selv bærer risikoen for tab på de finansielle markeder, som vi var inde på i sidste spørgsmål.
Det er også vigtigt at understrege, synes jeg, når vi diskuterer det her, at der allerede i dag er en række reguleringsmæssige krav til pensionsselskabernes investeringer.
Kravene går bl.a. ud på, at pensionsselskaberne skal investere hensigtsmæssigt, og at de skal kunne identificere og håndtere deres risiko.
Forbrugernes forventninger til ugaranterede produkter og behovet for justerede informationskrav eller kravene til selskabernes risikotagning er imidlertid netop nogle af de spørgsmål, som Finanstilsynet har stillet skarpt på i et diskussionspapir om ugaranterede produkter, som er sendt i høring.
Nu vil jeg så, som vi lige talte om i sidste spørgsmål, afvente Finanstilsynets høring, inden jeg vil tage stilling til behovet for ændrede regler om gennemsigtighed m.v. i forhold til ugaranterede produkter.
Men også i relation til sidste spørgsmål synes jeg vi skal fortsætte den politiske dialog, når den her faglige debat har været der i løbet af foråret.
Thomas Jensen (S), 2017-03-15:
Nu er det jo to tæt forbundne spørgsmål, jeg har stillet i dag, og derfor vil jeg også lade det her være min sidste kommentar.
Jeg er selv meget fortrøstningsfuld, efter at Finanstilsynet holdt sin konference i sidste uge og den her proces er blevet sat i gang.
Jeg synes også, at det er meget positivt, at Forsikring & Pension går ud og melder ud, at man også selv allerede er begyndt på arbejdet.
Lad os følge op på, hvad Forsikring & Pension gør, og er der noget ekstra, der skal gøres, så tager vi dialogen og samler op på de høringssvar, der er kommet ind.
Og så synes jeg, at vi med en god bred tilgang til at få løst her problem skal sørge for at få lukket det her ned f.eks. inden sommerferien, sådan at vi kan gå på sommerferie med en god aftale om det her.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-15:
Tak for, synes jeg, de meget konstruktive bemærkninger.
Jeg vil gerne give det tilsagn, at når den faglige debat har fundet sted her i løbet af foråret, tager vi en politisk dialog om, om der er behov for ændringer, om der er behov for, at vi får justeret nogle af reglerne på området.
Det kan vi sagtens sætte os ned i fællesskab og løse sammen til gavn for de danske pensionsopspareres tryghed og alderdom.
Erik Christensen (S), 2017-03-15:
Er det ministerens intention i forbindelse med de kommende måltal for at sende flere kommunale opgaver i udbud at give kommunerne nogen form for medbestemmelse over størrelsesordenen af den enkelte kommunes udliciteringer, eksempelvis kommunens egen vurdering af behovet for udliciteringer?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-03-15:
Det korte svar på første del af spørgsmålet er jo ja.
Jeg har fået spørgsmål både her i salen og i samråd indtil flere gange, der handler om, hvorvidt vi har tænkt os at gå i dialog med kommuner og regioner og andre om det her spørgsmål, og vi har jo sådan set sagt hele vejen igennem, at vi da gerne vil have en dialog.
Så svaret på den del er sådan set ja.
Erik Christensen (S), 2017-03-15:
Hvis man kigger i regeringsgrundlaget, kan man jo se, at der står, at regeringen »vil konkurrenceudsætte flere offentlige opgaver i stat, kommuner og regioner.
Det er ikke afgørende, om private eller offentligt ansatte leverer en ydelse, når fællesskabet træder til med hjælp.
Det er derimod afgørende, at danskerne får den bedst mulige service for deres penge.
Vores arbejdsprogram for fornyelse af den offentlige sektor vil indeholde en plan for, hvordan flere opgaver kan sendes i udbud ved brug af obligatoriske måltal.« Det vil sige, at hvis det er regeringen, der bestemmer obligatoriske måltal, så er det jo ikke den enkelte kommune og det enkelte byråd, der har mulighed for at finde ud af, hvad der er fornuftigt i deres kommune og i deres organisation, hvis det bliver obligatoriske måltal.
Thomas Jensen (S), 2017-03-15:
Jeg læser op: Er der efter ministerens opfattelse behov for nye og anderledes informationer for ugaranterede pensionsprodukter, og hvad er ministerens holdning til, om der er behov for øget regulering, der kan sætte rammer for selskabernes risikostyring og risikotagning?
Mener ministeren, at forbrugerbeskyttelsen i den nugældende regulering er tilstrækkelig i forhold til de ugaranterede pensionsprodukter?
Skriftlig begrundelse
Torsdag d. 9 marts afholdte Finanstilsynet konference om, hvad der sker, når garantierne for pensionsprodukter forsvinder, og hermed indleder Finanstilsynet en meget væsentlig debat om, hvordan vi sikrer den forsatte tillid til det danske pensionssystem, de rejser en række spørgsmål om behovet for øget forbrugerbeskyttelse og øget regulering.
Tak, formand.
Jeg læser spørgsmålet op: Mener ministeren, at forbrugerbeskyttelsen i den nugældende regulering er tilstrækkelig i forhold til de ugaranterede pensionsprodukter?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-15:
Vi har i Danmark et af verdens bedste pensionssystemer.
Det er jo ikke bare noget, vi selv synes, men det er også noget, vi får anerkendelse for i udlandet.
Vi ser i de her år, at garanterede pensionsprodukter i stor stil bliver afløst af ugaranterede produkter, og det gælder jo både, når man taler om arbejdsmarkedspensioner, men også i livsforsikringsselskaberne.
Ugaranterede produkter giver selskaberne friere rammer for at investere med henblik på at opnå et større afkast til kunderne.
Modstykket er selvfølgelig, at det giver en større risiko for den enkelte kunde.
Der synes jeg det er vigtigt, at vi løbende holder øje med, om vi kan gøre et godt pensionssystem endnu bedre.
Finanstilsynet afholdt i sidste uge en pensionskonference.
De har også udsendt et diskussionspapir, som stiller en række spørgsmål til temaet, bl.a. om forbrugerbeskyttelse.
Samtidig har sektoren ved Forsikring & Pension fremlagt en række initiativer, de vil iværksætte.
Alle har nu frem til midten af april mulighed for at fremsætte synspunkter om de temaer, der bliver rejst.
Derfor finder jeg det selv mest naturligt at afvente, hvad der kommer ud af den debat, som nu er sat i gang, før jeg som ansvarlig minister drager konklusion om regulering, herunder om forbrugerbeskyttelsen skal justeres.
Thomas Jensen (S), 2017-03-15:
Tak til ministeren for svaret.
Det er jo helt rigtigt, at vi har et af verdens bedste pensionssystemer, og grunden til, at jeg stiller spørgsmålet i dag, er jo, at det skal vi blive ved med at have.
Det skal jo være sådan, at vi har det princip, at man, når man igennem hele sit arbejdsliv har sparet op, så nogenlunde ved, hvad man har, når man skal til at nyde alderdommen og tiden efter sit arbejdsliv, og der er det jo netop helt rigtigt, at der er sket et skred.
Der er sket et skred fra de garanterede produkter, hvor det er selskaberne, der tager risikoen ved investeringerne, og hvor man derfor som pensionskunde har fuldstændig sikkerhed for, hvad man får udbetalt i pensioner, over til de her ugaranterede produkter, hvor det er kunden, der ligesom tager risikoen, og hvor man på den måde ikke kan være garanteret, hvad man egentlig kommer til at have at gøre godt med, når man går på pension.
Det kan faktisk være sådan, at man kan opleve at få en langt lavere pensionsudbetaling om måneden, når man går på pension.
Det kan også gå så galt – i forlængelse af det spørgsmål, som finansministeren svarede på før – at man simpelt hen bliver nødt til at udskyde sin pensionsalder helt privat og må vente med at gå på pension, fordi man ikke har nok midler sparet op.
Derfor synes jeg også godt, at jeg nu, hvor vi i dag har en mulighed for at stille de her holdningsmæssige spørgsmål, og hvor Finanstilsynet og Forsikring & Pension samtidig er i gang med en proces, kan stille erhvervsministeren et spørgsmål, altså om erhvervsministeren personligt har den holdning, at der er sikkerhed nok for pensionskunderne med det system, som vi har udviklet i dag.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-15:
Hvad angår det konkrete spørgsmål, synes jeg også rent intuitivt, at pensionsbranchen i dag gør et rigtig stort arbejde for at sikre kunderne gode pensioner.
Det er jo også i deres interesse.
Så intuitivt vil jeg sige: Ja, der er et fornuftigt fokus på det.
For det er jo et stort ansvar at have, at man forvalter betroede pensionsmidler for os alle sammen, for dig og mig, og hvem der ellers lytter med nu her.
Men selv om vi har et rigtig godt pensionssystem, skal det jo ikke afholde os fra – og der er jeg sådan set enig med hr. Thomas Jensen – hele tiden at se på, om der er ting, vi kan gøre bedre, også i forhold til den her diskussion om de forskellige produkter, og derfor er det også vigtigt, at vi hele tiden tager en diskussion af det, hvor vi sætter fokus på de risici, som udspringer af den ændrede markedsudvikling, der er.
For det centrale for mig er, at danskerne skal have tillid til pensionssystemet.
Så derfor synes jeg, det er vigtigt, at der er nogle folk, der engagerer sig i debatten, og jeg vil glæde mig til at se, hvad debatten fører med sig af synspunkter og overvejelser, før jeg lægger mig fast.
For det lukker ligesom debatten ned.
Thomas Jensen (S), 2017-03-15:
Så er det godt, at vi har mulighed for at tage en diskussion i dag, hvor man også kan læse lidt mellem linjerne og lægge lidt ind imellem ordene.
Jeg har det sådan, at efter at de her ugaranterede produkter er kommet ind i de seneste år, hvor en stor del af folks opsparing lige pludselig kan være meget afhængig af, hvordan f.eks. aktiemarkedet udvikler sig, så er det åbenlyst for enhver, at når man ser 10 år tilbage og ser, hvordan aktiemarkedet har udviklet sig, så kan der lige pludselig ske store fald for den enkelte pensionstager.
Derfor tænker jeg også: Ja, lad os nu tage diskussionen og se, hvad der kommer fra sektoren og tilsynet, og så synes jeg, at vi i fællesskab i Folketinget blandt partierne her skal sætte os ned og sikre, at danske borgere, der sparer op til deres pension, også kan have en god sikkerhed for, at de har nogle penge at se frem til.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-15:
Den bold vil jeg meget gerne gribe, og det er også det tilsagn, jeg gerne vil give.
Jeg synes, det var meget konstruktivt, det her, og det er en dialog, jeg meget gerne vil fortsætte, når diskussionen er færdig her i løbet af foråret i det faglige miljø.
Så må vi jo også tage en politisk dialog om det.
Thomas Jensen (S), 2017-03-15:
Nu er vi ved at være nået frem til sådan en rimelig forståelse her imellem os om, at vi skal have en god dialog, og jeg vil bare tilkendegive over for ministeren, at jeg ser meget frem til, at vi får det her problem løst.
Er der efter ministerens opfattelse behov for nye og anderledes informationer for ugaranterede pensionsprodukter, og hvad er ministerens holdning til, om der er behov for øget regulering, der kan sætte rammer for selskabernes risikostyring og risikotagning?
Astrid Krag (S), 2017-03-15:
Det synes jeg var en meget let måde at tage det på fra ministerens side.
Jeg vil da sige, at når man drøfter det her med sygeplejersker rundtomkring, oplever man, at der kan være en bekymring for, om der er tilstrækkelig sygeplejefaglige kompetencer til de tunge ældre, vi allerede har i dag, på de større plejehjem.
Så jeg vil sige til ministeren, at jeg måske tror, at man skal være ikke pessimistisk, men trods alt være lidt mere optaget af, om man nu også har de sygeplejefaglige kompetencer, der skal til.
Men jeg kan næsten også forstå på ministeren, at ministeren ikke gør sig nogle overvejelser, i forhold til om der skal være et eller andet bundniveau af sygeplejefaglighed tilknyttet et plejehjem – eller hvad?
Så lad mig spørge om en anden ting i forlængelse af det, ministeren sagde.
I forhold til den her forskellighed og mangfoldighed, som ministeren hylder, kunne det så ikke også være en mulighed, at man i højere grad gav de kommunale plejehjem friere rammer, så de kunne have en forskellighed og en mangfoldighed, når det nu er det, ministeren hylder?
Eller er det kun noget, man vil give de private lov til?
Merete Riisager (LA), 2017-03-15:
Som jeg sagde i mit oplæg, refererede Henrik Dahl, så vidt jeg har forstået citatet, til en pointe hentet fra Jørgen S. Dich, der for en del år siden skrev et værk om den herskende klasse.
Jeg synes, det lød som et spændende værk, og det er skrevet af en socialdemokrat.
Vi kan jo ved lejlighed læse det værk, og så kan vi mødes om den generelle samfundsanalyse, som Jørgen S. Dich i det værk opridser.
Jeg synes, det er svært at gøre det nu, når hverken ordføreren eller undertegnede har læst værket.
Thyra Frank (LA), 2017-03-15:
Jeg er glad for, at der bl.a. også i vores nationale demenshandlingsplan er blevet afsat penge til et kompetenceløft, og jeg er overbevist om, at vi nok skal sørge for, at der er kvalificeret sygeplejepersonale til de her steder.
Så det er jeg helt tryg ved.
Annette Lind (S), 2017-03-15:
Ja, jeg læser op: Er ministeren enig med Liberal Alliances undervisningsordfører, Henrik Dahl, i, at offentligt ansatte, særlig lærerne, fremstiller nogle børn som ofre, så man kan argumentere for, at man skal have flere penge?
Merete Riisager (LA), 2017-03-15:
Jeg har ikke konkret kendskab til lærere, der alene af hensyn til muligheden for at få tilført ressourcer taler børns trivsel ned.
Derimod oplever jeg dygtige og dedikerede lærere, der gennem deres faglige kompetencer arbejder for at sikre børns trivsel og læring som noget, der går hånd i hånd.
Annette Lind (S), 2017-03-15:
Det var et meget kort svar.
Det er sådan, at folkeskolen får færre penge, og det er sådan, at hvis man har præcis den samme vækst, som der er i dag, kommer man i fremtiden til at mangle 16.000 ansatte, og man kommer til at skulle spare 14 mia. kr.
Er det sådan, at ministeren forholder sig præcis på samme måde, som Liberal Alliances ordfører, hr. Henrik Dahl, når han siger, at folkeskolen og den offentlige sektor er marineret i penge?
Hvis man korrigerer for løntilskud, kom der faktisk 4.000 flere offentligt ansatte i Socialdemokratiets regeringsperiode.
Så den misforståelse må vi lige have manet i jorden.
Er det sådan, at ministeren mener, at der er penge nok til folkeskolen og til den måde, som man driver folkeskole på?
Skal der være penge til folkeskolen i fremtiden?
Vi kender jo alle sammen Liberal Alliances økonomiske politik, som handler om, at man skal betale mindre ind til fælleskassen.
Så hvor er det, man skal spare?
Prøv at fortælle os helt konkret: Hvor er det, man skal spare, når man vil have en vækst på 0,3 pct.?
Hvis der skal være en uændret service, skal man have en vækst på 0,6 pct.
Derfor vil man i fremtiden have 14 mia. kr. mindre på det offentlige område og 16.000 færre medarbejdere.
Kom lige lidt konkret ned i teksten og fortæl, hvad der skal ske i folkeskolen: Skal lærerne undervise mere?
Eller skal eleverne have mindre undervisning?
Eller hvad er det helt konkret?
Jeg vil bare gerne vide det.
Merete Riisager (LA), 2017-03-15:
Altså den opgavemængde, man står med i folkeskolen i dag, er fastlagt under en socialdemokratisk minister.
Det har været en hård periode for mange af de professionelle, der er i folkeskolen, og specielt for lærerne har det været en hård periode.
Der har været en solid opgavemængde.
Det er min opgave som minister at sørge for stille og roligt at implementere de ting, som er blevet sat i søen, og gøre det i respekt for de professionelle, der arbejder i folkeskolen, sådan at de kan genvinde glæden ved deres arbejde.
Det er mit indtryk, at den nogle steder er forsvundet, forduftet, simpelt hen fordi man ikke har kunnet genkende sit arbejde.
Det er det, vi står over for nu.
Morten Bødskov (S), 2017-03-15:
Det er klart, at når man har en minister, som på et tidspunkt har kaldt folkeskolereformen århundredets største projektmageri og har ment, at folkeskolereformen gør ondt på eleverne, og man så hører ministeren nu, så bliver man lidt forvirret.
For når man lytter til ministeren, kan man jo høre, at ministeren ikke vil anerkende, at den økonomiske politik, som den her regering fører, vil betyde, at der vil være færre penge til den offentlige sektor.
Det er rigtigt nok, at folkeskolereformen blev til i en periode, hvor der var flere penge til den offentlige sektor, end der er under den nuværende regering.
Så kan vi ikke få ministeren til at anerkende, at hvis man gennemfører Liberal Alliances økonomiske politik – og det er jo også det, spørgsmålet relaterer sig til – så vil der være færre penge til den offentlige sektor.
Og at det så også vil betyde, at de problemer, som ministeren jo tidligere har ment der var i folkeskolereformen, vil blive om noget endnu større, fordi der vil være færre penge til at gennemføre folkeskolereformens hensigter.
Merete Riisager (LA), 2017-03-15:
Det er klart, at det sætter nogle andre rammer, som de så arbejder under ude i kommunerne.
Der er det da min forventning, at det er et af de områder, hvor man vil sørge for, at det bliver leveret kvalitet, sådan at børnene kan få rigtig god undervisning og også have et godt børneliv.
Så kan jo spørge ordføreren, om ordføreren anerkender det, jeg lige har sagt, nemlig at det, som Henrik Dahl tilsyneladende henviser til, er en samfundsanalyse skrevet af en socialdemokrat.
Så hvis vi skal ind i den samfundsanalyse, som handler om, hvilke motiver man har for hvad, hvordan et samfund bliver opbygget og til gavn for hvem, så ville det måske være en god idé, at nogle af os i hvert fald havde læst det værk, så vi kunne få en substansdiskussion om det i stedet for at have et løsrevet citat.
Annette Lind (S), 2017-03-15:
Jamen det sidste vil jeg meget gerne have svar på.
Når ministerens partis ordfører siger, at man bruger eleverne som ofre for at få flere penge, så vil jeg gerne høre ministeren, om hun synes det er en konstruktiv måde at diskutere på, som det lige er blevet sagt til min partifælle her.
Jeg vil også gerne høre, om ministeren synes, at den måde at diskutere på er baseret på et videnskabeligt grundlag, når man siger, at lærerne bruger eleverne som ofre for at få flere penge.
Tak for det.
Det var jo et ikkesvar, og ministeren kan ikke forholde sig til, hvad partifællen siger.
Når Henrik Dahl siger, at lærerne bruger eleverne som ofre for at få flere penge, så siger ministeren, at hun ikke kan forholde sig til det.
Jeg vil gerne bede ministeren om at forholde sig til sin egen ordførers udtalelse om, at lærerne bruger eleverne som ofre for at få flere penge.
Merete Riisager (LA), 2017-03-15:
Jeg synes, det er helt oplagt, at jeg som undervisningsminister tager udgangspunkt i det, der er min baggrund og mit virke og mit samarbejde med fagprofessionelle, lærere og pædagoger.
Og som jeg nævnte tidligere, tror jeg, det er meget naturligt, at man som fagperson ønsker at forbedre de rammer, man arbejder under.
De økonomiske overordnede rammer vil der så typisk være en skoleleder eller en forvaltning som er ansvarlig for.