runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-05:
Jeg vil altid, og det håber jeg at spørgeren kan få bekræftet hos sin medspørger, tage en drøftelse med Dansk Folkeparti, når Dansk Folkeparti ønsker en drøftelse, altid.
Så er kunsten selvfølgelig at finde ud af, hvor det her skal bevæge sig hen, og hvordan vi kan løse det.
Det tror jeg kræver, at vi sætter os ind i et rum og dykker lidt dybere ned i det.
Jeg synes, der er nogle principielle spørgsmål – og det håber jeg også der er forståelse for – der rejser sig.
Det kan da også være, at vi må snakke om, om reglerne er klare nok i forhold til de krav, man kan stille.
Det vil jeg da gerne diskutere.
Mette Bock (LA), 2017-04-05:
Tak for det.
Udløberen af den her sag, som jeg tror har overrasket langt de fleste, er jo, at den socialdemokratisk ledede regering i 2014 sammen med Det Radikale Venstre, SF, Venstre og De Konservative besluttede at ændre forholdene for Arbejdsmarkedets Feriefond.
Jeg har også forstået på Socialdemokratiet, at man dengang ikke havde intentioner om, at det her skulle lande på den her måde, og det, der kommer til at ske nu, er, at beskæftigelsesministeren i første omgang har indkaldt til et møde med de partier, som stod bag beslutningen i 2014, og så vidt jeg er orienteret, finder det møde sted på fredag, altså den 7. april.
Det er det, som kører i beskæftigelsesministerens regi.
Jeg følger det selvfølgelig rigtig tæt, fordi det bl.a. handler om en række museer, og jeg har bedt Slots- og Kulturstyrelsen om at komme med en redegørelse for, hvad det her helt konkret indebærer, hvis det bliver ført ud i livet.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-04-05:
Er reglerne klare nok?
Det var det, ministeren fik sluttet af med.
Reglerne er i hvert fald for stramme, sådan som de er i dag.
Det er de både på lige præcis den her flig af området, som fru Karina Adsbøl og jeg har taget op i spørgetiden.
Det er de også, når det kommer til folks mulighed for at offentliggøre overvågningsbilleder.
Så det her er jo et generelt billede af nogle regler, hvorom man i bedste fald må sige, at de bare er forældede.
De er simpelt hen ikke fulgt med virkeligheden og den elektroniske digitale udvikling, der er sket i det øvrige samfund i de sidste 10-20 år.
Det synes jeg er et kæmpestort problem.
Jeg synes, vi skal se alle de her regler igennem, og så skal vi ændre dem.
Så bliver jeg også nødt til at sige, at vi kommer til at have ens regler, selv hvis vi ændrer reglerne.
Der kommer jo ikke til at være 98 forskellige retstilstande, fordi vi har 98 forskellige kommuner.
Der kommer til at være et fælles regelsæt, men vi sørger for, at der er noget frihed inden for de regler, fordi kommuner jo er forskellige.
Den tidligere Viborgborgmester ved, at Viborg ikke er det samme som København.
Det er jo godt nok, men det giver en grundlinje, som man må arbejde ud fra, og det er det, vores regler skal tage højde for.
Så mit spørgsmål er: Vil ministeren give mig ret i, at vi på det her område er alt for konservative i forhold til vores nabolande og de lande, vi traditionelt sammenligner os med, som jo har en helt anden tilgang til videoovervågning?
Karina Adsbøl (DF), 2017-04-05:
Nu er ministeren jo også tidligere borgmester, så jeg tænker, at det kunne være, at ministeren også har noget erfaring fra sin borgmesterperiode i forhold til den her problemstilling.
Jeg vil på Dansk Folkepartis vegne spørge: Hvad vil ministeren konkret gøre?
Vil ministeren indkalde Dansk Folkeparti til forhandlinger om det her for at finde en fælles løsning?
Hvordan løser vi den udfordring, der er, så vi kan hjælpe og sikre byens borgere, om det så er Kolding, Haderslev eller en anden by, det handler om?
Tak for det.
Hvad så, hvis politiet ikke ønsker, at der skal sættes kameraer op?
Jeg er bekendt med, at bl.a. Kolding byråd for længst har indkøbt kameraer til at sætte op.
De kan bare ikke få lov til at sætte dem op.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens holdning til det, om ministeren ikke synes, at det er problematisk, når de har et kæmpe ønske i et byråd og en lokalbefolkning om at sætte kameraer op på udsatte steder til brug for forebyggelse og for at kunne fange de gerningsmænd, der udøver kriminalitet, voldtægt og vold og andet, og de så ikke kan få lov.
I Dansk Folkeparti er vi meget optaget af at fange de forbrydere, der gør de ting.
Det er jo lidt underligt, at politiet efterfølgende skal rende rundt til nogle butikker for at se på deres overvågningskameraer, når det kunne hjælpe, at man havde sat de overvågningskameraer op.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-05:
Det bliver hurtig en meget bred debat, for én ting er, hvad der sker uden for butikkerne, og hvad man kan se der; en anden ting er selvfølgelig nattelivet – det vil selvfølgelig særlig være ved diskoteker og restaurationsområder – hvor man godt kan forestille sig at der kan være en særlig kriminalitet.
Jeg forstår godt, at en kommune, hvis der været nogle episoder, så siger, at det vil de faktisk gerne gøre.
Så synes jeg bare, at det i hvert fald kræver, at vi får en større debat herinde om, om vi er villige til at sige, at det, der egentlig er politiets opgave, nemlig at der bliver opsat kameraer, må kommunerne gerne finansiere, hvis politiet er med på det, men deres budgetter ikke er til det her og nu.
Det kræver i hvert fald en lovændring.
Den diskussion må vi så tage, nemlig om man som kommune kan købe sig til en politimæssig ydelse.
Det synes jeg er en svær diskussion, men jeg tager den gerne.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-04-05:
Tak for det.
Altså, jeg synes, det lykkedes ministeren her at klumre to ting sammen, som egentlig burde være ret enkle.
For der er jo en demokratisk diskussion af, hvor meget vi skal overvåges, når vi bevæger os i det offentlige rum; det er den ene ting.
Den anden ting er, hvor meget politifagligheden så skal spille ind, i forhold til hvad der skal overvåges.
Jeg mener, og i Dansk Folkeparti mener vi, at hvis man i en kommune har en gade, hvor man ved der foregår rigtig mange ting – det kan være handel med narko, det kan være vold og slagsmål i nattetimerne, det kan være seksuelle overgreb – så må det være i demokratiets interesse, at et flertal i et til enhver tid siddende byråd kan sige: Det vil vi ikke finde os i, det her vil vi have overvåget, for vi vil have sat en stopper for det her.
Så er det forkert at begynde at skubbe politiet foran sig og sige, at der er et eller andet politifagligt skøn i en politikreds, og at vi ikke kan diskutere demokratisk, hvad vi skal lade overvåge, og hvad vi ikke skal lade overvåge.
Det synes jeg er et problem.
Så det vil jeg gerne have ministeren til at forholde sig til.
Så vil jeg bare spørge: Er der nogen regler på baggrund af det her spørgsmål, som ministeren finder anledning til at ændre?
Den sidste del af svaret synes jeg er helt fair og reel, altså det at sige, at det handler om ressourcer.
Jeg kan sige, at jeg ikke synes, at det er et stort principielt spørgsmål.
Hvis kommunen vil købe sig til det, er det fair nok, og så skal kommunen kunne det.
Altså, hvis et demokratisk flertal i et byråd mener, at der et sted er for utrygt at være i nattetimerne, så skal man selvfølgelig have mulighed for at sætte ind over for det.
Og der ser jeg da gerne, at politiet medvirker til at gøre vores byer rundtomkring trygge.
Det er jo ikke kun i Kolding, at det her foregår.
Det foregår også i Haderslev, og det foregår i rigtig mange provinsbyer.
Jeg vil til sidst spørge ministeren – for min tid er ved at løbe ud: Mener ministeren, at de regler, vi har i dag, for butikker og for butikkers overvågning af det tilstødende areal til deres forretning er for stramme?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-05:
Vedrørende det at kunne købe sig til en ydelse vil jeg sige, at det er en drøftelse, vi bl.a. må tage med økonomi- og indenrigsministeren, for det handler selvfølgelig om, hvad en kommune kan købe sig til.
Det er en anden diskussion; det er jeg helt med på, og det er spørgeren også med på, altså at det er sådan noget, vi skal diskutere.
Nej, jeg mener jo, at vi skal kigge på butikkerne.
Jeg ved godt, at vi har haft en diskussion om, hvornår man kan få lov at lægge nogle billeder ud, og jeg har hvert fald i forhold til det sagt, at jeg synes, at vi skal gøre det meget nemmere tilgængeligt for butikkerne at kunne dele noget med hinanden.
Og jeg mener også, at politiet skal kigge på, om de kan være mere opmærksomme på, at der er noget, der bliver lagt hurtigere ud på en platform.
Det er en anden diskussion, men der er sådan set ret meget i bevægelse på det område, og der synes jeg vi har et grundlag at diskutere ud fra.
Karina Adsbøl (DF), 2017-04-05:
Tak for det.
Jeg synes jo, det er en ret interessant debat, i forhold til at ministeren vil nøjes med kun at tage en diskussion om det her.
I Dansk Folkeparti ønsker vi handling, og det er da paradoksalt, at flere kommuner har tv-overvågning – det er der i Jomfru Ane Gade og også i Esbjerg og Sønderborg – men at man så ikke kan få lov til det i en bestemt kommune, fordi politiet ikke lige synes, at man skal have det.
Hvis det kan være med til at forebygge kriminalitet, vold, voldtægter og overfald, synes jeg, det er paradoksalt, at ministeren ikke vil være med til at finde en løsning, altså være med til at komme med forslag til at løse de udfordringer.
Det er jo et stort ønske fra flere borgmestres side, bl.a. i de sydjyske kommuner, hvilket ministeren også er bekendt med.
Så hvad vil ministeren konkret gøre for at hjælpe de kommuner, som ønsker det her, men hvor politiet sætter en stopper for at det kan lade sig gøre?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-05:
Jeg finder først anledning til at ændre regler i det øjeblik, vi har fundet en fælles løsning på, hvad der skal ændres – for det er jo det, det her handler om.
Og nu synes jeg ikke, at spørgeren skal gøre mig værre, end jeg er.
Altså, jeg vil jo gerne diskutere det, men jeg siger bare, at jeg synes, der er nogle vigtige diskussioner her.
Hvad skal der ske, hvis et byråd beslutter, at der et sted er nogle problemer, og politiet så siger: Det kan godt være, man føler det, eller at man synes det, men vi synes ikke, at der her er grundlag for at have en øget overvågning, for det synes vi politifagligt ikke der skal være?
Det er den ene diskussion, altså om man skal kunne det. Den anden diskussion er så, om kommunen, hvis politiet er enige i det og vi ikke har fået sat penge nok af til dem til at lave kameraovervågning, så skal kunne købe sig til det.
Der siger jeg bare, at det da i hvert fald kræver, at vi sætter os ned og drøfter det lidt grundigere.
Det er jo ikke noget, vi kan klare her en onsdag over middag, for det vil kræve nogle vidtgående ændringer af den måde, vi tænker på i dag.
Jeg vil gerne diskutere det, men vi skal bare være enige med hinanden om, at det har nogle konsekvenser.
Og vi vil få nogle diskussioner om, hvorvidt man kan købe sig til en politimæssig ydelse.
Pernille Bendixen (DF), 2017-04-05:
Vil ministeren kommentere den problematik, som personalet i daginstitutioner bringes i, hvis et ikkevaccineret barn møder op og udgør en smittefare?
Karsten Lauritzen (V), 2017-04-05:
Det er jeg i den grad glad for.
Men hr. Bjarne Laustsen må beslutte sig.
Hr. Bjarne Laustsen kritiserer det løsningsforslag, jeg har valgt, og siger, at det kan vi ikke bruge til noget som helst.
Så tager jeg det tilbage og siger, at så må vi arbejde på noget andet.
Men så skal det også kritiseres.
Det synes jeg måske ikke er helt rimeligt.
Hvis der er et flertal i Folketinget, der er villige til at finde finansiering, kan vi også finde en løsning, og det må vi så arbejde på i fællesskab.
I mellemtiden vil jeg godt i Folketingssalen her i dag sige, at jeg godt forstår, at der er nogle flypendlere, der er bekymrede i forhold til den behandling, de har fået af skattevæsenet for år tilbage, og jeg håber så sandelig ikke, at der er nogen borgere, om det er flypendlere eller andre pendlere, der oplever at få den samme behandling, som de har fået, for det er ikke en rimelig behandling.
Bjarne Laustsen (S), 2017-04-05:
Tak for svaret.
Jeg gjorde i går rede for, at en af årsagerne til, at der ikke var mere fokus på det, var, at man ventede på de retssager, der var anlagt i systemet, og der har vi som lovgivere jo den her arbejdsdeling med armslængde til domstolene.
Nu har vi så fundet ud af, at SKAT ville gøre det på den måde, selv om man ikke kendte konsekvenserne.
Derfor er det rimeligt nok.
Vi har diskuteret det her i 2015, hvor ministeren har lovet mig en løsning, og vi diskuterede det igen her i starten af januar, og så kommer man med en halvkvædet vise.
Det er altså en ommer, som jeg sagde, og vi skal altså have fundet en løsning.
Det håber jeg i hvert fald ministeren er.
Karsten Lauritzen (V), 2017-04-05:
Jeg ville gerne hjælpe flypendlerne, men i forbindelse med den løsning, som jeg har fundet, og som er en løsning, hvor ingen bliver dårligere stillet, men hvor der kun er nogen, der bliver bedre stillet, er der bare givet den klare melding – det er der i øvrigt også for hr. Bjarne Laustsen i TV 2/Nord i det indslag, jeg så – at den løsning ikke var god nok.
Og så må jeg jo som minister tage det til efterretning, og så må jeg lytte til det, der bliver sagt.
Det fører så til, at den del af lovforslaget bliver taget tilbage, og så må vi arbejde på, hvad vi så kan gøre.
Sådan er det, og det har jeg ingen problemer med.
Jeg er da ked af, at den løsning, som jeg er kommet med, ikke er god nok, men så må vi arbejde på at finde en anden, og det håber jeg da vi kan gøre i fællesskab.
Man skal bare være klar over, at hvis der var sådan en løsning, der lå lige for – ligesom med det tidligere spørgsmål – tror jeg altså, at nogle af mine tidligere kolleger, bl.a. fra Socialdemokratiet, havde valgt at gribe de løsninger.
Derfor er det ikke helt så ligetil, som hr. Bjarne Laustsen giver udtryk for.
Det er ikke vilje fra min side, der mangler.
Bjarne Laustsen (S), 2017-04-05:
Jeg vil gerne hjælpe skatteministeren, og det er jo bare at indlægge en grænse på eksempelvis 800 km, altså sætte et loft på, for det gør vi i mange andre sammenhænge, og så ville man kunne løse det med den der udenrigsfidus, som ministeren taler om – hvis den i det hele taget eksisterer – for det er jo væsentligt, også i forhold til det lovforslag, at vi begynder at kigge på, hvor mange det egentlig drejer sig om, og i givet fald hvad det koster.
Jeg forstår, at ministeren ikke har særlig mange penge, og det er muligt, men man har taget pengene én gang, så de må jo være der et eller andet sted i systemet, medmindre der er nogen, der har udbetalt dem til nogen, der ikke skulle have dem.
Når de nordjyske flypendlere siger til os, at det her ikke er godt nok, handler det jo også om tillid.
De føler sig skidt behandlet af systemet og skal bruge mange penge på retssager og skal efterfølgende betale.
I går kunne man godt ændre en tastefejl med 3 års tilbagevirkende kraft, men selv om der findes en løsning, forstår jeg, at ministeren ikke engang vil hjælpe de der flypendlere med tilbagevirkende kraft, selv om man siger, man vil ændre det.
Karsten Lauritzen (V), 2017-04-05:
Jamen de nordjyske flypendlere bliver ikke behandlet anderledes end flypendlerne i resten af landet.
Men reglerne er de samme for alle.
Så er det rigtigt, som hr. Bjarne Laustsen siger, at reglerne var bedre der i 2009.
Udfordringen ved at ændre reglerne i forhold til 2009 er, at vi skal finde nogle penge til det, og så er der det problem, at man vil tilgodese nogle, der pendler til Polen eller en række andre lande, altså en lang række udenrigspendlere, som jeg som skatteminister har lidt svært ved at forsvare at vi skal bruge masser af skattekroner på at understøtte.
Bjarne Laustsen (S), 2017-04-05:
Tak for svaret, som jeg er rigtig ked af at høre.
For jeg har jo ikke noget imod, at en borgerlig skatteminister bliver genvalgt, men jeg synes, det er lidt svært at se for sig, hvad nordjyderne kan forvente, når man går ud og indrømmer helt klart og tydeligt, at der er begået en fejl af den tidligere skatteminister Kristian Jensen i 2009, fordi informationerne ikke var gode nok – man var ikke klar over konsekvenserne; der har kørt retssager, og det har kostet nogle enkelte flypendlere flere hundrede tusind kroner – og at man i hele den periode sagtens kunne have rettet op på det her, hvis man ville.
Og nu lægger ministeren sig ikke fladt ned som sin kollega ved siden af og siger undskyld til Folketinget over den her behandling, men kommer med nogle, synes jeg, malende svar om, at man har påtænkt at finde et eller andet, men nu kan det ikke lade sig gøre osv.
Man har slet ikke hørt pendlerne om, hvad det er, der skal til.
Jeg er helt sikker på, at vi i Socialdemokratiet er med på at finde ud af, at der ikke er nogen, der skal lukrere på den her ordning.
Men det princip, vi knæsatte i 1994, var, at uanset hvordan man kommer til og fra arbejde, gives der et fradrag for det antal kilometer, man har, efter en eller anden tabel, og der er en bagatelgrænse på 24 km. Så er det sådan set ligegyldigt, om man kører på cykel eller, som jeg sagde her i går, på en rød Puch Maxi med en Arlakasse bag på.
Det er et princip, og det er derfor, mit spørgsmål lyder: Hvorfor skal de nordjyske flypendlere behandles anderledes end andre lønmodtagere, der transporterer sig mellem hjem og arbejde?
Karsten Lauritzen (V), 2017-04-05:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne understrege, at nordjyske flypendlere efter de regler, der gælder i dag, kan fratrække deres faktiske udgifter til flytransport.
Det gælder alle flypendlere, om man så pendler fra Nordjylland eller andre steder i landet.
Det spørgsmål, som hr. Bjarne Laustsen rejser, er jo så: Skal man have mulighed for at fratrække befordringsfradraget, som om man havde kørt i bil?
I 2009 blev der indført en særregel, hvorefter flypendlere fik fradrag for de faktiske udgifter til flyet og så selvfølgelig transporten til og fra lufthavnen.
Ved ændringen i 2009 var der desværre – det må man jo sige – ikke fokus på de negative konsekvenser for visse grupper af flypendlere; man forsøgte at løse et bornholmerproblem og ramte i virkeligheden nogle nordjyder på uretfærdig vis.
Set i bakspejlet må man erkende – og det er også erkendelsen i Skatteministeriet – at forløbet i forbindelse med regelændringen og den information, som pendlerne fik, langtfra var optimalt.
Det er beklageligt, og det lever ikke op til de standarder, som jeg ønsker at sætte i relation til retssikkerhed, enkle og klare regler og den måde, skattevæsenet skal opføre sig på.
Og derfor har jeg også tidligere sagt, at jeg gerne vil se på, om reglerne kan ændres, så flypendlere i højere grad kan tilgodeses.
Det tager så noget tid at finde en mulig løsning, og udfordringen har været at finde en løsning, der både er relativt enkel og også rimelig retfærdig for alle, og som også kan finansieres.
Samtidig har det været mit ønske, at udenrigspendlere, altså folk, der pendler ud af Danmark, ikke tilgodeses i alt for stort omfang.
På den baggrund har jeg så foreslået, at flypendlere fik frit valg mellem at fratrække de faktiske udgifter eller befordringsfradraget for normal transportvej ved bilkørsel på baggrund af den kilometertakst, der fastsættes af Skatterådet.
Det er en løsning, hvor ingen flypendlere stilles dårligere end i dag, men det vil give visse flypendlere, særlig dem i yderområderne, et højere befordringsfradrag.
Og den løsning indgår som en del af lovforslag 182, som vi førstebehandlede i salen her i går.
Jeg har i den forbindelse haft en dialog med de nordjyske flypendlere og forklaret de muligheder, som jeg på nuværende tidspunkt ser for at forbedre reglerne.
Og selv om ingen stilles ringere ved forslaget, foretrækker flypendlerne altså at beholde de nuværende regler.
Det har jeg taget til efterretning, og derfor vil jeg også trække den del af lovforslaget tilbage, og så må vi jo så arbejde på en bedre løsning.
Men det er i hvert fald ikke noget, vi kan nå i den her samling.
Bjarne Laustsen (S), 2017-04-05:
Vi må se, om vi kan udnytte taletiden.
Hvorfor mener ministeren, at det er rimeligt, at de nordjyske flypendlere skal behandles ringere end andre lønmodtagere, når de skal transportere sig mellem hjem og arbejde, set i lyset af at ministeren for lang tid siden har lovet at løse problemet?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-05:
Kan man være for konservativ?
Jeg er ikke i tvivl.
Der var en del kommentarer, men jeg kan ikke give et ordentligt svar på det sidste spørgsmål, for det vil kræve, at jeg lige indhenter nogle oplysninger.
Jeg kan simpelt hen ikke på stående fod svare på, hvad der sker i andre lande.
Men jeg vil gerne være med til at diskutere det.
Der er jo noget principielt i det her.
Det er både, hvad man kan købe sig til, og hvad byrådene har ret til.
Hvis en borgmester ser, at her er der noget, der ikke er i orden, eller hvis man synes, der er noget, der skaber utryghed, så kæmper man selvfølgelig for at bringe det i orden. Så synes jeg bare, at vi mangler en drøftelse af, hvor snitfladen er: Er det politiet, der skal have det sidste ord, eller skal de ikke længere have det?
Så er det selvfølgelig en drøftelse af det.
Jeg synes bare, at det rejser nogle mere generelle spørgsmål om, hvad det er, man har ret til.
Det må vi så drøfte, og det drøfter jeg rigtig, rigtig gerne.
For ja, der er stor forskel på Viborg og København, på mange måder.
Og jeg har næsten lyst til at sige mange tak, for det er jeg glad for.
Men det kunne også godt være, at det her kunne brede sig til andre områder ...
Karsten Lauritzen (V), 2017-04-05:
Dem, jeg tænkte på, var sådan set de mennesker, som er uden for arbejdsmarkedet i dag – at få flyttet nogle, der står uden for arbejdsmarkedet, ind på arbejdsmarkedet.
Det ønsker regeringen jo at gøre ved at sænke skatten på arbejde – noget, vi håber vi kan få hr. Bjarne Laustsens parti til at være med til, når vi kommer til den diskussion til efteråret.
Der er det da min forventning, at regeringen leverer på det, jeg har skrevet på min facebookside, men i endnu højere grad på det, der står i regeringsgrundlaget.
I forhold til spørgsmålet om søfolkene vil jeg sige, at det ikke var dem, jeg tænkte på.
Men jeg har også drøftet det spørgsmål med hr. Bjarne Laustsen, og det er en problemstilling, som jeg også godt her i dag vil give tilsagn om at kigge på en ekstra gang.
Men når mine forgængere, hvoraf nogle var socialdemokrater, ikke har løst problemet, er det, fordi det ikke er sådan lige til at løse.
Bjarne Laustsen (S), 2017-04-05:
Nu er der jo det, at vi også hørte, at skatteministeren i går var inde på det samme, nemlig hvad de røde skatteministre kunne have gjort og ville have gjort og ikke havde gjort og alt det der.
Men kan skatteministeren ikke bekræfte – og jeg tror, det var ved min lille, beskedne mellemkomst – at man i 2001 gjorde det sådan, at man sagde, at de danskere, der arbejdede i udenlandske rederier, betalte f.eks. svensk sømandsskat på 17 pct.
Det, der så er helt svært at forstå, er, at de så, når de bliver pensioneret, af et meget mindre beløb skal betale meget, meget mere – og dobbelt.
Derfor er der reelt set nogle af dem, der kommer til at betale 73 pct. i skat.
Det vil jeg bare gerne lige have ministeren til at bekræfte.
Og i den periode, hvor det her blev ændret, var det altså en Venstreskatteminister, der sad ved roret.
Er det ikke korrekt?
Karsten Lauritzen (V), 2017-04-05:
Jeg vil sige til hr. Bjarne Laustsen, at jeg synes, det er urimeligt, at man skal betale 73 pct. i skat.
Det er i den grad urimeligt.
Men det er jo en isoleret gruppe, som er fanget i, at de oplever at blive beskattet, ikke med 73 pct. i Danmark, men med en eller anden procentsats i Danmark og noget andet i Sverige som led i den dobbeltbeskatningsoverenskomst, der er.
Og når problemet ikke er blevet løst, er det, fordi det ikke sådan er ligetil at løse.
Men jeg vil godt give hr. Bjarne Laustsen det tilsagn, at jeg vil tage en snak med min kollega på den anden side af vandet, altså Øresund, for at se, om man kan finde en løsning på det her problem.
For det er urimeligt, at der er nogle, der skal betale 73 pct. i skat.