runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Det er rigtigt, at vi har en grundlov, der fordrer religionsfrihed, så vi skal ikke bestemme, hvad folk skal tro på, men det er klart, at det er et andet samfund, vi går i møde, hvis noget, der er så samlende som vores folkekirke, begynder at have mindre og mindre opbakning i store dele af vores land, altså specielt i vores storbyer, og det betyder, at den kristne kulturarv i virkeligheden ikke bliver båret videre i fællesskab.
Pernille Skipper (EL), 2019-10-03:
Altså, udlægningen?
Der står jo, at hvis man reducerer beskæftigelsen et sted, skal den øges et andet sted.
Men jeg vil bare gerne bemærke, at der står beskæftigelsen .
Der står ikke arbejdsudbud.
Tværtimod.
Vi taler om rigtige hænder, reel beskæftigelse.
Men det er beskæftigelse.
Marie Bjerre (V), 2019-10-03:
Tak for det.
Den radikale leder, hr. Morten Østergaard, har sagt, at han har fået en garanti mod, og jeg citerer, at knalde skatterne op, fordi der i forståelsespapiret står, at initiativer, der måtte reducere beskæftigelsen, vil blive modsvaret af andre tiltag, der som minimum øger beskæftigelsen tilsvarende.
I al venskabelighed fra en gammel VU'er til en anden: Er ordføreren enig i den udlægning af forståelsespapiret fra hr. Morten Østergaards side?
Pernille Skipper (EL), 2019-10-03:
Det er altså ikke et argument, man ramler ind i – det er virkeligheden.
Det er først og fremmest bundhamrende uretfærdigt, hvis nogle af de samme mennesker, som har betalt med deres velfærd, deres pension, deres dagpenge, deres tryghed igennem den økonomiske krise, igen skal løfte regningen, særlig fordi det jo ikke er dem med de laveste indkomster, der sviner mest i det her samfund.
Så ja, det er dem, der sviner mest og har mest, der også skal betale mest – det er en klar forudsætning for os.
Og vi har også vist, at det rent faktisk kan lade sig gøre.
Og selv hvis man ikke gik op i, at det var uretfærdigt ...
Kathrine Olldag (RV), 2019-10-03:
Det lyder godt, at Enhedslisten gerne vil være med til at tale om en flyafgift.
Men vi kunne også godt tænke os, at vi kunne prøve – måske lidt i forlængelse af det spor, som den anden side af salen også har lagt – at lave en opvejning her.
Mener Enhedslisten, at hver eneste gang vi kommer til at skulle tale om klima og grønne afgifter, så støder vi ind i det her argument om, at det er socialt ulighedsskabende?
Er det ikke en showstopper og en mur, som vi støder ind i hver eneste gang?
Altså, hvor er tippepunktet for jer?
Pernille Skipper (EL), 2019-10-03:
Tak for spørgsmålet.
Først og fremmest en rettelse: Enhedslisten fremlagde sin klimaplan tilbage i februar, altså et godt stykke tid før valgkampen.
Og så er det rigtigt, at i den klimaplan er der et forslag om en progressiv flyafgift, hvor vi lægger en meget lille afgift på de første flyvninger og de korte flyvninger, men så vokser afgiften, des flere gange på et år man flyver, og des længere man flyver.
I klimaplanen skriver vi faktisk også, at vi ikke kan beregne CO 2 -effekten på det.
Vi kan faktisk heller ikke beregne provenuet, men vi vil gerne vise, at det faktisk er muligt at gøre noget i forhold til flytrafikken – og det skal vi – uden at skabe en voldsom social skævhed og samtidig sikre, at mennesker, som sparer op til at komme på en ferie en gang eller to om året, stadig væk kan gøre det.
Det er ikke deres flyrejser, vi skal pille ved, men det er de menneskers, som flyver rigtig, rigtig meget og flyver langt og flyver på businessclass.
Så det vil vi rigtig gerne diskutere, hvis det er dét, Radikale Venstre gerne vil være med til at diskutere, men det er ikke med i vores finanslovsforslag, fordi vi faktisk med vilje aldrig har beregnet provenuet af det.
Kathrine Olldag (RV), 2019-10-03:
Tak for det.
Fru Pernille Skipper, vi glæder os utrolig meget i Radikale Venstre til at lave en superambitiøs klimalov sammen – forhåbentlig lige så ambitiøs som den plan, Enhedslisten fremlagde under valgkampen.
Men når vi ser på jeres finanslovsudspil nu, savner vi flyafgiften.
Hvad er der blevet af den?
Hvorfor er den taget ud af jeres finanslovsforslag?
Pernille Skipper (EL), 2019-10-03:
Når vi tager stilling til, om et forslag, som øger uligheden, er en dårlig idé, så gør vi det ikke ud fra Ginikoefficienten, men så gør vi det ud fra, om man tager social tryghed, rettigheder, penge fra nogle af dem, som har allermindst i vores samfund, for at bruge dem f.eks. på skattelettelser, som kommer de rigeste allermest til gavn.
Det er derfor, at vi er meget modstandere af Liberal Alliances hedeste drøm, nemlig topskattelettelser, fordi man tager penge fra vores fællesskab og giver dem til nogle af dem, der har mest.
Det er derfor, vi er imod det.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-03:
Enhedslisten er jo nok det mest unuancerede parti i Folketinget.
Hvis man foreslår nogle reformer, der vil få Danmark til at ligne Sverige lidt, så siger Enhedslisten, at man vil afmontere velfærdssamfundet, og at man vil få uligheden til at eksplodere.
Det er så unuanceret, som det kan blive.
Vores plan dengang, som vi gik til valg på, rummede, at Ginikoefficienten steg fra ca. 26 til ca. 28, altså en meget lille forøgelse.
Men jeg skal forstå det sådan, at vi gerne må operere med sådan nogle små forøgelser af Ginikoefficienten, hvis det kommer klimaet til gavn.
Det er rart at have paletten udvidet på den måde, sådan at vi kan finde nogle fornuftige løsninger på klimaproblematikken, og at vi ikke er låst fast i, at Ginikoefficienten for guds skyld ikke må stige med en halv eller en hel.
Pernille Skipper (EL), 2019-10-03:
Det er også min skyld, ikke?
Jeg kom til at sige noget med nuancer.
Jeg burde vide bedre, jeg burde altså virkelig vide bedre.
Enhedslisten har et gigantisk problem med Liberal Alliances ulighedsskabende politik – bare sådan at vi er helt enige.
Og når uligheden stiger – og det gør den – så er det både et udtryk for, at det går i stykker, men også et udtryk for, at der mangler penge til vores fællesskab, vores skoler, vores sygehuse, den grønne omstilling.
Ja, så bare undskyld for det med nuancerne.
Vi er ikke enige med Liberal Alliance.
Marie Bjerre (V), 2019-10-03:
Nu talte jeg ikke om beskæftigelse, men derimod om skat.
Hr. Morten Østergaard har netop sagt, at der er en garanti mod at knalde skatterne op.
Skal svaret fra ordføreren så forstås sådan, at Enhedslisten ikke er enig med Radikale Venstre i, at der er en garanti mod, at skatterne sættes op?
Pernille Skipper (EL), 2019-10-03:
Selvfølgelig er der ikke en garanti mod at sætte nogen skatter op overhovedet.
Men jeg ved ikke, hvad det der »knalde skatterne i vejret« betyder, altså, jeg er ikke engang sikker på, at jeg selv har lyst til det.
Vi taler om arbejdsudbudsreformer i den gamle forstand, hvor vi enten slår på mennesker, der er uden for arbejdsmarkedet, er syge arbejdsløse, eller sænker topskatten, og bl.a. de ting gør virkelig noget for arbejdsudbuddet, så svaret er: Det kommer ikke til at ske med en regering, der sikker på Enhedslistens mandater, men det er jo ikke overraskende for nogen.
Anne Paulin (S), 2019-10-03:
For 4 år siden var Konservative med i en finanslovsaftale, hvor man halverede EUDP-midlerne til forskning i energiteknologi.
Den kurs er der heldigvis blevet rettet lidt op på hen ad vejen.
Men hvis vi bl.a. spørger dansk erhvervsliv, er vi slet ikke i mål med at styrke den grønne forskning i Danmark.
Dansk Industri peger bl.a. på i deres store grønne plan, at der er brug for langt flere investeringer i grøn forskning, hvis vi skal nå de 70 pct., og at flere midler til grøn forskning også er en forudsætning for at understøtte nye arbejdspladser og øget eksport.
Pernille Skipper (EL), 2019-10-03:
Det var simpelt hen ikke det, jeg sagde.
Jeg sagde ikke, at det ville vi ikke være med til.
Vi siger, at vi på den ene side skal sørge for at give de muligheder i Arktis, og at grønlænderne har ret til at overvåge deres farvande, men vi skal på den anden side også sørge for, at det ikke bidrager til at øge militariseringen.
Hvad der er af helt konkrete overvågningstiltag, som spørgeren muligvis refererer til, må vi eventuelt tage bilateralt, for jeg er ikke helt sikker på, hvad der bliver refereret til.
Niels Flemming Hansen (KF), 2019-10-03:
Bare for at jeg og alle andre forstår det: I ønsker altså ikke at øge overvågningen på trods af den voldsomt øgede aktivitet i vores baghave.
Men beviser situationen netop ikke, at vi i dag har brug for NATO til at kæmpe for en fri verden?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-10-03:
Det tror jeg er helt naturligt eller helt uundgåeligt, og det skal vi, for det er klart, at nogle af de løsninger, vi skal lave, også skal komme fra forskningen.
For alle, næsten alle, siger lige nu 70 pct., men der er ingen, der kender vejen dertil, i hvert fald ikke fuldt og helt.
Og det tror jeg er en tilståelsessag for os alle sammen.
Og derfor er det selvfølgelig nødvendigt, at der kommer et særligt og øget fokus på forskning.
Jeg synes, det var en fantastisk rapport, Dansk Industri kom med, ikke at jeg så adopterer den en til en, men det var et rigtig godt og positivt indspil i debatten.
Pernille Skipper (EL), 2019-10-03:
Tak til hr. Niels Flemming Hansen.
Tak for tidsangivelsen for interviewet med fru Eva Flyvholm – jeg vil nøjes med bare at spørge hende, tror jeg.
Jeg har ikke hørt interviewet, og jeg ved derfor ikke præcis, hvad det drejer sig om, men jeg vil tro, at det, fru Eva Flyvholm har sagt, er, at det er vigtigt, at vi på den ene side sørger for at have en ordentlig overvågning i Arktis, og at Grønland eksempelvis har en ret til at overvåge eget farvand, men på den anden side ikke skal bidrage til at øge militariseringen i de farvande.
Som ordføreren også meget klart skitserede op, er det bestemt ikke det, der er behov for i de områder af verden – tværtimod.
Niels Flemming Hansen (KF), 2019-10-03:
Tak skal du have.
Tak for en god ordførertale.
Jeg bemærkede, at der nu er mulighed for, at humøret kan stige – det er dejligt.
Og jeg bemærkede, at du ønsker at passe godt på vores land, og derfor ved jeg nu, at humøret vil stige til astronomiske højder.
Det er således, at russerne optrapper deres offensive træk ret voldsomt oppe i Arktis.
De laver udstationeringer af mange kampfly og lufttankningsfly fra Nagurskoyeøen i øgruppen Franz Josefs Land, verdens nordligste kampflybase, hvorfra man kan nå Thulebasen.
Nordflåden, der er placeret på Kolahalvøen, råder over væsentlige dele af Ruslands strategiske missilubåde, som har langtrækkende ballistiske missiler med nukleare sprænghoveder.
I et interview med fru Eva Flyvholm på TV2 News den 24. august kl. 8.00 om morgenen – hvis du skal ind og se det – blev der spurgt om, hvorvidt Enhedslisten ønskede at udvide Danmarks aktioner i Arktis.
Jeg blev en lille smule forvirret over de udmeldinger, der kom fra Enhedslisten, da I på den ene side ønskede at fastholde den minimale overvågning, der er p.t., og på den anden side – til sidst i interviewet – ønskede at optrappe overvågningen.
Pernille Skipper (EL), 2019-10-03:
Vi glæder os jo til at se SF's finanslovsudspil, som jeg tror kommer om ikke så længe, for det lyder næsten, som om vi kan læse noget om cyklisme i det finanslovsudspil.
Så mon ikke, det er et godt forslag, som vi kan støtte op om.
Vi håber selvfølgelig også, at SF vil stå sammen med Enhedslisten om et forslag om at sænke priserne på den kollektive trafik.
Altså, det er jo to sider af samme sag.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2019-10-03:
Tak for det.
Det er dejligt at høre, og jeg er rigtig glad for, at du siger det, for jeg bemærkede jo, at regeringen fuldstændig havde glemt cyklisme i deres finanslovsudspil på trods af transportministerens fine, nye cykelprofilbillede på Twitter.
Men det undrede mig også lidt, at cyklisme ikke fremgik af Enhedslistens finanslovsudspil her forleden.
Men jeg kan så forstå, at jeg måske alligevel kan lokke fru Pernille Skipper og Enhedslisten til at kæmpe for cyklisme i finanslovsforhandlingerne lige om lidt.
Pernille Skipper (EL), 2019-10-03:
Jeg ville simpelt hen få så mange skældud af hr. Henning Hyllested, hvis jeg svarede nej på det spørgsmål.
Så ja, cyklen har en rigtig vigtig, en rigtig vigtig prioritering.
Cyklen er rigtig vigtig.
Vi går den her gang til finanslovsforhandlinger med et krav, der handler om at sætte priserne på den kollektive trafik – busser og tog – ned med 30 pct., og det synes vi er et rigtig vigtigt sted at starte, fordi det kan vise nogle af de mange mennesker, som måske er utrygge ved, hvad den grønne omstilling egentlig skal betyde, og som også er lidt utrygge ved, hvorhenne regningen skal være, at det ikke kun er et spørgsmål om at løfte en regning.
Hvis vi gør det på en smart måde, kan vi også gøre hverdagen nemmere og bedre for en masse mennesker.
Men jeg er i øvrigt enig med dig i, at cyklismen har en central placering, og jeg er sikker på, at hr. Henning Hyllested rigtig gerne vil uddybe de rigtig mange gode forslag, som vi har, men som jeg ikke kan huske.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2019-10-03:
Tak for det.
Det glæder mig som ny, ung klimatosset transportordfører at vide, at vi har en allieret i Enhedslisten, når nu vi skal til at lave grøn omstilling i transportsektoren, til at minde regeringen om, at der er en 70-procents-CO 2 -reduktion, vi skal opnå.
I SF mener vi jo, at cyklisme har en vigtig rolle at spille i den grønne omstilling af transportsektoren.
Det mente den tidligere regering beklageligvis ikke, og derfor går det lidt trægt med at få flyttet folk fra de svinende dieselbiler på de relativt korte strækninger og over på cyklen i stedet for.
I SF vil vi gerne i gang med at opprioritere cyklisme og investere i, at cykling kan få lov til at leve op til sit potentiale i den grønne omstilling.
Derfor skal jeg høre fru Pernille Skipper, om Enhedslisten er enig i, at cyklen har en vigtig rolle at spille i den grønne omstilling af transportsektoren, og at der skal opprioriteres på cykelpolitikområdet i den nye regering.
René Christensen (DF), 2019-10-03:
Enhedslisten har svaret, at man har truffet en beslutning, man ikke kender konsekvensen af.
Jeg vil bare gerne sige til Enhedslisten, at vi lever i et retssamfund – det sagde ordføreren også – og at de her mennesker har stået for en dansk dommer.
Hovedparten af dem har misbrugt den tillid, det danske samfund har vist dem.
De har foretaget en kriminel handling.
Hovedparten af dem har jo fået ophold i Danmark først, hvorefter de har foretaget en kriminel handling, har stået for en dansk dommer i det danske retssystem og er blevet dømt til udvisning af Danmark.
Mener Enhedslisten så ikke, at de skal være et sted, hvor vi har styr på dem, eksempelvis på Lindholm, så vi ved, hvor de her mennesker er?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2019-10-03:
Vi hører meget om den der famøse grønne milliard, men ikke meget om, hvordan den skal prioriteres.
Hvad vil Det Radikale Venstre prioritere for den grønne forskning, så vi om 4 år kan se al den rene luft og den vedvarende energi og alt, hvad I skal måles på, som hr. Morten Østergaard sagde?
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Det var helt bevidst, at jeg pegede på det, synes jeg, flotte udspil, der var kommet, og i øvrigt på den generelle parathed i erhvervslivet til at tage fat om de her ting, og det synes jeg vi skal understøtte.
Derfor synes jeg jo, at vi skal øge forskningsbevillingerne i stedet for bare at flytte rundt på dem, og vi skal øge udviklingsbistanden i stedet for bare at flytte rundt på den.
Og så synes jeg i forhold til erhvervslivet, at vi skal holde op med at spare på uddannelse, men investere i den, og vi vil, som jeg også annoncerede, have en erhvervspakke som en del af vores finanslovsudspil, for det fortjener virksomhederne også af et nyt flertal.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2019-10-03:
Tak til hr. Morten Østergaard, særlig for at nævne DI's grønne plan.
For statsministerens mange løfter om gode rammevilkår for virksomhederne til virkelig at spille med deres store muskler til at accelerere den grønne omstilling glimrer tydeligt ved sit fravær.
Det gælder især det nye udspil om erhvervslivet, for det er reduceret til kun 100 mio. kr. til nogle eksportindsatser og lidt grønne tiltag – simpelt hen en hylde af blandede metervarer.
Så jeg vil gerne spørge hr. Morten Østergaard om noget: Hvad vil Det Radikale Venstre gøre for at sikre erhvervslivets rammevilkår i den kommende klimalov?
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Vi har ikke noget aktuelt forslag om at ændre på den efterlønsaftale, vi indgik, og som er grundlaget for den efterløn, der er i dag.
Jeg synes, når jeg kigger ud over Folketinget, at det ser lidt vanskeligt ud at komme igennem med det, og derfor finansierer vi heller ikke nogen af vores forslag med det.
Men det ændrer jo ikke på, at det stadig væk grundlæggende er vores synspunkt.
Og vi glæder os over, til trods for den blæst, der har været, at vi jo til næste år i hvert fald kommer til at se, at folkepensionsalderen igen bliver sat op.
Jeg ved ikke helt, hvor Liberal Alliance var i aftalen om seniorpension, men der var vi jo enige om, at når folkepensionsalderen når 70, skal vi lige tænke over, hvordan fremtidens pensionssystem skal være.
Og jeg vil også gerne signalere i dag, at det synes jeg vi skal tænke over.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-03:
Tak for det.
Det hele er jo i sandhed lyksaligt.
Radikale har jo også tidligere været et af de ansvarlige partier, der ville være med til at afskaffe efterlønnen.
Er det et af de områder, man ville være villig til at kigge på i forhold til at sikre mere faglært arbejdskraft?
Man ved, at hvis der stoppes for tilgangen til efterløn, vil det give ca. 18.000 mennesker i øget arbejdsudbud, som er faglært arbejdskraft, dvs. flere sygeplejersker og flere af den type faglærte, som erhvervslivet efterspørger.
Er det en af de ting, man vil forsøge at bringe ind i forhandlingerne?
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Jeg tror ikke, at folk er så optaget af, hvem der sagde hvad hvornår og hvorfor, og hvem der sagde det først og alt det der, men når nu hr. Alex Vanopslagh selv er inde på det, vil jeg sige, at hvis man sammenligner den første Løkkeregering, Helle Thorning-regeringen og den seneste regering, hvor Liberal Alliance havde de afgørende mandater, kan man sige, at det med at bryste sig af reformerne måske ser lidt pauvert ud.
Jeg tror, at det var i forbindelse med det sidste, at man løb panden mod en mur igen og igen under det tidligere flertal, og nu er det altså en del af grundlaget for, at regeringen kan dannes, så der kan man i hvert fald tillade sig at have forhåbninger om, at vi andre er i stand til at gøre det, man ikke selv formåede.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-03:
Tak for det.
Jeg skulle lige til at sige, at jeg ligesom min borgerlige kollega deler den store forhåbning til De Radikale i de kommende 4 år, men hvis jeg skal være ærlig, er jeg nok lidt mere i tvivl om, hvorvidt der er nogen forskel på SF's økonomiske politik og De Radikales økonomiske politik.
Ordføreren giver udtryk for, at det må man jo måle ved at se på finanslovsaftalen og forhandlingerne generelt i de kommende år, og der er jeg egentlig bare nysgerrig, med hensyn til hvad det er for nogle konkrete reformer, konkrete arbejdsudbudsreformer eller skattelettelser, som hr. Morten Østergaard gerne vil måles på, ud over at det skal være nemmere at tiltrække udenlandsk arbejdskraft.
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Til det første: Vi har foretaget et hurtigt kasseeftersyn af regeringens finanslovsudspil, og der viste sig at være en række efterladte regninger.
Der er taxameterløftet på de humanistiske og samfundsfaglige uddannelser, og på kulturområdet er der fortsat et omprioriteringsbidrag.
Der er nye mærkelige besparelser på de frie skoler, og også nogle på folkeskoleområdet.
Så ja, der er behov for, at vi også finder måder at finansiere de ting på ud over den forhandlingsreserve, der ligger.
Og det vil også fremgå af vores finanslovsforslag.
Så er der spørgsmålet om bankbeskatningen, som jeg egentlig synes at man bør tage en åben drøftelse af, for på den ene side har vi jo i kølvandet på en række af de skandaler, der har været, måttet tage mange initiativer fra offentlig side, og på den anden side synes jeg også, at man kan se en banksektor, som måske godt kunne bidrage lidt mere.
Rune Lund (EL), 2019-10-03:
Det glæder vi os meget til at se.
Vi har ventet i månedsvis på at se, hvad finansieringen fra De Radikale egentlig går ud på.
Men så vil jeg spørge: Hvad mener Det Radikale Venstre om den forhandlingsreserve, som regeringen har lagt op til i finansloven?
Er den for lille, skal den være større?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål, som jeg egentlig gerne vil stille, er om et forslag til finansiering, som vi er kommet med i vores eget udspil til finanslov, hvor vi jo foreslår, at bankerne skal bidrage noget mere, og at vi skal indføre en balanceskat for bankerne.
Vores forslag vil indbringe 1,8 mia. kr. ekstra, som vi f.eks. kan bruge på minimumsnormeringer eller andre gode ting, f.eks. den grønne omstilling.
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Jeg tror ikke, der er nogen, der er i tvivl om, at Det Radikale Venstre er et parti, der altid gerne har villet investere i forskning.
Man må så også have den respekt, at det nok ikke bliver det, der skal reducere vores CO 2 -udledning i den kommende valgperiode, og derfor vil vi i forhandlingen om finansloven lægge vores kræfter i, at der også kommer konkrete initiativer.
Lad mig bare tage et initiativ, som er anbefalet af en anden erhvervsorganisation, nemlig Landbrug & Fødevarer, som jo selv har foreslået, at man udtager sårbar landbrugsjord, og det synes jeg da er helt oplagt som noget, der kunne reducere CO 2 -udledningen allerede næste år fra det sekund, man går i gang med det.
Det vil åbenbare sig på mandag, hvor vi fremlægger vores finanslovsforslag, som i sagens natur vil have fuld finansiering af de ting, vi foreslår.
Og det vil derudover også som altid have en social balance i forhold til at sikre, at den samlede effekt af det forslag, vi lægger frem, er, at Danmark både bliver stærkere, men at vi også hjælper dem, der har mindst.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-10-03:
Det er det selvfølgelig.
Det er jo også derfor, vi er så glade for, at der i forståelsespapiret så tydeligt står, at kontanthjælpsloftet bliver afskaffet med ydelseskommissionen, og at vi skal indføre minimumsnormeringer i Danmark.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Tak for det.
Nu har vi talt meget om tillid – statsministeren var inde på det i tirsdags – og bl.a. også tillid til politikerne.
Den tillid måles jo på, om det, man siger før et valg, også er det, man gør efter et valg.
Og der var vel i valgkampen et sted, hvor SF sagde, at der var noget, der var ultimativt.
Hvis man slog op i Politiken den 8. maj, tror jeg det var, ville man kunne se, at SF's fru Pia Olsen Dyhr sagde, at der var to punkter, der var ultimative, i forbindelse med den første finanslov, der skulle laves.
Det ene var indførelse af minimumsnormeringer, og det andet var afskaffelse af kontanthjælpsloftet.
»Vi støtter ikke en finanslov, medmindre vi lykkes med minimumsnormeringer og en afskaffelse af kontanthjælpsloftet.
Bum«, sagde fru Pia Olsen Dyhr, endda også »bum« for ligesom at sætte en tyk streg under, at det her kunne man regne med.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-10-03:
Jeg synes ikke, der er noget, der rumler, eller at det er tomme trusler eller sådan noget.
Jeg synes, vi har været meget klare i mælet.
Vi arbejder for minimumsnormeringer – vi har leveret det i forståelsespapiret, vi har leveret det nu i kommuneaftalen, og vi kommer til at levere det i en finanslov.
Det skal der ikke være nogen tvivl om.
Når det så er sagt, er det en model med én voksen til tre børn i vuggestuer og én voksen til seks børn i børnehaver, som SF bakker op om, og som jeg også ser at bl.a. pædagogerne bakker op om.
Og det er jo i virkeligheden det, vi skal levere – det er jo det, som børnene og pædagogerne og de pædagogiske assistenter og pædagogiske medhjælpere i sammenhæng ser som det, der skal løftes ude i vores daginstitutioner.