runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2022-01-11:
Det er jo et kontroversielt lovforslag, som handler om at indføre moms på nogle områder inden for kunstverdenen, som der ikke er moms på i dag, og det havde vi isoleret set gerne været foruden, men vi har ligesom de andre partier ment, at vi er nødt til at overholde de regler, som er i EU-direktiver.
Den her nye moms bliver ikke indført på grund af aftalen om kriminalforsorgen, den bliver indført, fordi der er et EU-direktiv, som pålægger Danmark at indføre den her nye moms.
Så når man forsøger at koble det sammen med, at det er på grund af, at der er lavet en aftale om kriminalforsorgen, er det forkert.
Uanset hvordan man havde valgt at bruge de penge, ville der komme den her nye moms.
Det er vi ærgerlige over, men vi ser ikke rigtig, at der er noget valg i vores politik, for vi skal overholde de direktiver, der kommer fra EU.
Så derfor har vi accepteret, at pengene bliver brugt på en måde, som vi synes er fornuftig, nemlig at man bruger pengene på den aftale om kriminalforsorgen, som bl.a. omhandler fængsler i Kosovo og en række andre ting, som vi går ind for.
Men det er vigtigt for os at sige, at vi sådan set er enige i, at kulturlivet har haft det rigtig hårdt.
Jeg ved ikke, om rettighedshaverne og store tv-pakkeudbydere er dem, der nødvendigvis har haft det allerhårdest i den her tid, og at det derfor nødvendigvis er dem, der har haft det hårdest, vi rammer allermest med de her nye regler, for det tror jeg ikke det er, men kulturlivet har generelt haft det rigtig hårdt.
Det er vigtigt for os, at vi holder fast i en minimumsimplementering af direktivet, og jeg kunne godt tænke mig, at vi fra skatteministerens side fik en pædagogisk oversigt over, i hvilke situationer der skal betales moms, og i hvilke situationer der ikke skal betales moms.
Det er beskrevet i lovforslaget, men jeg kunne godt tænke mig, at det lige kunne blive skåret ud for os, som godt kan lide tingene simple og klare, altså at der kunne komme en liste med 15-20 eksempler på situationer, hvor man betaler moms, og hvor man ikke betaler moms, så det er helt klart, hvornår kunstnerne kommer til at betale, hvornår rettighedshavere kommer til at betale, hvornår tv-stationer, Koda og alle mulige andre kommer til at betale moms, og hvornår de ikke kommer til at betale moms.
De eksempler har vi nemlig behov for, sådan at vi kan gøre det konkret, og så det kan stå klart for os, at der forhåbentlig kun er tale om en minimumsimplementering.
Vi har forstået på regeringen, at det er det, der er, og det er også det, vi ønsker der skal være, men det håber jeg skatteministeren vil levere til os.
Det ved jeg ikke.
Vi mener også, at der med hensyn til de forhandlinger, som handlede om kriminalforsorgen, er et stort behov for at få nogle flere fængselspladser og at få fængselsvæsenet til at fungere bedre.
Det synes vi faktisk er meget, meget vigtigt.
Men altså, endnu en gang: Det er ikke på grund af aftalen om kriminalforsorgen, at der bliver indført moms på nogle kunstneriske aktiviteter nu.
Det er, fordi EU har dikteret, at det skal indføres.
Uanset hvilken aftale vi havde lavet om kriminalforsorgen, ville det her være blevet indført.
Kim Valentin (V), 2022-01-11:
Tak for det, og tak til ministeren for indlægget.
Jeg vil starte med at sige, at jeg ved, at ministeren er kulturinteresseret.
Jeg ser jo ministeren til alle mulige arrangementer rundtomkring.
Man siger: Okay, jeg står bare her og finder pengene.
Men der er jo en konsekvens ude i den anden ende, der, hvor vi alle sammen mødes til alle mulige forskellige kulturbegivenheder; det er jo der, hvor pengene bliver hevet op af lommen på folk, og så ryger de ned ovre i kriminalforsorgen.
Det er sådan en underlig debat, synes jeg, når man så skal høre ministeren sige: Nå, men jeg finder bare pengene, fordi det er det, jeg skal.
Men jeg ved jo, at ministeren er interesseret, og her kan vi konstatere, at der i hvert fald i forhold til kulturen ikke er en sammenhæng, med hensyn til det regeringen gør.
Morten Bødskov (S), 2022-01-11:
Jeg har ikke været med til at forhandle den her aftale.
Jeg har svært ved at forestille mig, at det havner der, hvor Enhedslisten indikerer man godt kunne tænke sig det havnede, al den stund at udgifterne jo er søsat, og derfor skal indtægterne selvfølgelig også findes.
Det er en bundlinje, der her er bundet sammen, om man vil, og det, vi gør sideløbende, er, at vi nedsætter den her arbejdsgruppe, som skal se på, hvordan forslaget implementeres i henhold til EU-retten.
Søren Søndergaard (EL), 2022-01-11:
Okay, vi stiller det spørgsmål om forvaltningsorganisationerne skriftligt, selv om jeg jo synes, at det for en socialdemokrat, der i anden sammenhæng har vedtaget lovgivning, hvor man opfordrer folk til at slutte sig sammen i forvaltningsorganisationer, burde være et oplagt spørgsmål at stille sig selv.
Lad det nu ligge.
Men det andet spørgsmål svarer ministeren jo ikke på.
Altså, er det et holdkæftbolsje, der er givet til nogle partier, eller kan man forestille sig, at man når frem til en konklusion, der hedder, at vi kan faktisk implementere det her på en mindre indgribende måde?
Det har blot den konsekvens, at provenuet bliver mindre.
Ministeren må kunne sige, om det er muligt.
Så skal man skaffe pengene på en anden måde, det forstår jeg godt, men er det en mulighed, at man kan finde en model, der skaffer et mindre provenu end det, der står i aftaleteksten?
Morten Bødskov (S), 2022-01-11:
Det sidste er jeg ikke i stand til at svare på.
Det må jo bero på den enkelte kunstners valg og adfærd.
Det har jeg altså helt ærligt svært ved at svare på.
Jeg forstår godt spørgsmålet, men jeg har sådan umiddelbart svært ved at svare på det.
Så er det klart, at der, når man laver brede aftaler, som det her jo er udtryk for, skal findes penge.
Søren Søndergaard (EL), 2022-01-11:
Jeg synes, det er så sødt, når ministeren roser det brede flertal bag den her aftale.
Nå, jeg synes, at det er sødt.
Men bortset fra det kunne jeg tænke mig at spørge om to ting.
Den ene ting er: Hvis nu man i den arbejdsgruppe når frem til, at det faktisk er muligt at lave en mindre implementering end den, der er lagt op til i det her, kan det så få konsekvenser for provenuet?
Er det noget, der indgår i aftalen, eller ligger provenuet fast?
Eller kan en afgørelse i den arbejdsgruppe få konsekvenser for provenuet?
Og det andet spørgsmål: Ligger der i forhold til forvaltningsorganisationerne i virkeligheden ikke her en tilskyndelse til kunstnerne om ikke at være med i en forvaltningsorganisation?
Morten Bødskov (S), 2022-01-11:
Jeg tror, at uanset hvordan man vender og drejer det, er der ikke særlig mange veje uden om den her EU-domstol.
Det, jeg har ansvaret for, er, at når der er kommet en dom ved EU-Domstolen om, at de momsregler, vi har i Danmark, skal indrettes efter den, så har jeg ansvaret for at sikre det.
Jeg tror, at jeg får andre problemer, hvis ikke jeg gør det.
Det er rigtigt, at det har ændret karakter fra det første udkast til, om man vil, det andet udkast, og det har det gjort af hensyn til kunstnerne, som var bekymrede for administrativt bøvl og andet.
Vi har så at sige flyttet forpligtelsen til momsbetaling fra kunsterne over til forvaltningsorganisationerne.
Det er det, vi har gjort.
Skulle vi så have ladet være med at blande de to ting sammen?
Det må man jo spørge om der, hvor man har ansvar for kriminalforsorgsforhandlingerne.
Jeg synes, det her er et ganske udmærket finansieringselement, som er med til at sikre, at vi også her får bidraget til genopretningen af kriminalforsorgen.
Uffe Elbæk (FG), 2022-01-11:
Mit spørgsmål går egentlig på, at hvis nu ministeren kunne spole hele den her forhandlingsproces tilbage, ville man så have skilt de to ting, altså det ene, nemlig implementering af en EU-lovgivning, og det andet, nemlig en aftale omkring kriminalforsorgen?
For den debat, der har været her i salen, men også blandt de kunstneriske organisationer, har jo rejst en lang række spørgsmål, og så har man så efterfølgende nedsat en arbejdsgruppe, som skal prøve at finde ud af, hvordan man måske kan håndtere de her udfordringer, som den her beslutning medfører.
Så hvis ministeren kunne spole forløbet tilbage med al den viden, der nu er kommet på, ville man så have delt de to processer?
Morten Bødskov (S), 2022-01-11:
Vi har ikke selv lavet beregningerne, men det er da klart, at der vil være konsekvenser.
Det ville være unaturligt andet.
Men jeg tror, Venstre skal passe på med at hæve fanen alt for højt, i forhold til hvordan man tidligere selv har været med til at finansiere flerårsaftaler for eksempelvis kriminalforsorg og politi.
Nu har der været god debat, og så havde jeg lidt tid til at sidde og kigge på, hvordan man eksempelvis i en finanslovsaftale finansierede kriminalforsorgen fra 2008-2011, og det gjorde man eksempelvis ved at forringe vilkårene for almennyttige foreninger.
Man har finansieret finanslovsaftaler med at reducere det offentlige forbrug.
Jeg laver meget gerne en beregning af, hvilke konsekvenser det ville have i dag for kulturen, hvis man gennemførte det, som den daværende borgerlige regering gennemførte, da den lige trådte til, så det kan vi godt tage en diskussion om.
Det her er med til at finansiere en flerårsaftale, det er rigtigt, men det grundlæggende her er, at vi implementerer resultatet af en EU-dom i det danske Folketing.
Louise Schack Elholm (V), 2022-01-11:
De 285 mio. kr., som det har af varig virkning inden tilbageløb og adfærd, er jo penge, som skal op af lommen.
Det er penge, det koster erhvervet, hvis man kan sige det sådan.
Så som sådan er der en adfærd, der bliver ændret, så man i sidste ende ender med at forbruge mindre kultur, og derfor falder beløbet til 215 mio. kr.
Hvad vil det have af betydning for dansk kulturliv, der allerede er presset på nuværende tidspunkt?
Kan ministeren sige, om der kunne have været noget EU-stridigt i det, hvis man havde valgt f.eks. at putte pengene i medieforhandlingerne?
Kim Valentin (V), 2022-01-11:
Altså, for det første synes jeg, at det spørgsmål jo skal stilles skriftligt til regeringen.
Det må Enhedslisten sørge for.
Hvis ikke Enhedslisten gør det alene, vil jeg meget gerne være med til at stille spørgsmålet.
For det andet vil jeg sige, at der er den her vandring, som jeg også prøvede at forklare hr. Søren Søndergaard, at på den ene side gør man mere, og på den anden side er der også kommet en større spekulation.
Der er kommet en større kriminalitet omkring de her skattelylande.
Når der er bevægelser både den ene vej og den anden vej, så må vi jo undersøge, om det er noget, der er blevet bedre, eller om det er noget, der er blevet dårligere.
Jeg har ikke overblikket over, om De Britiske Jomfruøer er gået den ene vej eller den anden vej.
Men hvis det er blevet værre, synes jeg bestemt vi skal gøre noget mere i forhold til også de statslige institutioner.
For det kan vi selvfølgelig ikke være med til.
Men det må vi jo først finde ud af.
Er det gået den ene vej, eller er det gået den anden vej?
Christian Juhl (EL), 2022-01-11:
Nu er jeg jo i en time blevet belært om, hvad min regering mener, oppe i Udenrigsudvalget, og jeg har lige fået det bekræftet af ministeren hernede.
Så behøver jeg jo ikke at spørge en gang til.
Jeg var bare interesseret i, om der var en forskel på Venstres og Socialdemokraternes holdning til de her ting.
Jeg får hele tiden at vide, at jamen den er ikke på EU-listen.
Nej, det er den ikke, for det er en politisk besluttet liste, hvor der skal tages hensyn til alle mulige mærkelige lande.
Dermed kommer vi jo i den her situation.
Alle ved, at De Britiske Jomfruøer er storslemme i det her spørgsmål.
Hvorfor skal vi blive ved med at diskutere det?
Det kan man læse sig til i aviser, i bøger, i rapporter og også i de skandalehistorier, der er blevet afsløret.
Hvorfor skal vi blive ved med at stille spørgsmål og undersøge det, når vi ved det?
Så må vi da få dem på en dansk liste eller med i en dansk politisk beslutning.
Uffe Elbæk (FG), 2022-01-11:
Det kan også godt være, at det bliver for detaljeret en diskussion hernede i Folketingssalen, og at vi skal have den uden for salen – det ved jeg ikke.
Men hvis vi nu kunne være enige om at sige, at man i folkeskolen både skal kunne lære med hovedet og hjertet og hånden – sådan lidt luftigt sagt, ikke? – skal der så også være folkeskoler, hvor man siger: Jamen det kan da godt være, at I har det formål, men hos os er det kun hovedet?
Er det den form for frihed?
Så hvordan løser vi det dilemma, vi diskuterer her?
Lotte Rod (RV), 2022-01-11:
Det er også derfor, jeg stiller ministeren spørgsmålet om de fælles mål og dermed også om det partnerskab, der nu er omkring skolen i Sammen om skolen.
For det, der har den store værdi, er jo, når vi er enige om værdierne, og hvor vi gerne vil hen.
Og så kan det jo se ud på forskellig måder på skolen.
Jeg tror, det er det, vi tidligere har gjort så forkert.
Vi lavede nogle regler, som var de samme for alle, og så undlod vi at diskutere, hvad værdien og formålet med det egentlig var.
Nu skal vi gøre det modsatte; nu skal vi forpligte mere på formålet, og jeg vil jo gerne på den måde også have vendt styringen om.
Hvis vi skal snakke om, hvad kommunernes rolle er, så er det jo f.eks., at kommunerne burde interessere sig noget mere for i deres anerkendelse og deres ledelse af skolelederne, om der så på en skole er fantasi og virkelyst; altså i stedet for at man måler et eller andet krav eller en eller anden regel.
Så vi skal have ændret hele måden, vi ser, hvad der egentlig er det vigtige og opgaven for skolen, på.
Uffe Elbæk (FG), 2022-01-11:
Jamen så stiller jeg mig op i køen af dem, der har lyst til at rose ordførertalen, og jeg vil sige, at jeg nærmest er enig ord for ord.
Ja, ja, kom hjem til Aarhus.
Nej, nej.
Jeg synes også, at ministeren var inde på det, for der er jo et dilemma mellem, hvad det er for nogle nationale mål, vi stiller os, og så samtidig at kunne give folkeskolen fri, sådan at man kan sige, at vejen hen til det mål, vi nu har defineret, er op til den enkelte folkeskole.
Jeg synes jo, at den her debat, som er foranlediget af Venstre, netop sætter fokus på, hvordan pokker vi fastholder både fokus og ambitionsniveau og fremdrift, når vi alle sammen ønsker, at der skal være mere bevægelse i folkeskolen.
Det er jo det, der er dilemmaet.
Så hvad tænker ordføreren om det?
Lotte Rod (RV), 2022-01-11:
Men i virkeligheden synes jeg, at vi har en diskussion til gode om det der med frihed, for vi er så mange, der har talt om frihed på alle mulige måder.
Og for os i Radikale Venstre er der faktisk to friheder på spil.
Der er både friheden fra noget, og der er friheden til noget.
Og jeg synes faktisk, at vi har et lige stort politisk ansvar for begge dele.
Hvis man skal være lidt grov i forhold til noget af det, jeg synes er gået galt i de frihedsforsøg, der er nu – bl.a. hvis man lytter til nogle af lærerne fra Esbjerg – så har det kun været friheden fra noget.
Altså, man har følt, at man bare har smidt nogle regler væk, og man har manglet den der fælles forpligtende samtale om, hvad det fælles er i vores folkeskole.
Jens Rohde (KD), 2022-01-11:
Men det er jeg så enig i, og det er meget vigtigt at have den skelnen.
Hvis vi ikke giver afkald på vores kæpheste, bliver det jo altid sådan lidt doceret frihed.
Jeg har det sådan lidt med doceret frihed, at det er lidt ligesom et afbrudt samleje.
Altså, det kan godt være, at det kan noget, men bagefter tænker man, om man ikke helst var det foruden.
For møgsager opstår altid, når der er frihed, og det ender altid herinde på Folketingets talerstol.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-01-11:
Tak, formand.
Tak til Venstres hr. Stén Knuth for med beslutningsforslaget at sætte bevægelse i folkeskolen på dagsordenen.
Det er jo altid interessant at høre, hvad ordførerne har at sige om det.
Jeg ved jo, hvor meget hr. Stén Knuths hjerte brænder for bevægelse og idræt.
Jeg er dog ikke sikker på, at forslaget om en national strategi er den rigtige vej at gå.
Jeg ved ikke, om vi overhovedet kan nå frem til en enighed i udvalget om en beretning.
Hvis jeg skulle give Venstre et godt råd, ville jeg nok snarere bruge det her forslag som en anledning til at skrive ud til Venstres byrådsgrupper, som hver især kan tage emnet op i deres kommune på et kommunalbestyrelsesmøde.
Hvorfor foreslår jeg det?
Det gør jeg, fordi det er kommunalbestyrelserne, der har ansvaret for driften af folkeskolen, og det her handler jo egentlig om drift.
Vi har jo egentlig allerede i 2013 med folkeskolereformen vedtaget en national strategi.
Det ligger jo meget klart i loven, at der skal være en form for bevægelse ude i folkeskolen, og det er kommunalbestyrelsens opgave at sørge for, at det sker.
Jeg synes ikke, det er vores opgave at lave en national strategi, sådan som det er lagt frem i beslutningsforslaget.
Jeg tror, det bedste ville være, at vi stoler på, at kommunalbestyrelserne er deres opgave voksen, og at de sørger for at gøre det, vi beder dem om.
Der kan hvert enkelt parti jo være med til at hjælpe det på vej.
Det er derfor, at jeg egentlig bare foreslår, at Venstre tager fat i deres byrådsgrupper og siger til dem: Prøv at høre her, der er stor forskel på kommunerne, men vi synes, det ville være en god idé, at I hver især finder en strategi for, hvordan I vil gribe bevægelse an i folkeskolen; vi ved, det er populært blandt eleverne, og vi ved også, at det er enormt svært for lærerne at implementere det i skolerne; vi ved også godt, at folkeskolereformen var et enormt indgreb i skolernes og lærernes frihed, bl.a. på bevægelsesområdet, fordi det også griber ind i undervisningen.
Det tror jeg er den bedste måde at gøre det på, i stedet for at vi fra centralt hold gør det.
Hvis jeg må tale sådan lidt mere generelt, er jeg også lidt bekymret på Venstres vegne, som jo i de sidste 10 år er blevet et mere og mere centraliseringsparti, hvor det tidligere var det store decentraliseringsparti.
Man skulle måske finde tilbage til rødderne.
Jeg tror, det ville være godt for både Venstre og for folkeskolen.
Jeg ved ikke, om vi kan nå frem til en beretning i udvalget.
Men skal jeg være helt ærlig, ville det allerbedste være, at Venstre kontaktede sine byrådsmedlemmer rundtomkring i Danmark.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-01-11:
Altså, jeg har ikke sagt noget om en kortere skoledag.
Det har ordføreren i hvert fald fuldstændig misforstået.
Jeg har også hørt, at der er utrolig mange, der siger det.
Jeg siger det ikke.
Det har været en lang debat, og nu er vi kommet så langt, at der faktisk er blevet kortet lidt af den, men jeg forstår udmærket, hvad ordføreren mener.
Jeg tror, at vi skal vænne os til en ny form for lovgivning.
Jeg har selv døbt den modellovgivning, og det kræver lidt længere tid, end der er til sådan et svar, at gå i dybden med den, men jeg mener simpelt hen, at vi skal bort fra detaillovgivning, og det betyder, at vi kommer til at æde det, at nogle af vores kæpheste ikke står i loven.
Til gengæld tror jeg at vi skal arbejde med modellovgivning, for vi kan give rigtig meget retning og gøre det uden at behøve at styre ned i detaljen, som man gør i dag, men det skal jeg have lidt bedre tid til, end jeg har lige nu, til at svare på, før jeg kan folde det ud.
Jens Rohde (KD), 2022-01-11:
Det er jo egentlig bare for at udtrykke min begejstring.
Nu har vi hørt, synes jeg, mange gode taler, og en ret fremragende tale fra hr. Alex Ahrendtsen fra DF.
Og det var en fremragende tale her fra fru Lotte Rod, der egentlig bygger på det samme værdisæt.
Det er lidt specielt, må man sige, men måske er det jo så starten på, at vi tør lægge beslutninger ud, at vi tør sætte skolerne fri, kommunerne fri, i vores gøren og laden her.
Man i forlængelse af ministerens tale vil jeg jo gerne høre, hvilken kæphest Radikale Venstre så vil slippe og tage hænderne væk fra?
Lotte Rod (RV), 2022-01-11:
Det er derfor, jeg tror på, at vi politisk skal sætte retningen, og så skal det være lærerne, altså de faglige foreninger, som udfolder både formålet og også arbejdsformerne i faget.
Og så peger pilen tilbage på os; for der skal jo faktisk være rammer for, at man så også kan gøre det til virkelighed.
Jens Rohde (KD), 2022-01-11:
Ja, det er jo meget fornuftigt.
Men moms giver os den udfordring, at vi ikke bare kan – nu kommer vi ind i EU-lovgivningen igen – sænke momsen på én vare og så hæve den på en anden, for vi rammer momsloftet i EU.
Man må maksimalt have en moms på 25 pct.
Så jeg tænker, at vi skal prøve at se på andre veje at forfølge nogle i øvrigt meget sympatiske og fornuftige mål.
Stén Knuth (V), 2022-01-11:
Tak for det, formand.
Jeg kan godt høre, hvor vi er henne, men det skal ikke afholde mig fra at udtrykke både min begejstring, men også respekt for den gode samtale, vi har, omkring det her rigtig vigtige emne.
Tak til ministeren og ordførerne.
Alle, som er her i salen i dag,
Der er mange derude, der gør det rigtig, rigtig godt, vil jeg medgive hr. Jens Rohde.
Jeg har selv været ude at kigge på noget af det, der foregår på nogle af de bedste skoler rundtomkring, og langt, langt de fleste steder foregår det her jo rigtig fint.
Men der er også områder, hvor vi godt kan oppe os lidt, og derfor handler vores forslag her i dag fra Venstres side jo også om at lave en national strategi, ligesom vi har gjort på andre områder, der har handlet om ensomhed, medicinering, og jeg skal komme efter jer.
Jeg havde egentlig også forestillet mig, at jeg skulle have holdt en anden tale end den, jeg holder nu,
jeg kan godt høre, hvor Venstre kunne stå helt alene i Folketinget på lige præcis det her, og der er jo ikke rigtig nogen, der vil stå alene, så vi bliver også nødt til at revidere vores tilgang til det her.
Men der er brug for, at vi får kigget på, hvordan vi får mere bevægelse i folkeskolen.
Hr. Jakob Sølvhøjs udmærkede idé om at lave andre tiltag i forhold til bevægelse i folkeskolen og på et eller andet tidspunkt bringe det ind i Sammen om skolen for at få en diskussion af, hvordan man der kunne se det folde sig bedre ud sammen med de øvrige redskaber, som er blevet givet, herunder med Dansk Skoleidræt, og som vi i fællesskab jo har skaffet penge til, kunne godt være et rigtig fint forslag.
Og tak for roserne, i forhold til at bevægelse er vigtigt.
Der er jo rigtig mange, også herinde i Folketinget, som kommer ud af idrætten og har set, at bevægelse kan gøre noget både for krop og for sind og netop det, som vi alle sammen gerne vil have at de unge mennesker har noget mere af, nemlig en ordentlig trivsel, og så det at have nogle ordentlige kammerater og at have leg og bevægelse i folkeskolen.
Så det har været intentionen i det forslag, som ligger her.
Og I skal ikke være helt sikre på, at jeg stopper her, for det er en vigtig dagsorden, og det er vi alle sammen heldigvis også enige om.
Så blot tusind tak for debatten og for jeres indlæg.
Det har været enormt inspirerende at være med til det her.
Jeg synes, I er kanongode, og det glæder mig, at I også har den tilgang til bevægelse, som er så vigtig for vores børn i folkeskolen.
Så tusind tak for debatten, og tak for, at I tog godt imod den.
Jeg faciliterer gerne en samtale igen, hvis jeg kan mærke, at jeg ikke synes, det går hurtigt nok i forhold til bevægelse i folkeskolen.
Så kalder jeg på jer igen, så vi kan drøfte videre her i Folketingssalen, hvordan vi synes det også kunne være derude.
Tak for ordet.
Jens Rohde (KD), 2022-01-11:
Det er vi jo enige om, og det ville være lidt vanskeligt for mig at skulle begynde at beskrive den vej lige her.
Altså, selvfølgelig er vi enige om det, og selvfølgelig er der nogle klare krav, vi skal have opfyldt.
Det gør den i allerhøjeste grad, for ellers havde vi ikke så rigt et samfund, som vi trods alt har i dag.
Og det skal vi huske, når vi diskuterer de udfordringer, der selvfølgelig er, og som vi i øvrigt meget ofte herindefra har skabt for folkeskolen.
Uffe Elbæk (FG), 2022-01-11:
Det kan være, at jeg fik formuleret mig dårligt, for jeg er også fuldstændig imod nationale tests.
Så vi skal sikre, at de er klædt på til den fremtid, der er på vej mod dem, og derfor skal de være på et vist niveau inden for x antal fagområder.
Det formoder jeg at vi er enige om.
Men i forhold til vejen derhen – det er vel det, vi snakker om – skal der på den enkelte skole være frihed til at finde sin egen vej til at nå det fælles niveau, når eleverne forlader 9. klasse.
Det var det, jeg spurgte ind til.