runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-01-19:
Altså, først og fremmest er der en del konkretisering i ønsket om statsdannelse, men jeg deler ikke ordførerens tanker om, at man skal lave en facitliste for de ansvarsområder, som Danmark varetager lige i øjeblikket og negligerer, og sige: Det her overtager vi i morgen, og det her overtager vi dagen efter, så vi derefter kan blive dannet som stat.
Sådan fungerer det ikke.
Det samme kan man sige om alle mulige andre lande; det er jo ikke sådan, man danner stater.
Det handler om højhedsret, og der kan jeg jo godt se, at der er en uenighed.
Men jeg er glad for opbakningen til statsdannelse generelt.
Jeg kunne godt tænke mig at snakke yderligere om, hvilken opbakning der så også kunne ses konkretiseret fra SF's side.
Carsten Bach (LA), 2023-01-19:
Som både grønlandsordfører og forsvarsordfører ser jeg meget frem til et tæt samarbejde i den kommende periode.
Jeg vil egentlig godt starte med at ønske tillykke til Grønland med ikke at være omfattet af loven om afskaffelse af store bededag; så heldige er vi andre ikke.
Og også tillykke med den særstatus, der på en eller anden måde er givet for de nordatlantiske medlemmer i regeringsgrundlaget, hvoraf det fremgår, at regeringen vil inddrage de nordatlantiske medlemmer om relevante forhold i forbindelse med forhandlingerne om det kommende forsvarsforlig.
Det læser jeg jo nærmest som en automatik eller en forhåndstilkendegivelse af, at ordføreren i hvert fald i det mindste bliver inviteret til forsvarsforligsforhandlingerne; så heldige er vi andre så heller ikke.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren om, hvordan ordføreren forholder sig til, at der måske er risiko for et meget smalt kommende forsvarsforlig.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-01-19:
Først vil jeg sige, at jeg selvfølgelig deler tanken om, at vi skal lave så brede forliger som overhovedet muligt, men jeg kunne også godt have tænkt mig at se den samme tankegang, dengang de grønlandske og nordatlantiske mandater ikke blev inviteret til andre forlig.
Jeg synes, at det er vigtigt, at vi begynder at snakke om, hvordan det så egentlig er, vi begynder at forhandle.
Nu bringer man f.eks. store bededag op, men det er jo et grønlandsk ansvarsområde.
Det giver jo ikke mening at sammenligne det herinde i salen.
Det ville jo være det samme, som hvis man sagde, at vi i Grønland havde lavet en eller anden lovgivning om strafferammer om, og at man derfor skulle være taknemlig fra dansk side for, at man så ikke havde lavet den samme ændring.
Men jeg håber i hvert fald, at man kan tage nogle yderligere diskussioner om, hvordan vi egentlig får konkretiseret nogle af de her ting.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-01-19:
I Det Konservative Folkeparti vil vi jo rigtig gerne bevare og styrke samarbejdet i rigsfællesskabet ud fra ligeværdighed og respekt – hvor vi også værner om vores tre landes særpræg.
Vi er bl.a. kommet med et udspil med nogle forskellige initiativer til netop at styrke samarbejdet, hvor vi jo bl.a. foreslår et særskilt ministerie netop for rigsfællesskabet.
Og jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvad ordføreren mener om det.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-01-19:
Tak for spørgsmålet.
Og uden at turde sige for meget vil jeg sige, at det vil være svært at finde flertal til det hos den grønlandske befolkning, netop fordi det er et emne, der har været oppe at vende flere gange.
Og grunden til, at man ikke vil gøre det, er, at vi kan se, at vi ender tilbage i en tid, hvor man havde et Grønlandsministerium i Danmark, hvor en del af vores medbestemmelse blev frataget os, og det ønsker vi jo selvfølgelig ikke.
Så selv om jeg kan se, at tanken og ønsket om ligeværdighed er der, tror jeg også, det er vigtigt, at vi får lidt mere inddraget, hvad det er, der er bekymringer om fra grønlandsk side.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-01-19:
Tak for svaret.
Vi har jo f.eks. også foreslået, at man laver en årlig parlamentarisk samling vores tre lande imellem.
Det er bare endnu et af de forslag, som vi er kommet med.
Men så kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre: Hvad har ordføreren så af forslag til, hvad vi kan gøre her i den kommende folketingsperiode for ligesom at styrke vores samarbejde i rigsfællesskabet?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-01-19:
Tak for spørgsmålet.
For at gøre det kort vil jeg sige, at jeg i hvert fald synes, det er vigtigt, at vi har den her diskussion.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi sætter flere ord på det.
I forhold til hvad Siumut har af konkrete forslag lige i den her valgperiode, vil jeg sige, at hvis spørgeren bare havde sagt, at det gjaldt generelt, ville vi jo selvfølgelig have snakket om statsdannelse, hvor bl.a. det, som spørgeren kom ind på, altså møder med parlamentarikerne, kunne være relevant – det kunne vi jo sagtens være kommet ind på.
Men lige i den her valgperiode vil jeg bare opfordre til, at man i forhold til alle de ansvarsområder, som Danmark varetager, og som mildest talt mangler en kærlig hånd, skal tage et medansvar, netop fordi vi har med nogle medborgere at gøre, som har brug for det her løft.
Og det viser også bare en eller anden form for velvillighed at prioritere det.
Jeg kan i hvert fald sige, at vi har et princip, som gentagne gange bliver gentaget af forskellige partier fra Grønland, nemlig at der er intet, der skal besluttes om os uden os.
Og det betyder jo også, at når man laver et forsvarsforlig og inddrager Arktis og inddrager, hvor vi bor, ånder og lever – grunden til, at Danmark overhovedet bliver inddraget i Arktis – skal vi selvfølgelig være med til den diskussion.
Det er jo det samme med alle mulige andre ting, vi står og diskuterer her i salen.
Af gode grunde prøver vi ikke at involvere os for meget i interne, udelukkende danske anliggender, fordi vi har en forventning om, at man så heller ikke vil gøre det fra dansk side i Grønlands Inatsisartut.
Jamen først og fremmest synes jeg, det er vigtigt at pointere, at jeg i min tale netop også snakker om et ønske om et rigsfællesskab og en øget demokratisering, og det adskiller sig ikke fra ønsket om statsdannelse.
Vi kan sagtens snakke om, hvordan man opnår statsdannelse, men det har ikke nødvendigvis noget at gøre med, at man laver en liste og siger, hvilke ansvarsområder man tager.
Det handler om højhedsret over eget land; der er ikke noget facit for det, så et land ikke kan være dannet som stat, hvis der er et enkelt ansvarsområde, man ikke har.
Det samme gælder for Danmark.
Altså, Danmark har ikke som ansvarsområde at skulle tage til månen, ligesom man har det i USA, men derfor går man jo ikke og siger, at Danmark ikke er dannet som stat.
Jeg prøver bare at komme ind på de strukturelle problemer, vi har, og det vil også være passende, at man på den måde kan være med til at se på løsningsforslagene, med hensyn til hvordan vi kan få styrket demokratiseringen, heriblandt måske en opbakning til statsdannelse.
Karsten Hønge (SF), 2023-01-19:
Altså, jeg anerkender jo selvfølgelig Siumuts helt naturlige ambitioner om selvstændighed for Grønland og at se skridtene frem mod en selvstændiggørelse og en statsdannelse, som fru Aki-Matilda Høegh-Dam nævner.
Der er jo en lang række områder, som ikke er hjemtaget, så hvad er Siumuts konkrete planer for, i hvilket tempo man hjemtager områderne?
For det ville være det naturlige at gå i gang med i stedet for at tale om selvstændighed og tale om statsdannelse – for simpelt hen at gå i gang med det.
Så hvad er den konkrete tidsplan for at hjemtage områderne?
Og hvis man taler om statsdannelse, må man vel sige, at en hjørnesten i en statsdannelse må være retssystem og politi.
Jeg tænker, at det også vil være noget, der ville blive modtaget meget positivt i Danmark, for der har vi brug for de fængselsbetjente og politibetjente, der i dag er i Grønland.
Vi har en interesse i at få de mennesker til Danmark, hvor vi mangler politibetjente og fængselsbetjente, og det er en hjørnesten i en statsdannelse.
Så er det inden for en ret kort tidshorisont, at de ambitioner skal indfries?
Peter Kofod (DF), 2023-01-19:
Jeg tror, at det var gået helt af sig selv.
For jeg anerkender da fuldstændig, at der er dygtige mennesker alle steder i det her samfund.
Så selvfølgelig var det gået af sig selv.
Det ville jo være en forventning, der var på arbejdspladsen, et krav, man stillede, og det ville folk jo som sådan leve op til.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-01-19:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne spørge hr. Peter Kofod om et emne, som Dansk Folkeparti har været med til at sætte fokus på længe, nemlig inflationshjælpen.
Vi ser lige nu nogle af konsekvenserne af inflationen, bl.a. ude blandt dem, der bor til leje.
Der har været en stigning på 15 pct., i forhold til hvor mange lejere der er blevet opsagt i de seneste måneder.
Vi har 50.000 lejere, som lige nu har et negativt rådighedsbeløb hver måned.
Er det noget, DF vil være med til at sætte fokus på, altså at lave en plan, der kan hjælpe lejerne?
Peter Kofod (DF), 2023-01-19:
Helt klart, ja.
Det var noget af det, vi håbede at regeringen ville have gjort sig til bannerfører for og måske allerede havde taget hul på inden jul.
Det er vores frygt, at hvis vi venter, ja, så kommer vi i en situation, hvor en gruppe borgere bliver presset længere og længere ud over kanten.
Så det er et klart ja herfra.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-01-19:
Tak for det.
Det er jeg jo glad for at høre.
Det kræver jo også i et eller andet omfang en finansiering.
Jeg ved ikke, om ordføreren har gjort sig nogen tanker om, hvordan man kunne finde finansiering.
Et af de forslag, jeg i hvert fald kunne komme med, er, at der jo ligger nogle annullerede beskatninger af ejendomsselskaber i forbindelse med Arnepensionen, som både Dansk Folkeparti og SF har været med til at vedtage før i tiden, som måske kunne findes frem igen.
Peter Kofod (DF), 2023-01-19:
Det må vi se på.
Og ellers har jeg jo nævnt en række forskellige finansieringskilder til slut i min ordførertale; dem kunne vi jo også kigge på.
Kim Aas (S), 2023-01-19:
Tak, og tak til ordføreren for en rigtig god tale, og jeg tager meget positivt og imødekommende imod den.
Men det er jo klart, at regeringen ønsker at udvikle det samarbejde, der er imellem Grønland, Færøerne og Danmark, med respekt for den kultur og de tilstande, der nu er i hvert vores land.
Hvad ser ordføreren som et af de største udviklingssteder, vi kan arbejde med som udvalg og som Folketing?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-01-19:
Først og fremmest tak for spørgsmålet, og tak for det gode samarbejde.
Jeg tænker i hvert fald, at som det blev sagt i talen, er der de her knap 40 ansvarsområder.
Det er en lang liste, og bag listen, hvis man går endnu dybere, er der også en lang liste over, hvad det egentlig betyder at have de ansvarsområder; hvad det er for nogle lovgivninger og hvad det er for nogle udfordringer, vi står med.
Det kan have noget at gøre med miljøet i farvandene, det kan have noget at gøre med arveretten, det kan have noget at gøre med straffe eller mangel på samme, fordi vi har foranstaltninger, og det kan have med rigtig mange udfordringer og problematikker at gøre.
Det er en lang, lang liste, og jeg synes, at vi sagtens kan kigge på det sammen og blive endnu mere konkrete på, om der er et eller andet, også i forhold til de enkelte udvalg og ikke kun i Grønlandsudvalget.
Kim Aas (S), 2023-01-19:
Jamen der vil jeg sige til ordføreren, at det vil jeg glæde mig til at være behjælpelig med i udvalget.
Tak for det.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-01-19:
Jeg glæder mig også til den videre udvikling af udvalgsarbejdet.
Nu har vi allerede planlagt en lang række møder, og jeg glæder mig også til at dykke ned i alle de her udfordringer.
Katrine Daugaard (LA), 2023-01-19:
Men er det ikke netop det, vi er vidne til?
Altså, det går jo bedre end nogen sinde på en lang række områder.
Jeg kan da huske, da jeg som barn besøgte en by som London, hvor man var sort i både ører og næse, når man gik rundt der.
Der var stort set intet liv tilbage i Themsen.
På f.eks. sådan et område er det jo netop økonomi og det at ville noget andet, som har gjort, at det er et andet London, vi besøger i dag.
Victoria Velasquez (EL), 2023-01-19:
Tak for talen.
Og rigtig mange af dem sidder fast i jobcenteret og i beskæftigelsessystemet, og det er ikke værdigt.
Jeg havde selvfølgelig gerne set, at vi havde ryddet op fra 2012 i forhold til reformen omkring fleksjob og førtidspension, og jeg er selvfølgelig skuffet over, at det ikke står i regeringsgrundlaget.
Men en anden ting: Rigtig mange af dem, det drejer sig om, er nogle af dem, som får seniorpension.
Og på Konservatives hjemmeside kan man læse, at det også er vigtigt for Konservative med en værdig tilbagetrækning.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-01-19:
Jeg er helt sikker på, at ordføreren og jeg ser forskelligt på selve Arnepensionen.
Men når det gælder Arnepluspensionen, er det egentlig lidt utroligt, at man så nu laver en ordning, hvor man vil forringe seniorpensionen, altså forringe en ordning for de mennesker, der rent faktisk er nedslidte – det var en ordning, vi selv var med til at lave, da jeg sad i regering i sin tid – fordi det ideologiske projekt om Arnepensionen åbenbart er så vigtigt, at det vil man ikke røre ved.
Men seniorpensionen adresserer jo i hvert fald folk, der har en lægeerklæring på, at de er nedslidte, men de skal nu have forringet deres betingelser, og det undrer mig faktisk meget.
Og jeg kan ikke rigtig finde ud af hvorfor – altså, så kalder man det Arnepluspension.
Jeg glæder mig til, at vi skal ind i nogle forhandlinger, for det her er jo ikke bare lige noget, man kan klare med nogle penselstrøg.
Men jeg synes, det er problematisk, at man forringer vilkårene for de mennesker, der er nedslidte.
Victoria Velasquez (EL), 2023-01-19:
Tak for det.
Jamen det er fuldstændig rigtigt.
Jeg er jo glad for den del, der handler om at gøre Arnepensionen bedre.
Men jeg synes bare, der er noget spin over så at kalde det en Arnepluspension, når vi ser, at nogle af dem, der har påstået, at de kerer sig om de mest nedslidte i vores samfund, kalder det for en Arnepluspension.
Det handler om nogle af de mennesker, der er så nedslidte, at de ikke har anden vej, og man ved, at det er rigtig mange af dem, der fremgår af langtidsledighedsstatistikkerne, og at det er nogle af de sager, som vi også ser kommer frem i medierne.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-01-19:
Vi er jo ikke rigtig kommet i gang endnu efter valget og regeringsdannelse, det har også været jul, og vi er ikke kommet i gang med alle de enkelte emner, og det har vi nok alle sammen savnet.
I første omgang har vi jo bare sådan i den offentlige debat tilkendegivet, at det ikke står i vores bog, altså det her med, at vi skal forringe seniorpensionen.
Og det er også et forlig, der er lavet.
Nu kommer vil til forhandlingerne, men vi kommer ikke bare lige til at sige, at så er det i orden.
For så skal vi jo have et svar til de mennesker, der er nedslidte.
Er det, fordi vi har forgyldt dem, eller hvad, siden vi nu skal forringe vilkårene for dem?
Jeg vil bare kort sige, at det vil jeg gerne drøfte.
Og så vil jeg sige, at der jo er meget, vi skal tage hensyn til, og det klares jo ikke bare lige med et snuptag.
Altså, hele housing first-strategien er der sådan set meget fornuftigt i, men det kommer jo heller ikke uden udfordringer.
Og det vil jeg se frem til at vi kunne drøfte endnu tættere.
Rasmus Stoklund (S), 2023-01-19:
Tak for denne nyfortolkning af »Den lille pige med svovlstikkerne«, som jeg er sikker på alle herinde mener fortjener hjælp, altså den lille pige, der står udenfor og kigger ind i de varme stuer.
Men forskellen i tilgangen er måske, at hvor det er lidt underliggende her, at det er et spørgsmål om, at ydelserne skal være lidt højere, så er vi jo meget optaget af, at forældrene til den lille pige skal have et arbejde, sådan at den lille pige kan få en bedre tilværelse.
Derfor anerkender jeg heller ikke hele den kritik af mit parti, der ligger som et stort, underliggende fundament for meget af talen.
For det har lige siden 1876 været helt afgørende for os, at det var arbejdet, der var kilden til velstand, og at det var det, der skulle gøre, at folk fik et godt liv og kunne tage vare på deres børn – og derfor vil vi gerne hjælpe folk i arbejde.
Bortset fra det vil jeg også gerne høre fru Mai Villadsen, hvordan man stiller sig over for det, vi gik til valg på, og som jo er med i regeringsgrundlaget, om at give et løft af visse løn- og arbejdsvilkår for udvalgte af de grupper, som er hårdt presset i dele af den offentlige sektor, og hvordan Enhedslisten vil gå ind i det arbejde, altså med hvilket blik.
Mai Villadsen (EL), 2023-01-19:
Jamen til det første – og tak for H.C. Andersen-referencen – vil jeg sige: Jeg tror ikke, der er nogen herinde, som ikke synes, at det selvfølgelig er godt, når folk er på arbejdsmarkedet og får mulighed for at være med i det fællesskab, det også er, og at det betyder rigtig meget for børnene til de forældre.
Men nogle gange bliver mennesker i det her samfund arbejdsløse, og vi risikerer i det næste år at se rigtig, rigtig mange flere blive det.
Derfor er det vigtigt, at vi har et sikkerhedsnet, som griber netop de mennesker og deres børn.
Det har også altid – så vidt jeg i hvert fald har forstået det – været en socialdemokratisk kerneværdi, fordi det ikke bare hjælper dem, det drejer sig om, men faktisk også lægger et fundament for trygheden på det danske arbejdsmarked.
Derfor var jeg også glad for, at vi sammen med Socialdemokratiet kunne lave en aftale, som netop hjalp børnene af de mennesker, der er på kontanthjælp.
Men jeg kan så forstå på ordførerens svar, at den aftale var man åbenbart ikke så stolt af, når det kom til stykket, selv om det var socialdemokrater, der selv døbte det børnenes kontanthjælpsaftale.
Rasmus Stoklund (S), 2023-01-19:
Men man skal jo ikke lægge sig til rette i sikkerhedsnettet, inden man overhovedet er kommet op til et sted, hvor man kan falde ned i sikkerhedsnettet – og det er der, problemet har været ved nogle af de udfordringer, der er omkring ydelser osv.
Derfor synes jeg da, at det er et sted, hvor vi måske så er enige.
Det er da rigtigt, at det er vigtigt, at der er et godt sikkerhedsnet, når man falder ned.
Og der synes jeg da, at det er et enormt vigtigt resultat, at forhøjelsen af dagpenge i de første 3 måneder står ved magt.
Det er der nu en række partier her i Folketinget der har forpligtet sig til at stå værn om, og det kommer til at betyde rigtig meget for mennesker, der måtte få brug for sikkerhedsnettet.
Mai Villadsen (EL), 2023-01-19:
Jeg bliver oprigtig ked af den underliggende præmis i ordførerens spørgsmål, nemlig den, at folk partout er dovne, og at hvis de får en my mere, betyder det, at de lægger sig i hængekøjen.
Sådan er virkeligheden ikke, og faktisk har vi bevist det i fællesskab de sidste 3 år, for med vores børnetillæg, som jo gav flere penge til de familier, har vi bevist, at samtidig med at de fik flere penge, kom flere af dem faktisk på arbejde.
Derfor mener jeg simpelt hen, at ordføreren tager fejl, og jeg er ærgerlig over udtrykkene, må jeg sige.
Mona Juul (KF), 2023-01-19:
Tak for det.
Tak for ordførertalen, og tak for samarbejdet, særlig på det grønne område.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at Enhedslisten ikke lige nødvendigvis støtter målsætningen om at bruge 2 pct. af bruttonationalproduktet på forsvaret.
Men hvad skal der egentlig til ude i verden, for at Enhedslisten har lyst til at bakke op om lige præcis den målsætning?
Anna Falkenberg (SP), 2023-01-19:
Først og fremmest synes jeg, at vi skal adskille fiskeripolitik og handelspolitik – det er to forskellige ting.
Også vores forhold til Rusland har været todelt i den forstand.
Men jeg synes, at når vi skal til at forhandle en ny aftale med EU, er det vigtigt – også fra EU's side – at man ser bredt på forhandlingsstrategien, altså at det ikke kun handler om én vare, som vi sælger mod at købe en vare, men at man faktisk også ser det i en geopolitisk sammenhæng, når man sætter sig til forhandlingerne.
Det synes jeg også EU skal vise den anden vej.
Karsten Hønge (SF), 2023-01-19:
Det er jo klart, at vi vel alle sammen er opmærksomme på, hvor meget både fiskeriet og bierhvervene betyder for færøsk økonomi.
Og så måske lidt en opfølgning på det, hr. Morten Dahlin var inde på i forhold til forhandlingerne med EU: Ser fru Anna Falkenberg en parallelitet, en mulighed for, at de aftaler med EU – eller med Danmark, som kan være porten til EU – om at aftage de fisk, der ikke mere skal eksporteres til Rusland, kan hænge sammen tidsmæssigt, så man ikke bare stopper eksporten, uden at man har andre steder at eksportere til?
Altså, er der en sandsynlighed for, at man kan få de aftaler på plads med Danmark og EU?
Anna Falkenberg (SP), 2023-01-19:
Jeg deler hr. Karsten Hønges betragtninger om, at det er vigtigt, at vi taler om de ting, der er sårbare, og dem der er lidt sprængfarlige.
Så jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi får en debat om det.
I forhold til aftalen med Rusland og hvordan vi udfaser den i det færøske samfund, tror jeg der er en bred enighed om på Færøerne, at vi nu bruger det her år til at finde ud af, hvilke andre muligheder vi har til at få afsat det fiskeri, vi har haft oppe i Barentshavet sammen med Rusland, andre steder.
Det tror jeg der er en bred enighed om på Færøerne.
Min forudsigelse er, at aftalen ikke bliver forlænget til 2024, men det er så i hvert fald bare min mening – og det er også min forudsigelse.
Peder Hvelplund (EL), 2023-01-19:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Ahmed Samsam sidder nu fængslet og har gjort det i efterhånden adskillige år.
Vi ved, der har været nogle forhandlinger mellem efterretningstjenesterne og Samsams advokat om en form for kompensationsordning.
Der har formentlig været en kontant betaling til Samsam.
Alligevel fastholder regeringspartierne – efter min opfattelse dumstædigt – at der ikke er anledning til at undersøge den her sag.
Der har også været lidt forskellige meldinger fra De Konservative, men jeg vil egentlig bare høre Konservative, om de kan bekræfte, at man mener, den her sag skal undersøges, at det skal undersøges til bunds, hvad der er foregået, og hvilken viden der har været til stede både på myndighedsniveau og på politisk niveau om baggrunden for hele den her sag.
Theresa Berg Andersen (SF), 2023-01-19:
Tak for det.
Det glæder mig jo især også, når ordføreren omtaler Kim Larsens kendte ord: Hvis ikke en regering er til for de svage, hvem skulle den så være til for?
Tak for det.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-01-19:
Jeg har tidligere udtalt, at jeg ikke har noget problem med, at den sag skal undersøges.
Jeg siger så samtidig, at jeg ikke siger så meget, for hvis man kigger på de skriverier, der har været i pressen, og de årstal, man beskriver, så har vi også at gøre med et tidspunkt, hvor jeg selv har været justitsminister.
Derfor er der meget, det er meget svært for mig at sige ret meget om.
Jeg vil bare sige, at det ikke bliver os, der kommer til at modsætte sig, at man undersøger den her sag.
Så ved spørgeren og jeg jo godt, at det vil skulle undersøges på en helt bestemt måde, for det kan jo ikke alt andet lige i hvert fald foregå i sådan et offentligt rum.
Men jeg kommer ikke til at stille mig i vejen for, at det bliver undersøgt, overhovedet ikke.
Peder Hvelplund (EL), 2023-01-19:
Tak for det.
Det er jeg glad for at høre, for det er jo fuldstændig rigtigt, at sådan en undersøgelse skal foregå under nogle særlige forhold, fordi det netop også vedrører statens sikkerhed, og hvordan efterretningstjenesterne kan arbejde.
Men det ændrer jo ikke på, at det her også er en sag, som handler om, at der muligvis er en person, som sidder fængslet på et urigtigt grundlag, altså at der er sket et decideret justitsmord, og at der derfor også er behov for, at vi får afdækket det her til bunds, netop også for at sikre, at der fortsat kan være tillid til myndighederne og selvfølgelig også til efterretningstjenesternes arbejde.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-01-19:
Ja, og det er ikke for ikke at ville svare mere tydeligt, men jeg vil bare gentage: Jeg har ikke nogen interesse i eller noget ønske om, at den sag ikke undersøges.