runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2021-05-05:
Først og fremmest mange tak til hr. Morten Messerschmidt for at stille det her, synes jeg, centrale, vigtige, afgørende spørgsmål.
Der er ikke nogen tvivl om, at det er relevant at drøfte her ved indgangen til de landbrugsforhandlinger, som lige er startet op, og heldigvis jo med Dansk Folkepartis aktive og dedikerede deltagelse – det er vi glade for.
Det korte svar på hr. Morten Messerschmidts spørgsmål er: Ja, regeringens landbrugsudspil går hånd i hånd med klimaaftalen fra 2019.
Klimaaftalen afspejles nemlig i de syv principper, som i regeringens optik udgør det, vi kalder banderne eller rammen for forhandlingerne, og de syv principper handler netop om, at en aftale for landbrugets grønne omstilling skal være klog og afbalanceret.
Den skal både have fokus på udledning af klimagasser og på vandmiljøet, og samtidig må vi ikke gå på kompromis med arbejdspladser, landbrugets konkurrenceevne og sunde offentlige finanser.
Landbrugets klimaaftale skal også udarbejdes under hensyntagen til den offentlige sammenhængskraft og sociale balance, og så skal vi sørge for, at Danmark fortsat eksporterer grønne fødevarer og løsninger, så vi ikke bare flytter udledningerne til andre lande.
Vi har været i kontakt med diverse forskere og andre, der netop påpeger, at Danmark skal fortsætte med at være førende i forhold til grøn animalsk produktion, fordi der ikke findes lande, der gør det mere klimaeffektivt end os.
Så hvis vi f.eks. skruer ned for det, vil vi flytte problemet til andre lande, og det er ikke klogt.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-05:
Kan ministeren garantere, at regeringens klima-/landbrugsplan går hånd i hånd med klimaaftalen fra 2019, hvoraf det fremgår, at »indfrielsen af Danmarks klimamål skal ske så omkostningseffektivt som muligt, under hensyntagen til både den langsigtede grønne omstilling, bæredygtig erhvervsudvikling og dansk konkurrencekraft, sunde offentlige finanser og beskæftigelse.
Dansk erhvervsliv skal udvikles og ikke afvikles.
Danmark skal vise, at vi kan lave en grøn omstilling og samtidig bibeholde et stærkt velfærdssamfund, hvor sammenhængskraften og den sociale balance sikres.
De tiltag, vi skal anvende for at reducere udledningen af drivhusgasser, skal medføre reelle, indenlandske reduktioner, men vi skal samtidig sikre, at danske tiltag ikke blot flytter hele drivhusgasudledningen uden for Danmarks grænser«?
Benny Engelbrecht (S), 2021-05-05:
Som jeg hører det, er det, fru Heidi Bank møder op i dag med, nogle tilfældige antagelser, som hun selv har gjort sig, og som jeg så skal forholde mig til, men som ligger på en anden ministers område, og fru Heidi Bank har haft mulighed for at omdirigere spørgsmålet til den rigtige ressortminister.
Det virker ærlig talt lidt søgt.
Hvis det er sådan, at man har konkrete spørgsmål om infrastruktur, så stil spørgsmålet om infrastruktur til undertegnede.
Hvis man har spørgsmål på fødevareministerens område, så stil spørgsmålet til fødevareministeren.
Han sidder her lige ved siden af, og man havde altså haft mulighed for at kunne svar her i dag, hvis man blot havde omdirigeret spørgsmålet.
Heidi Bank (V), 2021-05-05:
Der er faktisk en stor bekymring i forhold til det her, for Aarhus Havn betjener sådan set direkte og indirekte 10.000 arbejdspladser, og det er derfor, vi interesserer os for det, altså fordi vi tager det ret alvorligt, at der er en sikkerhed omkring de arbejdspladser, og at der er en sikkerhed omkring den aktivitet på Aarhus Havn.
Så det er derfor, jeg spørger.
Det er også derfor, jeg meget konkret spørger til, om der er lavet konkrete beregninger.
Er det rigtigt forstået?
Benny Engelbrecht (S), 2021-05-05:
Det svarede jeg på til at starte med, nemlig at Fødevareministeriet vurderer, at der ikke umiddelbart er direkte konsekvenser for den danske eksport og Aarhus Havn.
Dermed er der fortsat et behov for at drøfte med de partier, som ønsker at være med i en infrastrukturforhandling, om det, som regeringen har foreslået omkring styrkelsen, i forhold til om Aarhus Havn skal være med i en kommende aftale.
Det må fru Heidi Bank så tage op med sit partis forhandlere ved infrastrukturforhandlingerne.
Heidi Bank (V), 2021-05-05:
Det, jeg egentlig fisker efter, hvis man kan sige det sådan, er jo det her med den sammenhængende politik, og hvordan det, når man laver noget et sted, har betydning andre steder.
Der er en bekymring, og jeg synes faktisk, det er en meget berettiget bekymring fra vores side, hvis regeringen ikke vælger at se deres politik eller jeres politik sammenhængende, for det har jo konsekvenser, hvis man gør noget et sted og man ikke har lavet beregninger andre steder.
Så det, jeg igen spørger om, er: Er der lavet konkrete beregninger på, hvilke konsekvenser landbrugsudspillet kan have for infrastrukturudspillet?
Rasmus Prehn (S), 2021-05-05:
Jamen de her principper er fuldstændig ufravigelige.
Det er udgangspunktet for de forhandlinger, vi skal i gang med, og det er også derfor, vi håber på, at et parti som Dansk Folkeparti vil deltage i forhold til det her.
Vi har i Socialdemokratiet en klippefast tro på fremskridtet.
Vi tror på, at vi kan forandre verden til det bedre ved at se mulighederne i problemerne i stedet for problemerne i mulighederne.
Og det kan vi med teknologier som pyrolyse, vi kan det med græsprotein, og vi kan det også med økologisk omstilling.
Vi tror, at vi kan nå rigtig meget den vej rundt.
Så er der også lavbundsjorder og andet, hvor man kan noget.
Noget af det er også lidt usikkert, men vi er nødt til at stræbe højt, hvis vi vil nå højt.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-05:
Og den måde, det så skal finansieres på – altså de nye teknologier, forstår jeg – er så ved at bruge landbrugsstøtten fra EU på en anden måde.
Og her er der jo så en anden rød lampe, der i hvert fald lyser inde på mit kontor.
For hvis man tager noget landbrugsstøtte, der i dag går til at sikre den her meget, meget klimavenlige landbrugsproduktion, som vi har i Danmark, og den så skal bruges til noget andet, hvordan vil regeringen så forhindre, at dem, der i dag modtager støtten, ikke får en ringere konkurrencekraft i forhold til f.eks. polske eller bulgarske landmænd?
Heidi Bank (V), 2021-05-05:
Ja, og det er nok lidt ordet umiddelbart, der vækker min bekymring.
For det lyder jo, som om det ikke er så konkret, hvad man har liggende på det og i forhold til de beregninger, der er lavet.
Så kan ministeren bekræfte, om der er lavet beregninger, der viser konsekvenserne for danske arbejdspladser i produktionen for danske fødevarer, eller om der ikke er lavet det?
Simon Kollerup (S), 2021-05-05:
Østtyskland kan jeg ikke svare for, men Østjylland og andre dele af Danmark vil jeg gerne knytte et par ord til.
Derfor er jeg også bare glad for at kunne konstatere, at Fødevareministeriet, som jo er dem, der har pennen i forhold til at skrive landbrugsudspillet, jo vurderer, at landbrugsudspillet ikke umiddelbart har direkte konsekvenser for dansk eksport og Aarhus Havn.
Og det hænger jo sammen med, at vi her har en ambition om både at gøre vores landbrug grønnere, men også stærkere, og dermed evne at skabe både eksport og beskæftigelse og vækst i fremtiden.
Fødevareministeriet vurderer, at landbrugsudspillet ikke umiddelbart har direkte konsekvenser for den danske eksport og Aarhus Havn.
Jeg gør opmærksom på, at regeringens landbrugsudspil ligger inden for rammerne af de syv principper, som regeringen har præsenteret forud for forhandlingerne.
Bl.a. skal principperne sikre, at Danmark fortsat kan producere fødevarer og grønne løsninger og ikke bare flytter produktion og arbejdspladser til andre lande; at landbruget ikke bare skal være bæredygtigt i klima- og miljømæssig forstand, men også i økonomisk forstand; at reduktion af landbrugets drivhusgasudledninger sker under hensyntagen til en bæredygtig udvikling i erhvervet, dansk landbrugs konkurrenceevne, sunde offentlige finanser, beskæftigelse, sammenhængskraft og social balance; at dansk landbrug skal sikres bæredygtige rammebetingelser; at vi fastholder arbejdspladser i alle dele af landet; og – ikke mindst – at dansk landbrug skal blive ved med at skabe arbejdspladser og bidrage til at producere gode, sunde, klima- og miljøvenlige og sikre fødevarer, så vi i Danmark kan fastholde landbrugets væsentlige position i dansk eksport.
Så landbruget i Danmark skal altså være grønnere og stærkere på samme tid, og det er det, vi forhandler om i de her dage med Folketingets partier, bl.a. spørgerens parti.
Rasmus Prehn (S), 2021-05-05:
Vi har kun det ønske at sikre fair konkurrence – eller level playing field, som man siger på moderne dansk efterhånden.
Det er vores udgangspunkt.
Der er jo nogle målsætninger, som er fælles for alle europæiske lande.
Så kan man implementere det på forskellig vis.
F.eks. er der jo i forhold til kvælstof den forskel, at vi har mere kystlinje, og der er også kortere til vores kyst.
Derfor risikerer vi at blive hårdere ramt af de regler, der er i EU, end store lande som f.eks. Tyskland gør.
Og det skal vi selvfølgelig kigge ind i: Hvordan kan vi både være ambitiøse i forhold til at få et ordentligt vandmiljø, og hvordan kan vi også sikre, at vi ikke går for hårdt til den i forhold til landbruget, der risikerer konkurser og andet, hvis vi strammer skruen for meget?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-05:
Så jeg forstår det sådan, at regeringen ikke kommer til at fjerne midler fra de nuværende landbrugsproducenter, medmindre man gør det tilsvarende i de 26 andre EU-lande, og altså sådan, at konkurrenceforholdene er intakte.
Det er godt.
Kommer det også til at gælde i forhold til kvælstofreduktioner, altså at de krav, man så stiller til dansk landbrug, er nogle, som man vil sikre også bliver stillet horisontalt i EU, sådan at der heller ikke dér kommer en forandret konkurrencesituation?
Der er trods alt 190.000 mennesker ansat i fødevareerhvervet i Danmark
Så det er jo deres job, det handler om.
Rasmus Prehn (S), 2021-05-05:
Hr. Morten Messerschmidt kan være helt rolig og behøver ikke at lyse med røde lamper på kontoret.
Altså, det er jo en fælles EU-politik, hvor det, der er rammen i Danmark – med de her 20,5 pct. i grøn ramme, som det ser ud nu – bliver det samme i Polen, Bulgarien, Rumænien, Tyskland; alle europæiske lande.
Ja, vores tyske naboer går formentlig højere op i grøn ramme.
Men vi har friske penge med om bord i det her.
Vi har bl.a. 700 mio. kr. til forskningsindsatsen på pyrolyse og græsprotein og andet.
Så der er friske penge med.
Heidi Bank (V), 2021-05-05:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at regeringens landbrugsudspil har konsekvenser for dansk eksport, herunder for containertransporten fra Aarhus Havn?
Tak for det svar, og det står jo også, må man sige, i det udspil, der er kommet fra regeringen.
Og grunden til, at jeg indkalder erhvervsministeren, er jo bekymringen for alle de arbejdspladser, vi har i fødevaresektoren – det er Danish Crown, det er Arla, det er alt det underliggende.
Og det er dér, hvor det rejser en bekymring, når jeg så læser det udspil, der er kommet, hvor man vil flytte en stor del over på økologi, og hvor man vil flytte en stor del over på plantebaseret.
Og det er jo derfor, jeg spørger i forhold til Aarhus Havn.
For vi har en kæmpestor containertransport fra Aarhus Havn, hvorfra det jo primært er kølevarer – hvilket jo netop er fødevarer – der bliver sendt ud.
Så det er jo den bekymring, jeg rejser her i forhold til erhvervet i Østtyskland – nej, Østjylland!
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-05-05:
Det kan da godt være.
Det må vi kigge på, når de lande kommer op.
Og det er for at kunne sætte det igennem, at vi mener, at vi helt konkret bliver nødt til at tale om, hvordan vi så kan indlede en dialog med styret i Syrien for at sikre, at de her syrere ikke selv kan vælge, om de vil tage tilbage, men at vi kan sikre og sætte igennem, at de rent faktisk ender med at vende tilbage.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-05:
Hvis man synes, at man skal lave en aftale med Assad med den viden, vi har om de overgreb, han har begået på civilbefolkningen, så vil jeg bare høre, om hr. Kristian Thulesen Dahl kan nævne nogle lande, som man ikke mener at man skal indgå samarbejdsaftaler med og dermed anerkende dem.
Er der nogle lande, som man mener at man ikke skal lave samarbejdsaftaler med?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-05-05:
Nej, det vil jeg ikke sige, men man kan nævne Saudi-Arabien, Iran, forhold i Afghanistan, klanstyre rundtomkring i Somalia, og jeg tror, at man vil finde mange steder, hvor tingene bestemt er ubehagelige.
Men jeg siger bare, at det ikke kan nytte noget, at en syrer, der er i Danmark, som ikke er personligt forfulgt, og som er her, på grund af at der har været en situation i Syrien, der gjorde, at man ikke kunne være der i en periode, ikke på lige fod med dem, der er i nærområdet, skal vende tilbage til Syrien.
Selvfølgelig skal de det, og det skal vi jo kunne sætte igennem, og hvis ikke vi på nogen måde vil tale med Assadstyret, eventuelt ved at sige, at vi kommer med støtte til genopbygning, men at betingelsen også er, at nogle af de her mennesker kan vende tilbage, så kan vi jo risikere, at vi ikke kan sætte det igennem.
Og det er det jeg siger at vi skal kunne, for ellers er det jo i virkeligheden endt med at være et tag selv-bord, om man vil være i Danmark, eller om man ikke vil være i Danmark.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-05:
Tak for det, og det, der fik mig til at trykke mig ind, var, at jeg blev noget bekymret over, at hr. Kristian Thulesen Dahl gør gældende, at man skal samarbejde med en diktator, som har store overgreb på civilbefolkningen på samvittigheden.
Derfor vil jeg bare høre, om Dansk Folkeparti mener, at der slet ikke er nogen grænser for, hvem man skal samarbejde med, og at man, uanset hvilke overgreb nogle regimer begår på deres befolkning, skal anerkende dem og lave samarbejdsaftaler med dem.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-05-05:
Jamen jeg kan sige det på den måde, at vi har den holdning, at vi synes, at Syrien skal genopbygges.
Vi synes, at Syrien skal genopbygges af de syrere, der er i Syrien, og sikkert også af noget hjælp, der skal komme udefra, men faktisk også af nogle af de mennesker, der – kan man sige – er syrere i Danmark og andre lande, som vender tilbage til Syrien og er med til at genopbygge det.
Så vi har det bud, at Syrien skal genopbygges.
Det er den eneste måde til varigt at få det her til at lykkes, og hvis Assad er leder i Syrien i i hvert fald de næste en del årtier, kan det jo ikke nytte noget, at vi siger, at det ikke kan ske, mens han er leder af Syrien.
Carl Valentin (SF), 2021-05-05:
Hr. Kristian Thulesen Dahl kan ikke vurdere, hvor grænsen går, siger han.
Men er der overhovedet en grænse, som Assad ikke har overtrådt, i forhold til hvor ubehagelig en diktator man kan være, og at Danmark så stadig væk kan indgå samarbejder med folk?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-05-05:
Det vil jeg ikke kunne give et bud på.
Altså, jeg tror jo, det må bero på en vurdering.
Men jeg er enig i det, hr. Mads Fuglede sagde heroppe fra talerstolen for et øjeblik siden om, at der jo ikke er noget, der tyder på, at Assad ikke sidder som leder af Syrien i en rum tid foran os, og det, der bare er vores bud, er, at det ikke skal være et tag selv-bord for syrere, der bor her i landet, om de vil tage hjem eller ej.
Men det er en vurdering af, om de rent faktisk er forfulgte eller de ikke er forfulgte, og hvis de vurderes til ikke at være forfulgte, skal de jo ligesom de 140.000 fra nærområdet, der de sidste par år af egen drift er vendt tilbage til Syrien, selvfølgelig også vende tilbage til Syrien.
Carl Valentin (SF), 2021-05-05:
Jeg kan jo forstå, at hr. Kristian Thulesen Dahl synes, at Danmark skal arbejde sammen med Assadregimet i forhold til tvangshjemsendelser.
Derfor vil jeg også bare høre: Hvor store krigsforbrydelser skal man som diktator begå, hvor voldsom en diktator skal man være, for at hr. Kristian Thulesen Dahl vil sige, at nej, det er amoralsk for Danmark at indgå aftaler med sådan en diktator?
Tak for det.
Flygtninge får nu inddraget deres opholdstilladelser med det formål, at de skal vende tilbage til Syrien, og det sker, til trods for at Danmark her går enegang, at FN er uenig i vores vurdering, at USA advarer mod at sende folk til Syrien, og vigtigst af alt: at sikkerheden mildest talt er tvivlsom.
Regeringen beder mennesker om at flytte til Bashar al-Assads diktatur og dermed vende tilbage til en utryg tilværelse i et krigshærget land med risiko for forfølgelse og vold.
Og hvordan kan regeringen så det?
Jo, men det kan den på grund af den lovgivning, som et flertal herinde vedtog i 2015, der gjorde det muligt at sende flygtninge tilbage til lande, hvor situationen stadig er ustabil og sikkerheden tvivlsom.
SF var ikke med til at lave den lovgivning, og godt for det, for skrækscenariet er jo her blevet til virkelighed.
Vi har en regering og en samlet højrefløj, der vil sende folk tilbage til Syrien, hvor forholdene er skrøbelige og uforudsigelige, bare for at bruge ministerens egne ord.
Jeg har mødt flere af dem, som skal udsendes, eksempelvis Faeza og Aya, som har været meget i medierne, og jeg har også mødt folk som Mohammed, hvis far og onkel blev dræbt i Syrien, og som så nu skal se sin søstre og sin mor presset til at tage dertil igen eller rådne op på et udrejsecenter, hvilket nok er et mere sandsynligt scenarie.
Det er beskæmmende, og det skræmmer mig, at de her menneskeskæbner ikke fylder mere i overvejelserne om, hvilke beslutninger man træffer her på Christiansborg, og jeg må også bare sige helt ærligt, at jeg var ødelagt efter at have talt med de her mennesker, ikke bare om deres forfærdelige historier fra fortiden – sådan nogle er der jo desværre mange flygtninge der har, også nogle, som det er okay at man sender tilbage – men især når jeg hører om, hvor meget de frygter for fremtiden for sig selv eller for deres familiemedlemmer.
Det er forfærdeligt, især fordi det er en frygt, der i min optik er velbegrundet, og vi burde kunne blive enige om, at de ikke skal udsættes for mere ulykke.
Jeg vil gerne takke de modige, modige mennesker, der stiller sig frem og fortæller deres historier i den her sag, og de mange helt almindelige borgere og organisationer og aktivister, som stiller sig op og siger fra.
I gør i min optik Danmark ære.
Oven i det har vi hele sagen om de rapporter, der ligger til grund for sikkerhedsvurderingen, og det har vi fra SF's side indkaldt til samråd om, og det ser jeg meget frem til.
Samlet set er det her en vild sag med en enorm betydning for menneskers liv, og derfor vil jeg også gerne takke Enhedslisten for at have indkaldt til den her hasteforespørgsel.
Jeg håber, at et flertal herinde kommer til fornuft.
Tak for ordet.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-05:
Tak for ordet, formand.
Aya er snublende tæt på sommerens studenterhue, den søde studentertid, det er en velintegreret ung kvinde, hun har været i Danmark i 5 år, går i skole og skal snart stige på studentervognen.
Hvad mere kan hun gøre?
Hun har intet i Syrien ud over minderne om bomberne, der falder tæt på skolen.
Hendes familie har modsagt Assadregimet, og hvad tror I Assadregimet gør, hvis hun vender tilbage?
Det er hjerteløst at sende Aya tilbage i favnen på Assad.
Så er der Faeza.
Faezas far flygtede fra Syrien for at have sagt Assadregimet imod, han er militærnægter.
Faezas far kan derfor ikke sendes til Syrien, da han er i fare, og derudover kan andre syriske mænd i alderen 18-42 år som regel blive i Danmark, fordi de er i fare for at blive rekrutteret til Assadregimet.
Men Faeza har fået frataget sin opholdstilladelse, og hvad tror I Assadstyret gør med familiemedlemmer til dem, der har modsagt styret?
Jeg tør ikke tænke tanken.
Så er der Mahmoud.
Kort efter at Mahmoud kom til Danmark, søgte han arbejde på McDonald's.
Han fik en prøveperiode på 2-3 måneder, men allerede efter en måned blev han fastansat, betalte skat, betalte til fællesskabet, betalte til velfærdsstaten.
Efter et par år i arbejde går han nu på slagteriskole, han elsker at arbejde, han kunne ikke forestille sig ikke at arbejde.
Det er de mennesker, som vi taler om, dem, som det handler om, rigtige mennesker, og de velintegrerede mennesker ønsker nogen at drive klapjagt på.
Derfor var det uforståeligt, at regeringen indledte den klapjagt i juni 2020 ved at fremrykke sagsbehandlingen af syriske flygtninge, og i den pressemeddelelse nævner man én rapport, nemlig den såkaldte landerapport.
Så lad os derfor kigge lidt nærmere på den rapport.
På side 3 står der en såkaldt disclaimer.
Den siger, at terminologien i rapporten ikke bør bruges til at fastslå retspositioner, den siger, at rapporten ikke kan bruges til spørgsmålet om asyl, og den siger, at der er udvalgt 12 særlige kilder, og de er omhyggeligt udvalgt.
En for en ligesom i sangen om de ti cykelryttere er kilderne faldet fra.
De kan ikke støtte indholdet i rapporten, som de er særligt udvalgt til at bidrage til.
Den ene, der alligevel kan støtte den, er en af Assads egne venner, og hvor er det overraskende, at han kan støtte den rapport.
Danmark skal ikke som det eneste land systematisk tage opholdsgrundlaget fra syriske krigsflygtninge, det giver ingen mening at gå enegang.
Tak til alle dem, der i øjeblikket bidrager til ordentlighed i dansk politik, organisationer, frivillige og andre, kampen slutter ikke her, tak for at kæmpe for Aya, Faeza, Mahmoud og andre.
Jeg synes, det er et ganske relevant spørgsmål at stille, altså hvad gør vi med dem, der begår voldtægt i Danmark?
For det er en af de mest modbydelige, grænseoverskridende og intime forbrydelser, man overhovedet kan forestille sig.
Derfor skal der sættes hårdt ind over for det, uanset hvem der begår dem.
Det, der bare ikke kan være rimeligt i en retsstat, er, at det skal gå ud over Aya, Faeza og Mahmoud, når nogle andre ikke kan opføre sig ordentligt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-05-05:
Nu er Radikale Venstre et parti, der taler meget for retsstaten og for principper og ting og sager.
Derfor er det jo bare tankevækkende, at hr. Kristian Hegaard vælger at bruge sit ordførerindlæg på at sige: Nu skal vi tale om rigtige mennesker.
Så siger jeg, at så skal vi også tale om rigtige mennesker, når det handler om voldtægter i Danmark.
Og hvis det var syrerne, der sidste år var flest af, altså af udlændinge i Danmark, i forhold til den gruppe, der i hvert fald er dømt for voldtægter, så bør hr. Kristian Hegaard da i hvert fald lige have det med i talen.
Så nu er jeg glad for, at vi har haft lejlighed til at få et par korte bemærkninger her i forhold til at vise danskerne, at det jo også er en side af den diskussion, vi bliver nødt til at tage i forhold til udlændinge her i Danmark.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-05:
Nu havde jeg kun 4 minutter til at tale, og jeg vil være ærlig at sige, at hvis jeg havde haft længere tid, ville jeg også sige, at der desværre også er overrepræsentation i kriminalitetsstatistikkerne og underrepræsentation i beskæftigelsesstatistikkerne bl.a., når det handler om udlændinge.
Derfor skal vi jo sætte ind, når det kommer til integration, så vi ikke ser den slags overrepræsentation i kriminalitetsstatistikkerne, for det er uholdbart.
Det skal vi ikke acceptere, og det skal der sættes hårdt ind over for.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-05-05:
Hr. Kristian Hegaard bruger sit ordførerindlæg på at trække rigtige mennesker frem og på at beskrive, hvordan der drives klapjagt på de her tre rigtige mennesker.
Så har hr. Kristian Hegaard jo ligesom selv budt op til dans.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-05:
Man kunne læse lørdag den 24. april kl. 14.22 i Berlingske: De Radikale blev advaret om lov, der nu åbner for udsendelse af syrere.
I høringssvar fremgik det klart og tydeligt.
Bl.a. Institut for Menneskerettigheder gjorde det klart og tydeligt i høringssvaret, at det her kunne være konsekvenserne af det.
Lad os så lade være med at dvæle ved, at den fejl blev begået, eller at man ikke vidste det.