runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Bramsen (S), 2017-02-24:
Jeg vil gerne takke for en interessant debat, hvor de politiske positioner er blevet tydeliggjort.
Det var antallet af indbrud, som der var i 2016, og det er i bund og grund det tal, vi har brugt de seneste 2 timer på at diskutere.
For det er jo det tal, vi skal have til at falde.
Justitsministeren er kommet med nogle forslag til, hvordan man kan få tallet 31.885 til at falde, men svarene på, hvad der virkelig har en effekt, og om de initiativer, som justitsministeren i dag har præsenteret, har en effekt, blæser stadig væk i vinden.
Så ud over at takke for en god debat vil jeg sige, at det her i hvert fald er noget, vi fra Socialdemokratiets side kommer til at diskutere videre.
Vi nægter at acceptere, at 31.885 personer skal udsættes for det kæmpe overgreb, det er at have ubudne gæster i deres hjem.
Derfor fortsætter den her diskussion, og hvis ikke justitsministeren vil invitere til forhandlinger, hvor vi kan få de mange gode forslag, som jeg synes der er fremkommet her i dag fra de forskellige partier, i spil, ja, så må vi jo tage den videre diskussion her i Folketinget, hvor vi også har alle muligheder for det.
Men tak for en god debat.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-02-24:
Jeg er bare lige her afrundingsvis nysgerrig efter at høre noget.
Efter debatten her i dag er vi jo, sådan som jeg har forstået det, enige om, at det her i høj grad er et prioriteringsspørgsmål, og vi er også enige om, som jeg har forstået det, at det i høj grad handler om forebyggelse, og så kunne jeg bare godt tænke mig at høre: Vil ordføreren være med til, at vi afskaffer grænsekontrollen og bruger pengene på resocialiserende tiltag i stedet?
Trine Bramsen (S), 2017-02-24:
Det var jo vist et spørgsmål, som skulle have været stillet, da jeg holdt mit politiske indlæg.
Det, som vi fra Socialdemokratiets side har lagt op til på bagkanten af den her debat, er, at vi indkaldes til forhandlinger om, hvordan man får antallet af indbrud til at falde.
Når ministeren ikke ønsker det, når ministeren ikke ønsker, at vi i fællesskab skal lande på en samlet pakke, der kan begrænse antallet af indbrud, så kommer vi til at stille en række forslag her i Folketinget og kommer til at sætte det på dagsordenen i Retsudvalget i form af høringer og andet.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-02-24:
Grunden til, at jeg spørger nu og ikke helt i starten, er jo, at jeg har kunnet høre, at der har været ret stor enighed om, at det handler om prioritering, og der har bl.a. været enighed mellem ordføreren og mig og andre ordførere om, at det i høj grad handler om forebyggelse.
Og det er derfor, at jeg først stiller spørgsmålet nu.
Men jeg synes ikke, at ordføreren svarede på spørgsmålene.
Britt Bager (V), 2017-02-28:
Jeg kan jo sagtens gentage mit svar for fru Trine Bramsen, men det hjælper nok ikke på forståelsen.
I min optik er det et helt klart retsprincip, at uanset om du er kvinde eller ej, er det anklageren, der løfter bevisbyrden.
Og det er klart, at der er en udfordring med voldtægt.
Seksuelle forbrydelser er jo en smule anderledes end andre forbrydelser.
Det, der er strafbart, er, hvis der er vold eller trusler om vold, eller hvis parterne ikke er enige om, hvad det er, der foregår.
Så seksuelle handlinger kan jo ikke sammenlignes med alle mulige andre forbrydelser, og derfor er der selvfølgelig udfordringer for dommerstanden ved at skulle bedømme, om det er den ene eller den anden udtalelse, der er den korrekte.
Trine Bramsen (S), 2017-02-28:
Ordføreren svarede hverken på mit ene eller på mit andet spørgsmål.
Det første handlede ikke om antallet, der anmelder.
Det andet spørgsmål handlede jo om det her med at kigge på retsstillingen, der går to veje.
Der vil jeg gerne spørge igen: Hvorfor er det, at Venstre fuldstændig afviser, at vi skal forpligte landets justitsminister på at undersøge, om vi kan gøre vores lovgivning bedre, end den er i dag, altså så alene det her med, at man er kvinde, ikke tæller til ens manglende fordel, når man fører sagen ved en domstol?
Britt Bager (V), 2017-02-28:
Det her beslutningsforslag stiller langt flere spørgsmål, end det giver svar, og det her beslutningsforslag stiller for mig et altafgørende spørgsmål, nemlig: Hvem har bevisbyrden?
Hvem har bevisbyrden for, at der foreligger et samtykke?
Det var derfor, vi vedtog pakken om respekt for voldtægtsofre.
Det er derfor, at vi har igangsat undersøgelser for netop at få strømlinet politiets indsats, så vi ved, at når et voldtægtsoffer kommer til politiet, vil de blive mødt af et politi, der er klædt på til at tage imod en anmeldelse.
Det er derfor, vi har ændret den måde, man faktisk journaliserer anmeldelser på.
Men at ændre bevisbyrden kommer vi ikke til at støtte op om i Venstre.
Trine Bramsen (S), 2017-02-28:
Tværtimod åbner forslaget jo op for en bred diskussion af, hvordan man kan bruge samtykkebegrebet.
Det betyder også, at man eksempelvis, som vi har foreslået det, kan indskrive det i bemærkninger til loven, hvis der er tale om eksemplet med tre mænd og én kvinde, så det taler til offerets fordel.
Nu valgte ordføreren jo at tage det ekstreme eksempel i sin ordførertale.
Men hvorfor er det, at Liberal Alliance ikke er åben for at diskutere det her i de mange udgaver, der måtte kunne indeholdes i det her beslutningsforslag, som Enhedslisten har valgt at fremsætte i dag?
Britt Bager (V), 2017-02-28:
Jeg ved ikke, om der var et spørgsmål, så nu svarer jeg lidt på det sidste her, som hr. Rune Lund sagde, for det er jo ret interessant, at hr. Rune Lund og Enhedslisten nu vægter Istanbulkonventionen højere end de fundamentale retsprincipper, som vi bygger vores samfund på i Danmark.
Så har man hørt det med.
For mig er det vigtigste i den her sag, at vi ikke får vendt bevisbyrden om.
Det er helt fundamentalt, det er helt grundlæggende, og der står ikke noget sted i beslutningsforslaget, hvem der har bevisbyrden.
Nu glæder jeg mig så til at høre, når ordføreren kommer på talerstolen, om han så kan redegøre for, hvem der har bevisbyrden.
Men det er fuldstændig afgørende for Venstre, hvem der skal bevise det her samtykke.
Trine Bramsen (S), 2017-02-28:
Jeg vil gerne spørge om to ting.
For det første: Anerkender ordføreren, at vi har en udfordring i dag i forhold til at føre sager om voldtægt ved domstolene?
Og for det andet: Mener ordføreren, at det er et problem, at vi i dag ikke har nogen former for vurdering af samtykket, så alene det at være kvinde jo næsten fungerer som et direkte samtykke til, at man har indvilliget i den seksuelle akt?
Mener ordføreren, at det er udtryk for retssikkerhed, for retssikkerhed går jo to veje?
Er det det mest fornuftige balancepunkt?
Rune Lund (EL), 2017-02-28:
Det handler ikke om at ændre bevisbyrden.
Det handler i virkeligheden også om at få den danske lovgivning på linje med de internationale konventioner på området.
I bemærkningerne til beslutningsforslaget henviser vi jo også til Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet.
Det er det, der hedder Istanbulkonventionen, for i artikel 35 henviser man lige præcis specifikt til samtykke.
Britt Bager (V), 2017-02-28:
I forhold til det første spørgsmål, fru Trine Bramsen stillede omkring domstolene, så tager den pakke, vi har vedtaget, om respekt for voldtægtsofre jo rent faktisk højde for at få flere til at foretage anmeldelse.
Der kom en undersøgelse så sent som i sidste uge, der viste, at langt flere har anmeldt voldtægtssituationer i 2016 i forhold til 2012.
Der var faktisk tale om en tredobling.
Så alene det tal viser jo mig, at vi går den rigtige vej, og at vi hele tiden igangsætter initiativer på det her område.
Jeg ved snart ikke, hvad jeg skal sige i forhold til det andet spørgsmål, som ordføreren stillede.
Det må stå for ordførerens helt egen regning.
Som kvinde føler jeg på ingen måde, at der er nogen, der har ret til at voldtage mig, fordi jeg er kvinde, men hvis fru Trine Bramsen har det sådan, må det jo stå for ordførerens egen regning.
Rune Lund (EL), 2017-02-28:
Ja, præcis.
Jeg vil bare sige, at det her handler om at forbedre offerets retsstilling.
Det handler ikke om at ændre ved, at man selvfølgelig er uskyldig, indtil det modsatte er bevist.
I august sidste år udtalte fru Christina Egelund til Berlingske Tidende, at et sådant forslag om samtykke ville fru Christina Egelund hilse velkommen, så længe man ikke kommer ud på en juridisk glidebane.
Jeg ved ikke, om fru Christina Egelund kunne redegøre for, hvordan man kunne gennemføre den her form for lovgivning uden at komme ind på en juridisk glidebane, for det lyder, som om ordføreren måske har en model for det her, som kunne være interessant at diskutere i det videre udvalgsarbejde.
Det må jeg indrømme at jeg faktisk er lidt overrasket over at Alternativet ikke kan gøre.
Det er en debat, som jo ellers har rykket sig her på det seneste, netop fordi både Socialistisk Folkeparti, De Radikale og Socialdemokratiet har meldt ud, at det her er en ændring af bestemmelsen, som man ønsker for i højere grad at styrke ofrets stilling.
Så jeg må indrømme, at jeg ærlig talt havde håbet, at vi med en klar tilkendegivelse fra Alternativet i dag kunne have konkluderet, at vi, i det mindste når der kommer et nyt flertal i det her land, også på det her punkt kan få styrket ofres retsstilling i voldtægtssager.
For det her handler jo ikke om at ændre på, at man selvfølgelig er uskyldig, indtil det modsatte er bevist, men det er rigtigt, at det handler om at styrke retssystemet, i forhold til at domstolene i højere grad skal lægge vægt på de tilsagn eller de ønsker eller mangel på samme, som ofret har givet udtryk for i tidsrummet for akten.
Vi forsvarer dem indædt, også når en regering som den, vi har nu, foretager indgreb i de grundlæggende frihedsrettigheder eller indskrænkninger af forsamlings- og ytringsfrihed, sådan som vi f.eks. også har set det med en imampakke og andre tiltag.
Det afgørende for os er, at man i et retssamfund er uskyldig, indtil det modsatte er bevist.
Det, som er vigtigt for os i forhold til samtykkediskussionen ved voldtægt, er i højere grad at motivere domstolene til at tage udgangspunkt i de tilsagn eller ønsker eller mangel på samme, som offeret har haft i situationen for den seksuelle handling, voldtægten, og i mindre grad lægge vægt på subjektive fortolkninger af, hvordan offeret, inden voldtægten blev gennemført, i tiden op til, havde danset, eller hvilken kort kjole der var på, om man havde røde sko med høje hæle, om man virkede indladende, eller hvordan man nu kan formulere sig, inden man som en gerningsmand gennemfører en voldtægt.
Det handler simpelt hen om i forhold til selve gerningsøjeblikket for voldtægten, at man i højere grad tager hensyn til offerets tilsagn og ønsker.
Christina Egelund (LA), 2017-02-28:
Jeg kan godt huske det interview til Berlingske Tidende.
Det, jeg sagde, var, at jeg sådan set er åben for at diskutere alt muligt, som kan styrke voldtægtsofres retssikkerhed i Danmark.
Det motiv tror jeg at spørgeren og jeg deler, men jeg advarer jo sådan set i samme artikel om lige præcis det, som jeg advokerer for her, nemlig at vi ikke skal ændre på grundlæggende retsprincipper i Danmark, og det er jo det, der er årsagen til, at vi afviser det konkrete forslag.
Rune Lund (EL), 2017-02-28:
Så vil jeg sige til formanden, at det er en kort bemærkning, og at man ikke nødvendigvis stiller et spørgsmål, når man tager ordet.
Christina Egelund (LA), 2017-02-28:
Det er jo et nobelt formål, og det formål er jeg enig i.
Det kan der jo ikke være to holdninger til.
Jeg må bare sige, at jeg synes, det svæver lidt i det uvisse, præcist hvad det er, man vil med beslutningsforslaget.
Rune Lund (EL), 2017-02-28:
Det er måske meget godt lige at læse det op, der står i beslutningsforslaget.
Det vil sige, at vi ønsker at ændre lovgivningen, så den fremadrettet er baseret på samtykke.
Jeg vil i den forbindelse sige, at vi er villige til at diskutere forskellige modeller for, hvordan lovgivningen fremadrettet kan være baseret på samtykke.
Jeg vil også sige, at vi anerkender det grundlæggende retsstatsprincip – selvfølgelig gør vi det, det gør vi altid, når vi debatterer sager om retspolitikken her i Folketingssalen – at man er uskyldig, indtil det modsatte er bevist.
Det er selvfølgeligt, at det er et grundlæggende princip i enhver retsstat, som selvfølgelig også skal overholdes med den lovgivning, der måtte komme i stedet for den nuværende.
Det er der ingen tvivl om.
Vi ønsker, at man i højere grad fra domstolenes side lægger vægt på offerets tilsagn eller ønsker eller mangel på samme i den konkrete situation, hvor voldtægten bliver gennemført.
Christina Egelund (LA), 2017-02-28:
Jamen jeg afviser ikke at diskutere noget som helst.
Jeg mener bare, at den udlægning, fru Trine Bramsen lægger for dagen, er forkert i forhold til det, der står i forslaget til folketingsbeslutning, nemlig at hvis man stemmer for det her, pålægger man regeringen at fremsætte et lovforslag, der ændrer den gældende voldtægtsbestemmelse.
Det er altså ikke noget med at tage en drøftelse af det eller snakke om det eller kigge på andre muligheder.
Det handler om at ændre lovgivningen, og det er vi bare uenige i at man skal.
Trine Bramsen (S), 2017-02-28:
Nu er der jo ikke tale om noget retsgrundlag.
Det er jo ikke et lovforslag, vi diskuterer her i dag.
Så ville sagen være en anden.
Der er tale om et beslutningsforslag, der pålægger justitsministeren at diskutere det her videre, altså det samtykkebaserede begreb, som kan komme ind i lovgivningen på mange forskellige måder, som både kan være i den ekstreme udgave i selve lovteksten, men som også kan fungere i bemærkninger eller andet.
Det undrer mig bare, at Liberal Alliance fuldstændig afviser at diskutere det her.
Det kunne jo være, at vi rent faktisk kunne strikke en lovgivning sammen, der ville være bedre end den, vi har i dag.
Christina Egelund (LA), 2017-02-28:
Vi er åbne for at diskutere alt muligt.
Det er også en af årsagerne til, at vi er her.
Vi er bare ikke åbne for at ændre ved et helt grundlæggende retsprincip, som vi har i Danmark, nemlig at indtil det er påvist, at man har begået en kriminel handling, er man altså uskyldig.
Nu kan man jo fortolke det her forslag på mange måder, og jeg er egentlig spændt på at høre forslagsstillernes udlægning af, hvordan man skal tolke det her, og om det harmonerer med fru Trine Bramsens tolkning.
Jeg må bare sige, at så længe udlægningen af forslaget er så relativt uklar, som jeg synes den er indtil videre – men nu har vi jo stadig væk til gode at høre forslagsstillernes udlægning af det – så er det noget, som i bedste fald vil efterlade et lidt grumset retsgrundlag.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-28:
Jeg synes bestemt ikke, at jeg latterliggør noget som helst.
Jeg synes faktisk, jeg ret sagligt, seriøst prøver at sige, hvorfor det er mit synspunkt, det her.
Det er jo noget, man kigger på, og det er klart, at det også er noget, ministeriet selvfølgelig kigger på.
Betyder det så, som spørgeren siger, at vi ikke skal diskutere det eller være åbne over for en diskussion af, hvordan tingene skal gøres?
Nej, det synes jeg da altid at vi skal være.
Jeg har sådan set bare et ønske om, at vi gør det her på den bedst mulige måde for offeret.
Og hvis der er en reel bekymring for, at vi kommer til at få mere fokus på offeret end på gerningsmanden ved at indføre den her bestemmelse, så synes jeg da, det giver anledning til en bekymring, som vi sådan i fællesskab skal tage alvorligt.
Så det er sådan set ikke for at feje noget til side.
Det er sådan set bare ud fra de bekymringer, jeg siger, at hvis det beslutningsforslag fører derhen, synes jeg, det vil være dybt betænkeligt.
Trine Bramsen (S), 2017-02-28:
Voldtægt er et af de mest alvorlige, ødelæggende og nedværdigende overgreb, en person kan blive udsat for.
Voldtægt er, som jeg sagde, en af de mest alvorlige forbrydelser, man som menneske kan begå mod et andet menneske, og derfor skal straffen også være hård, ligesom det forholder sig med øvrig kriminalitet.
Men som det også forholder sig med øvrig kriminalitet, kan straf aldrig stå alene.
For hvad nytter det, hvis ofrene ikke anmelder forbrydelsen, og hvad nytter det, hvis sagen ikke retsforfølges?
Derfor skal der sættes ind på flere parametre end blot ved at skrue på strafskruen.
Et større arbejde med at få flere til at anmelde er allerede i gang.
Dilemmaet i voldtægtssager er som oftest, at der er tale om ord mod ord, den forurettedes mod den eller de sigtedes ord.
I dag skal den forurettede sandsynliggøre, at der ikke forelå et samtykke – at der ikke forelå et samtykke.
Altså skal det kunne dokumenteres, at den forurettede sagde fra i gerningsøjeblikket.
Det kan selvsagt være svært, for hvis der alene har været to parter til stede – og det er situationen i et overvejende antal voldtægtssager – hvem har så ret?
Med beslutningsforslaget her ønskes det, at kravet om samtykke præciseres helt klart i lovgivningen.
Det forslag kan vi i Socialdemokratiet støtte op om.
Det handler ikke om, at der skal foreligge en skriftlig aftale mellem de to parter.
Faktisk vil jeg sige meget klart, at jeg synes, den udlægning er mangel på respekt for det alvorlige tema, vi diskuterer her i dag.
Derimod handler det om, at frihed og lighed er helt grundlæggende værdier i vores samfund.
Heraf følger den seksuelle frihed, og at enhver bestemmer over sin egen krop, en ret til at bestemme over egen krop, der i dagens Danmarks skal gælde kvinder på lige fod med mænd. For Socialdemokratiet er det derfor også helt grundlæggende, at alle seksuelle handlinger selvfølgelig bygger på frivillighed.
Det kan ikke understreges tydeligt nok.
Seksuelle gerninger uden samtykke skal derfor straffes.
Længere er den ikke.
I Socialdemokratiet mener vi, at det kan gøres tydeligere i straffeloven, hvornår det vurderes, at der ikke har været et samtykke.
Dette kunne eksempelvis være tilfældet, hvor der er tre mænd om en kvinde, hvor der er tale om åbenlyst stærk beruselse, eller hvor der er en stor aldersforskel.
Her i Folketinget har vi et ansvar for at forholde os til de problemer, der er i samfundet.
Vi har et ansvar for, at lov og orden overholdes, og at der er retfærdighed til, hvis loven ikke overholdes.
Voldtægt er et problem.
Voldtægt smadrer alt for mange liv og giver ar på sjælen for livstid.
Jeg håber, at vi med dette beslutningsforslag og den debat, som vi har i dag, kan få gjort vores lovgivning endnu bedre, hvad angår voldtægtsforbrydelser.
Med de ord skal jeg meddele, at Socialdemokratiet kan støtte forslaget.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-28:
Ja, jeg anerkender, at det er en udfordring, så lang tid det overhovedet foregår.
Det er også derfor, jeg synes, at vi lige i fællesskab skal minde hinanden om, at vi jo på baggrund af det udspil, der hedder »Respekt for voldtægtsofre«, har gjort noget i Folketinget i 2016 i fællesskab.
Det er jeg helt sikker på – nu beklager jeg meget, at jeg ikke kan huske det – at fru Trine Bramsens parti også var et af dem der støttede op om, altså at skærpe straffen for voldtægt og gøre noget både for at få informationskampagner og for at sørge for, at anmeldelserne bliver taget rigtigt imod og taget alvorligt.
Så selvfølgelig skal vi tage det her dybt alvorligt, og det mener jeg bestemt også at vi gør.
Trine Bramsen (S), 2017-02-28:
Og selv om der har været en række forhold, der har peget på, at det, der foregik, ikke var normalt, og der ikke forelå et samtykke, så er det alligevel ikke endt med, at der er afsagt en dom.
Så anerkender justitsministeren, at vi har en udfordring med vores desværre alt for mange voldtægtssager i Danmark?
Man kan vælge at tolke det her forslag fra Enhedslisten på mange forskellige måder.
Man kan vælge den ekstreme tolkning, som ministeren lige refererede til, med en seddel, hvor man skal krydse af, eller man kan vælge at skærpe eksempelvis bemærkningerne i straffeloven, så det tillægges værdi, hvis der eksempelvis har været tre mænd om en kvinde, eller hvis der har været tale om stor aldersforskel eller andre skærpende omstændigheder.
Jeg vil gerne høre justitsministeren, om han ikke mener, at det ville være relevant at tage en diskussion af den her bestemmelse i straffeloven – tage en åben diskussion, få undersøgt konsekvenserne af at indføre særlige kommentarer i bemærkningerne i forhold til at skærpe kravet om samtykke i forbindelse med sager om voldtægt.
Eller skal vi bare, som justitsministeren lidt gør, forkaste det, latterliggøre det og slet ikke tage diskussionen af, om vi kan lave en bedre lovgivning?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-28:
Jeg hørte ikke noget nyt i anden omgang her, så jeg har lyst til at svare det samme.
Og så vil jeg sige, at jeg tit oplever, at Rune Lund fra talerstolen her eller i spørgsmål – og det respekterer jeg meget – forholder sig til rapporter og til myndigheder, der har udgivet forskellige ting, og det kan man jo altid diskutere; det er ikke politik, fordi nogle har gjort det.
Straffelovrådet har jo meget klart udtalt sig om det her og meget klart frarådet det, og det synes jeg er værd at lytte til.
Så synes jeg også, det ville være en glidebane, hvis vi kommer derud, hvor vi skal til at sætte folk i den situation, hvor man skal være bange for at sende sine unge mennesker i byen, og at de skal have seddel med, som de skal krydse af, hvis de går med nogen hjem.
Rune Lund (EL), 2017-02-28:
For det nytter jo ikke, at offeret på dansegulvet måske har udtrykt ønske om en seksuel handling, for hvis offeret efterfølgende siger nej til det, skal det jo også helt klart fremgå, og så er der stadig tale om en voldtægt.
Men i dag vil det være sådan, at man i domstolene i højere grad vil lægge vægt på, at der blev danset på en bestemt måde, eller at offeret havde noget bestemt tøj på, inden voldtægten blev gennemført.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-28:
Det prøvede jeg at redegøre for i min tale.
Det, jeg frygter stærkt for her, er, at fokus kommer væk fra gerningsmanden og over på den forurettede.
Jeg tror sådan set, at vi vil det samme, men det er måske bare en vurdering af, hvad der er mest rigtigt.
Det er jo ikke sådan i dag, at der ikke er ret klare bestemmelser omkring voldtægt.
Man kan ikke bare gøre, hvad man har lyst til.
Der skal jo være tale om et frivilligt forhold, og er der tale om trusler, er der tale om en voldtægt.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-02-28:
Som jeg sagde, var det ikke en lukket dør, så ordføreren er altid velkommen, og vi diskuterer meget gerne det her emne.
Rune Lund (EL), 2017-02-28:
Jamen den udstrakte hånd vil jeg gerne tage imod, og så synes jeg, at vi i udvalgsbehandlingen kan se på, om vi kan finde frem til noget, der eventuelt kan samle flertal i det her Folketing på den her side af sommerferien.
Det synes jeg kunne være en interessant øvelse.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-02-28:
Jeg vil utrolig gerne diskutere hele det her spørgsmål videre i Retsudvalget, når sagen er gået tilbage til udvalget og vi skal behandle den der.
Det har desværre ikke været muligt for os at finde ud af så meget om, lige præcis hvad der var op og ned i de sager.
Så det vil jeg håbe ordføreren gør.
Men altså, en udstrakt hånd herfra, for vi er jo helt enige om, at der er problemer på det her område, endda store problemer, men mange af de her sager er også bare nogle ekstremt komplicerede sager.