runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jane Heitmann (V), 2019-01-10:
Jeg hørte ikke sådan umiddelbart noget spørgsmål her fra ordføreren.
Det var mere en konstatering og en kommentar, i forhold til at der er stor variation ude i kommunerne i de tilbud, der er på alkoholområdet.
Der er brug for at få afdækket, hvilke tilbud der er på alkoholområdet, og hvad effekten er af de tilbud, som der er på alkoholområdet.
Og der har jeg tidligere i dag hørt sundhedsministeren sige, at det arbejde vil hun gerne stille sig i spidsen for at afdække, så vi sammen her i Folketinget kan blive lidt klogere på, hvad det er for initiativer, hvad det er for indsatser, som vi kan bidrage med for at sikre, at både færre unge, men også færre voksne i fremtiden får udfordringer med alkohol, men at vi så også, når det sker, kan sikre, at de får en langt bedre behandling end den, de får i dag.
Derfor vil jeg gerne igen rose Alternativet for at tage initiativ til den her debat.
Det er en vigtig debat.
Det er vores børn, det er vores unge, det drejer sig om, og jeg synes, at det er meget prisværdigt, at Alternativet har taget initiativet her.
Flemming Møller Mortensen (S), 2019-01-10:
Det anerkender jeg i den grad også ministeren for at gøre.
Jeg sagde også, at det her jo så også må påkalde sig en utålmodighed med hensyn til at få arbejdet gjort hurtigt, for det, der vel nok ligger på ansvarsskuldrene her i lokalet, er, at hvis det måtte vise sig, at det ikke er 30.000, men 80.000 unge, der har et alkoholmisbrug, så må vi vel række dem en hjælpende hånd og tage en drøftelse med kommunerne i forbindelse med at få løftet den opgave, så vi får sat nødvendige ressourcer af til det.
Hele kernen i forespørgsesdebatten i dag er jo, om vi har det, der skal til, for at give en misbrugsbehandling til børn og unge med alkoholproblemer, og der har vi allerede med det udgangspunkt, vi har i dag, alt for stor variation.
Tilbuddet er faktisk ikke særlig godt, og vi ved ved gud ikke ret meget om det.
Lotte Rod (RV), 2019-01-10:
Tak for det.
Det går den rigtige vej.
Færre unge drikker, og de drikker mindre, men der er 32.000 unge, som har tegn på alkoholafhængighed.
Det er jo den ene store diskussion, der er opstået i dag.
Ministeren siger, at Sundhedsstyrelsen opgør det på en anden måde, og det er jo fair nok, men så bliver jeg nysgerrig efter at vide, hvad der så er ministerens tal for, hvor mange unge der har et alkoholproblem.
For det er jo vigtigt, at vi ved, hvor mange unge det drejer sig om, og det er også vigtigt, at vi ved, hvor stort gabet er mellem de unge, som rent faktisk er i behandling, og så de mange unge, som vi må formode er derude og har et problem, men som vi ikke lykkes med at række ud til, og som vi ikke får i behandling i dag.
Det synes jeg er den ene ting, der er kommet frem i vores diskussion her i dag, og jeg synes, vi har al mulig grund til at arbejde videre med, hvordan vi kan blive klogere på, hvad der så er det rigtige tal.
For det er jo åndssvagt, at vi som politikere diskuterer tal.
Det må der være nogle andre der kan gøre os klogere på, sådan at vi kan tage den politiske diskussion, på baggrund af hvor stort et problem vi har.
Den anden del af det her handler jo om at forstå, hvorfor de unge har et problem.
Jeg hørte, at ministeren i sin tale gjorde meget ud af at sige, at der jo bare på nogle uddannelser er nogle virkelig sjove fester, og jeg tror, at vi allesammen har prøvet at drikke lidt mere, end Sundhedsstyrelsen synes man skal, men hvis vi ligesom skræller alle dem væk, som har det sjovt til nogle fester, og kigger på den gruppe af unge, som vi jo er enige om har et reelt problem, hvad er så årsagen til det?
Hvorfor drikker de, og hvad er det egentlig for en hjælp, de får i dag?
Altså, er det for en gruppe unge nogle psykiske problemer, som vi enten slet ikke har opdaget, eller som de får en forkert hjælp til?
Er det familieproblemer, de tumler med, eller er det også den skadelige præstationskultur, som er vokset frem i vores uddannelsessystem, som betyder, at der er nogle unge, som knækker nakken på, at de ikke føler, at de kan leve op til de krav og de forventninger, der er til, hvordan de skal klare sig?
Det har vi jo brug for at vide, for at vi kan være sikre på, at det, vi så gør, det, vi sætter ind med, rent faktisk er det rigtige.
Så jeg vil gerne sige tak til Alternativet for at rejse den her debat og stille spørgsmålet om, hvad regeringen vil gøre for at styrke alkoholbehandlingen af unge.
Jeg ved ikke rigtig, om vi fik et særlig konkret svar på, hvad regeringen vil gøre, men jeg synes i hvert fald, at det er kommet frem i dag, at der er nogle ting her, vi har brug for at vide noget mere om, og hvis der kan komme det ud af debatten, at vi undersøger de her ting bedre og dermed får et bedre grundlag for at kunne gøre en indsats for de unge, der har brug for det, så er det jo også et godt skridt at få taget.
Jane Heitmann (V), 2019-01-10:
Det var sådan set ikke nogen kritik af Alternativet, jeg satte bare spørgsmålstegn ved, hvor tallene kom fra, og jeg synes da, at det er helt rimeligt at spørge ind til, hvilken regnemaskine man bruger og hvor man har tallene fra.
Det har jeg så fået svar på, og så er den jo i og for sig ikke længere.
Så spørger socialdemokraternes ordfører, om det virkelig kan passe, at der i et så velreguleret land som Danmark virkelig er tal, vi ikke kender til.
Derfor glæder det mig da på alle måder, at sundhedsministeren under behandlingen af det tidligere beslutningsforslag omkring alkoholområdet stillede sig i spidsen og sagde: Jeg synes, at det her område trænger til et servicetjek, så vi kan blive lidt klogere.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-01-10:
Jeg har sådan en fornemmelse af, at vi taler forbi hinanden, og hvis det er, fordi der er et ønske om forskellige definitioner af, hvordan Sundhedsstyrelsen bruger definitionerne, og det er ikke for at være polemisk på nogen måde, så synes jeg egentlig, at vi skal klare det skriftligt.
Jeg tror, alle her i salen har et ønske om, at de unge, som har et usundt forbrug af alkohol, får en kvalificeret behandling.
Og det, jeg egentlig synes er den væsentlige diskussion, er, om vi oplever, at vi faktisk er gode nok til at identificere de unge og lave den opsøgende indsats, der kan gøre, at de så også kommer i en kvalificeret behandling.
Det er jo sådan set det, der er væsentligt – ikke, om der er for mange unge, der stadig væk drikker over højrisikogrænsen, fordi i min bevidsthed er der for mange unge, der stadig væk drikker for meget, men vi kan også se, at der er unge, der drikker for meget, og som så 2 år senere er et helt andet sted i deres liv, hvor ungdomskulturen og festkulturen er forbi – der har man været, slut med det.
Det skal vi passe på ikke at gøre til en diskussion om afhængighed.
Derfor kan man godt ligge over højrisikogrænsen uden at være afhængig, og det var jo sådan set det, jeg forsøgte at sige indledningsvis, i forhold til hvad Sundhedsstyrelsen har fokus på i deres tal, og som jeg også synes er væsentligt at holde fast i, når vi heldigvis ser en nedgang i alkoholforbrug hos unge i Danmark.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-01-10:
Det, jeg kan forstå, er, at Sundhedsstyrelsen så ikke opererer med tal, der handler om misbrug, men om, hvor meget man drikker.
Altså, er det over det, man anbefaler?
Så skal jeg forstå det sådan, at det ikke er vigtigt at få tal på, hvor mange der udvikler det?
Skal Sundhedsstyrelsen så ikke have nogle tal på, hvor mange unge der udvikler et misbrug, altså ud fra en definition af, hvad et misbrug er, og hvad afhængighed er?
Der forstår jeg på ministeren, at de tal ikke er der nu.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-01-10:
Sundhedsstyrelsen benytter sig af WHO's definition af afhængighed, og det er et begreb, der relaterer sig til størrelsen af alkoholforbruget, f.eks. hvor stor en andel der drikker over højrisikogrænserne.
Højrisikogrænserne ligger i Danmark på de her henholdsvis 21 og 14.
Og det er jo så også der, vi har de her procentandele af, hvor mange unge der går igen i sundhedsprofilen, hvor vi har set et temmelig markant fald, og jeg glæder mig over det temmelig markante fald.
Det er de begrebsverdener, der er.
Fordi man ligger over højrisikogrænsen, betyder det jo ikke, at man er afhængig af alkohol, men at der er nogle faresignaler.
Det var også det, jeg sagde indledningsvis, og som jeg sådan set også hører andre sige.
Der er faresignaler, i relation til hvor meget man så drikker, når man drikker – altså binge drinking.
Der ser vi heldigvis også en nedgang, men vi ved jo godt, at det er der, vi skal være særlig bevidste.
Der er nogle unge, der drikker sig sanseløst beruset og ikke har styr på sig selv, og fysisk bliver kroppen også meget, meget påvirket af de store mængder alkohol, man indtager.
Og hvad det også betyder for afhængighed, er jo noget af det, der er vigtigt at holde sig for øje – også når vi taler forebyggelsespolitik ude i kommunerne og den opsøgende indsats, der skal være i forhold til så at hjælpe de unge, der har behov for kvalificerede behandlingstilbud, når vi taler misbrug.
Det være sig alkohol i det her tilfælde, men det handler jo også om andre former for misbrug.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-01-10:
Jamen nu undrede det mig, at ministeren sagde i forhold til de her tal for, hvor mange unge der har en form for alkoholafhængighed, at Sundhedsstyrelsen slet ikke opererer med sådan nogle tal.
Så er jeg bare nysgerrig efter at vide, om det er, fordi Sundhedsstyrelsen ikke synes, det er vigtigt at vide, hvor mange der har det.
Eller kalder man det noget andet, eller hvordan skal jeg forstå det?
Så siger ministeren igen, at vi skal passe på ikke at kalde det afhængighed og sådan nogle ting.
Jamen jeg går da ud fra, at man så opgør det ud fra nogle kriterier om, at det er misbrug.
Altså, jeg hørte Henrik Rindom for nylig definere, at der er fem, mener jeg det var, kriterier for, hvornår noget er et misbrug – altså noget, der skal være opfyldt, for at noget er et misbrug.
Det skal man selvfølgelig også gøre i forbindelse med unge.
Det var bare de to ting, der undrede mig i forhold til det, ministeren sagde.
Erik Lund (KF), 2019-01-10:
Det er jo der, hvor vi siger, at det kan være tal for, hvor mange der har et reelt behov for hjælp, og de tal er noget, som vi så i en undersøgelse skal finde frem til.
Hvor meget ved skolerne om det her?
Der synes jeg igen, det er en kommunal opgave at prøve at orientere skolerne om, hvor de skal gå hen.
Men hvis det virkelig er sådan – det kan jeg jo ikke sige om det er – at der er ganske få, der ved, hvor de skal rette henvendelse, så er det selvfølgelig noget, som vi i første omgang må henvende os til kommunerne om og sige: Det her skal I have fokus på, så de unge mennesker, lærerne eller forældrene ved, hvor de skal rette henvendelse.
Men ellers er jeg fuldstændig enig med ordføreren.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-01-10:
Tak for ordførertalen.
Jeg tror sådan set, at vi er enige i det meste.
Vi er heller ikke interesseret i at afskaffe alkohol, så det er jeg da i hvert fald enig med ordføreren i.
I forbindelse med ordførerens tale vil jeg sige, at jeg synes, det er rigtigt, at der er sket rigtig meget, i forhold til hvad man skal gøre på skolerne for at forebygge, lave regler, at forældrene laver aftaler osv., men så tænker jeg: Gad vide, hvor mange klasser og hvor mange skoler og ungdomsuddannelser der ved, hvad de skal gøre, hvis de har mistanke om, at en ung har et alkoholmisbrugsproblem.
Hvad skal man gøre, hvis der er en i en klasse, hvor man tænker, at det virker, som om han eller hun kan have et misbrug?
Det er sådan nogle ting, som jeg synes vi mangler at tage fat i.
Erik Lund (KF), 2019-01-10:
Tak for det.
Også fra De Konservatives side skal der lyde en stor tak til Alternativet for at få rejst den her debat.
Den her debat har vist sig virkelig at være fornuftig.
Ligesom SF's ordfører er jeg enig i, at behandling og forebyggelse hænger nøje sammen, og det kan jeg se at Alternativet faktisk også synes.
Og selv om den her debat nu omhandler alkoholbehandling, synes jeg stadig væk, at forebyggelsen må have et ord med på vejen.
Det er jo sådan, at der i kommunerne i dag bliver lavet et kæmpe stykke arbejde med hensyn til forebyggelse.
Jeg har mange børn, men et af dem, som ikke er så gammel, gik i folkeskolen for nogle år siden.
Allerede i 7. klasse lavede man faktisk en alkoholpolitik.
Der er måske nogle, der siger, at det er for tidligt.
Nej, det var det faktisk ikke, for de unge begynder jo at indtage alkohol i en meget tidlig alder.
Det var en politik, som forældre og lærere osv. i klasserne var fuldstændig enige i, og det var faktisk noget, der virkede.
Det er noget, som de unge kan se sig selv i, og som også bagefter vil være rigtig godt for dem.
Vi ser måske uheldige tendenser til, at når vi så kommer videre – det kan måske gå meget godt i folkeskolen – til uddannelsesinstitutioner, universiteter, og der nogle gange er de her rusfester, og hvad der ellers er, kommer der alkohol på bordet.
Men for os Konservative er det ikke et mål, at man skal afskaffe alkohol.
Altså, alkohol er en kultur, som man har haft her i rigtig mange år, og den kultur må vi bare sørge for ikke udvikler sig på en sådan måde, at der er unge, der får et alkoholmisbrug – og det er det vigtigste.
Men kultur og oplysning er for os noget af det allervigtigste.
Kan kommunerne løfte den?
Og man spørger, om de små kommuner kan løfte den.
Jamen vi ved jo, at der i dag er masser af samarbejder kommunerne imellem, og det her er jo også noget, som man kan løse på tværs af kommunegrænser – det behøver ikke at være en lillebitte kommune, der skal løse det her alene.
Så det ser vi også meget frem til at man skal gøre.
Vi synes, det er en god debat at få, men vi vil så stadig væk sige, at vi skal have nogle nærmere tal på det, og alle er jo enige i, at vi kender tallet på de 417, der var i behandling i 2017.
Det ved vi ikke noget om, og derfor er det fornuftigt, at vi får undersøgt nogle ting og får nogle tal, nogle facts på bordet, som vi alle sammen kan forholde os til.
Men ellers kan jeg sige, at Konservative støtter den vedtagelsestekst, som ordføreren for Dansk Folkeparti har læst op.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-01-10:
Men bare i fortsættelse af det: Hvornår er det et forbrug, og hvornår udvikler det sig til et problem, og hvor tidligt kommer man i gang?
Vi ved jo udmærket godt, at nogle ender med at udvikle et egentligt misbrug, når først de har fået smag for at få for meget alkohol.
Derfor er det også vigtigt at blive ved med at holde fast i, at det også kan være sjovt at være sammen uden alkohol, og at forebyggelsen er den vigtigste indsats.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-01-10:
Jeg håber også, at de ordførere, der er til stede her, ved, at Alternativet faktisk har forebyggelse som en af vores allervigtigste mærkesager og indsatsområder, så selvfølgelig er forebyggelse ekstremt vigtigt.
Problemet er jo, at man nok aldrig kan forebygge sig helt ud af, at der er nogle, der vil have et misbrug.
at ordføreren siger.
Så kan man sige, at man også kan forebygge til en bedre livskvalitet.
Vi skal jo også finde ud af, hvad vi gør med de her unge, som har et alkoholproblem, i forhold til den dårlige livskvalitet, de må have.
Det var bare en kommentar til det her med forebyggelse.
Flemming Møller Mortensen (S), 2019-01-10:
Tak for det.
Jeg vil gerne fastholde den linje.
Jeg vil rigtig gerne spørge Venstres ordfører, om det er et problem, at vi ikke har ordentlige tal på det her område.
Det er da mærkeligt i et land som vores på et område, hvor vi alle er enige om den sociale, den menneskelige katastrofe, at vi ikke har tal på, hvor mange unge der har et alkoholmisbrug.
Det er dog mærkeligt, at en regering forud for en forespørgsel som denne ikke kan berigtige de tal, som regeringen og regeringspartierne kritiserer Alternativet for at skrive i forespørgselsindledningen og -beskrivelsen.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører: Er det et problem, at vi ikke har ordentlige tal?
På samme måde blev vi for få uger siden konfronteret med, at de tal, vi alle sammen går og refererer til, altså, at 24.000 børn vokser op i en familie, hvor mindst en af forældrene har et alkoholmisbrug, er gamle, og der er ikke lavet nye akkumulerede tal siden.
Er det i orden?
Jeg tænker, at det – som vi også har drøftet politisk forholdsvis mange gange – er ønskværdigt, at ungdomsuddannelsesinstitutionerne har en alkoholpolitik.
Det har
flere og flere af dem.
Jeg tror, det er vanskeligt meget sent i et misbrug, som måske har fået lov til at køre gennem alt for lang tid, at begynde at adressere, hvad hjælpen i og for sig kunne være.
Jeg tror, det er noget pædagogik, vi skal have på plads også her.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-01-10:
Jeg er fuldstændig enig.
Altså, vi har jo nogle ungdomsuddannelser, hvor vi har en mulighed for at møde de unge og få sundhedsplejerskerne mere på banen, for sundhedsplejerskernes opgave handler faktisk også om forebyggelse.
Og sundhedsplejersker kan jo også se, hvis der er et forbrug af alkohol, der er skadeligt og farligt.
Så at få ungdomsuddannelserne meget mere på banen og sundhedsplejerskerne ud på ungdomsuddannelserne tror jeg også er rigtig vigtigt.
Jeg har selv været på en erhvervsskole, og der er der givetvis også unge med misbrugsproblemer – også med alkohol.
Så jeg er fuldstændig enig i, at vi også skal have sundhedsplejerskerne på banen i forhold til det her.
Flemming Møller Mortensen (S), 2019-01-10:
Det er slet ikke sikkert, at Sundhedsstyrelsen kan gøre det, men det kunne jo være et spørgsmål, som styrelsen får ministeren til at besvare.
Vi andre kan jo også stille spørgsmål til ministeren, hvis vi vil prøve at danne os et billede af det.
Jeg står altså og tænker de øvrige dele af vores sundhedsvæsen ind i det også.
Og jeg tænker meget på de praktiserende læger.
Jeg ville ønske, at de praktiserende læger og sundhedsplejersker var mere inde i det, for fra socialdemokratisk side vil vi jo rigtig gerne have, at sundhedsplejerskerne også fortsætter op i ungdomsuddannelsesniveauet.
Så kunne de have en finger på pulsen og måske være fagpersoner, der kunne være med til at prøve at italesætte det og på et tidligt tidspunkt få adresseret den her problemstilling over for de unge, der måske er på vej ud i et misbrug.
Mange af dem kommer jo ikke til den praktiserende læge, og det er egentlig derfor, jeg foreslår sundhedsplejerskerne som sådan et fremskudt sundhedselement der, hvor der er et nærvær i hverdagen – uanset om det er i folkeskolen eller det er i forbindelse med ungdomsuddannelserne.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-01-10:
Tak for en rigtig god ordførertale.
Jeg vil bare ligesom anerkende noget af det sidste, som ordføreren siger, og som jeg også synes er rigtig vigtigt, nemlig det her med kommunernes ressourcer.
Lad os nu sige, at det er 30.000 eller 32.000 unge, der har et så stort alkoholforbrug, at der er tale om en afhængighed, og vi fordeler det ud over 98 kommuner.
Så er der altså nogle kommuner, der er så små og har så få unge, der har den her udfordring, at de nok ikke er i stand til at give dem et tilbud, der er skræddersyet til dem.
Og derfor er vi jo nødt til at få et overblik over, hvor mange der er tale om i hver kommune, hvad det er for nogle tilbud, og hvordan kommunerne kan gå sammen om nogle tilbud, som ordføreren også er inde på.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-01-10:
Altså, der er jo blevet stillet en forespørgsel, og jeg svarer på forespørgslen og vælger at fremhæve det, jeg politisk synes er vigtigt, nemlig bl.a. at det går i den rigtige retning, i forhold til at vi heldigvis ser færre unge, der drikker, og at vi også ser færre unge, der drikker for meget, og det synes jeg er positivt.
Det ændrer ikke på, at der stadig væk er nogle udfordringer, bl.a. med hensyn til den generelle alkoholkultur i ungdomslivet i Danmark.
Derfor fremhævede jeg også det samarbejde, der er mellem bl.a. Danske Gymnasier og Sundhedsstyrelsen i forhold til at sende opfordringer ud til, at man får en klar alkoholpolitik også på uddannelsesinstitutionerne.
For der er rigtig mange steder, hvor man stadig væk oplever, at unge i forbindelse med for eksempel uddannelsesstedet får for meget alkohol indenbords til for eksempel fester, og der kan man også godt kan arbejde med, hvordan man holder fester uden alkohol.
Der påhviler dem et ansvar.
Alle de unge, der har behov for behandling, skal have behandling, og det er sådan set uagtet, hvad antallet er.
Jeg har også svaret skriftligt på nogle af spørgerens spørgsmål i relation til, hvor mange der er i behandling forskellige steder, og dem kan jeg da også fint henvise til herfra.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-01-10:
Jeg forstår ikke helt ministeren.
Det her er jo ikke et åbent samråd – det er jo ikke sådan noget, hvor vi skal angribe hinanden.
Altså, jeg har rejst en forespørgselsdebat, fordi jeg er nysgerrig, med hensyn til at der er nogle huller, at der er nogle ting, vi ikke ved.
Hvad angår nogle af tingene, siger ministeren nu her, at man ikke ved det.
Jeg vil da gerne spørge ministeren: Hvor mange af de unge er det så ifølge WHO og Sundhedsstyrelsen, der har et alkoholmisbrug eller en alkoholafhængighed?
Hvis ministeren ikke kan komme med et svar på det, er det så ikke meget rart at kunne få et svar på det, altså at vi får undersøgt det?
Så vil jeg da også gerne spørge ministeren: Hvor mange er for mange?
Altså, for mig er 5.000 unge, der har et alkoholmisbrug, for mange, hvis de ikke er i behandling.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-01-10:
Jeg vil ikke stå her og gentage alt det, jeg sagde indledningsvis.
Jeg synes sådan set både, at jeg nævnte de ting, der bekymrer mig, og de ting, der glæder mig i forhold til udviklingen af unges alkoholforbrug.
Sundhedsstyrelsen har ikke en dokumentation for, at der skulle være over 30.000 alkoholafhængige unge i Danmark.
Det var sådan set det, jeg påpegede helt faktuelt, fordi jeg synes, at det ligesom bliver indikeret, at der skulle være så mange alkoholafhængige unge.
Det, Sundhedsstyrelsen forholder sig til, er WHO's definition af afhængighed og de begreber relateret til størrelsen af alkoholforbruget, hvor man godt kan drikke mere end de anbefalede genstande, altså ligge i en højrisikogruppe, uden at det betyder, at man decideret er afhængig.
Der tror jeg faktisk, at man gør både de unge, der har behov for behandling, en bjørnetjeneste, men også de mange unge, hvor det her egentlig mere handler om kultur, og det også handler om, at et forbrug, som er for højt i en periode, sådan set godt kan dale, i takt med at ungdomsfesterne så rinder ud, uden at de pågældende så har fået en dårlig start på livet eller har udviklet et decideret alkoholoverforbrug.
Jeg synes bare, det er vigtigt, at vi holder fast i, hvad tingene er, så vi ikke blander dem sammen.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-01-10:
Nu var det jo kun er en meget kort motivering eller begrundelse, jeg kom med før.
Jeg har ikke holdt min ordførertale endnu, så jeg synes, at det alligevel er meget tidligt for ministeren at sige, at jeg overhovedet ikke har noget positivt at sige.
Jeg sagde f.eks.: Selv om unges forbrug af alkohol er faldet, så jeg nævnte det dog i min begrundelse.
Ministeren sagde også, at jeg hævdede, at det var omkring de der 30.000.
Det er et tal, jeg har fra Center for Rusmiddelforskning.
Det undrede mig, at ministeren brugte hovedparten af sin tale på det og faktisk kun et par få linjer til sidst på selve behandlingsdelen, for jeg tænker, er ministeren ikke nysgerrig med hensyn til den her problemstilling, når nu ministeren selv nævner, at der er noget uklarhed omkring definitionen af, hvornår man er misbruger, hvornår man er alkoholafhængig?
Hvor mange er der så, der er alkoholafhængige i den her målgruppe?
Bekymrer det ikke ministeren, at vi stadig væk har europarekorden i druk, for at sige det på en populær måde?
Og i forhold til at ministeren sagde, at jeg havde sagt, at det var stigende: Det har jeg ingen som helst steder postuleret.
Jeg har bare sagt, at hvis det er 32.000 unge, der har et misbrug af alkohol, så er det så alvorligt et problem, at vi må tage det op i Folketinget.
Jeg har ikke påstået, at tallet er stigende, men bekymrer de her ting ikke ministeren?
May-Britt Kattrup (LA), 2019-01-10:
Tak for det.
Jeg vil bare lige høre, om jeg hørte rigtigt.
Sagde ordføreren, at prisniveauet i Danmark var meget lavt?
Vil ordføreren bekræfte, at priserne på alkohol i Danmark er lave?