runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Schack Elholm (V), 2021-09-09:
Har ordføreren overvejet at blive science fiction-forfatter?
For det lyder jo nærmest sådan i den her kontrafaktiske forklaring af, hvordan det ville se ud med en VLAK-regering.
Jeg plejer jo at sige, at jeg vil holde mig for god til at pålægge andre deres intentioner med tingene.
Jeg tror egentlig, at vi alle sammen gerne vil det godt inde i Folketingssalen, men jeg kan godt forstå, hvorfor andre får en anden opfattelse med den måde, som Enhedslistens ordfører griber det her an på.
Skulle jeg nu selv falde ned på samme niveau som Enhedslistens ordfører, kunne jeg sige, at den her coronakrise har vist, at hvis Enhedslisten havde flere mandater, jamen så ville vi aldrig nogen sinde få vores rettigheder tilbage, for det var med et fingerknips, at man bare fik fjernet forsamlingsfriheden, at man fjernede alle de der negative frihedsrettigheder.
Og vi ved jo udmærket godt, at Enhedslisten sådan set helst ønsker, at det er staten, der ejer alle selskaber.
Man ser helst ikke private investeringer, og derfor synes man, det er dejligt med en høj beskatning af aktier.
Så det viser jo med al tydelighed, at vi bare skulle være glade for, at vi havde lov til at leve, og så skulle Enhedslisten nok fortælle os, hvad vi ville med livet, hvis det var Enhedslisten, der bestemte.
Men jeg vil egentlig spørge til Ydelseskommissionen.
Regeringen har fået Ydelseskommissionens anbefalinger, og de har svaret med et forslag til en lavere dimittendsats.
Er det det, som Enhedslisten forventer af de forhandlinger, der skal komme ud af Ydelseskommissionens oplæg?
Rune Lund (EL), 2021-09-09:
Jeg tror, fru Louise Schack Elholm der må tage prisen for dagens absolut ringeste indlæg.
Jeg tror simpelt hen, vi var helt nede og skrabe bunden der.
Hvem er det, der under forhandlingerne i forbindelse med coronanedlukningen sikrede mange af de grundlæggende rettigheder, som vi har i vores samfund, f.eks. at man ikke skal kunne gå ind i en bolig uden dommerkendelse?
Hvem var det, der sikrede det?
Jeg spørger bare.
Hvem er det, der gennem de senere år har lavet den ene forringelse af retssikkerheden og grundlæggende frihedsrettigheder efter den anden, f.eks. i terrorlovgivningen eller i forhold til ikke at efterleve EU-domme omkring ulovlig masseovervågning via telefonmaster i Danmark?
Er det Enhedslisten, eller er det Venstre?
Det er Venstre.
Venstre, Danmarks såkaldt liberale parti, har ikke været den forsvarer af frihedsrettighederne, som man ellers kunne forvente.
Hvem er det, der konsekvent har stemt imod forringelser af frihedsrettighederne i det her Folketing igennem rigtig mange år?
Det er Enhedslisten.
Det er ikke Venstre.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-09-09:
Tak for det.
Vi har jo en regering, der nogle gange siger et og gør lidt noget andet, bl.a. i forhold til digitalisering og det her med Danmark i balance, hvor vi hører flotte ord, men måske ikke rigtig, i hvert fald de sidste 2 år, har set så meget handling på det digitale område.
Regeringen foreslår i den her finanslov bl.a. at nedlægge bredbåndspuljen, som jo er en pulje, der er med til at sikre internet i landdistrikterne der, hvor markedskræfterne ikke fungerer – en pulje, der fungerer ret godt.
En anden ting, man også foreslår at skære på igen i år, er Datatilsynet i en tid, hvor Datatilsynet får massivt flere henvendelser.
Det er afgørende for, at vi har en digitalisering, hvor borgernes bekymringer kan blive behandlet og taget alvorligt og vores virksomheder kan få rådgivning.
Så i lyset af de to forslag i regeringens finanslovsudspil vil jeg bare høre, hvordan Enhedslisten ser på dem.
René Christensen (DF), 2021-09-09:
Det har jeg sådan set forstået, og jeg anerkender fuldt ud, at man kan have den holdning.
Vi har heller ikke sagt ja til den model, der ligger nu.
Men anerkender Konservative ikke, at hvis vi skal have den danske model, skal også a-kassesystemet have værdi?
Vi har et meget dynamisk arbejdsmarked, og man kan bare tage en tur til Frankrig eksempelvis, hvor det er rigtig, rigtig svært for virksomhederne at skaffe arbejdskraft, som de måske skal af med efter kort tid.
Det ønsker vi ikke i Danmark.
Fagbevægelsen vil jo gerne have medlemmer, og hvis den ikke er attraktiv, hvis a-kasserne ikke er attraktive, kunne de finde på at gøre nogle andre produkter mere attraktive.
Det kunne eksempelvis være det, at det er sværere at blive afskediget.
Er Konservative ikke enig i, at vi skal værne om den danske model, hvor også a-kassesystemet har værdi?
Camilla Fabricius (S), 2021-09-09:
Tak for det, og tak til Nye Borgerliges ordfører for talen her.
Nye Borgerlige har jo også lanceret en økonomisk plan, og her foreslår man faktisk at fyre 7.000 mennesker i den offentlige sektor.
Er det skolelæreren eller politimanden, eller hvem er det?
Samtidig har man peget på effektiviseringer og besparelser på DR og DSB som det eneste.
Nu synes jeg, jeg hørte ordføreren sige, at man vil komme med rettelser eller ændringer løbende, men hvor er det ordføreren egentlig mener de besparelser skal hentes, og hvem er det?
Er det ordførerens tidligere kollega ude på folkeskolen, eller er det politibetjentens kollega henne på stationen?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-09-09:
Jeg skal se, om jeg kan nå det, for der var en del faktuelle fejl i det, som ordføreren sagde.
Nej, vi vil ikke fyre nogen.
Det, vi har sagt, er, at det er beregnet, at der teknisk set vil være færre offentligt ansatte, og det er ikke det samme, som at der skal fyres, for det skal også foregå ved naturlig afsked.
Så det er ganske enkelt ikke korrekt, at man vil fyre nogen.
Når vi siger, at vi peger på, hvor pengene skal findes, gør vi det netop konkret år for år, og hvis man har lyttet godt efter til min ordførertale, ville man have hørt, at jeg netop sagde, at vi vil fremlægge ændringsforslag til den her finanslov, som finansierer de her ting.
Så må jeg bare lige anholde det der med, at det, hver gang man skal finde penge i det offentlige, bliver nødt til at være f.eks. folkeskolelærere.
Er der knap 50.000 folkeskolelærere?
Hvorfor skal de lige præcis findes der ud af de 850.000 offentligt ansatte?
Er det der, Socialdemokratiet vil finde dem?
Jeg kan godt finde mange andre steder end lige præcis der.
Camilla Fabricius (S), 2021-09-09:
Jeg bliver simpelt hen nysgerrig efter at vide to ting.
Det ene er, hvad det så er, Lars Boje Mathiesen fra Nye Borgerlige peger på skal slettes.
Han bliver ved med at sige, at han godt kan pege på det, så hvem er det?
Det andet er: Hvad er kernevelfærd egentlig for Nye Borgerlige, når det ikke er skolelæreren?
Jeg bliver simpelt hen forvirret over, at man bliver ved med at fabulere over det, men alligevel ikke helt peger på det konkret.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-09-09:
Jeg var faktisk så konkret, som man overhovedet kan være.
Vi afsætter faktisk 43 mia. kr. til øget grundlæggende kernevelfærd i vores plan, så selvfølgelig afsætter vi penge til det.
Nu er det her en førstebehandling af finansloven, og regeringen har fremlagt deres finanslovsforslag, og så kommer der ændringsforslag til den her finanslov, og så siger jeg, at vi konkret kommer til at fremlægge ændringsforslag til den her finanslov, som præcis finansierer det, som vi mener der kan findes i det offentlige år for år.
Men selvfølgelig kommer vi ikke til her i år 1 at fremlægge finansieringsforslag 15 år frem, for det vil være fuldstændig uansvarligt.
René Christensen (DF), 2021-09-09:
Tak for det.
Og tak for ordførertalen.
Lidt i forlængelse af det er det jo interessant også at få at vide, hvad der så skal ske, for det er frem mod 2035, og inden vi får set os om, er der jo ikke så længe til det.
Det er 140 mia. kr., der skal spares hen over den her årrække, så hvor meget er det egentlig, der skal spares allerede i 2022?
Altså, starter man hårdt ud, eller starter man lidt blødt ud i forhold til de besparelser, der skal være frem mod 2022, når vi nu kommer til at se ændringsforslagene?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-09-09:
Nej, vi har sagt, at det i gennemsnit vil svare til 6 mia. kr., der skal findes, og det kommer vi selvfølgelig også til at stille ændringsforslag om her i Folketingssalen i år.
René Christensen (DF), 2021-09-09:
Så det er 6 mia. kr., der skal spares, og når man skal spare dem, har det også nogle påvirkninger derude.
Kan ordføreren sådan løfte sløret for, hvor det lige er, man skal finde de her 6 mia. kr.?
Det er jo trods alt 6.000 mio. kr., man skal ud at finde på det offentlige budget.
Det kan godt være, at man godt kan det, men kan ordføreren løfte sløret for, hvor ændringsforslagene bevæger sig hen ad?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-09-09:
Ja, for man skal huske at sige, at det jo procentvis ikke er ret meget, der skal findes, i det store budget, og det kan vi selvfølgelig.
Men det er nok ikke nogen hemmelighed, at vi både mener, at der er problemer på jobcentrene, og mener, at DR skal privatiseres, så der er jo en lang række punkter der.
Så selvfølgelig kommer vi til at finansiere det krone for krone.
Jens Rohde (KD), 2021-09-09:
Jamen det er jo lige netop DR, jeg gerne vil ind på.
Jeg må kvittere hr. Lars Boje Mathiesen for en befriende ærlighed, i forhold til hvor man ser at skibet skal sejle hen, og i forhold til hvor man står.
Det synes jeg tjener ordføreren til ære.
Men hvad er ræsonnementet bag de facto at nedlægge DR som danskernes public service-station?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-09-09:
Jeg anerkender ikke præmissen om, at man nedlægger DR.
Jeg mener, at DR vel laver godt tv og god radio, og hvis de laver så godt tv og så god radio, at folk rent faktisk godt vil betale for det, så er det jo fint.
Men prøv at forestille dig, at de lavede så dårlige radio- og tv-programmer, at der ikke var nogen, der gad betale for det, hvis man satte det fri –
hvorfor skal danskerne så tvinges til at betale for det over skatten?
Og det er rigtigt, men så kan man jo sige, at jobcenteret også var dysfunktionelt, inden der var noget, der hed Nye Borgerlige, og hvor man skulle have gjort noget ved det, og sådan er der så meget.
Man kan også sige, at Enhedslisten også kæmpede mod modregning for førtidspensionister og folkepensionister.
Nu er Nye Borgerlige kommet i Folketinget, og så begynder der at rykke noget dér.
Så sådan kan der være så meget.
Men jeg vil tage det som en udstrakt hånd, og så vil jeg sige, og nu er beskæftigelsesministeren her desværre ikke, at når jeg hører fra partierne rundtomkring i Folketingssalen, at de her jobcentre vil man altså have gjort noget ved,
så tager jeg det som noget positivt.
Tak for det.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-09-09:
Den kan jeg da sagtens lave.
Jeg har den ikke lige ved hånden.
Det er jo sådan et forsøg fra Socialdemokraternes side på at fange os i noget.
Det tror de at de kan, og så kommer de med det.
Man kan jo bare sende det til os, og så skal vi da meget gerne svare på det.
Vi kan da sagtens lave den opgørelse.
Vi lagde jo et finanslovsforslag frem sidste år, hvor vi meget detaljeret krone for krone redegjorde for, hvilke skattelettelser vi ønsker at gennemføre, og hvordan vi præcis finansierer dem.
Så pengene stemmer et hundrede procent, og det kommer de også til at gøre i det finanslovsforslag, som vi fremlægger for 2022 om ikke særlig længe.
Vi går ind for, at skatten bliver lavere.
Vi er jo nødt til at være lidt pragmatiske, og når vi ikke selv har et flertal, stemmer vi selvfølgelig for de skattelettelser, vi kan få.
Hvis vi så får dem gennemført, er vi selvfølgelig bundet af, at pengene er væk, men så længe skattelettelserne ikke er gennemført, ville det da være helt åndssvagt ikke at stemme for skattelettelser her i Folketingssalen.
Jeppe Bruus (S), 2021-09-09:
Men hvis det er rigtigt, må I have lavet den opgørelse, ellers kan man jo ikke svare på den måde.
Så forstår jeg ikke, hvorfor I ikke kan svare på, hvor mange penge I har stemt for at bruge.
Det er det ene.
Det andet er, at det vel også er et sundt princip, at man sådan set agter at gennemføre det, man siger før valget, og hvis I ikke laver den slags opgørelser, men bare stemmer for forslag uden at kunne opgøre det, hvad er det så, I vil gennemføre efter valget?
Jeg synes, at det flagrer rundt, men det kan være, at der er et klart svar: Laver I den opgørelse, eller laver I den ikke?
Og hvis I laver den, hvorfor kan ordføreren så ikke svare på det med de 24 mia. kr.?
Rasmus Jarlov (KF), 2021-09-09:
Jeg forstår godt argumentet, men der er også grænser for, hvor langt man kan drive det argument.
Jeg synes, man driver det for langt, når man vil give ekstra penge til folk, der er arbejdsløse i kort tid.
Men jeg anerkender rationalet, der ligger bagved.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-09-09:
Tak for det.
Jeg kunne forstå på ordføreren, at han synes, at det er for dårligt, at der er fradrag for fagforeningskontingent.
Jeg vil bare høre, om Det Konservative Folkeparti ikke mener, at det er godt for Danmark, at vi har flexicurity, at vi har den danske model, og at det også er godt for erhvervslivet, at man har det sociale sikkerhedsnet, fordi det netop giver mere fleksibilitet.
Det var mit første spørgsmål.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-09-09:
Jo, vi går hundrede procent ind for, at der er et stærkt socialt sikkerhedsnet.
Det, vi ikke går ind for, er at pakke borgerne fuldstændig ind i vat, hvor man beskytter dem mod selv små udsving i deres indkomst.
Det er derfor, jeg synes, at det her med at sætte særligt ind over for folk, som er arbejdsløse i ganske kort tid, simpelthen savner en begrundelse.
Det er økonomisk ufornuftigt, det hiver folk ud af arbejdsstyrken og ansporer til, at man venter længere, før man tager sit næste job, hvis man bliver arbejdsløs, og det savner også en moralsk begrundelse, for blandt de arbejdsløse er det jo ikke dem, der er arbejdsløse i kort tid, som har det hårdest.
Socialt sikkerhedsnet er at sørge for, at ingen falder igennem, men det er ikke at beskytte folk mod alle udsving i deres indtægter.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-09-09:
Men er det så at pakke erhvervslivet ind i vat, når vi bruger et trecifret milliardbeløb på at holde hånden under erhvervslivet under corona, som er en global krise – det er ikke noget, vi har besluttet os for i Danmark – når vi giver coronalån, som vi her til formiddag har besluttet at forlænge?
SF var med, jeg var faktisk bannerfører for, at vi skulle gå længere end det, regeringen lagde op til.
Er det at pakke erhvervslivet ind i vat, at vi bruger 42 mia. kr. på direkte erhvervsstøtte hvert eneste år?
Rasmus Jarlov (KF), 2021-09-09:
Erhvervsstøtte er jeg ikke tilhænger af, men de andre ting, som fru Lisbeth Bech-Nielsen nævner, er ikke at pakke erhvervslivet ind i vat.
Altså, vi taler om virksomheder, som var ved at gå konkurs.
Vi taler jo ikke om, at de har haft et lillebitte udsving i deres indkomst i nogle få måneder, og at de så har fået en kæmpestor støtte.
Vi taler om virksomheder, hvor der sidder mennesker, som må sætte hele deres personlige formue over styr.
Hele deres liv er i fare, fordi deres indkomstgrundlag bliver fuldstændig revet væk fra dem, fordi samfundet beder dem om at holde lukket for at løse en fælles samfundsopgave.
Det skal fællesskabet selvfølgelig være med til at betale for.
Birgitte Vind (S), 2021-09-09:
Tak for ordet, og tak til ordføreren for talen.
Jeg kan forstå, at ordføreren meget gerne vil bruge tid på at tale om Socialdemokratiets reformudspil, og det kan jeg da også godt sige tak for, men jeg er nu også interesseret i at høre lidt mere om De Konservatives ønsker til en kommende finanslov.
Ja, det må vel være det, vi er her for.
Den 18. juni lagde De Konservatives formand, Søren Pape Poulsen, sådan en fin grafik ud på sine sociale medier, hvor der står, at hvis man stemmer på Socialdemokratiet, får man skattesmæk, men at hvis man stemmer på De Konservative, får man skattelettelser.
Så jeg vil gerne høre den konservative ordfører, om ordføreren er klar over, hvor mange skattestigninger Det Konservative Folkeparti rent faktisk har været med til at gennemføre.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-09-09:
Jeg er med på, at vi har stemt for nogle af de skattestigninger, som Socialdemokraterne har gennemført.
Det, Socialdemokraterne altid glemmer, når de fremlægger den oversigt, som viser, hvad vi har stemt for, er at fremhæve, hvilke skattelettelser vi så fik til gengæld, for der har faktisk også været nogle skattelettelser, selv under den socialdemokratiske regering.
Der var en såkaldt grøn skattereform, hvor vi lavede nogle ganske betydelige skattelettelser, og så sagde vi ja til nogle andre skattestigninger til gengæld.
Vi er jo ikke modstandere af at lave skatteomlægninger, som gør skatterne mere fornuftige, og det kan man gøre bl.a. på det grønne område, hvor man kan hæve nogle skatter, og så kan man sænke nogle andre.
Så den slags reformer kan man godt få os med på.
Der er også nogle enkelte andre eksempler.
Vi har eksempelvis stemt for højere afgifter på plastikposer og stemt for højere cigaretafgifter, fordi vi synes, det er fornuftigt.
Men forskellen på os og Socialdemokraterne er, at vi ønsker et lavere skattetryk, ikke et højere skattetryk.
Derfor kan vi godt stemme for nogle stigninger af skatten, men så er der andre steder, den skal sættes ned.
Birgitte Vind (S), 2021-09-09:
Tak for det.
Nu hænger det jo stadig lidt i luften med finansieringen af De Konservatives forslag efter det spørgsmål, som min kollega stillede her før, men jeg kan i hvert fald lige starte med at sige, at ja, det er rigtigt: Det Konservative Folkeparti har jo rent faktisk været med til at gennemføre skattestigninger.
Man har faktisk været med til at gennemføre 16 skattestigninger, og det kan jo så lidt undre med den der grafik, jeg fortalte om lige før.
Men jeg kan så forstå, at Det Konservative Folkeparti stadig væk gerne vil give skattelettelser, og så vil jeg så bare lige høre, hvad det er for nogle skattelettelser.
Vil Det Konservative Folkeparti tilbagerulle nogle af de reformer, vi har fået gennemført, f.eks. skattestigninger, som skal finansiere den grønne trafik?
Rasmus Jarlov (KF), 2021-09-09:
Tak for det drømmespørgsmål og for, at jeg kan få lov til at fortælle, hvilke skattelettelser vi går ind for.
Vi vil gerne sænke selskabsskatten, ned til 19 pct. har vi foreslået.
Vi har foreslået at hæve grænsen for at betale topskat eller afskaffe topskatten fuldstændig, vi vil gerne fjerne afgiften på arbejdstelefoner, vi vil gerne hæve beskæftigelsesfradraget, vi vil gerne sænke skatten på afgifter, og vi vil gerne holde boligskatterne i ro – bare lige for at nævne et par ting.
Så der er masser at tage af, og det er en helt anden vej, vi vil gå med vores skattepolitik end Socialdemokraterne.
Jeppe Bruus (S), 2021-09-09:
Det er jo en fin remse.
Hr. Rasmus Jarlov siger, at han ikke kan svare på det med den her opgørelse på de 24 mia. kr.
Vi spurgte før sommeren også hr. Søren Pape Poulsen, og han kunne heller ikke svare på det.
Det forstår jeg egentlig ikke helt.
Er det sådan, at Det Konservative Folkeparti ikke laver en opgørelse over det, I stemmer for, så I simpelt hen ikke ved, hvor mange penge I foreslår at bruge?
Rasmus Jarlov (KF), 2021-09-09:
Jeg svarede på det før, og jeg svarer gerne igen.
Det er rigtigt, at vi har stemt for mange skattelettelser her i Folketingssalen.
Det har vi gjort, for når vi har stemt for en skattelettelse, der ikke er blevet til noget, er pengene der stadig væk, og så vil vi gerne stemme for en anden skattelettelse i stedet for.
Det ville være mærkeligt, hvis vi, når vi har foreslået at sænke selskabsskatten og det ikke er stemt igennem i Folketingssalen, skulle stemme imod at sænke aktiebeskatningen i stedet for.
Altså, vi tager de skattelettelser, vi kan få, og når tingene ikke bliver gennemført, kan man ikke fremlægge det, som om vi har stemt for mere, end der er penge til.
Jens Rohde (KD), 2021-09-09:
Jamen det er jo en lidt kompliceret diskussion, for det her handler jo om relevansen af f.eks. danske medier i danskernes hoveder, og i en tid, hvor vi ser Netflix, Disney og alle de store koncerner komme med enorme budgetter til at producere alt muligt andet indhold end dansk indhold, så har jeg simpelt hen så svært ved at forstå Nye Borgerlige, men sådan set også i sin tid Dansk Folkeparti, som gerne vil noget med dansk kultur, gerne vil fremme den, med hensyn til hvad ræsonnementet er bag at beskære dem, der i realiteten er hovedleverandører af dansk kultur.
Andreas Steenberg (RV), 2021-09-09:
Det er vi selvfølgelig ikke, men som jeg også svarede hr. Torsten Gejl, er den store debat jo i landbrugsforhandlingerne, for det er jo der, vi virkelig synes regeringen, og i øvrigt også Venstre, er for fodslæbende, for landbruget er jo en af de store udledere af CO 2 , og der skal vi altså til at komme i gang, i øvrigt også for landbrugets skyld, for jeg tror på, at det også for landbruget, ligesom det har været for mange andre dele af dansk erhvervsliv, kan være et konkurrenceparameter og en forretningsmulighed at lave mere klimavenlige fødevarer.
Men det er klart, at det er en omstilling, der skal i gang, og hvis ikke det skal være at lukke ting og rive tæppet væk under folk, skal man jo i gang med en omstilling, og det kræver investeringer.
Og der skal vi hjælpe hinanden i vores to partier med at få lavet nogle investeringer i landbruget, i grøn omstilling af landbruget, i de forhandlinger, for det er der, vi lægger et stort fokus.
Så kan det godt være, at landbrugsforhandlingerne bliver en del af finanslovsforhandlingerne eller omvendt, det må vi se.
Marie Bjerre (V), 2021-09-09:
Det lyder til, at Det Radikale Venstre parkerer sin klimapolitik i landbrugsforhandlingerne.
Kan det virkelig være rigtigt, at man som støtteparti til regeringen er tilfreds med, at man afsætter lige præcis 0 kr. til klimapolitikken på det her finanslovsforslag?
Andreas Steenberg (RV), 2021-09-09:
Nej, det er vi ikke tilfredse med, men jeg noterer bare, at der er to andre forhandlingsforløb, hvor det er muligt at få sat penge af til klima, og det hele skal jo ses sammen, fru Marie Bjerre.
Halime Oguz (SF), 2021-09-09:
Tak for det.
Og tak for talen.
Virksomhederne mangler arbejdskraft, og i stedet for at opkvalificere vores egne ledige vil Radikale Venstre gerne have udenlandsk arbejdskraft, og så bliver jeg sådan lidt nysgerrig, med hensyn til hvordan Radikale Venstre vil sikre, at den arbejdskraft har de nødvendige kvalifikationer.
Andreas Steenberg (RV), 2021-09-09:
Nu er det ikke i stedet for – det er jo sådan et billede, man ønsker at tegne i Socialistisk Folkeparti.
Det ene udelukker jo ikke det andet.
Vi har også et forslag om at opkvalificere de mennesker, der er ledige i Danmark, for selvfølgelig skal vi også forsøge at få dem i arbejde.
Så selvfølgelig skal vi også gøre det.
Det ene udelukker ikke det andet.
Hvis der kommer 10.000 mennesker udefra og arbejder i Danmark, kan det jo være med til at finansiere, at vi kan gøre noget for de andre.
Så det hænger jo sammen.
Det er ikke i stedet for; det indgår i en samlet økonomisk politik.
Halime Oguz (SF), 2021-09-09:
[Lydudfald]
... Hvordan vil Radikale Venstre sikre, at den udenlandske arbejdskraft, vi får her til Danmark, har de nødvendige kvalifikationer?
Der er jo nogle lande uden for EU, hvor man kan hæve et eksamensbevis i en automat, og det kan jo gå hen og blive rigtig farligt, hvis man får en kok fra f.eks. Indien eller Tyrkiet, som ikke har de nødvendige kundskaber.
Det kan jo gå hen og blive rigtig farligt, så jeg vil gerne høre, hvordan man vil sikre, at de har de nødvendige kompetencer.
Andreas Steenberg (RV), 2021-09-09:
Jeg er bare nødt til at angribe den der præmis om, at vi er ligeglade med dem, der er i landet, for selvfølgelig skal man også prøve at få dem i arbejde.
Jeg tror, at det er meget snusfornuftigt.
Altså, hvis man ved, at der er nogle bestemte typer af ting, der bliver trukket i en automat, så har vi en styrelse, der kan afvise det.
Det andet er selvfølgelig, at jeg da også tror på, at de ejere af en restaurant, der skal servere mad, vil fyre vedkommende, der siger, at han er kok, men som ikke kan lave mad.