runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (KF), 2021-12-08:
Jamen altså, ordføreren sagde før, at det var Dansk Folkeparti, der havde startet hele den her bølge med vigtigheden af en stram udlændingepolitik.
Det vil jeg gerne anerkende, og det har vi også sagt igen og igen, men lad os dog ikke gøre det til en konkurrence om, hvem der er bedst til en stram udlændingepolitik, Konservative versus Dansk Folkeparti.
Lad os dog i stedet stå sammen og rent faktisk prøve at få noget politik igennem.
Altså, vi vinder ikke meget af, at fru Marie Krarup og jeg står og slår hinanden oven i hovedet.
Det har jeg i hvert fald ikke noget ønske om.
Marie Krarup (DF), 2021-12-08:
Jeg ønsker især, at vi skal stå sammen om at få fjernet de internationale konventioner, som vil gøre det muligt at føre en fornuftig politik.
Det, der vil rykke noget, er, at vi får sagt, at selvfølgelig kan vi tage forbehold for statsløsekonventionen og for andre konventioner, for hr. Marcus Knuth kommer til at stemme for folk, som er anset for at være en trussel af PET, hvis de er statsløse, og det er jo derfor, det her er lidt hyklerisk.
Susan Kronborg (RV), 2021-12-08:
Tak for ordet, formand.
Konservative ønsker, at Folketinget skal pålægge regeringen at justere § 21 i cirkulæreskrivelsen om naturalisation, så personer, der af Politiets Efterretningstjeneste, PET, vurderes at være til fare for landets sikkerhed, og som på den baggrund nægtes optagelse på et lovforslag om indfødsretsmeddelelse af Indfødsretsudvalget, ikke udelukkes i en periode, men udelukkes fra at kunne søge dansk indfødsret for bestandig.
Af cirkulærets § 21 fremgår det for nuværende, at udelukkelsen sker i en nærmere angivet periode, hvilket Udlændinge- og Integrationsministeriet typisk fastsætter til 5 år.
Men det betyder så også, at vi i Radikale ikke kan støtte det her beslutningsforslag, fordi varetagelsen af statens sikkerhed jo kan siges at være dækket af det cirkulære.
I statsborgerskabssager, hvor Politiets Efterretningstjeneste vurderer, at en ansøger kan være til fare for landets sikkerhed, er retssikkerheden i øvrigt meget ringe, skal jeg bemærke.
Når der gives afslag, modtager ansøgeren ikke nogen begrundelse, og ansøgeren har ingen klageadgang eller ret til aktindsigt.
Indfødsretsudvalget, der formelt træffer beslutningen, har intet konkret kendskab til mistankegrundlaget eller mistankens styrke og træffer derfor beslutninger i blinde – det synes jeg er værd at bemærke.
I den forbindelse kan jeg nævne, at der angiveligt har været en PET-sag, som omhandlede en person, der selv havde henvendt sig til politiet om en langskægget type, der havde banket på vedkommendes kollegiedør.
Så på det her grundlag kan Radikale ikke stemme for beslutningsforslaget om permanent udelukkelse fra statsborgerskab.
Der er selvfølgelig hensyn at tage til rigets sikkerhed, og det fremgår netop, at udelukkelse sker i en nærmere angiven periode, og det vil sige, at udelukkelsen jo også kan vare længere.
Sikkerhedsudfordringer kan således efter Radikales opfattelse varetages ved, at ministeriet fastsætter en eventuel længere udelukkelse, hvis der er behov for det.
Så hermed vil jeg sige, at Radikale Venstre ikke støtter beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Simon Kollerup (S), 2021-12-08:
Jeg synes, at det var helt på sin plads, at formanden bevilgede lidt ekstra tid til at få redegjort for det og få det forklaret.
Der er jo, som jeg også prøvede at sige i min tale, tale om, at man ikke skal eksportere miljøproblemer og andet til andre led og andre dele af sin kæde.
I forbindelse med alle de forskellige sager, hvor vi prøver at fremme Danmarks interesser, søger vi jo selvfølgelig ligesindede landes opbakning, og det er bestemt også mit indtryk, at vi gør det i forbindelse med lovpligtig due diligence.
Jeg har ikke selv været i kontakt med den hollandske handelsminister, som jeg forstår vil begynde at arbejde på en national lovgivning, og al den stund at vi forventer, at der vil komme et forslag fra Kommissionen det første kvartal, så tænker jeg heller ikke, at det er det, vi skal gøre i Danmark lige nu.
Marcus Knuth (KF), 2021-12-08:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vores to partier har forskellige syn på udlændingepolitikken, så derfor vil jeg komme med det samme forslag til ordføreren, som jeg kom med til ministeren.
Hvis nu vi ændrer det her, så det i stedet for permanent udelukkelse hedder, at det altid skal forbi udvalget, således at ens ansøgning, hvis man har været til fare for Danmarks sikkerhed, altid skal forbi udvalget, så kan ordføreren jo sidde der og stemme ja eller nej.
Vil ordføreren bakke op om den tilgang?
Susan Kronborg (RV), 2021-12-08:
Det synes jeg da umiddelbart er en meget sympatisk tilgang, for det er jo altid godt, at man vurderer det konkret, i forhold til at vi varetager statens sikkerhed.
Problemet er for det første – og det er derfor, at vi heller ikke kan indgå i det forslag, desværre – at vi i udvalget ikke har de oplysninger, der er relevante, og for det andet foregår der heller ikke i Indfødsretsudvalget en objektiv vurdering ud fra saglige kriterier.
Så det kan vi desværre ikke gå med i.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-12-08:
Jamen det skal jeg så prøve at gøre på mine 30 sekunder og også få stillet mit spørgsmål.
Due diligence, som bliver nævnt igen og igen, er jo rettidig omhu, altså at man tager sine forholdsregler i forhold til menneskerettigheder, og at man altså ligesom er forpligtet til det.
Det er altså rettidig omhu.
Jeg fortsætter med det her spørgsmål om, hvad man gør for at sikre fremdriften.
Noget andet, man kan gøre, ud over at have kontakt med Kommissionen – er jo at have kontakt med ligesindede lande.
Er man fra erhvervsministerens side i kontakt med sin kollega, handelsministeren fra Holland, er man i kontakt med den franske regering, som jo er særlig ambitiøs på det her område, og andre lande i EU, eller er der udelukkende tale om direkte kontakt til Kommissionen?
Jeppe Kofod (S), 2021-12-09:
Jeg mente dengang og jeg mener fortsat, at det var en forkert beslutning, at Danmark gik i krig i Irak; en beslutning, der, som andre har nævnt, fik meget alvorlige konsekvenser.
Det synes jeg sådan set at de partier, der var med til at træffe beslutningen, bør kunne se i øjnene, her 18 år efter den blev truffet.
Krigsudredningen har vist, at vi har taget ved lære af den problematiske proces fra dengang.
F.eks. har man i den her regering, som jeg er en del af, forpligtet sig til tidlig, løbende og fyldestgørende inddragelse af Folketinget ved beslutninger om dansk krigsdeltagelse.
Så jeg synes jo, at man dengang burde have søgt meget mere åbenhed og inddragelse i forhold til så væsentlig en beslutning som dér i 2003 at deltage i Irakkrigen.
Det valgte et meget snævert flertal ikke at gøre, og det synes jeg var forkert.
Sikandar Siddique (FG), 2021-12-09:
Men må jeg så ikke prøve at høre ministeren om noget.
Nu har mine kollegaer jo tidligere fremført, at man i 2009 og 2011 havde én holdning, og nu har man så en anden holdning, mens man er i regering.
Kunne ministeren så ikke bare redegøre for, hvorfor man har ændret holdning?
Altså, et er, at man har ændret holdning, men hvorfor har man ændret holdning?
Hvorfor er det, at man på det tidspunkt mente, at der skulle et kvalificeret flertal til, mens man nu, når man er i regering, tænker, at det skal der ikke?
Det tror jeg godt borgerne vil vide.
Hvad er det for nogle mellemregninger, der gør, at man ændrer holdning og nu siger, at der ikke skal et kvalificeret flertal til, og at det nu skal være nemmere at gå i krig?
Mark Grossmann (V), 2021-12-09:
Tak for det.
Jeg forstår ikke helt: Hvordan blev Socialdemokratiets nej til en krigsdeltagelse i Irak i 2003 pludselig til et argument for Socialdemokratiets nej til et kvalificeret flertal her i 2021?
Jeg forstår ikke den sammenligning, ministeren kom med før.
I sagde jo nej til krigsdeltagelsen i Irak i 2003, og så blev det brede flertal blandet ind i forhold til den argumentation, der blev kørt frem, som svar på det spørgsmål, der kom hernedefra.
Jeg forstår simpelt hen ikke den sammenhæng.
Karsten Hønge (SF), 2021-12-09:
Vi har opnået mange gode ting i fællesskab med regeringen; det er jo rigtigt.
Men her forsøger fru Annette Lind altså at sælge elastik i metermål, og det går jo ikke.
For med en formulering som et bredt flertal er spørgsmålet, hvad det så er.
Det kunne jo godt være 51 pct., og det kunne være 55 pct.
Det er jo derfor, vi fremsætter beslutningsforslaget.
Det er for at slå fast, at man ikke kan slippe af sted med at sige, at man har bred tilslutning til noget, hvis man ender med de der meget snævre afgørelser, for så er det jo op til en elastik i metermål, hvornår det brede flertal er der.
Derfor fremsætter vi det her konkrete forslag.
Det er jo rigtigt, hvad fru Annette Lind siger, at det her er en genfremsættelse.
Det har vi jo skrevet i det, så det er tydeligvis en genfremsættelse.
Det er jo ikke der, den her copy-paste er mærkelig.
Der, hvor den er mærkelig, er, at på den talerstol stod i 2019 Socialdemokraternes daværende ordfører, hr. Nick Hækkerup, og argumenterede for det her forslag, og den daværende borgerlige udenrigsminister holdt så en tale imod det.
Den tale er stort set i dag, i længere passager kan jeg se, ordret copy-pastet til den nuværende socialdemokratiske udenrigsministers tale imod beslutningsforslaget.
Det er jo der, mystikken opstår.
Så altså, prøv lige at opklare mystikken om, hvordan man kan indtage sådan nogle positioner, ikke bare på ordførerplan, men også på ministerplan, hvor den socialdemokratiske minister holder en borgerlig tale, og hvor den socialdemokratiske ordfører nu argumenterer imod det, som en anden socialdemokratisk ordfører argumenterede for for et par år siden.
Det er jo der, mystikken er.
Jeppe Kofod (S), 2021-12-09:
Jamen regeringen deler holdningen om, at der skal søges bredest mulig opbakning i Folketinget, når det gælder udsendelse af danske soldater.
Det princip har vi jo også levet fuldt op til selv og agter også at gøre det.
Men vi ønsker ikke, at en bestemt procentsats skal være afgørende for, om vi kan føre den nødvendige udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Grundloven stiller alene krav om kvalificeret flertal i Folketinget i de tilfælde, hvor der afgives suverænitet, altså i forhold til helt ekstraordinære forfatningsretlige beslutninger.
Så det, jeg synes er vigtigt her, er tidlig inddragelse, åbenhed og bred politisk forankring af de her beslutninger.
Det er det, regeringen arbejder for.
Karsten Hønge (SF), 2021-12-09:
Jeg tror simpelt hen, at fru Annette Lind tænker alt for godt om højrefløjen – alt for godt.
For jeg kan sagtens forestille mig en situation, hvor man på højrefløjen argumenterer for, at et bredt flertal f.eks. er 55 pct., for vi har tidligere oplevet højrefløjen være så fuldstændig forblændet af at gå i krig, at sådan en lille ting som, hvornår noget er bredt eller ej, hæfter de sig ikke ved.
Jeg tror, at det, som fru Annette Lind skal tænke på, jo ikke bare er, hvordan det er nu, for der vil jeg igen bare gerne bekræfte, at vi har et utrolig godt forhold til den nuværende regering, der har formået at lave de brede flertal.
Men jeg synes, at man skal forberede sig på worst case – det gør man også i krigssituationer – og at de borgerlige kommer til igen, for hvad så?
Der er det meget godt at have snor i dem ved at sige, at vi har et kvalificeret flertal.
Annette Lind (S), 2021-12-09:
Altså, faktisk synes jeg, at en vedtagelsestekst måske tæller lidt dybere end et beslutningsforslag, for at være helt ærlig, og med en vedtagelsestekst, der har 100 pct.s opbakning fra samtlige af Folketingets partier, der skriver, at der skal være en bred tilslutning, når vi skal sende folk ud i vores krigszoner, så mener jeg faktisk, at bred tilslutning betyder bred tilslutning.
Spørg ti mand på gaden, hvad en bred tilslutning betyder: Er det 55 pct.?
Sikandar Siddique (FG), 2021-12-09:
Tak til fru Annette Lind.
Jeg prøvede at stille ministeren spørgsmålet, og jeg synes ikke, jeg fik svar, så nu vil jeg prøve hos den socialdemokratiske ordfører.
Hvorfor ændrer man holdning?
Kunne ordføreren gøre os klog på, hvad det er for nogle mellemregninger, eller hvad det er, der gør, at man i 2011 siger, at man gerne vil have to tredjedeles flertal, og så nu her, mens man har regeringsmagten, siger, at det behøver man ikke, og så henviser man til en vedtagelsestekst og alt muligt andet?
Hvad er det, der gør, at man ændrer holdning?
Hvad er det for nogle mellemregninger?
Det vil jeg rigtig gerne høre om ordføreren kan sætte nogle ord på, og det tror jeg også borgerne vil.
Annette Lind (S), 2021-12-09:
Jamen jeg synes, at vores politik taler for sig selv – klart og tydeligt.
Når vi sender folk ud til brændpunkter i militære aktioner, har der været mellem 87 og 91 pct.s tilslutning.
Sådan er det.
Og tæller et beslutningsforslag mere end en vedtagelsestekst, som samtlige partier har sagt ja til, om en bred tilslutning?
Vi vil ikke sætte det på en matematisk formel.
Ministeren har jo forklaret, hvordan det teknisk hænger sammen i forhold til grundloven osv.
Det, der er vigtigt for os, er, at når vi sender folk ud til krigszoner, skal det være med en bred tilslutning, og det har vi bevist med de 87-91 pct.
Og vi mener, at de folk, der bliver sendt ud, fortjener, at der er en bred tilslutning.
Og det har samtlige partier i Folketinget sagt ja til.
Sikandar Siddique (FG), 2021-12-09:
Altså, jeg prøver at stille et helt oprigtigt spørgsmål, og jeg synes bare, at det er sådan papegøjeagtige og indøvede svar, jeg får – vi kører i ring.
Regeringen ville jo gerne i 2011 have to tredjedeles flertal, og så spørger jeg, hvorfor man ikke vil det nu.
Så henviser man til en vedtagelsestekst og alt muligt andet.
Og i forhold til ordførerens spørgsmål: Jo, for hvis et beslutningsforslag bliver vedtaget i dag, bliver det forhåbentlig til et lovforslag osv. osv.
Så jeg er ked af, at jeg ikke kan få et svar, for jeg prøver oprigtigt at forstå, hvad det er, der gør, at man i 2011 siger, at man gerne vil have to tredjedeles flertal, og i dag siger, at det er der ikke behov for.
Annette Lind (S), 2021-12-09:
Det har ministeren lige sagt i forhold til det.
Så derfor: Er det 66 pct., som er to tredjedele, eller er det 60 pct., som nok ikke er et bredt flertal i min optik?
Det er sådan, at forslagsstillerne her siger et kvalificeret flertal.
Hvad er et kvalificeret flertal: Er det 60 pct., eller er det mindre?
Det er jo en forståelse af, hvordan man opfatter ordet bred, og hvordan man opfatter ordet kvalificeret, men det er sådan i vores faktiske politik, med den her regering, at vi sender folk ud med et flertal på mellem 87 og 91 pct., samtidig med at vi har lavet en vedtagelsestekst, hvor samtlige partier går ind for, at der skal være en bred tilslutning.
Hvis det er 55 pct., er det jo ikke en bred tilslutning.
Det tror jeg ikke nogen af de partier der har skrevet under på den vedtagelsestekst i december 2019 vil sige.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-09:
Ja, det har i hvert fald ikke været flertallet af de konservative borgmestre, der har sagt det.
Så meget kan jeg i hvert fald sige.
Men det er rigtigt, at jeg tror, der var en eller måske to konservative kommuner, som fik et lille beløb ud af udligningsreformen, og som givetvis har været glade for det.
Men det store flertal, jeg vil sige tre fjerdedele, fik taget penge fra sig.
Og det er rigtigt, som Anni Matthiesen sagde, at man ikke kan konkludere på et kommunalvalgsresultat, at det kun har afhængt af udligningsreformen.
Jeg vil sige, at det har spillet en meget stor rolle i, at Venstre mistede nogle borgmesterposter ved kommunalvalget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-12-09:
Vi bliver ikke uenige om, at den her udligningsreform ikke er særlig god.
Sidste periode lagde man jo op til at lave en udligningsreform, og der sad jeg udenfor og kiggede på ind på det, og der kunne jeg se, at det braste fuldstændig sammen.
Der havde man jo et blåt flertal til, at man kunne lave en udligningsreform, så jeg er helt oprigtigt nysgerrig efter at vide, hvad ordførerens analyse af det er.
Hvorfor lavede man ikke uligningsreformen i sidste valgperiode, hvor man rent faktisk havde magten og kunne have lavet en anden udligningsreform?
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-09:
Jamen det var da, bl.a. fordi Det Konservative Folkeparti ikke havde den store appetit på det – det behøver da ikke at være nogen hemmelighed – og det har vi ikke, for når der lægges op til, at der skal laves mere udligning på nogle kriterier, som ikke er andet end sympatier for bestemte kommuner, har vi svært ved at se os selv i det.
Vi er helt med på, at der skal være udligning, det er slet ikke det, og at der er nogle områder i Danmark, som har rigere borgere end andre, og så er det selvfølgelig sådan, at der skal være en god kommunal service alle steder i Danmark.
Så det er jo slet ikke det, vi diskuterer.
Vi diskuterer bare, om der hele tiden skal være mere og mere og mere udligning, ud fra nogle kriterier, hvor det virker, som om der er ved at være overudligning.
Der er lavet analyser, som viser, at der er nogle af de kommuner, som modtager penge, som har flere penge til kommunal service end nogle af de kommuner, som betaler til dem.
Og så er det efter vores mening jo gået for langt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-12-09:
Det forstår jeg godt.
Men i min logik – og så kan det være, det er den, det er galt med – tænker jeg bare på, at man vel ville have kunnet forhandle sig frem til et bedre resultat med sine borgerlige kollegaer end det resultat, hvor man slet ikke er med i forhandlingerne, og hvor der sidder en socialdemokratisk regering og skal forhandle.
Og der er det bare, jeg i min logik tænker, at så ville man vel kunne have fået et bedre resultat ud af det end det, man så har fået her – måske tager jeg bare fejl.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-09:
Jamen vi fik jo også et bedre resultat, for vi fik ikke en udligningsreform, og det var da bedre end at lave en dårlig udligningsreform.
Den har vi så fået nu, men hvorfor skulle vi have sagt ja til en dårlig udligningsreform, da vi selv sad i regering?
Det er selvfølgelig rigtigt, at vi måske kunne have lavet udligningsreformen, hvis vi nu vidste, at der kom socialdemokrater til magten.
Så kunne det være, man skulle have slået til på noget, der var mindre dårligt end det, der så blev rigtig dårligt nu, hvor Venstre og Socialdemokratiet har slået sig sammen, men det kunne vi jo ikke vide på det tidspunkt.
Men vi synes da, det var et bedre resultat ikke at lave en reform end at lave en dårlig reform.
Det er da vores generelle tilgang.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-12-09:
Tak for det, og tak for den debat, vi har lige nu, for jeg synes, den er rigtig væsentlig.
Jeg hører jo hr. Rasmus Jarlov efterlyse objektive kriterier.
Jeg er sådan set med på, at der er rigtig mange elementer i den her udligning, der er i dag, som man med god ret kan diskutere hvordan er strikket sammen.
Men jeg hører jo også hr. Rasmus Jarlov sige, at man fra konservativ side er med på udligning, og at der skal være en god kommunal service alle steder.
Så vil Det Konservative Folkeparti ikke være med på, at vi satte os ned og sagde
: Det, der må være formålet, er, at man i samtlige danske kommuner kan have et godt, højt offentligt serviceniveau, og at vi skal tage alle midler, der er, og fordele dem efter objektive kriterier, lidt som man gør med regionerne, så vi er sikre på, at vi objektivt, ordentligt har de midler i de enkelte kommuner, der gør, at vi kan opretholde det samme høje serviceniveau?
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-09:
Jo, hvis jeg forstår spørgsmålet rigtigt, spørger Dansk Folkeparti, om vi kunne være tilhængere af, at man lavede en ens kommuneskat i hele landet og så fordelte pengene; det var også det, jeg hørte fra talerstolen før, og det må jeg sige vi ikke er tilhængere af.
Jeg kan godt se, at det er blevet meget udvandet, når man f.eks. laver sådan en udligningsreform, som man har gjort her.
Vi kan godt se, at det kommunale selvstyre er enormt udjævnet og reduceret, fordi man ikke har særlig meget ret til at sætte skatten, som man vil.
Man kan ikke stemme sig til en bestemt skatteprocent i kommunerne, fordi Christiansborg kommer og ødelægger det.
Men vi vil nu gerne stadig væk holde fast i, at der er et kommunalt selvstyre, og at man også lokalt har ansvaret for sin egen økonomi.
Det er jo netop derfor, vi er modstandere af den her ekstreme udligning, som faktisk ødelægger mulighederne for selv at tage ansvar.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-12-09:
Kan vi være enige om, at formålet med udligningen jo er at sikre, at man i landets kommuner netop ikke oplever en forskel i kvaliteten på skoler, på ældrepleje, på hjælpen til handicappede?
Og hvis vi skal gøre det, og hvis vi kan gøre det ud fra objektive kriterier, hvorfor er det så, at Konservative insisterer på, at man i nogle kommuner skal holde fast i retten til at have et højere serviceniveau end i andre kommuner?
Skulle det ikke være formålet at sikre, at man kan, uanset om det er en socialdemokratisk borgmester, en konservativ borgmester eller en Venstreborgmester, holde samme serviceniveau i samtlige kommuner?
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-09:
Jeg er faktisk ikke enig i, at der skal være samme serviceniveau i alle kommuner, for vi synes, der skal prioriteres lokalt ud fra, hvad man lokalt synes er vigtigt.
Hvis man nu i Himmerland synes, at det er meget vigtigt at prioritere skolerne, skal man have lov til det.
Så får man måske bedre skoler og lidt ringere ældrepleje.
Så jeg er faktisk ikke helt enig i, at serviceniveauet skal være ens i hele landet.
Undskyld, der er et eller andet ved mit ur, der ikke virker.
Så jeg kan ikke rigtig kan holde styr på tiden.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-09:
Det var det her spørgsmål om, hvad der foregik i sidste valgperiode, da der var blåt flertal, som får mig til at rejse mig op og bede om at nå en fælles forståelse her.
Der er faktisk ikke nogen partier, der hele tiden siger, at de er bypartierne mod landpartierne, men der er nogle partier, der hele tiden siger, at de er landpartierne mod bypartierne.
Det, der skete i sidste valgperiode, var, at Venstre og Dansk Folkeparti i det blå flertal, som jo er to af de der partier, der gerne vil sige, at de er for landet imod byerne, ville én form for udligningsreform, hvor der blev taget flere penge fra byerne og givet til landet, mens der var to andre partier og ikke kun et andet parti, nemlig både Konservative og Liberal Alliance, som sagde: Nej, vi vil ikke være med til den der os mod dem.
Vi er for det hele.
Anni Matthiesen (V), 2021-12-09:
Derfor er vi skruet sådan sammen, at vi også er et ansvarligt parti, og vi skal prøve at påvirke tingene, også her på Christiansborg, i en god retning.
Det var faktisk det, jeg synes vi opnåede med udligningsreformen.
Og som jeg også – måske lidt drilsk – sagde, da jeg selv stod på talerstolen, har jeg haft konservative borgmestre, som har siddet på mit kontor og sagt: Tak for hjælpen.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-09:
Det kan jeg ikke sige.
Jeg synes, begge dele var ringe.
Og hvis der skete forbedringer, var de meget mikroskopiske.
Jeg synes altså, at det der med, at Venstre forsøger sådan at få point for, at regeringen først kommer med et eller andet horribelt, som ikke kan blive til noget uden Venstre, og så går Venstre ind i forhandlingslokalet, og så bliver det måske lidt mindre ringe, men til gengæld bliver det så til noget, fordi Venstre lægger stemmer til, får Venstre altså ikke point for. Uden Venstre var udligningsreformen ikke blevet til noget.
Så derfor må Venstre tage ansvaret for den udligningsreform, som er lavet.
Og når Venstre har så travlt med at løbe og ligesom sige, at det bedste forsvar, de har, er, at det ikke var lige så dårligt som det, regeringen kom med først, så er det jo også lidt en tilståelsessag fra Venstres side, og de kunne sige: Okay, måske skulle vi slet ikke have været med i det her, for det er faktisk ret dårligt, og vi har ikke rigtig noget forsvar for det.