runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2023-10-11:
Spørgsmålet, som handler om en kvælstofreduktion, og hvad det betyder at få styr på det i forhold til at bekæmpe iltsvind, er jo et andet spørgsmål end det, vi her har at gøre med.
For mig at se – og det vil jeg gerne sige meget klart – er det trawlfiskeri med bundtrawl, som på nuværende tidspunkt foregår i dele af de danske farvande, ikke overalt, men i dele, nærmest sådan en slags hyggehærgen.
Men lykkes vi med det her, og det skal vi, så vil der igen komme fisk tilbage, og så skal vi sikre os, at vi ikke igen for alvor får det hærget, og der ser jeg frem til at læse, hvad kommissionen når frem til.
Der har vi også grønne eksperter med, og det kommer om ganske få uger.
Carl Valentin (SF), 2023-10-11:
Men hvorfor har man udskudt det?
Altså, når situationen er så akut, når vi står i en katastrofe, og når vi står med en tragedie, hvorfor udskyder man et forbud mod trawlfiskeri i et helt afgørende område, som har stor betydning, også i forhold til iltsvind?
Der er den dagsorden, ministeren taler om han arbejder i døgndrift på.
Hvorfor har man udskudt det?
Magnus Heunicke (S), 2023-10-11:
Vi har jo sammen indført et trawlforbud i Vejle Fjord, i Kalø Vig og i Flensborg Fjord.
Og så er det helt rigtigt, at vi i den tidligere regering, hvor jeg jo selv var minister, men på et andet område, med støttepartier aftalte at indføre et trawlforbud i det, der hedder Bælthavet, dvs. havet omkring Fyn og syd om Fyn.
Men der kom jo et valg, og den regering blev væltet, og det vil sige, at der blev lavet en ny regering, og i den nye regering har vi så i forhold til hele spørgsmålet om, hvor der skal trawles, og hvordan vi får sikret, at fiskeriet bliver bæredygtigt, både økonomisk, men også økologisk, aftalt, at vi laver en kommission, som her om ganske få uger udkommer med noget, og jeg ser frem til at læse deres konklusioner og deres forslag og drøfte det med partierne.
Carl Valentin (SF), 2023-10-11:
Ja, noget af det, man så har gjort, mens man har arbejdet i døgndrift med det her siden valget, er bl.a., at man har udskudt det trawlforbud, som vi vedtog der skal være i Bælthavet.
Det vedtog vi nemlig før valget.
Jeg har kigget i lovprogrammet, og der kan jeg se, at det stadig væk ikke er på.
Så spurgte jeg i åbningsdebatten forleden statsministeren, hvorfor man har udskudt det her, og det sagde hun så at hun ikke kunne svare på.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at høre miljøministeren, hvorfor man, når vores haves tilstand er så alvorlig, har udskudt det her trawlforbud, og hvornår det kommer.
Magnus Heunicke (S), 2023-10-11:
Som sagt arbejder vi i døgndrift alene for at få implementeret de ting, som SF jo selv i landbrugsaftalen er med til at lægge stemmer til og få skubbet i gang.
Vi er nu ved vandplan III, men jeg kan jo se, at vandplan II slet ikke er kommet i gang.
Der er jo masser af ting, som man ikke engang er halvt færdige med, og det er altså mange, mange år siden, at der skulle kunne ses resultater af det, og vi kan ikke se nogen resultater.
Derfor er det også sådan, at kvælstofniveauet ligger på et alt for højt niveau, og at det ligger fladt.
Carl Valentin (SF), 2023-10-11:
Han bruger også selv ordet tragedie, og det synes jeg egentlig er meget passende, når man ser på både den videodokumentation, der er lavet, af, hvordan iltsvindet derude i vores indre farvande ser ud, men også de mange rapporter på området, som vi har fået.
Jeg må så også sige, at det er rigtigt nok, når ministeren siger, at der er blevet talt om det i mange år, og at man godt har vidst det, og at der er blevet talt for døve ører, men mange af de døve ører har altså også tilhørt socialdemokratiske ministre, og jeg synes i virkeligheden også, at noget af det, som miljøministeren har sagt både nu her, men også tidligere i interviews på området, viser, at venstrefløjen har haft ret i den her dagsorden i årtier.
Den grønne venstrefløj, der har råbt op om det her, har haft ret i, at vi var nødt til at reducere vores kvælstofudledninger drastisk, og at vi var nødt til at omlægge vores landbrug grundlæggende.
Det er bare ikke blevet gjort, og det er derfor, vi står i den situation, vi står i lige nu, hvor der ifølge målingerne fra midt i september var et område med iltsvind på 7.500 km².
Det er et område, der svarer nogenlunde til Sjælland, og det er godt nok nogle voldsomme tal og en ekstremt alvorlig situation, vi står i.
Jeg så forleden miljøministeren i Debatten på DR 2, og der brugte han nogle af de samme ord, som han gør over for mig lige nu, om, hvor galt det står til, og det var jeg også glad for at han gjorde, men jeg havde det også lidt underligt.
For det vrimler jo ikke med nye store initiativer på det her område.
Det er rigtigt, at man har frigivet nogle puljer, som ministeren siger her, og at der er nogle initiativer, som vi tidligere har taget, men som overhovedet ikke løser det grundlæggende problem, vi står over for.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren, om man er på vej med en plan, som tilsvarer den udfordring, man står over for, nemlig at man jo skal udtage i omegnen af 400.000-600.000 ha landbrugsjorder, hvis man skal komme de her problemer til livs.
Magnus Heunicke (S), 2023-10-11:
Jeg er helt enig i, at det er en katastrofal situation.
Det er jo desværre en tragedie, som har været forudsigelig, og som er blevet forudset af eksperter og biologer igennem lang tid, men de har altså talt for døve øren, og nu har vi tragedien, og nu har vi katastrofen.
Vi arbejder hver eneste dag på at få vendt udviklingen og få gang i en positiv spiral.
Desværre siger de samme biologer til os, at der ikke findes nogen snuptagsløsninger, og at der ikke findes en knap, som man lige kan trykke på, hvorefter man så har løst problemet og fået livet i vandet tilbage.
Det tager desværre lang tid at få genetableret livet i vandet, når først vi har ødelagt det, som vi har.
Så vi arbejder hver dag med at udtage lavbundsjorder, vi arbejder hver dag med at pålægge landbruget at plante efterafgrøder – ja, først ved frivillige ordninger og dernæst ved automatiske krav – og vi arbejder hver dag med at få skovrejsning.
Helt konkret har vi siden i sommer, altså også mens de her historier har været i medierne, frigivet puljer på over 1 mia. kr. til de ordninger, der forbedrer vandmiljøet, og har så sent som den 2. oktober åbnet en ny pulje på 600 mio. kr. til det, der hedder klimalavbundsprojekter, og det er altså projekter, der både er gode for klimaet og for miljøet, altså for at reducere kvælstofudledningen.
Der er nu gået en uge, og jeg kan love, at jeg også følger utrolig godt med i det, for der har tidligere været mange gode planer, men på mig virker det, som om man ikke rigtig har fulgt det helt til dørs, og det skal man.
Jeg kan sige, at den har været åben i en uge, og at status ifølge den status, jeg har fået fra Miljøministeriet, er, at der er kommet otte ansøgninger på i alt mere end 500 ha bare til den her pulje.
Vi fortsætter også i næste uge, og vi bliver ved med at arbejde.
Den konkrete pulje dækker i alt udtagninger til 5.000 ha., og vi skal selvfølgelig have meget mere.
Men nu spørges der til, hvad der konkret sker, og der sker hele tiden konkrete ting.
Carl Valentin (SF), 2023-10-11:
Hvilke nye initiativer vil regeringen tage for at stoppe det katastrofale iltsvind, der hersker i vores have og indre farvande?
Magnus Heunicke (S), 2023-10-11:
Nej, men som jeg nævnte i starten, er der et behov for at reducere kvælstofudledningen i hele Limfjorden med 2.750 t, altså en meget, meget stor del af det, der skal på landsplan, og den nuværende landbrugsaftale med vandområdeplanen reducerer med 2.150 t. Så der altså et skridt fra 2.150 t til det, der er behov for, nemlig 2.750 t.
Så vi har en opgave, og det er aftalt i landbrugsaftalen, hvor SF sammen med mange andre partier jo også er med, at vi skal have en anden runde, hvor vi skal nå op på de 100 pct. Så der skal mere til.
Peter Hummelgaard (S), 2023-10-11:
Tak for spørgsmålet.
Når vi i regeringen har besluttet ikke at gennemføre grænsekontrol mod Sverige for en ny midlertidig periode, men at tilrettelægge kontrollen af vores grænser på en anden måde, er det naturligvis sket efter inddragelse af politiet.
Jeg kan derfor også forsikre hr. Mikkel Bjørn om, at regeringens beslutning er sikkerhedsmæssigt forsvarlig.
Det handler grundlæggende om, at vi med det nuværende trusselsbillede har større glæde af en indsats, der i højere grad fokuserer på kriminalitetsbekæmpelse end på indrejsekontrol ved selve grænsen.
Når det er sagt, er den nuværende situation i Sverige både dybt tragisk og dybt alarmerende.
Det er selvfølgelig også noget, der holdes øje med i regeringen og i politiet.
Politiet monitorerer situationen og kriminalitetsudviklingen i rocker- og bandemiljøet tæt.
I den forbindelse er der også et godt og udbytterigt samarbejde med svensk politi, som sikrer, at dansk politi løbende er opdateret på den svenske bandesituation.
Den nuværende situation i Sverige, men også i Danmark, hvor der er verserende bandekonflikter, viser for mig i hvert fald med al tydelighed, hvorfor der er behov for, at vi hele tiden ser på, hvordan vi kan stramme grebet om banderne yderligere.
Det er også derfor, som jeg nævnte under besvarelsen af det tidligere spørgsmål, at regeringen for nylig har lanceret en ny bandepakke med 39 nye tiltag, hvor der bl.a. afsættes yderligere midler til at styrke politiets samarbejde med de øvrige nordiske lande om grænseoverskridende kriminalitet.
Regeringen og myndighederne følger som sagt situationen i Sverige tæt, og regeringen er klar til at øge kontrollen med vores grænser på ny med meget kort varsel, hvis det skulle blive nødvendigt.
Det så vi også i forbindelse med den skærpede grænseindsats i perioden fra den 3. til den 22. august tidligere i år.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-10-11:
Det er i forlængelse af det forrige spørgsmål.
Spørgsmålet lyder: Finder ministeren det sikkerhedsmæssigt forsvarligt, at regeringen for nylig har besluttet, at der ikke skal være grænsekontrol mellem Danmark og Sverige, særlig set i det perspektiv, at der raser en voldsom bandekonflikt i Sverige, og at der selvfølgelig er en relation mellem danske og svenske bander?
Peter Hummelgaard (S), 2023-10-11:
Tak for ordet, og tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne starte med at sige, at den sag, som jeg bliver spurgt til her i dag, naturligvis har gjort indtryk på mig, ligesom, tror jeg, den har på mange andre.
Det er tragisk, når et ungt menneske afgår ved døden, uanset hvad årsagen måtte være.
Spørgsmålet går på tilliden til politiet, og i den anledning vil jeg gerne sige, at vores politi hver dag løfter en stor og vigtig opgave i vores samfund.
Som justitsminister har jeg jo ofte lejlighed til at møde mange af de dygtige mennesker, der udgør dansk politi.
Det står helt tydeligt for mig, at de udfører deres opgaver med en stor dedikation, og jeg har generelt meget stor tillid til politiet.
Det gælder både betjentenes daglige arbejde på gaden, men også de dygtige efterforskere og andre ansatte i politiet, der går på arbejde med et ønske om at gøre Danmark til et tryggere samfund.
Justitsministeriet gennemfører hvert år en tryghedsundersøgelse, som også indeholder en måling af trygheden og tilliden til politiet i hele Danmark, i politikredsene i de 98 kommuner og i de særligt udsatte boligområder.
Justitsministeriets seneste tryghedsundersøgelse fra juni i år viser, at en rekordstor andel af borgerne har tillid til politiet.
Det er i mine øjne imponerende tal, og det er for mig et vidnesbyrd om den arbejdsomhed, som dansk politi udviser.
Jeg har ikke nærmere kendskab til, hvad der er op og ned i den konkrete sag, som spørgeren spørger ind til.
Men at vi grundlæggende har et velfungerende og tillidsvækkende politi, mener jeg ikke der kan sås tvivl om.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2023-10-11:
Tusind tak.
På baggrund af dokumentaren »Blev vores datter myrdet?« bragt på TV 2 er ministeren så bekymret for borgernes fortsatte tillid til politiet og måden, de opererer på, herunder efterforsker?
Peter Hummelgaard (S), 2023-10-11:
Men det kommer vi naturligvis til, og vi vil selvfølgelig holde tæt kontakt med Dansk Folkeparti i den forbindelse.
Nick Zimmermann (DF), 2023-10-11:
Jamen i forhold til at der skulle mangle et flertal, er regeringen så ikke en flertalsregering?
Dansk Folkeparti er da i hvert fald parat til at indgå i nogle konkrete forhandlinger omkring det her.
Så det er da bare hurtigst muligt at få indkaldt til dem.
Så jeg synes da, det er mærkeligt at sige, at man mangler flertal for det.
Er det så, fordi Venstre og Moderaterne er imod den her aftale, når man ligesom mangler sit flertal, eller hvordan skal det forstås?
Peter Hummelgaard (S), 2023-10-11:
Den opfordring vil regeringen naturligvis tage til sig.
Det er jo altid sådan, at aftaler, der bliver indgået kort før en valgudskrivelse, selvfølgelig også er afhængige af, at der er et flertal for og en opbakning til det selv samme efter et valg.
Men jeg tager selvfølgelig opfordringen fra Dansk Folkeparti til mig, for jeg tror, at vi grundlæggende deler det samme ønske, nemlig at offentligt ansatte, uanset om det er folk, der arbejder i plejesektoren eller alle mulige andre steder, skal kunne bruge deres ytringsfrihed.
Nick Zimmermann (DF), 2023-10-11:
Jamen det lyder da meget, meget mærkeligt, at regeringen ikke har taget stilling til det her spørgsmål endnu.
Altså, har regeringen ikke taget stilling til, hvordan man vil sikre offentligt ansattes ret og pligt til at udtale sig, når der sker sådan nogle ting, som der eksempelvis skete på plejehjemmet i Viby?
Så håber jeg da så sandelig, at regeringen snart har tænkt sig at overveje det, for det synes jeg da sådan set vi skylder vores ansatte rundtomkring i hele landet, der oplever de her ting.
Så det er da bare at få sat det i sving.
Peter Hummelgaard (S), 2023-10-11:
Jeg vil starte med at sige, at der ikke er et modsætningsforhold mellem Dansk Folkepartis ønske og så regeringens position.
Altså, siden aftalen blev indgået, har der været folketingsvalg, og der har været en lang række andre forskellige dagsordener siden folketingsvalget.
Så regeringen har ganske enkelt ikke taget stilling til, i hvilken grad og hvordan der skal følges op på aftalen.
Offentligt ansatte nyder allerede i dag en udstrakt grad af ytringsfrihed, og det lovforslag, som det blev aftalt mellem bl.a. Dansk Folkeparti og den daværende regering at fremsætte, ville jo ikke ændre på den retstilstand, som vi allerede har i dag.
Altså, lovforslaget skulle være med til at skabe et samlet overblik over reglerne.
Det kan sådan set også være nyttigt.
Men grundlæggende er jeg enig med spørgeren i, at vi ønsker, at de offentligt ansatte skal bruge deres ytringsfrihed og også være beskyttet.
Nick Zimmermann (DF), 2023-10-11:
Men det var da i allerhøjeste grad et udenomssvar – med al respekt.
For når nu ministeren ikke vil stå inde for den her aftale, som den nuværende regering jo sådan set selv har indgået sammen med Dansk Folkeparti og flere andre partier, så kan jeg simpelt hen ikke forstå, hvordan i alverden man har tænkt sig i fremtiden at undgå de her sager som f.eks. den med Else Marie Larsen, der blev udsat for groft svigt på et plejehjem i Viby i Aarhus, og hvor ingen turde at råbe op om den situation, netop på grund af angsten for at blive fyret.
Og hvad er det første, der sker, efter at TV 2 har offentliggjort deres dokumentar om forholdene?
Det er, at den ansatte, der har hjulpet TV 2, bliver hjemsendt.
Hvordan pokker har man tænkt sig at undgå sådan en situation i fremtiden?
Og kan ministeren da slet ikke se, at det er et kæmpe problem, at de her skandaler i det offentlige ikke bliver dækket, fordi medarbejderne er bange for at råbe op?
Peter Hummelgaard (S), 2023-10-11:
Mange tak for ordet.
Jeg vil starte med at sige, at jeg som justitsminister selvfølgelig er meget, meget optaget af, at offentligt ansatte føler sig trygge ved at benytte deres ytringsfrihed.
Vi har alle sammen en interesse i at kende til forholdene på de offentlige arbejdspladser, og jeg vil derfor også naturligvis kun opfordre alle offentligt ansatte til at gøre brug af deres ytringsfrihed.
Regeringen har endnu ikke taget stilling til, om eller hvordan der eventuelt skal følges op på aftalen.
Med loven er bl.a. alle offentlige arbejdspladser med 50 eller flere ansatte blevet forpligtet til at etablere en whistleblowerordning.
Med loven har vi taget et vigtigt skridt til at sikre åbenhed og gennemsigtighed i forhold til eventuelle ulovligheder og alvorlige uregelmæssigheder på den enkelte arbejdsplads.
Nick Zimmermann (DF), 2023-10-11:
Hvordan ser ministeren på offentligt ansattes ret til at ytre sig i den offentlige debat, herunder retten til at gøre offentligheden opmærksom på det, når der f.eks. foregår lovbrud og vanrøgt i ældreplejen, og hvorfor mener ministeren tilsyneladende ikke længere, at der er behov for at tage de initiativer for at styrke de offentligt ansattes ytringsfrihed, som var indeholdt i den politiske aftale af 28. august 2022?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-10-11:
Jamen SF skal nok gå til finanslovsforhandlingerne.
Jeg undrer mig bare over, at ministeren ikke selv synes, at det her er godt, men ligesom skal trækkes til truget af andre partier.
Jeg synes jo også, at det spiller en rolle, at der her er en mulighed for at lave en CO 2 -besparelse på 5.200 t.
Det synes jeg da også er værd at tage med.
Men jeg forstår det sådan, at ministeren ikke har tænkt sig at gøre noget af sig selv.
Mette Thiesen (DF), 2023-10-11:
Tusind tak.
Der skal heller ikke herske nogen tvivl om, at vi i Dansk Folkeparti er meget stolte over dansk politi generelt.
Og grunden til, at jeg stiller det her spørgsmål helt konkret, er, at sådan en sag som den, vi nu har set afdækket i den her TV 2-dokumentar, jo netop er en sag, hvor der er så mange ting, der skriger til himlen, at jeg godt kan forstå, hvis det sår noget tvivl om lige præcis det her konkrete efterforskningsarbejde.
Jeg er faktisk bekymret for, og vi er bekymrede for, at hvis der ikke bliver taget hånd om sådan en sag som den her, så kan det skabe en utryghed i befolkningen, i forhold til hvordan man efterforsker.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ministeren: Når ministeren hører om, at pressen ikke kan få aktindsigt; at der bliver givet forskellige forklaringer; at der ikke bliver lyttet til retsmedicinere, men at man laver hurtige konklusioner på baggrund af noget, som man reelt set ikke ved; at man ikke vil begynde at efterforske yderligere, mener han så ikke også, at der er nogle ting, hvor man som ganske almindelig dansker kan sidde derhjemme og tænke: Hvorfor?
Hvad er det, der skjuler sig nedenunder her?
Hvorfor må vi ikke få hele sandheden at vide?
Det er jo sådan set også derfor, jeg har bedt ministeren om en konkret redegørelse punkt for punkt af de her ting.
Jeg har oversendt det til ministeren skriftligt, og jeg glæder mig rigtig meget til ministerens svar, for jeg har i hvert fald en bekymring for, at hvis sådan en sag som den her får lov til at være, som den er lige nu – hvor der sidder en familie, der har kæmpet igennem 11 år, og hvor der er rigtig, rigtig mange, som siger, at det her stritter i alle retninger – og ikke bliver kigget efter i sømmene, så kan den netop ryste ved den tillid, som danskerne har til politiet og efterforskningen.
Peter Hummelgaard (S), 2023-10-11:
Jeg vil bare starte med at sige, og det tror jeg er vigtigt for mig at understrege, at jeg ikke har nærmere kendskab til, hvad der er op og ned i den konkrete sag, og heller ikke til, hvorvidt der er begået fejl fra politiets side.
Generelt har jeg, og det vil jeg meget gerne gentage, ligesom i øvrigt størstedelen af danskerne, meget stor tillid til vores politibetjente.
Jeg mener, at de gør en kæmpe forskel i det daglige arbejde, også for vores fælles tryghed og sikkerhed.
Det er også sådan, at politiet behandler hundredtusindvis af sager om konkrete episoder hvert år, så selvfølgelig vil der også blive begået fejl eller foretaget dispositioner, som ikke er optimale, og der er det vigtigt, som spørgeren også er inde på, at man lærer af dem.
Jeg mener ikke, at det ændrer på, at dansk politi består af dygtige medarbejdere, der også knokler for at gøre deres bedste.
Men hvis der begås fejl, skal der selvfølgelig læres af dem.
Jeg tror, spørgeren har fuldstændig ret i, at det ville være tåbeligt at være naiv, hvad angår noget som helst i forbindelse med den organiserede kriminalitet, hvad enten det er på den ene eller den anden side af Øresund.
Derfor er det også noget, der ligger mig og regeringen utrolig meget på sinde, og noget, vi prioriterer meget, meget højt.
Grunden til, at vi, på trods af de store udfordringer, vi har i Danmark med organiseret kriminalitet, ikke har de samme problemer, som man har i Sverige, er jo, at vi igennem næsten to årtier er gået hårdt til værks over for den organiserede kriminalitet, og det agter vi at fortsætte med.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-10-11:
Jeg tror, det vil være håbløst naivt ikke at forestille sig, at der selvfølgelig er samarbejde og kommunikation mellem bander i Danmark og så de bander, der sidder i Sverige.
Det er bare der, hvor jeg helt nøgternt og, synes jeg, sagligt spørger, om ikke det ansvarlige ville være selvfølgelig at sørge for, at der var kontrol med, hvem det er, der rejser ind og ud af landet, særlig over grænsen til Sverige.
Når vi kan se, at det svenske retssystem mere eller mindre er ved at bryde sammen på grund af bandekonflikter på den anden side af Øresundsbroen, så skal vi selvfølgelig også have kontrol med, om de mennesker på en eller anden måde har kontakt med bander i Danmark eller bevæger sig over Øresundsbroen og ind i Danmark.
Det er det ansvarlige at gøre, hvis man har danskernes tryghed og sikkerhed in mente i sin politiske varetagelse.
Peter Hummelgaard (S), 2023-10-11:
Man skal ikke tage fejl af, at dansk politi, vores efterretningstjenester og National enhed for Særlig Kriminalitet monitorerer den her situation meget, meget tæt, og jeg vil også vove den påstand, at det er tættere, end de fleste egentlig er klar over.
For nuværende er det NSK's vurdering, at der ikke er en sammenkædning mellem den bandekonflikt, vi ser i Sverige, det kriminalitetsmønster, vi ser i Sverige, og så, hvad der foregår i Danmark.
Der er ikke nogen af de svenske bandegrupperinger, der har slået sig ned på dansk jord eller lignende, men det er klart, at hvis den monitorering på et tidspunkt viser, at vi har noget at være bekymret for, så vil det indgå i regeringens overvejelser om, om man for en ny midlertidig periode skal genindføre en grænsekontrol mod Sverige.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-10-11:
Der er en trussel af meget alvorlig karakter.
Sverige har haft 376 banderelaterede skudepisoder og 64 dræbte bare det seneste år.
Man har haft 230 banderelaterede bombeattentater, lejemord, pengeafpresning, dominansvold og en alenlang række af daglige voldsforbrydelser, der med den svenske statsminister Ulf Kristerssons egne ord overgår alt, hvad vi nogen sinde har set i Sverige.
Mener ministeren ikke, at det er en meget, meget konkret trussel, og mener ministeren ikke, at det ville være ansvarligt at varetage danskernes sikkerhed og tryghed ved selvfølgelig at sørge for, at bandekriminelle i Sverige, der begår den slags grove forbrydelser, ikke kan bevæge sig frit ind i Danmark uden nogen som helst form for kontrol?