runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DF), 2017-04-28:
Men der må jeg indrømme, at jeg synes, at Alternativet mangler realitetssans i forhold til den virkelige verden.
Alternativet siger, at vi sætter folk på »vent«.
Altså, hvad er det for en dårlig og slap indstilling til at skulle tage et arbejde?
Hvad er det for nogle mennesker, der her er motiverede?
De er jo ikke motiverede, må jeg sige til fru Josephine Fock.
Kan ordføreren bekræfte det?
Finn Sørensen (EL), 2017-04-28:
Jeg vil gerne takke for en god ordførertale, som jeg var enig i, og jeg synes, den var nuanceret.
Især tak, fordi ordføreren hæftede sig ved og fik sagt noget, jeg ikke selv nåede, fordi tiden løb fra mig, nemlig at det jo ikke kan nytte noget at tro, at beskæftigelse løser alle problemer, når vi taler om god integration eller god behandling af flygtninge – bare for at tage det sådan.
Det gør det jo ikke af den simple grund, at der skal mange andre ting til, som ordføreren nævnte det, men jo også, fordi cirka halvdelen af flygtningene ikke er i stand til at arbejde.
Hvordan skulle det så hjælpe dem at piske dem ud i det arbejde?
Så er det bare, jeg spørger ordføreren, hvorfor man så tilslutter sig en vedtagelse, hvor der faktisk står: »Folketinget støtter derfor de politiske initiativer, der er aftalt med arbejdsmarkedets parter og Kommunernes Landsforening.«
For den røde tråd i det, som integrationsministeren jo også sagde, var, at alle er jobparate fra dag et.
Så kan vi altid finde ud af, om de måske har nogle problemer, der gør, at de ikke skal arbejde alligevel.
Laura Lindahl (LA), 2017-04-28:
Jeg tror sådan set, at spørgeren har ret i, at mange af dem, der gerne vil integreres, bliver integreret.
Men jeg er jo også af den opfattelse, at incitamenter virker, og jeg tror sådan set godt, at man kan skubbe til en motivation og vilje til at blive integreret ved at lægge de rigtige incitamenter ind i systemet, f.eks. lavere sociale ydelser til målgruppen.
Til det om, hvad man skal stille de her mennesker i udsigt, når de kommer, er det ikke min opfattelse, at man i dag stiller dem i udsigt, at de en dag kan blive danske statsborgere.
Mit indtryk er, at man stiller dem i udsigt, at de kan og skal have et job, fordi de skal forsørge sig selv.
Den tilgang er jeg enig i.
Christian Langballe (DF), 2017-04-28:
Det er sådan set en holdning, jeg deler.
Men der er bare noget, jeg ikke forstår.
For det første mener jeg, at det, der er problematisk i dag, er, at de her mange integrationsprojekter simpelt hen ikke virker.
Jeg tror sådan set helt grundlæggende, at folk, der gerne vil integreres, bliver integreret.
Jeg tror faktisk, at det er den personlige vilje til integration, der spiller den største rolle.
Hvorfor siger man ikke det?
Laura Lindahl (LA), 2017-04-28:
Jeg vil egentlig sige, at jeg ikke mener, at det, at vi forsøger at skubbe flygtninge i job, er en påbegyndt trappestige mod et statsborgerskab i Danmark.
Jeg mener, at de skal have et job, fordi vi ikke skal forsørge dem.
Men når der igen er trygt og sikkert i deres land, skal de hjem.
Christian Langballe (DF), 2017-04-28:
Tak for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge helt principielt, hvad ordførerens holdning er til det, jeg nu siger.
Jeg mener, det er et grundlæggende problem, at vi har flygtninge, der er kommet her til landet siden den her forfærdelige flygtningelov fra 1983, og hvor strategien har været, at de skal gøres til indvandrere fra dag et og med tiden skal have et statsborgerskab.
Den trappestige mener jeg simpelt hen er totalt forfejlet, og jeg mener, at den kommer til at give Danmark store udfordringer og problemer ikke bare nu, men også i de næste 10, 20, 30 og 50 år.
Jeg vil godt høre ordførerens holdning til det.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-28:
De udgifter skal nedbringes på længere sigt, ved at vi foretager en investering, der fortjener ordet social investering, nemlig en investering i disse menneskers opkvalificering, en investering i deres muligheder for at komme ind på det danske arbejdsmarked, i stedet for at vi bruger dem som gratis arbejdskraft.
Det er skadeligt for de pågældende, for de lærer jo ikke, hvad det vil sige at være en del af en arbejdsplads på lige vilkår med kollegaerne, både løn- og ansættelsesmæssigt.
Og kollegaerne kommer nemt til at se skævt til dem, fordi det jo er helt tydeligt – Dansk Supermarked er et strålende eksempel – at man bruger flygtninge og andre i virksomhedspraktik som en erstatning for folk i fuldstændig ordinær ansættelse, og det er dybt skadeligt.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-04-28:
Det var et kort svar, og tak for det korte og enkle og klare svar om, at de udgifter skal nedbringes.
Så vil jeg bare gerne høre, hvordan Enhedslisten har tænkt sig at nedbringe de her udgifter.
Hvis man ikke ønsker at stille krav til de flygtninge, der kommer her til Danmark, i forhold til at de skal ud på arbejdsmarkedet og yde, hvordan vil man så stille krav?
For ellers forudser vi i Dansk Folkeparti, at de her udgifter jo sådan set bare bliver ved med at stige i en fuldstændig uacceptabel og eksplosiv retning.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-28:
Tak for spørgsmålet.
Det er da helt klart udgifter, der skal nedbringes.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-04-28:
Jeg er helt enig med min kollega hr. Christian Langballe i, at der mangler noget realitetssans hos Enhedslisten.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til økonomien.
I 2014 var udgifterne til ikkevestlige indvandrere og efterkommere på 33 mia. kr. netto.
Det svarer til 90 mio. kr. om dagen.
Mener Enhedslisten, at det er rimelige udgifter, eller mener Enhedslisten, at det er udgifter, der skal nedbringes?
Laura Lindahl (LA), 2017-04-28:
Nu har jeg jo ikke snakket med hver eneste jobkonsulent om, hvordan det er foregået, eller med selskabet selv om, hvor de har slået deres job op, men mit bud vil være, at de har undersøgt det, fordi det ville være meget billigere for dem.
Flygtninge er jo ansat på ordinære løn- og arbejdsvilkår, når de i sidste ende bliver fastansat i jobbet, men de starter med et læringsforløb, hvor de får en uddannelse, og det er jo ikke billigt for virksomheden.
Så jeg vil tro, at det bedre ville kunne betale sig for virksomheden at ansætte en dansker, der var plug and play, i stedet for at skulle begynde at lære en flygtning op.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-04-28:
Tak til ordføreren for Liberal Alliance.
Men vi må jo bare erkende, at langt størstedelen, altså af den her gruppe, jo sådan set ikke er i beskæftigelse.
Vi ser jo bl.a., at tal fra 2015 viser, at 84 pct. af syrerne ikke var i arbejde, ikke var i beskæftigelse.
Så er det, jeg bare gerne vil spørge ordføreren for Liberal Alliance om, om det ikke er korrekt, at den personlige indstilling er altafgørende, i forhold til om man rent faktisk får et job.
Laura Lindahl (LA), 2017-04-28:
Jo, det tror jeg sådan set spørgeren har ret i, altså at den personlige indstilling da er meget afgørende for, hvor nemt det er at få et job.
Det gælder både for flygtninge, indvandrere og sådan set også for danskere.
Men jeg tror jo stadig væk på, at incitamenter virker, og jeg tror jo stadig væk på, at incitamenter kan påvirke den personlige motivation for at få et arbejde.
Jeg tror sådan set, at man er mere motiveret for at få et arbejde, hvis den ydelse, man får, er lavere, end hvad det vil give at have et arbejde.
Så på den måde mener jeg jo, at incitamenter er noget, vi virkelig skal tænke ind i systemet.
Det, jeg henviste til, var et helt konkret eksempel med buschauffører i hovedstadsområdet, hvor man har udfordringer med at finde danske chauffører.
Derfor har man indgået en aftale med Frederiksberg Kommune om at uddanne flygtninge med henblik på at kunne ansætte dem.
Det er ifølge dem selv, fordi de ikke kan finde arbejdskraft i Storkøbenhavn.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-28:
Jeg synes, at ordføreren sagde – sådan hørte jeg det i hvert fald – at der p.t. ikke er nogen danskere, der vil tage de job, som flygtningene bliver sendt ud i i virksomhedspraktik.
Hvor ved ordføreren det fra?
Laura Lindahl (LA), 2017-04-28:
Jeg synes jo sådan set, det er relevant nok at tage en drøftelse om, hvad det er, man stiller de her mennesker i udsigt, hvad det er, de regner med, når de kommer til Danmark, og jeg synes da sagtens, man kan drøfte, om man skal præcisere over for dem, når de kommer til landet, at vi forventer, at de tager et job, vi forventer, at de overholder landets love og regler, også de uskrevne, og vi forventer, at de respekterer vores ytringsfrihed, altså de grundlæggende værdier i Danmark.
Og vi skal også gøre det klart for dem, at de er her, fordi de er omfattet af nogle konventioner, hvor vi beskytter dem, så længe der er krig i deres eget land.
Men mange af dem her har jo også en drøm om at komme tilbage, skal vi huske.
Ib Poulsen (DF), 2017-04-28:
Tak for det, hr. formand.
Nu skulle jeg lige høre svaret, inden jeg ville trykke mig ind.
Men det er jo sådan, at man stiller dem med hensyn til job osv. i udsigt, at de måske kan blive her til evig tid, og som min medspørger, hr. Christian Langballe siger, er det måske et statsborgerskab, der venter om hjørnet, i stedet for at stille dem i udsigt, at når de kommer her, vil vi være behjælpelige med at uddanne dem til at kunne vende tilbage, så de får større kompetencer til at være med til at opbygge deres eget land.
Og en forudsætning for det er, hvis man skal tage et ordinært job i Danmark, at man deltager i de jobtræninger osv., der er, så man kan blive uddannet til f.eks. at køre en bus.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-28:
Nu tror jeg heldigvis, at vi to er enige om, at det er en god idé, at flygtninge får muligheden for at få et ordinært job som buschauffør.
Det er bare for at udrydde enhver misforståelse om det.
Vi hører jo tit, at der ikke er nogen danskere, der vil tage de job, men er ordføreren helt sikker på, at de ledige job har været slået op, at man fra virksomhedens side har gjort en indsats for f.eks. at kontakte den lokale fagforening, altså chaufførernes fagforening, og at man har sikret sig, at jobbene blev slået op på Jobnet, så de ledige, der søger job, har haft muligheden for at få det?
Er ordføreren sikker på det?
Jeg vil sige, at hvis det arbejde har været gjort og der ikke har været nogen søgning, så kan der ikke være nogen tvivl om, at det er en god idé, men det er jo det, vi skal være sikre på.
Vi hører så tit påstanden om, at danskerne ikke gider at tage de job, som østeuropæere og flygtninge tager.
Vi skal bare være helt sikre på, at de har haft muligheden.
Laura Lindahl (LA), 2017-04-28:
Vi ser jo i øjeblikket massiv efterspørgsel på arbejdskraft.
Vi har altså f.eks. i det konkrete tilfælde, som jeg nævnte i min ordførertale, en situation, hvor der er et buschaufførselskab, der har problemer med at finde chauffører.
Der er ikke nogen ledige danske chauffører, og derfor har vi lavet en aftale med dem, Frederiksberg Kommune og det her selskab, om, at de står for danskundervisning, uddanner vores flygtninge til at blive chauffører, mod at de så ansætter dem.
Den investering foretager de jo kun, fordi de ikke kan få danskere til at tage jobbet.
Det ville være meget billigere for virksomheden ikke at skulle finansiere danskudgifterne og så bare tage en dansker, men der er på nuværende tidspunkt ikke nogen danskere til at bestride de jobs.
Ib Poulsen (DF), 2017-04-28:
Tak for det.
Man ønsker, at flygtninge fra dag et af kommer i job, men vi ved jo godt, at jobbene ikke hænger på træerne, og det vil sige, at når vi får en flygtning i arbejde, er der en anden dansker, som bliver skubbet bagest i arbejdsløshedskøen.
Laura Lindahl (LA), 2017-04-28:
Ja, det håber jeg da så sandelig.
Det er sådan set ikke, fordi jeg negligerer, at den personlige indstilling er vigtig; det er sådan set bare, fordi jeg tror på, at man kan ændre den personlige indstilling med de rette incitamenter.
Det er ikke sikkert, at man kan gøre det for alle, men jeg tror på, at man kan gøre det for rigtig mange.
Og det er derfor, jeg mener, det er så vigtigt, at incitamenterne fremmer selvforsørgelse og beskæftigelse.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-04-28:
Der er en meget dårlig lyd herinde, så jeg har svært ved at høre, hvad formanden siger, men jeg forstår, at jeg får ordet igen.
I forhold til det, som ordføreren sagde, er vi jo helt enige om, at økonomiske incitamenter er utrolig vigtige.
Men det er den personlige indstilling jo sådan set også.
Og nu så vi en TV 2-udsendelse i går, hvor det viste sig, at der var rigtig mange flygtninge, som ikke engang dukkede op til praktik.
Der er bare en rigtig slendrian i forhold til den personlige indstilling.
Er det mennesker, som ordføreren forudser kan komme i arbejde
nogen sinde her i Danmark?
Søren Søndergaard (EL), 2017-05-02:
Jeg har svært ved helt at fange logikken i det, fru Zenia Stampe siger, for det er jo ikke én regering, der har forhandlet.
Det er forskellige regeringer, der har forhandlet, og hvad den konklusion bliver, afgøres jo først, når vi stemmer i Folketinget.
Hvis argumentet mod en folkeafstemning er, at det kan vi ikke tillade os over for de andre, og at det er udemokratisk at sige nej, så er det vel også udemokratisk, hvis vi i Folketinget siger nej.
For der er jo blevet forhandlet, og der er jo givet det indtryk, så den afstemning, vi skal have snart, er i virkeligheden ret ligegyldig.
Zenia Stampe (RV), 2017-05-02:
Nej, den er ikke ligegyldig.
Det synes jeg er troværdigt nok.
Så følger vi jo hver især vores linje.
Vi bliver pålidelige, man kan stole på os, man kan regne med os.
Men det mener jeg ikke at man kunne, hvis vi sendte en regering i byen med et mandat, og så bagefter er der et folketingsflertal, der trækker det mandat tilbage og trækker tæppet væk under en aftale og 28 øvrige lande – herunder Canada.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-02:
Først er jeg lidt nysgerrig på det der mandat, for noget af det, vi har diskuteret, er jo netop, hvornår der egentlig er hentet mandat til de her forhandlinger.
Men det er også lige for at komme tilbage til det med det amputerede EU, hvis nogen siger nej.
Nu er det her jo en fælles kompetence mellem EU og nationalstaterne, og derfor skal aftalen ratificeres i alle landene.
Det er vel fair, at man ratificerer på den måde, man ønsker i de enkelte lande.
Jeg er ikke sikker på, at alle lande bare nikker ja til den her aftale.
Det er der ikke nødvendigvis noget der tyder på.
Der er jo en stor folkelig debat om CETA i mange lande.
Så er det et udtryk for noget amputeret, at vi har den her opsplitning mellem, at noget er ren EU kompetence, og at noget er delt kompetence?
Hvordan skal jeg forstå ordføreren?
Zenia Stampe (RV), 2017-05-02:
Jeg synes, det er fint, at man har den mulighed.
Jeg tror da, det giver en, hvad kan man sige, demokratisk grundtryghed, at man kan i trække en nødbremse.
Men jeg tror også, at de fleste lande er så fornuftige, at de lader være med pludseligt og umotiveret at hive i en nødbremse, hvis det overhovedet ikke er i overensstemmelse med det mandat, de i øvrigt har fået, og den linje, de i øvrigt har forfulgt.
Men nu vil jeg sige, at vi har fulgt den her sag meget tæt det sidste halve år – eller for så vidt det sidste år – og jeg har da ikke indtryk af, at der sidder et flertal eller et stort mindretal og mener, at vi går fuldstændig fejl i byen.
De andre ordførere før mig – lige med undtagelse af ordførerne for forslagsstillerne – tegner jo et billede af, at det er en temmelig ukontroversiel aftale i det danske Folketing, forstået på den måde, at et bredt flertal støtter aftalen og ikke nærer den samme utilfredshed over mandatgivningen, som Alternativet og Enhedslisten gør.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-02:
Men er det så ikke et problem, at skiftende regeringer faktisk ikke har hentet et mandat til den her aftale?
For det her manglende mandat er jo det, vi har diskuteret igen og igen.
Er det så en fejl hos de regeringer, der har siddet, at de egentlig ikke er gået tilbage i Folketinget med det?
Man har orienteret om, at der var forhandlinger, men man har jo ikke hentet mandat til det.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-05-02:
Det her forslag handler ikke om substansen i CETA-aftalen – den er vi imod.
Men det her handler om den procedure, vi her i Danmark skal anvende, når vi skal behandle CETA-aftalen, og derfor handler det her jo om, hvad det er for et demokrati, vi vil have.
Tillad mig derfor at have en lidt principiel tilgang til det.
Jeg er tilhænger af det repræsentative demokrati.
Det er vi i SF.
Vi mener faktisk, at det er et godt princip, at vælgerne vælger nogle repræsentanter til Folketinget, som har mulighed for at diskutere på et forhåbentlig oplyst grundlag – eller et mere eller mindre oplyst grundlag – når vi diskuterer de her ting i Folketingssalen.
Jeg tror, at det i meget komplicerede sager er vigtigt, at man har det repræsentative demokrati, og derfor er jeg tilhænger af det.
Jeg er imod et såkaldt folkeafstemningsdemokrati.
Der er også nogle, der foreslår et internetdemokrati, eller – endnu mere forfærdeligt – et facebookdemokrati, som nogle har tænkt på.
Jeg er fuldstændig imod den form for udvikling.
Jeg er tilhænger af, at vi vælger nogle repræsentanter.
Så er der nogle ventiler i det repræsentative demokrati, nogle regler, som kan bruges.
Der er nogle regler, der er beskrevet i den danske grundlov; der er § 20 om suverænitetsafgivelse og § 42, ifølge hvilken en tredjedel af Folketingets medlemmer kan sende et lovforslag, der er vedtaget, til folkeafstemning for at få det forkastet af vælgerne.
Det har man forsøgt meget få gange, men det er en mulighed, der er.
Jeg synes, at grundloven meget godt beskriver, hvordan man bruger folkeafstemninger i det danske repræsentative demokrati.
Selvfølgelig kan man altid vedtage det, som man forsøger på her, nemlig at få en vejledende folkeafstemning, som Poul Schlüter gjorde i 1986.
Det var vi i øvrigt imod at han forsøgte på dengang, men det kan man altid gøre.
Jeg synes, det er noget rod.
Jeg synes, at vi skal holde fast i, at vores demokrati skal være repræsentativt, og at vi bruger de muligheder, som grundloven foreskriver for folkeafstemninger.
Er der tale om suverænitetsafgivelse i CETA-aftalen?
Det er der nogle advokater der påstår.
Hvis det er tilfældet, skal den selvfølgelig til folkeafstemning, men sådan som vurderingen i hvert fald er, er det ikke tilfældet, og derfor skal den ikke til folkeafstemning. Jeg har forstået på bemærkningerne til beslutningsforslaget, at man godt vil have det undersøgt nærmere i et notat.
Det støtter vi fuldstændig.
Der skal fra vores side ikke være nogen som helst tvivl om, at det her skal undersøges til bunds.
Hvis man med føje kan sige, at der er tale om suverænitetsafgivelse i medfør af § 20, så skal vi naturligvis have en folkeafstemning, men vi er ikke tilhænger af den vejledende folkeafstemning, som Enhedslisten foreslår her.
Merete Scheelsbeck (KF), 2017-05-02:
Jeg vil gerne lige indlede med at sige tak.
Jeg holdt min jomfrutale lige før, og der blev traditionen tro samlet ind her i salen.
I dette kontantløse samfund blev det kun til 5 kr. – og så en canadisk dollar.
Jeg ved ikke, om det er symbolsk i forhold til den debat, vi har.
Men tak for det.
I Det Konservative Folkeparti støtter vi jo helt generelt frihandelsdagsordenen.
Vi ønsker at styrke den økonomiske vækst og udvikling både i Danmark og i Europa.
Og selv om det nu ikke handler om indholdet af selve CETA-aftalen, vil jeg blot bemærke, at i Det Konservative Folkeparti mener vi, at CETA er en god aftale for Danmark.
Det er en god aftale for danskerne, for danske virksomheder og for danske arbejdspladser.
Det er også allerede fastslået i en skriftlig besvarelse fra Justitsministeriet til Folketingets Europaudvalg sidste år.
Men som det også er blevet nævnt mange gange, har vi i Danmark et repræsentativt demokrati – og det værner vi om – og en tradition for, at det er folkevalgte politikere, der har ansvaret for at træffe beslutninger om handelsaftaler.
Vi har derimod ikke tradition for vejledende folkeafstemninger.
Vi mener, at der er brug for at styrke væksten i Europa og i Danmark og globalt, og at det vil være et forkert signal at sende til vores samhandelspartnere rundtom i verden, hvis vi pludselig ændrer kurs i det her.
Zenia Stampe (RV), 2017-05-02:
Det synes jeg var et meget underligt indlæg.
Jeg synes da bestemt, at hr. Søren Søndergaard kan tillade sig at stemme nej.
Men jeg synes, at det ville være et underligt signal fra Danmark og den danske regerings side, hvis man deltog i forhandlingerne og løbende tog sit mandat i Folketinget, og så i sidste ende sender det til folkeafstemning med den mulighed, at man så går fra aftalen og trækker tæppet væk under hele aftalen med alle de andre lande.
Det er det, jeg siger.
Men hr. Søren Søndergaard må stemme, hvad han vil.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-02:
Alternativet er med i en aftale om, at vi ikke skal have nogen folkeafstemning om medlemskab af EU på nuværende tidspunkt.
Det bliver jo netop en non-afstemning, for hvad skal stå i stedet for?
Men her er der faktisk noget konkret, vi kan tage en folkeafstemning om.
Men jeg synes, at den debat, vi lige har haft, om forhandlingen med Storbritannien, så tydeligt viser, at man jo ikke kan sige, hvad vi skal stemme for eller imod medlemskab af EU for.
For hvad skal stå i stedet?
Og det var jo derfor, vi kiggede på nogle andre partier og sagde: Skal vi ikke lige få spurgt de to partier, der siger, at de har statsministerkandidater, om vi ikke skulle holde fast i det?
Søren Søndergaard (EL), 2017-05-02:
Det er jeg rigtig glad for bliver rost fra Folketingets talerstol.
Men ellers var det jo et meget principielt indlæg, som den radikale ordfører holdt, for det handlede jo sådan set ikke om, hvorvidt der skulle være folkeafstemning eller ej.
Det handlede om, hvorvidt vi overhovedet kunne tillade os at stemme nej eller ej.
Så det, jeg hører fru Zenia Stampe sige, er, at vi ikke kan tillade os at stemme nej, når vi stemmer ved behandlingen her i Folketinget om ikke så længe.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-02:
Jeg vil så lige kommentere det sidste: Jamen hvad er der ellers af retsinstanser?
Så vidt jeg ved, er der velfungerende retsstatsprincipper både i Canada og EU-landene, så der ville jo være rigeligt med retsinstanser, hvis der ikke var den her investordomstol.
Men for lige at komme tilbage til det, jeg spurgte om: Skal jeg så forstå det sådan, at det her bare er en lidt bedre handelsaftale, og at det ikke er den her guldstandard – altså den største og vigtigste handelsaftale, EU har forhandlet – og hvad vi ellers har hørt som argument for, at vi skulle have den?
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-02:
Det er en fremragende handelsaftale.
Men hvorfor skulle det være et argument for, at vi skulle lægge den ud til folkeafstemning?
Man kan sige, at hvis det var en dårlig aftale, som der var en hel masse problemer i, så kunne man sige: Så lad os da spørge befolkningen, om de synes, at vi alligevel skal indgå den her lidt halvringe aftale, vi har indgået, eller om vi hellere skal lade være.
Det er en fremragende aftale.
Men at det i sig selv skulle være et argument for, at den så skal til folkeafstemning, forstår jeg simpelt hen ikke.