runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2023-01-18:
Jeg mener som sagt fortsat, at vi skal arbejde for, at færre pattegrise bliver kastreret, og jeg vil ikke være afvisende over for, at vi også på et tidspunkt skal indføre det som et forbud.
Men jeg tror heller ikke, at tiden er moden til det endnu, ud fra flere betragtninger, men bl.a. den betragtning, at en række af vores vigtigste eksportmarkeder på nuværende tidspunkt i hvert fald ikke accepterer de alternativer, der er til kirurgisk kastration.
Men det er jo også noget af det, som erhvervet skal arbejde med, og det vil jeg opfordre dem til at gøre.
De skal arbejde med deres eksportmarkeder, så de får en forståelse for den her problemstilling, så vi også fortsat kan eksportere, men så vi også kan gøre det med en dyrevelfærdsmæssig tilgang, herunder til problemstillingen omkring kastration, så den bliver håndteret bedre, end den bliver for nuværende.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-01-18:
Jeg har noteret mig, at Dyrenes Beskyttelse har foreslået, at man skulle gå så langt, at man skulle forbyde kastration efter en bestemt dato, og det ville jo så tvinge et erhverv til at bruge andre metoder.
Det kunne f.eks. være på slagterierne at være dygtigere til at finde det, hvis der var grise med ornelugt.
Kan ministeren se, at vi kan blive nødt til at sætte en dato for, hvornår vi skulle stoppe for den kirurgiske kastration af grise?
Jacob Jensen (V), 2023-01-18:
Altså, vi har en udfordring, og det anerkender jeg, og det anerkender branchen også, og vi kan se, at den handleplan, der har ligget, ikke har leveret de resultater, vi har ønsket.
Og det er derfor, at man kan sige, at der nu er kommet et ekstra politisk fokus på det, og der er også fokus på det fra branchens side.
De har en egeninteresse i det, og som sagt er jeg klar til at kigge på det, også i dialog med branchen, og også til at hente erfaringer fra udlandet, som hr. Søren Egge Rasmussen henviser til.
Så må vi kigge på det som et samlet hele, så vi får en løsning på det her, for det er en problemstilling, som der skal gøres noget ved.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-01-18:
Den her indsats for en forbedret dyrevelfærd, som var frivilligt aftalt, fra 2014 til 2020 er jo ikke kommet i mål på det her punkt i en frivillig aftale, og jeg synes, det er vigtigt, at vi har en lovgivning, som sikrer en bedre dyrevelfærd.
Og det vil sige, at ministeren er åben over for, at vi kan kigge på noget her, som fremmer, at vi kunne få mere kontrol over kastrationerne, og at vi også kunne komme frem til, at vi har flere produktionsgrene i vores griselandbrug, sådan at vi kan undgå så mange kastrationer.
Jacob Jensen (V), 2023-01-18:
Jeg vil altid være åben over for at diskutere, hvad det er for nogle rammebetingelser, vi giver landbrugserhvervet, og jeg tænker også, at det er vigtigt, at vi får dialogen, som jeg også sagde i min indledning, med erhvervet.
For de har jo en egeninteresse i at sikre, at de her ting foregår på en fornuftig vis, for selv at leve op til deres egen standard.
Som sagt vil jeg også være klar til, hvis ikke vi kan se resultater af det, at ophøje det til lov, i givet fald at der vil være opbakning til det.
For det er vigtigt, at vi kommer videre ad den vej, sådan at vi ser resultaterne og det ikke bare bliver ved snakken.
For vi er ikke nået i mål endnu, så vi skal gøre yderligere, og det er jeg parat til at diskutere, også med erhvervet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-01-18:
Det lyder godt, at ministeren er åben over for, at der kan være noget lovgivning, der skal skærpes, for at sikre, at grisene bliver bedøvet, inden de bliver kastreret.
Men jeg kan ikke lade være med også at sætte fokus på, at det jo ikke er den eneste løsning.
Man kan jo sådan set producere hangrise uden kastration, og det er jo så det, der er tradition for i England, Holland, Spanien og Portugal, og når man så ovenikøbet kan se, at det har en klimafordel, at vi har at gøre med hangrise, som har en bedre foderudnyttelse, så de sådan set kan få en bedre tilvækst, så er der jo et potentiale for, at man kunne komme frem til at have en produktion, der kunne være bedre, hvis man kan finde ud af at håndtere det, ligesom de kan i England, Holland, Spanien og Portugal.
Og jeg undrer mig meget over, at man er endt der, hvor hangriseproduktionen til slagtning er så lille i Danmark, når nu tilvæksten er større.
Altså, det plejer at være sådan inden for landbrug, at jo mere man kan få ud af foderet, jo bedre, og at det så går i den retning.
Det er så ikke sket her.
Jeg vil da gerne spørge ministeren, om ministeren har kendskab til, hvorfor den her produktion af hangrise i Danmark er så lille.
Den har tidligere været større.
Og ser ministeren nogen muligheder for, at vi politisk kan fremme, at der kommer flere hangrise til produktion uden kastration, så det ikke kun er et spørgsmål om at sikre, at der bliver en bedøvelse, hvis det er sådan, at grisen skal kastreres, men at der sådan set også er fokus på, at man kunne have en anden produktion?
Det virker lidt mærkeligt, at man i Danmark har en så ensrettet produktion, og der må være en mulighed for, at man har flere nicher.
Når man har 30 millioner grise, burde der vel være plads til, at man udviklede det i forskellige retninger og fandt frem til noget, der er bedre.
Og når nu der er det her potentiale med en bedre tilvækst og en klimafordel, hvorfor så ikke gå efter det?
Jacob Jensen (V), 2023-01-18:
Også tak for det spørgsmål, og tak for også i det her spørgsmål at sætte fokus på et vigtigt element inden for dyrevelfærdsområdet, særlig i forhold til grisenes velfærd.
Det er og det var en klar forudsætning i svinehandlingsplanen tilbage fra 2014, at kastration uden bedøvelse skulle ophøre senest i 2018.
For at sikre det blev det indarbejdet som et krav i branchens egen standard, »DANISH Produktstandard«, og ved en gennemgang i juni sidste år viste det sig, som også hr. Søren Egge Rasmussen rigtigt nok påpeger, at tallene ikke stemte.
Der var ganske enkelt blevet udleveret for få bedøvende midler i forhold til det antal pattegrise, som var blevet kastreret.
Så det vil sige, at det ikke var godt nok, og det skal vi selvfølgelig have fulgt op på.
Erhvervet har så også forsikret om, at de nu vil styrke indsatsen for, at branchekravet bliver efterlevet, hvilket de selvfølgelig også selv har en stor interesse i, da det jo er et løfte, de også afgiver i forhold til eksportmarkederne.
Det har de så gjort på to måder.
For det første har de øget deres egenkontrol og overvågning af området ved løbende at følge med i præparatforbruget på både besætningsniveau og på nationalt niveau.
På den måde kan de holde øje med, om der er nogle besætninger, som bruger mistænkeligt lidt bedøvende middel i forhold til størrelsen af deres produktion.
For det andet har de indført en tydelig og hurtig sanktionering, når det viser sig, at griseproducenten ikke lever op til sit ansvar, og i den forbindelse kan suspendering af DANISH-certifikatet komme på tale, hvilket potentielt kan få store konsekvenser for landmandens muligheder for at sælge grisen.
Derudover følger Fødevarestyrelsen nu med i, også meget nøje endda, om medicinforbruget passer med mængden af dyr.
Jeg er åben over for at kigge på at ophøje de standarder, som branchen har pålagt sig selv, til lovgivning, hvis vi ikke kan konstatere en hurtig forbedring.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-01-18:
Der står ikke noget om dyrevelfærd for produktionsdyrene i regeringsgrundlaget, men hvert år kastreres 17,5 millioner pattegrise, hvilket ifølge reglerne skal ske under bedøvelse; imidlertid indikerer salget af bedøvelsesmidler, at kravet om bedøvelse ikke efterleves –
vil ministeren gøre noget for at sikre, at kravet om bedøvelse inden kastration efterleves?
Jacob Jensen (V), 2023-01-18:
Jeg synes, det er væsentligt, at vi har et meget, meget stærkt politisk fokus på det her.
Og jeg synes også, det er væsentligt, at vi har en tæt dialog med erhvervet, som jo også er interesseret i, netop som hr. Søren Egge Rasmussen sagde i sit tidligere spørgsmål, at der i forhold til eksportmuligheder er en dialog om og en interesse for det her.
Jeg ved også, at der i forbindelse med den igangværende revision af EU's lovgivning på dyrevelfærdsområdet er nogle overvejelser, som er noget, vi fra dansk side følger meget, meget tæt, så det ikke kun er en dansk løsning, men sådan set er en EU-løsning, som vi kan finde.
Det tror jeg faktisk vil være den kloge vej at gå, også hvad det her angår.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-01-18:
Men altså, virkeligheden i øjeblikket er så, at der er 28 millioner smågrise, der halekuperes, hvis standarden er, ligesom den har været tidligere.
Tror ministeren, at en dialog og sådan en frivillig aftale med en 6-årig handlingsplan er tilstrækkeligt for at løse problemerne?
Eller er vi nødt til at komme frem til at have noget mere lovgivning, for at der sker fremdrift, så der kan blive færre grise, der bliver halekuperet?
Jacob Jensen (V), 2023-01-18:
Tak til hr. Carl Valentin for spørgsmålet.
Jeg kan bekræfte, at der er en mulighed for, at amerikansk mink optages på EU's liste over invasive ikkehjemmehørende arter, og hvis tilstrækkelig mange lande ønsker at tilføje amerikansk mink til listen, kan der komme et EU-forbud mod at holde mink.
Jeg har fået oplyst, at minkbranchen er blevet orienteret om det på et møde i Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri den 23. september 2022, altså sidste år, og det var altså samme dag, som det blev meldt ud, at det midlertidige forbud mod at holde mink ikke ville blive forlænget.
Muligheden for, at amerikansk mink optages på listen over invasive ikkehjemmehørende arter, blev også kommunikeret i en pressemeddelelse samme dag, og af den fremgik det, at der i EU kan komme et permanent forbud mod at holde mink.
Jeg er også bekendt med, at der i øjeblikket er en underskriftsindsamling i gang til det europæiske borgerinitiativ Fur Free Europe, der har til formål at forbyde pelsdyravl og salg af produkter fra pelsdyr i hele EU, og at initiativet har nået en million underskrifter på lidt over et halvt år.
Danske medier har også omtalt det.
Er det så klogt at starte minkvirksomhed op igen?
Jeg synes, det må være op til den enkelte avler at træffe den beslutning under de givne kendte forudsætninger.
Jeg mener, at de minkavlere, der har mod til at starte op igen, skal have den mulighed, men selvfølgelig inden for den lovgivningsmæssige ramme, der er givet.
Carl Valentin (SF), 2023-01-18:
Jeg er meget glad for, at ministeren her både fremhæver borgerinitiativet, men også bekræfter, at der er risiko for eller chance for – alt efter hvordan man ser på det – at minkavl bliver forbudt på europæisk niveau allerede inden for få år.
Der laves både en opstartsbonus, hvor man som minkavler får 150.000 kr., hvis man vælger at starte op igen, og derudover lægges der også op til, at hovedparten af de smitteforebyggende tiltag, der skal laves i forbindelse med opstart af minkproduktion, skal finansieres af skatteborgerne.
Det vil sige, at regeringen tager et aktivt valg om, at borgerne skal finansiere en genstart af den her industri, og det synes jeg er mærkværdigt i en tid, hvor vi risikerer, at det kan blive forbudt igen, for man bruger jo penge på at starte det op for så potentielt igen at skulle bruge penge på at lukke det ned.
For hvis det bliver forbudt på EU-niveau, skal avlerne jo kompenseres, og man skal lave en udfasningsordning og alt det her.
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-18:
Det er meget vigtigt for mig at inddrage biskopperne i, hvad der skal ske med alterbogen, og i det hele taget ønsker jeg at inddrage hele kirken, for kirken er mere end biskopperne.
Det er også derfor, at jeg hele tiden har haft til hensigt at invitere til et møde, når vi konkret skal udmønte afskaffelsen af store bededag, sådan at vi finder ud af, hvad vi gør med alterbogen, og hvad vi gør med teksterne.
Derfor vil jeg lytte til, hvad biskopperne vil foreslå mig, og hvad folkekirken selv ønsker på det her område.
Lise Bech (DD), 2023-01-18:
Ministeren har også i dagspressen antydet, at den her store bededag godt kunne overleve som en gudstjeneste, men ikke som en fridag.
Men er det ikke bare en marginal ændring, der ikke ændrer ved, at regeringen griber ind i det danske arbejdsmarked, som staten normalt ikke blander sig i, og hvorfor skal vi holde store bededag, hvis vi ikke har fri til at holde konfirmationer, bryllupper og familiefester?
Man har jo ødelagt en dansk tradition på den måde.
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-18:
Jeg holder meget af Birthe Rønn Hornbech, og jeg håber på, at hun får sat sig ind i sagerne og igen en dag melder sig ind i Venstre.
Lise Bech (DD), 2023-01-18:
Tak for det.
I hendes kommentar til kirkeministeren i Kristeligt Dagblad har hun jo udtalt, at ministeren ikke ønsker at ændre på balancen mellem stat og kirke, og at det viser en afgrund af uvidenhed og forrykker forholdet mellem stat og kirke ud over alle grænser.
Er ministeren enig med Birthe Rønn Hornbech, og gør det indtryk på ministeren, at et tidligere Venstreikon udtaler sig på den måde?
Tak for det.
Så jeg vil gerne spørge om noget andet, men ikke noget helt andet: Tidligere medlem af Venstre Birthe Rønn Hornbech giver i Jyllands-Posten mandag udtryk for, at beslutningen om at afskaffe store bededag viser, at regeringen er magtfuldkommen – om muligt endnu mere end den forrige regering.
Er ministeren enig med sin tidligere partifælle, når hun siger, at det er uliberalt at gribe ind i arbejdsmarkedet, og at det er et udtryk for, at Danmarks Liberale Parti er afgået ved døden?
Jacob Jensen (V), 2023-01-18:
Nej, det mener jeg ikke det er.
Det er også derfor, jeg siger i min indledning, at jeg vil følge op på, hvad det er for nogle initiativer, der allerede er taget, hvad det er for nogle resultater, det har givet, og hvad det er for nogle erfaringer, man har – det kan også sagtens være fra andre lande.
Men det er også vigtigt for mig at sige, at det her er en problemstilling, hvor vi ikke skal løse det ene problem med at have en nultolerance i forhold til halekuperinger for så bare at skabe et andet problem, hvis grisene bliver bidt i halerne med deraf følgende infektionspotentiale og tilsvarende smerte.
Så vi skal finde den rigtige løsning.
Det skal ske i dialog med erhvervet, og det skal ske i dialog med de styrelser, som arbejder med de her ting i dagligdagen.
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-18:
Tak for spørgsmålet.
Lad mig indledningsvis slå fast, at jeg har stor respekt for den kirkeordning, som vi har i Danmark, og som er præget af samarbejde og respekt.
Og lad mig også slå fast, at regeringen ikke ønsker at bryde med den sædvane, at regulering af folkekirkens indre anliggender sker ved kongelig resolution og med inddragelse af og dialog med bl.a. biskopperne.
Biskoppernes udtalelse af 10. januar 2023 lægger tilsyneladende til grund, at biskopperne hverken er eller vil blive inddraget i udmøntningen af forslaget i regeringsgrundlaget om at afskaffe en helligdag fra 2024.
Den antagelse er imidlertid ikke rigtig.
Der har på intet tidspunkt været tvivl om, at regeringen og jeg som kirkeminister ønsker at inddrage biskopperne i udmøntningen af forslaget om at afskaffe en helligdag.
Men jeg medgiver, at der hersker den misforståelse blandt biskopperne, og derfor vil jeg gerne redegøre for forløbet.
Regeringsgrundlaget indeholder som sagt et forslag om at afskaffe en helligdag, men siger ikke noget om hvilken helligdag.
Jeg tog derfor allerede i juledagene telefonisk uformel kontakt med biskopperne for at bede om en vurdering af spørgsmålet om valg af en konkret helligdag.
Det var min klare forventning efter samtalen, at spørgsmålet ville blive behandlet til en uformel sammenkomst mellem biskopperne og mig kort efter nytår.
Det skete imidlertid ikke, og i stedet modtog jeg dagen efter den første udtalelse fra biskopperne af 3. januar 2023.
I udtalelsen beklager biskopperne regeringens ønske om at afskaffe en helligdag, men forholder sig ikke til valget af helligdag, som var det, jeg havde bedt om hjælp til at vurdere.
Både biskoppernes udtalelse af 3. januar og senere 10. januar er indgået i grundlaget for regeringens overvejelser forud for beslutningen om at foreslå store bededag afskaffet som helligdag.
Dermed var det også muligt for mig at tage det næste skridt med inddragelse af biskopperne, og det gjorde jeg allerede dagen efter, da jeg inviterede biskopperne til et møde i Kirkeministeriet den 20. januar 2023 for at diskutere de afledte konsekvenser, der vil være af afskaffelse af en helligdag.
Lise Bech (DD), 2023-01-18:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder jo: Hvad er ministerens holdning til, at ti danske biskopper har sendt en fælles udtalelse til ministeren, hvori de udtrykker bekymring for, at en afskaffelse af store bededag vil sætte forholdet mellem stat og kirke under pres og vanskeliggøre det fremtidige samarbejde mellem Folketinget, regeringen og folkekirken?
Jacob Jensen (V), 2023-01-18:
Jeg tænker, at der er en mulighed for, at vi også her kigger på, hvordan produktionsformen er.
Jeg tænker, at det også er det, der er de rammebetingelser, som vi har stillet op.
Det har man også kendt.
Man har også kendt den risiko eller den mulighed, kan man sige – alt efter hvordan man anskuer det – i forhold til et EU-forbud, og det er inden for de rammer, at vi har sagt til erhvervet, at de kan genoptage deres erhverv, hvis de vel at mærke kan leve op til de krav, der ligger, og det er det ståsted, som vi har i regeringen.
Carl Valentin (SF), 2023-01-18:
Den rapport er så blevet kritiseret vidt og bredt, og Det Dyreetiske Råd konkluderer noget andet.
Men lad nu det ligge.
Så lad mig spørge ministeren om en anden ting.
Nu er det jo sådan, at buræg skal udfases i Danmark.
Det kommer ministeren også til at være med til i den her periode.
Hvorfor er det, at ministeren mener, at høns ikke må stå i små bure hele deres liv, mens mink gerne må?
Jacob Jensen (V), 2023-01-18:
Jeg har noteret mig, at eksperter inden for det her felt på Aarhus Universitet i 2021 udgav en undersøgelse af netop dyrevelfærden på minkfarme i 24 europæiske lande, og den viste, at velfærden på de danske minkfarme var over gennemsnittet.
Men undersøgelsen viste så samtidig, at der er plads til forbedringer, så branchen er ikke i mål, kan man sige, og det skal vi selvfølgelig også følge op på rent politisk.
Carl Valentin (SF), 2023-01-18:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren om, hvad han tænker om Det Dyreetiske Råds rapport, som jo er blevet fremlagt, mens minkavl har været lukket ned.
Her skriver Det Dyreetiske Råd direkte, og jeg citerer: Rådet anser ikke hold af mink i små bure som acceptabelt, da rådet vurderer, at dyrenes velfærd ikke kan tilgodeses i tilstrækkeligt omfang.
Hvorfor fører ministeren med hovedansvaret for dyrevelfærd i Danmark en politik, som er i modstrid med Det Dyreetiske Råd?
Jacob Jensen (V), 2023-01-18:
Vi har jo en lang tradition i Danmark på landbrugs-, fødevare- og fiskeriområdet, og det er jo også en del af den tradition, som vi bærer videre.
Og der er ikke truffet nogen regeringsbeslutning om en anden position i forhold til det, så det er selvfølgelig der, jeg står.
Vi skal give de muligheder, der er, og det er det, vi har gjort med de tiltag, som hr. Carl Valentin også relevant refererer til, i forhold til smitteforebyggelse m.v.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-01-18:
I handlingsplanen for 2014-2020 – altså den frivillige aftale for bedre dyrevelfærd for svin – var målet, at andelen af halekuperede pattegrise skulle nedbringes markant.
Jeg tror godt, man kan konstatere ved at kigge på resultaterne, at det ikke er blevet nedbragt markant.
Mener ministeren, at det er et tilstrækkeligt fokus på at forbedre dyrevelfærden for grise, når 95 pct. af grisene bliver halekuperet?
Peter Skaarup (DD), 2023-01-18:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad er ministerens holdning til, at den nye SVM-regering i sit regeringsgrundlag lovede at have fokus på længere svarfrister til høringssvar, men har givet en høringsfrist på kun 7 dage til sit forslag om at afskaffe store bededag?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-18:
Spørgsmålet gik meget målrettet på fleksible helligdage, og der er jeg fuldstændig enig med min forgænger – det er jeg i det hele taget i det meste, vil jeg sige; han er en dygtig minister, også på sit nye område.
Men i forhold til om vi skal til at lovgive om fleksible helligdage, så mener jeg nej.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-01-18:
Så skal jeg lige afslutningsvis høre, om ministeren er enig med den tidligere minister Peter Hummelgaards svar på spørgsmål nr. S 1310 tilbage i 2021: »Jeg vil gerne minde om, at det er et centralt element i den danske aftalemodel, at Folketinget og den til enhver tid siddende regering overlader den løbende regulering af løn- og ansættelsesvilkår til arbejdsmarkedets parter.
Det gælder f.eks. også spørgsmål om frihed med og uden løn på helligdage.
Der er således ikke lovregulering af helligdage og fridage.
Derfor hører spørgsmålet om valgfrie helligdage til den danske aftalemodel.
Det mener jeg ikke vi skal bryde med, og vi som regering og Folketing bør fastholde, at emner som dette forhandles af og mellem arbejdsmarkedets parter.«
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-18:
Jeg mener, vi skal stå vagt om den danske model, men at annullationssøgsmålet er vigtigt.
Jeg er også rigtig glad for, at et bredt flertal i Folketinget, arbejdsmarkedets parter og i det hele taget dansk opbakning har vist, at det her er noget af det, vi skal stå vagt om, for det er en vigtig grundsten i Danmark.
Charlotte Munch (DD), 2023-01-18:
Jeg skal så bare bede ministeren be- eller afkræfte, at det er o.k. for den danske stat at blande sig i den danske model, men ikke for EU.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-18:
Regeringen står fuldstændig ved, at det er målsætningen.
Men der er også noget særligt i spil i lige præcis den her sag, der handler om ikke at være blind for timingen i forbindelse med forhandling om de private overenskomster, der pågår, og det at få klarhed over, hvad der ligger i regeringens forslag, og derfor vil vi gerne have det frem.
Nej, på ingen måde.
Jeg synes ikke, det kan sammenlignes, og jeg synes, at i det annullationssøgsmål, vi har anlagt i dag, handler det rigtig meget om, at det her er et dansk spørgsmål, der skal håndteres i Danmark og ikke i EU.
Charlotte Munch (DD), 2023-01-18:
Er det ministerens opfattelse, at det kan skabe forvirring om regeringens standpunkt i forhold til den danske model, når regeringen i diskussionen om EU's mindstelønsdirektiv kritiserer EU for at blande sig i den danske model, men nu selv bryder med den danske model i forhold til afskaffelsen af store bededag?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-18:
Det her har vi meget klart sagt er en ekstraordinær situation, og det er ikke regeringens politik, at det her er ét skridt ud af flere, nej.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-01-18:
Tak for det.
Så vil jeg bare lige høre ministeren: Såfremt regeringen skal finde finansiering til noget andet i fremtiden, forventer I så at inddrage flere af danskernes helligdage?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-18:
Det er faktisk ret afgørende for mig, at vi samlet set med det her regeringsgrundlag styrker den danske model.
Det er helt utvivlsomt vigtigt, at vi har et organiseret arbejdsmarked i Danmark, hvor arbejdsmarkedets parter har så stor styrke, som de har.
Så når vi finder finansieringen til et, synes jeg, ret nødvendigt løft af vores forsvar og sikkerhed ved at afskaffe en helligdag, så er det, fordi det er en ekstraordinær situation og ikke i det hele taget ud fra en tvivl om, om den danske model er den rigtige, for det er den.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-01-18:
Hvad vil regeringen så gøre for, at den danske befolkning ikke får det indtryk, at regeringen i fremtiden vil blande sig i den danske model en anden gang?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-18:
Det har jeg tiltro til at de godt kan.
Men jeg vil også holde fast i, at det også er os i Folketinget, der diskuterer, hvad det er for helligdage, vi har.
Som jeg også lige selv har svaret på tidligere i spørgerrækken, har det en konsekvens i begge retninger, det står jeg da helt ved.