runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2024-11-21:
Tak for det, formand.
Og tak for ordet.
Med dette lovforslag og med idéen om lokalplejehjem tager vi endnu et skridt i frisættelsen af vores ældrepleje.
Vi ønsker at skabe bedre rammer for både de ældre, deres pårørende og de medarbejdere, der hver dag yder en kæmpe indsats.
Lovforslaget gør det muligt for kommunerne at lade sig inspirere af de gode erfaringer fra friplejehjemmene, og de kan indføre en model, der på mange måder minder om disse.
På lokalplejehjem frisættes ledelsen og medarbejderne fra de detaljerede regler og styringsmekanismer, som ofte følger med kommunale politikker og ensretninger.
Man kunne måske spørge, hvorfor vi har brug for lokalplejehjem, når der allerede findes kommunale friplejehjem og selvejende plejehjem.
Det skyldes regeringens ønske om at give borgerne flere valgmuligheder.
Ældre og deres familier skal have mere frihed til at vælge den type bolig og omsorg, der passer bedst til deres behov.
Jeg vil gerne sige, at Venstre synes, at det er det helt rigtige.
Det handler om at give lokal- og civilsamfundet større indflydelse og ansvar.
Jeg er derfor glad for, at vi med lokalplejehjemmene skaber mulighed for større variation på plejehjemsområdet.
Vi lægger mere ansvar og flere beslutninger ud til lokalsamfundene og skaber samtidig frihed fra kommunal styring og kommunale målsætninger.
Medarbejdere og ledere på lokalplejehjem skal bruge deres tid på det, der virkelig betyder noget, og skabe et plejehjem, som beboerne ønsker og har brug for.
Det kan handle om alt fra kostpolitik og forebyggelse til pårørendesamarbejde, alt sammen formet af lokale behov og ønsker.
Vi skal væk fra, at medarbejdere og ledere bruger tiden på kommunen eller med at udfylde skemaer bag skrivebordet, som den tidligere ordfører sagde.
I stedet skal deres fokus være på kerneopgaven, nemlig at sikre omsorg og livskvalitet for de ældre.
Det er vigtigt at understrege, at det ikke er et krav, at man opretter lokale friplejehjem.
Det er en mulighed for at tænke nyt, for at inddrage lokalsamfundet og for at sætte beslutningskraften fri.
Det synes vi i Venstre er en god idé.
Venstre støtter derfor forslaget.
Jeg vil gerne sige tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-21:
Hr. Peder Hvelplund var i fuld spurt på vej ned af Folketingets talerstol, så var lidt hurtigere end forventet min tur.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte det her forslag om at give kommunerne større mulighed for at oprette lokalplejehjem.
Af lovforslaget fremgår det bl.a., at man med det her forslag igangsætter en frisættelse af det kommunale plejehjemsområde ved at skabe større armslængde til kommunalbestyrelsens styring og lade lokalområdet tage del i forvaltningen af lokale plejehjem og skabe et større ledelsesrum ved at frisætte plejehjemmets ledelse og drift med det formål at sætte borgeren i centrum.
Men når det kommer til stykket, er der også en del mindre gode eller betænkelige ting, konsekvenser ved det her forslag.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte, at ansvaret for plejehjemmene bliver flyttet fra kommunalbestyrelsen og ud til nogle små lokale civile bestyrelser uden ansvar.
For når kommunerne får mindre ansvar, risikerer vi også, at forholdene potentielt bliver endnu ringere, end de er for nuværende.
Det er essentielt for os, at det er kommunerne og de folkevalgte lokalpolitikere, som man også kan holde ansvarlige for de lokale plejehjem, som sørger for de her ting.
Det er også dem, man kan holde ansvarlige, når borgerne så ikke får leveret det, som de selvfølgelig bør kunne forvente.
Vi kan ikke støtte lovforslaget.
Tak for det.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-21:
Tak for det, formand.
Efter at have behandlet et lovforslag lige før, som jeg må tilstå jeg godt kunne se nogle perspektiver i, men hvor jeg var utilfreds med den konkrete udformning,
er det jo næsten helt befriende, at det er lettere her at sige, at det her synes jeg simpelt hen bare er et dårligt forslag, og jeg har svært ved at se perspektivet i det.
For det, man gør med det her forslag, er jo, at man opretter en ny type plejehjem, altså lokalplejehjem, som er omdannet til et aktieselskab, hvor en eller flere kommuner kan gå sammen om at eje et plejehjem.
Det kan både være et eksisterende plejehjem eller et nyoprettet.
For mig at se
er det, man gør, noget overflødigt.
Man laver et nyt ledelseslag, altså, man indfører en bestyrelse, som både KL og andre høringsparter peger på reelt set bare betyder mere administration og bureaukrati for kommunen.
Hvad får man så ud af det?
Ja, man får ikke noget ud af det, som man ikke ville kunne gøre i forvejen, for inddragelse af lokalsamfund i forhold til drift af plejehjemmet er jo allerede muligt i dag.
Det kan man sagtens gøre.
Det er også muligt for kommunen at sikre friere rammer for plejehjemmene til at udfylde deres rolle i samarbejde med lokalsamfundet, og det kunne man jo sagtens gøre, uden at man skal lave den her firmatisering eller selskabsgørelse, hvor man gennem omdannelse til et aktieselskab også reelt gør det lettere at kunne lave en senere privatisering.
Det er jo det, vi ofte har set i forbindelse med offentlige virksomheder, som først bliver omdannet til et aktieselskab, fordi det så giver muligheden for et salg videre.
Det ser vi absolut heller ikke på med milde øjne.
Det, at man får tilkøbsydelser, øger jo netop risikoen for, at uligheden kan være stigende, altså at der er borgere, som reelt har mulighed for at kunne købe sig til bedre ydelser end andre.
Vi er helt med på, at det ikke er visiterede ydelser, men ikke desto mindre er det jo et tiltag, der kan være med til at øge uligheden.
Som det sidste er der hele spørgsmålet omkring overenskomster.
Vi så helst, at ansættelse alene skete på den altdominerende, eksisterende overenskomst, nemlig den kommunale overenskomst, altså at det var den, som folk blev ansat på.
Jeg konstaterer dog med tilfredshed, at man i hvert fald har hegnet det ind, så det er en landsdækkende overenskomst, og at det også skal være en dominerende overenskomst på området.
Så derfor kommer Enhedslisten ikke til at støtte det her lovforslag.
Per Larsen (KF), 2024-11-21:
Tak for det, formand.
Det er jo forslag til lov om lokalplejehjem, vi behandler.
Lovforslagets formål er at give kommunalbestyrelserne mulighed for at etablere kommunale aktieselskaber, der driver lokalplejehjem.
Det bliver så op til den enkelte kommunalbestyrelse at afgøre, om de vil udnytte mulighederne for at oprette et lokalplejehjem.
Vi kender jo modellen lidt fra friplejehjemmene, som den læner sig op af.
Vi er med i aftalen og stemmer selvfølgelig også for at indføre mulighederne for, at kommunalbestyrelsen kan etablere lokalplejehjem.
Tak for ordet.
Rosa Eriksen (M), 2024-11-21:
Tak for ordet.
Kan man egentlig stordrifte det gode ældreliv?
Det mener vi i Moderaterne ikke at man kan.
Derfor har vi, siden vi blev stiftet, haft en ambition om at gøre noget nyt og anderledes.
Vi blev enige om, at det i grunden er underligt, at vores plejehjem styres og dikteres fra det lokale rådhus, og at ældreplejen er puttet ned i kommunale kasser med politikker, som ikke nødvendigvis tager udgangspunkt i de enkelte plejehjem og i de ældre, som bor lige netop der.
Det satte vi os for at løse.
Løsningen hedder lokalplejehjem.
Det er et plejehjemstilbud, der gennem lokal beslutningstagning værner om livsglæden og det gode ældreliv.
For der er behov for, at vi tænker nyt for de ældres skyld.
Op mod 100.000 ældre føler sig ensomme.
Sådan skriver Ældre Sagen i 2024.
Det giver en bidende følelse af uretfærdighed, når borgere i deres livs efterår længes efter venner og familie, der ikke er her mere.
Det er en følelse af savn og afmagt, for hvem skal egentlig holde dem i hånden nu?
Følelsen kender vi alle, fra når man afleverer sine børn i institution første gang eller når ens kæreste rejser på udveksling på den anden side af jorden.
Men i de ældres sidste år skal den smertende følelse af afsavn og ensomhed ikke definere hverdagen.
Vi skal skabe rammerne for, at livsglæden kommer tilbage.
I en fantastisk sang af Per Krøis Kjærsgaard og Rasmus Skov Borring lyder sætningen: »fællesskab fødes når JEG bli'r til OS!« Og fællesskab giver en følelse af tilknytning, nærvær og tryghed.
Med lokalplejehjemmene skaber vi rammerne om lokale, blomstrende fællesskaber, dvs. fællesskaber med deltagelse af lokale foreninger, frivillige og institutioner, der sammen med lokalplejehjemmene kan skabe aktiviteter og oplevelser for de ældre.
For når bestyrelsen består af lokale drivkræfter, kan der tænkes i nye lokale aktiviteter, uden at det skal passe i en af rådhusets politikker.
Man kan tage i teateret og se en forestilling, shoppe på et loppemarked om søndagen eller holde en temafest med de allerbedste hits fra dansktoppen.
Personligt bliver jeg selv rørt ved tanken om, at jeg en dag skal sidde på et lokalplejehjem og se mine oldebørn lave en gymnastikopvisning ude på plænen, en opvisning, der kan bringe fornøjelse og livsenergi til alle beboere, en opvisning, som er arrangeret i samarbejde med den lokale forening, og som er mulig, fordi en af lokalplejehjemsbestyrelserne tænker i lokalt forankrede samarbejder.
Lovforslaget om lokalplejehjem giver kommunerne en helt ny måde at løfte kvaliteten i ældreplejen på.
Lovforslaget tilgodeser også det vigtige og kompetente personale.
For med reel frisættelse får de nu tid til at præge deres egen hverdag: mere tid til omsorg og til kreative og lokale arrangementer til gavn for ældre, pårørende og lokalsamfundet – endnu flere handlemuligheder.
Lokalplejehjemmene giver tillid og selvbestemmelse til personalet, og det fortjener de.
Jeg er utrolig stolt af, at vi kan bidrage til at udvikle kvaliteten i ældreplejen med et nyt plejehjemstilbud med kommunalt ejerskab, store frihedsgrader og med lokal, nær beslutningstagning.
Tak for ordet.
Louise Brown (LA), 2024-11-21:
Tak, formand.
Så har vi fornøjelsen af at behandle L 90, forslag til lov om lokalplejehjem.
Det er et forslag, der bringer os tættere på en ældrepleje, hvor borgernes behov og valgfrihed står i centrum.
For Liberal Alliance er netop friheden til at vælge at skabe egne rammer et kerneprincip, og med lokalplejehjemmene får vi nu en hybrid, som ordføreren før mig sagde, mellem det offentlige og det private.
Det er et tiltag, der i høj grad kan imødekomme fremtidens behov for en måske mere moderne ældrepleje.
Lovforslaget introducerer en ny organisering af plejehjem, hvor kommunale aktieselskaber driver lokalplejehjem under ledelse af professionelle bestyrelser.
Den her model er ikke blot en teknisk ændring, men også en væsentlig ideologisk fornyelse, som giver plads til både lokale kræfter og innovation.
At lade professionelle bestyrelser med ansvar for drift og økonomi lede lokalplejehjemmene er en løsning, der giver god mening for os i Liberal Alliance.
Når nu vi ikke kan få en sådan helt total frisættelse, så er det et godt skridt på vejen, og lokalplejehjemmene får jo også de samme frihedsgrader som private friplejehjem.
Det er for nogle et modigt, men for Liberal Alliance et naturligt skridt i retning af en ældrepleje, hvor valgmulighederne bliver flere, og hvor kvaliteten og effektiviteten kan styrkes.
Vi skaber nu flere muligheder for den enkelte borger, og ældre får mulighed for at vælge et lokalplejehjem, som kan tilpasses specifikke lokale behov og værdier.
Det handler ikke kun om geografi.
Det handler også om at kunne vælge et hjem, der afspejler ens ønsker og livsstil.
For os i Liberal Alliance er det afgørende, at ældreplejen ikke bliver et rigidt og ensartet system.
Vi skal netop værne om diversiteten i plejetilbuddene og sikre, at den enkelte borger kan finde netop det tilbud, der passer til deres behov og ønsker.
Valgfriheden skaber ikke kun tilfredshed.
Den driver efter vores overbevisning også kvaliteten op.
En anden væsentlig styrke ved lokalplejehjemmene er, at de ledes af de her professionelle bestyrelser med et klart ansvar for både økonomi og drift.
Det giver et tydeligt ledelsesrum og sikrer, at beslutningerne træffes af folk med den rette faglige baggrund, de rette kompetencer og viden om lokalområdet.
Det er en af de vigtigste forudsætninger for, at vi kan forløse potentialet i den her nye model.
Vi skal dog stadig have fokus på, at lokalplejehjemmene ikke drukner i bureaukrati, for det ville undergrave den frihed, der er hele idéen bag det her forslag.
De professionelle bestyrelser skal have rum til at kunne fokusere på det, der er det væsentlige, nemlig at levere den bedste pleje til beboerne.
Jeg vil gerne takke ministeren og de øvrige partier, der har bidraget til at udarbejde det her, og vi ser frem til at følge implementeringen og de positive forandringer, lokalplejehjemmene kan bringe til vores ældre og os selv i fremtiden.
Tak for ordet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-11-21:
For det er heller ikke nogen hemmelighed, at det her forslag om lokalplejehjem altså ikke er et forslag, der er vokset i SF's baghave.
Ingen kommuner er forpligtet til at oprette lokalplejehjem.
Spørgsmålet er helt og aldeles et anliggende for kommunalbestyrelsen.
Et centralt tema i forhandlingerne har været muligheden for tilkøb.
Det er det bare ikke.
Altså, VIVE lavet adskillige undersøgelser, der viser, at det ikke er, fordi vi efterspørger det.
Man vil ganske vist kunne møde ældre, som siger, at det kunne de godt tænke sig, og når man så spørger, hvad de godt kunne tænke sig, så kan det være svært for dem at sætte ord på, hvad det egentlig er, de har behov for.
Jeg tror i virkeligheden, at det, de fleste ville have behov for, hvis man talte med alle ældre om tilkøb, var, at der kom en lille købmandsvogn forbi, hvor de kunne købe et marcipanbrød, eller hvad de nu ellers kunne have behov for.
Det fremgår klart af den her rapport fra VIVE, at det ikke er voldsomt efterspurgt.
Og det er ikke, fordi den er stor.
Men ligesom De Radikale vil jeg også understrege, at det ville have været betydningsfuldt for SF, hvis det var sådan, at man med hensyn til tilkøb i det mindste sørgede for, at det var lige for alle, hvis det var en efterspurgt vare.
Der er vi ikke i vores aftale lige nu, men det betyder ikke, at SF har opgivet håbet om, at vi sørger for, at alle borgere får lige gode muligheder.
For hvis tilkøb er fantastisk for de ældre, der bor på lokalplejehjem eller på private plejehjem, så er det svært at forklare alle andre ældre, der bor på alle mulige andre plejehjem, altså kommunale plejehjem, hvorfor de så ikke også skal have muligheden.
Så det bliver et spørgsmål, som vi kommer til at forfølge efterfølgende.
I løbet af forhandlingerne har vi i SF været særlig opmærksomme på konkursregler, lønninger til bestyrelser, overenskomstdækninger og netop også tilkøbsydelser, og de elementer kommer vi også til at holde et vågent øje med efterfølgende, altså hvis den nye plejehjemsform etableres.
For det er stadig væk kommunalbestyrelsen, der i sidste ende træffer beslutningen om, hvorvidt man overhovedet ønsker at give sig i kast med den her type plejehjem.
Der har jeg trods alt så meget tiltro til lokaldemokratiet, at jeg mener, at det må være de lokale kommunalbestyrelser, der bedst ved, om det her er en konstruktion, som lige præcis kunne give mening hos dem.
Men SF stemmer selvfølgelig for forslaget.
Vi er en del af aftalen.
Ja, det er det, vi gør.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-11-21:
Lovforslaget her, L 90, udmønter lovgivningsmæssige dele af aftalen om ældrereformen, som regeringen, Danmarksdemokraterne, SF, LA, Konservative og Radikale Venstre indgik her i foråret 2024.
Lovforslaget udmønter specifikt initiativet om en ny type plejehjem, lokalplejehjem.
Plejehjemmene etableres i en selskabskonstruktion, som aktieselskaber, og skal styres af selvstændige professionelle bestyrelser bestående af repræsentanter fra lokalområdet, herunder det lokale erhvervsliv, som får eget ansvar for plejehjemmets økonomi og drift.
Lokalplejehjemmene får altså samme frihedsgrader som private friplejehjem, men ejerskabet er kommunalt.
Som noget helt nyt får lokalplejehjemmene og dermed kommunerne mulighed for f.eks. at tilbyde tilkøbsydelser på plejehjem.
Lokalplejehjemmene vil som led i den kommunale anvisningsret være forpligtet til at tage imod de borgere, kommunalbestyrelsen anviser, men kommunalbestyrelsen vil fortsat også have ansvaret for betaling for hjælp og støtte efter ældreloven og serviceloven.
Rammerne for lokalplejehjemmenes økonomi må ikke gøre det mindre attraktivt at drive og investere i et friplejehjem.
Det følger også af aftalen.
I Danmarksdemokraterne stemmer vi for forslaget, fordi vi er en del af ældreaftalen.
Når det så er sagt, er lokalplejehjem ikke en konstruktion, der er sået i Danmarksdemokraternes have.
Det var et forslag eller initiativ, som var vigtigt for regeringen, og som jeg ikke har hørt andre end regeringen foreslå.
Men nuvel, når man indgår i nogle forhandlinger, må man nogle gange sige, at der er nogle ting, man accepterer, mod at man til gengæld får noget andet, og der må vi sige, at vi i Danmarksdemokraterne sammen med de partier, som var med til allersidst, og som står uden for regeringen, fik indrømmelser, bl.a. i forhold til friplejehjem og i forhold til etableringen af de her faste teams.
Så det var meget, meget positivt.
Så vi støtter forslaget her, og vi billiger sådan set også forsøg med nye typer af plejehjem, som kan invitere til en større grad af lokal frihed til at drive plejehjem, så længe det også bare tager udgangspunkt i borgernes ønsker og behov.
En øget grad af frit valg er positivt, og vi skal også behandle et lovforslag senere i dag, som handler om friplejehjem, og som i høj grad også medvirker til en øget frihed til valg af plejehjemsplads.
Tak for ordet.
Mette Kierkgaard (M), 2024-11-21:
Jeg er utrolig glad for spørgsmålet, for jeg har siddet og trippet lidt.
Jeg kan ikke bekræfte, at retstilstanden bliver dårligere.
Det vil stadig være sådan, at man har ret til at få dækket sine behov for hjælp og pleje, og det, som Ankestyrelsen gør i det, vi har fremsat, er akkurat det samme som i dag.
De vurderer de juridiske forhold, altså om en sag f.eks. er oplyst, eller om der er blevet partshørt osv.
Skønnet kan Ankestyrelsen ikke tage stilling til i dag, og det kan de heller ikke med det nye.
Det er jo rigtigt, at der alt andet lige bliver færre afgørelser.
For der, hvor borgeren kommer til at modtage en afgørelse, vil være i forbindelse med at få tilkendt et forløb og ikke i forhold til enkeltydelserne.
Men når det hele i bund og grund også handler om retssikkerhed, mener jeg faktisk, at vi på mange områder styrker retssikkerheden med det forslag til en ældrelov, som vi her fremsætter.
Vi styrker den faktiske forvaltningsvirksomhed, vi styrker borgerens selvoplevede retssikkerhed, og vi giver også nogle nye muligheder i tilsynet.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-21:
Jeg bemærkede, at ministeren gjorde meget ud af at understrege, at i forhold til klageadgang var alt, som det er i dag.
Der vil jeg bare bede ministeren om at bekræfte, at det, der står i bemærkningerne til lovforslaget, jo er, og jeg citerer: »Kommunens vurdering af, hvilket af kommunens forløb borger skal tilbydes bygges på et skøn.
Ankestyrelsen vil derfor som altovervejende udgangspunkt ikke kunne tilsidesætte kommunens vurdering af dette spørgsmål.«
Det er også det, som bl.a. Institut for Menneskerettigheder og Hjernesagen peger på, altså at der her reelt sker en svækkelse af borgerens klageadgang og retssikkerhed.
Det er jo, fordi det også er et sikkerhedsnet for en som borger i det tilfælde, hvor man ikke får den hjælp, som man egentlig synes at man er berettiget til, og kommunen fastholder det niveau for hjælp, der er blevet tilbudt.
Så vil ministeren ikke bare anerkende, at der i forhold til det her konkrete spørgsmål reelt ligger en forringelse af borgerens retssikkerhed?
Så kan håbet være, at helhedsplejen kommer til at fungere så godt, at der slet ikke er behov for at klage.
Vi fjerner i hvert fald muligheden for at monitorere det og at sikre, at borgeren har den retssikkerhed igennem klagemuligheden til Ankestyrelsen.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-21:
Det er en del af Dansk Folkepartis politik, at vi fastholder de forebyggende hjemmebesøg, så der ved de svageste ældre indimellem lige kommer et menneske forbi og sikrer, at alting er, som det skal være, at alting er i orden.
Det handler ikke om kontrol.
Det handler om værdighed.
Det kan jeg så forstå at fru Rosa Eriksen og Moderaterne ikke er enige i.
Rosa Eriksen (M), 2024-11-21:
Eller er det, fordi jeg har arbejdet i den ældrepleje, vi taler om, i mange, mange år, både som sygeplejerske og som ufaglært?
Jeg skal lige høre, om jeg hørte ordføreren korrekt.
Jeg synes, jeg hørte ordføreren sige, at vi skulle til at have nogen til at kontrollere de ældres hjemmepleje.
Der bliver jeg nysgerrig på, om vi skal til at have sådan et hjemmeplejepoliti, der skal ud at kontrollere, om man nu bruger de 4 minutter på at smøre den ostemad, eller om man giver det der bad om tirsdagen eller om onsdagen.
Er det en del af Dansk Folkepartis udspil?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-21:
Jeg kan godt fortælle, at der er nogen, der går mere op i ældrepleje end den her regering.
Det er Dansk Folkeparti, og det er Dansk Folkepartis ældreordfører, fru Pia Kjærsgaard, som for alvor har de ældre i mente i hendes daglige virke herinde i Folketinget.
Så ser jeg jo ikke den store modsætning mellem det at afbureaukratisere og fjerne fuldstændig unødvendige dokumentationskrav, der er i det offentlige, ikke kun på ældreområdet, men helt generelt, og så det at sige, at selvfølgelig skal der være nogle minimumsforudsætninger for en ordentlig ældrepleje, samt det, at ældre ikke får lov at sidde i deres eget skidt og møg, uden at der er nogen, der kommer forbi og kontrollerer, om de får en værdig pleje.
Rosa Eriksen (M), 2024-11-21:
Altså, jeg har aldrig hørt noget så langt fra virkeligheden som den der tale, ordføreren lige har holdt.
Det påpeger jeg altså lige.
Som en anden ordfører har påpeget, har vi ikke fjernet midlerne til forebyggende besøg.
Vi har lige lavet en aftale om en sundhedsreform med hjemmebehandlingsteams og et styrket sundhedsvæsen.
Hvis der er nogen, der går op i forebyggelse, så er det den her regering.
Jeg har egentlig svært ved at se andet, end at hr. Mikkel Bjørn vil tilføre ældreplejen flere midler og have mere kontrol, samtidig med at I prøver at finde sammen med blå blok om at afbureaukratisere.
Kan du måske folde ud for mig, hvordan det hænger sammen?
Undskyld!
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-21:
Det er jo dejligt med Socialdemokratiets tillid til de folk, der varetager ældreplejen,
den deler vi i Dansk Folkeparti fuldstændig.
Men forudsætningen for at kunne have den tillid til, at der bliver foretaget en ordentlig ældrepleje derude, er jo ikke mindst også, at der er økonomi til at varetage en ordentlig ældrepleje.
Dansk Folkeparti har lavet et fuldt finansieret oplæg til en bedre ældrepleje, hvor der er afsat 6,5 mia. kr., og i den her aftale er der afsat 3,3 mia. kr. i aftaleperioden.
Der er ganske enkelt ikke de økonomiske midler, der skal være til rådighed, for at medarbejderne derude, hvad end de vil eller ej, kan sikre en ordentlig ældrepleje.
Maria Durhuus (S), 2024-11-21:
I Socialdemokratiet har vi også respekt for de medarbejdere, der er ude i kommunen, og vi har også en tillid til, at de går på arbejde hver dag og knokler en vis legemsdel ud af bukserne for at gøre det allerallerbedste og gør sig virkelig, virkelig umage.
Så ja tak, i Socialdemokratiet vil vi også en værdig ældrepleje, vi har også bare tillid til, at vores medarbejdere ikke gør noget bevidst for at skade mennesker derude, og vi har også en viden om, at vi ikke altid skal sidde herinde og sætte kravene, i forhold til hvordan det ser ud.
Mener ordføreren, at menneskesynet skal være sådan, at man ikke kan imødekomme svage ældres behov, uden at medarbejderne så skal lægges i sådan en dokumentationsspændetrøje?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-21:
Det vigtige for os er, at der er et forebyggende hjemmebesøg, sådan at de ældre ikke ender med at sidde i deres eget skidt og møg, uden at der er nogen, der opdager, at de går glip af en ordentlig og værdig behandling.
Det troede jeg egentlig også var Socialdemokratiets holdning.
Det er i hvert fald vores holdning i Dansk Folkeparti, for det er helt afgørende for os, at de ældre, der har været med til at opbygge vores samfund, også i deres alderdom får en værdig pleje.