runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2017-05-09:
Det er selvfølgelig helt forkert, også når man ser på, hvordan det i dommen bliver problematiseret, at overvågningen omfatter, som der står, alle personer, der gør brug af elektroniske kommunikationstjenester, uden at disse personer, end ikke indirekte, befinder sig i en situation, der vil kunne give anledning til strafferetlig forfølgning.
Og EU-Domstolen skriver videre, at masseovervågningen overskrider derfor det strengt nødvendige og kan i et demokratisk samfund ikke anses for at være begrundet.
Det er jo også det, der ligger bag den masseovervågning i Danmark, som vi i øjeblikket har via telelogningen.
Jeg har det sådan, at jeg synes, det er uacceptabelt og dybt ubehageligt, at vi som borgere i et demokratisk samfund bliver overvåget, uden at der er nogen som helst sandsynlighed for, at vi nogen sinde skulle komme til at begå kriminalitet, eller uden at vi overhovedet er i politiets søgelys.
Er det ikke et liberalt synspunkt, som man fra Danmarks liberale parti Venstres side burde støtte og dermed annullere logningsbekendtgørelsen?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-09:
Ordføreren var jo selv inde på, at det her er et område, hvor revisionen er blevet udskudt igen og igen.
Mener DF ikke, at hvis noget er blevet erklæret ulovligt, så bør man stoppe den praksis?
Uagtet Socialdemokratiets ordførers bemærkninger ligger vores logningslovgivning så tæt op af det tilfælde, hvor dommen om logning er faldet, at det er klokkeklart, at det ikke er lovligt.
Ellers ville man jo heller ikke lave det om.
Så mener DF's ordfører ikke, at man bør holde op med det, der er blevet erklæret ulovligt, nemlig at foretage masseovervågning af danskerne?
Zenia Stampe (RV), 2017-05-09:
Jamen det er da faktisk rigtig positivt, at der er foretaget så mange ændringer i det oprindeligt udsendte udkast, og at de betænkeligheder, som vi også havde, om, at forslaget var for bredt, rent faktisk er imødekommet.
Jeg er stadig væk spændt på at følge, hvordan det vil blive anvendt.
Det var jeg også med lovgivningen før, sådan er det nok bare på de her områder, hvor vi opererer i gråzoner og har at gøre med nogle af de allermest fundamentale rettigheder, nemlig retten til at ytre sig.
Men med de ændringer og tilpasninger, der er foretaget af det oprindelige lovudkast, kan vi godt støtte det.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-09:
Det er jeg i den grad opmærksom på, og jeg får virkelig hovedbrud, når jeg tænker på, hvordan det her skal skrues sammen?
Det bliver en stor udfordring.
Det er godt, at vi har dygtige embedsmænd.
Så må vi også håbe, at vi har dygtige politikere, der til sin tid skal få det her til at fungere.
Jeg synes, at det er en kæmpe udfordring, det skal jeg ikke lægge skjul på – en kæmpe udfordring.
Naser Khader (KF), 2017-05-09:
Radikalisering og ekstremisme er jo en kæmpe udfordring for vores samfund og det frie samfund.
Det skal bekæmpes dels med magt – det gør vi dagligt i Syrien og Irak eksempelvis; det er jo der, inspirationen mange gange kommer fra – dels ved at vi også gør det enormt svært for folk at blive radikaliseret, især de unge mennesker.
Det kan de blive på forskellige måder
Vi skal også gøre det svært at hverve unge mennesker ud i radikalisering, og vi skal gøre det svært at rejse ned og deltage i aktiviteter, der har med ekstremisme at gøre.
Og vi skal slet ikke bruge skattekroner på at finansiere terrorvirksomhed, og det gør man jo, når der har været eksempler på, at der er nogle, der har fået deres ydelser med derned – det er jo grotesk.
Formålet med lovforslaget er at gennemføre en række af de punkter, der fremgår af den nationale handlingsplan om forebyggelse og bekæmpelse af ekstremisme og radikalisering, som blev fremlagt i oktober 2016.
Det vil sige, at det helt konkret handler om imødegåelse af ekstremistisk propaganda og forebyggelse af online radikalisering.
Politiet får fremover mulighed for efter en retskendelse ikke at fjerne, men at blokere hjemmesider, hvis der begås overtrædelser af straffelovens terrorbestemmelser.
Myndighederne kan allerede gøre det i forhold til danske hjemmesider, men nu sker det også i forhold til hjemmesider placeret i udlandet.
Så går vi efter, at offentlige ydelser stoppes og tilbagebetales.
Som sagt skal danske skatteborgere ikke bruges til at finansiere terrorvirksomhed.
Alt i alt gode elementer, som vi i Det Konservative Folkeparti støtter.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-09:
Tak for den overvejende positive modtagelse af lovforslaget.
Regeringen er optaget af at sikre, at vi fortsat med hård hånd kan sætte ind over for religiøs radikalisering, ekstremisme og fremmede krigere.
Det lovforslag, vi behandler her i dag, har derfor til formål at gennemføre en række af de punkter, der fremgår af den nationale handlingsplan om forebyggelse og bekæmpelse af ekstremisme og radikalisering, som blev fremlagt i oktober 2016.
Handlingsplanen indeholder bl.a. en række initiativer om på den ene side imødegåelse af ekstremistisk propaganda og forebyggelse af online radikalisering og på den anden side en fortsættelse af den hårde kurs mod fremmede krigere, som vil gøre det mindre attraktivt for herboende at rejse ud som fremmede krigere.
Helt konkret indeholder lovforslaget derfor for det første en ændring af retsplejeloven, så der indsættes en ny bestemmelse, der skal give politiet mulighed for efter en retskendelse at blokere hjemmesider, hvis der på hjemmesiden begås overtrædelser af straffelovens terrorbestemmelser og straffelovens bestemmelser om chikane og måludpegning af offentligt ansatte på internettet.
Myndighederne kan allerede i dag beslaglægge danske hjemmesider.
Det, lovforslaget grundlæggende handler om på dette punkt, er at sikre, at myndighederne får en tilsvarende adgang til at skride ind over for hjemmesider, der er placeret i udlandet.
Hermed sikres det, at vi får et bedre værn mod navnlig terrorpropaganda og terrorhandling på nettet.
Lovforslaget indeholder for det andet ændringer af en række love med henblik på at sikre, at udbetalingen af offentlige ydelser til fremmede krigere kan stoppes af myndighederne.
Forslaget sikrer også, at myndighederne i tilfælde, hvor ydelserne måtte være udbetalt, kan kræve dem tilbagebetalt.
De foreslåede ændringer har dermed til formål at forhindre, at fremmede krigere kan finansiere deres ophold i konfliktzoner med offentlige ydelser; dels skaber vi en mere sikker og effektiv procedure i sager om standsning eller tilbagebetaling af ydelser, som der allerede i dag er en vis mulighed for at inddrage, dels skaber vi en hjemmel til standsning eller tilbagebetaling af en række yderligere ydelser, som der er i dag slet ikke er hjemmel til at inddrage.
Med de bemærkninger vil jeg takke ordførerne for indlæggene og den positive modtagelse, og jeg ser frem til den videre behandling her i salen og også til at svare på spørgsmål i udvalgsbehandlingen.
Trine Bramsen (S), 2017-05-09:
Formålet med lovforslaget her er at udskyde revisionen af retsplejelovens § 786, stk. 4, om logning af teleoplysninger fra folketingsåret 2016-17 til folketingsåret 2017-18.
Den foreslåede udskydelse skyldes EU-Domstolens afgørelse den 21. december om britiske og svenske logningsreglers forenelighed med EU-retten.
Det er et forslag, som vi i Socialdemokratiet kan støtte, men jeg vil samtidig sige, at vi ser logning som et utrolig vigtigt redskab for politiet.
Og derfor er det afgørende – meget afgørende endda – at vi fra dansk side sikrer, at politiet kan anvende logning som redskab til forebyggelse, bekæmpelse og opklaring af kriminalitet. Så samtidig med at vi altså støtter forslaget her i dag, vil vi kraftigt opfordre justitsministeren til hurtigt at sikre, at danske myndigheder får adgang til de her meget nødvendige redskaber i kriminalitetsbekæmpelsen.
Rune Lund (EL), 2017-05-09:
Hvad er det, man plejer at gøre, når noget er ulovligt?
Man plejer at holde op med at gøre det.
Derfor bør vi jo også gøre det eneste logiske her, nemlig at annullere den logningsbekendtgørelse, den lovgivning, der ligger til grund for den nuværende ulovlige masseovervågning.
Hvorfor tager vi ikke det simple skridt – når vi lige nu har en lovgivning, der tillader noget, nemlig masseovervågning, som er blevet erklæret decideret ulovligt – at holde op med at gøre det ved at annullere logningsbekendtgørelsen?
Trine Bramsen (S), 2017-05-09:
Mig bekendt er den danske logning ikke erklæret ulovlig.
Rune Lund (EL), 2017-05-09:
Det drejer sig om Tele2-Watson-sagen, hvor der i afgørelsen i forhold til bl.a. et teleselskab fra Sverige bliver dømt, at den logning, der foregår der, er ulovlig.
Vi har en lignende logning i Danmark, som er telelogning.
Det vil sige, at når jeg bruger min telefon og ringer op, så bliver det registreret på en mast, hvor jeg er, hvad for et nummer jeg ringer til, hvornår jeg gør det, og hvornår jeg lægger på.
Det er telelogning.
Vi har i øjeblikket snakket om at lave andre former for udvidelser af logningen: mastelogning, datalogning, og der er forskellige andre varianter.
Men den logning, vi foretager i dag, er faktisk ulovlig, og det siger dommen klart.
Trine Bramsen (S), 2017-05-09:
Altså, mig bekendt er der ikke faldet dom over den danske model, men det ændrer ikke ved det, som jeg har redegjort for i min tale: at vi mener, at logning er et afgørende redskab for, at politiet kan bekæmpe kriminalitet.
Det er der også andre lande i EU der mener, og derfor er den demokratiske proces i det her jo, at vi sammen med de andre lande, der også meget gerne vil have adgang til de her redskaber, går til EU og sikrer, at der er hjemmel til både at have den nuværende lovgivning, men også at udvide den.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-05-09:
Jeg kan starte med at bekræfte det, hr. Rune Lund citerer fra dommen.
Altså, mere firkantet kan man jo sige, at den taler om, at en generel og udefineret logning af alle borgere er i strid med EU-retten.
Det er fuldstændig korrekt.
Der bliver så spurgt, om den praksis, som vi har kørt i Danmark, og som vi fortsat kører et års tid endnu, ikke er i strid med en liberal holdning.
Jeg kan godt følge ordspillet, men jeg må altså sige, at vi som liberalister vil gøre alt, for at forbryderne, herunder dem med de alleralleralvorligste forbrydelser i bagagen, bliver fanget, og det her er altså et middel, som er meget, meget effektivt.
Jeg må sige, at man så må finde sig i, at ens oplysninger ligger logget i en kortere periode – så vidt jeg husker, er det i 1 år – et eller andet sted, hvor det jo altså ikke er åbent og til brug for alle og enhver.
Målet helliger midlet i den her sammenhæng.
Tilde Bork (DF), 2017-05-09:
Tak for det.
Formålet med dette lovforslag er at udskyde revisionen af retsplejelovens § 786 stk. 4 om logning af teleoplysninger for folketingsåret 2016-2017 til folketingsåret 2017-2018.
Det er efterhånden en tilbagevendende begivenhed her i Folketinget.
Årsagen til, at der med lovforslaget lægges op til at udskyde revisionen, er, at EU-Domstolen i december 2016 kom med en afgørelse i den såkaldte Tele2-sag.
For at sikre at revisionen af de danske logningsregler er i overensstemmelse med EU-retten, foreslås det derfor, at der afsættes mere tid til at gennemgå dommen og konsekvenserne heraf, for så at få rettet de danske logningsregler til.
Det er på mange måder sund fornuft, og i Dansk Folkeparti håber vi, at ministeren hurtigst muligt vil få gang i nogle nye forhandlinger om vores logningsregler, så vi sikrer dansk politi og PET de bedste rammer.
Med disse ord kan jeg oplyse, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget, og vi glæder os til udvalgsarbejdet.
Rune Lund (EL), 2017-05-09:
Hvordan vil det ud fra Liberal Alliances synspunkt se ud, hvis vi når til det her tidspunkt næste år og der ikke er fundet en løsning på det her problem, altså at der ikke er et folketingsflertal, som har fundet en ny model for, hvordan man kan lave en målrettet overvågning af borgerne på de områder og på de tidspunkter, hvor det er relevant, frem for den nuværende ulovlige masseovervågning?
Hvordan vil Liberal Alliance forholde sig til det?
Christina Egelund (LA), 2017-05-09:
Men den situation opstår ikke, for det er en bunden opgave at finde en løsning på den her situation.
Det her er jo ikke helt ukomplicerede regler, og som jeg også sagde før til SF's ordfører, er der nogle reelle dilemmaer, synes jeg i hvert fald, i det her og nogle hensyn, som skal afvejes nøje.
Og der synes jeg det ordentlige at gøre er at tage sig ordentlig tid og finde ud af, hvordan vi så kan indrette reglerne, så de både tager højde for dommen og også afvejer de hensyn, som jeg også tror at Enhedslisten er enig i at man skal finde en afvejning af.
Der står jo ikke nogen steder i den EU-dom, at man så skal annullere gældende danske regler, dagen efter at dommen er faldet.
Der er sådan set heller ikke sat nogen dato på, hvornår man så skal rette det ind.
Nu går regeringen i gang med arbejdet for at få tilrettet reglerne, og der er allerede sat forskellige undersøgelser i gang om, hvordan man kan gøre det.
Et lignende arbejde foregår i andre lande i Europa, og det er altså den ordentlig måde at gå til det her på.
Altså, man må afveje grundighed over for hast, i forhold til at vi får nogle gode regler, som alle kan leve med, både de borgere, som skal leve med en eller anden form for overvågning, men også de virksomheder og den industri, som skal udføre det her for os.
Jeg synes faktisk, at det værste, vi kan gøre i den her situation, er bare enten at annullere de regler, vi har, eller også lynhurtigt at gennemføre et eller andet, som vil være sjusket.
Rune Lund (EL), 2017-05-09:
Men hvis nu regeringen ikke havde fiflet med EU-dommen fra 2014 og fortsat den ulovlige masseovervågning, havde man jo haft god tid til at lave reglerne om.
Og nu kom der så en dom igen, som for anden gang slog fast, at den masseovervågning, vi har herhjemme, er ulovlig.
Vi går faktisk meget op i borgernes personlige frihed og retten til et privatliv og til en privatsfære.
Vi opfatter det som et grundlæggende fundament i en demokratisk stat, at man som borger kan være fri for masseovervågning fra statens side.
Og når nu vi har fået at vide, at det er ulovligt, synes vi, det er meget simpelt, at man stopper med at gøre det og så selvfølgelig skynder sig at finde en ny løsning.
Vi synes ganske enkelt, det er uacceptabelt, at man fortsætter en masseovervågning af borgerne, som er ulovlig.
Christina Egelund (LA), 2017-05-09:
Men det er ikke ulovligt.
Og jeg må indrømme, at jeg synes, Enhedslisten griber det her sådan rigelig dramatisk an.
Der er faldet en dom, som betyder, at vi skal tilrette gældende dansk lovgivning.
Det går vi i gang med, og der skal vi gøre vores arbejde godt.
For vi har jo også en holdning om, at man skal have – og det tror jeg også Enhedslisten mener; det plejer I i hvert fald at gøre – et klart retsgrundlag at operere inden for, både i forhold til de borgere, som udsættes for overvågning, men også i forhold til de virksomheder, altså den teleindustri, som skal håndtere det her.
Jeg forstår simpelt hen ikke synspunktet om, at når der falder en dom, skal vi dagen efter eller 2 dage efter eller 1 uge efter, eller jeg ved ikke, hvad der så ville give mening i Enhedslistens optik, vupti, hive nogle nye regler op af skuffen.
Jeg synes faktisk, det her område er for alvorligt til at polemisere over.
Jeg synes, man skulle have respekt for, at vi skal kigge på det her og have en ordentlig proces, hvor vi afvejer de forskellige hensyn, som flere af os har været inde på.
Det synes jeg faktisk er vigtigere end at dramatisere over tid.
Spørgeren skitserer jo i virkeligheden det her dilemma i en nøddeskal, og jeg tror egentlig, at vi ser det ret ens.
Til det konkrete spørgsmål vil jeg sige: Ja, det er min holdning, og det er Liberal Alliances holdning, at hvis man systematisk logger data fra borgere, som ikke er under mistanke for at have gjort noget forkert, så er det en uproportional overvågning af vores færden, specielt i takt med at vi lever vores liv mere og mere digitalt og derfor efterlader flere og flere digitale spor.
Så jeg synes, der er nogle reelle dilemmaer i det her, og det er jo også det, som EU-dommen siger, altså at man skal finde snittet et eller andet sted mellem et fornuftigt redskab for politiet på den ene side, og på den side at man ikke overvåger alle.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-05-09:
Man kunne sagtens have sympati for fru Christina Egelunds synspunkter, hvis ikke det var, fordi det er femte gang, at Danmark vælger at udskyde en revision af bestemmelsen om logningsreglerne, og så bliver det et problem.
Og vi har en dom fra EU, der siger, at den nuværende praksis er ulovlig, så selvfølgelig skal regeringen ophæve bestemmelsen, mens vi finder ud af, hvad det så er for nogle nye regler, vi skal have.
Og jeg ved godt, at vi lige nu venter på nogle vejledninger fra EU.
Men afgørelsen i den her såkaldte Tele2-sag om de britiske og svenske logningsregler beskriver sådan set meget godt Alternativets modstand mod den omfattende masseovervågning og indsamling, som foregår af samtlige abonnenters data i Danmark.
Det er vi simpelt hen principielt imod.
Så kan man godt diskutere en afvejning i forhold til politiets arbejde og masseovervågning.
Men vi har en dom fra EU, der siger, at det er ulovligt – det bliver vi nødt til at respektere.
Og derfor synes vi også, at justitsministeren bør lytte til de kritiske røster, som lyder fra Institut for Menneskerettigheder, IT-Politisk Forening og Retspolitisk Forening i høringssvarene.
Vi synes, det er uacceptabelt i et demokrati med retsstatsprincipper at opretholde en lovgivning, som er underkendt af EU-Domstolen.
Vi er trods alt medlem af EU.
Så det er bekymrende, at justitsministeren med det her lovforslag ikke har stillet Folketinget en tidshorisont i udsigt – det er så en anden ting.
Vi ved ikke rigtig, hvornår det kommer til at ske.
Nu siger fru Christina Egelund, at det kommer til at ske i næste folketingssamling.
Kan vi få en garanti for det?
Det ville vi i hvert fald meget gerne have.
Det ville hjælpe lidt på vores position i forhold til det her lovforslag.
Vi bør tage nogle midlertidige konsekvenser af EU-Domstolens dom.
Det er ikke acceptabelt at videreføre ulovlig masseovervågning.
Så derfor kan vi, som det ser ud lige nu, ikke stemme for lovforslaget.
Zenia Stampe (RV), 2017-05-09:
Vi kan heller ikke støtte forslaget.
Det har før været oppe til diskussion, og vi sad og diskuterede, om det er femte, sjette eller syvende gang, og hver gang er der sådan set gode forklaringer – om det er en dom, eller om det er, fordi man gerne vil koordinere det med andre lande eller man ikke har erfaringer nok – men det begynder at blive problematisk, når vi taler så mange gange og vi taler så mange år.
Det var tilbage i 2006, at det blev vedtaget, at man skulle se på reglerne igen og revidere dem, og nu er vi i 2017.
Med hensyn til de brandtaler, som både Venstres ordfører og Socialdemokratiets ordfører holdt heroppefra, vil jeg sige, at jeg også tror på, at det her er et vigtigt instrument, men man kan jo godt indrette lovgivningen på en måde, så man stadig væk kan bruge den som et instrument, men så det ikke fører til masseovervågning.
Men det lød, som om det er så afgørende, at man nærmest er villig til at gå på kompromis med grundlæggende værdier og rettigheder, for det er det, der er på spil her, når vi nu ved, at vi har en dom mod de regler, og at vi gentagne gange alligevel har besluttet at udskyde revisionen af de regler.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-05-09:
Indledningsvis skal jeg takke ministeren for at have overtaget en forpligtelse, som jeg havde over for hr. Naser Khader, nemlig at hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de er enige med regeringen og Venstre.
Det er jo problematisk at være et mindre parti, når der er så meget at beskæftige sig med her på Christiansborg.
Tak for det.
Mit spørgsmål til ministeren er i relation til EU-dommen, som jo åbner den her kattelem.
Den tillader logning af teleoplysninger vedrørende bestemte personkategorier i bestemte tidsrum og bestemte geografiske områder.
Jeg vil bare sikre mig, at ministeren i de forhandlinger – god fornøjelse – som ministeren skal til i Bruxelles, er opmærksom på, at det her kan være en formulering, som er ubrugelig i moderne efterforskning.
Altså, hvis mordet, som jeg sagde i min tale, blev begået i torsdags, og man så opsætter mastelogning her efterfølgende, er det jo altså ikke nemt at fange forbryderne.
Er ministeren opmærksom på det synspunkt?
Rune Lund (EL), 2017-05-09:
Men er det ikke dybt problematisk, at vi i et samfund, som sådan set bygger på lov og orden, har en dom fra EU-Domstolen, som siger, at den masseovervågning, som vi laver, og de principper, som den bygger på – som også er de principper, som den bygger på i Danmark – er ulovligt?
Og alligevel har vi en justitsminister og et folketingsflertal, som siger, at det er man ligeglade med; selv om det er ulovligt, fortsætter man bare med at lave masseovervågning.
Jeg synes, det er en helt absurd situation, vi står i.
Den logiske konsekvens af, at man gør noget ulovligt, er, at man holder op med at gøre det ulovlige.
Man kunne dermed annullere den lovgivning, der er i dag, og i stedet for lave en mere målrettet løsning, som jo også er det, dommen åbner op for.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-09:
Tak for det.
Jeg er fuldstændig og aldeles overbevist om, at Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget, men det skal jeg jo ikke forholde mig til her.
Tak for den sådan overvejende positive modtagelse.
Der er i hvert fald et solidt flertal i Tinget, der bakker det op, kan jeg høre.
Lovforslaget handler om én ting, nemlig en udskydelse af revisionen af de gældende danske logningsregler til næste folketingssamling.
Det er det, vi diskuterer, og så har jeg så konstateret, at vi også diskuterer ret meget andet, men det er det, lovforslaget går ud på.
Baggrunden er jo, at vi ønsker at skabe den fornødne tid til et grundigt udredningsarbejde, set i lyset af at EU-Domstolen den 21. december 2016 afsagde dom i den såkaldte Tele2-sag om de svenske og britiske logningsreglers forenelighed med EU-retten.
Den problemstilling skal der selvfølgelig findes en løsning på, ikke bare i Danmark, men også i de øvrige berørte lande.
Det skal efter regeringens opfattelse være en løsning, som er i overensstemmelse med EU-retten, og som samtidig sikrer, at politiet har adgang til de loggede oplysninger, som de har brug for i konkrete efterforskninger.
Derfor er både vi her i Danmark og vores kollegaer i de øvrige medlemsstater samt Europa-Kommissionen i gang med at overveje, hvordan logningsreglerne bør indrettes fremadrettet.
Det er vigtigt for os at vide noget mere om, hvordan Europa-Kommissionen udlægger dommen, og hvad de andre medlemsstater har tænkt sig at gøre, så vi ikke som de første bare handler i blinde.
Jeg kan i den forbindelse nævne, at det maltesiske formandskab har nedsat en arbejdsgruppe, som har til opgave at se på konsekvenserne af dommen, og Kommissionen har tilkendegivet, at man vil udarbejde retningslinjer for, hvordan reglerne om logning fremadrettet kan indrettes.
Derudover skal vi sikre, at eventuelle nye regler kan fungere rent teknisk ude hos teleselskaberne og ikke pålægger selskaberne højere omkostninger end nødvendigt.
Jeg synes, at det er vigtigt, at vi rammer rigtigt i første forsøg.
Der er ingen, der har interesse i, at vi kaster os ud i at vedtage nogle regler, som vi efterfølgende bliver nødt til at lave om igen.
Det betyder alt i alt, at vi først kan fremsætte et lovforslag om revision af logningsreglerne i næste folketingsår, og med de bemærkninger vil jeg sige tak for indlæggene og ser frem til den videre behandling og står selvfølgelig til rådighed for spørgsmål nu og under udvalgsarbejdet.