runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Valentin (V), 2021-02-25:
Tak til formanden.
Jeg skal undlade at komme med forklaringer om, hvad det her forslag går ud på.
Det synes jeg at den foregående ordfører gjorde ganske glimrende.
Men jeg vil godt bruge lidt tid på at forklare, at det for Venstre er rigtig vigtigt, at vi laver rigtig mange indsatser i forhold til at undgå skattely.
Det er super, super vigtigt, fordi det giver en større respekt for vores eget skattesystem, når man ser, at der ikke snydes andre steder.
Det er også vigtigt, at når man så gør det, gør man det effektivt; at man ikke bare gør noget for at gøre noget.
Derfor har vi selvfølgelig også kigget det her forslag igennem, og vi har lyttet til, hvad der er sagt, og vi har set, hvad der er skrevet fra høringsparternes side.
Og derfor vil vi godt have lov at være lidt kritiske i første omgang.
Hvordan er vi kritiske?
Jo, vi er kritiske på den måde, at vi gerne vil stille en masse spørgsmål om, hvad det rent faktisk er, man foreslår her.
For det første er der jo en reel risiko for en overimplementering, da Danmark allerede har gjort nogle af de her dele.
Et af de fire forslag har vi faktisk allerede beskæftiget os en del med, og det er i forhold til det, vi kalder CFC-regler.
Og det virker.
Man kan så sige: Skal vi gøre mere?
Jamen det kan da godt være.
Men så skal det, vi gør, være effektivt.
Det andet er, i forhold til at man siger, at der skal være sådan en ekstra høj skatteprocent på udbytte på 44 pct.
Hvor meget betyder 44-42 pct.?
Det er spørgsmålet: Hvad er det rent faktisk, man foreslår her?
Så er der ingen garanti for, at man med det her lovforslag faktisk får de her sortlistelande til på nogen måder at rette ind.
Det synes vi også er et problem.
Og de synes, at der er utilsigtede negative konsekvenser for dansk erhvervsliv.
Og der er en bekymring derfra, i forhold til at man bare bliver pålagt ekstra skattebyrder i Danmark, mens der reelt set ikke sker noget ude i verden, når man gør de her dele.
Så vil jeg gerne også tage frem, at det af lovforslagets bemærkninger fremgår, at en konsekvens af de regler, der foreslås, vil være en væsentlig forøgelse af skattebetalingen her i landet.
Samtidig står der et andet sted: »Der er dog ikke holdepunkter for at skønne over størrelsen af et potentielt merprovenu, men det vurderes at være yderst begrænset.«
Hvordan passer de her to ting sammen?
Det vil vi gerne stille nogle spørgsmål til.
Det synes vi ikke er godt nok belyst, og derfor vil vi have lov at være kritiske i første omgang.
Og så ser vi, hvad der kommer af svar på de her dele.
Og risikoen er, at man kommer til at gøre ingen som helst ting i forhold til de her skattelylande.
Og det vil vi have lov til at være kritiske overfor frem mod anden og tredje behandling.
Tak for det.
Louise Schack Elholm (V), 2021-02-25:
Det var ikke rigtig et svar på mit spørgsmål.
Er der andre EU-lande, der har taget det her skridt, og er der andre EU-lande, der har taget to ud af fire skridt i stedet for bare det ene?
Troels Ravn (S), 2021-02-25:
Det er vigtigt for Socialdemokratiet og regeringen at gå forrest i kampen mod aggressiv skatteplanlægning og det at placere penge i skattely, så derfor har vi valgt at tage to ud af de fire tiltag, som jeg var inde på i min ordførertale.
Dermed forventer vi både at kunne sikre vores skattebase og altså også sikre, at Danmark er et foregangsland i forhold til at undgå skattely og aggressiv skatteplanlægning.
Louise Schack Elholm (V), 2021-02-25:
Jeg synes også, det er vigtigt, at vi får bekæmpet skattely, men der er noget, jeg ikke synes er helt tydeligt.
Man skulle tage et ud af fire trin, og det her er det andet trin, vi tager.
Hvor mange andre EU-lande tager to trin, og hvilke andre EU-lande tager det her?
Troels Ravn (S), 2021-02-25:
Jamen det er Socialdemokratiets helt klare opfattelse, at det her vil få en effekt, både i forhold til at vi sætter skatteprocenten højere for de her koncerner og virksomheder, der vil undslå sig at betale skat og placerer deres indtjening i skattely, og samtidig også i forhold til det, jeg var inde på i min ordførertale, om, at vi ikke generer dansk erhvervsliv, for det skal vi ikke.
Det vil fortsat være muligt at kunne handle med tredjemand.
Jamen for mig er det væsentligste, at vi altså her i Danmark både på nationalt plan, eksempelvis med de tiltag, vi har taget i forhold til øget skattekontrol, men også på internationalt plan gennem EU og gennem OECD, bl.a. også med de her tiltag, hvoraf vi i Danmark har valgt at tage to af de her tiltag, gør en indsats for at undgå aggressiv skatteplanlægning og skatteomgåelse.
Det er det væsentligste og det mest centrale for mig i den her sag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-02-25:
Men hvordan kommer man frem til, at det sikrer en højere skattebetaling i Danmark, når ministeriet siger, at det ikke har nogen effekt?
Det er jo fair nok, at man siger, at man gerne vil gå forrest, og at det er gode initiativer, men hvis det ikke har nogen effekt, hvad nytter det så?
Så kommer man jo ind i en balancediskussion om, hvordan det generer dansk erhvervsliv, for der er jo nogle, der bliver generet af nye regler, og hvis det ikke har nogen effekt, ved jeg ikke, hvor god en idé det er.
Kathrine Olldag (RV), 2021-02-25:
Det her lovforslag er ikke en stor skattereform, som vi også allerede har hørt fra flere ordførere, men det er trods alt et redskab i kassen, også selv om der måske ikke er så mange lande at anvende det på, som også Enhedslistens ordfører fremførte.
Og en af grundene til, at det er det, er jo, at for at komme på den her liste skal man være svær at kommunikere med, og man skal ikke kunne sende de rigtige dokumenter frem; der er prop i pipelinen så at sige.
Men det er jo ikke sådan, at vi kan forbyde lande, i hvert fald ikke endnu, at lægge en selskabsskat på 0 pct.
Der er jo en national suverænitet at tage hensyn til, og det er måske også en af de grundlæggende udfordringer, som er en kamp, der bør stå i EU.
I EU kæmper regeringen såvel som vores egne europæiske søsterpartier jo for at lave en fælles bundgrænse på den europæiske selskabsskat.
Den kamp bør EU naturligvis også brede ud på globalt plan.
Noget af det, som vi i Radikale Venstre også mener bør være et kæmpestort redskab i den her kasse, er egentlig at prøve at målrette ulandshjælpen og udviklingshjælpen til lande, der skal udvikle deres skattesystem, således at de bliver bedre polstret mod spekulation.
Der tænker vi faktisk, at det måske ville være et væsentlig bedre redskab end noget af det, vi står og behandler i dag.
Vi er naturligvis rigtig, rigtig glade for, at EU har fået taget sig sammen til at lave en firepunktsanbefalingsliste, og at vi så faktisk reelt implementerer tre af de fire.
Jeg ved godt, at her i dag er det to, men det tredje er jo en opgradering af cfc-reglerne, som vi behandler i en anden sammenhæng, og det bliver rigtig, rigtig godt også at få den lukket lige om lidt; den har også været længe undervejs, men det tager vi en anden dag.
Men de to ud af de fire, som vi behandler i dag, er vi jo naturligvis også helt og aldeles for, også selv om vi godt kan se i høringssvarene, at der naturligvis er nogle udfordringer, når vi f.eks. rammer aktiviteter i Panama osv.
Vi ved jo faktisk reelt ikke, hvordan de andre lande i EU er i gang med at implementere de her anbefalinger.
Det ved vi først i løbet af det år, vi går ind i nu.
De andre er i gang med samme proces som os, så derfor kan det der med at gå ind at se på, hvad det så er for en effekt, det vil have her, og hvordan det så kan udbredes til resten af EU, være interessant, således at vi sammen vil kunne lægge et pres på de øvrige lande i verden.
Sådan vil i hvert fald den effektuelle tænkning være i en radikal hjerne som min.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-02-25:
Men det er jeg sådan set ikke grundlæggende uenig i.
Men jeg synes også, at man skal kigge bredere på det end kun at se på sortlisten.
Nu har vi det næste lovforslag, og der kunne vi også tage diskussionen omkring dobbeltbeskatningsoverenskomster, hvor jeg også synes, at det egentlig nok er et af de mest effektive redskaber, man kan bruge i kampen, altså hvor man jo sikrer, at der ikke kan være dobbeltbeskatning, men heller ikke ikkebeskatning, som jo her er et hensyn, der er vigtigt.
Der er mange redskaber.
Sortlisten er helt klart et vigtigt signal, man sender ud til folk, også når man laver sanktioner ud fra den; men man skal bare huske, at der også er mange andre redskaber, der er super effektive i forhold til bekæmpelsen af skattely.
Så det er ikke det eneste redskab, vi skal have kigget på.
Rune Lund (EL), 2021-02-25:
Det er jo i virkeligheden det, der er problemet her.
Vi kan vedtage alle de fornuftige værktøjer, vi vil, men hvis den liste, de skal bruges på, ikke kan bruges til noget eller til uendelig lidt, så er det jo i virkeligheden der, vi har problemet.
Det er måske i virkeligheden også forklaringen på, hvorfra der vil være en meget lille provenueffekt ved det her.
Men det, man jo kan håbe på, er, at man, når man har nogle gode værktøjer i sin værktøjskasse, kan kæmpe for, at listen over de skattelylande, som så kan blive ramt af det, kan blive udvidet.
Der ser vi jo desværre i øjeblikket, at der sker det stik modsatte, og det er dybt problematisk.
Men værktøjerne er sådan set gode nok.
Jeg har et spørgsmål om, hvad Venstres position egentlig er, og spørgsmålet går på to ting.
Synes Venstre, at det er et problem, at EU's sortliste over skattely er for tynd og ikke indeholder nok skattelylande, altså at det er for svært at komme på den, og at det i øvrigt f.eks. er for nemt at komme af den?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål går på de konkrete forslag til stramninger over for de skattely, som rent faktisk så står på EU's sortliste.
Mener Venstre ikke, at det er rimeligt med en stor hammer over for nogle skattelylande, som virkelig gør alt, hvad de kan, for at snyde lande som Danmark for den skattebetaling, som bør ligge i Danmark?
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-02-25:
Jeg synes først, det er positivt, at man har lavet listen, som jo egentlig er forholdsvis ny, men jeg undrer mig faktisk også over, at der ikke er flere lande på, og at man ikke er gået lidt mere aggressivt til det, for der er jo rigtig mange lande rundtomkring, som bliver benyttet på den ene eller den anden måde, også på forskellige skatteområder.
For at sige det ærligt, så er jeg egentlig enig med Enhedslisten i, at det er en lidt tynd liste.
Man mangler også, synes jeg, at lave et pres internt på EU-landene, for dem har man også helt frasorteret.
Det er meget naturligt, for vores egne lande er med i en medlemskreds, men der er jo også EU-lande, som faktisk på nogle områder bliver brugt til skattespekulation.
Så jeg så egentlig også gerne, at man udvider basen eller kredsen, eller hvad man nu skal kalde det, altså kiggede bredere på, hvad der er af skattely rundtomkring i verden, så man kunne bruge den her sortliste aktivt til at lægge et pres på de her lande, så de trods alt fik rettet op og fik lukket de her huller og måske blev mere aktive i forhold til at udveksle informationer og alle de her ting, som vi typisk snakker om, når vi snakker skattely.
Så jeg er faktisk enig i det.
Jeg synes, at listen er for tynd.
Rune Lund (EL), 2021-02-25:
Det er et venligt spørgsmål.
Når man nu fra Dansk Folkepartis side synes, at de værktøjer, der tages i brug her, kan give mening, så handler det jo så om, at der skal være nogle skattelylande at bruge dem på.
Og det er i virkeligheden dér, problemet for mig at se ligger, og det er det, der er vores synspunkt fra Enhedslistens side.
Vi har jo lige nu en EU-sortliste, som er så uendelig tynd, og hvor der overhovedet ikke er nogen af verdens værste skattely på overhovedet.
Det er i virkeligheden der, problemet ligger.
Her har vi nogle gode værktøjer, men vi har en meget kort liste at bruge dem på.
Det er i virkeligheden det, der er udfordringen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-02-25:
Her har vi et lovforslag, der handler om skatteunddragelse – eller rettere: hvordan man bruger skattely til at undgå at betale den skat, man skal, og i det hele taget bare foretager skatteoptimering.
Og for at bekæmpe det, er der jo lavet den her såkaldte sortliste i EU, og der er 12 lande på listen lige nu.
Det er lande, som jo typisk er dem, som måske ikke samarbejder om at udveksle oplysninger, eller som har kunstigt lave skatteregler, eller som i det hele taget har nogle konstruktioner, som gør, at de er attraktive at bruge.
Loven handler jo så om, at der skal laves nogle sanktioner mod de her 12 lande på sortlisten, så man giver dem et større incitament til at komme af listen.
Det kommer af nogle EU-regler, som indeholder fire mulige tiltag, man kan vælge, hvor Danmark så har valgt at tage to, altså egentlig en slags overimplementering af det, vi er blevet pålagt.
Jeg tror, at det i lovforslaget hedder interesseforbundne selskaber eller modtagere.
Den anden del handler om udbytteskat, hvor personer og selskaber, som hører hjemme i sortlistelande, får sådan en bruttoskat på 44 pct., altså en langt højere skatteprocent end den, der egentlig ligger som udbytteskat normalt.
Så selv om det egentlig er overimplementering, synes jeg egentlig, at det virker som gode tiltag, der er sat op.
Men der, hvor man så også bliver lidt bekymret, er jo, hvad angår den der balance, der er, fordi man så også lægger nogle byrder på dansk erhvervsliv.
For, som det også er fremgået af debatten, så står der i lovforslaget, at det her intet nævneværdigt provenu har.
Så selv om jeg også selv synes, at Danmark egentlig skal gå foran og gå aktivt ind i kampen mod brugen af skattely, så virker det her jo mere, som om vi står og tager nogle skridt på stedet.
For tiltag, som intet provenu giver, kan i hvert fald ikke have den helt store effekt på bekæmpelsen af skattely.
Eller omvendt kan man så måske anerkende, at der kan være noget fremadrettet, og at man måske kan lukke nogle huller, og at folk så ikke kan benytte de her regler til at skatteoptimere.
Men det har i hvert fald ikke, ser det ud til, skræmt nogen væk fra at gøre det, som de gør allerede i dag.
Så vores udgangspunkt over for det her lovforslag er positivt, men vi vil nok i udvalgsarbejdet prøve at dykke lidt mere ned i det her for at se, om de her to tiltag overhovedet har nogen effekt.
Men vores grundindstilling er, at det er positivt.
Kim Valentin (V), 2021-02-25:
Jo, jeg er jo ikke uenig i, at det er nogle effektive værktøjer, hvis ellers man kommer i dialog med dem i den anden ende om det, og det er jo det, der her er problemet.
Vi kommer jo ikke i dialog med dem i den anden ende, hvis der reelt set ikke er nogen effekt af det i skattelylande, som vi nu har med at gøre her.
Og vi har jo lige efter det her i øvrigt et andet forslag om en dobbeltbeskatningsaftale, hvor vi kan videreføre diskussionen om det, altså om det så er en effektiv måde at gøre det på, nemlig at opsige det.
Jeg mener ikke, at vi nødvendigvis med de her forslag får flyttet noget i skattelylande, og det er jo det, vi gerne vil fra Venstres side.
Vi vil gerne flytte noget.
Vi vil gerne have, at skattelylandene ryger af den her sortliste.
Det medfører de her forslag ikke nødvendigvis.
Rune Lund (EL), 2021-02-25:
For det spørgsmål, jeg stiller, er todelt.
Det handler om, at EU's sortliste egentlig er for tynd, og at der ikke er lande nok på den.
Det er den ene del.
Den anden del handler om, at de værktøjer, man har valgt at bruge over for de lande, som rent faktisk er på sortlisten, for mig at se virker fornuftige her.
Er det ikke også en skelnen, som Venstre burde operere med?
Kim Valentin (V), 2021-02-25:
Tak, og tak for et par gode spørgsmål.
Først er det jo Europarådet, som kommer med de her fire dele og den beslutning derfra, og det synes jeg i og for sig vi gør en del for at få noget ud af.
Det at gøre tingene gennem EU er ganske godt.
Vi mener også i Venstre, at det er godt at gøre det samlet igennem EU.
Og så er det vigtigt for os, at det, der foreslås, ikke bare er noget, som foreslås, men som der også rent faktisk kan gøres noget ved.
Og det her er måske i virkeligheden for lidt i forhold til det, vi gør i dag, hvor man virkelig har gjort noget.
Altså, CFC-reglerne er jo f.eks. meget effektive.
Jeg fik kun 15 sekunder til at svare her, kan jeg se.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-26:
I 2003 besluttede Folketinget at sikre økonomisk hjælp til pensionister og andre, der havde brug for fodbehandling.
Men som tiden er gået, er det blevet mere normalt, at kommunerne sætter behandlingen i udbud.
Det er for at sikre at få den billigste behandling.
Det gør ofte, at man går på kompromis med kvaliteten, fordi nogle kommuner ser mere på pris end på kvalitet.
Det viste sig også, da Danmarks Radio i programmet Kontant i 2018 lavede en undersøgelse, der viste, at en række borgere fik en dårlig behandling, og at de elever, der var der, fik en dårlig uddannelse.
Jeg vil lige tilføje, at der findes rigtig mange gode fodplejere – der findes garanteret også nogle dårlige fodterapeuter – men det er bare ikke den samme sundhedsfaglige sikkerhed, når der er tale om borgere med kroniske lidelser.
I og med at en fodterapeut har en autorisation, er der tilsyn fra Styrelsen for Patientsikkerhed.
Man kan klage over dårlig behandling, og man kan også søge erstatning, og det kan man, fordi de er autoriserede.
Og derfor mener vi, at vi har brug for at få lukket det her hul i loven.
Vi skal sikre, at vores ældre og svækkede borgere i Danmark kan få den bedste behandling, og grunden til, at vi i Dansk Folkeparti har rejst den her forespørgsel, er at få de to ministre til at gå ind i debatten for at se på den udfordring, som vi har.
Og vi ser frem til den debat, som vi får her den næste lille times tid.
Peter Hummelgaard (S), 2021-02-26:
Mange tak for ordet, formand, og ikke mindst også tak til Dansk Folkeparti for at give sundhedsministeren og mig selv lejlighed til at tale om udvidet helbredstillæg til fodbehandling.
Jeg vil lægge ud, hvorefter sundhedsministeren vil tage over med sin indledende tale.
Det er vigtigt for vores velfærdssamfund, at borgere kan få tilskud til visse behandlinger, som de har behov for.
I den sammenhæng er den patient- og sundhedsmæssige sikkerhed naturligvis vigtig.
Almindelige helbredstillæg kan kun ydes til behandling hos en fodterapeut, altså en behandler med autorisation.
Udvidet helbredstillæg kan både gives til behandlingen ved fodterapeuter og fodplejere.
Altså, sagt på en anden måde, er der ikke autorisationskrav til behandlinger under udvidet helbredstillæg.
Det er dog vigtigt at holde sig for øje, at der kun kan gives udvidet helbredstillæg til fodbehandling, når det drejer sig om fodbehandling, der ikke kan ydes tilskud til efter sundhedslovens kapitel 15 og 42 eller kan bevilges efter servicelovens § 71.
Så kommunerne vil nødvendigvis skulle foretage en faglig vurdering af behandlingsbehovet og alle muligheder for økonomisk hjælp m.v.
Der kan ydes udvidet helbredstillæg til vedvarende fodbehandling, der ligger ud over den behandling, som kan varetages af hjemmeplejen.
Det kan ydes til pensionister, som ikke har en funktionsnedsættelse, men som alligevel har behov for fodbehandling, og det kan ydes til pensionister med funktionsnedsættelse, som har brug for fodbehandling.
Reglerne om udvidet helbredstillæg efter lov om social pension blev indført i 2003.
Når der ikke blev indført et krav om, at fodbehandlingen skal udføres af statsautoriserede fodterapeuter, var det bl.a., fordi reglerne skulle gøre det muligt at videreføre kommunal praksis.
Reglerne skulle samtidig gøre det muligt for pensionister at fortsætte med behandling hos den behandler, autoriseret såvel som ikkeautoriseret, som pensionisten allerede benyttede og var tryg ved.
Det var altså et afvejet hensyn, der førte til, at reglerne blev udformet sådan, at der fortsat kunne ydes tilskud til behandlinger, uanset om behandleren var autoriseret eller ej.
Indførelsen af reglerne i 2003 betød en forbedring for økonomisk vanskeligt stillede pensionister i form af en bedre og mere ensartet dækning af nødvendige udgifter til briller, tandproteser og fodbehandlinger, som der ikke ydes tilskud til efter sundhedsloven.
Kigger vi på de seneste tal på området fra 2019, kan vi se, at rigtig mange pensionister benytte ordningen.
I 2019 blev der givet knap 110 mio. kr. til udvidet helbredstillæg.
Det er samlet set derfor en ordning, som vi i regeringen er glade for, og som vi ikke har aktuelle planer om at ændre på.
Når det så er sagt, kan jeg oplyse, at vi vil tage et nærmere kigge på kvaliteten af fodbehandlingerne under det udvidede helbredstillæg.
Det vil sundhedsministeren kunne fortælle mere om.
Jeg vil nu give ordet videre til sundhedsministeren.
Tak for ordet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-02-26:
Tak for det.
Lidt i forlængelse af den forrige spørger vil jeg sige, at jeg glæder mig over, at ministeren siger, at vi skal satse på det autoriserede personale til den her vigtige forebyggende indsats, som det er, for det er rasende dyrt, når man skal lave amputationer, fordi man ikke får forebygget eksempelvis fodsår.
Men i forlængelse af det konstaterer vi jo også bare, at der er forholdsvis få autoriserede fodterapeuter, som i dag søger ydernummer, fordi der netop også er udfordringer forbundet med bureaukratiet i forhold til at få de tilskud, der skal til, og den slags, og det forhindrer jo faktisk patienter, som har det her vigtige behov for forebyggelse, og som ikke kan få den samme pleje eller hjælp i hjemmeplejen, at søge den rette hjælp i tide.
Så har vi ikke også der en udfordring, hvor vi netop skal prøve at kigge på, at der er plads til, at flere autoriserede fodterapeuter faktisk søger ydernummer og dermed også kan være med til at varetage opgaven?
Peter Hummelgaard (S), 2021-02-26:
Vi er jo ikke blinde for, at der de steder i vores sundhedsvæsen, hvor vi har brugerbetaling, er en risiko for, at det skaber ulighed i sundhed, og vi har også set masser af rapporter og undersøgelser, der peger på, at der jo klart er en tendens til det.
Det er noget, vi er meget opmærksomme på, og vi har forsøgt at afhjælpe det mange forskellige steder og på mange forskellige områder ved at lave tillæg til bestemte former for behandling.
Det, som jeg har gjort gældende i den her debat, er jo spørgsmålet om, hvorfor vi ikke i udgangspunktet siger, at her er der et meget, meget stort problem.
Der er jo trods alt stadig et stort træk på det udvidede helbredstillæg, men jeg synes jo omvendt også, at de ting, der er blevet gjort gældende i debatten, afkræver, at vi kigger fordomsfrit på det her område, og at vi i særdeleshed får undersøgt, om der kan være patientsikkerhedsmæssige udfordringer.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-02-26:
Tak for det.
Jeg vil også gerne sige tak for at tage udfordringen op med henblik på at få den løst, og det giver jo god mening, at beskæftigelsesministeren også er her.
Om ikke andet kunne det have været interessant også at have ligestillingsministeren med.
Netop brugerbetalingen på sundhedsområdet og i forhold til den forebyggende sundhedsindsats har bare kæmpestor betydning for vores muligheder for at forebygge på den lange bane.
Så hvis der skulle mangle stof til ligestillingsministeren, kunne det være et godt tema at tage ned.
Det er blot en opfordring til, at man her prøver at kigge på brugerbetalingen.
Uanset om der er helbredstillæg eller ej, er det bekosteligt for den kroniske patient at skulle afholde den her udgift kontinuerligt.
Peter Hummelgaard (S), 2021-02-26:
Det helt korte svar på det er, at det vil vi jo helt klart, og vedtagelsesteksten, som formentlig bliver stemt igennem med et meget bredt flertal i Folketinget, kommer jo også til at pålægge regeringen at undersøge det her område.
Det synes jeg er rigtigt at gøre, og det synes jeg i øvrigt også efter at have lyttet til debatten.
Jeg skal jo være ærlig og tilstå, at det her ikke er et område, jeg indgående har beskæftiget mig med, så derfor er jeg også blevet klogere af at lytte til debatten.
Så jeg synes helt klart, at der er perspektiver i at drøfte de her ting videre.