runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2022-04-01:
Tak for det, og tak til Frie Grønne for at sætte natur og biodiversitet til diskussion og debat, for det er der selvfølgelig brug for.
Det synspunkt tror jeg vi alle sammen deler.
Med forslaget her foreslår man så at pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag til en biodiversitetslov med nationale mål og delmål, som skal omfatte både naturarealet, kvaliteten af naturen og beskyttelsen af arter og naturtyper.
Det er ikke mere end omkring halvandet års tid siden, tror jeg det var, at Venstre selv fremsatte et beslutningsforslag om netop en biodiversitetslov med bindende målsætninger.
Så derfor kan vi godt forstå intentionen i det, som Frie Grønne lægger frem.
Men uanset det – for der er jo et men, og det er nok ikke den store overraskelse – så handler det jo også om både proportionaliteten, omfanget og finansieringen, og ikke mindst hvad det egentlig er, vi så får ud af det som samfund.
Vi ser, at der er mange muligheder for at fremme biodiversiteten – og det skal vi.
Den kan vi selvfølgelig godt genoptage her, det ved jeg ikke om har noget formål, men der er mange initiativer.
Nogle af dem er vi med i og støtter, andre er vi mere skeptiske over for.
Vi har også selv en del tanker, når vi skal til at forhandle havplanen – og det er godt, at vi skal forhandle den politisk – og vi ser, at der skal vi altså være temmelig ambitiøse.
Jeg tror, der er en tendens til, at vi nogle gange glemmer det maritime, når vi taler biodiversitet, men der er altså også en hel masse, der foregår nede under havoverfladen.
Vi ser også gerne, at man arbejder videre, hvad angår skov – både urørt skov, men også i det hele taget skovrejsning.
Vi ser også koncepter i forbindelse med de store nationalparker, altså ikke at forveksle med naturnationalparkerne, for vi synes, at det er meget væsentligt, hvis man skal fremme biodiversitet og natur, at vi så også får de lokale løsninger og den lokale inddragelse
taget med, for det er meget forskelligt, hvordan man skal tilrettelægge de her ting, alt efter hvor i landet man befinder sig
Som sagt kan vi se, at der er en god og oprigtig intention i forslaget, men med de bemærkninger, jeg kom med før, bl.a. om proportionaliteten – jeg tror, det er en tredjedel af landets areal, der skal udlægges til natur – og selvfølgelig, som ministeren også nævner, den manglende finansiering, så kan Venstre ikke støtte forslaget, som det ligger her.
Rasmus Stoklund (S), 2022-04-01:
Jeg er her som vikar for vores miljøordfører, Kasper Roug, som desværre ikke har mulighed for at være her.
Derfor har vi afsat 888 mio. kr. til en natur- og biodiversitetspakke.
Vi har udpeget 15 naturnationalparker rundtomkring i hele Danmark, og vi skal have udlagt yderligere urørt skov, så vi kommer op på 75.000 ha urørt skov i Danmark.
Vi har nedsat et Biodiversitetsråd, som er et uafhængigt ekspertorgan, der skal rådgive regeringen og partierne bag aftalen.
Vi har igangsat en lovgennemgang af lovgivningen på natur- og biodiversitetsområdet for at identificere barrierer for tiltag til at fremme biodiversiteten.
Vi har sammen SF, Radikale Venstre, Enhedslisten og Alternativet sat os i spidsen for et historisk løft af den danske natur og biodiversitet.
På den baggrund skal jeg på vegne af Socialdemokratiet afvise beslutningsforslaget om en biodiversitetslov fra Frie Grønne.
Jeg skal derudover hilse fra Radikale Venstre og sige, at de afviser forslaget med samme begrundelse som Socialdemokratiet.
Lea Wermelin (S), 2022-04-01:
Kvitteringen fra Biodiversitetsrådet er jo, at vi nu har nogle uafhængige eksperter, som hjælper os med at blive klogere.
Nu kigger jeg også ned på SF's ordfører, for noget af det her har jo også været vigtigt for nogle af de partier, der også var en del af finansloven, og det er vi glade for.
Nu er der sat et arbejde i gang her over de kommende år, og så må vi ligesom med alle mulige andre politiske initiativer jo tage stilling til det, når den tid udløber.
Men de er jo trods alt først lige gået i gang, så lad os nu få kigget på det arbejde, de også kommer med.
Jacob Jensen (V), 2022-04-01:
Altså, i forhold til havplanen har vi jo set den biodiversitetsstrategi, som EU er kommet med, hvor man bl.a. siger 10 pct. strengt beskyttede områder.
Det har vi også noteret os at Danmarks Naturfredningsforening og fiskerne i samarbejde er gået ud og har sagt at de godt kan løfte.
Så det er i hvert fald en konkret målsætning.
På land er vi sådan lidt mere usikre på, hvor det lige er, vi skal gøre det, hvor meget det skal være, og hvilke områder det så er, vi taler om.
For der er meget, meget stor forskel på, hvad det er for nogle arealer, vi taler om.
Så der vil jeg ikke stå her og sige en bestemt procent.
Men jeg vil meget gerne være med til det, og det er også derfor, vi netop har foreslået, at der bliver lavet et fagligt stykke arbejde omkring en biodiversitetslov med bindende mål.
For os er procenten som sådan ikke afgørende; det er selvfølgelig, hvad vi får ud af det rent kvalitetsmæssigt.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-01:
I forhold til Biodiversitetsrådet kan jeg høre, at ministeren er begejstret for det, og det forstår jeg godt.
Altså, er det ministerens hensigt, at Biodiversitetsrådet skal fortsætte og ikke bare lukke ned her efter den første runde?
Lea Wermelin (S), 2022-04-01:
Det, jeg sagde indledningsvis, var, at Biodiversitetsrådet er i gang med at kigge på en biodiversitetslov, og det arbejde må vi jo så kigge på, når de er færdige med det.
Så det, regeringen har leveret på sammen med de partier, der er en del af natur- og biodiversitetspakken, er jo præcis de mål, som vi stillede op før valget, altså også de løfter, vi gav til både dansk natur og danskerne, nemlig om de 15 naturnationalparker og de 75.000 ha urørt skov.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-01:
Tak til ministeren, og tak for de 15 nye naturnationalparker og de øvrige gode tiltag.
Der kommer så en biodiversitetslov, kan jeg forstå, og jeg vil spørge, om der er sat et tal på, hvor mange procent urørt natur og beskyttet natur vi skal have, i den biodiversitetslov?
Vil der komme det?
Nick Hækkerup (S), 2022-04-01:
Covid-19 har fyldt utrolig meget, men det har også andre store forhandlingsforløb i andre sammenhænge.
Min oplevelse er faktisk, at både Venstre og Konservative har et genuint og ægte ønske om at gennemføre forhandlinger, så den balance, der ligger i offentlighedsloven, bliver ændret.
Det er svært.
Sidste gang, da offentlighedsloven blev forhandlet, tog det jo også ganske lang tid.
Forhandlingerne grundstødte ovenikøbet, sådan at man ikke kunne afslutte dem.
Det er også derfor, jeg siger, at jeg tror, det er realistisk, at vi med udgangen af i år kan have afsluttet forhandlingerne.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-01:
Tak til ordføreren, også for at komme med nogle konkrete forslag, som går i den rigtige retning.
Jeg synes, det kunne være meget interessant at se på en biodiversitetslov kommunalt, for det at inddrage borgerne gør jo også, at der bliver en større forståelse for naturen. Så det vil jeg gerne tage positivt imod.
Selvfølgelig ville jeg hellere have, at vi fik det på landsplan, men jeg synes, at det der er et godt skridt, så tak for det.
René Christensen (DF), 2022-04-01:
Det er jo nogle gange sådan, at når vi har nogle udfordringer, skal vi altid løse dem inde på Christiansborg, men vi har jo faktisk nogle andre demokratifora rundtomkring.
Vi har også regionerne, som faktisk også har nogle arealer, og så har vi kommunerne.
Hvis vi kunne finde ud af at lave noget i fællesskab og også få noget fornuftigt ud af det, ville det være dejligt.
Jacob Jensen (V), 2022-04-01:
Jeg vil starte med at sige, at med al respekt for de dygtige ordførere fra både SF og regeringspartiet er det lidt problematisk, at vi har flere vikarer til stede, for der er en uskreven regel om, at vi så ikke går til detaljerne.
Men jeg kender hr. Rasmus Nordqvist godt nok til – og jeg kan se, han nikker – at det kan vi godt gøre alligevel i dagens anledning, så tak for det.
SF og Venstre har jo før haft et fint samarbejde, også i forhold til generationsforureningerne, men med al respekt for regeringens melding fra før var det jo først, da vi fik sat den her forespørgselsdebat i gang, at der kom ryk i de sager.
Men jeg vil høre, om SF i udvalgsarbejdet vil være med til at kigge på en beretningstekst, som kunne samle et flertal, der netop kunne lægge det pres på regeringen, så vi – sådan som jeg hørte SF's ordfører sige det – kan få gennemført den ekstra prioritet, enten i forbindelse med regionernes økonomiaftale med regeringen her til sommer eller på regeringens finanslovsudspil eller i den finanslovsaftale, der skal komme, gældende fra 2023.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-04-01:
Tak, og det er vikarernes dag, for vores miljøordfører sidder i forhandlinger et andet sted med en anden minister, så derfor har jeg lovet at tage denne sag for ham og læse hans tale op.
SF er enig i, at der skal tilføres langt flere midler til regionernes indsats mod jordforurening.
Regionerne bad sidste år om ekstra 100 mio. kr. til bl.a. PFAS-forureningerne og en indsats mod pesticidforurening fra landbruget, altså det, der stammer fra nedgravet emballage og hotspots, hvor der er spildt pesticider.
SF foreslog derfor dette beløb i finanslovsforhandlingerne, men kom ikke igennem med det, desværre.
Vi forventer, at regeringen og regionerne finder de nødvendige penge til en yderligere finansiering under økonomiforhandlingerne i foråret for økonomien 2023 og også i finanslovsforslaget for 2023.
Der foregår undersøgelser, og vi vil gerne speede det op, men det mest akutte efterslæb, vi har, er oprensning af hotspots der, hvor PFOS'en er brugt eller spildt, for der findes allerede teknologi til rensning af vand, og til dette formål fik vi faktisk bevilget 3 mio. kr. på finansloven til demonstration af oprensning af PFOS-forurenet jord.
Vi har kendskab til en teknologi, som ser ud til at være ideel.
Der findes dokumentation for, at opvarmning kan eliminere PFOS og PFAS i småskalaanlæg, og det vil koste 2-3 mio. kr. og nogle måneder at demonstrere det i fuldskala.
Det er bare at sætte i gang.
Denne metode kan fjerne forureningen på stedet, enten mens det er i jorden eller lige ved siden af, og derfor er det ikke nødvendigt at køre jorden til rensning et andet sted i landet.
Derfor ser det ud, som om det er både billigere og ikke mindst mindre miljø- og klimabelastende, og det kunne måske være rart snart at få en status for det arbejde fra miljøministeren, og hvornår det er sat i gang, så vi hurtigt kan komme videre med den oprensning.
Så er der jo også det her med, at nogle af de her forureninger er af nyere dato og de ikke er herreløse, og det vil sige, at forureneren betaler, og det synes vi er et meget, meget afgørende princip, som også gælder i de her sager.
Vi skal ikke bare stå og tage regningen og sige, at det er lige meget, om du har været ude at forurene vores grundvand med diverse fluorstoffer, og vi tager regningen.
Nej, forureneren betaler, og det gælder sådan set alle.
Det gælder jo eksempelvis også for forsvaret.
Men finansloven for 2022 er jo en lov, der allerede er vedtaget, så det er sådan lidt underligt at henvise til et forslag og til nogle ændringer, som jo ikke er her mere.
Men derfor vil jeg egentlig gerne spørge Venstre, om de vil være med til at finansiere en indsats mod fortidens synder med eksempelvis en kemikalieafgift, så det er brugerne af farlig kemi i dag, som betaler for fortidens synder, i stedet for at det sådan bredt er alle skatteydere.
Tak for ordet.
Rasmus Stoklund (S), 2022-04-01:
Men som miljøministeren redegjorde for, er regeringen meget optaget af PFAS-problemerne, og der er jo på finansloven for 2022 blevet afsat 3 mio. kr. til udvikling af teknologier, og her sidder Miljøstyrelsen i spidsen for at koordinere det ekspertarbejde, som pågår i den forbindelse.
Jacob Jensen (V), 2022-04-01:
Jeg er helt med på, at ordføreren er vikar, så derfor skal jeg nok lade være med at gå ned i den tekniske del af det – det er helt fair.
Så kan vi jo tage debatten med Socialdemokratiets miljøordfører, når han er til stede ved en senere lejlighed.
Men jeg vil bare opfordre til, at Socialdemokratiets vikarierende ordfører på det her område i dag vil tage beskeden med hjem til Socialdemokratiets gruppe, i håb om at man rent faktisk i Socialdemokratiet vil arbejde for, at ens regering vil prioritere det her, når man laver finanslovsforslaget, hvis ikke man allerede under regionsaftalen her til sommer kan komme med en øget prioritering.
Der bliver nævnt PFOS, og det er en meget, meget stor ting.
Og jeg er med på, at der er nogle ting, der skal undersøges, men det her går bredere end PFOS.
Det er bare som et eksempel på, at opgaven her er enorm; det her er også målrettet alle de i omegnen af 35.000 allerede kendte jordforureninger, hvor regionerne selv peger på, at der har de brug for ca. 100 mio. kr. yderligere til at løfte den opgave.
Så det er bare en kommentar, som ordføreren kan tage med.
Rasmus Stoklund (S), 2022-04-01:
Vi skal trygt kunne drikke vandet fra vandhanen, vi skal trygt kunne spise fødevarer fra dansk landbrug, og vi skal ikke bekymre os om at blive syge på grund af forurening.
Netop det har regeringen også arbejdet for siden 2019.
Med beslutningsforslaget vil Venstre pålægge regeringen at tilføre 100 mio. kr. årligt til regionerne til arbejdet med jordforureningerne.
Vi er enige med Venstre i, at sagen om PFOS-forurening er meget alvorlig, og vi har taget den meget alvorligt.
Myndighederne er i gang med at undersøge omfanget af jordforureningerne, som kommuner, regioner, forsvar og Miljøstyrelse arbejder sammen om.
Det arbejde er endnu ikke afsluttet.
Derfor er det væsentligt at minde Venstre om, at vi har et forureneren betaler-princip, som jeg antager at Venstre også fortsat bakker op om.
Når arbejdet endnu ikke er afsluttet, er det også en postgang for tidligt at pålægge regeringen at finde midler til regionerne, før der er ansvar placeret i sagerne, og før man ved, præcis hvad det er for en opgave, der lander hos regionerne.
PFOS-forureningssagerne er ulykkelige.
De har vist, at vi ikke på nuværende tidspunkt har den nødvendige viden eller overblik over området.
Der er nedsat en koordineringsgruppe på tværs af myndigheder og eksperter med Miljøstyrelsen for enden.
Vi har afsat 3 mio. kr. sammen med SF, Radikale Venstre, Enhedslisten, Alternativet og Kristendemokraterne til test af teknologier, der kan oprense PFAS-forureninger; det har vi afsat på finansloven, hvor initiativet er finansieret i modsætning til det forslag, Venstre nu lægger frem.
Ligeledes arbejder miljøministeren på Danmarks vegne og i samarbejde med flere EU-lande for, at anvendelsen af alle PFAS-forbindelser, der ikke er samfundskritiske, bliver begrænset i EU.
Det er ikke kun PFAS-forureningerne, der er problematiske.
Vi har taget teten på at gøre noget ved jordforureningsindsatsen i det hele taget.
På finansloven for 2021 afsatte vi midler til jordforureningsindsatsen, hvor vi sammen med Radikale Venstre, SF, Enhedslisten og Alternativet afsatte 630 mio. kr. til oprensning af nogle af de største forureninger i Danmark.
Vi sidder ikke på hænderne i denne sag.
Derudover skal jeg hilse fra Radikale Venstre og sige, at de afviser forslaget med samme begrundelse som Socialdemokratiet.
Lea Wermelin (S), 2022-04-01:
Nu kan jeg huske den blå bloks forslag i forhold til den halve milliard, der bliver omtalt her.
Det var jo et forslag om, at regionerne skulle afskaffes, og det ville så tryllerylle 500 mio. kr. frem, og det var der jo ingen af os der troede på.
Hvordan skulle det betyde, at man ville få de penge til den her opgave – i øvrigt en opgave, som jeg synes regionerne løfter rigtig godt?
René Christensen (DF), 2022-04-01:
Nej, vi satte en halv milliard af til oprydning af generationsforurening.
Og det er sådan set bare rigtig vigtigt.
Grunden til, at der bliver spurgt om 100 mio. kr. her – for herinde er det jo altid et spørgsmål om, hvem der kan komme med de største tal – er jo, at det er den kapacitet, der er derude.
Man kan faktisk godt finde de 100 mio. kr.
Knowhowen er til stede, og vi ved, hvor forureningerne er – det er faktisk sådan, at regionerne har lavet den her gennemgang af alle stederne.
Så vi kunne finde de her penge, og vi kunne komme hurtigere i gang.
Det er jo derfor, det her er interessant.
Det handler faktisk ikke så meget om pengene, men om, at der er en mulighed for at gøre det.
Jeg ved da godt, at ministeren ikke kan stå her i dag og sige, at hun nu kan sige ja til, at man kan finde de her 100 mio. kr., men ministeren kunne vel godt sige, at hun vil kæmpe for at finde de her penge i den kommende finanslov for 2023.
Lea Wermelin (S), 2022-04-01:
Jeg kan hvert fald
konstatere, at Dansk Folkeparti ikke selv kunne finde de 100 mio. kr. til et varigt løft til regionerne, da man bakkede op om den blå regering i endog rigtig mange år.
Der ændrede den bevilling sig jo ikke.
Derfor er det måske lidt en gratis omgang at sige, at det er så nemt, og at regeringen bare kan knipse med fingrene, og så finder man 100 mio. kr.
Jeg tror, at Dansk Folkepartis ordfører, som ovenikøbet selv er finanslovsordfører, godt ved, at det er en proces, der går i gang, og nu forhandler vi jo ikke finansloven med det her beslutningsforslag.
Men vi har prioriteret jordforureningsområdet.
Vi har jo netop afsat 630 mio. kr. til generationsforureningerne ud over den opgave, som regionerne løfter på årlig basis.
Så vi er jo i fuld gang, også med økonomiaftalen, med at kigge mere ind i hele spørgsmålet om overfladevand.
Så vi er dybt optaget af den her opgave – jeg synes ikke, man kunne se helt samme prioritering med det tidligere flertal.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-04-01:
Jamen vi går altid åbent og positivt ind i udvalgsarbejdet om at finde nogle gode udløsninger, også fordi vi sådan set ved, at vi jo på tværs af Folketinget er enormt optaget af de her PFOS- og PFAS-forureninger, for de er jo meget voldsomme.
Så vi ser meget gerne på, hvordan vi kan finde frem til en fælles tekst.
Lige i forhold til det her med vikarer synes jeg bare, at det er mest retfærdigt at sige, når vi har en ordfører, der sidder med det, at han ikke kunne være til stede.
Det gør ikke, at man ikke må gå til denne ordfører, for jeg kender såmænd ganske godt til problematikkerne.
René Christensen (DF), 2022-04-01:
Tak for det, og også tak til Venstre for at fremsætte forslaget.
Der er ingen tvivl om, at det er vigtigt, at vi får ryddet de her generationsforureninger op.
Vi har jo talt om det rigtig længe, og man må sige, at der også er en årsag til, at der er gået noget tid.
Så det er ikke alene, fordi skiftende regeringer ikke har villet gøre noget ved det – det tror jeg også er vigtigt at få sagt i den her sag.
Men nu ligger der faktisk et grundlag for at gå rigtig i gang og så få ryddet de her generationsforureninger op.
Det, der så også ligger – og det er også det, der fremgår af forslaget her – er jo, at regionerne siger, at de faktisk godt kan gøre mere, end de har økonomi til i dag.
Og derfor syntes vi sådan set, at det er ret fint, at vi i Folketinget også får den her debat, som Venstre så har rejst.
Det kan jeg godt forstå.
Men at sige, at det her næsten skulle være umuligt, forstår jeg ikke, for det er det i hvert fald ikke.
Hvis man ellers ser på, hvad der bliver brugt midler på, så er 100 mio. kr. årligt – rent finanslovsmæssigt vil det være maks. 400 millioner, for en finanslov går jo kun 4 år frem – det, man skulle finansiere.
Derfor håber jeg virkelig, også efter Enhedslistens fine tale, at vi i udvalget på tværs af partier, måske endda også med regeringen – man skal jo aldrig afvise noget – egentlig kunne blive enige om, at vi faktisk vil benytte os af den viden og kapacitet, der er derude, i forhold til at få ryddet op i vores generationsforureninger.
Vi havde jo en høring i Miljø- og Fødevareudvalget for et lille års tid siden – sådan husker jeg det i hvert fald – hvor vi havde flere virksomheder inde for at fortælle om, hvad det egentlig er, de kan, og hvordan de vil rydde det her op.
Det er jo ikke sådan, at alle generationsforureninger ligner hinanden – de er meget forskellige – for nogle steder er det kviksølv, andre steder er det noget andet, men der er faktisk virksomheder, der kan rydde det her op.
Der er også virksomheder, som rigtig gerne vil, fordi det jo desværre ikke kun er i Danmark, vi har den her udfordring; den har vi jo rundt omkring i hele verden.
Det er jo sådan, at vi særlig i den vestlige verden har været meget fokuseret på fremdrift, og hvad vi kunne – det var helt fantastisk – og i 50'erne var man ikke så forsigtig.
Så jeg vil gerne sige tak til Venstre for at fremsætte forslaget.
Og fra Dansk Folkepartis side vil vi gøre alt for, at vi kan få landet en beretning i udvalget – gerne så bredt som muligt og gerne med et flertal – hvor man får sagt til regeringen, at det her skal man prioritere i en finanslov.
Så ved vi selvfølgelig godt, at det altid er en prioritering, og at de her 100 mio. kr. ikke bare er 100 mio. kr. – det er 100 mio. kr. årligt.
Selvfølgelig er det svært, men det er også bare vigtigt.
Vi skal rydde op, når vi har kapacitet og viden til det.
Så vi kan sådan set godt stemme for forslaget, men jeg tror ikke, at det er det, det ender med.
Vi håber, at vi kan lave en beretning, som der bliver flertal for.
Hvis der ikke bliver flertal for det, vil vi stemme for forslaget, som det ligger.
Mona Juul (KF), 2022-04-01:
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne.
Der er ikke nogen tvivl om, at vi lider under fortidens synder.
Der dukker løbende nye meget alvorlige sager op om forurening af jord, som jo desværre også har konsekvenser for vores drikkevand.
Senest handler det om PFOS, hvor brandøvelser for flere år siden har forurenet de omkringliggende arealer, faktisk så meget, at eksperter mener, at der er en væsentlig sundhedsmæssig risiko ved at indtage kød fra kvæg, der har græsset i området.
Det er helt horribelt, og jeg synes, at det er meget skræmmende.
Der bruges hvert år mange millioner på at undersøge og rense forurenet jord.
Regionerne mener ikke, at midlerne er tilstrækkelige, og jeg kan bestemt ikke afvise, at de har ret.
Derfor ønsker Konservative, at regeringen indkalder til drøftelser, ja, faktisk gerne til forhandling herom, hvor vi også kan finde ud af, hvordan vi så skal finde finansieringen, så vi også her kan finde ud af, hvor meget der skal til for at sikre danskernes sundhed.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-01:
Der er ikke blevet sagt noget nyt, og positionerne har ikke flyttet sig, siger ministeren.
Og det er jo i virkeligheden beskæmmende, altså ikke, at positionerne ikke har flyttet sig, men at der ikke bliver sagt noget nyt, og at man ikke er villig til i en eller anden udstrækning at flytte sig.
For det er ikke mere end et år siden, at vi – et enigt flertal i Folketinget – stemte for B 169, SF's beslutningsforslag, som jo pålagde regeringen at indkalde til forhandlinger.
Ja, man har indkaldt, men at forhandle betyder jo også, at man bøjer sig mod hinanden, og det, vi har hørt her i dag, er et Socialdemokrati, og det er en regering, som ikke er villige til at flytte på noget som helst, og jeg må sige, at ministeren kom lidt mere diplomatisk omkring det, end ordføreren gjorde, da ordføreren fik ordet.
For da ordføreren fik ordet, var det jo ret tydeligt, at man ikke har tænkt sig at ændre sig en tøddel: Ja, ja, vi forhandler, men det ændrer ikke ved vores synspunkt og vores standpunkt.
Så kan det da godt være, at man lover, at forhandlingerne er afsluttet inden nytår, men ministeren ved jo også udmærket godt, at der formentlig kan komme et valg inden.
Så helt ærligt: Er ministerens mål ikke bare at forhale det her så langt, at man kommer på den anden side af et folketingsvalg?