runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tommy Ahlers (V), 2020-12-21:
Tak for spørgsmålet.
Hvis vi kigger på det, som er lagt frem i fase et, så har det, som kunne minde om en CO 2 -afgift, men som ikke helt er det – nemlig energiafgiften på de der 6 kr. pr. GJ – en effekt på 0,5 t ved at lægge den på nogle områder; dog brede producentområder.
Så derfor: Hvis man bredte den mere ud – det kunne enten være i fase et af skattereformen eller som en ensartet CO 2 -afgift – så tror jeg faktisk, der ville være et potentiale.
Vi kommer til at spørge ministeren og regeringen til, om de kan være mere præcise på, hvor de kunne se det ligge.
Men vi er ikke afvisende over for, at en CO 2 -afgift og skattesystemet kommer til at kunne have et potentiale, også allerede i 2025, med det, vi har set i forhold til det, vi allerede har lavet, og som har en effekt på 500.000 t.
Ruben Kidde (RV), 2020-12-21:
Det, jeg kunne læse ud af forslaget til vedtagelse, var så også det her med, at Venstre og Konservative sammen betoner, at der skal tages nye ambitiøse skridt i regi af den her grønne skattereform, og at der allerede næste år – efter ekspertudvalget er kommet med deres anbefalinger – skal afklares kerneelementer i udformningen af en dansk ensartet CO 2 -afgift.
Det lyder på mig, som om vi også har Venstres opbakning til noget, vi i Radikale Venstre ønsker, altså netop at have en stor politisk drøftelse og forhandling allerede næste år, hvor vi allerede kan sætte nogle klare pejlemærker for, hvad den her CO 2 -afgift skal indebære, så vi kan få store reduktioner i 2025 og 2030.
Tommy Ahlers (V), 2020-12-21:
Jamen det kan ordføreren få her i dag: Vi ønsker, at den diskussion, vi kommer til at have allerede efter første delrapport fra den her ekspertgruppe, ikke kun kommer til at handle om, om det kan lade sig gøre i Danmark, men også peger på nogle kerneelementer.
Det kunne være, om bundfradraget er en løsning, der fungerer i Danmark, og om den er EU-medholdelig.
Det kunne være i forhold til, hvornår man kunne starte med indfasningen, og hvordan indfasningsprofilen kunne se ud.
Det kunne være elementer, der handler om, om det kan gå ud i alle brancher, eller om der er nogle brancher, vi skal vente lidt med, f.eks. landbruget.
De elementer kunne vi godt tænke os at man havde en diskussion om allerede næste år.
Vi tager også gerne diskussionen om prisniveau, som fru Maj Villadsen spurgte til, men det ved jeg ikke om er realistisk at ekspertgruppen er klar med allerede efter delrapport et.
Signe Munk (SF), 2020-12-21:
Jeg tror, jeg vil undgå at rode for meget op i alle påstandene, men blot spørge til, om Dansk Folkeparti også kunne være interesseret i faktisk at beskatte den CO 2 -udledning, der så vil være fra Nordsøen, når man kigger ind i f.eks. en grøn skattereform.
Kunne det også være noget, hvor Dansk Folkeparti vil rykke sig ind på, hvad jeg vil kalde et realistisk spor?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-21:
Jeg kan informere fru Signe Munk om, at man i hvert fald de seneste rigtig mange årtier har beskattet produktionen ude i Nordsøen.
Så det er jo ikke et nyt fænomen, og jeg kan også sige, at det er noget, som vi i Dansk Folkeparti har været glade for – altså både at der blev skabt nogle ressourcer, og at det så kunne beskattes, og at det kunne bruges på gode velfærdsordninger.
Jeg tror, ministeren tidligere har oplyst, at det er 500 mia. kr., Danmark igennem årene har fået op af Nordsøen og på den måde har kunnet bygge det danske samfund op, og det synes vi er dejligt.
Signe Munk (SF), 2020-12-21:
Tak til hr. Morten Messerschmidt for en god tale og for oprigtigt at sætte kød på Dansk Folkepartis klima- og energipolitik.
På netmediet ditoverblik.dk stod der for et år siden: »Venstrefløjen vil stoppe olieudvindingen i Nordsøen af hensyn til klimaet.
Men det er naivt, mener Dansk Folkepartis klima- og energiordfører Morten Messerschmidt.
« Nu, et år efter, er Dansk Folkeparti som bekendt en del af den aftale, der stopper olie- og gasudvindingen i Nordsøen i 2050.
Så er det hr. Morten Messerschmidt, der er blevet naiv, eller var det i virkeligheden venstrefløjen, der var realister?
Tommy Ahlers (V), 2020-12-21:
Jeg kommer ikke til at melde konkrete beløb ud her.
Men med hensyn til om den skal være på 1.200 eller 1.500 kr., så ved vi endnu ikke nok, i forhold til hvem der skal betale.
Vi tror meget på det, som Kraka har lagt frem i forhold til et bundfradrag.
Den model synes vi virker ret tiltalende.
Men vi vil netop gerne have Skatteministeriet til at sige, om det kan lade sig gøre i en dansk kontekst, og om det kan lade sig gøre i forhold til statsstøttereglerne.
Mai Villadsen (EL), 2020-12-21:
Tak for det.
Hvor høj mener ordføreren at afgiften skal være?
Hvem skal kompenseres?
Jeg er med på, at det er et teknisk kompliceret spørgsmål, som derfor skal afklares, men man må vel som parti have nogle pejlemærker for, hvor det nogenlunde ligger.
For ellers er det hele jo bare ord i stedet for noget, man vil i praksis.
Tommy Ahlers (V), 2020-12-21:
Jeg er glad for, at fru Signe Munk satte »desværre« ind i sin tale, for jeg synes også, at det er »desværre«, at vi ikke er med i aftalen, for der er faktisk mange gode elementer i den, vil jeg gerne indrømme – også de grønne skattelettelser.
Men det er en 10-årig aftale, man laver, og regeringen vil kun forholde sig til at bruge af råderummet og investere i grønne skattelettelser – altså nettoskattelettelser – de første 5 år.
De næste 5 år vil der ligge en kæmperegning derude.
Når man lægger alle 10 år sammen, så tror jeg, at der faktisk er en samlet belastning på 12 mia. kr., men en samlet skattelettelse på 8 mia. kr., dvs. en yderligere belastning på næsten 4 mia. kr., sådan som jeg husker tallene.
Og det kommer især fra det her CO 2 -fortrængningskrav, som vi jo var enige i.
Men det er altså noget, der gør, at brændstoffet bliver dyrere, og det er der nogen der skal betale.
Det er altså en ret stor regning, og det, at vi ikke kunne have en snak om, hvordan man samler den op fra 2025 og i årene frem til 2030, gjorde, at Venstre desværre ikke kunne være med.
Signe Munk (SF), 2020-12-21:
Hvis man lige skal summere det op, så kan Venstre ikke være med i grønne aftaler, hvis der ikke bliver taget penge fra velfærden.
Ellers kan Venstre ikke være med i grønne aftaler.
Er det sådan, man skal forstå Venstres position?
Tommy Ahlers (V), 2020-12-21:
Nej, og det ved fru Signe Munk udmærket godt ikke er Venstres position.
Vi står ved vores velfærdsløfte, som er på 69 mia. kr. frem til 2025.
Og der er plads i råderummet, også efter 2025, til at bruge penge på både klima og velfærd.
Så jeg tror, at man skal passe på med den her retorik, hvor man siger, at hvis vi tager penge fra råderummet, tager vi dem fra velfærden.
Den køber vi simpelt hen ikke.
Vi kan også godt bruge penge fra råderummet på den grønne omstilling.
Den er et lige så vigtigt element i det danske samfund som velfærden.
Anne Paulin (S), 2020-12-21:
Jeg vil også gerne sige tak til hr. Tommy Ahlers for en god tale.
Og så vil jeg spørge lidt ind til det her forslag til vedtagelse, som hr. Tommy Ahlers læste op.
Jeg kan forstå, at det indikative delmål for 2025 skal være tilpas højt, og at det skal være højere end regeringens forslag.
Og jeg læser det jo lidt sådan, at man måske ikke har kunnet nå til enighed blandt forslagsstillerne bag forslaget til vedtagelse.
Så jeg er interesseret i at høre: Er man nået til enighed i Venstre om, hvad man mener er tilpas højt?
Tommy Ahlers (V), 2020-12-21:
Det er et rigtig godt spørgsmål, fru Anne Paulin, og også forventeligt.
Jeg tror ikke, at det handler om enighed eller uenighed, hverken mellem Venstre og Konservative som forslagsstillere eller internt i Venstre.
Det handler om, at der er nogle flere detaljer, vi gerne vil have frem.
Vi kunne også godt tænke os at få nogle flere detaljer fra regeringens landbrugsudspil, men det tror jeg ikke vi får, før vi skal fastlægge målet.
Så det er mere, for at det bliver lidt mere konkret – altså så det ikke bare bliver en kast nogle tal rundt-diskussion, men at det også kan blive lidt mere konkret.
Og vi er nået et stykke ad vejen.
Vi kan se, hvad vi godt kan få ud af at kunne noget mere, f.eks. i forhold til et kulstop i 2025, og det tager vi med.
Så vi skal nok komme til forhandlingerne med et godt input til ministeren.
Anne Paulin (S), 2020-12-21:
Men det er jo ikke så mærkeligt, at regeringen på nuværende tidspunkt ikke kan sige, præcis hvad der ligger i landbrugsudspillet, i og med at vi har sagt, at det kommer i starten af næste år.
Så kan hr. Tommy Ahlers ikke på den baggrund sige, hvad det så betyder i forhold til jeres indikative delmål, altså hvad det betyder for, hvor det skal ligge?
Tommy Ahlers (V), 2020-12-21:
Jeg har desværre glemt Venstres landbrugsudspil, så det kan jeg ikke svare helt præcist på – nej, spøg til side.
Jeg køber ikke helt præmissen om, at man, fordi der kommer et udspil senere, så ikke kan give – hvad skal man sige – et spænd i forhold til, hvad man tror der kan leveres på det.
Hvorfor ikke?
Vi har en masse ting, vi skal diskutere, og vi har en finansiering, vi skal diskutere, men jeg synes da godt, regeringen kan lægge frem, at de forventer, at vi kan finde mellem 0,5 og 1 mio. kr., og det må vi så forhandle os frem til, altså i forhold til finansieringen.
For det er jo ofte dér – har vi set på de her områder – den hårde diskussion er, altså ikke at vi skal finde reduktionerne, men hvordan vi finder dem i forhold til finansiering, i forhold til reguleringsmekanismer og andre ting.
Og den diskussion er der jo stadig væk, selv om man måske, en måned før udspillet kommer, afslører, hvad man tror man kan finde på området.
Det er den åbenhed, jeg lidt efterlyser her.
Mai Villadsen (EL), 2020-12-21:
Mange tak.
Tak til ordføreren for en som altid vittig tale, men også en tale med ambitioner, som jeg fornemmer det.
Og de ambitioner kunne jeg godt tænke mig at spørge lidt ind til, for det er jo vigtigt i de her klimadebatter, at man er skarp på, hvad man egentlig vil, og at det hele ikke bare er flotte ord.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren lidt ind til den ensartede høje CO 2 -afgift, som jeg fornemmer at der formentlig er en enighed om mellem Venstre og Enhedslisten – og så har man jo virkelig et bredt spektrum i Folketinget.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren helt enkelt: Hvis vi i Enhedslisten, måske sammen med SF og Radikale, fremsatte et forslag her i salen om, at man frem mod 2030 skulle indfase en høj ensartet CO 2 -afgift på mellem 1.200 og 1.500 kr., ville Venstre så stemme for?
Tommy Ahlers (V), 2020-12-21:
Spørgsmålene bliver meget præcise her – det kan jeg godt lide.
Nej, det tror jeg ikke at vi vil, for jeg tror faktisk, at vi deler den holdning, som jeg egentlig synes regeringen og også Dansk Industri har meldt ud i forhold til det her, om, at vi skal passe på, at CO 2 -afgiften ikke bliver det eneste virkemiddel.
Vi tror, det er et af de mest kraftfulde virkemidler i skuffen, men vi kommer også til at gøre andre ting.
Vi opererer jo med – og det håber jeg vi kommer til at diskutere – en specifik finansiering, der er sat af til at udtage lavbundsjorde.
Det kan betyde, at den marginale omkostning på teknologien gør, at vi ikke behøver være helt oppe i 1.200-kronersspændet.
Vi har jo allerede taget beslutning om støtteordninger til biogas.
Så der er en række elementer, som vi stadig væk kommer til at tage i brug politisk.
Jeg tror bare, at vi med hensyn til CO 2 -afgift mener, er at der er masser af ting, vi aldrig kan beslutte her i Folketinget, fordi de simpelt hen bliver for detaljerede – det er markedet bedre til.
Med det, vi ved nu, kommer vi ikke til at stemme ja til et niveau, der ligger helt deroppe.
Mai Villadsen (EL), 2020-12-21:
Tak for ordet.
Først og fremmest tror jeg bare gerne, jeg vil sige tak for, at vi står her sammen og har en fælles vedtagelsestekst og dermed også siger, at det i forhold til det delmål, som regeringen har fremlagt, simpelt hen er for lidt.
Så det vil jeg gerne starte med at kvittere for over for ordføreren.
Derudover kunne jeg godt tænke mig at spørge lidt til den klimaaftale, som er blevet indgået for nylig, nemlig aftalen om at sige stop for ny olieudvinding i 2050.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvad ordførerens og Radikale Venstres position er, i forhold til om man i virkeligheden i jeres optik burde stoppe endnu før, og i forhold til hvorvidt det fortsat er fornuftigt med den ottende udbudsrunde med hensyn til at lade minirunderne køre, hvilket jo altså betyder, at man faktisk tillader mere olieudvinding frem til 2050.
Ruben Kidde (RV), 2020-12-21:
Jeg noterede mig, to-tre timer inden aftalen landede og aftaleteksten faktisk var offentliggjort i Politiken, at Enhedslistens ordfører netop var ude på Twitter og rose aftalen og juble over den, fordi Enhedslisten jo igennem mange år har kæmpet for det her.
Så jeg tror grundlæggende, at vi på de fleste stræk deler begejstringen for, at det er sket, og som vi også tidligere talte om i salen her, har Greenpeace også støttet op internationalt og er kommet med ros.
Det er klart, at det ikke er alting i aftalen, der er perfekt, men det er nu alligevel en stor international og førende aftale, som vi så har formået at få bred tilslutning til, og det er vi stolte over at vi har været med til.
Det er faktisk næsten det eneste, jeg kan fremhæve fra det sidste år, hvor jeg mener regeringen har lagt op til noget, som udviser ægte grønt lederskab og netop gør Danmark til et foregangsland på det her område.
Det indtryk har jeg i hvert fald klart fået fra den socialdemokratiske statsminister og finansminister, der nu er på barsel, nemlig at hockeystavtilgangen går ud på, at man netop ikke vil tage alle de reduktioner på den korte bane, som f.eks. Klimarådet lægger op til med en 50-54-procentsmålsætning i 2025, men at man hellere vil vente, indtil der er mere teknologi, der er billigere, og så investere sidst i årtiet.
Det er den klare opfattelse, som jeg har fået.
Jeg har også haft den opfattelse, at det i virkeligheden var noget, der blev sagt inden de forhandlinger, vi gik ind i i efteråret, og som var med til ligesom at tale det her med klimahandling lidt ned i et sort hul, og at det så siden har båret præg af, at hver gang regeringen kommer med et udspil, er det noget, der ligger meget lavt, og så skal vi forhandle det op.
Men ordføreren må meget gerne tydeliggøre, hvor forskellen ligger, så kan jeg prøve at svare bedre næste gang.
Anne Paulin (S), 2020-12-21:
Jeg tror hellere, jeg vil stille et spørgsmål om en anden ting, som ordføreren også var inde på.
For nogle uger siden var ordføreren jo med til at indgå en aftale om en grøn skattereform, som bl.a. lederen af ordførerens parti kaldte for en historisk aftale.
Nu tager ordføreren lidt afstand fra aftalen her i dag, synes jeg, og jeg kunne godt tænke mig høre ordføreren, hvor mange reduktioner ordføreren mener man kan finde inden 2025 på en CO 2 -afgift, som jeg må formode ligger ud over de 0,5 mio. t, som er en del af aftalen.
Ruben Kidde (RV), 2020-12-21:
Det, jeg gjorde, var egentlig at gentage en kritik, som også kom fra Venstres ordfører tidligere: At vi selvfølgelig er rigtig, rigtig kede af, at de modeller, som vi burde have haft allerede, ikke kom, og vi derfor ikke kunne nå længere.
Men når det er sagt, er vi jo også glade for, at det bliver stadfæstet med den aftale, at det nu er det, vi går efter, og at vi arbejder med, at der skal være en ensartet CO 2 -beskatning.
Så derfor er det jo historisk.
Jeg tror sagtens, man kan komme op på f.eks. 3 mio. t i 2025 ved at gå til den på en CO 2 -afgift, som man tager beslutning om allerede næste år.
Mai Villadsen (EL), 2020-12-21:
Tak, formand.
Da jeg sidst stod på den her talerstol under vores sidste store klimadebat, var det med sommerfugle i maven.
Jeg var så stolt over den nye klimalov og så tilfreds med at have fået presset ambitionerne op, og mest af alt var jeg spændt på at komme i gang med arbejdet.
Jeg følte mig for første gang i rigtig lang tid faktisk fortrøstningsfuld på klimaets vegne.
Nu står vi her så igen i slutningen af 2020, og i dag må jeg sige, at jeg desværre ikke er fortrøstningsfuld, men nærmere er bekymret.
For 2020 blev godt nok et helt anderledes år, end nogen af os havde regnet med.
Pandemien har kostet alt for mange mennesker verden over deres liv, frihed og levegrundlag.
Ingen tvivl om det, og ingen tvivl om, at mange af os tæller dagene, til der kommer en vaccine og vi måske kan få lidt af vores gamle liv tilbage, for der kommer trods alt en vaccine.
For coronakrisens vedkommende kan man sige, at der snart er lys for enden af tunnellen.
Det samme kan man bare ikke sige om klimakrisen.
Katastrofen har måske ikke fået samme opmærksomhed i år på grund af corona, men den er der stadig.
Skovene har også brændt i år i Amazonas og andre dele af verden, og Arktis smelter med uformindsket hast.
Man har forsket i klimaforandringer i over 30 år – længere, end jeg har levet – uden at finde mirakelkure eller quickfix, der på magisk vis kan få vores CO 2 -udledninger til at fordufte.
Der kommer altså ikke nogen klimavaccine.
Det tror jeg er rigtig vigtigt bliver sagt fra den her talerstol.
Det er nu, der skal handles, og det er os, der skal gøre det.
Det er vores ansvar.
Alle os, der vedtog 70-procentsmålsætningen, burde være enige om, at vi nu er færdige med skrivebordsøvelser og med at udskyde vigtige beslutninger til næste valg og til næste generation.
Vi skal have reel klimahandling nu.
Det er også derfor, jeg bliver bekymret, når jeg læser regeringens handlingsplan.
For den sætter ikke det anbefalede delmål for 2025.
Og jeg bliver bekymret, når der bliver talt alt for meget i debatten om hockeystave, for i mine ører kan det altså bare være et andet ord for ansvarsforflygtigelse.
Efteråret har været travlt og tungt.
Vi har landet en række aftaler, bevares.
De fleste har været fremskridt, men i Enhedslistens optik har det altså været for små skridt.
Statsministeren lovede 10 mia. kr. til grøn omstilling i sin åbningstale fra den her talerstol, men pengene er altså for en stor dels vedkommende gået til skatterabatter til nogle af de største forurenere uden modkrav i en grøn skattereform.
Det mener jeg simpelt hen ikke er grønt.
På trods af at vi har forhandlet om næsten alle sektorer med undtagelse af landbruget, er vi altså langt fra målet.
Bevares, vi har fundet omkring 7 mio. t i CO 2 -reduktioner, men det er under halvvejs til de 20 mio. t, vi skal finde frem mod 2030.
For ja, det bliver besværligt, det bliver hårdt, og det bliver dyrt.
Det er, fordi vi er den sidste generation, der kan forhindre klimakatastrofen.
Vi er dem, der fik ansvaret efter Danmarks første klimavalg, og jeg håber oprigtigt, at vi i 2021 i fællesskab kan huske, hvilket ansvar det faktisk var, vi fik pålagt os.
Signe Munk (SF), 2020-12-21:
Tak til fru Mona Juul for en rigtig god tale.
Regeringen har jo simpelt hen fremlagt en strategi for bæredygtigt byggeri uden en eneste CO 2 -reduktion.
Der er simpelt hen ikke nogen, og det finder vi i SF en lille smule interessant, når vi arbejder med CO 2 -reduktioner.
Mona Juul (KF), 2020-12-21:
Man kan jo næsten sige, at det er provokerende at lave et forslag, hvor der ikke er CO 2 -reduktioner, og jeg glæder mig til, at vi kommer til at dykke voldsomt ned i det, for vi er nødt til at få kigget på det, og jeg ved jo, at organisationerne står klar med hjælp.
Det vælter ind med materiale – og det gør det sikkert også hos alle jer andre klimaordførere – med gode idéer.
Der er altså rigtig meget at tage fat på, især i byggeriet, og de vil gerne.
Signe Munk (SF), 2020-12-21:
Mona Juul er, så vidt jeg ved, også erhvervsordfører for Konservative Folkeparti, og derfor vil jeg spørge Mona Juul, om det også er hendes vurdering, at der faktisk også er arbejdspladser og nye virksomheder i at omstille byggebranchen til at være mere bæredygtig.
Altså, er der et erhvervspotentiale her?
Mona Juul (KF), 2020-12-21:
Jeg elsker ledende spørgsmål.
Det er der slet ikke nogen tvivl om, og branchen har jo selv meddelt det, og det har de gjort i årevis.
De står klar, og de har jo selv kritiseret regeringens oplæg, og det kan jeg faktisk rigtig godt forstå, for vi ved, at der er masser af job i grøn omstilling.
Anne Paulin (S), 2020-12-21:
Tak til fru Mona Juul for talen, som jeg synes desværre er lidt negativt ladet, i og med at vi immer væk har indgået aftaler det forgangne år, der viser en tredjedel af vejen mod 2030-målet.
Så billedet af, at det er så fodslæbende, at vi slet ikke har fundet nogen reduktioner, osv., har jeg svært ved at genkende.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Mona Juul mere ind til Konservatives delmål for 2025, og om det ikke er noget, som Konservative har gjort sig nogle lidt mere konkrete tanker om end det, som fru Mona Juul var inde på i talen.
Tak for det.
Ordføreren er i sin tale inde på at beskrive regeringens politik som en hockeystav, hvor beslutninger først skal tages meget sent.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, hvor det er, ordføreren har det fra.
Der står jo netop i vores klimaprogram, og vi har været meget tydelige om det, at det handler om at tage beslutninger tidligt.
Men det er rigtigt nok, at der er nogle effekter, som så først vil komme senere hen.
Så hvor har ordføreren det fra, at hockeystaven handler om at træffe beslutninger på et meget sent tidspunkt?
Ruben Kidde (RV), 2020-12-21:
Nej, det mener jeg ikke.
Og det fremstår tydeligt, at Alternativet har nogle andre forudsætninger, man arbejder med her.
Jeg vil sige, at grundlæggende viser alle de svar, vi har fået på alle de mange spørgsmål, vi har stillet, at der tydeligt vil være en nedgang – det er også derfor, det her koster 13 mia. kr. – som bliver forceret med den her beslutning.
Mai Villadsen (EL), 2020-12-21:
Tak for ordet igen.
Det er sandt, synes jeg, at det her viser ægte grønt lederskab fra Danmarks side.
Man kan så også omvendt sige, at der ikke var meget andet at gøre, i og med at byderen havde trukket sig.
Så derfor vil jeg gerne spørge ordføreren igen: Hvad er Radikale Venstres holdning egentlig til at lave et tidligere oliestop?
Og hvad synes man om, at man jo faktisk med den her aftale – bevares, den er rigtig god på mange stræk; det er historisk – tillader øget olieudvinding fra minirunderne?
Hvad mener Radikale Venstre om det?
Ruben Kidde (RV), 2020-12-21:
Samlet set reducerer den her aftale jo det, der ville komme ud i olie- og gasindvinding, med 10-15 pct. i al fremtid.
Det er det, der koster 13 mia. kr., som er en regning, vi så betaler.
Så grundlæggende er det jo en aftale, der reducerer markant.
Det er klart, at vi i Radikale Venstre også gik efter at få undersøgt, om man kunne lave stoppet tidligere, og om man kunne reducere yderligere, og vi er så endt med det kompromis, som jeg stadig væk vil understrege er et godt kompromis, hvor vi går forrest i verden.
Tommy Ahlers (V), 2020-12-21:
Tak for det, og tak til ordføreren for en meget fin tale.
Jeg kunne godt tænke mig bare at samle op på det, som fru Mai Villadsen spurgte til her, altså om ordføreren ikke lige kan bekræfte, at den aftale, vi har lavet – og tak for samarbejdet omkring den, også til regeringen, altså omkring oliestop i Nordsøen – også handlede om at skabe faste rammevilkår helt frem til 2050 for de aktører, der er derude, og om ordføreren kan bekræfte, at det er forligsbundet, så vi er enige om, at slutdatoen hedder 2050 – og at det ikke pludselig bliver en tidligere dato.
Ruben Kidde (RV), 2020-12-21:
Det er sådan, at vi i Radikale Venstre – og også SF og så ud til Dansk Folkeparti – jo har stået bag aftaler om 1.-7. udbudsrunde.
Og for de udbudsrunder er der nogle vilkår for aktørerne, hvor der så er en enkelt ting, der bliver fjernet, netop åben dør-ordningen.
Det skaber jo noget sikkerhed omkring de aftaler, der allerede er indgået, og det synes vi kun er fair.
Man står selvfølgelig ved de tidligere aftaler, og til gengæld er vi jo så med til at sikre, at der alt andet lige er en ret væsentlig reduktion fremadrettet, i forhold til hvor meget olie og gas der kommer op fra Nordsøen.
Så jo, der er tale om en aftale – igen – hvor vi så fjerner 8. udbudsrunde og alle fremtidige udbudsrunder.
Men det er så også det, der gælder.
Det er det, vi har aftalt.