runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Orla Hav (S), 2018-04-03:
Fra Socialdemokratiets side har vi i lighed med forslagsstillerne et ønske om, at personer med handicap og psykisk sygdom i videst muligt omgang skal kunne deltage i det politiske liv, uanset om de måtte have behov for støtte og beskyttelse i økonomiske forhold.
Vi er helt enige i intentionen om at styrke vores demokrati, ved at flere mennesker med handicap deltager og færre får frataget stemmeretten på baggrund af behov for hjælp og beskyttelse.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at i tilblivelsen af det her beslutningsforslag har der været sonderinger, om vi kunne være med som beslutningsforslagsstillere, men det er vi imidlertid veget tilbage fra, fordi vi synes, det rigtige sted at få placeret den her opgave var i Justitsministeriet, og at det rigtige var, at justitsministeren gav et klart tilsagn om, at den her opgave skulle løses i Justitsministeriets regi.
Det har vi fået nu fra justitsministeren, og det har jeg sådan set ingen grund til at tvivle på vil resultere i, at der bliver fremlagt noget, der lever op til den intention, som forslagsstillerne er mødt med her i dag.
Og det er det stade, som vi fra starten af har syntes var den mest fremkommelige måde, nemlig at tage udgangspunkt i danske lovgivningsforhold og dansk lovgivningstradition og være med til at sikre, at der ligger et grundlag, som vi ikke løber ind i problemer med rent juridisk efterfølgende i det stykke arbejde, der skal foregå.
Så med baggrund i justitsministerens tilkendegivelse her i dag, vil vi afholde os fra at stemme for beslutningsforslaget, som det er fremlagt, og vil henholde os til, at justitsministeren har afgivet et løfte om, at ministeriet arbejder henimod, at vi får et sæt modeller, som gør det muligt at efterleve den intention om, at færre skal fratages muligheden for at stemme i vores demokrati.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-03:
Ja, det er vores intention.
Nu har verden jo efterhånden også lært mig, at forhandlinger kan trække ud, men hvis der er en fælles vilje – og det har jeg da kun grund til at tro at der er – så håber jeg da, at vi kan gøre det, så vi kan have en lovgivning, der er på plads inden udgangen af 2018.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-04-03:
Det har næppe været forslagsstillernes intention, at vi skulle kopiere den svenske lovgivning – så havde vi nok skrevet det – men netop søge inspiration derfra.
Jeg vil umiddelbart blot sige, at jeg er glad for, at intentionen så bliver udtrykt meget præcist, og jeg vil også gerne lige have bekræftet, at det skal forstås sådan, at regeringen vil bestræbe sig på at fremsætte et lovforslag så betids, når Folketingets samles igen til oktober, at der eksisterer en mulighed for – naturligvis afhængigt af hvornår valget bliver udskrevet – at vi kan forhandle os frem til, at flere kan få stemmeret allerede ved det kommende folketingsvalg.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-03:
Det er en ærlig intention om, at flere kan få stemmeret.
Men vi vil bare gerne have lov til at undersøge grundigt, hvordan vi så kommer derhen, altså hvilken model der skal bruges, hvordan vi tager det skridt.
Til efteråret vil vi komme med nogle muligheder, og så må vi have en politisk diskussion her om, hvilken model man foretrækker, og hvad der kan gøres.
For vi er jo allerede i dag nede på et meget lille antal, fordi vi har mange andre muligheder.
Så det er intentionen at finde en måde at komme derhen, hvor flere får mulighed for at stemme til et folketingsvalg.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-04-03:
Tak for det.
Tak for talen.
Jeg er enig med ministeren i, at vi også har et beskyttelseshensyn at tage til de pågældende borgere.
Det tror jeg ikke at forslagsstillerne på nogen måde vil anfægte.
Det, jeg godt kunne tænke mig en præcisering af, er regeringens intention med et sådant analysearbejde.
Er det rigtigt forstået, at det er regeringens intention at ændre lovgivningen på en sådan måde, at flere får stemmeret, eller har analysearbejdet en mere uforpligtende og ikke målrettet karakter?
Zenia Stampe (RV), 2018-04-03:
Jeg vil være ærlig og sige, at det her ikke er et område, jeg har beskæftiget mig med tidligere, og jeg har heller ikke været bekendt med de problemer, som der åbenbart er på området, men det kan jeg jo forstå der er både på nogle af de henvendelser, som Dansk Folkeparti har modtaget, og også på ministerens tale og på nogle af de andre ordførere her, og derfor er det selvfølgelig noget, som vi også er positive over for at se på.
Derfor er vi også glade for ministerens melding om, at det er noget, han allerede er i gang med at sætte fokus på, bl.a. med en undersøgelse i Domstolsstyrelsen af salærer og klager over de her salærer.
Det hilser vi meget velkommen, og hvis der er behov for det, vil vi også gerne være med til at vedtage eventuel lovgivning i den forbindelse, der kan øge retsstillingen for dem, som altså er involveret i sådan en boskiftesag her.
Karsten Hønge (SF), 2018-04-03:
SF bidrager meget gerne til at få mere klarhed over de udgifter, som arvinger kan møde hos en bobestyrer, og de voldsomme stigninger, som vi har været vidne til igennem de senere år, gør os mistroiske.
Vi synes, det skal være nemt at kunne gennemskue en bobestyrers salær.
SF er positive over for beslutningsforslaget, men kan ikke lige på stående fod vurdere, hvorvidt det vil være bedst at afvente materialet, som er på vej fra ministeren. På den anden side, som forslagsstillerne allerede har sagt, udelukker det ene jo ikke det andet, så måske ville den mest pragmatiske vej være en fælles beretning fra udvalget, og det deltager SF gerne i.
Naser Khader (KF), 2018-04-03:
Dansk Folkeparti har fremsat forslag om ændring af reglerne om salær til bobestyrere.
Som jeg forstår det, ønsker forslagsstillerne at sikre, at salæret til bobestyrere er rimeligt, ved at arvinger løbende kan følge med i bobestyrerens timeforbrug, så man ikke pludselig får en regning, der er større end forventet.
Vi er enige i, at bobestyrere skal have et rimeligt salær og ikke skal udnytte det somme tider følsomme forløb, som arvinger skal igennem.
Selv om det er et meget teknisk regelområde, skal vi selvfølgelig også sikre, at reglerne er rimelige her.
Men som ministeren nævnte i starten, er Domstolsstyrelsen i gang med at indhente data, der skal belyse dette område.
Derfor kan vi Konservative ikke på nuværende tidspunkt støtte beslutningsforslaget.
Josephine Fock (ALT), 2018-04-03:
Tak for det.
Dansk Folkeparti har fremsat et forslag til folketingsbeslutning om, at bobestyrere skal fremlægge timesagsregnskab.
Forslaget vil ifølge forslagsstillerne give arvingerne mulighed for løbende at følge med i størrelsen på salæret og sikre, at bobestyreren fremmer behandlingen af boet uden unødigt ophold.
Som det er nu, er bobestyreren kun forpligtet til at oplyse om tidsforbruget eller generelle takster på det første bomøde med arvingerne, og derimod er bobestyreren ikke forpligtet til at oplyse om den forventede størrelse af det endelige salær.
Jeg vil gerne sige helt klart, at vi støtter beslutningsforslagets intention om at give arvingerne mulighed for løbende at følge med i salærets størrelse.
Det er desuden afgørende, at bobestyreren behandler boet uden unødigt ophold, da det kan koste arvingerne anseligt.
Når det så er sagt, fører skifteretterne på nuværende tidspunkt ikke statistik over bobestyrernes salærer i de enkelte sager, antallet af klager over bobestyrelsessalærer, herunder resultatet af disse klager, samt antallet af bobestyrersalærer, som retten ændrer af egen drift, og det betyder, at vi ikke har kendskab til problemets omfang, og om det kræver en regulering fra vores side.
Justitsministeren har, som han også har givet udtryk for her på talerstolen i forbindelse med et svar til Folketinget, bedt Domstolsstyrelsen om at foranledige, at skifteretterne fremover fører statistik over dette.
Justitsministeren har i den forbindelse meddelt, at han agter at følge området og tage initiativ til ændringer, såfremt statistikkerne måtte vise et behov for dette.
Det hører jeg fra talerstolen at der vil blive fulgt op på, og det synes jeg er positivt, og jeg synes, at det er positivt med det her beslutningsforslag, fordi det er med til at sikre, at justitsministeren vil følge op på det.
Men vi vil gerne have lov til at afvente den undersøgelse.
Vi vil gerne være med i en beretning, selvfølgelig alt efter, hvad der står i beretningen, men som sagt synes vi, at intentionen i beslutningsforslaget er positiv, og derfor bakker vi op om intentionen, men vil gerne afvente justitsministerens analyse af afdækningen.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-04:
Derfor synes jeg også, det er helt rimeligt, at der ligger det her notat.
Nu må vi jo så få afklaret, hvad det er for nogle svar, der er på de væsentlige spørgsmål, som Justitsministeriet henviser til.
Det er derfor, at vi har en udvalgsbehandling.
Men hvis udvalgsbehandlingen viser, at beslutningsforslaget er inden for rammerne af grundloven og konventionen, hvis det er Justitsministeriets vurdering – ikke deres dom, men deres vurdering – kan Det Konservative Folkeparti så støtte beslutningsforslaget?
Det er vel et rimeligt spørgsmål at stille.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-04:
Vores vurdering er, at det lever op til grundloven og konventionen.
Hvis det nu viser sig, at det også er ministeriets vurdering, når de der spørgsmål, som ministeriet har rejst, er afklaret og bekræfter det, er Det Konservative Folkeparti så rede til at støtte beslutningsforslaget?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-04-04:
Jeg kan forstå, at der er flere vurderinger af det notat, som er kommet fra Justitsministeriet.
Der er flere, der læser og tolker det på forskellig vis.
Men når vi får et notat, som siger, at beslutningsforslaget rejser væsentlige spørgsmål i forhold til grundlovens § 70 og Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, er det ikke noget, som vi kan stemme for.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-04:
Men det, jeg spurgte om, var, om Det Konservative Folkeparti er rede til at støtte beslutningsforslaget, hvis det viser sig, at det lever op til både grundloven og konventionen, sådan som vi i Dansk Folkeparti vurderer det.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-04-04:
Som jeg svarede hr. Alex Ahrendtsen lige før, er vi optaget af, at den aftale, som vi rent faktisk lige har behandlet her i Folketingssalen, nemlig den 15. marts – det er ikke mere end lige 3 uger siden – får lov til at virke.
I den aftale har vi jo strammet op på tilsynet, og vi har strammet godkendelsesreglerne for oprettelse af friskoler.
Anni Matthiesen (V), 2018-04-04:
Det betyder egentlig, som jeg hører hr. Jacob Mark, at man er parat til også at sætte forældrenes frie skolevalg over styr.
Altså, man er egentlig parat til at gå så vidt, at forældrene jo så formentlig også vil komme til at skulle køre rigtig langt for at få børnene i skole eller for den sags skyld passet.
Dermed er man jo egentlig parat til på en eller anden måde at droppe forældrenes ret til at kunne vælge en skole, som de måske synes passer bedst til deres barn.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-04-04:
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at Det Konservative Folkeparti deler Dansk Folkepartis ønske om at få sat en stopper for friskoler, der modarbejder integrationen i Danmark.
De skoler, som modtager statstilskud, skal leve op til at drive en skole på et demokratisk grundlag, som lever op til friskolelovens krav om frihed og folkestyre.
Derfor har vi også været med til at stramme op i forhold til tilsynet med de frie grundskoler, hvor der bl.a. også indgår en godkendelsesordning for nye grundskoler, som skal sikre, at nye skoler fra start af lever op til friskolelovens krav om frihed og folkestyre.
De stramninger, som vi har været med til at beslutte, ser ud til at virke, da flere skoler allerede nu har fået frataget statstilskuddet, og der er yderligere nogle skoler, som er under skærpet tilsyn.
Det Konservative Folkeparti ser med stor alvor på skoler, som ikke lever op til loven.
Dem skal vi være konsekvente over for, men det skal gøres inden for rammerne af grundloven og de internationale konventioner.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget her.
Jacob Mark (SF), 2018-04-04:
Det er jo en større debat om det frie skolevalg.
Jeg mener ikke nødvendigvis, at det, at man ændrer tilskudssystemet, vil betyde, at der bliver længere for forældrene.
Det vil betyde, at nogle af de skoler, der har mange børn med forældre, der er meget velhavende, vil få mindre i tilskud, og skoler, der har mange udsatte børn, vil få mere.
Det vil også betyde, at de skoler, der eventuelt ikke løfter integrationen, ikke vil få tilskud.
Hvorfor skulle vi give tilskud til nogen, der bidrager til at skade integrationen?
I forhold til det frie skolevalg er det rigtigt, at jeg faktisk gerne vil diskutere, om vi skal begrænse det frie skolevalg lidt.
For typisk er sådan, at det frie skolevalg kun er frit for de elever, der er mobile, og de mobile elever er ofte dem, der kommer fra familier, der er ressourcestærke.
Det er ikke så frit for de elever, der ikke er mobile, og som alligevel kun lige kan bevæge sig hen til den nærmeste skole, fordi deres forældre ikke kan køre dem; de har måske engang råd til offentlig transport.
Som jeg sagde, er det et mål for SF, at vi har blandede folkeskoler, privatskoler og friskoler i Danmark.
Det gælder sådan set, både når det handler om, hvor børnene kommer fra, deres baggrund, deres kultur, men også at børn, der har forældre med en kort videregående uddannelse eller ingen uddannelse, mødes med børn, der har forældre med en lang videregående uddannelse; at børn, der kommer fra, ja, i min familie ville vi sige underklassen, møder børn med forældre, der har rigtig mange penge.
For jeg tror, det er noget af det, der gør Danmark unikt – at man mødes på tværs.
Der vokser man op i hver sin lille boble: Så lever kineserne her, og så lever italienerne her, og så lever mexicanerne her.
Noget af det, som har gjort Danmark unikt, er, at vi mødes på tværs af kultur og klasse og uddannelsesbaggrund.
Det kunne jeg godt tænke mig at man kunne lave et tilskudssystem der bidrager mere til.
Anni Matthiesen (V), 2018-04-04:
Jeg vil egentlig bare sådan lidt af nysgerrighed spørge ind til det, som SF's ordfører har været inde omkring.
Bl.a. nævner SF's ordfører – jeg tror faktisk, det er, i forbindelse med at ordføreren stiller et spørgsmål – at man måske godt kunne tænke sig en anden form for økonomisk model.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-04:
Tak for at have læst, hvad der egentlig står i beslutningsforslaget.
Da vi skrev det her beslutningsforslag, satte vi os to opgaver, nemlig at det skulle overholde grundloven, og at det skulle overholde menneskerettighedskonventionen.
Hvorfor gjorde vi det?
For at hjælpe bl.a. regeringen, men så sandelig også Socialdemokraterne, som er optaget af det her spørgsmål.
Derfor er det jo selvfølgelig så ærgerligt, at regeringen ikke har grebet den gren, vi har rakt dem.
Men til gengæld har SF gjort det, og vi glæder os til det fortsatte arbejde i udvalgsbehandlingen.
Tak for det.
Jacob Mark (SF), 2018-04-04:
Jeg kan ikke på nuværende tidspunkt sige, om vi ender med at støtte det, for det kommer an på, hvordan det ser ud.
Men jeg vil faktisk sige, at jeg var meget positivt overrasket, da jeg så det her forslag og fik læst det igennem.
For den debat, der kørte i sommer, var bare om at lukke alle muslimske friskoler, nærmest på grund af deres værdigrundlag, og hvis mere end halvdelen af alle elever var af anden etnisk herkomst, tog man bare tilskuddet.
Her handler det jo faktisk om at sige, at de skoler, hvor vi ved at børnene er udsatte, aktivt skal bevise, at de arbejder med god integration.
Det synes jeg faktisk er ret fornuftigt.
Men der er også nogle ting, der bekymrer mig, f.eks. den debat om grundloven, der har været i dag.
Jeg vil gerne undersøge det nærmere, så man får det lavet på en måde, der er ordentlig for friskolerne at arbejde med.
Så lad os arbejde videre med det, og så må vi se, hvor det bærer hen.
Martin Henriksen (DF), 2018-04-04:
Jeg kan gøre det ganske kort.
Loven har jo bl.a. skabt øget mulighed for at hjemsende herboende udlændinge med flygtningestatus, og det skulle vi jo gerne have meget mere af.
Så vi støtter lovforslaget med en opfordring til ministeren om at gøre endnu mere for at sørge for, at herboende udlændinge med flygtningestatus og deres familiemedlemmer bliver sendt tilbage til deres oprindelsesland.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-04:
Mange tak.
Vi skal i dag diskutere den midlertidige beskyttelsesstatus for flygtninge, som daværende justitsminister Mette Frederiksen fik vedtaget i februar 2015.
Det har været en god ordning, som siden er blevet udbygget, altså siden folketingsvalget.
I Socialdemokratiet har vi derfor ikke nogen problemer med at støtte det her lovforslag, som grundlæggende betyder, at de eksisterende regler kan fortsætte.
Det her lille lovforslag kommer næppe til at betyde alverden i den sammenhæng, men eftersom ministeren er forpligtet til at fremsætte forslaget om ændring af reglerne, skal der ikke lyde nogen kritik for det herfra.
Med de ord kan vi støtte forslaget, altså sådan at vores egen politik kan få lov til at fortsætte.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-04:
Altså, nu er det Justitsministeriets jurister, der har benyttet ordene væsentlige spørgsmål, og derfor er det jo oplagt, at ordføreren stiller det spørgsmål til Justitsministeriet: Hvad betyder væsentlige spørgsmål?
Hvad ligger der i det ordvalg?
Og kan det løses?
Anni Matthiesen (V), 2018-04-04:
Jeg kunne egentlig godt her som mit sidste spørgsmål tænke mig at få ordføreren til at forklare mig, hvordan ordføreren ser på begrebet væsentlige spørgsmål.
Det kan måske være, at man nogle gange tolker ordene forskelligt.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre Dansk Folkepartis beskrivelse af væsentlige spørgsmål.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-04:
Det er jo selvfølgelig ærgerligt, at det er en samlet regering, der står bag afvisningen.
Det gør mig bare endnu mere bekymret.
Med hensyn til Justitsministeriets notat vil jeg sige: Jo, man skal altid lytte til jurister og især Justitsministeriets jurister, når de siger, at der er væsentlige spørgsmål.
Men de spørgsmål skal vi jo så have besvaret.
Det betyder egentlig bare, at juristerne siger: Vi kan godt håndtere det her, men der er nogle ting, vi skal have svaret på, inden den er inden for skiven.
Der kunne regeringen jo bare have sagt: Det er et fint beslutningsforslag, I har, men juristerne har lige hejst nogle flag.
De ting skal vi have ordnet, og kan vi få styr på dem, så kører det.
Anni Matthiesen (V), 2018-04-04:
Jeg syntes jo, at ordføreren selv lagde op til, at jeg selvfølgelig også var nødt til at tage ordet.
Jeg kan jo i hvert fald starte med at sige, at Venstre ikke har hevet i nogen håndbremse; ordføreren fik det næsten til at lyde, som om Venstre havde gjort det.
Altså, regeringen står samlet om det her.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-04-04:
Det er jo netop noget af det, som ligger i det udspil, som Det Konservative Folkeparti har været med til at lave sammen med regeringen, om vores parallelsamfundsstrategi.
Det er jo netop at være med til, at vi sikrer en god integration, at vi sikrer, at børnene lærer sproget og eleverne kan dansk i skolen og på den måde kan indgå i det danske samfund.
Jacob Mark (SF), 2018-04-04:
Ja, altså, det, der ligger i frihed og folkestyre, er hverken undervisningsmateriale eller den måde, lærerne underviser på.
Så det handler ikke om god integration; altså, det gør det bare ikke.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren om noget.
For jeg tænker, at ordførerens parti også er interesseret i, at vi får integreret folk bedre og sørger for, at folk mødes på tværs.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens bud på, hvad man så skal gøre.
Altså, hvad skal man gøre, for at de her børn bliver integreret i det danske samfund, og for at sikre, at det sker?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-04-04:
Jeg er enig i, at der i ordet frihed og folkestyrekrav ikke ligger integration.
Men idet man går ud og laver tilsyn med, hvordan man driver skolerne i forhold til økonomi, i forhold til undervisningsmaterialer og de ting, som de fører tilsyn med, kan man jo sige, at hvis ikke de ligesom lever op til de regler, som vi har fastsat, og underviser med f.eks. undervisningsmateriale, som ikke ligger i loven, så lever de jo ikke op til at være med til at sikre en god integration.
Så det ligger jo i det, men ikke i de ord.
Jacob Mark (SF), 2018-04-04:
Beklager, at det var lige på falderebet, men jeg bliver bare nødt til at sige, at i lovgivningen ligger der frihed og folkestyrekravet, altså at friskolerne og privatskolerne skal leve op til frihed og folkestyre, og det er det, man kan lave tilsyn på.
Og det er rigtig godt, at vi har fået styrket tilsynet med, at man skal leve op til frihed og folkestyre-kravet.
Men vil ordføreren anerkende, at der i frihed og folkestyre-kravet ikke ligger, at skolerne skal arbejde med at sikre god integration?
Det ligger der ikke i det.
Er ordføreren enig i det?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-04-04:
Det kan jo kun blive en gentagelse af de svar, jeg har givet.
Altså, vi er optaget af at sikre bedre integration.
Derfor har vi været med til at skærpe tilsynet, og i det tilsyn, som Styrelsen for Undervisning og Kvalitet er med til at lave, ligger der jo også, at de på den måde holder øje med, om skolerne også er med til at sikre en god integration.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-04:
Det er jeg meget enig i, og jeg tror faktisk også, at de skærpede tilsynsregler, vi har aftalt, kommer til at virke i praksis, men de kommer til at virke, i forhold til om friskolerne lever op til kravet om frihed og folkestyre.
Det fortæller intet om, hvorvidt skolerne samtidig kommer til enten at understøtte eller undergrave integrationen.
Vores vurdering er, at de nuværende friskoleregler, selv om friskolerne lever op til alle kravene om frihed og folkestyre, alligevel undergraver integrationen.
Det er to forskellige ting.
Det forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat, handler om, at selv om de lever op til friheds- og folkestyrekravet, selv om de står snorlige og underviser i Hal Koch fra morgen til aften, vil vi alligevel stille et krav om, at de skal påvise, at de understøtter integrationen, hvis de har mere end 50 pct. børn med udenlandsk baggrund.
Derfor er det vel uanset den aftale om det skærpede tilsyn rimeligt at spørge Det Konservative Folkeparti: Kan Det Konservative Folkeparti støtte det her beslutningsforslag, hvis det er inden for rammerne af grundloven og Den Europæiske Menneskerettighedskonvention?
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-04:
Jeg vil gerne takke hr. Jacob Mark for hans åbenhed.
Jeg og Dansk Folkeparti er rede til at lytte til SF og selvfølgelig også til Socialdemokraterne, som har bakket op om forslaget, under udvalgsbehandlingen, og hvis det så medfører, at ministeren synes, det er en god idé, at vi kigger på det sammen, så er vi også rede til det.
Det er bare nogle forslag.
Vi vil bare have en vurdering, der sikrer integration, når der er så mange elever med udenlandsk baggrund på en friskole.
Kan jeg så med disse kommentarer konkludere, at SF egentlig synes, at der er elementer i det her forslag, som er så gode, at vi faktisk kan arbejde videre med det og forhåbentlig nå frem til et flertal eller en enighed, der gør, at vi kan få nogle kriterier, der styrker integrationen ude på friskolerne?
Er det rigtigt forstået?
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-04:
Dette beslutningsforslag er både sagligt og proportionalt, fordi der er en indirekte forskelsbehandling.
Ligesom i regeringens forslag er der en indirekte forskelsbehandling, som er sagligt begrundet, af hensyn til bl.a. integrationen.
Det er nøjagtig det samme, der er på spil i dette beslutningsforslag.
Der er ingen saglig forskel.
Henrik Dahl (LA), 2018-04-04:
Jeg er hverken mit partis integrations- eller børneordfører, men sådan som jeg har forstået det, er årsagen, at det faktisk på institutionsområdet er sagligt at skride ind på den her måde, fordi vi taler om sprogindlæring.
Og når det er sprogindlæringen, der står på spil, er hensynet til sagligheden opfyldt.