runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2020-01-17:
For det første vælger jeg at se bort fra det polemiske og tænker, at når spørgeren stiller et spørgsmål, som spørgeren gør, er det ud fra en oprigtig interesse i, at vi faktisk får det her gennemført; sådan vælger jeg at tage det ned.
Jeg kunne jo godt muntre mig over, hvor lidt man lykkedes med igennem mange års borgerligt styre på det her område, men det gider jeg faktisk ikke, for jeg tror, at både Venstre og Socialdemokratiet ved, hvor svært det her er, men også, hvor vigtigt og rigtigt det er at arbejde i den her retning.
Vi har jo intensiveret det her arbejde betydeligt siden valget og er godt i gang med en række forskellige spor, jo ikke mindst på det europæiske niveau, og jeg er ikke der, hvor jeg er villig til at konkludere på noget endnu, fordi vi også oplever noget lydhørhed flere forskellige steder fra, ikke nødvendigvis i forhold til den konkrete model som udtænkt af Socialdemokratiet, men tanken tror jeg er ved at bundfælde sig flere og flere steder, så vi fortsætter primært ad et europæisk spor.
Mads Fuglede (V), 2020-01-17:
Først tak til hr. Marcus Knuth for at præcisere, hvorfor det jo har været lidt besværligt at lave et forslag til vedtagelse, som vi alle sammen kunne se os selv i, altså fordi vi har de her forskellige syn på, hvad ydelser betyder for det her område.
Men jeg vil egentlig vende tilbage til det med en retfærdig og realistisk udlændingepolitik, altså det program, Socialdemokratiet har lavet, hvor man har som grundlag, at der skal være et modtagecenter uden for EU, og at man vil søge at få det via EU-sporet, men også i programmet skriver, at hvis man så ikke kan det – det er det, der er at foretrække – så kan man gøre det alene.
Nu har vi haft den debat om et modtagecenter uden for Europa i 30-40 år.
Er vi ikke ved at være der, at nu må vi indse, at det spor kommer vi ikke så meget videre ad, så nu er det på tide, at Danmark går enegang for at få lavet sådan et modtagecenter?
Og hvor langt er man med de planer?
Mette Frederiksen (S), 2020-01-17:
Jeg synes, man skal være ekstremt varsom i sit samarbejde med en række af de moskeer, der er i det danske samfund, og jeg siger en række, fordi moskeerne er forskellige.
Men man skal bare ikke være blind for, at en del af den radikalisering, vi har set i Danmark, også udspringer fra nogle af de moskeer.
Jeg synes i øvrigt, at der er en diskussion, som vi kommer til at vende tilbage til, nemlig finansieringen af moskeerne i Danmark, og hvilke forhold der i øvrigt gælder her.
Og jeg kan jo ikke forstå, når der eksempelvis er en imam, der står og opfordrer til had mod jøder eller afstandtagen til Danmark, at alle, der er i moskeen, ikke rejser sig op og udvandrer.
Jeg forstår det faktisk ikke.
Det er faktisk en interessant iagttagelse.
Vi har haft 4 timers egentlig ret substantiel og seriøs politisk debat, og så kommer der en ind i debatten, der ikke har været her i 4 timer, og stiller et – synes jeg – relevant spørgsmål, men jo bare på den der baggrund, hvor man godt kan blive sådan lidt ...
Det er fair nok at have en diskussion omkring ydelser, og den har vi i øvrigt haft i de her 4 timer, men at stille sig op og påstå, at jeg ikke skulle være optaget af, at folk kommer i arbejde, er jo simpelt hen noget vrøvl, og det er ikke rigtigt.
Hvis man læser det kommissorium, der ligger til grund for Ydelseskommissionen, så står der det stik modsatte.
Der står, at det skal animere til, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Det er gjort provenuneutralt, fordi Socialdemokratiet ikke ønsker at hæve ydelserne, og fordi vi ønsker, at flere kommer i arbejde.
Vi har fremsat et forslag, som endnu ikke nyder opbakning – desværre – om, at man herefter skal arbejde 37 timer om ugen for overhovedet at få en ydelse.
Mig bekendt har Venstre kun problematiseret det forslag.
Vi står jo med den samme hovedpine.
Vi har haft regeringsansvaret på skift i rigtig mange år af den moderne danmarkshistorie og har ikke brudt det her endnu.
Det kunne være, at vi skulle bruge tiden på faktisk at få det løst, og jeg tror ikke på, at man generelt skal hæve ydelserne, som der er nogle der ønsker.
Jeg erkender bare samtidig, at vi har den udfordring, at der er nogle børn, der lider nogle afsavn, og at vi skal løse begge ting, og det er det arbejde, vi har sat os for.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-17:
Ja, undskyld.
Nye Borgerlige har et forslag til vedtagelse: Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at indvandringen fra muslimske lande har sat danske værdier under pres, og at den gældende udlændingepolitik ikke vil løse problemerne, men tværtimod vil betyde, at problemerne vil blive værre og vores fælles danske værdier endnu mere udsatte.
Folketinget konstaterer, at for at vende udviklingen skal der tages fat om nældens rod, og udlændingepolitikken skal løses fra bunden: - Der skal indføres et stop for spontan asyl.
- Kriminelle udlændinge skal udvises konsekvent og efter første dom.
- Udlændinge skal forsørge sig selv.
Retten til offentlig forsørgelse skal knyttes til det danske statsborgerskab.
For at sikre, at Danmark som danskernes land baseret på danske værdier også vil være der for vores børn og børnebørn, er det nødvendigt, at den førte politik leder til, at den muslimske andel af befolkningen falder og ikke stiger.
Det er desuden altafgørende, at dansk indfødsret ikke fortsat tildeles indvandrere, der ikke deler danske værdier.«
Jeg kender godt pågældendes postulater, og jeg vil sige, at han er fuld af noget, som jeg ikke må sige her på talerstolen.
For de her tal kan man jo altid vinkle, som man ønsker det.
Hvis vi tager et af dem, altså at kriminaliteten generelt er faldende, så er det korrekt.
Og det betyder, hvis vi taler integration, at forskellen, gabet mellem, hvordan man klarer sig som dansker i forhold til kriminalitet, og hvordan man klarer sig, når man har ikkevestlig baggrund, er blevet større.
Og derfor er problemerne blevet relativt værre.
Så den mand er sådan en, som Özlem Cekic elsker at bruge, og som jeg gerne argumenterer imod.
Marcus Knuth (KF), 2020-01-17:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstår spørgsmålet.
I forhold til tørklæder osv. har jeg jo været en af dem, der gik ud og meget kraftigt sagde, hvad jeg mente om burkaer, som nu qua maskeringsforbuddet er forbudt i Danmark.
Så jeg tror, at vi taler nogenlunde i den samme retning.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-17:
Som opfølgning på det kunne jeg jo godt tænke mig at høre, om ordføreren på vegne af Det Konservative Folkeparti vil være med til, at vi sætter fokus på den politiske del af islam, for når vi taler om islam, som om det er en religion som alle andre, rammer vi religionsfriheden og de begrænsninger, der er i forhold til det.
Marcus Knuth (KF), 2020-01-17:
Ordføreren rammer jo helt centralt ned i noget af det grundlæggende, nemlig at vi i kristendommen og jødedommen har en religion, der er adskilt fra det egentlige lovsamfund, og det har man ikke i islam.
Det er jo en stor udfordring for mange af de miljøer, der er.
Man kan tage Iran som et eksempel på, at det kammede over, og hvor præstestyret så overtog det, fordi al lovgivning skal komme fra koranen.
Det er det samme med Saudi-Arabien osv.
Der er jo så også mange områder rundtomkring i verden, hvor der er en mere moderat form for islam.
Men det er jo hjørnestenen, om religionen skal komme fra lovteksten eller fra koranen.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-17:
I forlængelse af den diskussion om, om Gud har vigepligt, sekularisering osv., synes jeg, at man skylder at fortælle, at det her, som ordføreren også var inde på, jo ikke handler om tro og demokrati generelt.
Det handler om islam og den politiske del af islam i forhold til vores demokrati, frihedsrettigheder osv.
Og når det gør det, er det jo, fordi vi har en religion, kristendommen, hvor man helt fra begyndelsen har sagt, at man skal give kejseren, hvad kejserens er, og Gud, hvad Guds er, og fordi man i islam har en lovreligion.
Det er jo der, problemet opstår, for den kritiske sans, der er i vores del af verden, lægger man hos imamer og de religiøse, når man bekender sig til den her politiske del af islam.
Kan ordføreren bekræfte det?
Mads Fuglede (V), 2020-01-17:
Jeg har ikke noget opfølgende spørgsmål.
Marcus Knuth (KF), 2020-01-17:
Jeg vil nærmere bare sige, at det er endnu et godt eksempel på det.
Nu mener ordføreren for Enhedslisten, at der overhovedet ikke har været noget samarbejde mellem Enhedslisten og de her miljøer, men det her er jo et ganske udmærket eksempel på det, så tak til ordføreren for det.
Mads Fuglede (V), 2020-01-17:
Jeg har et spørgsmål til ordføreren om sekularisering, tror jeg at jeg vil kalde det.
Er ordføreren enig med mig i, at når Kasem Said Ahmad under valgkampen optrådte på et billede sammen med Pernille Skipper – vi kender ham jo alle sammen fra Mohammedkrisen, og da han siden hen var ude at bakke en imam op, der gik ind for stening af kvinder – hvorunder han havde skrevet, at det var deres nummer et i København, er der et udtalt problem med at adskille kirke og stat i det her miljø, og at det måske er det, der er hovedårsagen til, at integrationen på lange stræk halter?
Marcus Knuth (KF), 2020-01-17:
Det er jeg sådan set enig i.
Det fuldstændig vanvittige med jødehad osv. drejer sig forhåbentlig om nogle få, i hvert fald nogle få, der siger det.
Men den omfattende sociale kontrol, især med kvinder, og det syn, der er på frihed, det syn, der er på de danske værdier, er altså noget, som går langt længere end det.
Der var for et par dage siden en undersøgelse, som i hvert fald blev omtalt meget, meget tydeligt i Berlingske, og som igen også fortæller, hvor svært det er for indvandrerkvinder i Danmark, og det er altså ikke bare nogle få rabiate imamer, men det er helt almindelige hverdagssamfund.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-17:
For på den ene side hørte jeg ordføreren sige, at det ikke er flertallet, og på den anden side hører jeg alligevel en længere forklaring omkring, at det heller ikke er mindretallet.
Men vi har altså en medborgerskabsundersøgelse, som vi laver hvert år i Danmark, som faktisk er iværksat af fru Inger Støjberg, og som jo taler et helt klart og tydeligt sprog, nemlig at det rent faktisk er mindretallet, og dem skal vi gå efter, og det skal vi have gjort noget ved.
Men for bare lige at få proportionerne i orden vil jeg sige, at det er et meget, meget lille mindretal af de muslimske borgere, som rent faktisk har den her vanvittige fortolkning.
Marcus Knuth (KF), 2020-01-17:
Det, man hører fra de rabiate moskeer og rabiate imamer osv., jødehadet og kvindeundertrykkelsen, er selvfølgelig noget, som jeg tror det for langt de fleste er nemt at tage afstand fra.
Men i min tid som udlændingeordfører for Venstre gik jeg sammen med bl.a. Martin Henriksen fra Dansk Folkeparti og bad undervisningsministeren lave en undersøgelse af, hvad der er af social kontrol i skolerne.
Nu har jeg ikke tallene her foran mig, men det var skræmmende at høre, hvor omfattende det var.
Det var helt nede i grundskolen, at unge piger fra de muslimske miljøer ikke måtte have danske venner, at unge piger ikke måtte have fritidsaktiviteter.
Så det er desværre ikke bare nogle få skøre og rabiate imamer, men der er en social kontrol, som går langt ind i de helt almindelige muslimske miljøer, i forhold til hvordan især unge piger må eller ikke må opføre sig.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-17:
Tak til ordføreren.
Jeg er glad for, at ordføreren nuancerede eller præciserede fortolkningen osv., men jeg vil gerne høre, om ordføreren kan præcisere det yderligere.
For jeg er enig med ordføreren dertil, at de ekstremistiske miljøer og rabiate imamer og sådan noget skal vi bekæmpe – et hundrede procent – men er det ordførerens opfattelse, at det er flertallet af muslimske borgere i Danmark, der har den fortolkning, eller at det er mindretallet?
Marcus Knuth (KF), 2020-01-17:
Jeg siger, at moskeerne har været ude at anbefale Radikale Venstre og Enhedslisten, og der blev gennemført de her møder, hvor blå partier ikke var med.
Det tror jeg står rimelig klart i stort set alle medier, der har beskrevet det meget, meget kritisk.
Altså, det her var jo et massivt kritikpunkt af Enhedslisten og Radikale Venstre under og efter valgkampen.
Henrik Dahl (LA), 2020-01-17:
Jeg har bedt om ordet for at få lov til at virke i oplysningens tjeneste, fordi der har været meget diskussion om det her vælgermøde i Aarhus.
Det står i en artikel i Berlingske den 10. juni 2019, skrevet af journalisten Christian Birk.
Overskriften på artiklen er »Trossamfund anbefalede tusindvis af muslimer at stemme rødt«
, og historien drejer sig om Fredens Moské i Aarhus, som holdt et vælgermøde kun for røde partier, hvor imamen så anbefalede, at man stemte på Radikale Venstre og Enhedslisten.
Så det er altså ikke bare et fantasifoster, som springer ud af ordførerens hoved.
Marcus Knuth (KF), 2020-01-17:
Det er jeg meget glad for, og idet man jo ikke har sin telefon med heroppe og lige kan google tingene, er det meget rart, når der er nogen, der kan oplyse røde partier om, at det, de siger, er lidt skævt – så tak for det.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-17:
Jeg mener bare, det er en farlig vej at gå ned ad, at man ikke tror på det, og sådan kan vi jo mistænkeliggøre os alle sammen, også her i salen: Hvem tror på hvad?
Jeg mener, at det er en helt, helt forkert vej at gå.
Udgangspunktet må være, at hvis ikke man er dømt, og hvis man passer sit arbejde og passer sin familie, så tror vi på, at folk vil samfundet.
Hjarn Borberg, som er ekstern lektor ved Københavns Universitet, er i bogen »Integration – her går det godt« lodret uenig.
Jeg vil komme med et par tal fra bogen: Drenge og piger stormer frem på uddannelserne, kriminaliteten har været faldende gennem de sidste 10 år, færre minoritetsborgere bor i almene boliger, medborgerskabsundersøgelsen viser, at der ikke er den store forskel på opbakning til demokratiet, grundloven, ytringsfriheden mellem minoritetsdanskere, dvs. indvandrere og efterkommere, og etniske danskere.
Nå, så nåede jeg ikke spørgsmålet.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-17:
Nej, jeg anerkender ikke, at det store flertal lever i harmoni med Danmark og danske værdier, for når vi ser undersøgelser af, hvor mange der mener, at man eksempelvis skal forbyde at tegne det, muslimer kalder profeten Muhammed, så er det et meget stort flertal, der mener det.
Når vi ser på en enkelt årgang af indvandrermænd med ikkevestlig baggrund, der er født i 1987, er det nærved halvdelen af dem, der bare som 30-årige er dømt for kriminalitet – nærved halvdelen af dem.
Her har vi ikke engang lagt oveni, hvor mange af dem der så er på offentlig forsørgelse, og hvor mange af dem der oven i det – ligesom i den første undersøgelse – siger: Vi skal ikke have fuld ytringsfrihed i Danmark.
Så længe der ikke er en samlet undersøgelse, der viser de parametre, som der her spørges ind til – altså: Er du sikker på, at vedkommende ikke er kriminel, er du sikker på, at vedkommende bidrager positivt økonomisk, og er du sikker på, at vedkommende køber ind på samtlige af vores demokratiske værdier? – så anerkender jeg ikke, at det gælder det store flertal, altså når jeg ser på de undersøgelser, der er lavet, og de tal, de viser, enkeltvis.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-17:
Det var noget af en skræmmetale fra ordføreren, i hvert fald i mine ører, og jeg vil bare lige høre: Anerkender ordføreren, at langt de fleste minoritetsborgere lever fuldstændig efter dansk lovgivning og bidrager til fællesskabet?
Anerkender ordføreren, at det store flertal rent faktisk bidrager til fællesskabet og lever i harmoni med alle os andre?
Pernille Vermund (NB), 2020-01-17:
Årtiers fejlslagen udlændingepolitik har tæret på tilliden mellem danskerne, og når tilliden svækkes, bliver vi fattigere, mindre frie og mere utrygge.
For at bevare tilliden, friheden og trygheden må vi stille krav om, at udlændinge respekterer vores værdier, overholder vores love og bidrager økonomisk til fællesskabet.
Udlændingepolitikken skal løses fra bunden, der skal indføres et stop for at opnå spontan asyl i Danmark, udlændinge skal forsørge sig selv, og kriminelle udlændinge skal udvises.
Vores danske værdifællesskab og tilliden iblandt os er en forudsætning for vores velfærdssamfund.
Det er vores fælles værdier, solidariteten mellem danskerne, følelsen af, at vi er ét folk, der gør os villige til at dele med hinanden.
Når vi gerne betaler skat for at sikre hinanden i svære tider eller svære livsforhold, til trods for at vi ikke er i familie med hinanden, at vi ikke kender hinanden, at vi måske geografisk bor i hver sin ende af landet, så er det, fordi vi har en følelse af, at vi kender hinandens værdier.
Vi står med den samme kultur, på det samme værdigrundlag.
Men vores fælles værdier er under pres.
Vi har igennem snart 40 år lukket hundredtusindvis af mennesker ind i vores land, som ikke deler vores værdier, og mange kommer desværre aldrig til det, mennesker, som sætter underkastelsen og hensynet til islam højere end hensynet til det danske værdifællesskab, og som i alt for høj grad mener, at vi som danskere skal bøje af af hensyn til islam, islamisk levevis og islamiske normer.
Mange politikere har naivt troet, at de tilrejsende med tiden ville blive som os og tage vores værdier til sig.
Det må og skal vi rette op på, og vi skal gøre det nu.
Det er et ansvar, som ligger på vores generation, og vi kan ikke tillade os at skubbe problemerne videre til vores børn.
Problemerne med uintegrerbare indvandrere fra de muslimske lande bliver værre år for år.
Det er tid til at vende udviklingen og løse problemerne fra bunden.
Får vi ikke vendt udviklingen nu, kan alt andet sådan set være lige meget, for så smuldrer fundamentet under vores frie og trygge samfund, og Danmark forandres for evigt.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-17:
Nej, det er ikke korrekt, for nu lagde ordføreren en bisætning ind, der hed, at du skal stemme på dem, fordi de er gode muslimer, at du skal stemme, fordi du er en god muslim.
Se, det er så noget andet.
Det er ét scenarie, men i spørgsmål nr. 2 sætter spørgeren en bisætning ind, der hedder: Stem, fordi du er en god muslim.
Det er noget andet.
Du skal stemme, fordi du er en god samfundsborger, du skal stemme, fordi du er demokrat.
Derfor skal man stemme, ikke fordi man har en eller anden religiøs overbevisning.
Marcus Knuth (KF), 2020-01-17:
Det synes jeg virkelig er hovedrystende.
Her har man et trossamfund, der gerne skal være apolitisk, og som går og siger: I, der sidder herovre, er ikke velkomme, men de to derovre skal I, hvis I er gode muslimer, stemme på.
Det er jo fuldstændig absurd, og hører jeg det korrekt, så bakker ordføreren op om det.
Når Fredens Moské i Aarhus går ud og laver et vælgermøde alene for røde partier, hvor Enhedslisten og Radikale Venstre deltager, og man måske endda derefter går ud og anbefaler de to partier, er det noget, som ordføreren bakker op om, eller er det noget, som ordføreren vil tage klokkeklar afstand fra?
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-17:
Jeg gav også et andet eksempel, som handlede om ghettokriterierne for at komme på ghettolisten.
Man bliver vurderet også på baggrund af etnicitet.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-17:
Det var jo så et svar, som viser, at ordføreren simpelt hen ikke forstår, hvad ordføreren taler om.
Det har altid været sådan, at vi geografisk kan have forskellige vilkår forskellige steder.
Færdselsloven er et rigtig godt eksempel.
Så når der er specifikke regler for, hvordan man skal opføre sig i forskellige dele af landet, og når der er specifikke krav til, hvem der må få en offentligt støttet bolig i forskellige dele af vores samfund, så er det ikke noget nyt, og det har der sådan set altid været.
Kommunernes anvisningsret har været der.
Det her handler jo ikke om geografiske rettigheder.
Ordføreren sagde, at der var bestemte grupper, altså befolkningsgrupper, som mangler særlige rettigheder i vores samfund.
Det har ordføreren stadig ikke svaret på.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-17:
Det er ikke noget, vi bare hører om; det er et faktum.
Jeg kan komme med nogle eksempler på konkret lovgivning: Vi har ghettopakken, hvor ghettokriterierne for at komme på listen er etnicitet.
Vi har dobbeltstraf – bor du i ét område, gælder én lovgivning for dig, og bor du i et andet område, er der en anden lovgivning, der gælder.
Det er et faktum.
Altså, det er ikke noget, jeg mener – det er et faktum.
Jeg har lige givet ordføreren to eksempler på, at der ikke er lighed.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-17:
Tak for ordet.
Vi hører ofte, at vi i Danmark ikke længere bliver behandlet lige; det er noget vrøvl.
Det har altid været sådan, at der er rettigheder, som man har, når man er dansk statsborger eller har ophold i Danmark, og så er der rettigheder, som man ikke har, når man ikke er dansk statsborger og ikke har lovligt ophold i Danmark.
Nu hører vi argumentet igen fra hr. Sikandar Siddique, og derfor synes jeg, at hr. Sikandar Siddique skylder at fortælle, hvilke rettigheder det er, danske statsborgere i Danmark ikke har – som hr. Sikandar Siddique siger – når man tilhører den ene eller den anden gruppe i befolkningen.
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-17:
Paradigmeskiftet står ved magt – for at svare fuldstændig konkret på det.
Og jeg synes da, at »hjemsendelsespolitikken« er et udmærket ord at kalde det, fordi det jo er det, der i høj grad ligger i det.
Og det hænger jo sammen med noget af alt det, vi diskuterede tidligere, i forhold til at hvis integrationen skal lykkes, kan vi ikke gøre problemet større år for år – så det står ved magt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-01-17:
Jamen det var overhovedet ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte om, hvad der var rigtigt; altså hvad er rigtigt: Er hjemsendelsespolitikken der stadig, eller er den der ikke?
Radikale siger, at den ikke er der.
Socialdemokratiet forsøger at sige, at den stadig væk er der – godt nok med nogle tilretninger, som man forsøger at give indtryk af at være erhvervspolitik.
Det er næsten for sjovt, hvis ikke det var så tragisk.
Det er udlændingepolitik, vi snakker om her.
Så jeg bliver bare nødt til at spørge igen, for begge dele kan ikke være rigtigt: Hvad er rigtigt?
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-17:
Det er jo sådan her i Folketinget, at lidt afhængigt af hvilke sager vi taler om, er der blandt mandaterne ca. 70-80 pct. med samme overbevisning som fru Pia Kjærsgaard og mig, altså at der skal føres en stram udlændingepolitik i Danmark.
Og derfor er der jo et bredt flertal for at fastholde det paradigmeskifte, som vi i fællesskab indgik i den tidligere regeringsperiode.
Det, der jo så er, hvad skal man sige, justeret, er i princippet en erhvervsordning; lidt ligesom nogle af de andre erhvervsordninger, vi har, hvor man kan leve op til nogle kriterier, og så kan man få en opholdstilladelse på baggrund af sit erhverv.
Der er meget, meget få, som lever op til kravet om 2 års ordinær beskæftigelse hos samme arbejdsgiver.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-01-17:
Tak for det.
Jeg vil så gerne spørge Socialdemokratiets ordfører – det har jeg jo lejlighed til nu – hvad man egentlig sidder og tænker, når den radikale ordfører stiller spørgsmål til statsministeren, i forhold til om ikke paradigmeskiftet er slut, og statsministeren siger: Nej, det er det ikke.
Det er et af regeringens støttepartier, og begge dele kan jo ikke være rigtigt.
Altså, er paradigmeskiftet – hjemsendelsespolitikken, som jeg foretrækker at kalde det – et overstået kapitel, eller hvad?
Det er det jo for så vidt, for hvis man har haft arbejde i et par år, kan man godt blive, selv om man tidligere er blevet afvist – det kan jeg ikke forstå.
Nu er De Radikale ikke i regering, men de er trods alt støtteparti, og det, jeg synes er spændende, er, at der er to fuldstændig modstridende opfattelser.
Begge dele kan ikke være rigtigt.
Vil man modsige den radikale ordfører hårdt og konsekvent, eller hvad?
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-17:
Den del er vi jo heldigvis enige om, altså at der skal føres en restriktiv udlændingepolitik vedrørende mulighederne for at komme til Danmark.
Det er jo også derfor, at reglerne for opholdstilladelse, for familiesammenføring, for at opnå statsborgerskab osv. er fuldstændig de samme, som de var før folketingsvalget grundlovsdag sidste år.
Så vi er jo enige.