runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2025-01-14:
Men det er jo en mærkværdig sondring, for ministeren har jo lige medgivet, at det er helt korrekt, at hvis man er buschauffør og ansat i et privat selskab, er man omfattet, hvis man løser en opgave for det offentlige.
Hvis man er beskikket advokat i en retssal og løser en opgave for det offentlige, er man ikke omfattet.
Altså, der er noget i den sondring, som bliver alt for kunstigt, og derfor vil jeg da håbe, at Socialdemokratiet vil overveje, genoverveje, om ikke den § 119 skal fortolkes bredere, fordi den jo lige præcis både omfatter buschauffører, privatpraktiserende læger og andre.
Det gør anklageren, og vi beskytter anklageren, det gør dommeren, og vi beskytter dommeren.
Men det burde også være helt naturligt, at man beskytter forsvareren.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-01-14:
Tak for ordet, formand.
Beslutningsforslaget lægger op til at lade beskikkede forsvars- og familieretsadvokater være omfattet af straffelovens § 119.
§ 119 står i kapitel 14 i straffeloven om forbrydelser mod den offentlige myndighed og giver en særlig beskyttelse mod trusler og vold til personer, som udfører et offentligt hverv.
Det er det i høj grad.
De løser en vigtig opgave, og de skal ligesom alle andre kunne gå på arbejde uden at være bange for at blive udsat for vold og trusler.
Det er jo ikke sådan, at der ikke er nogen strafferetlig beskyttelse.
Vold mod personer, der falder uden for den beskyttede personkreds i straffelovens § 119, er selvfølgelig omfattet af straffelovens almindelige voldsbestemmelse.
Men straffelovens § 119 er klar i sin præmis om, at den vedrører persongruppen personer i offentlig tjeneste eller hverv.
I Socialdemokratiet ser vi en del udfordringer i at lave om i den præmis og åbne § 119 op for andre persongrupper.
Det betyder ikke, at vi ikke har stor forståelse for, at der er mange fagpersoner i vores samfund, som løfter store og vigtige opgaver, og som bliver udsat for konflikt og pres i deres arbejde.
Det er selvsagt helt uacceptabelt, hvis man bliver udsat for vold og chikane i sit arbejde, men vi synes ikke, at § 119 er det rigtige sted at sætte ind, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Jeg skulle hilse fra Enhedslisten, som ikke kunne være her, og sige, at de heller ikke kan bakke op om forslaget.
Tak for ordet.
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-14:
Det synes jeg fornuftigt at gøre.
Uanset hvad oplever jeg i hvert fald, at langt de fleste, der er til stede i Folketingssalen i dag, jo egentlig grundlæggende deler synspunktet om, at man selvfølgelig skal gøre, hvad man kan, for at værne om også forsvars- og familieretsadvokater, men jo også om ansatte i alle mulige andre funktioner, hvor de kan være truet.
Det er jo også diskussioner, vi har haft tidligere, f.eks. i forhold butiksansatte, men hvor jeg jo også i forbindelse med de diskussioner, i hvert fald her i Folketingssalen, har stået på det synspunkt, at det er vigtigt, at der er en sondring mellem dem, der udfører opgaver på vegne af det offentlige, og på den måde i situationen bliver det offentliges ansigt, og så folk, der ikke gør, i forhold til hvad det er for strafferetlige værn, vi stiller op.
Mai Mercado (KF), 2025-01-14:
SF bakker ikke op, men anerkender, at der er en problemstilling, vil ikke stemme for, men vil heller ikke afvise, at beskikkede advokater kan være omfattet.
Så tænkte jeg bare, at det så kunne være, at man i fællesskab kunne lande en beretning, som måske også kunne få deltagelse af regeringspartierne, hvor man rent faktisk prøver at gå til kanten af den her paragraf og få undersøgt juridisk, hvorfor man har lavet den der sondring, og om tiden måske ikke er inde til, at man laver ny sondring.
Vil SF være med til det?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-14:
Det kan jeg ikke lige sige på nuværende tidspunkt.
Jeg tror, jeg ville foretrække lige at stille et par spørgsmål til ministeren og prøve at få afdækket, hvad retstilstanden egentlig er.
Men skulle den vise, at advokaterne kan være omfattet ligesom den privatpraktiserende læge og den offentlige buschauffør, så tænker jeg, at det må ligesom være sådan, men sådan at udvide paragraffen tror jeg vil være skidt, for der er en grund til, at det er folk, der udfører hverv for det offentlige, som er omfattet, og det er jo, fordi der er et særligt hensyn til, at myndighederne også kan operere, og det synes jeg er det væsentligste.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-14:
Tusind tak.
Jeg vil egentlig bare bakke op om det, der er blevet sagt – også af ordføreren for De Konservative – for det her er jo noget, som er gået utrolig langsomt.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre ministeren, om ministeren ikke mener, det reelt set er på tide, at vi sætter os ned alle sammen og sammen får forhandlet på tværs af virkelig mange ministeriers områder i virkeligheden – sundhedsområdet, retsområdet, måske også noget af udlændingeområdet, socialområdet osv. – og simpelt hen får sikret, at vi får lukket effektivt for det her.
For én ting er, at der er noget retspolitik og nogle strengere straffe og nogle udvisninger og alt mulig andet, vi skal have ind over, men så er der også noget socialpolitik, og der er noget sundhedspolitik, for det er rigtigt, som ministeren siger, at det her jo er noget, som man udskriver fra hospitalet.
Der kunne helt sikkert også være en smartere måde, man gjorde det på, så man netop sikrede, at det ikke ender på det illegale marked.
Mener ministeren virkelig, at regeringen har handlet med rettidig omhu, eller mener ministeren, at det simpelt hen går for langsomt?
Nikoline Erbs Hillers-Bendtsen (ALT), 2025-01-14:
Selvfølgelig.
Det virker, som om forslagsstillerne har sat sig ind i emnet og har lyttet til nogle undersøgelser, og det støtter vi selvfølgelig op om.
Mai Mercado (KF), 2025-01-14:
Jeg vil sige tak for talen.
Det er ikke så tit, at Konservative og Alternativet sådan lige finder et fælles fodslag på retspolitikken, fordi vi traditionelt står ret langt fra hinanden.
Men jeg vil egentlig bare sige tak for opbakningen og sige, at det jo er tankevækkende, at det både er flere partier til venstre for midten og flere partier til højre for midten, som egentlig bakker det her forslag op.
Så tak for talen.
Nikoline Erbs Hillers-Bendtsen (ALT), 2025-01-14:
I Alternativet er vi generelt imod at straffe mere, end vi gør i dag, da det ikke har en positiv virkning på vores kriminalitetsniveau.
Men netop det her forslag om, at beskikkede forsvars- og familieretsadvokater skal omfattes af straffelovens § 119, støtter vi faktisk.
Det gør vi, da forsvars- og familieretsadvokater i mange tilfælde er beskikkede.
Det er jo også en form for offentlig tjeneste, og derfor mener vi, de skal have samme beskyttelse, som dommere, anklagere og andre personer i offentlig tjeneste har i dag gennem straffelovens § 119.
Som ordføreren for forslagsstillerne også var inde på, viser en undersøgelse fra 2020, at mere end hver tredje forsvars- og familieretsadvokat har været udsat for trusler inden for de sidste 3 år.
Derfor ser vi et problem, som vi bliver nødt til at gøre noget ved, og jeg tænker, at det er en god løsning at omfatte dem af straffelovens § 119, når de er i beskikkede poster, men det kan også være, at justitsministeren har en anden løsning, og så glæder jeg mig til at høre den.
Jeg oplever i hvert fald, at der er et problem, som ikke bliver løst i dag.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-01-14:
Nogle af dem, der bliver talt om i den her sammenhæng, har jeg selv kendt.
Selvfølgelig gør det indtryk.
Spørgsmålet er, hvad vi skal gøre, og om man skal ligestille opgaver, der udføres i offentlig tjeneste, med privat advokathverv.
Det mener jeg ikke er det, der skal til.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-01-14:
Tak for det.
Nu husker jeg ikke, om fru Nanna W. Gotfredsen var til stede, da vi havde foretræde af Landsforeningen af Forsvarsadvokater i Retsudvalget, men der blev vi jo bl.a. forelagt informationer om drabet på Anders Lindholt i Københavns Byret den 16. september 2014, der var et overfald på en advokat i Politigårdens fængsel, og der er trusler og chikane fra klienter, fra pårørende og fra udenforstående. Gør det ikke indtryk på Moderaternes ordfører, og hvorfor er det så, Moderaterne ikke synes de her advokater skal være omfattet af den skærpede strafferet?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-14:
Måske kunne vi udbore det lidt mere under udvalgsbehandlingen, for som jeg læser det, er det ikke helt udelukket, at det faktisk kan være sådan, men det kan vi jo prøve at se om vi kan komme nærmere.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-01-14:
Man kan forestille sig alt muligt, og det kunne jo sagtens være, at det er tabubelagt.
Det synes jeg også man har hørt i de indslag, der har været på området, altså at man måske selv synes, at man skal tåle lidt, når man bl.a. er i den branche.
Jeg synes ikke, at vi kan få viden nok, når vi tilrettelægger, hvad vi gør herinde, og de skridt, vi tager.
Viden er kærkommen.
Det er helt utilstedeligt og komplet uacceptabelt.
Mai Mercado (KF), 2025-01-14:
Ja, og i virkeligheden kan det jo være, at der også er et mørketal her, for umiddelbart er det måske heller ikke noget, forsvars- og familieretsadvokater og går rundt og deler med hinanden.
Altså, kunne det her også være en smule tabubelagt?
Så det kunne da godt være, at man skulle sætte en undersøgelse i søen, hvor man får afdækket omfanget.
Så det er mere bare for at sige, at hvis man skulle lave en beretningstekst – det lød ikke, som om der var en stor appetit på det fra regeringen, men hvis man skulle gøre det – kunne det jo også være en af vejene at gå frem, at man simpelt hen får afdækket, hvor stort et problem det her er, og hvor stort et mørketal der måtte være i forhold til det her fænomen.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-01-14:
Den slags oplysninger og data gør bestemt også indtryk på mig.
Jeg savner måske sådan lidt dybere viden om, hvad det handler om, og hvad det går ud på, frem for en undersøgelse lavet af Advokatsamfundet.
Den dybere viden er svær at få, når man stort set afholder sig fra at anmelde, når det sker.
Ordføreren for forslagsstillerne må kalde mig umoderat eller lige præcis, hvad man vil.
Jeg forstår problemstillingen i den grad, og det må ikke forekomme i det hele taget.
Vold, trusler og chikane skal vi slå hårdt ned på.
Det forudsætter anmeldelse og et politi, der agerer.
Mai Mercado (KF), 2025-01-14:
Jeg synes jo, det gør indtryk, når Advokatsamfundet laver en undersøgelse, og det er hele 40 pct., som tilkendegiver, at de i et eller andet omfang har været udsat for chikane eller trusler.
Og jeg er bekendt med et eksempel med en advokat fra Fyn, som ringer og anmelder det til politiet og får at vide af vagthavende hos politiet i telefonen, at så må man jo lige tåle lidt.
Og det er jo helt urimeligt – det er jo helt urimeligt, at vi skal derud, hvor man kan true med kidnapning af børnene, hvor man kan anmelde advokaten, forsvarsadvokaten, familieretsadvokaten for seksuelle overgreb mod børnene, hvor man kan lave klagesager i et væk, hvor man kan lave chikanerende opkald i tusindvis, uden at man kan få den samme beskyttelse, som hvis det havde været en anklager.
Begge er jurister, begge er advokater.
Den ene er betalt af staten.
Det er den anden søreme også, når det er en beskikket.
Så jeg vil egentlig sige tak for talen, men jeg havde egentlig håbet på en mere moderat tale, tror jeg at jeg skal sige.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-01-14:
Tak for ordet, formand, og tak for forslaget til forslagsstillerne.
Det er en vigtig debat, der har fyldt en del.
Det har tangeret kampagne over nogle måneder, og jeg forstår det godt.
Det er også vigtigt herfra at understrege, at vold, trusler og chikane er fuldstændig uacceptabelt, komplet uacceptabelt, og man skal på ingen måde finde sig i det.
Man skal sørge for at få det anmeldt.
Vi har et stort ansvar for at sørge for den størst mulige opdagelsesrisiko.
Der er jeg helt på linje med fru Karina Lorentzen Dehnhardt i forhold til at understrege væsentligheden af det.
Der er bare også brug for, at man anmelder.
I de indslag, der har været, har der været forskellige grunde til ikke at anmelde, og det gør det altså også vanskeligt at få indblik i karakteren af det.
Jeg er ikke der, hvor jeg synes, vi skal skride på det her.
Jeg hører ikke om det.
Altså, jeg kender ikke nogen forsvarsadvokater, som der er tale om her; jeg kender selvfølgelig til en ældre sag med en familieretsadvokat, og det var helt, helt forfærdeligt.
Jeg er sikker på, at den her beskyttelse ikke havde beskyttet ham.
Forsvarsadvokater er beskyttet af de almindelige bestemmelser, fordi det er et privat erhverv.
De bliver aflønnet af det offentlige, i hvert fald som et udlæg, hvis ikke de forsvarede selv erlægger straffesagsomkostningerne efterfølgende.
Men § 119-institutionen handler om opgaver udført på det offentliges vegne.
Her er der tale om private advokater, det er noget andet.
Moderaterne støtter ikke forslaget.
Steffen Larsen (LA), 2025-01-14:
Tak, hr. formand.
Retslokalet er i den vestlige forståelse af retsstaten et helligt rum.
Dem, der kommer for at passe deres arbejde i retslokalet, er der, fordi de skal opretholde retsstatens funktioner.
De er dermed med til at opretholde den orden og den civiliserede omgang, vi som samfund har med hinanden.
Det gælder dommere, nævninge, anklagemyndighed, vidner og naturligvis også forsvarsadvokater.
Dermed er det at sikre et værn omkring dem, der er i retsstatens tjeneste i retslokalerne, vigtigt.
Vi har en særlig beskyttelse af vidner, fordi de skal ikke kunne trues til at give falsk forklaring eller droppe deres forklaring eller lignende.
Vi har også en særlig beskyttelse af dommere, nævninge og anklagemyndighed, fordi de skal kunne udføre deres hverv uden trusler eller pression for at ændre deres mening eller droppe deres sag.
Vi har så ikke en særlig beskyttelse af forsvarsadvokater.
Regeringen siger, at dem, der er udpeget som beskikkede advokater, ikke skal stå under samme beskyttelse som f.eks. statens advokater, og det gør jo, at der bliver en skævhed i, hvordan man er beskyttet i retslokalet – en skævhed, som vi ikke ser som fornuftig i Liberal Alliance.
Det er altså således, at forsvarsadvokater måske ikke skal placeres under samme paragraf, som de offentligt ansatte er under, men så må man jo bare lave en anden paragraf, der yder dem en beskyttelse, så alle i det offentlige retslokale nyder denne ekstra beskyttelse, og så retslokalets hellighed bevares og beskyttes for alle parter lige.
Vi støtter altså i Liberal Alliance forslaget, for man løser en opgave for det offentlige, når man opretholder, at der skal gennemføres retfærdige retssager i de danske retssale.
Det er altså det, det drejer sig om.
Om man er privatansat eller offentlig ansat skal ikke være det, der afgør, om man er beskyttet eller ej.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-14:
Med mit kendskab til mennesker, der begår kriminalitet, og som eventuelt er villige til at udsætte advokater for trusler, tror jeg ikke, at de læser i straffeloven, inden de begår deres kriminalitet, desværre.
Jeg ville ønske, det var sådan, fordi så havde vi fået en masse ud af at sætte straffene op alle mulige steder; det gør vi jo ikke.
Det er jo ikke straffen i sig selv, i hvert fald ikke længden af den, som betyder noget for, om man undlader at begå kriminalitet.
Det, der betyder noget, er opdagelsesrisikoen, muligheden for rent faktisk at komme til at stå til regnskab for det, man laver.
Så det tror jeg egentlig er væsentligere at fokusere på.
Mai Mercado (KF), 2025-01-14:
Men er ordføreren ikke enig i, at det er principielt for retssamfundet, at man kan få adgang til en advokat, og at hvis man bare truer tilstrækkeligt eller chikanerer tilstrækkeligt, kan man simpelt hen presse modpartens advokat til at lægge en sag ned?
For der er ikke de samme reaktionsmuligheder i dag, eksempelvis i en efterforskning eller hos politiet, hvis det er, man ikke er underlagt § 119.
Så det at være underlagt § 119 gør, at man vil efterforske sagen hurtigere, men også vil kunne dømme på et andet grundlag, hvis man ikke er omfattet af § 119 men man er omfattet af de almindelige §§ 245 og 246.
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-14:
Det er i hvert fald korrekt, at der også kan være en beskyttelse til ansatte i private virksomheder, der efter aftale udfører opgaver på det offentliges vegne.
Det gælder, som ordføreren selv nævner, f.eks. buschauffører i forbindelse med udliciteret busdrift.
Om det så betyder, at man også kan forestille sig eksempler på, at beskikkede forsvars- og familieretsadvokater kan være omfattet, tror jeg må bero på en konkret vurdering, i forhold til hvem der så at sige er opgavebestiller.
Mai Mercado (KF), 2025-01-14:
Først og fremmest vil jeg jo gentage det, som min kollega fra Danmarksdemokraterne sagde, nemlig at i de blå partier blev man jo enige om en række få, men udvalgte områder.
Så tror jeg, vi alle sammen havde en forventning om, at vi kunne starte der, og så kunne vi ligesom have en forhandling, men så gik der egentlig relativt kort tid, og så blev vi hældt ud af den forhandling.
Og sådan kan man jo så blive overrasket.
Det var den ene ting.
Den anden ting var jo egentlig også, at vi havde forståelsen af, at når regeringen ville komme med et udspil – og det havde den jo varslet igennem et år – ville det være et udspil til politisk forhandling.
For almindeligvis er det egentlig så typisk sådan, at regeringen kommer med et udspil, og så gør den egentlig bare det, og så er der jo ingen grund til ligesom at sætte det op på et stykke fint glittet papir, hvis ikke det var meningen, at man ligesom skulle forhandle om det.
Så den almindelige sådan modus operandi er vel, at man kommer med et udspil, og så forhandler man om det, og så bliver det til konkret handling.
Så vi havde nok forventet, at der ville komme en politisk forhandling.
Og jeg skal da være helt ærlig og sige, at jeg sådan set også blev lidt overrasket, fordi jeg gik i mange måneder og troede, der ville komme en politisk forhandling.
Så var det faktisk først her i sidste uge, at jeg sådan opdagede, at det havde regeringen egentlig ikke tænkt sig; de havde egentlig bare tænkt sig sådan at køre af sted.
Jeg synes, det er ærgerligt, at man valgte den vej.
Maria Durhuus (S), 2025-01-14:
Tak, og tak for talen, og også en stor tak herfra for ordførerens engagement.
Jeg vil spørge ordføreren om lidt det samme, som jeg har spurgt andre ordførere fra de blå partier om: Hvorfor er der ikke afsat midler i det blå finanslovsforslag til bekæmpelse af opioider, når vi jo i dag hører, hvor vigtigt det er?
Jeg har også set Konservatives udspil, godt nok kun i avisen og linet helt hårdt op, men jeg vil også sige jeg, at jeg undrer mig over, at der så ikke er sat penge af i det finanslovsudspil, de blå partier kom og gik med.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-01-14:
Jeg vil rigtig gerne have, at vi gør alt det, der er nødvendigt.
Det er der ikke nogen tvivl om.
Så det hjælper på det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-14:
Betyder det så, at ordføreren vil gøre noget for, at vi kommer derhen, hvor vi så finder det her middel mod overdosis ved alle hjertestartere?
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-01-14:
Hr. Svén Rasmussen er genial, og det er selvfølgelig en virkelig god idé.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-14:
Jeg vil også gerne starte med at rose ordføreren for en meget vedholdende indsats for nogle af de mest udsatte mennesker i vores samfund.
Det skal ordføreren virkelig have tak for.
Jeg vil egentlig godt fortsætte debatten lidt her om naloxon, som jo er et middel mod overdosis.
Jeg kan forstå, at ordføreren i hvert fald ikke kan få sig selv til at sige, at det skal være vederlagsfrit.
Men så var det, jeg kom til at tænke på en fælles bekendt, nemlig Svén fra BrugerForeningen.
Han er netop kommet med et ret godt forslag, synes jeg, nemlig at det her ligesom kunne være alle de steder, hvor vi har en hjertestarter.
Så kunne ordføreren være med på det?
Mai Mercado (KF), 2025-01-14:
Jeg vil også starte med at sige mange tak for talen.
Et helt liv som Gadejurist fornægter sig ikke, og det kan man virkelig godt mærke.
Derfor skal mit spørgsmål egentlig måske også bare mere være en kommentar, for jeg tror faktisk, at fru Nanna W. Gotfredsen og også Moderaterne er meget enige i, at vi skal betragte det her som første runde.
Altså, nuvel, regeringen vil ikke indkalde til forhandlinger.
Det er vi ærgerlige over, som man kan høre, bredt i oppositionen.
Men på et tidspunkt kommer der en dag, hvor der skal samles op på ny, og der håber jeg – og det tror jeg også at ordføreren vil være enig i – at man kan komme ind med alle de gode forslag og måske også få en fornyet forhandling.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-01-14:
Men vi skal sørge for, at dem, der har økonomiske begrænsninger, også kan redde liv.
Peder Hvelplund (EL), 2025-01-14:
Jamen jeg er også rigtig begejstret for, at receptpligten er blevet fjernet.
Det er jo noget, vi har rejst adskillige gange gennem de seneste år som noget, man burde gøre, også netop i forhold til at styrke bevillingen til Antidote Danmark.
Men jeg synes, at ordføreren skylder et svar på, om det ikke ville være bedre helt at fjerne den egenbetaling, der er.
For det kan jo godt ske, at folk kan gå ned og købe det på forhånd, men står man i den akutte situation, bør der jo netop være vederlagsfri adgang til at kunne få naloxon, netop fordi det kan rede menneskeliv.
Og der vil være enhver økonomisk barriere jo være en meget høj pris at betale for et tabt menneskeliv.
Så er ordføreren ikke enig i, vi burde afskaffe egenbetalingen, netop fordi der ikke er nogen risiko for misbrug?
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-01-14:
Jeg har flere gange sagt, at jeg mener, at naloxon skulle ligge i en enhver lomme.
Så kunne man nå rigtig langt.
Det er jeg glad for, og jeg er også afsindig glad for, at vi er nået hertil; at vi har en sundhedsminister, der har sørget for, at vi endelig kunne gå den vej.
Det har vi bedt om og tigget om så længe udefra, altså at det kunne komme i håndkøb.
Jeg lover dig, at jeg kender mange forældre og andre pårørende, som er lykkelige over, at de nu kan gå på apoteket og bruge 279,50 kr. og skaffe sig naloxon, for så tør man at invitere sine kære hjem og holde jul.
Og så har vi jo massivt opprioriteret – det har andre også sagt – midlerne til Antidote Danmark, og dér kan man jo få præparatet vederlagsfrit.
Men det skal helst ligge i alle lommer.
Jeg lover jer, at det er der, jeg står.
Peder Hvelplund (EL), 2025-01-14:
Tak for det, og tak til ordføreren, både for en engageret tale, men også for en engageret indsats igennem årene.
Ordføreren siger selv: Vi må ikke forlade scenen.
Det er jo sådan set også det, vi lægger op til, nemlig at der skal indkaldes til nogle bredere forhandlinger, hvor vi netop kan sikre, at den her indsats bliver videreført, også med et bredere sigte.
Men jeg vil egentlig gerne bare stille et enkelt spørgsmål til ordføreren, som jeg også stillede til Venstres ordfører, nemlig spørgsmålet omkring naloxon, som vi jo ved kan være med til at redde menneskeliv i forbindelse med en overdosis.
Det er jo ikke et stof, som der er nogen risiko for at andre gå ud og misbruger.
Er ordføreren ikke enig i, at vi burde fjerne egenbetalingen i forhold til naloxon, så vi netop kunne sikre, at der ikke var nogen økonomisk barriere?
Når sundhedsministeren ovenikøbet oplyser, prisen er lav, så kan man jo sige, at det er en lille udgift for staten at afholde, hvis det er sådan, at det kan være med til at sikre, at der ikke er nogen, der står i en akut situation og ikke har adgang, på grund af at der er en egenbetaling.
Så er ordføreren ikke enig i, at vi burde afskaffe egenbetalingen på naloxon?
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-01-14:
Tusind tak, formand.
Tusind tak, hr. formand.
Endnu en gang tak for engagementet.
Hvis man ellers måtte tale engelsk her – det må man jo ikke – ville jeg har sagt »the more the merrier«.
Jeg synes ikke, at vi er færdige.
Men der sker også hele tiden ændringer, og vi skal være klar, og vi skal justere.
En ting, jeg især har bemærket i dag fra ordføreren, men også fra andre, er forældrebekymringen.
Vi skal klæde forældre på til at kunne være i det her, for vi kan ikke give vores børn og unge et samfund uden stoffer.
Glem det.
Der er jo masser af tricks i skuffen.
Så jeg snakker gerne videre.