runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Fuglede (V), 2021-04-09:
Jeg har kun et enkelt spørgsmål, og det er ikke som en del af polemikken, men bare for selv at blive klogere: Er der egentlig hentet et mandat i Europaudvalget til den her reform af Schengensamarbejdet i EU-regi?
Det var jeg nemlig ikke selv klar over.
Så det er bare for at blive klogere.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-09:
I går diskuterede vi Socialdemokratiets eget forslag om at kunne fratage folk det danske statsborgerskab ved narkokriminalitet, og der sagde hr. Rasmus Stoklund, at årsagen til, at man ikke har gennemført det, er, at det er imod internationale konventioner.
Alligevel var det Socialdemokratiets forslag.
Nu kan vi så læse her, at Socialdemokratiet vil arbejde for en reform af Schengensamarbejdet, og nu står ministeren og siger, at årsagen til, at man ikke har gjort det, er, at det kan et land ikke egenhændigt.
Men hvorfor i alverden har man så skrevet det her?
Altså, man er jo gået til valg på nogle ting, hvor man efterfølgende siger, at det havde vi ikke tænkt os at gøre.
Kan ministeren forklare mig logikken i det?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-09:
Det, som står i vores program, er, at så længe der ikke er styr på EU's ydre grænse og risiko for terrorangreb, skal Danmark opretholde grænsekontrollen, og den her regering har forlænget grænsekontrollen, siden vi kom til.
Så står der også: Socialdemokratiet vil arbejde for en reform af Schengensamarbejdet.
Det vil jeg meget gerne gøre, og det kan være i Europaudvalget eller Udlændingeudvalget.
Og her står der også: Så udgangspunktet bliver, at det er de enkelte lande, der selv kan bestemme, hvornår og hvor længe man ønsker at kontrollere sine egne grænser.
Det er lige præcis det, vi har fremlagt i de europæiske diskussioner, og jeg siger endda, at tidsrammen her er, at vi håber, at der kan blive lavet en aftale i forsommeren – jeg oversætter det så til »inden sommerferien« – med henblik på at Kommissionen efterfølgende kan fremlægge lovgivning.
Det er dem, der har bemyndigelse til at fremlægge lovgivning i EU-systemet.
Så det er faktisk noget af det, jeg er ret overbevist om, altså at der her kommer til at ske ændringer, og det kommer til at trække i retning af, at nationalstaterne får større indflydelse, og det er jo kun positivt.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-09:
Helt ærligt: Står ministeren i ramme alvor og siger, at den reform af Schengensamarbejdet, der bliver diskuteret lige nu i Bruxelles, er drevet af det danske Socialdemokrati?
Det ville godt nok overraske mig.
Det er ikke sådan, jeg forstår det.
Derudover: Er den reform, som er i gang lige nu, målrettet, at vi skal have selvbestemmelsen over grænsekontrol tilbage i de nationale parlamenter?
For det er heller ikke just sådan, jeg forstår det arbejde, der er i gang.
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-09:
Jeg har ikke hævdet på noget tidspunkt, at den nuværende Schengenreformproces skyldes, at Socialdemokratiet i Danmark har foreslået det.
Det første møde blev afholdt i november, og vi har fremlagt den position, som også fremgår af »Retfærdig og realistisk«.
Det er for tidligt at konkludere på, hvad resultatet bliver, men når jeg sidder og lytter til landene, måske særlig til dem, som ligesom Danmark har haft grænsekontrol, så kan jeg jo godt høre, at der er et ønske om, at nationalstaterne selv kan vurdere, hvornår betingelserne for grænsekontrol er opfyldt, og i øvrigt kan jeg jo, uanset om det er røde eller blå regeringer, fornemme, at det er noget, vi er rimelig enige om.
Derfor har jeg ud over en forhåbning også en forventning om, at det på en eller anden måde vil indgå som en del af det, der forhåbentlig bliver den politiske aftale inden sommerferien, og som jeg – som jeg også sagde før – meget gerne diskuterer både med Europaudvalget og Udlændingeudvalget, hvis der er en interesse for det.
Jeg synes selv, at det er en vigtig politisk proces, der nu er i gang på europæisk niveau.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-09:
Kan ministeren nævne et tidspunkt inden for nyere dansk historie, f.eks. de sidste 30-35 år, hvor der ikke har været risiko for terrorangreb mod Danmark?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-09:
Det tør jeg ikke lige stå og udtale mig omkring.
Men efterretningstjenesten udgiver jo med jævne mellemrum sådan nogle trusselsvurderinger, og hvis man lægger dem op ved siden af hinanden, kan man jo se, hvordan trusselsniveauet er gået op og ned.
Det ved jeg simpelt hen ikke noget om.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-09:
Nej, men det er jo ikke trusler, det er jo risiko.
For som der står i Socialdemokratiets udspil: Så længe der ikke er styr på EU's grænser og risiko for terrorangreb, skal Danmark opretholde grænsekontrollen.
Derfor er det jo yderst centralt, om man kan nævne et tidspunkt, og om ministeren kan forestille sig, at der kommer et tidspunkt ude i fremtiden, hvor der ikke vil være risiko for et terrorangreb i Danmark.
For hvis det er tilfældet, skal den her grænsekontrol jo aldrig nogen sinde ophæves.
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-09:
Det, vi skriver her i »Retfærdig og realistisk«, er jo en henvisning til det, som er betingelserne for at kunne opretholde grænsekontrol, og det har faktisk også skiftet i Danmark.
Altså, begrundelsen i Danmark har også skiftet.
Men det er det, vi her insisterer på at vi ønsker at opretholde, og det har vi også gjort.
Vi har opretholdt det, skrevet til Kommissionen, vi har tænkt os, at grænsekontrollen skal fortsætte, og vi har også begrundet det med de regler, der er i Schengenreglerne.
De kommissærer, vi diskuterer det her med, er selvfølgelig de kommissærer, der har noget med grænsekontrollen at gøre.
Det giver sig selv, og det er ikke fru Margrethe Vestager.
Vi har fremsat vores forslag i de diskussioner, der har været mellem ministre, som har ansvaret for området, og som blev indledt i november, og som vi håber kan afsluttes inden sommerferien, med henblik på at Europa-Kommissionen efterfølgende kan fremlægge en lovgivningspakke.
Og det, som har været det vigtigste fra vores side, er, at det er det enkelte lands regering, der selv kan vurdere, om der er et behov for at genindføre grænsekontrol.
Der er flere forskellige modeller, der bliver præsenteret, og det, som er det afgørende for os, er, hvorhenne kompetencen til at foretage vurderingen af, om reglerne for at kunne indføre grænsekontrol er opfyldt, ligger.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-09:
Ja, det bliver spændende at se, hvad Socialdemokraterne siger om lidt, når de kommer på talerstolen.
Tak for i hvert fald konstateringen af, at flertallet bag den formørkede offentlighedslov nu er faldet bort, og Det Radikale Venstre ser selvfølgelig frem til de drøftelser, der kommer til at være i den forbindelse.
Det er glædeligt, at ministeren allerede før sommer vil sondere terrænet i forhold til det.
Jeg synes, at justitsministeren i går til samrådet, der var, sagde noget meget interessant, nemlig at ministeren da også kunne se nogle steder, man kunne forbedre offentlighedsloven, og der ville jeg bare høre, hvor ministeren så ser de steder, som ministeren kunne tænke sig at forbedre i offentlighedsloven i forhold til de vilkår, der gælder, hvor man nogle gange ser journalister, der får udleveret 20 sider, og så er det hele bare streget over med sort, så de reelt ikke har fået noget.
Så hvor ser justitsministeren mulighed for at forbedre offentlighedsloven jævnfør det, han sagde på samrådet i går?
Jeg ved, at ministeren eksempelvis er bekendt med det, der hedder miljøoplysningsloven, som er en anden regulering af aktindsigt, som man kan få i danske regler, når det gælder lige det område, og der kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren mener, at den aktindsigtsmulighed, man har på det område, har skadet ministerbetjeningen, og om det har gjort en hel masse uhensigtsmæssigt i forhold til lovgivningsproces og andet.
Kunne det være en retning, man gik i, eller har det besværliggjort en hel masse, at man har haft den lov?
Nick Hækkerup (S), 2021-04-09:
Som jeg har forstået det, men der er selvfølgelig en vis risiko for, at jeg har misforstået det, er reglerne, som de følger af miljøoplysningsloven, i virkeligheden de gamle regler; det er altså den offentlighedslov, som var gældende før den nuværende offentlighedslov, man stiller sig på.
De regler blev ændret, fordi man nedsatte et bredt felt af dygtige folk til at vurdere, om de regler var hensigtsmæssige, og de nåede så frem til skitsen for de regler, der gælder i dag, og det ville være en underlig slutning, synes jeg, at sige, at så går vi tilbage til det, som man var enige om det i hvert fald ikke skulle være.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-09:
For et år siden fremsatte vi i Nye Borgerlige et forslag om at afskaffe det; nu fremsætter vi det igen, og der er sket et ryk i det politiske billede.
Det understreger det der med, at man skal være vedholdende, for så kan man faktisk godt rykke noget, selv om man ikke har mandaterne til at kunne stemme det igennem.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren om noget, for det, vi ønsker, også når vi fremsætter det her beslutningsforslag, er jo ikke at fratage enhver minister et fortroligt rum – overhovedet ikke.
Og det er jo således, at ministrene stadig væk vil være garanteret et fortroligt rum, når det kommer til konkret vejledning fra ministerier og fra styrelser og alt muligt andet.
Så kan ministeren ikke bekræfte, at der er en lang række paragraffer, 20, 22, 23, 25-29 og 33, som rent faktisk også yder sådan en beskyttelse af ministrene?
Nick Hækkerup (S), 2021-04-09:
Først og fremmest en konstatering, men ikke en overraskelse over, at Det Radikale Venstre gerne vil være med i de drøftelser, vi kommer til at tage.
Det er taget til efterretning.
Jeg tror i virkeligheden, at når vi nu bevæger os ind i det felt, hvor vi skal i gang med drøftelserne, så er det bedst, at vi tager dem der og ikke her, hvis vi skal blive enige om, hvad det er, der skal til.
Men jeg kan i hvert fald sige, at jeg synes, at forslaget om at afskaffe ministerbetjeningsreglen, som er det, vi behandler her, ville være skadeligt.
Sådan fungerer EU-retten ikke.
EU-retten fungerer sådan, at landene selv holder øje med, hvad retsstillingen er, og retter ind efter det, og der er så afsagt domme om, at det skal ske inden for en vis tidsfrist.
Og det er præcis det, vi er i gang med at gøre.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-09:
Jamen det er altså ikke korrekt.
For Østrig gør det her inden for reglerne, og det betyder jo ikke, at man overvåger samtlige borgere, men man træder ind i det øjeblik, der foregår noget kriminelt, og så sikrer man sig de oplysninger, man så kan få på det pågældende tidspunkt.
Jeg er med på, at det lægger lidt flere anstrengelser over på politiet, fordi de skal være lidt hurtige og sørge for at få de her oplysninger med det samme, når der f.eks. bliver begået et drab, eller når der springer en bombe, men det er vel også fair nok.
Vi skal vel ikke masseovervåge borgerne i en helt voldsom grad for, at politiet til enhver tid kan gå ind og hente de oplysninger, de har brug for.
Nick Hækkerup (S), 2021-04-09:
Det her bliver mere og mere interessant.
Nu er pointen, at når Østrig samler oplysninger ind om samtlige borgere, men kun gør det i en kort periode, er det ikke masseovervågning.
Det vil sige, at det, der definerer, om det er masseovervågning, så er tidsrummet, man må gøre det i.
Men der er en enighed om, at udifferentieret logning er okay og et relevant værktøj.
Rosa Lund (EL), 2021-04-09:
Tak for det.
Jeg synes ligesom ministeren, at det her bliver mere og mere interessant.
Altså der, hvor vi gerne vil hen, er spørgsmålet om forskellen på den generelle logning og den differentierede logning.
Og ministeren får det jo lidt til at lyde, som om vi, hvis vi gør, som EU-Domstolen beder os om, ikke kan opklare kriminalitet.
Det kan ministeren jo så rette her i sit svar til mig.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren ikke ligesom mig er af den overbevisning, at hvis politiet kommer og beder om en dommerkendelse hos de danske domstole til at overvåge nogen, så får de den.
Nick Hækkerup (S), 2021-04-09:
Men det er jo ikke det, der er tale om.
Punkt 1: Jeg har sagt, at det forringer mulighederne.
Jeg har ikke på noget tidspunkt sagt, at vi ikke kan opklare forbrydelser.
Jeg har sagt, at det forringer mulighederne, og derfor hjælper det forbryderne.
Det er bare sådan, at jeg ikke bliver taget til indtægt for noget, jeg ikke har sagt.
Det, som fru Rosa Lund bevæger sig ind i nu, er jo spørgsmålet om realtidsovervågning, altså hvor vi siger, at vi godt ved, at der her måske kommer til at foregå noget, og gerne vil have en kendelse til at kunne gøre noget.
Men det er jo noget andet end at kunne sige, at vi står med en forbrydelse, som vi ikke vidste ville foregå – vi vidste ikke, at han ville myrde hende, vi vidste ikke, at de ville røve banken, vi vidste ikke, at der ville blive begået den voldtægt, for de havde glemt at ringe og sige det – og derfor bliver vi nødt til at gå tilbage i oplysningerne.
Og det er jo noget andet end realtidsovervågningen.
Realtidsovervågningen vil vi, så vidt jeg kan se, kunne blive ved med at foretage, men det er jo ikke den centrale del af spørgsmålet om at bruge loggede oplysninger til at bekæmpe kriminalitet.
Rosa Lund (EL), 2021-04-09:
Og det er præcis derfor, at logningen skal være differentieret og ikke skal være udifferentieret.
For når vi gør det, som vi gør det i dag, er vi jo alle sammen hele tiden under mistanke for at begå noget kriminelt eller muligvis en dag begå noget kriminelt.
Og det er jo det, kære justitsminister, der er vores anke, altså at vi ikke i et retssamfund alle sammen kan gå rundt og være mistænkte.
Så derfor skal logningen være differentieret – det sagde jeg også i min tale.
Og det er også det, EU-Domstolen siger, og det er præcis det, man gør i Østrig, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt fra SF også var inde på.
Det er derfor, vi har så svært ved at forstå, hvorfor det skal tage så lang tid for Danmark at indrette sig efter reglerne, når man kan gøre det andre steder i Europa.
Nick Hækkerup (S), 2021-04-09:
Jamen præmissen er forkert.
Netop fordi det er alle, er ingen mistænkte.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-09:
Ja, ja, det er sjovt at høre, at samme venstrefløj, som mener, at vi alle sammen skal mistænkes for at være syge med corona og skal gå med mundbind og til massetestning, nu mener ... ja, ja, lad det nu ligge, men lad os vende blikket over mod den venlige opposition her i stedet for.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren: Har EU kontaktet regeringen og sagt, at det her ikke går, I skal rette ind med det samme, og hvis I ikke retter ind, så har det nogle konsekvenser eller sanktioner, bødestraf, eller hvad man nu ellers kunne finde på, eller man får et rap over fingrene?
Har EU kontaktet Danmark omkring det?
Nick Hækkerup (S), 2021-04-09:
Det synes jeg er en forrygende argumentation, altså at sige: Bare rolig, vi kan godt foretage logning.
Jeg troede, at det var det, der var problemet.
Ja, det kan vi muligvis godt.
Problemet er, at bliver der begået et mord og vi får brug for at hente teleoplysninger, som ligger tilbage, for at finde ud af, hvem der har ringet til en bestemt mast fra et bestemt område osv., så kan det potentielt ikke længere finde sted.
Det er jo det, der er problemet.
Og hvis man vil gennemføre en argumentation, der hedder, at bare rolig, vi kan godt logge, så har man jo i virkeligheden principielt flyttet sig derhen, hvor man siger, at udifferentieret logning er et relevant og godt værktøj, vi skal have.
Og dermed må man også sige, at EU-Domstolen så har trådt forkert, og det er præcis det, der er min pointe.
Men den beskyttelse ville være utilstrækkelig i forhold til at sikre, at der kunne være den dialog, som er nødvendig for en minister at kunne have med sit embedsværk.
Det, der vil være konsekvensen, hvis man bevæger sig ned ad den her vej, er, at man løber en risiko for, at embedsmænd, der er i dialog med en minister, vil indrette deres dialog efter hensynet til, hvad der måtte stå tilbage bagefter, altså at den frie tankeudvikling ikke ville være så fri, som den ellers ville være.
Jeg brugte på samrådet i går det eksempel, at hvis man mener det her i yderste konsekvens, kunne Nye Borgerlige åbne sine gruppemøder eller lægge sine interne mails frem, for skadevirkningen ville jo ikke være noget.
Sådan tror jeg godt vi alle sammen ved politik ikke fungerer i virkeligheden.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-09:
Jeg mindes faktisk, at det var SF's gruppemøder, man ville åbne fuldstændig i går, men fair nok, nu vil man så også åbne Nye Borgerliges.
Inden man vedtog § 24, fungerede embedsværket også.
Jeg tror ikke, at der er nogen, der vil påstå, at der ikke var noget som helst fortroligt rum inden det her, og det er jo der, vi siger, at det fortrolige rum stadig væk vil være der.
Vi mener faktisk, at et embedsværk sagtens kan agere inden for de nye regler, som et Folketing ville vælge at sige de skal.
Jeppe Bruus (S), 2021-04-09:
Nu siger jeg så på Socialdemokratiets vegne, at de konkrete forhandlinger overlader vi trygt til justitsministeren.
Men min kommentar var mere et eksempel på, at selv med den eksisterende offentlighedslov har vi jo parlamentariske værktøjer, der gør, at man ved en undersøgelseskommission eller ved et ekspertudvalg kan belyse sager, og det bruger vi jo ikke i alle mulige sammenhænge, men vi bruger det jo, hvis der er store, væsentlige sager, som vi ønsker belyst.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-09:
Det er korrekt, at vi kan nedsætte en kommission og andre ting, men det er frygtelig dyrt og frygtelig omstændeligt, og vi kunne jo spare folkestyret og dermed borgerne for at bruge en masse unødvendige skattekroner, hvis man fjernede den her §
24. Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Findes der andre paragraffer i offentlighedsloven, som faktisk beskytter det rum, som ordføreren taler om?
Jeppe Bruus (S), 2021-04-09:
Nu havde ordføreren jo en udveksling med justitsministeren om præcis det spørgsmål, og justitsministeren svarede også på det, nemlig at hvis man fjerner § 24 og § 27, som jeg forstår der ligger i forslaget, vil det have konsekvenser for det rum i forhold til at kunne have en ministerbetjening.
Og da man ændrede det senest for 6-7 år siden, handlede det jo netop om de dokumenter, der flyder imellem forskellige myndigheder eller imellem et departement og dets styrelser.
Og det er et udtryk for, at tingene udvikler sig.
Den første offentlighedslov er helt tilbage fra 1984.
Der var den teknologiske udvikling jo et helt andet sted.
Derfor har den her lovgivning jo fulgt med den teknologiske udvikling.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-09:
Hvis man kigger i § 23, gælder det for interne dokumenter, der ikke er afgivet til udenforstående, og dokumenter, der er udviklet i forbindelse med økonomiske og politiske forhandlinger.
Altså, når der konkret skal være en politisk rådgivning af ministeren, vil det fortsat være undtaget.
Det, vi snakker om her, er jo, at borgerne og journalisterne kan få indblik i, hvem der har truffet beslutningerne.
Det handler ikke om, at man vil fratage nogen den politiske handlemulighed, eller at en minister ikke kan få vejledning eller rådgivning.
Det er jo en fejlslutning af, hvad § 24 egentlig er.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Har man konkrete eksempler på, at det har været nødvendigt at have § 24?
Indtil nu siger man bare, at den er nødvendig, men har man et konkret eksempel på, hvorfor den er nødvendig?
Jeppe Bruus (S), 2021-04-09:
Jeg er ikke helt enig i den udlægning.
Verden er jo ikke sort-hvid.
Det er jo ikke sådan, at du har et dokument med alle de faktuelle oplysninger og et andet med alle de politiske idéudviklinger.
Alle faktiske grundlag, der ligger, er der aktindsigt i, men tingene hænger jo tit sammen i en politisk proces.
Det er det, som § 24 tager højde for, og det er jo det, der vil forsvinde, hvis man fjerner den.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-09:
Jeg er måske ikke helt enig i, at der er indsigt i alt det faktiske grundlag.
Når det f.eks. handler om det dokument fra Københavns Universitet, som i minkskandalen advarede lidt om det sundhedsfaglige grundlag, kunne man faktisk ikke hemmeligholde det dokument efter ministerbetjeningsreglen eller nogle af alle de andre paragraffer, som vi normalt diskuterer.
Dermed er der jo ting, som er faktiske, som man ikke kan få indsigt i.
Er hr. Jeppe Bruus enig i det?
Jeppe Bruus (S), 2021-04-09:
Ja, det er jeg fuldstændig enig i.
Der kan også være faktiske forhold, som har at gøre med rigets sikkerhed eller noget andet, som man ikke kan få indsigt i.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-09:
Men betyder det, at ordføreren så mener, at jo vigtigere en sag er, desto bedre giver det mening, at man så kan få indsigt i de offentlige dokumenter?
For det kunne så godt være en retning, man kunne gå i, hvis det er det, som Socialdemokratiet foreslår: at jo vigtigere en sag er, jo nemmere er det at få adgang til de offentlige dokumenter.
Så jeg skal bare høre, om det var det, der var forslaget, og hvad der lige lå bag det, eller om det er, fordi man ser at man kan drage nytte af den erfaring, som er gjort af Grønnegårdudvalget, og at den kan udbredes til andre steder i forhold til adgang til aktindsigt og offentlige dokumenter.
Jeppe Bruus (S), 2021-04-09:
Jeg tror, jeg tolker det lidt anderledes.
Men hvis synspunktet er, at det vil være godt helt at fjerne ministerbetjeningsreglen, hvilket jeg også har drøftet med mange journalister, så har jeg sagt, at det er fint, så kan journalister få fuld adgang, og så kan det jo bero på, at vi har tillid til, at journalister kan vurdere, hvordan udlægningen bør være, hvad der er fortroligt, og hvad der ikke er fortroligt osv.
Jeg vil bare mene, at så får vi ikke et stærkere demokrati og en stærkere politisk beslutningsproces i en regering, men en svagere.
Så kan der være områder – og derfor støttede vi også at nedsætte Grønnegårdudvalget – hvor der selvfølgelig kan være sager af så stor og væsentlig interesse, at det er væsentligt at få tingene belyst, og der synes jeg da Grønnegård er et godt eksempel.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-09:
Så det er jo godt, at vi i dag står her med et resultat, og det kan vi så takke Nye Borgerlige for, altså at vi kunne fortsætte debatten.
Ministeren sagde på samrådet i går, at Jørgen Grønnegård Christensen jo anbefalede, at man med hensyn til epidemioplysninger skaber noget øget offentlighed.
Jeg vil bare spørge ministeren, om der er noget til hinder for, at man går videre end det og faktisk bygger videre på det, som Ytringsfrihedskommissionen har sagt, som netop handler om at gøre noget ved ministerbetjeningsreglen og folketingspolitikerreglen plus et par andre småting.
Nick Hækkerup (S), 2021-04-09:
Jeg hørte godt, at Nye Borgerlige tog æren for det, der sker i dag – nu har vi til gode at høre Venstres ordførertale – men når jeg har flyttet mig siden i går, er det, alene fordi der er et af forligspartierne, der har flyttet sig, og derfor kan jeg ikke blive stående.
Så når jeg har flyttet mig, er det sådan set, fordi den politiske virkelighed har flyttet sig.
Og politik laves jo på den måde, at man tager det, man står for, og holder det op mod det, man står i, og så beslutter man, hvad man så gør, og den situation, vi står i, har med Venstres melding flyttet sig.
Det er derfor, jeg har flyttet mig.
Kan man forestille sig, at man kan fjerne reglerne helt?
Ja, det kan man godt.
Kan man forestille sig, som jeg prøvede i går, at man siger, at der sådan set også skal være åbenhed i Folketinget og ikke maksimal lukkethed?
Ja, det kan man godt.
Det var der så ingen, der var interesseret i, kunne jeg forstå, når det kom til dem selv, hverken SF, Radikale eller Nye Borgerlige.
Men man kan jo godt forestille sig det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-09:
Som vi også drøftede i går, er der nok lidt forskel på at være i spidsen for centraladministrationen og et stort politisk apparat og så være SF, som jo primært står til ansvar for sine vælgere.
Der synes jeg dog at der er en lille forskel.
Men jeg vil da gerne mødes på midten med ministeren, for vi kan jo bare vedtage, at vi fjerner folketingspolitikerreglen, og så vil der jo sådan set være mulighed for aktindsigt i de ting, som jeg udveksler med ministeren.
Det synes jeg da må være et godt tilbud så.
Hvad siger ministeren til det?