runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2019-11-01:
Hvad er det, der berettiger fru Mette Thiesen til at bruge et udtryk som I politikere, når hun selv er politiker og valgt ind i Folketinget og har siddet i byrådet i Hillerød i en årrække?
Hvordan er det, at vi andre er mere politikere end fru Mette Thiesen?
Det har jeg lidt svært ved at forstå.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-11-01:
Så lader jeg være med at skamme mig.
Det er godt.
Så er vi i hvert fald nået så langt.
Det synes jeg er rigtig godt.
Det antager jeg også umiddelbart at fru Mette Thiesen synes er den rigtige udvikling.
Derfor vil jeg bare gerne igen af hensyn til historiebøgerne og Folketingets protokol høre, hvad fru Mette Thiesen gjorde i de år, altså bl.a. ved folketingsvalget i 2015.
Hvordan engagerede hun sig dengang for at få strammet de her udlændingepolitiske regler?
Henrik Dahl (LA), 2019-11-01:
Man kan ikke være sikker på noget som helst andet end døden og skatterne, og da det her hverken handler om døden eller skatterne, er jeg ikke sikker.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-01:
Jeg hører, hvad ordføreren siger, men det vil så sige, at ordføreren er helt, fuldstændig sikker på, at der ikke er nogen af dem, der er på det her lovforslag – 3.566 voksne og over 800 børn – som på nogen måde ikke burde få det danske statsborgerskab.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-01:
Selv om jeg efterhånden har siddet i Folketinget i mange år, har jeg ikke glemt min sociologiske børnelærdom, og jeg mener simpelt hen ikke, at det er forsvarligt og rimeligt at begå den her tidligere omtalte økologiske fejlslutning.
Statistikkerne er uden tvivl gode og af høj kvalitet, men sagsbehandlingen af de enkelte ansøgere, som har været igennem en meget, meget omhyggelig proces, anser jeg også for at være i orden.
Og når den her sagsbehandling er i orden og følger de her regler, som bl.a. hr. Morten Messerschmidts parti har været med til at forbedre kraftigt – og tak for det – har jeg tiltro til, at de mennesker, som står på listen, er nogle folk, som man ud fra de gældende regler absolut kan sige god for.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-01:
Tak for det.
I Nye Borgerlige mener vi jo, at i fald der er tvivl, burde det komme danskerne til gode.
Mener ordføreren ikke, at i så fald man er i tvivl, også baseret på nogle af de statistikker, som jeg personligt lige har nævnt her fra Folketingets talerstol, må tvivlen komme danskerne til gode og ikke dem, som søger om indfødsret?
Henrik Dahl (LA), 2019-11-01:
Tak for ordet.
Jeg er ikke i tvivl om, at hvis man teoretisk forestillede sig, at en gruppe historikere ville rangordne dårlige beslutninger taget her i Folketinget, ville udlændingeloven fra 1983 komme ret højt op på den her liste over dårlige beslutninger.
Jeg har også en uddannelse som sociolog, og der er noget, der hedder den økologiske fejlslutning inden for sociologien, og det er at konkludere fra statistisk korrekte udsagn til enkeltpersoner.
Det er farligt at ryge, men man kan jo ikke være sikker på, at den ryger, man står over for, er dødsdømt.
Det har noget at gøre med den enkelte person, selv om statistikkerne sådan set er rigtige nok.
Så hvis man antager, at rygeren har underskrevet sin egen dødsdom, begår man den økologiske fejlslutning, og det advarer metodelitteraturen imod.
Nu har jeg ikke stået og taget notater, men den gennemgang af statistiske forhold, som vi har hørt fra Folketingets talerstol, kan for så vidt være god nok.
Den siger bare ikke noget om det enkelte menneske.
Men det er faktisk de enkelte mennesker, vi taler om med det her lovforslag.
Det gælder for rigtig mange af de mennesker, der er på lovforslaget, at jeg selv har behandlet deres sager, fordi lovforslaget blev forsinket af valget.
Det er blevet behandlet meget, meget grundigt, og de er blevet behandlet enkeltvis.
Derfor er der både en diskussion om nogle ubalancer og nogle kurver, som skal knækkes her i samfundet, og det synes jeg er en vigtig diskussion, og så er der en diskussion om kvaliteten af den sagsbehandling, som bl.a. Indfødsretsudvalget har foretaget.
I Liberal Alliance har vi tiltro til, at Indfødsretsudvalget og de embedsmænd, der har forberedt de sager, som vi behandler med L 41, har gjort et godt og ansvarligt arbejde inden for rammerne af det cirkulære, der blev vedtaget i 2018,
og derfor stemmer vi for lovforslaget.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-01:
Nu handler det her jo sådan set ikke om mig.
Og jeg vil sådan set blot bemærke – og det er noget, tidligere ordførere også har nævnt, bl.a. ordføreren for Det Konservative Folkeparti – at det her med, at man de facto mener, at bare fordi man har indgået en aftale, som er et skridt på vejen, skal man død og salte pine også stemme for det efterfølgende lovforslag om meddelelse om indfødsret, mener jeg sådan set overhovedet ikke holder.
Hvis man mener og man er så bekymret for, at der er et lovforslag, hvor der er nogle personer på, som ikke vil bidrage til Danmark, skal man selvfølgelig stemme imod, selv om man har indgået en aftale og fået strammet nogle regler, som burde være meget strammere.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-11-01:
I Alternativet er vi af den opfattelse, at statsborgerskabet giver mulighed for at deltage i samfundet; statsborgerskabet giver mulighed for at bestemme retningen for samfundet; statsborgerskabet giver mulighed for, at man kan stille op til valg, at man kan være medlem af et parti, man kan selvfølgelig også være medlem uden, men med statsborgerskab kan man deltage aktivt i samfundet.
Derfor mener vi jo, at ethvert skridt ind i samfundet er et opgør med parallelsamfund.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-11-01:
Jeg vil stille hr. Sikandar Siddique et spørgsmål – jeg tror faktisk, jeg siger det rigtigt, jeg reddede mig.
Var det sådan, jeg skulle forstå det?
Er det bare et spørgsmål om, at folk, der bor i Vollsmose, bare får dansk statsborgerskab, og så slipper man sådan set for de problemer, der er, i nogle områder?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-11-01:
Vi har ikke stillet forslag om en kvote i det beslutningsforslag, som vi sender til afstemning.
Men det er klart, at vi ønsker, at der er færre, der skal have dansk statsborgerskab.
Jeg vil bare sige, at jeg godt kan forstå kritikken fra Nye Borgerlige om, at vi nu stemmer for statsborgerskab til nogle mennesker, selv om vi synes, at kravene burde være strammere.
Men alternativet var jo, at vi ikke havde indgået den indfødsretsaftale for halvandet år siden, og så havde der været langt flere, der var blevet danske statsborgere.
I vores øjne kan man ikke først indgå en aftale og så ikke stå ved den bagefter, heller ikke selv om man ønskede, at aftalen skulle have været strammere.
Så skulle man have stået uden for aftalen, men hvis vi havde stået uden for, havde resultatet været, at der var flere, der var blevet danske statsborgere, og det havde været skidt for Danmark.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-01:
Ja, det kan jeg godt høre ordføreren siger.
Derfor synes jeg stadig væk, det virker utrolig mærkeligt, når man har den tvivl, at man så ikke lader den komme danskerne og vores børn til gode.
Det er jo lidt underligt, at man ligesom synes, at nu er der lavet en aftale, og at man, selv om man stadig væk er bekymret, så stadig væk vælger at stemme for.
Det undrer mig meget.
Men jeg vil også gerne bede ordføreren om at redegøre for tankerne bag det her forslag om en obligatorisk samtale, når det kommer til antallet af tildelte statsborgerskaber.
Det følger nemlig ganske logisk af forslaget, at en obligatorisk samtale med udvalget vil sætte en øvre grænse for, hvor mange der kan få statsborgerskab om året, altså en form for kvote.
Så hvor høj mener ordføreren at denne kvote kan være, hvis udvalget skal kunne gennemføre disse samtaler på betryggende vis?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-11-01:
De navne, der står på det lovforslag, som vi behandler nu, L 41, og som vil gøre dem til danske statsborgere, hvis det bliver vedtaget, står jo på lovforslaget, fordi de lever op til de kriterier, som den tidligere borgerlige regering og Dansk Folkeparti aftalte i indfødsretsaftalen for lidt over et år siden i juni 2018.
Der har vi det sådan, at når vi har været med til at bestemme de kriterier, hvor vi fik strammet kraftigt op på, hvad der skal til, for at man kan blive dansk statsborger, må vi også stå ved det og stemme for, når udmøntningen af aftalen så foreligger for os i dag, med de mennesker, som i dag er optaget på et lovforslag, fordi de lever op til de kriterier, som vi har været med til at aftale i indfødsretsaftalen.
Men vi står ved de aftaler, vi har lavet, fordi det er derved, vi får indflydelse, og i det her konkrete tilfælde har den indflydelse betydet, at der er færre, der bliver danske statsborgere.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-01:
Tak for det.
Jeg går ud fra, at De Konservative fremsætter det forslag, fordi man er i tvivl om, hvorvidt den nuværende procedure sikrer, at kun de mennesker, vi ønsker at tildele indfødsret, også får det, og jeg kunne høre på ordføreren, at han faktisk ytrer den her bekymring.
For jeg synes, det virker meget mærkeligt, at man vælger at stemme for et lovforslag, når man har så stor en tvivl om, om mange af de her mennesker, der er på det her lovforslag, vil bidrage til Danmark, eller om de faktisk reelt set vil ligge Danmark til last på den ene eller den anden måde.
Når vi ved, at rigtig mange af dem med tildelt indfødsret og endnu flere af deres børn optræder i kriminalitetsstatistikkerne, hvordan kan ordføreren så forsvare, at tvivlen ikke kommer danskerne og vores børn til gode?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-11-01:
Tak for ordet.
Vi kommer til at stemme for lovforslaget L 41, som gør en række borgere til danske statsborgere, og det gør vi sådan med blandede følelser.
Vi lavede en indfødsretsaftale for halvandet års tid siden, hvor der blev strammet kraftigt op.
Det var vi glade for, for det har været alt for nemt at få dansk statsborgerskab tidligere, og derfor var vi glade for, at den borgerlige regering og Dansk Folkeparti lavede en aftale, hvor kravene blev kraftigt strammet, hvilket jo også betyder, at der nu er færre, der får statsborgerskab i forhold til tidligere.
Når vi så har lavet den aftale, føler vi også, at vi må stemme for udmøntningen af aftalen, som er det lovforslag, som vi har nu.
Når vi har været med til at bestemme kriterierne, må vi også stå ved, at de kriterier betyder, at de mennesker, der nu står på L 41, så også skal have det danske statsborgerskab.
Vi kunne godt tænke os, at kriterierne blev strammet endnu mere.
Jeg synes eksempelvis, det er for meget, at folk, der kan rende rundt med en fængselsdom tilbage i fortiden på op til 1 år, stadig væk kan blive danske statsborgere.
Det synes jeg er alt, alt for højt.
Jeg synes også, vi burde indføre screeningssamtaler for statsborgerskabsansøgere, og det kommer vi med et forslag om ganske snart, som jeg håber på Folketingets opbakning til.
Det har været et konservativt ønske i mange år, at vi ikke bare har nogle formalistiske krav om, hvor mange år man skal have opholdt sig i Danmark, og at man skal være selvforsørgende og ikke have for meget på sin straffeattest, men at vi rent faktisk også tager en samtale med folk for eksempelvis at vurdere, om de er islamister, om de er tilhængere af en organisation som Islamisk Stat, som er Danmarks erklærede fjende, eller om de på anden måde ønsker at afskaffe vores demokrati.
Det er ikke for at kontrollere folks politiske overbevisninger, men for at få sorteret de værste af Danmarks fjender fra.
Når vi tidligere har set eksempler på, at der har været folk, som har levet op til formelle krav og så ender med at tage ned for at kæmpe for Islamisk Stat i Syrien, så har vi et problem.
Det viser, at de formelle krav ikke er nok, men at vi også er nødt til at vurdere personerne, før de får dansk statsborgerskab.
Jeg ved, at det vil stride mod nogle menneskers ønske om, at vi har en juridisk proces, hvor det kun er de formelle krav, der er afgørende, fordi man vil være bekymret for, om der kommer noget subjektivitet ind i afgørelserne om, hvem der får dansk statsborgerskab.
For os at se
er det at få statsborgerskab i Danmark ikke en rettighed, men det er noget, som man kan give til folk, hvis man ønsker det.
Det er også fastslået ret klart i grundloven, at statsborgerskab bliver givet ved lov.
Det er altså Folketingets vurdering, om folk skal have dansk statsborgerskab.
Derfor kommer vi som sagt snart med det her forslag.
Indtil videre kommer vi til at stemme for L 41, fordi vi er en del af den indfødsretsaftale, som har bestemt, hvem der bliver optaget på det lovforslag.
Balder Mørk Andersen (SF), 2019-11-01:
Kære Yasser, Julia, Tomasz, Aishah og 3.562 andre nye danskere.
Stort tillykke.
Tillykke med, at I har valgt at indtræde i det fællesskab, som det at være dansk er – det får I nu papir på.
Det er en stor dag for jer og for Danmark.
Hvor er det dejligt, at I har valgt at bekende jer selv og jeres kærlighed til den plet på verdenskortet, som vi kalder Danmark.
Det er en lille plet, men hvilken plet – et sted, hvor vi sætter vores institutioner, demokrati, foreninger, rettigheder og selve kernen i vores fællesskab meget højt.
Danmark er et land, hvor vi tager os af hinanden, et sted, hvor fællesskabet står klar til at hjælpe dem, der ikke altid kan hjælpe sig selv.
Det fortælles, at Dannebrog faldt ned fra himlen.
Det gør jeres statsborgerskab derimod ikke – det er resultatet af jeres egen flid og indsats, som har ført til, at et flertal i Folketinget har tildelt jer indfødsret ved lov, som det er påkrævet ifølge grundlovens § 44.
På vegne af SF vil jeg gerne ønske jer held og lykke fremover og meddele, at vi naturligvis støtter forslaget.
Peder Hvelplund (EL), 2019-11-01:
Tak for det, og tak til ordføreren.
I forvejen har vi jo en række af krav, som jeg også var inde på i min ordførertale, og der er også nogle, der er mere fantasifulde end andre, altså f.eks. at man skal kunne konstatere, om folk er danske i hjertet og sådan nogle ting – hvordan man så end gør det.
Men nu nævner ordføreren det her med, at man vil indføre sådan en form for screeningssamtale eller sindelagskontrol, og der vil jeg bare godt lige høre ordføreren – vi kommer jo til at diskutere det, når der kommer et beslutningsforslag senere, men nu blev min nysgerrighed alligevel vakt lidt – hvornår i processen man skal gennemføre den screeningsproces.
Altså, er det når borgeren er blevet optaget på lovforslaget, og er det i så fald alle, altså de godt 3.600, der står på lovforslaget her, man skal gå igennem, eller ligger der sådan en forscreening, hvor man ud fra navnet kan se, hvem der er mest interessant at hive ind til en samtale?
Og det leder frem til det sidste spørgsmål, som handler om det der, ordføreren nu siger om, at det godt kan give nogle problemer i forhold til det her med objektivitet, og det kan jeg kun give ordføreren ret i.
Derfor vil jeg godt høre, hvilke overvejelser der ligger bag det der med, at man dels skal afholde en screeningssamtale eller en form for sindelagskontrol, dels undgå, at det bliver en rent subjektiv afgørelse.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-11-01:
Jeg er jo generelt rystet over Enhedslistens forhold til det at give dansk statsborgerskab.
Min erfaring med Enhedslisten er jo, at Enhedslisten simpelt hen ikke kan få nok af det; alle skal have dansk statsborgerskab.
Jeg er endnu ikke stødt på en sag, hvor Enhedslisten ikke mente, at en person skulle have dansk statsborgerskab.
Vi tager det noget mere alvorligt hos os.
Vi mener faktisk, at det er et ret stort privilegium at få et dansk statsborgerskab, og at det ikke er en rettighed, som udlændinge har.
Det er noget, man kan få, hvis den danske befolkning gennem deres folkevalgte repræsentanter synes, at det er gavnligt for Danmark – ikke for ansøgeren, men for Danmark – at de får det danske statsborgerskab.
Derfor har vi altså en fuldstændig anden tilgang til det her, end Enhedslisten har.
Det ville selvfølgelig være et stort arbejde, men det er også meget vidtrækkende at give folk et dansk statsborgerskab, så vi synes, det ville være meget naturligt, at man gjorde det.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-11-01:
Derfor foreslår vi også helt konkret, at såfremt man opfylder betingelserne for permanent ophold, har man både i den periode vist, at man gerne vil, at man kan, og man har også ydet noget for at opnå statsborgerskabet.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-11-01:
Er det nok, at man gerne vil Danmark?
Skal man ikke også være kvalificeret til at kunne fungere i Danmark, før man skal have medejerskab over vores land og bl.a. have stemmeret til Folketinget?
Lad os blive konkrete: Skal en person, som har en psykisk lidelse og derved ikke er i stand til at lære dansk, og som ikke er i stand til at bestå en indfødsretsprøve og ikke er i stand til at forstå, hvad der foregår i Danmark, altså en person, der ikke kan orientere sig om, hvilke diskussioner vi har i Danmark, have stemmeret efter Alternativets opfattelse, hvis vedkommende gerne vil Danmark?
Sikandar Siddique (ALT), 2019-11-01:
I dag har man det princip, at man skal gøre sig fortjent til sit statsborgerskab.
Vi mener, vi skal vende det på hovedet og sige, at det fra samfundet af er en tillidserklæring – en tillidserklæring til, at man gerne vil.
Vi tror på folk, vi tror på, at mennesker, der kommer hertil, mennesker, der opnår permanent ophold, gerne vil samfundet, og derfor mener vi, at princippet om tildeling af statsborgerskab skal vendes om, så det bliver til en tillidserklæring.
Og så gør vi det for at skabe lighed.
Vi gør det for Danmark.
Den bedste måde at bekæmpe parallelsamfund på er vel at sørge for, at folk kommer ind i vores fællesskab.
Så vi vil gerne tildele statsborgerskabet til – for det første – de unge mennesker, der er født og opvokset her, fordi vi mener, at man er dansk, når man er født her, og så vil vi gerne tildele statsborgerskabet til dem, der gerne vil fællesskabet.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-11-01:
Jeg kunne godt tænke mig lige at forstå, hvordan Alternativet går til det her med at give statsborgerskab til udlændinge.
For man er jo ikke egnet til at have stemmeret, hvis man ikke aner noget som helst om det samfund, man befinder sig i, og man f.eks. ikke kan læse eller forstå dansk og dermed ikke kan have noget som helst begreb om, hvad der foregår i Danmark.
Så er det, fordi det er synd for folk, eller skal vi kun give statsborgerskab til folk, som er til gavn for Danmark?
Sikandar Siddique (ALT), 2019-11-01:
Jeg er altid så spændt på, hvordan mit navn bliver udtalt herfra.
Under det samme møde bliver det udtalt på så mange forskellige måder.
Fra Alternativets side vil jeg gerne sige stort, stort tillykke til alle vores medstatsborgere.
Det er en god dag, det er en festdag, og fra Alternativets side ønsker vi jer alle sammen så meget velkommen i vores fællesskab.
For nu har I, alle ansøgerne, alle dem, der i dag får tildelt statsborgerskab, en mulighed for at deltage fuldstændig på lige fod i samfundet som alle os andre.
Nu kan I stemme, I kan være med til at præge retningen for Danmark, I kan stille op til Folketinget, og I kan stå her på talerstolen og fremføre beslutningsforslag og lovforslag.
Vi ved, at det har været en meget, meget svær vej, en meget urimelig vej, at nå hertil, og derfor er vi af den opfattelse i Alternativet, at de urimelige krav, som der er i dag i forhold til at få statsborgerskab, skal afskaffes.
Vi mener, at hvis man er født i Danmark, er man dansk, og derfor skal man automatisk have dansk statsborgerskab, hvis ens forældre har permanent ophold i Danmark.
På samme måde mener vi, at kravene i dag for at opnå permanent ophold er så mange og er så urimelige, at hvis først man har opnået permanent ophold i Danmark, skal man ved en simpel underskrift kunne opnå statsborgerskab.
Det skal ikke være den politiske stemning i Folketinget, der afgør, hvorvidt man skal have statsborgerskab eller ej.
Så stort tillykke herfra.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-11-01:
Ja, men jeg tænker også, at hr. Peder Hvelplund kan bekræfte, at også folk, der ikke taler dansk, synes Enhedslisten skal have et dansk statsborgerskab, og det kan der jo være forskellige årsager til.
Folk, der har alle mulige psykiske lidelser, mener Enhedslisten også skal have dansk statsborgerskab; selv om de ikke taler dansk, og selv om de ikke ved en brik om det samfund, de befinder sig i, vil Enhedslisten gerne udstyre dem med dansk stemmeret.
Der er vi bare ikke enige i den tilgang til det.
Peder Hvelplund (EL), 2019-11-01:
Jamen så kan jeg da oplyse ordføreren om, at vi sådan set ikke har den tilgang, at vi siger, at alle skal kunne få statsborgerskab.
Vi er grundlæggende af den opfattelse, at hvis du har permanent og lovligt ophold her i landet og har et ønske om at få statsborgerskab, skal du også have muligheden, under betingelse af at visse kriterier er opfyldt.
Man kan f.eks. godt indføre et krav om, at man skal kunne udtrykke sig på dansk.
Man kan også godt indføre nogle karensregler i forhold til kriminalitet.
Problemet er bare, at når vi sidder i Indfødsretsudvalget i dag, kan vi se, at de borgere her jo har gennemgået langvarige processer med en række af absurde krav, som de har skullet opfylde, så det er jo derfor, vi stemmer ja til den.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-11-01:
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at samfundstjeneste kan være en rigtig god og fornuftig sanktion i mange tilfælde, eksempelvis hvis den begåede kriminalitets alvorlighed er begrænset, eller hvis gerningsmanden sådan ellers har, som man siger, styr på sit liv og ikke tidligere har begået kriminalitet.
Men der er også andre tilfælde, hvor der er begået personfarlig kriminalitet og vold, og der mener jeg, at der er nogle andre hensyn, som også skal veje tungt og måske også tungere end hensynet til gerningsmanden, og det er jo hensynet til retsfølelsen.
Det handler om at vise hensyn til og beskytte det offer, som enhver voldshandling har.
Man skal altså ikke risikere at støde ind i sin overfaldsmand nede i isbaren, kort tid efter at man er blevet slået ned på gaden.
Derfor har justitsministeren med genfremsættelsen af det her lovforslag fundet en fin balance mellem hensynet til gerningsmandens situation, forbrydelsens grovhed og offerets retsfølelse.
Og en lille munter bemærkning på sådan en højstemt fredag: Det her er faktisk også en tale, som Christina Egelund holdt i foråret i år, og det kan vi jo godt blive lidt glade over i dag, for det var en god tale, hun holdt.
Nick Hækkerup (S), 2019-11-01:
Men det er jo kernen i den diskussion, vi har haft, nemlig at der er et hensyn, hvor man kan sige, at hvis vi stiller os herovre og siger, at det eneste, det drejer sig om, er resocialisering, kun hensynet til gerningsmanden, så må man erkende, at der kan være problemer.
Men der er også nogle andre hensyn, som skal vejes ind: f.eks. hensynet til ofret og hensynet til sammenhængskraften i samfundet.
Noget af det, som giver vores samfund sammenhængskraft, er, at vi har en statsmyndighed, som, når der er problemer, griber ind og sørger for at straffe dem, som ikke efterlever de spilleregler, som vi har valgt at have i vores samfund.
Pernille Vermund (NB), 2019-11-01:
Vi behandler et forslag, der vil begrænse brugen af betingede domme og samfundstjeneste i sager om vold.
En gerningsmand skal mærke konsekvenserne af den smerte, han eller hun har påført ofret.
Vold skal selvfølgelig ikke kun straffes med en betinget dom og samfundstjeneste; det er en hån mod ofret.
Men vold i vores samfund hænger desværre uløseligt sammen med en fejlslagen udlændingepolitik.
Af de offerhændelser vedrørende vold mod privatpersoner, der i 2017 medførte en dom, blev mere end hver tredje begået af en gerningsmand med udenlandsk oprindelse eller udenlandsk statsborgerskab.
Og siden systemskiftet i 2001 er hele 53 pct. af de ikkedanske statsborgere, der er blevet idømt en bøde, en betinget eller en ubetinget straf for overtrædelse af straffeloven, efterfølgende blevet dømt igen mindst én gang for en overtrædelse af enten straffeloven, færdselsloven eller særlovene.
Straffen for vold skal skærpes, og udlændinge, der dømmes for vold, skal udvises konsekvent og efter første dom.
Vi skylder hinanden og vi skylder danskerne at passe på vores trygge og frie samfund.