runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-04-26:
Det var da en skam, at ministeren ikke vil samarbejde internationalt, bare fordi de her to vandområder er lidt forskellige.
Med hensyn til vandrammedirektivet vil jeg sige, at det jo er korrekt, at de enkelte lande er pålagt nogle krav, og så har vi altså her at gøre med et fælles farvand, hvor det efter Enhedslistens opfattelse vil være godt at samarbejde.
Så er der også andre aspekter ude i vandområderne, og det er jo bl.a. det fiskeri, der foregår.
Nu står den og blinker på 0, men det vil jeg altså ikke tage mig af, for det er ikke korrekt.
Jeg har 2 minutter?
Tak for det.
Hvorfor er Tyskland kommet frem til, at man har sagt stop for det muslingeskrab?
Er der ikke en positiv miljøeffektiv, hvis det er sådan, at vi også gør det på den danske side?
Det omkring vandrammedirektivet er jo rigtigt, og det iltsvind, man oplever år efter år i Flensborg Fjord, gør jo, at man har et problem, og man kan godt sige, at der er nogle særlige geografiske forhold, men en del af årsagen er sikkert også, at der udledes næringsstoffer til Flensborg Fjord.
Så kan ministeren ikke på den baggrund se, at der bør ske noget samarbejde og noget koordinering af den indsats, der sker i Flensborg Fjord?
Magnus Heunicke (S), 2023-04-26:
Jo, og til præcis den sidste del af spørgsmålet her vil jeg sige, at kvælstofproblemet jo er i Flensborg Fjord, som ikke er i god økologisk tilstand. Der er massive problemer i Flensborg Fjord med netop iltsvind, og det er jo altså kvælstofudledningen
Og netop når det drejer sig om kvælstofudledning, er det præcis det, vi har et internationalt samarbejde om med vores nabolande.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-04-26:
Men når nu vi har nogle særlige forhold på den måde, at der ligger Flensborg by og der jo også er en vis udledning fra dens befolkning, og så har vi så landbrug på begge sider af fjorden, som også udleder nogle næringsstoffer, ville det så ikke være rimeligt, at man havde en god dialog med Tyskland om, hvordan man finder løsninger, når nu man konstaterer, at der er iltsvind i Flensborg Fjord år efter år?
Kan ministeren ikke se, at der er grund til en fælles indsats?
Magnus Heunicke (S), 2023-04-26:
Jeg føler lidt, at vi taler lidt om forskellige ting her.
Jo, der er en fælles indsats, og det skal der være.
Det ligger i den opgave, vi har, og som vi skal løfte, når det handler om at lave vandområdeplanerne.
Så der er en fælles indsats i det her område.
Det arbejde foregår i EU, og derfor er der en forskel fra det område her, som er kvælstofindsatsen, og som præcis er defineret her.
Dér er der beskrevet en indsats.
De andre indsatser, som er i Vadehavet, har vi jo ikke beskrevet på samme måde, og derfor synes jeg, det er klogt at have en anden form for samarbejde omkring Vadehavet end omkring et konkret problem med kvælstofudledningen i Flensborg Fjord.
Tak for spørgsmålet.
Regeringen støtter biodiversitetskonventionens målsætning og også Europa-Kommissionens biodiversitetsstrategi.
Begge har jo et mål om 30 pct. beskyttet areal på land og til havs i 2030.
Der er jo tale om fælles mål – det er ikke et mål for hver enkelt land, men et fælles mål, hvor landene skal bidrage efter evne og potentiale.
I EU var der ved arealopgørelsen i 2019 26 pct. beskyttet landareal, set over hele EU, og 11 pct. beskyttet havareal, også set over hele EU.
Så i EU er det 26 pct. landareal og 11 pct. havareal.
Vi ved, at Danmark er et af de tættest befolkede lande i EU – landarealet er intensivt udnyttet til byer, men også landbrug og infrastruktur.
Dertil kommer, at der jo også er planer om udbygning af vedvarende energi, og det indebærer et stort pres på landarealer.
På havet er der ligeledes rift om vores arealer.
Vi vil fra regeringens side komme med en opdateret havplan, som netop balancerer de forskellige hensyn, der er til havs, og giver plads til den udbygning af vedvarende energi, som er nødvendig for den grønne omstilling og samtidig beskytter vores havmiljø.
Vores bidrag til de fælles mål følger de gældende retningslinjer fra EU, og det vil sige, at det danske bidrag p.t. er på 15 pct. arealer, der er beskyttet af naturbeskyttelseslovens § 3, fredning med natur som formål, og Natura 2000-områder på land.
Når man så kigger på havarealet, bidrager vi lige nu med 29 pct., og der er målet altså, at vi skal nå de 30 pct., og som jeg nævnte, bidrager EU som helhed kun med 11 pct., så der ligger vi altså langt over det generelle EU-niveau.
Men vi har også et meget stort havområde, så det giver måske også bedre muligheder for os.
Men vi er altså på 29 pct., når det drejer sig om havareal.
Det er vores prioritet i regeringen, at vi skal have mere natur og bedre natur, og det gælder både til lands og til vands.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-04-26:
Hvordan mener ministeren at vi skal lykkes med at leve op til EU's målsætning om 30 pct. beskyttet natur i Danmark?
Magnus Heunicke (S), 2023-04-26:
Jeg prøver lige at holde mig inden for mit ressort, for jeg tror, at nogle af spørgsmålene ville være oplagte at stille til Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri.
Inden for mit ressort har vi fuld fokus på vandområdeplanerne.
Det er spildevand og landbrug, altså kvælstof; det er det, der er hovedmiljøproblemet her, og det er præcis det, som er en del af VMP III, som der bliver arbejdet intenst med, og som vi fra dansk side skal arbejde sammen med tyskerne om.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-04-26:
Så vil jeg vende tilbage til det muslingefiskeri, der foregår.
Altså, der er tyskerne jo kommet til den konklusion, at de har stoppet det, og jeg vil høre ministeren, om ministeren er åben over for, at vi kunne komme frem til at drage samme konklusion i Danmark, så man ligesom lå på linje med hinanden.
Der må jo være en årsag til, at tyskerne har stoppet det – fordi det forstyrrer havbunden i Flensborg Fjord og kan have nogle negative effekter.
Er det noget, som ministeren er åben over for at prøve at finde en fælles løsning med tyskerne på?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-04-27:
Nu har vi jo selv været på besøg på udrejsecentre – jeg kan ikke huske, om fru Helene Liliendahl Brydensholt var med begge gange – og på det sidste center, vi var på, Kærshovedgård, havde vi jo sammen med ministeren bl.a. en snak med nogle af dem, der var der.
Jeg kan faktisk ikke huske, om fru Helene Liliendahl Brydensholt var med der.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-04-27:
Jeg var ikke med på Kærshovedgård.
Men grunden til, at jeg stiller spørgsmålet, er, at jeg ikke tror, at ordføreren har talt med dem.
Jeg kender et par stykker af dem, der har været igennem det,
og jeg vil gerne tilbyde ordføreren at arrangere et møde, hvor ordføreren kunne tale med nogle af dem bare for også at se den menneskelige side af den her sag.
For når vi taler om udlændinge- og flygtningepolitik, bliver det jo tit sådan, at man ser mennesker som en stor masse og glemmer at se dem som individer.
Så måske ordføreren vil tage imod det tilbud?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-04-27:
Jamen det kan da sagtens kan være, men det ændrer bare stadig væk ikke ved, at når man ikke har et opholdsgrundlag her længere, skal man rejse hjem.
Christian Friis Bach (RV), 2023-04-27:
Tak for det.
Jeg er knap så interesseret i, om ordføreren har besøgt syriske flygtninge, men jeg er til gengæld ret interesseret i, om ordføreren har læst forslaget, og måske mere præcist selve begrundelsen neden under forslaget.
For der står jo på ingen måde, at der skal brydes med det fundamentale princip om, at man, hvis man er flygtning og der er sikkert i det land, man kommer fra, så kan blive hjemsendt.
Der står heller ikke, at vi så skal droppe muligheden for at sende flygtninge hjem til lande, der ikke vil tage imod dem.
Der står, at vi ikke skal sende folk hjem til lande, hvis det er Danmark selv, den danske regering, der har besluttet, at man ikke ønsker at indgå en hjemsendelsesaftale med det pågældende land, og det er præcis det, der er tilfældet med Assads regering.
For det er ikke et spørgsmål om, hvorvidt regeringen i Syrien vil tage flygtninge hjem, det er et spørgsmål om, at den danske regering har besluttet, at man ikke ønsker at indgå en aftale med Assadregeringen om at sende dem hjem.
Det her er ikke et forslag, Radikale Venstre har fremsat, men vi har anstrengt os for at læse forslaget.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-04-27:
Det ændrer stadig væk ikke ved den holdning, som vi har, nemlig at hvis man ikke længere har et opholdsgrundlag i Danmark, skal man rejse hjem, og at det ikke skal være på den måde, at man, fordi man ikke kan tvangsudsendes i øjeblikket, bare skal have lov til at blive, og så ser vi bare igennem fingrene med det.
Vi skal stadig væk arbejde for, at man, hvis man ikke længere har et opholdsgrundlag, skal sendes hjem.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-27:
Har man fået tildelt beskyttelse i Danmark som flygtning i en midlertidig periode, og mister man på et senere tidspunkt sin opholdstilladelse, fordi det vurderes, at man ikke længere har konventionskrav på beskyttelse, så har man først og fremmest pligt til at takke Danmark for gæstfriheden og dernæst forlade landet ved førstkommende lejlighed.
Inddragelse af opholdstilladelser sker ikke uden grund.
Det sker kun, hvis der er sket en forbedring af de generelle forhold i hjemlandet og det er vurderet, at det er sikkert for de pågældende at vende tilbage.
Man har ikke konventionskrav på ophold i Danmark, hvis man ikke længere har et konkret beskyttelsesbehov.
Hele forudsætningen for vores håndtering af asylansøgere i Danmark er, at det er en midlertidig måde at skærme på i en kortere periode.
Vurderer Udlændingestyrelsen og Flygtningenævnet, at der er sket en forbedring af de generelle forhold i hjemlandet, så har man pligt til at rejse hjem og hjælpe med at bygge sit land op.
Man har en pligt over for sit land, over for de folk, der er ladt tilbage.
Tillader vi, at man kan blive i Danmark, selv når myndighederne vurderer, at områderne er sikre, så gør man faktisk de folk en bjørnetjeneste, fordi man dræner områder og lande for ressourcer og mennesker, ovenikøbet de relativt mest ressourcestærke mennesker, der har haft råd til at betale en menneskesmugler for hjælp til at komme til Europa.
Forslagsstillerne ønsker med dette forslag at gøre flygtninge til indvandrere og dermed, at de skal blive her resten af deres liv.
Forslagsstillerne er bekymrede for Danmarks internationale omdømme.
Personligt er jeg mere bekymret for Danmark som nation, hvis vi følger venstrefløjens logik i de her spørgsmål.
Mit og Dansk Folkepartis fokus er Danmark.
Vores omdømme blandt fornuftige lande, der også ønsker en besindig linje i udlændingepolitiske spørgsmål, kunne derfor måske lide et knæk, hvis vi begyndte at føre en udlændingepolitisk linje, der mindede mere om Sveriges, sådan som der lægges op til i det her forslag.
Det vil være uansvarligt at binde hænderne på regeringen i disse spørgsmål, da det kan skade Danmarks sikkerhed og interesser på lang sigt.
Det er uholdbart, da det vil medføre en øget tilstrømning af flygtninge, hvilket vil belaste det danske samfund og gøre det sværere at integrere de mange, vi allerede har udfordringer med i forvejen.
Alt i alt vil forslaget være skadeligt for Danmark.
Det vil underminere regeringens evne til at træffe vigtige beslutninger på vegne af befolkningen.
Derfor støtter vi i Dansk Folkeparti ikke dette forslag.
Tak for ordet.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-04-27:
Med dette beslutningsforslag ønsker vi i Alternativet at pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag, som skal sikre, at asylmyndighederne ikke påbegynder en inddragelsessag eller en sag om nægtelse af forlængelse af opholdstilladelse, hvis der for tiden ikke gennemføres tvangsudsendelser til det pågældende oprindelses- eller opholdsland.
Det er også fremsat med henvisning til både de menneskelige, økonomiske og udenrigspolitiske problemstillinger.
Hvis vi starter med at kigge på de udenrigspolitiske problemstillinger, kan jeg bl.a. nævne, at den danske inddragelsespolitik risikerer at skade vores internationale omdømme, da der lige nu bliver sået tvivl om, hvorvidt vi er på udenrigspolitisk linje med vores allierede, særlig EU og USA, hvad Syrien angår.
Senest har kritikken bl.a. lydt, at vi med den danske inddragelsespolitik bidrager til en normalisering af Assads regime i Syrien.
Dermed risikerer den danske inddragelsespolitik at modvirke en fredsproces i Syrien, fordi den danske udlændingepolitik kan blive opfattet som en legitimering af Assads regime.
Kaster vi blikket på de økonomiske konsekvenser ved at inddrage opholdstilladelser for flygtninge, vi ikke kan tvangsudsende, kan jeg pege på omkostningerne ved sagsbehandlingen af de mange sager, som i de fleste tilfælde ender med at blive omgjort.
Dertil kommer omkostningerne forbundet med at have syriske flygtninge boende på et udrejsecenter samt den arbejdskraft, det danske samfund går glip af.
De menneskelige konsekvenser ved den danske inddragelsespolitik er så tragiske, som noget overhovedet kan blive.
Jeg har personligt fulgt to forløb med unge syriske kvinder, der gik fra at være livsglade og engagerede samfundsborgere til at miste livsmodet og lukke sig fuldstændig inde i sig selv.
De endte dog begge med at få omgjort deres sager i Flygtningenævnet, men ventetiden på et halvt år havde nær slået dem fuldstændig ud og rippet op i frygtelige traumer fra krigen og en livsfarlig flugt over Middelhavet.
I dag er den ene af kvinderne uddannet pædagog, og den anden er vendt tilbage til sit studie på DTU, som hun ellers nær var droppet ud af.
I min begrundelse sagde jeg, at dette forslag er en udstrakt hånd til regeringen og de partier, der talte om skør udlændingepolitik i valgkampen.
Jeg fornemmer ikke helt, at regeringen tager imod den hånd, men man har jo lov til at skifte mening undervejs.
Der er lidt tid til, at vi skal stemme, så jeg håber, at de alligevel tager imod den.
Christian Friis Bach (RV), 2023-04-27:
Men anerkender ordføreren, at det er Danmark og den danske regering, der har besluttet, at man ikke ønsker at tvangshjemsende flygtninge til Syrien?
Mohammad Rona (M), 2023-04-27:
Der har været rigtig mange stramninger gennem de sidste 20 år, og ja, der har været en del af dem, der er skøre.
Det er også derfor, vi i regeringsgrundlaget bl.a. skriver, at vi gerne vil have fat i nogle af de her syriske piger, inden de ender på et udrejsecenter; hvis de så uddanner sig inden for et område, som man har brug for, så får de opholdstilladelse.
Så den del er jeg faktisk ret glad for vi har i regeringsgrundlaget.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-04-27:
En af konsekvenserne ved, at vi inddrager syriske opholdstilladelser, er jo, at de bliver placeret på et udrejsecenter.
En anden konsekvens er, at vi ser rigtig mange, der flygter fra Danmark til forskellige steder i Europa, og et par stykker har faktisk også haft held med at få ophold i Nederlandene, fordi man dér mener, at det ikke er sikkert for dem at komme tilbage til Danmark.
Hvordan ser ordføreren på det i forhold til vores internationale samarbejde med andre lande på flygtningeområdet?
Mohammad Rona (M), 2023-04-27:
Altså, i Danmark har vi de regler, som vi har vedrørende § 7, stk. 3, og midlertidig beskyttelsesstatus, og det kommer vi sådan set ikke til at ændre på.
Det er rigtigt, at vi hører nogle historier om, at der er nogle, der flygter til Tyskland, Holland og for den sags skyld Sverige og ikke vender tilbage.
Jeg tror bare, det er vigtigt, at vi nu og i fremtiden i hvert fald er obs på grundpillerne i dansk udlændingepolitik, især i forhold til § 7, stk. 3.
Peter Skaarup (DD), 2023-04-27:
Tak for ordet.
I Danmarksdemokraterne arbejder vi for en stram og konsekvent udlændingepolitik.
Det er ikke nogen hemmelighed.
Og det betyder, at der skal være styr på, hvem der kommer her til Danmark, og det betyder også, at vi skal være konsekvente, i forhold til hvem der skal herfra.
Med beslutningsforslaget ønsker forslagsstillerne at indføre, at asylmyndighederne ikke påbegynder en inddragelsessag eller en sag om nægtelse af forlængelse af en opholdstilladelse på grund af ændrede forhold i oprindelseslandet, jævnfør § 7, stk. 3, i udlændingeloven, hvis der for tiden ikke gennemføres tvangsudsendelser til det pågældende oprindelses- eller opholdsland grundet en beslutning truffet af danske myndigheder, f.eks. på grund af sikkerhedspolitiske eller udenrigspolitiske forhold.
Det er det, man vil.
Og der må jeg sige, at vi har det sådan i Danmarksdemokraterne, at vi vil stå fast på det princip, som er det rigtige og det sunde, nemlig at flygtninge selvfølgelig skal vende tilbage til deres hjemland, når det vurderes, at det er sikkert nok, og der må man bare sige, at hvis man begynder at indføre et forslag som det her, indfører man et helt nyt regime i dansk udlændingepolitik.
For forslaget vil, hvis det gennemføres, betyde, at udlændinge ikke sendes hjem, selv om myndighederne vurderer, at det er muligt, og samtidig kommer vi til at sende et signal til omverdenen om, at det vil blive mere attraktivt at søge asyl i Danmark, fordi man altså i stigende grad får en mulighed for at blive hængende, selv om man i andre lande bliver sendt hjem til det pågældende land eller det pågældende område.
Så der er nogle problemer i det her forslag, for ikke at sige uoverstigelige problemer med det her forslag, for det vil være et opgør med det, man kalder hjemsendelsespolitikken, og man vil gå langt videre end det, regeringen har som opgave i forvejen i forhold til hjemsendelsespolitikken, hvor man på nogle områder vil ændre på tingenes tilstand – nok allermest inspireret af partiet Moderaterne.
Så samlet set vil jeg sige, at Danmark er et lille land, og derfor er det jo afgørende, at vi kan styre udviklingen, med hensyn til hvem der kommer ind, og hvem der skal ud.
Vi skal holde tilstrømningen på et lavt niveau, så man ikke får parallelsamfund, hvor man altså lige pludselig lever efter nogle værdier eller normer, som slet ikke er forenelige med de danske værdier og normer.
Det skal vi ikke acceptere, og derfor er holdningen altså ikke, at vi råber hurra for det her forslag – ikke overraskende – men tak for forsøget fra Alternativets side.
Steffen Larsen (LA), 2023-04-27:
Jeg takker, formand.
Asyl er midlertidigt og bør grundliggende resultere i hjemsendelse, når behovet for asyl ophører.
Det er en simpel logik.
Altså vil asylansøgere over tid skulle affinde sig med at blive sendt hjem, når det kan lade sig gøre.
Det er grundlaget for, hvordan vi normalt anskuer asylpolitik.
Så når de danske myndigheder vurderer, at en asylmodtager ikke længere har et beskyttelsesbehov, skal den asylmodtager naturligvis hjem til sit hjemland.
At vi så midlertidigt ikke kan hjemsende nogen til visse områder, bør ikke have indflydelse på myndighedernes vurdering.
Vi kan altså ikke støtte forslaget, da det er op til danske myndigheder at vurdere sikkerheden og det her forslag grundliggende vil åbne for muligheden for, at asyl vil være en permanent tilstand for alt for mange.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-04-27:
Det har til gengæld givet en masse sagsbehandling.
Der har været masser af møder i Flygtningenævnet, og for nogle af dem, der har fået inddraget deres opholdstilladelser, er det selvfølgelig også endt med, at de skal bo på udrejsecentre, hvor det jo koster 300.000 om året at have en beboer.
Mener Liberal Alliance, at det er god økonomisk politik at have alle de her inddragelsessager, når det koster så meget og det er så få, man får inddraget?
Steffen Larsen (LA), 2023-04-27:
Det har omkostninger at have en retsstat.
Rosa Lund (EL), 2023-04-27:
Tak for det.
Det er det efter den lovgivning, vi har i dag.
Men jeg vil bare lige bede hr. Steffen Larsen bekræfte, at det altså er os herinde i Folketinget, der laver lovgivning, som myndighederne så har til opgave at rette sig efter.
Hvis hr. Steffen Larsen er enig i det, kan man vel også godt støtte, at der bliver fremsat lovforslag, som ændrer på den lovgivning.
Det, jeg gerne vil frem til, er, at det her lovforslag jo ikke handler om, om man stoler på myndighedernes afgørelser eller ej.
Det handler om dansk lovgivning, som vel er vores opgave.
Steffen Larsen (LA), 2023-04-27:
Ganske sandt.
Her er det så § 7, stk. 3, i udlændingeloven, som gør sig gældende, og som man reelt set søger at omgøre.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-04-27:
Tak for ordet, formand.
Det her beslutningsforslag fra Alternativet synes jeg ærlig talt er noget absurd.
Alternativet foreslår her, at fordi flygtninge ikke kan udsendes med tvang, skal de have lov til at blive.
Det synes jeg er helt vanvittigt.
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at flygtninge skal have inddraget deres opholdstilladelse i Danmark, når de ikke længere har et beskyttelsesbehov.
Det er for dårligt, at de ikke rejser ud – og at vi ikke tvangsudsender, kan aldrig i sig selv være et argument for, at de kan blive.
De skal ud, når de ikke længere har et beskyttelsesbehov.
Det her forslag svarer til, at det er i orden, at man kører for stærkt; fordi politiet ikke er til stede, ser vi igennem fingrene med det.
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte det her beslutningsforslag.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-04-27:
Jeg ved ikke, om ordføreren ved det, men jeg følger ordføreren på Facebook, og jeg lagde mærke til, at ordføreren også der gav udtryk for, at hun var meget forarget over forslaget.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren nogen sinde har talt med nogle af de syriske kvinder – det går jo mest ud over kvinder – altså om hun har mødt nogle af dem og hørt deres fortællinger om, hvad de går igennem, når de får inddraget deres opholdstilladelser, og om hun måske også har talt med nogle af dem, der bor på udrejsecentrene.
Tak skal du have.
Jeg tror, at det er de færreste, der har glemt nyhedsbillederne fra sommeren 2021 af mennesker, der klamrer sig til en flyver, som letter fra lufthavnen i Kabul.
I Danmark besluttede vi os for at skabe sikkerhed for en lille gruppe afghanere, der havde bistået de danske myndigheder med deres arbejde i Afghanistan under krigen, ved at evakuere dem og give dem ophold under særloven for evakuerede afghanere og deres familie.
Flere af de evakuerede afghanere har nu søgt og fået asyl i Danmark i det helt almindelige asylsystem, andre har fået asyl i lande som England og USA, hvor de kunne blive tilbudt lidt gunstigere forhold, mens der stadig er en lille gruppe, der endnu har ophold efter særloven.
Og det er den her lille gruppe, som forslagsstillerne anmoder det resterende Folketing om at give forlængelse af deres opholdstilladelser.
Jeg ser frem til en god debat – og at vi måske også snart kan sige godnat.
Carl Valentin (SF), 2023-04-27:
Nej, det siger jeg ikke.
Jeg synes sådan set, det er fint, at Alternativet og vist også andre partier tager det op, for det er en vigtig sag.
Jeg synes, det er vigtigt, at der bliver presset på for, at den her ordning bliver forlænget, men det kunne jo være, at man kunne finde frem til noget i udvalget med en beretning eller et eller andet, der forsikrede afghanerne, eller at man kunne droppe afstemningen, eller hvad ved jeg.
Det vigtige for mig er, at de her mennesker får forlænget deres ophold på den her særlov, og det vil jeg gerne opfordre regeringen til at sikre.
Steffen Larsen (LA), 2023-04-27:
Vi er jo enige i, at der nok skal gøres noget ved netop afghanernes forhold, men det her parlamentariske kapløb om, hvem der skal foreslå hvad og tage æren for hvad, som det her mere minder om for mig, finder jeg nu problematisk.
For der er jo en bred kreds omkring det der lovforslag, og hvis det lovforslag skal forlænges efter de 2 år, vil jeg gå ud fra, at man indkalder den brede kreds til en forhandling.
Derfor synes jeg jo, det virker lidt mærkeligt, at du står deroppe og siger, at det vil sende et forkert signal, hvis nu det her forslag falder, altså hvis regeringen f.eks. stemmer imod, da det er en flertalsregering, vi har.
Jeg forstår udmærket, at regeringen gør det.
Carl Valentin (SF), 2023-04-27:
Jeg tror sådan set, at det her forslag er blevet fremsat, fordi man har et ønske om, at vi også i ordentlig tid skal forsikre afghanerne om deres fremtid i Danmark, altså at det er derfor, man fremsætter det; det er ikke bare, fordi man vil have æren for et eller andet.
Jeg tror trods alt, at det er de her menneskers fremtid, der er det vigtigste.