runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-04-16:
Det er jo i hvert fald den beslutning, vi har truffet i fællesskab med hinanden, i første omgang frem til sommeren, og det mener jeg helt klart er rigtigt, hvis jeg skal pege på, hvad der egentlig er det tungeste redskab.
Vi har sat 600 mio. kr. af – det er rigtig mange penge – og vi har jo så i øvrigt i fællesskab med hinanden og med de andre støttepartier til regeringen også afsat et rigtig stort beløb til folkeskolen, og det vil sige, at der er kommet rigtig mange ekstra ressourcer til folkeskolen.
Hvis man sådan i den nuværende situation skal opveje, om det er de ekstra penge i forbindelse med coronaen eller det er den ekstra frihed, der ligger i forhold til at organisere skoledagen, der – hvad man kan sige – giver bedst mening i forhold til at håndtere de udfordringer, en klasse kan stå med og eleverne kan stå med, så er jeg helt overbevist om, at det, der handler om at give lærerne den frihed, vejer rigtig tungt og muligvis ovenikøbet også tungere end de ekstra ressourcer.
Så skal vi jo også bare huske på, at der trods alt kun er det antal lærere, der er, og det vil også sige, at der simpelt hen er en grænse for, hvor stort et ressourcesug man overhovedet kan lægge ud.
Men nu er der sat rigtig mange penge af, og det synes jeg har været fint og godt, men den frihed betyder altså selvfølgelig rigtig meget.
Der er så bare sådan en enkelt detalje.
Jeg spurgte i ministeriet efter den første hårde nedlukning i foråret, hvor meget af det, der foregik derude i forbindelse med genåbningen, og hvor der var udeundervisning og en anderledes organisering af skoleugen og alle de her ting, der egentlig var et forbud imod at gøre, når vi var under normale omstændigheder.
Der viste det sig jo bare, at langt størstedelen af det, de gjorde, måtte man altså gerne inden for folkeskolelovens rammer.
For jeg spurgte jo: Er der sådan en mængde lovforslag, vi kan fremsætte, for at give de samme frihedsrettigheder?
Altså, det meste af det må man gerne.
Så det er bare for at sige, at noget af det jo så ligger i målsætninger, og at man forsøger at styre i en bestemt retning, og det skal vi ind at kigge på.
Men det var bare tankevækkende for mig at finde ud af, at det meste af det, der foregik, kunne man sådan set også bare gøre til hverdag.
Jacob Mark (SF), 2021-04-16:
Det er jeg glad for, for det kommer vi til at tage med i de forhandlinger.
For friheden til at bestemme over de ressourcer, der allerede er der, er noget, der batter, og så har der jo været talt meget om, at man skulle udvide antallet af forsøg.
Altså, det er bare en betragtning: I virkeligheden er vi jo i gang med et massivt forsøg.
Vi har jo givet alle skoler i Danmark en massiv frihed frem til sommerferien, og det kunne jo udsætte behovet for en frihedsreform lidt, hvis ministeren gerne vil købe sig tid, hvis man siger, at man, indtil sådan en frihedsreform er på plads, giver nogle af de grundlæggende frihedsgrader, som de allerede har nu.
Men det glæder jeg mig til at forhandle videre om.
Lotte Rod (RV), 2021-04-16:
Det tror jeg at vi skal snakke med hinanden om, for det er vores ønske i Radikale Venstre, at vi tager hul på det her umiddelbart efter sommerferien.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-04-16:
Nu var der jo nogle, der undrede sig over, hvorfor regeringen ikke kunne støtte en vedtagelsestekst, som regeringen egentlig åbenlyst er enig i, i den foregående debat, og det ville jeg ikke, fordi jeg ikke vil binde mig til et tidspunkt.
Og det samme gælder her.
For coronaen har i hvert fald lært mig, at det med datoer skal vi virkelig være varsomme med, fordi man stiller omverdenen nogle ting i udsigt, som man ikke nødvendigvis kan levere på, fordi vi endnu ikke er igennem coronaen.
Så jeg vil simpelt hen ikke lægge mig fast på en dato, og jeg sagde, at jeg syntes, at hr. Jacob Mark var meget frisk ved at sige, at vi havde en aftale på plads inden jul, og det ville jeg da ønske at han havde ret i.
Men vi må jo også se, om det kan lade sig gøre.
Men jeg har meget lidt lyst til at binde mig til datoer for, hvornår vi kan indkalde til det næste forligskredsmøde.
Vi holder stadig væk møder i det, der hedder den politiske følgegruppe, som er den gruppe, der er etableret, fordi vi står i en coronasituation, og det vil sige, at vi, som tingene er nu, end ikke har stabile forligskredsmøder på et eneste område på undervisningsområdet.
Så det er bare for at sige, at jeg simpelt hen ikke ved, hvornår vi kan overgå til det andet.
Men det er jo en drøftelse, vi også skal have i den politiske følgegruppe, hvornår vi genetablerer den normale hverdag.
Mit bud er, at vi slet ikke er der endnu, fordi vi stadig væk står med en del af skolerne lukket i hovedstaden – det gælder endnu mere end i resten af landet.
Så vi er der ikke endnu, desværre.
Jacob Mark (SF), 2021-04-16:
Og jeg tror, at vi kan nå meget i år, og jeg er også ret overbevist om, at vi kan nå den her frihedsreform.
Det bliver i hvert fald et meget vigtigt ønske fra SF, skal jeg sige, efter sommerferien.
Så mit spørgsmål er egentlig nu, hvor vi jo har givet meget frihed frem til sommerferien med nødundervisningsbekendtgørelsen, eller hvad vi skal kalde den: Hvad siger ministeren egentlig til at fortsætte nogle af de frihedsgrader umiddelbart efter sommerferien, fordi coronaen jo netop er kommet så tæt på sommerferien?
Lotte Rod (RV), 2021-04-16:
Altså, det er vi jo helt utrolig glade for i Esbjerg.
Så det er virkelig dejligt at få det bekræftet også fra talerstolen her.
Men jeg har egentlig bare lyst til at spørge om noget.
For jeg tænker, at der jo sikkert sidder en hel masse mennesker, som følger den her debat, og som tænker: Hvor lyder det bare dejligt, alle snakker om frihed, hvornår sker der noget?
Så hvornår indkalder ministeren til drøftelser om folkeskolen?
Ellen Trane Nørby (V), 2021-04-16:
Jeg har to spørgsmål.
For det første svarer ministeren jo meget klart på det, jeg spurgte om indledningsvis, nemlig om regeringen var villig til at kigge på, om flere kommuner kunne komme med i forsøget.
Og det kan jeg så forstå at regeringen ikke er villig til.
Der synes jeg egentlig, at man for længst burde have sendt det signal ud til omverdenen, for mig bekendt er der rigtig mange kommuner, der allerede har været i gang med at diskutere, hvorvidt det var en mulighed at søge ind på forsøget.
Det vil sige, at det jo er gode spildte kræfter, man egentlig har brugt.
Det er selvfølgelig heldigt, at der er en så stor misundelse, at man har lyst til at være en del af et frihedsforsøg, men jeg synes, at regeringen skal overveje meget, meget kraftigt, hvad det så er, vi ligesom skal have af svar i fællesskab til de kommuner, som regeringen så ikke synes skal have del i friheden.
For mig og for Venstre at se er det jo ikke en modsætning til, at vi skal lave en frihedsreform af folkeskolen; det er jo sådan set spørgsmålet om, at når vi i det lovforslag, vi behandler i dag, både har delevalueringer og slutevalueringer og der sådan set også står, at man løbende kan forholde sig til det, hvorfor man så ikke også skal sørge for, at det egentlig løbende bliver genstand for noget, man kan bruge i kommunerne.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-16:
Hvis man spørger mig om, hvem der er bedst til at lave den bedste skole, så tror jeg godt, at de fleste, der er i hvert fald kender mig, ved, hvad svaret er.
For det er ikke politikerne, hverken på Christiansborg eller ude i kommunerne, men det er dem, som står med det hver eneste dag.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at vi nu sætter nogle få kommuner fri til at lave de her forsøg, men allerhelst så vi i Nye Borgerlige, at man satte skolerne fri generelt; at man indsatte muligheden for, at man som familier kunne vælge lige præcis den skole, man ønskede, og at pengene fulgte det enkelte barn, og at man kunne stemme med fødderne.
Det vil sige, at hvis man fik et dårligt skoletilbud, så kunne man vælge noget andet.
Det kæmper vi for hver eneste dag.
Det er den eneste rigtige måde at gøre det på, men det her er selvfølgelig et lille skridt i den rigtige retning.
Vi så rigtig gerne, at det her havde været noget, der var blevet bredt ud til alle kommuner i hele landet og ikke kun ud til de ganske få.
Og som det er nævnt tidligere fra talerstolen her, så er alt det bureaukrati og al den administration, som der bliver talt om, forårsaget af, at politikerne gennem rigtig mange år har lavet rigtig mange regler, herinde i særdeleshed, men også ude i kommunerne, som gør, at det er rigtig svært at drive skole.
Derfor skal vi simpelt hen gå ned ad en helt ny vej på skoleområdet.
For det er lederne, og det er lærerne, der i samarbejde med forældrene og børnene laver den bedste skole.
Der skal være masser af forskellige muligheder, der skyder op forskellige steder, med forskellige tilgange til, hvordan man underviser, og hvordan man lærer børnene de ting, de skal lære; hvordan man danner dem, uddanner dem og sender dem godt videre.
Det må og skal være helt grundlæggende.
Det her er et lille skridt i den rigtige retning, men jeg vil kæmpe benhårdt videre for, at vi får sikret, at man reelt har et frit valg til at vælge til og vælge fra, også på det her område, og at pengene følger det enkelte barn, og at politikerne bestemmer meget, meget mindre, og at danskerne bestemmer meget mere selv, også på det her område.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-04-16:
Jeg kan ikke vide, hvorfor nogle tager initiativ til det og gerne vil være med om bord.
Jeg mener egentlig, at vi har været utrolig klare omkring, at vi ikke har ønsket mere end de to gange to kommuner.
Og så bare for at sige, at når det har været vigtigt for regeringen at understrege, at det her ikke er til hinder for, at vi kigger på frihed i folkeskolen generelt, er det lige præcis for at sige, at både de ting, vi i forvejen har drøftet i folkeskoleforligskredsen, og eventuelle resultater og delevalueringer og den endelige evaluering skal vi kunne sætte i gang.
Derfor er det vigtigt at sige, at de processer kan køre parallelt med hinanden, og det annoncerede statsministeren også i forbindelse med præsentationen af frihedsforsøgene.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-04-16:
Tak for det svar.
Det andet spørgsmål, jeg har, er relateret til, at én ting jo er gældende lov, men at vi altså lige om lidt skal behandle L 200, som indfører en lang række flere indrapporteringskrav på dagtilbudsområdet.
Derfor vil jeg egentlig bare stille ministeren et spørgsmål.
Jeg kan ikke se i L 200, at der ligesom er en undtagelse for de her kommuner, og derfor vil jeg spørge ministeren om, hvordan ministeren egentlig vil sikre, at det her lovforslag er tro mod, hvordan verden så ud, da vi lavede aftalen tilbage i efteråret.
For L 200 er jo noget nyt, som nu kommer oveni.
Ellers er det jo ikke frihed reelt set for de her to gange to kommuner.
Så vil det jo være frihed, men plus alt det, som regeringen så finder på i mellemtiden.
Så det kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre ministerens svar på.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-04-16:
Det skal jeg nok, og det tror jeg i virkeligheden også at vi skal få gjort på skrift, altså sådan at vi prøver at afklare, hvad der sker med det fremadrettet, så man har det både i forhold til den lovgivning, vi skal kigge på lige om lidt, men jo i virkeligheden også i forhold til det, som fru Lotte Rod var inde på, altså de nationale test i forhold til ikrafttrædelsestidspunktet.
Så der er noget med, hvad relationen er over til noget andet lovgivning.
Og i forhold til den del er det jo klart sådan, at både Holbæk og Esbjerg kan undtage børnene fra nationale test i år, fordi datoerne er skubbet.
Men der er nogle grænsefladeproblematikker i forhold til anden lovgivning, som vi skal kigge på, og det vil jeg gerne sige til fru Ellen Trane Nørby.
Både for de pågældende kommuners skyld, men også for fremtidig lovgivnings skyld tror jeg, at det er god idé, at vi simpelt hen får et skriftligt grundlag i forhold til det, sådan at vi ved, hvad vi har at forholde os til.
Rosa Lund (EL), 2021-04-19:
Jeg vil altså vove at påstå, at der er meget stor forskel på at være sigtet og at stille op til Folketinget.
Det er altså lidt noget kludder at blande de to ting sammen, det må jeg sige.
Så spørger hr. Peter Skaarup, hvor jeg får mine argumenter fra.
Det gør jeg jo bl.a., som jeg også sagde i min tale, fra DJØF og Dommerforeningen, som jeg synes har nogle meget fornuftige betragtninger over det her spørgsmål.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-19:
Jeg ved simpelt hen ikke, hvor fru Rosa Lund får de der argumenter fra.
Men samtidig siger man så, at der i øvrigt er journalister, der kan berette om, hvad der foregår i retssagen.
Kan fru Rosa Lund ikke høre, at der er et eller andet, der skurrer her?
Altså, vi skal passe på, at vi ikke gør os til dommere, men det gør danskerne jo.
Danskerne har allerede gjort sig til dommere, ligesom de gør sig til dommere over, hvad der foregår herinde af politiske debatter, fordi de kan følge med i, hvad der foregår.
Betyder det faktum, at det kun er journalisterne, der kan gengive ting, virkelig, at danskerne ikke vil gøre sig til dommere og ikke vil bedømme det her?
Selvfølgelig vil de gøre det, det sker bare på et dårligt grundlag, fordi det åbenbart kun er journalisterne, som fru Rosa Lund vil have til at have adgang.
Inger Støjberg (UFG), 2021-04-19:
Jeg vil gerne følge op på hr. Peter Skaarups spørgsmål, for jeg kan jo forstå, at fru Rosa Lund nærer en nærmest ubetinget tillid til, at pressen gengiver alting korrekt.
Derfor vil jeg sådan set bare spørge fru Rosa Lund, om hun nogen sinde ville acceptere, at dokumenter, der var udleveret til pressen via aktindsigt, ikke måtte gengives direkte, men blot måtte refereres.
Rosa Lund (EL), 2021-04-19:
Jeg synes jo, at der er flere gode argumenter.
Nu skal jeg prøve at gøre det kort.
For det første er der beskyttelsen af vidnerne.
For det andet er der hele spørgsmålet om, at der er udpeget nogle dommere i den her sag, og at det er dem, der skal dømme; vi skal ikke gøre os til dommere, mens sagen kører.
Man er sådan set uskyldig, indtil det modsatte er bevist.
For det tredje, og det er det sidste argument, synes jeg egentlig, at der er offentlighed, hr. Peter Skaarup.
Der er jo offentlighed om retssager i Danmark.
Det er nemt at få adgang, og man kan læse domsreferaterne efterfølgende.
Det kan man også gøre i den her sag, og det vil jeg da kun opfordre interesserede og dedikerede borgere, som ikke bare vil have journalisternes udlægning af sagen, til at gøre.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-19:
Det er fuldstændig rigtigt, at i grundloven i 1849 kunne man ikke lige tage højde for, hvad der måtte komme af teknologiske redskaber.
Derfor er det jo sådan, at det er i retsplejeloven, at det er reguleret, i hvilket omfang der kan ske tv-transmission.
Og der er det jo sådan, at det er op til dommerne at vurdere, hvordan det kan ske under hensyntagen til den vigtige behandling, der skal ske ved retten, så det foregår på en god og ordentlig måde.
Og der har jeg fuld tillid til, at dommerne afvejer de rigtige hensyn, sådan som de har gjort hidtil.
Inger Støjberg (UFG), 2021-04-19:
Nu er det nok lidt underligt at trække en parallel til 1849.
Altså, jeg tror ikke helt, at man tænkte på hverken podcast eller livedækning eller tv-transmission i 1849.
Derfor tænker jeg sådan set, at når der i grundloven står, at det skal være i videst muligt omfang, så vil det jo sådan set være helt naturligt at lade det følge udviklingen i samfundet.
Det er da meget, meget mærkeligt, at hr. Kristian Hegaard – af alle, havde jeg nær sagt – som kommer fra et parti, der jo nok ellers slår sig op på, at de går ind for teknologi og udvikling, siger: Nej, vi stopper lige her.
Hvis ikke der var podcast og livedækning i 1849, burde der da heller ikke være det i 2021.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-19:
Ja, jeg synes, at der i videst muligt omfang har været åbenhed omkring den måde, retten har været afviklet på siden 1849, hvor domstolene kan tage stilling til hvordan og hvorledes i forhold til tv-transmission.
Og jeg synes, det er åbenhed i videst mulig omfang, når journalister jo kan møde op til sagen, hvilket jeg tror de vil gøre, ligesom borgere også kan vandre ind fra gaden, hvis det er det, de ønsker.
Så ja, i videst muligt omfang er der åbenhed, og sådan skal det være.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-19:
Jeg lyttede meget intenst til fru Rosa Lunds tale, for jeg ledte simpelt hen efter, hvad det gode argument for, at man ikke skal tillade tv-transmission fra Rigsretten, kunne være for Enhedslisten, der ønsker større offentlighed i forvaltningen, og som mener, at den offentlighedslov, vi har i dag, er alt for lukket.
Det eneste, jeg hørte som en mulig forklaring – og det vil jeg godt lige have uddybet – var, at det ikke behøves, som man mere eller mindre siger, for vi har jo journalisterne, som kan perspektivere og gengive, hvad der er blevet sagt i Rigsretten.
Så de klarer det for os.
Er det det, der er argumentet, eller hvad?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-19:
Nu går den juridiske proces i gang om rigsretssagen, der handler om, hvorvidt loven blev brudt i Udlændinge- og Integrationsministeriet, da man besluttede sig for, at såkaldte barnebrude uden individuel vurdering skulle adskilles fra deres ægtefæller.
For mig er det rigtig glædeligt, at det nu er en juridisk proces, der går i gang, for det forhold, at grundloven siger, at det er Folketinget, der skal agere anklager og rejse tiltale i forbindelse med rigsretssager, gør, at der tidligere har været rigtig meget politik i den her sag.
Det har hele tiden været en diskussion om, hvorvidt loven blev brudt, men sagens hovedperson, fru Inger Støjberg, og fru Inger Støjbergs støtter har forsøgt at gøre det meget til politik.
Når nogen har sagt, at loven er blevet brudt, har svaret været: Jamen vi var imod barnebrude.
Det er ligesom, når man til den nuværende regering siger, at det, man gjorde med minkene, ikke var lovligt, og svaret så lyder: Jamen – folkesundheden.
På den måde er der paralleller i de her to sager, idet dem, der er under mistanke for at have brudt loven, forsøger at få det til ikke at handle om jura, men forsøger at få det til at handle om politik og om at få en politisk opbakning i det danske samfund, når nu juraen muligvis ikke er overholdt.
Vi ønsker ikke, at den her politiske diskussion skal have lov til at fylde i forhold til juraen, når Rigsretten går i gang, og vi må sige, at den præcedens, der har tegnet sig i den her sag, viser, at sagens hovedperson, fru Inger Støjberg, gerne vil have alt til at handle om politik her, selv om det ikke er en politisk diskussion.
Det ville være egnet til at så tvivl om institutionen Rigsretten, hvis man forsøger at bilde danskerne ind, at det handler om politik og ikke om jura, og vi ser med frygt på, at fru Inger Støjberg og hendes støtter vil kunne dele løsrevne klip fra sådan en sag, hvor fru Inger Støjberg holder politiske taler for nævningene og begrunder sagen politisk på samme måde, som det er sket hidtil, til at lade, som om der sker en stor uretfærdighed, fordi man er politisk uenig i, at juraen selvfølgelig skal gælde her.
Af de grunde kan vi ikke stemme for det her lovforslag.
Vi glæder os over, at juraen nu kommer i højsædet, og vi glæder os over, at politikken nu bliver skubbet til side, for det er ikke en politisk sag – det er en sag om, hvorvidt lovgivningen er blevet overtrådt eller ej.
Inger Støjberg (UFG), 2021-04-19:
Jo, det er der jo reelt, hr. Kristian Hegaard.
Men det er ikke det, jeg vil spørge til.
Altså, vi har en anklage, der er blevet fremsat i fuld offentlighed, må man sige, for det foregik hernede i Folketingssalen, og der var masser af livedækning på.
Men man må så bare sige, at forsvaret ikke er det samme, for det bliver jo delvis mørkelagt nu, fordi det kun kan gengives i brudstykker.
Så vil jeg bare spørge hr. Kristian Hegaard om forholdet til grundloven.
Hr. Kristian Hegaard er nemlig selv lidt inde på det.
I grundloven står der jo, at der i videst muligt omfang skal være offentlighed om gennemførelse af retsplejen.
Synes hr. Kristian Hegaard, at det er i videst muligt omfang, at der er offentlighed omkring den her rigsretssag?
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-19:
Nye Borgerlige kan støtte lovforslaget.
Det er ikke en hemmelighed, at Nye Borgerlige ikke støtter, at der bliver rejst en rigsretssag mod fru Inger Støjberg, men det er jo heller ikke det, vi taler om i dag.
Det gælder i denne sag, der kommer nu, og det vil også være tilfældet, hvis der eventuelt kommer andre sager.
En rigsretssag er jo noget, som virkelig optager borgerne; det er noget, der sker sjældent – en stor sag.
Så det synes vi er helt rimeligt at de har mulighed for at få så meget information om, som de ønsker.
Mai Mercado (KF), 2021-04-19:
Der ser vi bare meget forskelligt på tingene, for der er jo en mulighed i dag.
Man har muligheden for at træffe beslutningen, og det kan man jo bare gøre.
Rigsretten kan jo træffe beslutning om, at man vil give mulighed for at transmittere.
Så det kan man bare gøre.
Der er jo åbenheden i dag.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-19:
Jeg vil sige til fru Mai Mercado, at det da er fuldstændig rigtigt, at muligheden er til stede, men man kan jo nok også godt høre på det, der bliver sagt fra Dommerforeningens side i den her sag, at det er en mulighed, men at det nok ikke er en mulighed, man har tænkt sig at benytte sig af.
Samtidig må vi jo sige, at Socialdemokraterne, Venstre, Konservative – ja, samtlige partier, der har støttet en rigsretssag mod fru Inger Støjberg – er imod at støtte det her forslag om, at danskerne skal have fuld indsigt i, hvad der foregår, i form af tv-transmission.
Så det signal, vi sender herindefra, er desværre og ikke med Dansk Folkepartis gode vilje et signal om, at der ikke skal være tv-transmission, ikke sandt?
Rosa Lund (EL), 2021-04-19:
Jamen igen synes jeg, der er forskel på de to ting.
Jeg synes, der er meget stor forskel på, at journalister skal have mulighed for at kontrollere forvaltningen og det arbejde, der foregår i centraladministrationen, og så på en retssag.
Jeg er med på, at det ville være meget nemmere, hvis de to ting var det samme, men det er de simpelt hen ikke.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-19:
Jeg må indrømme, at jeg er lidt ked af, at De Konservative ikke vil være med til fuld åbenhed omkring en rigsretssag, som jo er en historisk sag, og som vi ikke gennemfører særlig tit.
Ét er, at man sagde ja til at lave rigsretssagen – det undrede mig i det hele taget, at man gerne ville føre fru Inger Støjberg for Rigsretten – men at man så også vil lukke af, sådan at der ikke kommer tv-transmission og det bliver forbeholdt den lille skare, der enten er journalister eller har mulighed for selv personligt at møde op i Rigsretten og overvære tingene, synes jeg er brandærgerligt.
Så hvad er det gode argument, fru Mai Mercado, for, at man ikke vil tillade fuld adgang, så alle kan forvisse sig om, hvad der foregår, og hvad sagen handler om, og kan vurdere frem og tilbage, hvad der egentlig er op og ned i den sag?
Mai Mercado (KF), 2021-04-19:
I indledningen til lovforslaget står der, at det i dag ifølge retsplejelovens § 32 er forbudt at transmittere og optage billeder og lyd, medmindre retten helt undtagelsesvis tillader det.
Der står endvidere også, at det er en god og rimelig varetagelse af hensynet til tiltalte og vidner i sager med stor offentlig interesse
bl.a. I Det Konservative Folkeparti hæfter vi os ved, at det altså allerede i dag er muligt at transmittere fra og lave optagelser i retten, og derfor ser vi ikke nogen grund til at bryde med det princip.
Det betyder jo, at det således i dag vil være muligt at træffe en beslutning om rent faktisk at sende tv direkte fra rigsretssagen.
Den anden del er hensynet til vidnerne.
Man må sige, at det her jo er en sag, som vil have befolkningens store interesse, og vidnerne har jo krav på, at vi beskytter dem.
Og det kan være meget voldsomt, hvis de lige pludselig finder sig selv på live-tv og bliver offentligt kendte og rigtig mange i Danmark vil få en holdning til dem.
Det har de sådan set ikke bedt om.
Nogle vil måske endda gå så langt som til at argumentere for, at de kommer til at stå offentligt til skue, og det er også en af de tungtvejende årsager til, at vi sådan set vælger at indstille, at den mulighed, der foreligger allerede i dag, sådan set er en god mulighed.
Dermed kan Konservative ikke støtte forslaget, som det foreligger.