runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2022-03-30:
Jeg er jo ikke enig i den måde, som hr. Alex Vanopslagh udlægger teksten på her.
Aftalen her fører ikke til færre ingeniører.
Der er taget nogle særlige hensyn til ITU, når det kommer til den del, der handler om it-uddannelser, og med ingeniøruddannelserne er det, som jeg her har redegjort for.
Der er masser af pladser at blive optaget på, hvis man vil læse til ingeniør.
Vi kan sagtens få flere ingeniøruddannede, men det handler jo om, at flere skal søge de uddannelser, og det er der jo ingen begrænsning på med aftalen her.
Tværtimod skal vi gerne have flere til at søge dem over hele landet, så også industrien i Jylland, der ikke får dimittenderne fra DTU, kan klare sig godt.
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-30:
Vi er politikere, og vi har holdninger, og vi har meninger, og jeg ved godt, at ministeren ofte siger, at han ikke vil udtale sig om konkrete sager.
Men nu spørger jeg ministeren direkte.
18-årige Usna har boet i Danmark, siden hun var 10 år gammel, taler sproget flydende, går på gymnasiet og har drømme.
Mener ministeren virkelig, at det giver mening at sende 18-årige Usna tilbage?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-30:
Der er ét sted i det, spørgeren oplæser, hvor vi har flyttet os, nemlig der, hvor der står »uanset størrelsen«, for vi har lavet en bagatelgrænse på 10.000 kr., så det er muligt at overføre et mindre beløb.
Når vi har sagt »fra et land«, så er det ikke, med henblik på at en almindelig person – hr. Muhammed fra Kuwait, som kender en person i Danmark – ikke må overføre penge.
Det er med henblik på, at bestemte organisationer, statslige myndigheder, enkeltpersoner, altså juridisk definerede personer, ikke kan gøre det, og det er også sådan, lovgivningen er bygget op.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-30:
Men det var jo det, man skrev.
Altså, nu citerer jeg det, jeg har citeret, for nemheds skyld: »I praksis vil det betyde, at det ikke bliver muligt som trossamfund i Danmark at modtage en pengedonation – uanset størrelsen – hvis den kommer fra et land, der ikke anerkender og modarbejder grundlæggende frihedsrettigheder som religionsfrihed.«
»Fra et land«
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-30:
Vi kan selvfølgelig diskutere, om vi skulle have ventet med at sætte listen i funktion, indtil der var en lang liste.
Jeg tænkte selv, at lige så snart den første kom på listen, så gjaldt det bare om at få vedkommende omfattet af den forbudsliste, som vi har.
Når spørgeren siger »lande«, tror jeg måske også, at vi har behov for en lidt mere præcis definition af det, for det er ikke vores holdning, at alene fordi man bor i Kuwait, kan man ikke indføre økonomi til det danske samfund, hvis ikke man på nogen måder er antidemokratisk.
Så det skal være en specifik juridisk person, og det kan godt være en statslig myndighed – men det kan ikke være, at bare fordi en person fysisk opholder sig på et bestemt territorium, så skal det være forbudt at overføre penge til det danske samfund fra det territorium.
Det ville heller ikke være godt for dansk erhvervsliv og almindelige mellemfolkelige relationer med mennesker, der bor i andre lande.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-30:
Ja, og der kan jeg jo forstå, at den ikke virker efter hensigten – men den tager vi i en anden spørgetid.
Altså, fra at man har lovet land e , stat er, altså hele lande i flertal, så er der én iraker.
Jeg går ikke ud fra, at det er den iraker, der personificerer hele Irak.
Altså, hvad med bare bevægelser?
Hvad med f.eks. Hamas, Det Muslimske Broderskab, Hizbollah, ISIS og andet fra det islamistiske slaraffenland?
Altså, der er da masser at tage af.
Hvorfor er de ikke på sådan en liste?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-30:
Det skal i hvert fald ikke være om to-tre folketingsvalg, for så er det jo tæt på at være ligegyldigt.
Først er der blevet indgået en politisk aftale; så er der vedtaget en ny lov; så er den sat i administration; og nu er loven også i funktion.
Jeg har da en forventning om, at når vi mødes i 2023 – altså de partier, der står bag lovgivningen, herunder spørgerens eget parti – for at evaluere loven, så kan vi kigge på en egentlig liste.
Den anden liste, vi har, om hadprædikanter, er nu oppe på 22 navne, og den har trods alt fungeret i en årrække.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-30:
Tak, formand.
Jeg vil tillade mig at minde ministeren om, hvad det var, man skrev i det udspil, der hed realistisk og retfærdig – eller omvendt.
Men der skriver man i hvert fald følgende, og jeg citerer: »Socialdemokratiet ønsker et fuldstændigt stop for udenlandsk finansiering af trossamfund i Danmark fra stater, som ikke selv respekterer og praktiserer religionsfrihed.
I praksis vil det betyde, at det ikke bliver muligt som trossamfund i Danmark at modtage en pengedonation – uanset størrelsen – hvis den kommer fra et land, der ikke anerkender og modarbejder grundlæggende frihedsrettigheder som religionsfrihed.«
Nej, jeg er ikke færdig, jeg har kun brugt 30 sekunder.
Tak, formand.
Jeg tror, at de fleste, herunder mig selv og andre i Dansk Folkeparti, havde en forventning om, at det så også betød, at den her forbudsliste jo ville indeholde lande, måske også større organisationer osv.
Og det, jeg kan forstå man nu her på tærsklen til at kunne fejre sin 3-årsfødselsdag som regering er kommet frem til, er én navngiven iraker.
Det er jo selvfølgelig altid et spørgsmål om, hvor hurtigt man synes tingene skal gå, og det kan også godt være, at ministeren har en ambition om, at det her først skal være på den anden side af to eller tre folketingsvalg; men der tror jeg bare, at der er mange vælgere derude, der fik en anden opfattelse, da Socialdemokratiet skrev, at det var navngivne stater, navngivne lande, man ville blokere for.
Det kunne f.eks. være Qatar eller Iran eller Saudi-Arabien – lande, som jo netop lever op til det, Socialdemokratiet egentlig skrev her, nemlig at de ikke anerkender grundlæggende frihedsrettigheder som religionsfrihed, og hvor det derfor må forventes, at de penge, der bliver sendt ind i Danmark til danske moskéer, koranskoler – og hvad har vi? – ikke ligefrem går til opbyggelig demokratisk lære.
Tak, formand.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-30:
Sidste år indførte et bredt flertal i Folketinget en ordning, som gør det muligt under nærmere betingelser at optage fysiske eller juridiske personer på en forbudsliste, hvis de pågældende modarbejder eller underminerer demokrati og grundlæggende friheds- og menneskerettigheder.
Efter ordningen er det forbudt at modtage donationer over en vis størrelse fra personer, der er opført på forbudslisten.
Juridiske personer omfatter i den sammenhæng udenlandske statslige myndigheder og statsligt styrede organisationer og virksomheder.
Den første person er nu optaget på forbudslisten, og det glæder mig, at vi nu har taget det her værktøj i brug.
Jeg mener selvfølgelig ikke, at vi med den første afgørelse om optagelse på forbudslisten er i mål, langtfra.
Det er blot et skridt på vejen.
Ordningen er indrettet sådan, at ministeren træffer afgørelse om optagelse på listen på baggrund af en indstilling fra Udlændingestyrelsen, og jeg forventer løbende at modtage nye indstillinger, sådan at listen over tid vil blive udbygget.
Jeg er derfor ikke helt enig med spørgeren i, at regeringen ikke overholder sine løfter.
Men det betyder ikke, at vi er i mål.
Vi har fået etableret lovgrundlaget og har nu fået den første på listen.
Så jeg synes faktisk tværtimod, at vi er i gang.
Jeg følger naturligvis med i, hvordan ordningen fungerer, og vi har også aftalt, at loven skal evalueres i 2023, altså til næste år, og hvis det viser sig, at den ikke virker efter hensigten, skal vi se på, hvordan vi kan forbedre den.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-30:
Tak, formand.
Hvorfor lever regeringen ikke op til sine løfter om at forbyde donationer fra navngivne muslimske lande til moskéer her i landet, så man undgår, at der bliver givet penge til islamisk radikalisering?
Trine Bramsen (S), 2022-03-30:
Jeg mener, som jeg sagde før, at den rækkefølge, det skal gøres i, er, at vi starter med at invitere alle aktører ind, så vi får alle gode indspark med på banen.
Selvfølgelig kan jeg ikke stå her i dag og sige, at alle de input, der måtte komme, kommer med i handlingsplanen.
Men det, jeg kan sige meget klart, er, at vi lytter til alle de indspark, der måtte være, og jeg har et oprigtigt ønske, og det deler jeg med regeringen, om at lave en god og ordentlig handlingsplan og også en handlingsplan, der går videre end de handlingsplaner, vi har haft tidligere.
For vi har behov for at se det her som et samfundsproblem og adressere det som et samfundsproblem.
Pernille Skipper (EL), 2022-03-30:
Det her med samværsrettigheder og forældremyndighed er en hel spørgsmålsrunde for sig selv.
Man kan også sige, at et problem for de kvinder, der står på krisecentrene, er, at de overhovedet er på krisecenteret – at det er kommet dertil.
Det koster noget at gøre noget ved det, og derfor er jeg lidt bekymret for, om det her arbejde så vil blive begrænset af, at det ikke må koste penge.
Så kan ministeren love, at vi finder ud af, hvad der skal til, og så finder vi pengene?
Eller vil idékataloget blive begrænset af, hvad der er midler til, og at der ikke er fundet midler endnu?
Kathrine Olldag (RV), 2022-03-30:
Tak, formand.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at en ung, velintegreret kvinde udvises til Afghanistan efter 8 år i Danmark, sådan som det er beskrevet i artiklen »I chok over udvisning: Udvist fra 2.g til Taleban-regime« fra Sjællandske Nyheder den 23. marts 2022?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-30:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har selvfølgelig også selv fået printet artiklen ud og har læst den, men selv om jeg har læst den og ligesom alle andre mennesker selvfølgelig har dannet mig en holdning til det, der står i artiklen, bliver svaret nok lidt mere kedeligt, nemlig sådan, at den nuværende regering ligesom tidligere regeringer efterlever et armslængdeprincip, der bl.a. betyder, at jeg som minister hverken kan, skal eller vil blande mig i myndighedernes sagsbehandling eller afgørelse.
Det er Udlændingestyrelsen og herefter, hvis det er relevant, det uafhængige organ Flygtningenævnet, som træffer afgørelser i asylsager, og dermed er det også Udlændingestyrelsen og i sidste ende Flygtningenævnet, der tager stilling til, om en person har beskyttelsesbehov, eller om personen som følge af vores internationale forpligtigelser skal have lov til at få forlænget sin opholdstilladelse i Danmark og blive her.
Der foretages altså altid en konkret og en individuel vurdering i hver enkelt sag, men generelt kan jeg dog sige, at jeg har tillid til, at myndighederne træffer afgørelse i overensstemmelse med vores lovgivning og de konventioner og menneskerettigheder, vi har tiltrådt.
Igen bør man passe på med at konkludere for hårdt, før der er truffet en endelig afgørelse.
Så vil jeg også sige, at en af de vigtigste ting i vores danske asylpolitik jo er, at der foretages individuelle vurderinger.
Derfor kan det godt være sådan, at en tolk, der f.eks. har arbejdet for de danske styrker, får asyl i Danmark, fordi vi vurderer, at han er udsat, fordi Taleban ved, at han har arbejdet for vestlige styrker, mens en anden person ikke får asyl i Danmark, fordi vi ikke vurderer, at den person er individuelt forfulgt.
Derfor vil jeg bare appellere til, at det, selv om Taleban overtog magten i Kabul i sommer, så ikke betyder, at alle, der kommer fra Afghanistan, pr. definition har brug for beskyttelse.
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-30:
Men, kære minister, det er altså et halvt år siden, vi flygtede fra Afghanistan.
Der var en tilbagetrækning fra Afghanistan, vi lukkede vores ambassader, vi sørgede for at få vores medarbejdere ud, fordi vi mente, at det var usikkert.
Det er et halvt år siden.
Et halvt år efter beslutter vi, at nu er det så sikkert nok for 18-årige Usna at komme tilbage til Taleban.
Ministeren må jo kunne se, at der er et eller andet rivende galt her.
Vi evakuerer ambassader, vi flygter fra Afghanistan, vi får vores medarbejdere i sikkerhed, og et halvt år efter siger vi, at for dig, Usna på 18 år, er det sikkert at komme ned til Taleban.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-30:
Punkt 1: Som jeg også sagde til spørgeren lige før, har jeg stået her en hel del gange og diskuteret en onsdag eftermiddag med baggrund i konkrete enkeltsager, som ikke er endeligt afgjort, og hvor det bagefter har vist sig, at Flygtningenævnet har truffet en anden afgørelse end den, der er truffet i første instans.
Så det er også bare en appel om ikke at konkludere, før der er truffet nogen endelig afgørelse.
Og punkt 2: Jeg synes, det giver god mening, at den danske udlændingelovgivning er modelleret over FN's flygtningekonvention og Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, og det er med baggrund i de regler, som vi har tilsluttet os internationalt, og den retspraksis, der har udviklet sig internationalt, at den danske udlændingelovgivning er skruet sammen.
Det er ikke – det bør det i hvert fald ikke være – nogen stor overraskelse for spørgeren, at det er det, der er grundlaget for den danske udlændingelovgivning.
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-30:
Det er jo netop det, der er hele pointen – at man har tillid til, at Udlændingestyrelsen kan træffe beslutninger på baggrund af den lovgivning, der er vedtaget, den politisk bestemte lovgivning.
Og det er derfor, det er helt fair og legitimt at spørge ministeren om, hvad ministeren synes om de her vurderinger.
For det er politisk bestemt lovgivning, de træffer beslutninger på baggrund af.
Vi taler altså her om en ung kvinde, der har boet i Danmark, siden hun var 10 år gammel – 10 år.
Hvis man kigger på de reaktioner, der er kommet fra demonstrationer, og de reaktioner, der er kommet fra hendes klassekammerater, fra gymnasier og skoler og alle mulige steder, så er der jo ikke noget som helst, der tyder på, at Usna ikke er velintegreret, at Usna ikke har levet sit voksne liv, sit unge liv her i Danmark.
Og jeg bliver bare nødt til at spørge ministeren: Vil ministeren ikke forklare mig, hvem det skulle gøre godt for at sende 18-årige Usna, som har levet i Danmark fra hun var 10 år gammel, tilbage til Afghanistan?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-30:
Som jeg lige kort nævnte over for fru Kathrine Olldag, der stillede spørgsmålet lige før, har jeg forud for besvarelserne i dag læst den her artikel »I chok over udvisning: Udvist fra 2.g til Taleban-regime«, og ligesom alle andre, der læser den artikel, har jeg selvfølgelig indtaget en holdning til det.
Men jeg vil alligevel gentage det, som var min pointe i spørgsmålet lige før, nemlig at jeg hverken kan, skal eller vil blande mig i myndighedernes afgørelser, i deres arbejde.
Og som jeg sagde før til den forrige spørger, skyldes det, at regeringen ligesom tidligere regeringer efterlever et princip om armslængde.
Det er altså styrelsen og herefter, hvis det er relevant, det uafhængige Flygtningenævn, som træffer afgørelse i asylsager.
Dermed er det også Udlændingestyrelsen og i sidste ende Flygtningenævnet, der tager stilling til, om en person har et beskyttelsesbehov, eller om personen som følge af Danmarks internationale forpligtigelser – det handler bl.a. om FN's flygtningekonvention og Den Europæiske Menneskerettighedskonvention – skal have lov til at blive i Danmark.
Der foretages altid en konkret og individuel vurdering i hver eneste sag.
Men jeg kan sige generelt, at jeg har tillid til, at udlændingemyndighederne er i stand til at træffe de her afgørelser i overensstemmelse med de konventioner, vi har tiltrådt, og med den lovgivning, der er vedtaget her i Folketingssalen.
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-30:
Tak for ordet, formand, og tak til ministeren for at møde op.
Spørgsmålet lyder: Er ministeren enig med Udlændingestyrelsen i, at Usna Mohammed Latif skal udvises til Afghanistan?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-30:
Før man lige konkluderer på den konkrete sag, tror jeg det er fornuftigt lige at afvente Flygtningenævnet.
Men under alle omstændigheder ændrer det ikke på, at vi ikke kommer til at indgå udleveringsaftaler med regimer, som vi ikke anerkender som værende gyldige regeringer.
Det har ikke noget at gøre med, om vi kan lide den politik, de fører, eller ej.
Det har noget at gøre med, om vi udenrigspolitisk anerkender dem, og vi anerkender ikke Assads regering i Syrien, og vi anerkender heller ikke Taleban som regering i Afghanistan.
Men der er andre skurke, vi anerkender, f.eks. den iranske regering, som vi ved gud ikke deler ret mange politiske værdier med, men vi anerkender den som regering i Iran.
Kathrine Olldag (RV), 2022-03-30:
Som jeg forstår det, og som ministeren også giver udtryk for, er det rigtigt nok, at vi ikke har nogen hjemsendelsesaftale – heldigvis, vil jeg sige – med Taleban.
Og det betyder jo også, at afghanerne, som får afslag på asyl, kan se frem til at bo på udrejsecenter på ubestemt tid.
Og det er så måske der, hvor Usna er på vej hen i stedet for til en tandlægeuddannelse.
Er det korrekt forstået?
Og har regeringen planer om at lave en aftale med Talebanstyret, eftersom det åbenbart giver mening at sende Usna og hendes familie på udrejsecenter?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-30:
Altså, det er jo den samme flygtningekonvention og den samme Europæiske Menneskerettighedskonvention, vores lovgivning er modelleret over.
Men jeg ved, at anerkendelsesprocenterne jo er snævert knyttet til sammensætningen af den gruppe, der søger asyl, f.eks. hvor mange uledsagede mindreårige, der er i gruppen, der søger asyl.
Og jeg ved ikke, om gruppen af afghanere i det danske asylsystem har været anderledes sammensat, end den har været i det tyske asylsystem.
Men en anerkendelsesprocent på 54 er ikke så meget anderledes end det, vi ser for andre nationaliteter.
Kathrine Olldag (RV), 2022-03-30:
Nu er sagen her heller ikke endeligt afgjort endnu, men alt tyder jo på, at Usnas ophold i Danmark hænger i en meget tynd tråd.
Der bekymrer det mig usigelig meget, at vi i Danmark tilsyneladende har et andet syn på afghanske flygtninge end resten af EU.
Og lad mig lige opholde mig ved nogle tal her.
Det er nemlig ikke nogen nyhed, at det er overordentlig svært for afghanere at få asyl i Danmark.
Sådan har det været i årevis.
F.eks. så man i 2019, at godt halvdelen, 54 pct., af alle afghanere i gennemsnit fik asyl i EU, mens det i Danmark kun var godt hver fjerde, der fik beskyttelse.
Bekymrer det ikke ministeren, at vi tilsyneladende har en langt mere restriktiv praksis end f.eks. vores naboer i Tyskland og Sverige?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-30:
Og jeg er selv stor tilhænger af, at man møder konkrete mennesker og på baggrund af dem og deres historier forstår, hvordan lovgivningen fungerer.
Men jeg har aldrig mødt, lad os sige en kvinde, der mener, at hun er blevet voldtaget, og i en retssal ikke har fået medhold, og hvor den sigtede er blevet frikendt, hvorefter jeg har rejst den enkeltsag i Folketingssalen, for jeg synes ikke, at den rigtige måde at gøre det på.
Der må vi stole på det, som dommerne foretager sig, uanset om det sker i byretten, i landsretten eller i Flygtningenævnet.
Kathrine Olldag (RV), 2022-03-30:
Men det er jo netop, når vi som politikere møder mennesker ude i virkeligheden, der oplever den lovgivning, vi laver.
Vi laver jo lovgivning til mennesker ude i virkeligheden.
Så når vi møder de mennesker og møder sådan en som Usna, der er fuldt ud velintegreret, taler dansk, som ikke taler hovedsproget i Afghanistan, som, hvis hun bliver sendt tilbage, givetvis ikke vil kunne gå i skole, men skal mures inde bag fire vægge i sit eget hjem, og som ikke har de samme muligheder dér, som hun har her, så er det jo bare, at vi i hvert fald i Radikale Venstre undrer os.
For når FN's flygtningeorganisation, UNCR, i februar meget tydeligt fraråder, at man meddeler afslag på asyl på nuværende tidspunkt til personer fra i Afghanistan, hvorfor er det så, at regeringen fastholder den praksis?
Hvilket indtryk gør det overhovedet på ministeren?
Og hvorfor er det, at Danmark ikke lytter til FN?
Peter Skaarup (DF), 2022-03-30:
Tak for svaret fra justitsministeren.
Anledningen til mit spørgsmål her i Folketinget i dag er, at det for nylig er kommet frem, at ledelsen i Fyns Politi ikke vil efterkomme betjentes ønske om at få lov til at bære sikkerhedsveste, skudsikre veste.
At det overhovedet er på tale at diskutere det, har sin baggrund i bandekonflikten, som til tider er på kogepunktet – og det er den vist i øjeblikket i Odense – og vi ved jo, at Vollsmose generelt er et farligt sted at befinde sig, særlig som politibetjent.
Man prøver at beskytte sig på forskellig vis ved at være mange til stede, hvis der er uro i gaden derude, og lignende, og det er klart, at det skaber en utryghed også hos den menige betjent, hvis man ikke er udstyret nok med både mandskab, selvfølgelig, men også i forhold til personlig sikkerhed.
I år for cirka en måned siden var der en 19-årig mand med tilknytning til en af byens bandegrupperinger, der blev likvideret på åben gade.
Samtidig beretter politiet om, at man i Odense ofte standser biler, der er våben i, og at man føler sig utryg på de ture, som politiet har, i usikre områder.
Jeg tror, at der er mange herinde og ude i den danske befolkning, der ville betakke sig for overhovedet at løse de her opgaver, for det er tit efter mørkets frembrud og tit med brug af rigtig hårde våben fra nogle af bandernes side, som politiet møder.
Så jeg synes jo og vi synes i Dansk Folkeparti, at vi skal støtte politiet bedst muligt og give dem de redskaber, de har brug for.
Det er derfor, jeg godt vil høre, hvad ministeren vil gøre for, at politiet bliver beskyttet bedst muligt.
Nick Hækkerup (S), 2022-03-30:
Tak for ordet, og tak for spørgsmålet.
Politiet yder hver eneste dag en stor indsats for at sikre vores alle sammens tryghed og sikkerhed.
Betjentene arbejder benhårdt for at bekæmpe kriminalitet, og vi skylder dem stor tak for deres indsats.
På alle årets dage er vores betjente klar til at rykke ud til skyderier, til røverier, til slagsmål, til bandeopgør – og vi oplever desværre, at visse kriminelle er meget voldsparate.
Derfor ligger det mig også meget på sinde, at betjentene skal have de rammer og redskaber, der gør, at de kan føle sig trygge og sikre, når de går på arbejde for at modvirke og stoppe kriminalitet.
Vi herinde på Christiansborg skal naturligvis arbejde for, at politiet har de rigtige rammer, der gør, at betjentene kan føle sig trygge og sikre, og samtidig synes jeg, at vi skal passe på, at vi ikke her fra Christiansborgs side gør os kloge på, hvordan virkeligheden skal styres derude, fordi vi jo ikke nødvendigvis har de rette forudsætninger for at fastsætte regler om, præcis i hvilke situationer politibetjente skal gøre hvad og agere på hvilken måde og hvilket udstyr, de skal have på osv.
Det er min forventning, at der i politikredsene altid er plads til god dialog mellem ledelsen og den faglige organisation og medarbejderne, herunder i forhold til anvendelse er letveste.
På samme måde er det også min forventning, at politiet i forbindelse med udarbejdelse af retningslinjer for brug af veste i politiet inddrager alle relevante hensyn.
Rigspolitiet har også bekræftet, at de lokale politikredse er meget optaget af og arbejder stenhårdt på at sikre deres medarbejderes sikkerhed, når de går på arbejde – også når det gælder brug af letveste.
Anne Paulin (S), 2022-03-30:
Så i forhold til det her med, at staten rager og rager til sig, er der altså som sagt ikke nogen forventninger om, at de her øgede energipriser, som vi ser, kommer til at betyde, at staten kommer til at tjene en masse penge på det.
Så det er en svær økonomisk situation, både når vi kigger på samfundsøkonomien og selvfølgelig også hjemme hos nogle af de folk, der eksempelvis sidder med gasfyr.