Karina Adsbøl (DF), 2021-05-17:
Tak for det, formand.
I Dansk Folkeparti ønsker vi, at der bliver nedsat en arbejdsgruppe, der skal undersøge mulighederne for midlertidigt at udelukke eller frakende en person retten til at arbejde inden for socialområdet.
Forslaget er blevet til på baggrund af en uhyggelig sag fra 2020, hvor en medarbejder på et nordjysk bosted blev tiltalt for at slå en svært udviklingshæmmet beboer.
Medarbejderen var ansat som støttepædagog på et specialpædagogisk botilbud for voksne, og medarbejderen blev tiltalt for at have slået beboeren, imens beboeren var indlagt på hospitalet.
Hele episoden blev videofilmet, og der var derfor ikke nogen særlig usikkerhed forbundet med tiltalen.
Alligevel har den tiltalte frit kunnet fortsætte med at arbejde på socialområdet, bare et andet sted.
Den nye arbejdsgiver har ingen mulighed for at kende til medarbejderens historie, indtil medarbejderen har fået en dom, og selv da er det ikke sikkert, at arbejdsgiveren nogen sinde får nys om, at medarbejderen har en dom, og hvad vedkommende er dømt for.
I Dansk Folkeparti mener vi ikke, at det kan være rigtigt, at en medarbejder, der har udøvet vold over for en af samfundets mest sårbare og udsatte borgere, skal kunne fortsætte videre til en ny arbejdsplads og en ny arbejdsgiver, der ikke kender til medarbejderens fortid.
På sundhedsområdet kan man midlertidigt fratage sundhedspersoner deres autorisation, hvis de vurderes at være til fare for patientsikkerheden, også selv om der endnu ikke er faldet dom i sagen.
Noget lignende burde være tilfældet på socialområdet, så vi ikke risikerer, at en medarbejder, der tydeligvis er til fare for de borgere, han eller hun arbejder med, bare kan fortsætte sit arbejdsliv på socialområdet et andet sted i landet.
I straffelovens § 78 og 79 er der i dag en vis adgang til at kunne udelukke en medarbejder fra at udøve virksomhed inden for bestemte områder, hvis de har fået en dom for et forhold, der gør, at der er en nærliggende fare for misbrug af stillingen eller erhvervet.
Der er i straffelovens § 79, stk. 4, også mulighed for, at man kan udelukkes fra at udøve virksomhed på området, indtil sagen er endeligt afgjort.
Problemet med § 78 og 79 er, at de kræver, at der er faldet dom, og problemet med stk. 4 i § 79 er, at der i forarbejderne står, at bestemmelsen skal anvendes restriktivt, så det i praksis er meget svært at bruge den.
I den konkrete sag om medarbejderen, der slog beboeren, vurderede anklagemyndigheden, at bestemmelsen i § 79, stk. 4, ikke kunne bruges, selv om volden var optaget på video, og det er jo næsten svært at forestille sig en sag, hvor der var en bedre dokumentation for, at en medarbejder havde udøvet vold mod en beboer.
Så hvis bestemmelsen i straffelovens § 79, stk. 4, ikke kan bruges i sådan et tilfælde, har vi som samfund brug for at se på, hvordan vi kan sikre, at medarbejdere kan udelukkes midlertidigt fra at arbejde på socialområdet, hvis der er en begrundet mistanke om, at den konkrete medarbejder har udøvet vold eller grov forsømmelighed over for en fysisk eller psykisk socialt udsat borger.
Det kan også tage lang tid, før en sag er afgjort ved retten, og det er ikke rimeligt at udsætte vores socialt udsatte borgere for den risiko, det er, at en medarbejder, der er tiltalt for vold mod en anden beboer, bare kan få arbejde et andet sted i socialområdet.
Derfor foreslår vi i Dansk Folkeparti, at ministeren – eventuelt med bistand fra andre ministerier – nedsætter en arbejdsgruppe, der skal undersøge mulighederne for og komme med anbefalinger til ordninger, der gør det muligt midlertidigt at udelukke eller frakende en person retten til at blive ansat i andre stillinger inden for socialområdet, hvis der er en begrundet mistanke om, at han eller hun har udøvet vold eller grov forsømmelighed over for en fysisk eller psykisk socialt udsat borger.
Og hensigten er jo, at det skal gælde for ansatte på socialområdet, som er i direkte kontakt med socialt udsatte borgere med fysiske og psykiske funktionsnedsættelser, herunder i hjemmeplejen, på institutioner, i bofællesskaber og lignende steder.
Vi har i Dansk Folkeparti beskrevet nogle løsningsforslag, som arbejdsgruppen kan inddrage i sin undersøgelse, men vi synes, det er vigtigt at finde frem til den bedst mulige løsning, så de løsningsforslag, vi har beskrevet, ikke på nogen måde skal binde arbejdsgruppen eller komme forud for andre gode løsningsforslag.
Og vi mener så, at arbejdsgruppens resultat skal præsenteres for Folketingets partier inden den 1. december 2021 og netop på den baggrund danne grundlag for nogle forhandlinger blandt ordførerne.
Jeg synes, det er rigtig godt, at størstedelen af vores personale, der arbejder i pleje- og omsorgssektoren, er dygtige og respektfulde medarbejdere, som har empati og hjertet på det rette sted, og det er jo ikke dem, som det her forslag handler om.