runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2019-11-20:
Det, jeg sagde, var, at man ikke vil opleve højere skatter på sin lønseddel som følge af det, regeringen har foreslået.
Og det er jo rigtigt.
Det er også rigtigt, at hvis man køber en plastikbærepose, vil man opleve en stigning, kan man sige, i prisen på en plastikbærepose.
Det vil man gøre.
Men det afhænger jo af, om man køber den.
Der er mange, der har muleposer med og alt mulig andet, og det synes jeg er rigtig godt, for det er da med til at styrke miljøet.
Men grundlæggende er regeringens skattepolitik den, som jeg har nævnt her, altså at ingen danskere vil opleve højere skatter på deres lønseddel med regeringens finanslovsforslag.
Det synes jeg er helt fair – selvfølgelig synes jeg, det er fair – og det er det, som jeg har fremlagt her.
Louise Schack Elholm (V), 2019-11-20:
Ministeren vil stadig ikke svare på, hvor mange der rent faktisk bliver ramt af det.
Ministeren siger, at de ikke vil se det på deres lønseddel.
Det er da tankevækkende, at det her med fri telefon – at regeringen vil ophæve den regel, vi har lavet om fri telefon – ikke kan ses på lønsedlen.
Mener ministeren, at der slet ikke er nogen, der har fri telefon skrevet på som en del af deres lønseddel?
Morten Bødskov (S), 2019-11-20:
Jeg har redegjort for, hvad der er regeringens skattepolitik.
Regeringens skattepolitik er den, som jeg har redegjort for her, nemlig at ingen danskere vil opleve højere skatter på deres lønseddel med regeringens finanslovsforslag.
Så står vi fuldkommen ved, at vi foretager nogle prioriteringer.
Vi tilbageruller nogle meget store skæve skattelettelser, som den tidligere regering gav.
Det provenu bruger vi eksempelvis på at forbedre børns og unges uddannelser.
Vi siger også ærligt, at vi gerne vil gøre noget ved folkesundheden.
Det gør vi ved at sikre, at vi forhåbentlig kan samle et flertal for at hæve prisen på en pakke cigaretter.
Vi siger også, at vi gerne vil gøre noget ved det, som mange diskuterer, nemlig plastikforurening, og derfor vil vi hæve afgifterne på bæreposer.
Men på lønsedlen sker der ingen ændringer.
Louise Schack Elholm (V), 2019-11-20:
Jeg undrer mig sådan set bare over, at ministeren ikke vil svare på spørgsmålet og rent faktisk komme med et konkret tal på, hvor mange der bliver ramt af det.
Jeg spørger ikke ind til, hvilke overvejelser ministeren har haft om de forskellige lovforslag, jeg spørger – eller det er faktisk hr. Troels Lund Poulsen, der spørger – hvor mange danskere der konkret bliver ramt af det.
Og det undlader ministeren helt at svare på.
Nu taler ministeren også uden om.
Hvorfor vil man ikke komme med et konkret tal?
Morten Bødskov (S), 2019-11-20:
Hvis vi tager diskussionen om tobaksafgiften, er det rigtigt, at regeringen har foreslået, at den skal øges.
Jeg har forstået Venstre sådan, at man faktisk vil øge den endnu mere end det, regeringen har foreslået.
Det er fair nok, og de diskussioner tager vi de steder, de nu engang skal tages.
Men det er bare for at sætte tingene lidt i perspektiv.
Jeg går ud fra, at Socialdemokratiet og Venstre er enige om, at hvis ikke man vil opleve en stigning på prisen for en pakke cigaretter, er der selvfølgelig den mulighed, at man lader være med at købe en pakke cigaretter.
Rosa Lund (EL), 2019-11-20:
Problemet, hr. Peter Skaarup, er jo, at de her mennesker udgør en sikkerhedsrisiko, uanset hvor i verden de befinder sig.
Det er jo det, der er problemet.
Der har jeg bare ret stor tillid til det danske system, det må jeg sige.
Jeg må også sige, at vi jo står i en situation, hvor det da ville være dejligt, hvis det var sådan, at vores allierede kurderne havde ressourcer og et stærkt nok samfund til at kunne retsforfølge de her mennesker.
Så jeg kan jo på den bedste måde tolke hr. Peter Skaarups spørgsmål som Dansk Folkepartis støtte til de kurdiske mennesker.
Peter Skaarup (DF), 2019-11-20:
Jeg må sige, at jeg ligesom hr. Jeppe Bruus undrer mig lidt over den der meget store tiltro til, at det skulle være nemmere og bedre og mere optimalt at håndtere de pågældende fremmedkrigere i Danmark og i det danske retssystem, vel vidende, at alt det, der jo er foregået, alt det, de har været med til, er foregået i Syrien.
Så hvorfor ikke sørge for, at den retsforfølgning sker i nærområdet, ligesom man har set det tidligere i historien i Rwanda, i Eksjugoslavien – der skete det så i Haag – altså tæt på, hvor tingene foregår?
Det næste spørgsmål er jo så: Kan fru Rosa Lund godt se, at der samtidig er det problem, at hvis de pågældende kommer til Danmark, udgør de en meget, meget stor sikkerhedsrisiko med meget, meget store omkostninger for det danske samfund til følge, mulig mandsopdækning 24 timer i døgnet fra politiets side – og vi ved godt, hvad det koster – et retssystem, der kommer til at betale prisen i form af ventetider for andre, der er på vej igennem retssystemet?
Der er masser af udfordringer her.
Kan fru Rosa Lund slet ikke se, at det giver et kæmpe tryk på den danske befolkning, hvis vi tager imod de mennesker?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2019-11-20:
Det må vi jo håbe.
For det er jo det ansvar, hr. Kristian Thulesen Dahl og andre tager på sig.
Det er jo, at man ikke nødvendigvis gør noget.
Men mit spørgsmål var: Kan man tillade sig at glæde sig over udvisningen af boghandleren fra Brønshøj, når man ikke vil sørge for, at danske statsborgere skal retsforfølges i Danmark?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-11-20:
Nu sker det jo altså ganske ofte, at udlændinge, der er her i Danmark og begår kriminalitet, afsoner i Danmark, og så handler det om, hvorvidt vi kan få udvist dem, efter de har afsonet deres straf.
Men det er da rigtigt, at det kunne være fornøjeligt, hvis flere af dem kom til at afsone i nogle mere hjemlige rammer, for de vil nok også føle det som en hårdere straf end at sidde i et dansk fængsel – det er jo rigtig nok.
Så må jeg bare sige, at jeg virkelig synes, at det grænser lidt til naivitet, når man, fordi man har det her princip, forfægter det helt derhen, at man siger, at nogle folk, der har kæmpet for Islamisk Stat i Syrien, skal tilbage til Danmark hurtigst muligt og stilles for en dansk domstol, vel vidende – som vi også fik oplyst af justitsministeren – at det er højst usikkert, hvordan man vil kunne køre sådan en retssag.
Vil man kunne skaffe de beviser og de vidner, der skal til, for rent faktisk få dem domfældt?
Og hvis vi så står her om nogle få år, og de er kommet tilbage til Danmark og ikke har fået de her lange fængselsstraffe, som nogle påstår de vil få i det danske samfund, hvad så?
Skal de så bare udgøre den sikkerhedsrisiko for det danske samfund, som de så gør?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2019-11-20:
Jeg prøver lige at få styr på det der nationalistiske spindelvæv, der kan opstå, hvis de nationale partier i alle landene mener, at når der i deres lande begås forbrydelser af udlændinge, så skal de udvises, men når det er folk af egen nationalitet, der gør det i udlandet, så skal de blive der.
Altså, vi var alle sammen glade for, at boghandleren fra Brønshøj kom væk fra Danmark, men nu får vi at vide af hr. Kristian Thulesen Dahl, at hvis de forbrydelser, danskere har begået, er slemme nok, så skal de afsone i udlandet.
Kan hr. Kristian Thulesen Dahl prøve at forklare den indre logik i, at vi gerne vil have, at andre landes statsborgere skal afsone i udlandet, men vi vil samtidig ikke have, at vores egne – i hvert fald ifølge hr. Kristian Thulesen Dahl – skal komme til Danmark og afsone, hvis de har gjort noget slemt?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-11-20:
Nej, ikke de retsprincipper, som vi mener at vi bygger op her i det danske samfund baseret på Folketingets lovgivning – det er klart, at det er retten i Danmark.
Men hvis der henvises til, at vi ikke skal gøre op med nogle konventionsbestemmelser, som vi er uenige i, så er det noget andet.
Og der glæder jeg mig da over, at der i hvert fald i det, der bliver sagt fra statsministerens side, også siges, at hun gerne vil ændre konventioner med forkert indhold.
Jeg glæder mig også til, at vi under debatten her får at vide fra regeringens side, hvad det så er for konventioner med forkert indhold, der skal ændres.
Men det er jo selvfølgelig for at give Danmark nogle bredere muligheder for at handle over for de her mennesker, at man ønsker at ændre konventionens indhold.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-11-20:
Tak for svaret, hr. Kristian Thulesen Dahl.
Og i forlængelse af ordførerens svar vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvis en situation er grotesk nok, er Dansk Folkeparti så klar til at gradbøje retsprincipperne i vores retssamfund?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-11-20:
Jeg mener, at forældrene også tager et ansvar for det, der sker med deres børn, og det kan man ikke bare løsrive fra det.
Jeg mener, at de her børn sikkert også i mange situationer faktisk er dobbelte statsborgere – altså, hvis de har en syrisk far og en dansk mor, hvorfor er det så partout sådan, at det er det danske statsborgerskab, der gør, at de skal til Danmark, hvis de er født i eksempelvis Syrien?
Så der er masser af ting, der skal udforskes.
Så det gælder jo faktisk ikke i forhold til de mennesker, vi taler om her.
Og det tror jeg der er mange i den danske befolkning der tror det gør, men det gør det jo ikke.
Så det er jo i virkeligheden noget, der kun vil gælde, hvis der kommer fremtidige konfliktområder, hvorefter man så vil kunne tage lovforslaget i brug.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-11-20:
Tak til hr. Kristian Thulesen Dahl for at rejse den her debat.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om Dansk Folkeparti har den samme forståelse af børn som i børnekonventionen, altså at de er individer i sig selv og har deres helt egne rettigheder, og hvordan det så hænger sammen med, at Dansk Folkeparti støtter forslaget om, at børn, der er født i konfliktområder, eller hvis forældre har deltaget i terrorvirksomhed, skal straffes for deres forældres gerninger.
Jeg hørte ordføreren sige, at de må tage ansvar for det valg, deres forældre har truffet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-11-20:
Jeg er da helt med på, at vi i mange situationer siger, at vi selvfølgelig har en forpligtelse over for danske statsborgere, der er rundt omkring i verden.
Jeg synes bare, at tingene kan blive så groteske, at vi også må være parate til at se på, hvad der skal til, for at vi sikrer vores land.
Her synes jeg bare, at vi har at gøre med nogle mennesker, som bør stilles til ansvar på en eller anden måde i det lokale område af verden, hvor de her ugerninger også er sket.
Jeg synes faktisk også, at det godt kan være – med den ordveksling, der var tidligere, med justitsministeren om det her med at kunne føre et bevis her i landet og få de her mennesker dømt – at der er nogen, der har det indtryk, at hvis vi henter de her mennesker tilbage til Danmark og stiller dem for en domstol, får de nogle meget hårde straffe.
Men det er der ingen, der har nogen sikkerhed for, for kan man føre beviset?
Kan man finde de vidner, der skal til, for at få de her mennesker domfældt i Danmark?
Det er der stor usikkerhed om.
Kristian Hegaard (RV), 2019-11-20:
Jeg har ikke trykket mig ind.
Nå, okay, det må man gerne nu?
Jeg var ikke lige klar på proceduren.
Men man må jo sige, at det bare fremstår utydeligt og uklart, at man det ene tidspunkt synes, at det er rigtig, rigtig vigtigt, at udlændinge bliver sendt tilbage til deres hjemland, når de begår kriminalitet, men når det pludselig er danskere, der begår kriminalitet i udlandet, så er det for galt, at de kommer tilbage til Danmark.
Altså, der mangler jo lidt logik, når kun det ene gælder og der ligesom er dobbelte standarder, hvad det angår.
Jeg synes ikke helt, at ordføreren svarede særlig klart på, hvorfor der er den her manglende sammenhæng i logikken.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-11-20:
Det siger jo lidt om det danske samfunds naivitet somme tider, når vi vil bruge den logik til at sige, at så uanset hvad folk har lavet af rædsler i udlandet, skal vi fra det danske samfunds side kæmpe for at tage dem tilbage til Danmark.
Altså, her taler vi om, at nogle har kæmpet for at få oprettet en ny nation, som i virkeligheden skal bekæmpe det, vi som land står for.
Og som jeg sagde i min ordførertale, er det vel noget af det tætteste på forræderi over for sit land, man kan komme.
Og så skulle vi så bagefter gøre en masse bestræbelser på at få vedkommende hentet tilbage til Danmark med alle de konsekvenser, det har.
Der synes jeg, vi kommer ud i en grad af naivitet, som jeg ikke synes vi skal.
Der skal vi sikre vores land først og fremmest.
Svaret er: Ja, det kan man i den grad.
For hvad handler det om for os i Dansk Folkeparti?
Det handler om, at vi beskytter Danmark mod de farer, der lurer rundtom i verden.
Det er det, vi først og fremmest kæmper for.
Så hvis vi kan få udvist nogle lømler, som vil det danske samfund ondt, og vi kan forhindre andre lømler ude i verden, der vil til Danmark for måske at gøre Danmark ondt, i at komme hertil – ja, så vil vi faktisk være glade.
Ja, så vil vi fejre det.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-11-20:
Det fremstår jo som noget af en katastrofe, at der er nogle af de her mennesker, der har et dansk statsborgerskab.
Det er folk, der er indvandret til Danmark fra Mellemøsten, som har fået medejerskab, ret til at stemme i Danmark, ved at Folketinget har givet dem et dansk statsborgerskab, og nu hænger vi på dem, selv om de har været nede og kæmpe for en af de værste terrororganisationer, som verden nogen sinde har set – en organisation, som Danmark er i direkte krig med, som modarbejder alt, hvad vi står for i Danmark.
Derfor er det meget svært ikke at erkende, at det må have været en fejl, at de har fået dansk statsborgerskab.
Så er spørgsmålet: Vil Socialdemokraterne være med til at sikre, at der er færre, der får dansk statsborgerskab, af lignende typer i fremtiden?
Vil Socialdemokraterne være med til at stramme op på reglerne for tildeling af statsborgerskab, så den her type mennesker ikke får det?
Vi har et forslag om, at vi vil have en samtale med de her mennesker, så vi er sikre på, at det ikke bare er, fordi man har været et vist antal år i Danmark, men at vi også vurderer, hvad det er for en type mennesker.
Støtter Socialdemokraterne det?
Jeppe Bruus (S), 2019-11-20:
Jamen jeg kan godt se, at det ikke er en sort-hvid verden, og at det ville være nemmere bare at agere, som om den var det.
Det, der er sagen med vedkommende, der landede i Københavns lufthavn, er jo også, at den myndighedsbehandling var i gang under den borgerlige regering.
Derfor er det jo ikke bare sort og hvidt og nemt og ligetil.
Det ændrer bare ikke ved, at vi er klar til at gå langt og også at handle.
Jeg deler da for så vidt – og det tror jeg også regeringen gør, selv om jeg ikke taler på regeringens vegne – den utålmodighed, der er, i forhold til hvordan vi begrænser den udvikling, der er i gang.
Det arbejder vi da benhårdt på.
Peter Skaarup (DF), 2019-11-20:
Jeg synes ikke rigtigt, jeg fik svar på mit spørgsmål.
Her har vi en statsminister, der siger: Vi vil ikke have syrienskrigere til Danmark.
Herovre har vi en regering, der endnu ikke her i dag har frataget statsborgerskabet fra nogen af de syrienskrigere, man kunne fratage statsborgerskabet efter den lovgivning, vi vedtog på hastebasis i Folketinget den 24. oktober.
Jo, man har fire sager i gang, som muligvis på et eller andet tidspunkt fører frem til, at vi fratager statsborgerskabet.
Kan hr. Jeppe Bruus ikke se, at vi har et problem?
Vi har et problem over for den danske befolkning, fordi man simpelt hen taler med to tunger – en, der taler, og en, der ikke gør noget.
Jeppe Bruus (S), 2019-11-20:
Jeg synes da, at det er en fin anledning til at diskutere, hvad man gør som regering.
Hvis vi kigger tilbage på, hvad den tidligere borgerlige regering gjorde i de 4 år, den havde magten sammen med Dansk Folkeparti, var det så sådan, at der ikke vendte nogen tilbage til Danmark?
Nej, det var udtryk for, at vi ikke lever i en sort-hvid verden.
Jeg håber da ikke, at der er nogen, der er i tvivl om, at regeringen – nu skal jeg lade regeringen tale på egne vegne – og Socialdemokratiet er villige til at gå rigtig, rigtig langt for at forhindre, at de her mennesker kommer retur.
Men vi er jo så til gengæld også bundet af, at vi lever i et retssamfund, og det respekterer og anerkender vi sådan set.
Det betyder, at selv om vi faktisk er gået langt her og har sørget for, at man administrativt kan fjerne et statsborgerskab dér, hvor der er et andet, så er der stadig væk nogle rammer omkring den proces, som er i gang.
Og jeg synes egentlig, at ministeren har redegjort meget fint for det arbejde, der er i gang.
Det kan være, at Dansk Folkepartis formand er stærkere i statsborgerskabsbegrebet i forhold til de børn, der bliver født i Syrien, end undertegnede er, så det bliver en anelse spekulativt.
Så kan det være, at vi ser lidt forskelligt på, at vi jo sådan set spiller inden for rammerne af konventionerne, og de nærmere detaljer omkring det lovforslag, der kommer, tror jeg at jeg helt trygt vil overlade til ministeren.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-11-20:
Hvis vi taler om situationer, hvor en række af de her børn har f.eks. en dansk mor og en syrisk far, må de vel på en eller anden måde være både danske statsborgere og syriske statsborgere.
Og hvis de her børn har dobbelt statsborgerskab, mener Socialdemokratiet så ikke, at vi skal kunne udvirke en lovgivning, der sikrer, at det ikke er det danske statsborgerskab, der lige pludselig bliver det tungtvejende?
For ellers skal de her børn tilbage til Danmark med den risiko, at de senere også kan få en familiesammenføring.
Altså, skal man så ikke sige, at de børn også er syriske statsborgere, så vi har mulighed for at undgå, at de kommer til Danmark?
Jeppe Bruus (S), 2019-11-20:
Jeg tror, det vil være farligt at udstede en garanti.
Det, jeg kan sige, er jo – og det tænker jeg er bekendt for hele Folketinget – at man kigger på de her sager individuelt og på tværs af myndighederne.
Og der har også været en debat om, om vi nu ikke aktivt skulle gå ud og sende politi ind i de her lejre og hente de her børn hjem hurtigst muligt.
Det er jo ikke det, der er i gang.
Det, der er i gang, er, at vi jo selvfølgelig holder øje med, hvad der er af mennesker, både voksne og børn, og at der foregår en individuel vurdering af den situation, de befinder sig i.
Og som udlændinge- og integrationsministeren har redegjort for, kommer der et lovforslag, og de nærmere detaljer i det tror jeg at jeg vil overlade til ministeren.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-11-20:
Tak, formand.
Jeg har et spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører, som jeg meget gerne vil bruge lidt tid på at stille.
Det lovforslag, som vi har fået at vide kommer den 12. december, omkring børnenes situation, har vi fået at vide kun vil gælde fremover i forhold til nye konfliktområder og altså ikke vil gælde i forhold til den aktuelle situation.
Det vil jo betyde, at der er børn, som har dansk statsborgerskab, og som f.eks. befinder sig i Syrien, som så vil kunne vende tilbage til Danmark og måske få hjælp osv., fordi det jo er danske statsborgere og danske børn.
Hvad forhindrer så dem i efterfølgende at søge om familiesammenføring?
Kan ordføreren garantere, at de ikke efterfølgende vil kunne søge familiesammenføring og så derigennem få nogle af de mennesker tilbage til det danske samfund, som vi ellers lige nu udfolder store bestræbelser på at undgå kommer tilbage til Danmark?
Peter Skaarup (DF), 2019-11-20:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Der er noget, der hedder rettidig omhu.
I Folketinget vedtog vi en lovgivning den 24. oktober på hastebasis – det skal virkelig gå stærkt – hvorefter vi skal kunne fratage statsborgerskab for syrienskrigere.
Nu er vi altså et godt stykke hen i november måned, og der er stadig væk ikke nogen statsborgerskaber, der er blevet frataget syrienskrigere.
Kan det passe, at regeringen sidder på hænderne?
Det går jo simpelt hen ikke.
Er der et problem her?
Ja, der er et problem, fordi danskerne derude hører statsministeren sige: Vi vil ikke have syrienskrigere til Danmark.
Herovre ser vi så, hvad der sker af handlinger, og der sker ikke nogen handlinger – set med befolkningens øjne i hvert fald.
Så kan hr. Jeppe Bruus ikke forklare, hvad det lige er, der sker hos regeringen, når man ikke udviser rettidig omhu?
Kristian Hegaard (RV), 2019-11-20:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til det, at man på den ene side hører rigtig mange politikere, der siger, at når udlændinge begår kriminalitet, skal de udvises af Danmark straks og tilbage til deres hjemland, men at det – når der så her er tale om danskere, der tager til udlandet og tilsvarende begår kriminalitet, meget forfærdelig kriminalitet, endda terror og andre ting – så lige pludselig er helt forfærdeligt, at de skal sendes tilbage til deres hjemland, altså Danmark.
Kan ordføreren forklare lidt, hvad sammenhængen og logikken er i, at man synes, det er hyklerisk, når man ellers synes, at kriminelle skal sendes hjem til deres hjemland?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-11-20:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge til mulighederne for at retsforfølge fremmedkrigere i Danmark.
Er det ikke justitsministerens vurdering, at det vil være ekstremt svært at skaffe bevismateriale til at føre en retssag om, hvad enkeltindivider har foretaget sig i Syrien?
Vi kan formentlig hverken finde eller indkalde vidner, og vi har heller ikke rigtig andet bevismateriale.
Grunden til, at jeg spørger, er, at der er mange i den her debat, der fremhæver det som et alternativ til at holde dem ude af Danmark, at vi skulle kunne tage dem til Danmark og så give dem lange fængselsstraffe.
Nick Hækkerup (S), 2019-11-20:
Det er rigtigt, at noget af det, der er bekymringen ved præcis den løsning, er tidsperspektivet.
Det gode ved løsningen er, at det var en, som jeg tror vi alle sammen ville kunne se os selv i, og som jeg i hvert fald synes ville være ideel, nemlig i forhold til at man kan føre retssagerne der, hvor beviserne er, og der, hvor dem, der skal retsforfølges, er – selvfølgelig inden for rammer, som lever op til de krav, som vi stiller til afvikling af retssager, hvor man også efterfølgende sikrer, at de kommer til at afsone de straffe, som de måtte få, i de områder.
Der skal jo være et samarbejde.
Og jeg ved godt, at der er mange, der siger, at det ikke kan lade sig gøre, at der er praktiske problemer ved det osv.
Jeg må bare erindre om – uden at det tåler sammenligning en til en – at det trods alt lykkedes at få piraterne ud for Somalias kyst retsforfulgt på Seychellerne og fragtet til afsoning i Somalia, hvor der, sådan som jeg husker det, bl.a. blev lavet et fængsel – jeg tror, at bl.a. Norge var med til at finansiere det, eller at de finansierede det – hvor der efterfølgende kunne ske retsforfølgning.
Rosa Lund (EL), 2019-11-20:
Og tak til ministeren for redegørelsen.
Mit spørgsmål går på det her med en international domstol og det samarbejde, som ministeren fortæller at man nu vil sætte i gang med andre europæiske lande.
Er man i regeringen ikke bekymret for, at det her arbejde simpelt hen vil tage så lang tid, sådan at de her fremmedkrigere kan gå rundt og udøve deres ugerninger og terrorisme i al den tid, vi venter på den her internationale domstol – det kan jo tage 4, 5, 6, 7 år?
Er ministeren og regeringen ikke bekymret for, at den her løsning, som jo umiddelbart lyder ret god, i virkeligheden vil tage for lang tid?