runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-27:
Tak, formand.
Og tak for et spændende forslag, som jo grundlæggende går ud på, hvad kan man sige, at man accepterer, at EU kan blande sig på de her områder, og så prøver man at finde en praktisk løsning, og jeg har egentlig veneration for, at man forsøger at finde en praktisk løsning.
Men jeg vil bare høre, om det sådan i al almindelighed er noget, Danmarksdemokraterne mener man skal arbejde ud fra.
Altså, EU lægger jo sin monstrøse, klamme hånd på rigtig, rigtig mange dele af det danske folkestyre, ikke bare på arbejdsmarkedspolitikken, men også socialpolitikken, løndannelsen, udlændingepolitikken osv.
Er det sådan den generelle tilgang fra Danmarksdemokraternes side, at så finder man en vej udenom?
Nu kaster man så en ekstraregning ud til danskerne, som skal betales, og på den måde kompenserer man så i forhold til barsel.
Er det linjen for, hvordan man tænker at man på alle områder vil tilgå EU?
Charlotte Munch (DD), 2023-04-27:
Jo, jeg kan sagtens se, det er et problem, men det er altså nu engang sådan, at vi i Danmarksdemokraterne mener, at vi skal være medlem af EU, og at vi også skal overholde de konventioner, der er.
Derfor står vi med det forslag her i dag.
Mette Thiesen (DF), 2023-04-27:
Okay, så det vil sige, at hvis EU-direktivet bare var kommet, havde Danmarksdemokraterne stemt for det.
Victoria Velasquez (EL), 2023-04-27:
Men at sige det på den måde betyder jo, at den enkelte far eksempelvis ikke får et frit valg og bliver afvist i døren af den chef, som ikke synes, at det er belejligt, at far ønsker barsel.
Det er jo det, der er problemet, når vi ser, at der er strukturel ulighed, og når vi ser, at der er systematiske mønstre i vores samfund, som skaber nogle begrænsninger.
Det er jo nogle af de ting, vi også diskuterer her, i forhold til hvordan vi kan skabe en bedre ligestilling.
Nogle ting kan man gøre lovgivningsmæssigt; andre ting handler om at diskutere, om der er flere ting, man kan gøre.
Så hvad vil Danmarksdemokraterne så gøre for at sikre mere ligestilling på det her område?
Charlotte Munch (DD), 2023-04-27:
Jamen hele vejen for Danmarksdemokraterne er at lade det være valgfrit og lade det være op til familierne selv at bestemme, hvem der skal tage barsel.
Victoria Velasquez (EL), 2023-04-27:
Tak for det.
De to ting synes jeg jo er lidt modstridende.
Nu glæder jeg mig til den forhandling, vi skal have i udvalgsarbejdet, for ordføreren siger, at det er en dårlig idé med øremærket barsel, men i talen sagde ordføreren også, at vi skal sikre den bedst mulige start for børnene.
Det er jeg jo fuldstændig enig i.
For den bedst mulige start ved vi at det har en kæmpe betydning, at far også tager barsel.
Det har også en betydning, at mor trives.
Og vi ved, at det har konsekvenser for både mors løn, pensionsopsparing, økonomiske muligheder og karrieremuligheder, at vi har den skævvridning på vores arbejdsmarked.
Der spiller barsel en kæmpe rolle.
Og den bedst mulige start for et barn er da også at blive født ind i en verden, hvor der er mere ligestilling, og her er øremærket barsel også et af værktøjerne til det.
Så jeg vil bare lige høre ordføreren, om man ikke kunne give sig lidt i forhold til rent faktisk så at gå hele vejen for at sikre den bedst mulige start for barnet.
Charlotte Munch (DD), 2023-04-27:
Danmarksdemokraterne mener, at det er en rigtig dårlig ting med den øremærkede barsel, og det er derfor, vi har fremsat det her forslag – sådan ønsker jeg at svare på det.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-27:
Tak for det, og det forstår jeg godt.
Og det er sådan set heller ikke, fordi det pludselig skal handle om migrationspagt; det er mere i forhold til Danmarksdemokraternes generelle syn på overholdelse af EU-traktater og andre aftaler i EU.
Altså, er det sådan en generel devise hos Danmarksdemokraterne, at vi altid skal overholde aftaler, der bliver vedtaget nede i Europa-Parlamentet eller i Kommissionen, som jo ikke engang er folkevalgt, eller er der undtagelser, eksempelvis som det her?
Charlotte Munch (DD), 2023-04-27:
Tak til ordføreren for spørgsmålet.
Men som jeg ganske klart og tydeligt sagde til fru Eva Kjer Hansen tidligere, er vi her for at behandle vores forslag om 9 ugers ekstra barsel, og derfor synes jeg faktisk ikke, at vi skal glide ud i andre spørgsmål lige nu.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-27:
Jeg bliver lidt nysgerrig, for nu siger ordføreren det her med, at Danmarksdemokraterne mener, at vi skal overholde EU-traktaterne.
Nu er vi jo i Dansk Folkeparti blevet opmærksomme på, at Europa-Kommissionen er i gang med at udarbejde en migrationspagt, der bl.a. indarbejder, at håndteringen af illegal indvandring fremover ikke skal ligge hos medlemsstaterne, og at vi ikke kan afvise flygtninge, som bliver fordelt via fordelingsnøglen, selv om de har forbindelse til terrororganisationer, og flere andre ting.
Mener Danmarksdemokraterne også, at hvis den her migrationspagt bliver vedtaget, skal den også overholdes?
Charlotte Munch (DD), 2023-04-27:
Nej, det siger jeg ikke.
Jeg siger, at vi ønsker at være en del af EU.
Vi siger ikke, at det er det samme, som at alt, hvad der foregår i EU, er okay.
Det var lige præcis det, jeg mente; og vi står med det her forslag, fordi vi ikke synes, at det er et godt EU-forslag.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-27:
Jamen jeg er da glad for at høre, at hensynet til børnene vægter højest for SF.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre SF's ordfører bekræfte, at der er forskning, der dokumenterer, at konsekvensen af den her øremærkede barsel er, at der er flere børn, der vil blive sendt tidligere i institution.
Hvor er set i det lys det hensyn til børnene, som SF angiveligt vægter højest, egentlig henne i den ligning?
Astrid Carøe (SF), 2023-04-27:
Jeg forstår simpelt hen ikke, at det så ikke var familiefjendsk politik før, hvor man kun havde øremærkede uger til mor.
Altså, hvordan kan det så være, at det ikke var familiefjendsk?
I forhold til spørgsmålet, som jeg kan se at ordføreren er meget sur over at jeg ikke lige svarede på det første sekund, mener jeg selvfølgelig, at barslen er til for børnene – selvfølgelig – og til begge forældre til børnene, så børnene har ret til at være sammen med begge deres forældre i det første leveår.
Det er megagodt for familierne og for børnene og for fædrene og mødrene.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-04-27:
Jo, hvis man går ind og følger det her direktiv og siger, at nu skal barslen fordeles på en bestemt måde, så er det vel at diktere, at det skal gøres sådan, og så gør man sig vel også til dommer.
Jeg tror, vi alle sammen har forstået, at ministeren er fortaler for øremærket barsel, men jeg hørte også ministeren sige, at ministeren ikke ville gøre sig til dommer i den her sag.
Men er det ikke netop at gøre sig til dommer, når man går ind og dikterer over for familierne, hvordan de skal fordele barslen?
Det er vel at gøre sig til dommer.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-04-27:
Der er ingen, der bliver tvunget på barsel i det her land.
Det her er en rettighed, og nu gælder rettigheden også fædre, og det synes jeg sådan set at landets fædre burde være glade for.
Det er en rettighed, ikke en tvang.
Altså, jeg kommer i hvert fald til at følge de her tal tæt.
Det har jeg også gjort, før vi indførte det her, og det kommer jeg også til i fremtiden, især så længe jeg har det privilegie at sidde med beskæftigelsesministerkasketten.
Det her bliver et meget, meget vigtigt greb, og derfor skal vi selvfølgelig følge udviklingen og også følge, hvordan det finder vej ind i de rammevilkår, man giver, f.eks. i overenskomsterne.
I forhold til om det her er den bedste måde at bruge 2,6 mia. kr. på at sikre en bedre ramme for vores små børn at vokse op i, tror jeg faktisk, altså hvis vi havde 2,6 mia. kr. liggende foran os, at vi ville kunne bruge dem rigtig godt på anden vis.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-04-27:
Jeg mangler lige at få svar på, om man fra regeringen og ministeriets side har tænkt sig at lave en evaluering af det.
I tillæg til det vil jeg også stille ministeren det spørgsmål, om hun kunne tænke, at en udvidet barsel på eventuelt 9 uger kunne aflaste nogle af de her daginstitutioner, hvor der jo mangler voksne og vi har rekrutteringsproblemer.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-04-27:
Jeg tror rigtig meget på, at de her greb kan ændre noget strukturelt.
Vi kan se, at i de øvrige nordiske lande tager fædrene markant mere barsel, end man ser det i Danmark, fordi de netop har brugt de her greb.
Så kan vi jo allerede nu se, at det også begynder at finde sin vej ind i de overenskomster, der lige er landet, og det vil sige, at vi også har et arbejdsmarked, der griber det med det samme.
Derfor er jeg fuld af forhåbninger, med hensyn til at det her ikke ender med, at børnene bare kommer tidligere i institution, men faktisk ender med, at begge forældre tager noget barsel med deres børn og dermed også er med i den vigtige første tid.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-04-27:
Tak skal du have.
Alternativet er jo med i den her aftale, men vi spillede faktisk også ind med det her forslag om at lægge 9 uger ekstra oveni, i forbindelse med at vi lavede den øremærkede barsel, som vi jo ellers er for.
Det gjorde vi, fordi vi var nervøse for, at der kunne komme nogle negative konsekvenser for børnene, i kraft af at de ville komme tidligere i institution, hvis medforældrene fravalgte at tage den her øremærkede barsel.
Så vil ministeren sige noget om, om man har tænkt sig at evaluere på, om det så kommer til at have de her konsekvenser for børnene, altså om vi vil se flere, der kommer tidligere i institution end nu?
Charlotte Munch (DD), 2023-04-27:
Ja, det var det, jeg spurgte til.
Jens Joel (S), 2023-04-27:
Nej, det tror jeg ikke man kan sige.
Jeg tror, det er godt for både fædre og børn og i øvrigt familien, at begge forældre engagerer sig meget i det.
Der er forskellige måder at indrette det på.
Vi er også forskellige som mennesker.
Det er i øvrigt heller ikke sådan med den barsel, man har i dag; det er jo ikke alle familier, som bruger hele barslen.
Det er ikke alle, der udnytter hele barslen, og det står da en frit for, hvordan man indretter sit liv.
Jeg synes, det er klogt at have et barselssystem, hvor både mor og far har rettigheder i forhold til at tage barsel.
Charlotte Munch (DD), 2023-04-27:
Så nævnte ordføreren også, at det, at far går på barsel, gør, at han har mere tid sammen med sit barn.
Er det dermed det samme som at sige, at en far, der ikke tager barsel, ikke har tid nok med sit barn?
Jens Joel (S), 2023-04-27:
Nej, det mener jeg ikke, for familier er jo ikke ens.
Men det, jeg siger, er, at rent strukturelt mener jeg faktisk det er vigtigt, at fædrene også har rettigheder.
Jeg tror, at mange fædre vil opleve, at det er en gevinst.
Men det er jo sådan med barselsrettigheder, at det er en rettighed.
Nu har både far og mor ret til en del af barslen.
Jeg tror til gengæld, det vil have de konsekvenser, som vi også har set andre steder: at det betyder, at børnene ser mere til den forælder, der ikke har haft den primære del af barslen, altså at man får en mere ligelig fordeling.
Jeg tror også, det vil betyde større ligestilling på arbejdsmarkedet, og på den baggrund synes jeg, det er en strukturel forandring, som er gavnlig.
Men det handler jo ikke om at diktere, om man skal udnytte den eller ej.
Tak for det, formand, og tak til Danmarksdemokraterne for at rejse debatten og fremsætte et beslutningsforslag.
Det, vi diskuterer, er et konkret beslutningsforslag om at udvide barselsrettighederne, men det er jo væsentligt selvfølgelig at se på, hvad det er for en situation, vi står i.
Det barselssystem, vi har nu,
baserer sig jo på en aftale, der er lavet tilbage i 2021, og som sikrer, at både fædre og mødre har ret til en del af barslen, og sikrer en mere ligelig fordeling.
Det er rigtigt, som det har været sagt af flere ordførere, og som også ligger som en del af motivationen for det her beslutningsforslag, at det egentlig udsprang af et EU-direktiv.
Den baserede sig jo på arbejdsmarkedets parters indstilling til, hvordan man kunne implementere EU-direktivet, men også lave en øremærket barsel, som ville sikre en mere ligelig fordeling.
For os er det både vigtigt og positivt, at barslen nu fordeles mere ligeligt.
Jeg har selv haft glæden af at være på barsel ad et par omgange med mine børn og kan kun bekræfte, at det også er en rigtig god oplevelse for fædrene, og jeg håber, at det her også kan skubbe på, for at flere fædre benytter sig af deres rettigheder og tager mere barsel sammen med deres børn.
Jeg håber også, at det vil bidrage til en større ligestilling på arbejdsmarkedet, at man på den måde også er fælles om nogle af de opgaver, der er omkring børnene, men også nogle af de mange glæder, der er.
Så er det klart, at i forhold til et beslutningsforslag er det jo også lidt væsentligt, hvad det koster, og det her koster som allerede nævnt 2,6 mia. kr. og har en begrænsende effekt på arbejdsudbuddet.
Det giver et større minus, end der var i den diskussion, vi havde omkring store bededag og den gevinst, der var ved det, og jeg synes ærlig talt, at hvis man skulle investere, hvis man havde de her muligheder, var der andre måder, man kunne gøre det bedre på.
Vi kan ikke støtte det forslag, som ligger her, og da ordføreren for Moderaterne er optaget i formandsstolen, har jeg lovet at hilse fra Moderaterne og sige, at de heller ikke støtter det.
Charlotte Munch (DD), 2023-04-27:
Ordføreren fortæller, at han har haft stor glæde af selv at holde barsel.
Men er det det samme, som at man så skal bestemme, om alle andre familier skal lave den fordeling?
Jens Joel (S), 2023-04-27:
Jeg mener faktisk, som jeg har sagt et par gange, at det er fornuftigt at have et barselssystem, hvor der er rettigheder for både fædre og mødre.
Jeg mener, at vi kan se på de erfaringer, man har fra andre lande, der har indført det, at det også betyder, at flere fædre vil være mere sammen med deres børn.
Det tror jeg er godt for børnene, for fædrene og for familierne, og jeg tror, det er godt for ligestillingen på arbejdsmarkedet, og derfor synes jeg sådan set, det er positivt.
Og nej, fru Mette Thiesen, man kan ikke bare, når man indgår i et samarbejde, sige, at man vælger ikke at følge de beslutninger, der bliver truffet i fællesskab, uanset om man har været enig i dem eller ej.
Man kan selvfølgelig melde sig ud af EU, og det ønsker Socialdemokratiet ikke, men jeg er faktisk lidt i tvivl om, hvorvidt Dansk Folkeparti ønsker det p.t. Men det er selvfølgelig den mulighed, man har, hvis man ikke ønsker at overholde aftalerne.
Mette Thiesen (DF), 2023-04-27:
Altså, man kan jo vinde den kamp herhjemme ved bare at sige nej.
Det står landet frit for at insistere på, at dansk lovgivning bliver lavet i Danmark og ikke i Bruxelles.
Det er jo ganske simpelt, hvis man mener det og ikke bare alligevel bøjer af for det, der kommer fra EU, hvilket jo desværre langt de fleste partier gør herinde.
Det er den ene ting.
Den anden ting er: Mener ordføreren ikke, at det reelt set ville være meget bedre, hvis familierne bare havde mulighed for at indrette sig inden for de barselsuger, man nu har; hvis de var tildelt familierne, så man selv kunne indrette sig, som man ville, og så det ikke var Folketinget eller EU, der skulle bestemme, hvordan man indrettede sig med barslen, men familierne selv?
Jens Joel (S), 2023-04-27:
At vi ikke vandt den kamp, er noget andet, men vi gjorde det selvfølgelig gældende.
Mette Thiesen (DF), 2023-04-27:
Tusind tak.
Det, jeg må forstå på ordføreren, er, at hvis EU ikke var kommet med det her direktiv, havde man selv fuldstændig ud af det blå lavet den her lovgivning om tvangsbarsel.
Er det rigtigt forstået?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-04-27:
Ja, jeg er fortaler for øremærket barsel, hvis det er det, ordføreren spørger til.
Charlotte Munch (DD), 2023-04-27:
Ministeren siger, at regeringen ønsker, at far tager mere barsel.
Mener ministeren dermed, at regeringen skal være med til at planlægge, hvordan de danske familier indretter deres barsel, altså hvordan de i familierne ønsker at fordele deres barsel?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-04-27:
Tak for det, formand, og tak til ordførerne for behandlingen.
Så forlængede vi det og gjorde det samme i hele 2022, og med det her forslag lægger vi op til også at give retten til uddannelse i 2023.
Det er fornuftigt at forlænge hjælpen til tidligere minkavlere, lønmodtagere, selvstændige og medhjælpende ægtefæller i minkerhvervet og i følgeerhverv, som er blevet ledige.
Med retten til uddannelse sikrer vi, at de berørte ledige nemt og hurtigt kan starte på en uddannelse, og samtidig får kommunerne dækket 100 pct. af omkostningerne ved uddannelsen fra puljen.
Det forslag dækker jo over, at vi ønsker at give de ledige fra minkerhvervet og følgeerhvervene de bedst mulige kort på hånden til at foretage et brancheskift eller til at tage skridtet fra ufaglært til faglært.
Derfor er jeg glad for, at vi med lovforslaget kan gøre det nemmere for de berørte at komme godt videre i andre brancher, hvor de kan drage nytte af og bygge videre på de kompetencer, de har med sig.
Jeg ser frem til den videre behandling af forslaget.
Mette Thiesen (DF), 2023-04-27:
Tak for det.
I Dansk Folkeparti støtter vi selvfølgelig det her forslag.
Det er jo kun ret og rimeligt, at de mennesker, som er kommet i klemme på grund af den ulovlige ordre, som blev givet, da den tidligere regering lukkede et helt erhverv, også bliver hjulpet godt videre.
Der har retmæssigt være kritik heroppe fra talerstolen af den tidligere regerings ulovlige ordre.
Det er, som det skal være.
Det var utilstedeligt, det var en skandale, det er fortsat en skandale, og generelt set har vi da også stadig en forhåbning om, at man også i en eller anden grad får retfærdighed på det område på et tidspunkt.
Men det er der jo desværre ikke politisk flertal for.
Uddannelse er vigtigt, hvis vi skal hjælpe de her mennesker godt videre.
Og grunden til, at vi nu står her og skal lave endnu en forlængelse af retten til uddannelse for de her personer, som har arbejdet i minkerhvervet eller følgeerhvervene, er, at man er blevet opmærksom på, at en del af dem fra erhvervet først bliver ledige i 2023 og derfor ikke ville kunne få ret til uddannelse under den her pulje.
I Dansk Folkeparti er vi sådan set også klar til at forlænge puljen yderligere, hvis behovet skulle være der.
Det er helt centralt, at vi får hjulpet alle godt videre.
Det her er mennesker, som blev knust, som kunne se deres livsværk synke i grus, og det er virkelig vigtigt, at vi som samfund holder hånden under dem.
Derfor er det også meget bekymrende, når man kan læse, at Kopenhagen Fur bl.a. peger på, at en lang række tidligere beskæftigede forgæves har forsøgt at få adgang til den uddannelsespulje, der er øremærket til netop dem, og i øvrigt er der de kritikpunkter, som meget ret og rimeligt også kom fra nogle af de tidligere ordførere, i forhold til at de heller ikke er blevet hørt.
Og det håber jeg selvfølgelig at ministeren vil tage meget alvorligt og tage initiativ til at få rettet op på.
Det medvirker vi i Dansk Folkeparti i hvert fald meget gerne til.
Det er jo min gode kollega Nick Zimmermann, som kommer til at tage sig af det her i udvalgsbehandlingen, men jeg håber også – og det kunne jeg også høre fra mange af de andre tidligere ordførere, der var på – at det her er noget, som vil blive behandlet videre i udvalget.
Men som sagt støtter vi i Dansk Folkeparti det her forslag.
Katrine Robsøe (RV), 2023-04-27:
Tak for det.
Lovforslaget her handler jo simpelt hen om, at vi gerne vil sikre, at dem, der er blevet ledige i minkerhvervet og følgeerhverv, rent faktisk kan få adgang til uddannelse, så man kan få lov til at komme videre.
Og lad os ikke trække spændingen.
Det støtter Radikale Venstre.
Victoria Velasquez (EL), 2023-04-27:
Vores indstilling til L 110 er positiv.
Det handler om en genindførelse af ret til uddannelse for personer, der har arbejdet i minkerhvervet eller følgeerhverv, inden for en pulje i 2023.
Vi vil dog gerne fremhæve, som det også fremgår af høringsnotatet, og bemærke, at det er kritisabelt, at der blev lovet en inddragelse af 3F, Kopenhagen Fur og Danske Minkavlere, som er hovedorganisationer for hovedparten af de beskæftigede i branchen.
De blev lovet at blive inddraget i det oprindelige grundlag, men det blev de ikke, og det er der jo flere årsager til er noget skidt.
For det første er det, fordi man skal holde, hvad man lover, og for det andet er det også, fordi en inddragelse kan være med til at gøre, at den beslutning, man træffer, bliver bedre, men også, at udmøntningen bliver det.
Jeg er f.eks. enig i den kritik, der handler om, at det er dårligt, at det er isoleret til kun at være kommunerne, som bestemmer, hvorvidt man som berørt har mulighed for at kunne få adgang til det, der egentlig er ens retmæssige uddannelsesmidler.
Det burde være mere åbent.
De skal have ekstraordinære uddannelsesmuligheder og kunne opkvalificere sig, sådan at de også har en fremtid, og en fremtid i andre erhverv.
Og noget af det, som også er vigtigt, er, at målgruppen er defineret så bredt, som den er, og at der ikke er de sædvanlige snubletråde, som vi jo ellers ser er kendetegnende inden for uddannelsesområdet og ikke mindst inden for beskæftigelsesområdet.
Vi håber, at der er flere, som vil gøre brug af muligheden.
Men derfor synes vi, det er positivt, at vi forlænger puljen nu, og vi håber også, at det kan give mulighed for, at man måske kan se en fremtid inden for grøn omstilling eller andre steder, hvor der virkelig er brug for det i vores samfund.
Det tror jeg er det, jeg vil sige.
Trods kritikken støtter vi selvfølgelig lovforslaget.
Helle Bonnesen (KF), 2023-04-27:
Sagen om mink, minkskandalen, et erhverv, der blev smadret, en familiegenerations livsværk, der blev smadret – historien kommer til at leve længe, og den lever i dag her i salen, hvor vi nu mere eller mindre indirekte er tilbage ved den.
Oprindelig udspringer dagens forslag af en aftale fra 2021, hvor man i samme sammenhæng satte 18,8 mia. kr. af til en kompensationsaftale for minkerhvervet – 18,8 mia. kr., ca. 2.500 kr. pr. dansker.
Tænk, hvor mange helligdage, der ligger i det forslag.
Dengang stod Konservative som et ud af flere partier uden for aftalen, bl.a. fordi vi mente, at beløbet godt kunne have været lavere, hvis man havde lavet det mere attraktivt for avlerne at genoptage minkavlen efter corona, i stedet for at fokusere så meget på at lukke det helt og med en kæmpe erstatning samtidig.
Ja, andre partier, som stemte for, erkendte, at det for mange helt klart ville være bedst bare at sige farvel.
Beslutningen om de 18,8 mia. kr. ligger nu bag os, men det betyder imidlertid ikke, at vi i Konservative ikke har sympati for og vil hjælpe de personer, som har arbejdet i minkerhvervet eller i et følgeerhverv, og som nu står i en situation, hvor en ret til efteruddannelse kan betyde en erhvervsmæssig fremtid.
10 mio. kr. er der den her gang afsat – et noget mere mindeligt beløb.
Men når man læser høringssvarene giver det anledning til et par spørgsmål, for nogle hævder, at den oprindelige pulje tidsmæssigt var sat for tidligt, i forhold til hvad der var et naturligt forløb, og andre hævder, at det var for besværligt at søge, og det er et ret centralt spørgsmål, som jeg håber vi som udvalg kan komme til at kigge nærmere på i udvalgsarbejdet.
Med disse spørgsmål i mente lægger vi os selvfølgelig i slipstrømmen af de andre og støtter fremtiden for de her mennesker og støtter forslaget.