runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2025-04-22:
Jeg er enig i problemets omfang, og det er vores intention at opnå en kraftig nedbringelse af antallet af overløb.
Man har valgt ikke at investere tilstrækkeligt, og man bliver så straffet økonomisk fremover for at tage det valg.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-04-22:
Jeg ved ikke helt, om det er noget, man vælger.
Når det strømmer ud med millioner af liter vand, kan man ikke gøre andet end bare at lade det flyde ud.
Det er jo ikke rigtig noget, man kan gøre noget ved, når man står i situationen.
Men er regeringen ikke enig i, at det er noget, som vi også bliver nødt til at kigge på på landsplan?
For det er jo nogle problemer, der rammer rigtig bredt.
Det går også ud over alle de andre kommuner, der ligger langs fjorden.
Roskilde, Frederikssund og andre byer, der ligger ud til fjorden, har de her enormt store overløb.
Så er det ikke noget, regeringen vil være villig til at hjælpe med at få løst?
Magnus Heunicke (S), 2025-04-22:
Det er et meget velkendt problem, der nævnes her af hr. Rasmus Jarlov, nemlig problemet med overløb.
Når man ser på kvælstofprocenten, er overløb ikke det største problem i forhold til kvælstofudledningerne.
Det er også korrekt, at i takt med at der kommer mere nedbør, stiger risikoen for overløb, og der er ikke andet for end at investere i det.
Der er ikke umiddelbart nogen statslige midler.
Tværtimod er staten i gang med at forberede, at der skal betales en afgift fra spildevandsselskaberne, når de vælger at lave overløb, for det er en dårlig, kortsigtet løsning.
Så desværre er det lidt kedelige svar fra mig, at der skal investeres i det, men at det altså ikke er staten, der kommer til at tage den regning.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-04-22:
Der er jo ret mange problemer lokalt med oversvømmelser, terrænnært grundvand, stormflod og alt muligt andet.
I min egen by, Roskilde, er det sådan, at der været flere episoder, hvor rensningsanlæggene simpelt hen ikke har kunnet følge med, fordi der kommer de her kraftige regnskyl, og så skyller der jo simpelt hen afføring, shampoo, industriaffald og det hele direkte ud i fjorden.
Det er et af de store problemer i forhold til at få fjorden gjort ren.
Det kræver nogle rimelig store investeringer.
Det kan gøres på mange forskellige måder.
Man kan grave et opsamlingsbassin.
Man kan kloakere på en anden måde.
Der er alle mulige ting, man kan gøre, men det kræver nogle ret store investeringer, og mit spørgsmål er simpelt hen: Er der nogle statslige midler, der kan hjælpe med til at løse den slags, eller er det alene op til kommuner og regioner at sørge for at løse de problemer?
Mette Thiesen (DF), 2025-04-22:
Tusind tak.
Jeg ved endnu ikke, om vi kan lande en beretning.
Jeg skal være ærlig og sige, at jeg tit synes, at beretninger lidt bliver at skyde ting til hjørne.
Så jeg vil fortsat sige, at jeg glæder mig over, at ministeren anerkender den her problematik, og som jeg også sagde, glæder jeg mig over 95 % af ministerens tale, fordi ministeren jo sådan set siger, at det her er nødvendigt.
Derfor undrer det mig også bare, at man ikke stemmer for forslaget og så måske bare udvider det efterfølgende.
Men lad nu det ligge.
Jeg håber virkelig, at ministeren tager det lige så alvorligt, som vi gør i Dansk Folkeparti, og får skaffet den her hjemmel og også gerne får udvidet området.
For jeg håber, at ministeren også er enig i, at det her er en bunden opgave, og at det haster.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-22:
Det er til det her med, at ordføreren siger, at det er kommunernes ønske at vide det her med, hvor store værdier der er gået tabt.
Og det er jo der, mit ankepunkt er, for det med værdierne, der er gået tabt, er jo sådan lidt, ligesom hvis man har indbrud i sit hus, altså at så ved indbrudstyven, at du får de værdier igen.
Det er jo det, jeg er bekymret for, for det bliver jo meget lokaliseret til helt ned i kælderen på adressen.
Og der er det måske træls at få det ud, at man har store værdier i sin kælder, for man får dem jo forhåbentlig dækket, og dermed køber man dem en gang til.
Så kunne det være en idé, at man skar det her op, så det her var boligskaden?
Det kan også være skaden på området omkring, altså alle de her skader, og så kan løsøredelen lige tages ud, sådan at man ikke behøver at reklamere med, at man har et eller andet selvportræt dernede, som er rigtig mange penge værd.
Marianne Bigum (SF), 2025-04-22:
Mange tak.
Jeg vil gerne takke Dansk Folkeparti for at fremsætte fremsat et godt forslag om at justere lovgivningen, så forsikringsselskaberne kan dele skybrudsdata med kommunerne på en sådan måde, at kommunerne kan effektivisere og prioritere deres indsats for klimatilpasning.
Det må simpelt hen kunne lade sig gøre uden at gå på kompromis med borgernes grundlæggende rettigheder, og det er noget af det, der skal til.
For landets kommuner har til opgave at udpege zoner med en særlig oversvømmelsesrisiko i de her såkaldte risikokort.
Men for at kommunerne kan lave risikokort af en høj kvalitet, har de brug for viden om, hvor skaderne sker, hvor store de er, og hvor store værdier, der går tabt.
Derfor ønsker kommunerne adgang til data om klimaskader, herunder skybrudsdata, fra forsikringsselskaberne, som gerne vil være med til at levere dem.
Men det kræver en lovændring.
Forslaget om deling af skybrudsdata er blot ét af omkring 14 spændende forslag til en national klimatilpasningsplan, som Forsikring & Pension fremlagde i april 2024, og som blev præsenteret på en efterfølgende konference her på Christiansborg.
Siden da har vi været til endnu flere konferencer om klimatilpasning – alle med rigtig mange gode, konkrete bud på, hvordan vi klimatilpasser Danmark.
Vi har også i Folketinget haft rigtig mange gode politiske drøftelser, og partierne er hver især kommet med bud på løsninger, ligesom vi i Miljø- og Fødevareudvalget har sat os sammen om at lave en høring om emnet.
Løsningerne er mange, opgaven er stor, og konsekvenserne ved manglende handling er alvorlige, da op mod en tredjedel af Danmarks landmasse potentielt vil blive påvirket ved, at vi ikke handler nok og i tide.
Hvis det skal være sådan, at vi skal behandle alle gode forslag enkeltvis her i salen, ender vi da vist med at stå i vand til knæene.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-22:
Fordelen er især, også som forsikringskunde, tror jeg, at man vil have nemmere ved at krydse af i et felt, at forsikringsselskabet må dele det her med kommunen, såfremt der har været en skybrudsskade, hvis der bare er tale om, at der har været en skybrudsskade.
Og man kunne lave nogle snit, i forhold til hvor meget det har skadet bygningerne.
Typisk tager bygninger ikke rigtig skade af, at der kommer regn på dem.
Det, der koster penge, er at få dem tørre igen, og der er der en kvadratmeterpris.
Nu bliver der jo drænet i alle storbyområderne.
Så det er vi jo glade for ude på landet.
Men skybrudsskader sker jo alle steder.
Og nej, jeg tror ikke, at københavnerne har en Rembrandt nede i kælderen, men det var bare mere i forhold til, at der kan være stor forskel på, hvad man har af værdi – faktisk også i det samme kvarter, med ganske få meters afstand.
Så du kan faktisk få et skævvredet datagrundlag, hvor det ser ud, som om der var rigtig meget vand ét sted, fordi prisen var rigtig høj, men reelt set var vandskaden meget værre et andet sted, men dér havde man ikke så store værdier i kælderen.
Så det med at dele det op, så vi får det rigtige snit, synes jeg er en god idé.
Og så tror jeg faktisk, man kan løse problemet med, om man må dele data, ved at forsikringsselskaberne beder deres kunder om det og siger: I får 50 kr. i rabat, hvis vi får lov at dele det her med kommunen.
Selvfølgelig skal det være anonymiseret, hvilket man skal ifølge GDPR reglerne.
Mette Thiesen (DF), 2025-04-22:
Tusind tak til ordføreren for opbakningen.
Jeg sad og smilede lidt over beskrivelsen af at have en Rembrandt i kælderen.
Det kender jeg simpelt hen ikke nogen der har.
Så lad det være sagt på den måde.
Det er heller ikke specifikt skrevet nogen steder i beslutningsforslaget, at løsøre skal indgå, så ifald det var os, der havde flertallet i den dejlige verden, hvor det skulle ske, kunne man sagtens kigge på, at man tog den del ud.
For det, vi taler om, er jo skader på bygninger osv., som ordføreren fuldstændig rigtigt siger, altså det her med, at det jo er dybt foruroligende og også meget, meget stressende for de mennesker, som bor i de her områder, og som gentagne gange bliver ramt af oversvømmelser og til sidst ender med ikke at have nogen forsikring og måske reelt er teknisk insolvente og har en masse problemer i forhold til det.
Så jeg vil egentlig bare sige tak til ordføreren for at støtte det her forslag.
Jeg er enig med ordføreren i, at det er noget mærkeligt noget, at regeringen ikke støtter det, men jeg er glad for, at ordføreren tilkendegiver støtte til det med enkelte små ændringer.
Tak for det.
Erling Bonnesen (V), 2025-04-22:
Tak for det.
Dette beslutningsforslag har fokus på en vigtig udfordring.
Klimaudfordringerne er her, og det er højere vandstand, det er kraftigere regn.
Det er den virkelighed, som vi ser ind i.
Derfor er klimatilpasning også en af Venstres og regeringens prioriteter, og der er kort og godt behov for, at vi får adgang til de nødvendige skadesdata.
Så ros for, at forslagsstillerne har fokus også på det.
Men vi skal også lige tænke os godt om i processen, så vi kommer hele vejen rundt i det, og vi er nødt til at se det fulde billede, således at vi kan planlægge på et fyldestgørende grundlag.
Sådan en lovændring, som der foreslås, kræver selvfølgelig så, at vi netop kommer hele vejen rundt i det.
Så det korte af det lange er, at vi er enige i intentionen, nemlig at vi skal se grundigere på det.
Arbejdet er i gang, så jeg tænker egentlig, at vi skal prøve at have et fælles fokus på at nå nogle fornuftige løsninger på det her.
Venstre kan på den baggrund ikke støtte beslutningsforslaget, men vi ser frem til det videre arbejde i sagen.
Så skulle jeg i øvrigt hilse fra Moderaterne og sige, at de også er enige i den her fremstilling.
Thomas Monberg (S), 2025-04-22:
Nu vælger jeg at forholde mig til det her beslutningsforslag.
Det kan godt ske, at ordføreren gerne vil diskutere det, vi diskuterede tidligere, men nu forholder jeg mig til det her.
Og det her beslutningsforslag synes Socialdemokratiet ikke kommer hele vejen rundt, ved at det kun forholder sig til at give kommunerne adgang til de her data.
Det er reelt det, som vi tager stilling til, og som jeg fortæller her fra talerstolen at Socialdemokratiet går ind for.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-22:
GDPR gælder alle data, som er personhenførbare, altså et navn og et telefonnummer, et navn og en adresse, et navn og et vandforbrug og et navn og en forsikringsskade.
Det er bare, fordi undskyldningen for, hvorfor man ikke støtter beslutningsforslaget, ikke hænger sammen.
Der er ingen forskel.
Det kan jeg godt hjælpe ordføreren med.
Men når man bruger som undskyldning, at det handler om lovgivning, forstår jeg bare ikke, hvorfor lovgivningen er anderledes 3 minutter senere i Folketingssalen.
Thomas Monberg (S), 2025-04-22:
Lyden er faktisk ikke ret god lige nu.
Jeg ved ikke, om der er et eller andet i vejen.
Men det, jeg regner med at ordføreren spurgte om, er, hvorfor man ikke bare må dele de her data, når man måtte det ifølge forslaget i den tidligere debat.
Det ved jeg faktisk ikke.
Jeg ved faktisk ikke, hvad der juridisk ligger i, at et forsikringsselskab ikke gør det her i dag.
Jeg gætter selvfølgelig på, at det er en GDPR-regel, men det er jo derfor, vi tager stilling til det her.
Og jeg synes jo stadig væk, det er rigtig vigtigt, at vi også passer på de data, der er, også i forhold til dem, der f.eks. har haft en forsikringsskade, altså at alle deres oplysninger ikke bliver delt.
Det er også derfor, jeg synes, at vi skal gøre det juridisk rigtigt ved at behandle det her hele vejen rundt.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-22:
Jeg er ikke klogeste folketingsmedlem, men jeg forstår det bare ikke, for i det her lovforslag er undskyldningen, at man ikke ved, om man må dele data, og i det lovforslag, vi lige har haft, spurgte jeg, om det var sådan, at spildevandsselskaberne, hvis man havde et lokalt vandværk, så ikke måtte det, og da jeg ikke fik svar på det, går jeg ud fra, at det måtte man gerne.
Men hvis man gerne må det dér, hvad er forskellen så?
Der er vel ingen forskel på, om et lokalt vandværk deler data med et spildevandsselskab, som er i kommunen, eller om et forsikringsselskab deler data med et spildevandsselskab, som er i kommunen.
Jeg er klar over, at man ikke vil stemme for beslutningsforslaget, men jeg siger bare, at grunden til det ikke giver mening, slet ikke set i lyset af at vi lige har haft et forslag, hvor man godt måtte gøre det.
Thomas Monberg (S), 2025-04-22:
Kære formand og kære kollegaer.
Dansk Folkeparti rejser med dette beslutningsforslag en vigtig og aktuel problemstilling.
Vi ser allerede konsekvenserne af klimaforandringerne i form af voldsom regn, skybrud og oversvømmelser.
Det er udfordringer, som vi bliver nødt til at tage alvorligt, og klimatilpasning er en del af Socialdemokratiets helt centrale prioriteter.
Vi har lige diskuteret grundvand, og nu skal vi her tale om den her deling af data.
Vi er enige i behovet for bedre og mere pålidelige skadesdata.
Data er en forudsætning for, at både stat og kommuner kan planlægge og prioritere klimatilpasning på et oplyst grundlag.
Som miljøministeren netop har gjort klart, er arbejdet med at sikre bedre adgang til skadesdata allerede i gang, og det er vigtigt, at vi får kortlagt både de juridiske og de tekniske rammer grundigt, før vi træffer beslutninger, der kan have store konsekvenser for databeskyttelse, økonomi og organisering.
Der også brug for at se på det bredere end blot på skybrudsdata og kommunernes behov.
Staten spiller en afgørende rolle i det samlede klimatilpasningsarbejde, og det skal vi tænke med fra starten, hvis vi skal sikre robuste og langsigtede løsninger.
Med det sagt vil jeg gerne afslutte med en opfordring: Lad os i udvalget arbejde hen imod en fælles beretningstekst, som ministeren allerede har været inde på, der kan samle Folketingets partier om en fælles ambition, nemlig at sikre et bedre datagrundlag for vores klimatilpasning, både nationalt og lokalt.
Men lad os samtidig fastholde fokus på, at vi gør tingene i den helt rigtige rækkefølge, for det handler ikke bare om at handle hurtigt; det handler også om at handle klogt, og det gør vi, hvis vi også tænker over, hvordan vi bruger samfundets ressourcer effektivt og sikrer løsninger, der holder i længden.
Så selv om jeg synes, det er et rigtig godt forslag, må vi fra Socialdemokratiets side afvise forslaget.
Tak for ordet.
Magnus Heunicke (S), 2025-04-22:
Ja, det er en bunden opgave, som vi er i fuld gang med, og som jeg nævnte, har vi også dygtige folk, der sammen med branchen er i gang med at undersøge det.
På nuværende tidspunkt kan det ikke fastslås fuldstændig med klarhed, om behandlingsgrundlaget muligvis allerede kan findes i GDPR-forordningen, så derfor er det lidt præmaturt at vurdere, om der skal laves en lovændring, hvilket det her forslag jo så ville betyde at der skulle laves.
Det er måske ikke nødvendigt at gøre det, men det er det, vi ikke ved endnu.
Så derfor skal vi lige være sikre.
Det er grunden til, at vi ikke kan stemme for det her konkrete forslag.
Frederik Vad (S), 2025-04-22:
Nej, det var ikke helt det, jeg sagde.
Jeg sagde netop, at hvis man skal lave et samlet set mere retfærdigt pensionssystem, er folkepensionen jo en del af det.
Men vi har jo andre ordninger, og vi har også hele spørgsmålet om fleksibilitet i arbejdslivet.
Alt det er inde på bordet, hr. Dennis Flydtkjær, og hvis man læser det, Henning Overgaard fra 3F siger, kan man se, at han jo også siger, at det her problem stod vi ikke med, hvis den 5-årige efterløn havde fået lov at blive stående efter 2010.
Han taler ikke kun om folkepension; han taler også om de førtidige ordninger.
Rosa Lund (EL), 2025-04-22:
Tak for det.
Og tak til hr. Frederik Vad for den historiske gennemgang.
Det er fuldstændig korrekt, at Enhedslisten aldrig har stemt for en stigning i pensionsalderen.
Det er også fuldstændig korrekt, at da man lavede velfærdsforliget, lovede man, at man ville hæve pensionen, men så ville man også investere i velfærden.
Man ville også bevare efterlønnen og styrke arbejdsmiljøet.
Jeg skal bare spørge hr. Frederik Vad: Hvordan går det med at bevare efterlønnen?
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-04-22:
Tak for ordet, formand.
Det går jo faktisk ret godt i Danmark.
Vi har set en pæn vækst i økonomien.
Der er styr på statsfinanserne.
Så det går godt.
Vi kan tale om økonomisk stabilitet, og det skyldes ikke mindst velfærdsforliget fra 2006, som af min egen formand blev kaldt kronjuvelen i dansk politik.
Verden forandrer sig, og i en verden, der forandrer sig, er stilstand lig tilbagegang, er det sagt.
Vi skal holde øje.
Vi skal holde udkig og også kigge langt for at sikre, at det bliver ved med at gå godt.
Vi står i og ser ind i en mere og mere usikker verden.
Der er krig i Ukraine og handelskrig på foranledning af præsident Trump osv.
Så vi skal opruste.
Vi har forsvaret.
Og vi skal sikre fremtidens velfærd.
Det kommer til at indebære enorme udgifter.
Så der skal jo ikke hviles på nogen laurbær.
Det skal sikres, at vi fortsat står stærkt.
Vi skal fortsat stå godt rustet økonomisk.
Så når vi nu i dag forhøjer pensionsalderen igen, handler det jo om at fremtidssikre og samtidig på ingen måde om, at danskerne skal arbejde, til de segner.
Det skal vi også kigge på.
Vi kan godt begge dele, er jeg ret sikker på, især hvis vi samtaler om det.
Det er ikke alene Socialdemokratiet og hr. Frederik Vad, der har fået gode idéer udefra.
Det får vi også i Moderaterne.
Så lad os kigge på det og have en samtale.
Velfærdsaftalen fra 2006 var en god aftale.
Den var og er udtryk for rettidig omhu.
En fortsættelse af den aftale fra 2006, der har bidraget afgørende til, at vi står stærkt med økonomisk stabilitet, er det skridt, vi tager her i dag.
Moderaterne bakker op om forslaget, og jeg takker for ordet.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-04-22:
Mange tak, Dina Raabjerg.
Jeg står altid gerne på mål for vores politik.
Jeg synes også, det er fremragende at have en pensionsdebat, hvor jeg faktisk kan fortælle, hvad Liberal Alliances politik er, og hvad vi mener burde være gældende.
Og jeg glæder mig til, at Socialdemokratiet kommer frem med deres.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-22:
Tak for ordet, og tak for talen, og tak for rigtig mange spændende svar.
Jeg vil blot komplimentere Liberal Alliances ordfører.
Vi har set, jeg ved ikke hvor mange socialdemokrater komme ind i salen og stille kritiske spørgsmål til det pensionsforslag, som LA har haft modet til at fremlægge.
For når man fremlægger noget, skal man jo stå på mål for det, og det er der visse andre partier her i salen, særlig dem, der lige har kritiseret, som ikke har evnet.
Så det var bare det, jeg ville sige.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-04-22:
Det er det da.
Jeg er ikke jord- og betonarbejder, men jeg risikerer at dø tidligere, fordi jeg har røget en stor del af mit liv.
Der er megamange faktorer.
Socialdemokratiet vælger at sætte det op, som om det er branchen, der er den største faktor i, hvornår man dør.
Det er simpelt hen lodret løgn.
Det har vi en masse data til at underbygge.
Det er jo ikke rigtigt.
De data vil ikke sige, at det er, fordi man har været i en bestemt branche, man selv er skyld i, at man dør, overhovedet ikke.
Men jeg siger bare, at der er rigtig mange forskellige ting.
Der er ikke en bestemt gruppe, vi kan pege på.
Derfor er det vigtigt, at vi har nogle ordninger til dem, der har behov for det.
Men man kan ikke pege dem ud på den måde, som Socialdemokratiet påstår.
Jens Joel (S), 2025-04-22:
Dem, der udnytter retten til tidlig tilbagetrækning, er faktisk ikke en bred gruppe.
Det er ret præcist de faglærte og ufaglærte, som også er nogle af dem, der lever de korteste liv, og som dør først.
Så får ordføreren sådan lidt antydet, at det også er ens egen skyld, hvis man dør tidligere.
Skulle det forstås sådan?
Jeg synes, der totalt mangler svar på, om man ikke synes, at folk, der har været jord- og betonarbejder eller for den sags skyld arbejdet som sosu'er, også har ret til liv efter arbejdslivet?
Det er jo den uretfærdighed, vi prøver at korrigere for.
Victoria Velasquez (EL), 2025-04-22:
Tak for talen.
Det er også det, der bekymrer mig ved det her lovforslag, altså at man vil have pensionsalderen til at stige til de 70 år.
Dem, som har rigeligt med penge, behøver ikke at bekymre sig om, hvad pensionsalderen er på, for de skal nok kunne finde ud af det på den ene eller den anden måde
enten ved at skabe nogle rammer i deres arbejdsliv, som gør, at de kan fortsætte, eller ved at trække sig tilbage, når de har lyst til det.
Folkepensionen er jo ikke specielt høj, så for mange er det jo ikke den del, det handler om.
Men så er der rigtig mange, hvor det er den del, det handler om, og det er det, der bekymrer mig.
Det, jeg gerne vil spørge ordføreren om, er, hvilke overvejelser ordføreren gør sig, i forhold til at vi ikke lever lige lang tid.
De fattigste dør 8½ år før de rigeste i vores samfund, og de arbejdsliv, vi har, er også forskellige.
Så hvordan sikrer vi værdighed i forhold til det?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-04-22:
Jamen hr. Jens Joel mangler stadig at redegøre for, hvilken gruppe det er, og hvorfor, for der er ikke en klar faktor på 100 pct.
Det er jo ikke dem, man har givet retten til Arnepension.
Det bliver Socialdemokratiet nødt til at være ærlige om snart.
Man har ikke valgt en bestemt gruppe eller en bestemt branche.
Man har kun valgt at sige x antal år på arbejdsmarkedet – ikke engang i arbejde.
Så hvilken gruppe snakker vi om?
For det er ikke en gruppe, der har fået en særskilt ret.
Retten er givet bredt.
Jens Joel (S), 2025-04-22:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Om det her med, om det er fællesskabets penge eller andre folks penge, som ordføreren fik sagt, vil jeg sige, at vi vel på en eller anden måde har lavet en samfundskontrakt, som siger, at de sidste år af dit liv behøver du ikke at arbejde.
Det, der er sandheden om nogle af dem, der udnytter eller har fået retten til tidlig tilbagetrækning, er jo, at de dør før.
Nogle af dem når ikke engang pensionsalderen.
De dør markant tidligere, end vi gør i gennemsnit.
Det er derfor, der er brug for en tidlig tilbagetrækning.
Det handler jo ikke om, om man er nedslidt.
Jeg forstår ikke, og det kunne jeg godt tænke mig at høre Liberal Alliance om, hvorfor det ikke er det, man tager som udgangspunkt, nemlig at vi har aftalt, at der er nogle år efter arbejdslivet, og så bliver vi nødt til at forholde os til, at nogle af dem, der er startet meget tidligt, nogle af dem, der har haft hårde fysiske job, simpelt hen også bare er i en situation, hvor de ikke lever så længe som du og jeg formodentlig i hvert fald statistisk set gør.
Torsten Gejl (ALT), 2025-04-22:
[Lydudfald]
... Hvad er det, der gør, at vi er nødt til at arbejde så meget længere end folk i de lande, vi sammenligner os med?
Er der et eller andet, vi ikke har regnet ud?
Vi har også en kortere levealder.
Så der går ikke særlig lang tid, fra vi er færdige med at være på arbejde, til vi dør.
Det er jo et ret dårligt regnestykke.
Hvad tænker ordføreren at det er, der gør, at vi ikke kan finde ud af at få det til at løbe rundt i forhold til de lande, vi sammenligner os med, uden at have så høj en pensionsalder?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-04-22:
Vi har en af de højeste pensionsaldre.
Torsten Gejl (ALT), 2025-04-22:
Et lidt andet spørgsmål: Ved ordføreren, hvilke lande der har den højeste pensionsalder i EU, sådan cirka?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-04-22:
Jeg bliver sådan lidt sørgelig over, at man får ondt i hjertet af tanken om, at en familie vil skulle sætte 675 kr. ind på deres pensionskonti til sig selv og deres egen fremtid, når det kommer fra det samme parti, som uden at tænke sig om opkræver cirka halvdelen af deres løn i skat.
Men i forhold til arbejdsudbud viser det sig jo også, når man kigger på det her, at der ikke er lige så mange, der vil trække sig.
Men det handler om, om de trækker sig på statskassens regning, eller om de gør det på egen regning, og der er det bare, at vi ikke har samme holdning til arbejdsudbud.