runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-12-17:
Den her sag kommer i hælene af en sag, som både ministeren og jeg har talt om mange gange efterhånden – der har været fem samråd – nemlig en sag fra Østjylland, hvor der har været omfattende snyd med et såkaldt ikkegodkendt tilbud, fordi der er et hul i lovgivningen i forhold til det, sådan som status er lige nu.
Der har været snyderi på mange niveauer.
Der har været anbragte børn og unge, der er blevet flyttet rundt i cvr-numre osv.
Den her pågældende sag har selvfølgelig en helt anden alvorlighed, fordi der er en dømt person, der nu er i en form for anbringelse, og er et sted, hvor vi ved, at der ikke er den fornødne sikkerhed og ikke den fornødne faglighed.
Det synes jeg jo er dybt problematisk og dybt bekymrende, særligt også fordi Ankestyrelsen tidligere har været inde at lave en afgørelse over for Egedal Kommune om, at den anbringelse var ulovlig.
Men endnu vildere er det, at der for det første ikke bliver taget ordentlig vare på det her menneske, og for det andet og endnu mere, at der er et menneske, der har lavet personfarlig kriminalitet, som går frit tilgængelig rundt, og at ingen har styr på det.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-12-17:
Indledningsvis bliver jeg selvfølgelig nødt til at slå fast, at jeg ikke kan udtale mig om en konkret sag.
Men generelt finder jeg det bekymrende ligesom spørgeren, hvis personer, der er dømt til anbringelse på en sikret institution, ikke bliver anbragt på det tilbud, der er godkendt til det, og det vil sige den sikrede afdeling på Kofoedsminde på Lolland.
Det er det kommunale tilsyn i Ankestyrelsen, der fører tilsyn med, at kommuner overholder den lovgivning, der særlig gælder for offentlige myndigheder, og det er dermed også det kommunale tilsyn, der skal træffe beslutning om, hvorvidt der er grundlag for at rejse en tilsynssag.
Men jeg kan sige, at jeg i dag har videresendt den artikel, som spørgerne har henvist til, til det kommunale tilsyn i Ankestyrelsen.
Kommunalbestyrelsen har også forsyningsansvaret, som det hedder, til at sikre, at de rigtige tilbud er til stede.
Ministeriet sendte derfor også i november 2024 en orienteringsskrivelse ud til alle kommuner og til Kommunernes Landsforening, hvori ministeriet understreger kommunernes forsyningsforpligtelse i forhold til at skaffe botilbudspladser til domfældte borgere med udviklingshandicap.
Jeg ved, at man kigger på en udvidelse af antallet af pladser på Kofoedsminde.
Ministeriet vil løbende følge op på sagen for at høre, om der har været en udvikling på området.
Jeg var selv for nylig på Kofoedsminde for at høre om indsatserne der og kan bekræfte, at de selvfølgelig tager imod borgere, der er dømt til anbringelse.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-12-17:
Tak for det.
Har ministeren tænkt sig at rejse en tilsynssag mod Egedal Kommune, efter en anbringelsesdømt mand, der skulle have været anbragt på en sikret institution, har gået frit rundt – til fare for alle andre – i månedsvis?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-12-17:
Som jeg sagde lige før, har jeg i går fremlagt en model for specialeplanlægning og en takstmodel.
Det har jeg fremlagt for det partnerskab, der hedder Sammen om Handicap, og jeg glæder mig til at gå videre med at drøfte det, så vi kan nå i mål med at bruge de midler, der er afsat på finansloven, til at løfte kvaliteten på handicapområdet for både børn, for unge og for dem, der lever med handicap i det hele taget, særlig dem, der lever med mere komplekse handicap.
Det arbejde glæder jeg mig til.
Jeg er da selv ærgerlig over, at det har taget så lang tid, men nogle gange er det også svært, når man skal sikre, at man rammer rigtigt.
Det håber jeg vi gør, og jeg har i hvert fald taget arbejdstøjet på fra start af, sådan at midlerne kunne gå de rigtige steder hen.
Når det så er sagt og vi ikke er nået i mål med det for 2025, synes jeg, det er godt, at pengene kan gå til nogle andre ting, bl.a. til DSI, som også løfter området for handicappede.
Kunne vi have brugt det på BPA?
Nej, desværre, det kan vi ikke, for de skal være brugt inden årets udgang.
Havde vi været en region, som jeg jo før har været formand for, havde vi nok købt medicin ind til lager, eller havde vi været en kommune, som jeg også før har været i, havde vi nok også været ude at støtte en eller anden form for initiativ, der kunne udarbejdes i løbet af december.
Vi kigger efter de steder, hvor man hurtigt kan få afløb for midlerne, og det skal selvfølgelig helst være på handicapområdet; det er jeg enig i.
Rosa Lund (EL), 2025-12-17:
Tak for det.
Det, jeg ikke forstår, er, at regeringen behandler det her som et nulsumsspørgsmål: at enten giver man julehjælp, eller at også giver man penge til mennesker med handicap.
Sådan fungerer det jo ikke.
Regeringen kan jo tage andre valg.
Det har regeringen gjort, al den tid regeringen har været regering.
Man har givet store skattelettelser til LEGO-arvingerne, og for lidt siden havde jeg erhvervsministeren her for at tale om bankernes overskud.
Så jeg synes, vi skal behandle det her, som det fortjener.
Det er ikke et nulsumsspil.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-12-17:
Altså, den forrige regering lagde jo faktisk et forslag frem til specialeplanlægning i sin tid.
Det var i gang med at blive forhandlet, og så blev der udskrevet valg.
Så er der kommet en ny regering til, og den regering har sat sig for også her at lave en specialeplan for det specialiserede handicapområde.
Men det er jo ikke noget, man sådan lige gør fra den ene dag til den anden.
I går fremlagde jeg faktisk et udkast til en model for det her område, og jeg er rigtig glad for, at vi går i gang med arbejdet nu.
Men ja, det har taget længere tid end beregnet, og der kunne jeg da ønske, at jeg kunne stille et spørgsmål tilbage til Enhedslisten: Når nu et arbejde tager længere tid end beregnet, fordi vi gør os umage, er det så bedre, at midlerne i sidste ende går til at investere i nye tiltag på handicapområdet, som DSI arbejder med, og julehjælp, eller er det bedre, at pengene bare bliver lagt tilbage i statskassen og slet ikke kommer nogen som helst på det sociale område til gavn?
Det er jo et fælles ønske, at vi skal have en specialeplanlægning.
Det er det, jeg har arbejdet med, lige siden jeg blev minister, altså at sikre, at det sker, og nu har jeg lagt det frem.
Men når nu det ikke kan ske, fordi det har taget længere tid end beregnet, er det da trods alt bedre, at pengene kommer ud at arbejde.
Victoria Velasquez (EL), 2025-12-17:
Tak for det.
Grunden til, at vi jo har afsat de ressourcer, er, at der er virkelig, virkelig brug for dem.
Der var så mange andre steder, hvor vi kunne finde penge til at hjælpe mennesker i fattigdom og sikre, at alle børn selvfølgelig skal have en god jul.
Det, vi adresserer, er, hvad logikken for regeringen er i, at der er gået 4 år, og at vi stadig ikke har en aftale.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-12-17:
Jeg kan forsikre spørgeren om, at der ikke er nogen børn med handicap eller familier med personer med handicap, der finansierer julehjælp.
Sagen er jo den, at der er blevet afsat nogle midler på finansloven til at højne og løfte indsatsen for mennesker med handicap, og at det arbejde har taget længere tid, end vi regnede med.
Det har været sværere, fordi vi taler om milliarder af midler og vi skal gøre det klogt.
Men det er vi jo i fuld gang med at arbejde med
De midler har vi så valgt til dels at sende i retning af DSI, som faktisk laver indsatser, der skal styrke børn og unge med indlæringsvanskeligheder ved at udvikle deres kompetencer osv., og bl.a. har lavet indsatser på det specialiserede socialområde.
Det er faktisk et rigtig godt sted at sende dem hen, når nu de ikke kunne gå til det, vi egentlig havde sat dem af til, nemlig at løfte området med en specialeplanlægning på handicapområdet.
Jeg ville helst bruge pengene der, hvor de skulle have været brugt oprindelig, men når det ikke kan lade sig gøre, er det ikke et dårligt formål, vi har valgt her at give midler til, altså til DSI eller til julehjælp, der også hjælper meget udsatte familier.
Det synes jeg også man bliver nødt til at anerkende fra Enhedslistens side.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-12-17:
De drøftelser er vi også med i, og dem går vi også meget konstruktivt til værks i.
Men det, der kommer til at stå så tydeligt frem, er jo, at vi mangler værktøjer, når vi har en kommune, der åbenbart og tilsyneladende er fuldstændig ligeglad med lovgivningen, er fuldstændig ligeglad med Ankestyrelsens påbud og i virkeligheden er fuldstændig ligeglad med den alvor, der ligger i lige præcis den her sag, både for den her borgeres vedkommende i forhold til sikkerhed, men i særdeleshed også for alle de andre mennesker, der er omkring den her borger.
Der er mange naboer, der har ringet og har skrevet osv., som er dybt bekymrede, fordi de føler sig utrygge.
Det bliver vi da nødt til at gøre bedre.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-12-17:
Det er jo altid noget, at den erkendelse har bredt sig i Europa.
Så må jeg så bare sige til ministeren, som også sagde, at vi kan gøre så meget, hvorefter ministeren så kom med en række eksempler på, hvad man kan gøre: Hvornår bliver det gjort?
Altså, vi skal gøre det, og det skal gøres nu.
Så håber jeg, at de nye vestegnsborgmestre, som er derude, også fatter, hvad det er, der sker.
Jeg sender jo en tanke til de såkaldt gamle vestegnsborgmestre.
Nu er bøtten vendt om; nu skal vi passe på de her indvandrere, for der ligger altså nogle stemmer i dem, kan jeg forstå.
Det er så, jeg fristes til at sige usselt og hyklerisk, at jeg næsten ikke kan have med det at gøre.
Men få dem med igen!
Det er meget, meget vigtigt, at også de lokale rundtomkring fra Socialdemokratiet fatter, hvad det er, der sker.
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-17:
Jeg vil sige, at jeg synes, at det lader til, at der har været en europæisk erkendelse, i hvert fald i de senere år.
For dengang vi fremlagde vores udlændingeudspil »Retfærdig og realistisk«, var jeg udlændingeordfører, og der fik vi utrolig meget kritik, når vi mødtes med folk fra andre lande eller gav interviews til udenlandske medier, mens vi i sidste uge rent faktisk kunne vedtage i Det Europæiske Råd, at vi i fremtiden i Europa kan lave udrejsecentre i tredjelande og sende folk hjem til sikre oprindelseslande, og ud over at etablere modtagecentre, som vi selv har lavet, kan man lave et meget mere styrket hjemsendelssamarbejde – returnsamarbejde kalder man det på engelsk – mellem de europæiske lande.
Det kommer jo til at få en konkret betydning for, at mange flere folk, som ikke skal være i Europa, rent faktisk også bliver sendt hjem, og den erkendelse har bredt sig Europa, altså at det har vi behov for.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-12-17:
Jeg er fuldstændig enig.
De skal også kunne se sig selv i det her.
Jeg synes, at det er ærgerligt, at det også er på den måde, men sådan er det jo, når man har ført årtiers forfejlet udlændingepolitik, hvor man bare har taget imod, og hvor man ikke rigtig har gjort noget ved problemerne.
Så går det selvfølgelig ud over dem, som egentlig godt kan, og det er jo dybt, dybt ærgerligt.
Men jeg er bare nødt til igen at spørge: Hvornår kommer en af de andre erkendelser?
Vi hører det jo garanteret; jeg går og venter spændt.
Altså, vi er nået til to eller tre, ikke?
Hvornår kommer nummer fire, fem, seks, syv, otte, ni, ti?
For de må være der fra ministerens side.
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-17:
Jeg synes ikke, det er helt rimeligt at udlægge det sådan, at jeg gav udtryk for, at der ikke findes problemer, for jeg synes, der findes masser af problemer, og det er også derfor, at jeg er optaget af arbejdet med det her område og jeg synes, at det er meningsfuldt.
For noget af det, der eksempelvis støder mig meget, er, at vi jævnligt ser eksempler på folk, der begår alvorlig kriminalitet og alligevel ikke bliver udvist af landet.
Det er jo en del af grunden til, at vi har brugt en masse engagement og en masse ressourcer på at samle opbakning til en fælles, ny erklæring, der skal ændre den måde, man fortolker den europæiske menneskerettighedskonvention på.
Det har jeg store forhåbninger til kommer til at gøre en reel forskel for, at vi kommer til at se, at mange flere bliver udvisningsdømt.
Det vil være noget, som vil, synes jeg, være utrolig vigtigt for retfærdighedsfølelsen og også for de mange udlændinge, som bidrager positivt til samfundet, altså at de sådan set også kan se, at de er i en anden bås end dem, som gør det modsatte, og at det får en konsekvens for dem, der gør det modsatte.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-12-17:
Jo, men man kan jo netop i forlængelse af ministerens svar sige, at om terrorister hører man jo næsten altid, når der er sket en forfærdelig, forfærdelig hændelse, som vi lige har været ude for, at naboerne siger, at det simpelt hen er den bedste dreng i hele verden, at de ikke fatter en bønne, og at han er så uddannet og så god.
Så det kan vi efterhånden, må jeg sige efter lang tids debat omkring udlændingepolitikken, blive enige om.
Og det er jo fuldstændig rigtigt.
Det er nemmere at få 50 udlændinge til at blive integreret i Slagelse end 350.
Sådan må det nødvendigvis være.
Den anden erkendelse var jo så netop, at værdipolitikken var, at vi er nødt til at føre en aktiv politik, der giver folk incitament til at få uddannelse, til at få arbejde og til at kunne afholde sig fra kriminalitet.
Den tredje erkendelse, og det er den, vi står med i dag, er jo, at det ikke rigtig er sivet ind – og jeg synes altså ikke rigtig, det er sivet ind hos regeringen – at arbejde, uddannelse, bolig, turpas til foreningslivet og en pletfri straffeattest ikke er nok, hvis man samtidig bruger sin position, som man har fået fra det danske samfund, til at undergrave netop det danske samfund.
Det er så sørgeligt, at det ikke er til at have med at gøre.
Jeg kan bare sige for mit eget vedkommende, at jeg tror, jeg er nået til erkendelse nr. 89 eller nr. 150.
Det er også bare derfor, at jeg rykker lidt og siger: Hvornår kommer de andre erkendelser?
Og hvornår siger Socialdemokratiet virkelig i sandhed og med dyb overbevisning og med ægte indignation, at nu er det ud af vagten med dem, som netop bruger positionen til at undergrave det danske samfund?
Nu ved jeg godt, ministeren vil synge videre om, at det hele går godt og der er styr på det.
Det ved ministeren godt der ikke er.
Så skal vi nu ikke være ærlige omkring det her, minister?
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-17:
Tak for det spørgsmål.
Det, tror jeg er et spørgsmål, der kommer til at give mulighed for en god debat, fordi det er et mere åbent spørgsmål.
Jeg vil sige, at jeg ikke har sådan et tal på erkendelserne, men jeg synes, at hr. Frederik Vad startede en god debat og pegede på noget, som ikke havde fyldt så meget i den offentlige debat, nemlig at der kan være eksempler rundtomkring på nogle, der misbruger den tillid, de er blevet vist i eksempelvis et offentligt hverv, en kommune eller andre steder.
Jeg har selv haft en debat, kan jeg huske, for nogle år siden med Politikens chefredaktør, hr. Christian Jensen, fordi jeg synes, man lagde nogle alt for forsimplede kriterier til grund for, hvornår man kunne sige, at folk var velintegrerede.
Altså, i hans bog var det alene et spørgsmål om, om man havde en uddannelse og et arbejde, men sådan er det jo ikke, hvis man så forsøger at undergrave et samfund indefra.
Det gør de færreste, men det er der nogle, der gør.
Ud fra den type kriterier, altså hvis man bare siger, at det er uddannelse og arbejde, der tæller i sig selv, så kunne man jo argumentere for, at der er terrorister, der har været velintegrerede.
Det vil de færreste trods alt nok mene, men der er jo eksempler på terrorister, der har haft både uddannelse og arbejde, uden at vi af den grund ville sige, at de var velintegrerede.
Derfor synes jeg, det er interessant at få lagt nogle flere lag i den her debat, altså værdier, idéer, kultur, religion og måder at dyrke sin religion på, altså om man er moderat eller fanatiker.
Det betyder selvfølgelig noget for, om man er velintegreret.
Derudover vil jeg sige, at en anden erkendelse – jeg ved heller ikke, hvilket nummer erkendelse det i givet fald skulle være – efter jeg er begyndt at arbejde på det her område igen synes jeg er, at der er mange, der ikke er klar over, at det på nogle områder faktisk går bedre, end man kunne få indtryk af i den offentlige debat i forhold til at holde styr på tilstrømningen til Danmark fra Stormellemøsten.
Altså, vores asyltal er meget lave, vi har styr på indvandringen, vi har fået bedre styr på familiesammenføringen, og vi har også fået meget bedre styr på at få udsendt mange af dem, som ikke skal være her, end vi har haft tidligere.
På den måde synes jeg at der er lyspunkter.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-12-17:
Tak for det.
Vil ministeren i forlængelse af Socialdemokratiets udlændingeordførers, Frederik Vads, anden og tredje erkendelse i forhold til udlændingeudfordringerne oplyse, hvilket nummer af erkendelse ministeren så er kommet til?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-12-17:
Det er et arbejde, der ligger hos min kollega, hos indenrigs- og sundhedsministeren, men jeg følger det selv meget tæt, fordi jeg synes, det er vigtigt, at når man først har haft enten Ankestyrelsens klagesager eller andre ting inde mere generelt og man kan se, at kommunerne ikke overholder lovgivningen på et område, så det også vigtigt, at man har noget at skyde med, hvis man kan sige sådan, for at sikre, at loven bliver overholdt.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-12-17:
Det er absolut også noget, vi er rigtig glade for i SF.
De her ikkegodkendte tilbud skal vi simpelt hen bare have lukket for.
Men den anden side af sagen er jo så de kommuner, der alligevel ikke overholder den nugældende lovgivning og ikke tager deres forpligtelser på sig.
Det er altså deres ansvar.
Når de så er fuldstændig ligeglade med, hvad Ankestyrelsen siger, eller hvad lovgivningen påtaler, eller hvad Retslægerådet siger efter en dom, så synes jeg godt nok, vi er et meget skrøbeligt sted.
Måske skulle man kigge på yderligere muligheder hos regeringen, eksempelvis nogle strakspåbud eller noget andet, som man kan gøre, så vi ikke skal ind i den lange ventetid, som der kan ligge i Ankestyrelsens tilsyn.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-12-17:
Jeg kender jo ikke sagen helt ned i detaljen, men det, jeg har hørt, bekymrer mig rigtig, rigtig meget.
Det er lige præcis det, der er baggrunden for, at vi for det første ovre hos Indenrigs- og Sundhedsministeriet er ved at kigge på Ankestyrelsens tilsyn med kommunerne, altså om de overholder lovgivningen, og hvad man så kan gøre, hvis det ikke sker, og hvis ikke kommunerne retter ind, når de har overtrådt lovgivningen.
For det andet er vi i gang med at kigge på den her brug af ikke af Socialtilsynet godkendte tilbud, fordi det virker til, at det bliver brugt på en forkert måde, som det ikke var tiltænkt oprindeligt.
Derfor er jeg rigtig glad for, at vi nu også fra regeringens side har lagt op til at afskaffe den mulighed.
Victoria Velasquez (EL), 2025-12-17:
Der er jo ikke en rekord, som vi i landet har lyst til at have.
Vi har tidligere herinde i salen talt om noget af det, der også er skyld i og grund til, at flere og flere lever i fattigdom.
Det er bl.a. regeringens kontanthjælpsreform, men det er ikke det, som spørgsmålet her handler om.
Det handler om det hjerteskærende, at man tager fra én gruppe, der så inderligt har brug for de ressourcer, for de penge, og giver det til en anden gruppe, som så inderligt har brug for de penge.
Der har vi brug for at forstå logikken her fra regeringen.
For i Enhedslisten har vi været med til at afsætte de her midler og finde de midler med den sidste finanslov, som vi var med til at lave.
Så vil ministeren ikke gerne hjælpe os med at forstå, hvad det er for en logik, der er i regeringen, hvor man synes, det er rimeligt, at børn med handicap og at mennesker med handicap skal finansiere julehjælpen, og hvordan der kan gå 4 år, og at vi så stadig væk ikke har en aftale?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-12-17:
Som jeg sagde i starten, synes jeg jo, at pengene skal gå til det, de er afsat til: at vi laver en god specialeplanlægning på det specialiserede handicapområde.
Nu er det jo i sidste ende op til politikerne at få lavet nogle gode aftaler med hinanden.
Så selvfølgelig kan jeg ikke garantere, at vi ikke står i en sådan situation igen til næste år.
Det afhænger jo i sidste ende af villigheden til at indgå politiske aftaler, så vi kan komme derhen, hvor pengene går til det, de egentlig var afsat til.
Og så synes jeg, at vi skal lade være med at kalde julehjælp for en kedelig tradition.
Det er jo trods alt på baggrund af en lang række organisationers ønske om, at vi skulle udmønte flere penge, at regeringen har fundet flere penge, dvs. penge, som ellers var endt i statskassen.
Tak for spørgsmålet.
Først og fremmest vil vi gerne have, der bliver bygget flere boliger, almene boliger, men også ejerboliger, der kan være med til at gøre, at prisen bliver holdt nede.
Det er vigtigt for regeringen, at der er plads til alle i vores byer, og derfor blev der også tilbage i 2020 i øvrigt indgået en bred aftale om initiativer mod kortsigtede investeringer, også i udlejningsejendomme, som jeg tænker også er det, spørgsmålet er stillet med hensyn til.
Det er vi lykkedes med.
Nu kan investorerne ikke bare købe en ny ejendom, renovere lejemålene, skrue huslejen op og afsætte ejendommen igen for at opnå en hurtig gevinst.
Samtidig har regeringen for nylig præsenteret sit boligpolitiske udspil, som skal sikre den blandede by både i forhold til planlægning, omdannelse og etablering af flere forskellige boligtyper, for jeg tror også på, som jeg sagde indledningsvis, at der er behov for et større udbud af boliger.
Stigninger i lejen på de private boliger kan også skyldes manglen på ejerboliger, der kan medføre lejestigninger, og derfor vil flere ejerboliger også kunne afbøde stigningerne på lejeområdet.
Derudover indeholder regeringens boligpolitiske udspil flere initiativer, der skal resultere i et større udbud.
Vi vil bl.a. sikre bedre muligheder for at planlægge ejerboliger, etablere flere andelsboliger og i øvrigt etablere boliger i nye områder, hvor det ikke før var muligt, for vi skal ikke have en ensidig sammensætning af boligmassen med for mange udlejningsboliger.
Det er vi jo fuldstændig enige med Enhedslisten i.
Derudover skal der bl.a. også sættes ind i forhold til korttidsudlejning, som jo også har været og er et problem i de større byer.
Flere dele af udspillet er stadig væk ved at blive forhandlet, men jeg kan fortælle, at vi jo netop i dag har landet en aftale, der meget gerne skulle resultere i, at der bliver bygget flere almene boliger, der er til at betale – i øvrigt sammen med Enhedslisten, hvilket jeg glæder mig rigtig meget over.
Pelle Dragsted (EL), 2025-12-17:
Tusind tak for det, formand.
Og spørgsmålet lyder: Hvad vil regeringen gøre for at bremse de voldsomme huslejestigninger i den private udlejning, der rammer almindelige mennesker hårdt på deres økonomi, mens private kapitalfonde og ejendomsinvestorer spinder guld på at gøre det dyrere at være dansker?
Jacob Jensen (V), 2025-12-17:
Enhver produktion i Danmark, som skaber arbejdspladser, og som i øvrigt leverer resultater inden for de lovgivningsmæssige rammer, som vi stiller op her i Danmark og her i Folketinget, synes jeg er god, for det er jo med til at holde hjulene i gang.
Der er jeg med på, at der kan være ting, vi er uenige om, og det er der, bevares, men vi kan blive enige om, at det er Folketinget, der fastsætter rammerne, og at så er det op til den enkelte virksomhed, om det er en griseproduktion, en medicinalvirksomhed eller noget helt syvende, selvfølgelig at leve op til de krav og få de godkendelser, og så kan man producere inden for de rammer, som vi lovgivningsmæssigt har fastsat for dem.
Sascha Faxe (ALT), 2025-12-17:
I den såkaldte grønne trepart er der sat 43 mia. kr. af til at hjælpe havmiljøet, og det synes vi jo er fantastisk.
Men med 10 millioner ekstra svin kommer vi i den situation, at det simpelt hen kan undergrave hele planen blandt treparten, og at vi reelt har smidt rigtig mange skattekroner ud af vinduet.
Så jeg er nysgerrig på noget.
Altså, vi har virkelig mange svinefabrikker i forvejen, og det er jo ikke nogen hemmelighed, at jeg ikke synes, at vi bør have flere, men jeg er nysgerrig på, om ministeren mener, at svineeksporten i det store hele er til gavn for det samlede Danmark.