runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dina Raabjerg (KF), 2024-04-24:
Jeg vil starte med at sige tak til Liberal Alliance for at foreslå en model, som Konservative faktisk også tidligere har foreslået.
Det er ret præcis 2 år siden, min forgænger Katarina Ammitzbøll i april 2022 foreslog det samme i forbindelse med forslag til lov om engangstilskud til husstande med lav indkomst og varmekilder omfattet af ekstraordinære prisstigninger i fyringssæsonen 2021-2022.
Det er også den model, vi plejer at spille ind med, fordi den er så enkel.
Det at lave fradrag er et system, vi kender.
Det er forholdsvis nemt at administrere, og det passer ind i processer, som vi allerede har, når vi laver selvangivelse.
Det er supernemt for brugerne at forstå, og det er relativt enkelt at administrere efterfølgende, og så er man bare ikke begrænset af, at man skal ud og ansøge.
På den måde motiverer vi altså ikke til, at folk dropper gassen og går over til varmepumpe.
Forslagsstillerne begrunder forslaget med, at man vil undgå en opbremsning, hvor folk nøler med at investere, fordi de venter på, at puljer åbner.
Dernæst argumenterer man med, at der ikke er sagsbehandling af tilskudspuljen.
Og som onsdagens møde med sektoren selv tilkendegav, så de meget gerne, at vi havde fradrag frem for tilskud.
Så på alle måder synes vi, der er mange gode argumenter for det forslag, der kommer fra Liberal Alliance.
Hvis det kan gennemføres, uden at vi skal ud og finde ekstra penge til det, og økonomien kan holdes inden for de midler, der spares ved afskaffelsen af tilskudspuljen, så vil vi meget gerne støtte forslaget.
Henrik Frandsen (M), 2024-04-24:
Det er fuldstændig korrekt, at der ikke bliver installeret ret mange varmepumper lige for tiden.
Det er nok ikke gået hundrede procent i stå.
Det var der mange gode grunde til, eller dårlige grunde er det jo nok, når noget går i stå.
Bl.a. var der prisforholdet mellem naturgas og det at installere en varmepumpe.
Det var altså et meget, meget dårligt bytteforhold at installere en varmepumpe.
Det er nok hovedårsagen, hvis man sådan tager det over et årsgennemsnit.
Men det gælder også om – det er jeg meget enig i – at få åbnet fjernvarmepuljen hurtigst muligt.
Dina Raabjerg (KF), 2024-04-24:
Jeg vil bare spørge, om ordføreren slet ikke anerkender, at det er en problemstilling, at det hele er gået i stå på nuværende tidspunkt.
For det, vi jo reelt ønsker, er en grøn omstilling, ikke en omstilling, der er gået fuldstændig i stå.
Hvis ordføreren anerkender det, hvordan tænker ordføreren det så løst, når hele markedet er gået i stå, at vi ikke kan nå at levere efterfølgende, når man så åbner en pulje?
Henrik Frandsen (M), 2024-04-24:
Det er fuldstændig korrekt, som ordføreren siger, at jeg havde inviteret varmepumpeindustrien for netop at få en dialog med dem om det her.
Det er også rigtigt, at puljer har det indbygget i sig, at det giver sådan en stop and go-effekt, og lige nu venter vi på, at varmepumpepuljen bliver åbnet igen.
Det skulle den blive her i løbet af foråret – og vi har da stadig væk forår, selv om det er meget koldt.
Jeg forstår godt deres synspunkt, men jeg synes bare, at vores synspunkt omkring kontrol og styring af, hvor mange penge vi bruger, hvor pengene bliver brugt, og hvor man kan gøre det strategisk i forhold til at få hele varmeforsyningen målrettet de rigtige steder, altså gør, at der er tungtvejende argumenter for, at vi skal fortsætte med at have det som en tilskudspulje og ikke som et fradrag.
Dina Raabjerg (KF), 2024-04-24:
I går havde hr. Henrik Frandsen inviteret hele varmepumpeindustrien til møde og også inviteret mig med – tak for det.
Til det møde fortalte industrien, at lige nu er det helt gået i stå med udskiftningen til varmepumper, fordi folk nøler og venter på, at tilskudsordningen åbner.
Samtidig fortæller de om den problematik, hvor leverandørerne, når så puljen åbner, bliver rendt fuldstændig over ende, fordi de ikke er i stand til at levere hurtigt nok.
Hvad tænker ordføreren om den problemstilling?
Signe Munk (SF), 2024-04-24:
Medmindre vi får Skåne, Halland og Blekinge tilbage, har vi jo kun det areal, vi har, og vi har mange ønsker.
Det interessante ved Klimarådets arealstrategi er jo netop, at de siger, at vi både kan nå vores mål for naturen, redde vores fjorde, så der ikke ligger døde fisk, men levende fisk om sommeren i fjordkanten, og nå vores klimamål, og det er der, jeg tror man skal se koblingen.
Henrik Frandsen (M), 2024-04-24:
Tak for ordet, formand, og tak til forslagsstillerne for forslaget om at ændre en tilskudsordning for varmepumper til en fradragsordning.
Det er indiskutabelt, at omstillingen af hele vores el- og fjernvarmesektor er afgørende for, om vi når i mål med at reducere vores drivhusgasudledninger med de 70 pct. i 2030, som vi jo alle sammen har forpligtet os til.
Dette forslag sigter på at gå den vej, og jeg kan sådan set til fulde støtte intentionerne bag ved forslaget om, at vi skal sikre, at varmepumper også er en væsentlig del af den grønne omstilling, og at der er områder i landet, hvor det jo er det eneste alternativ, hvis man rigtig vil være grøn.
Men vi er altså ikke enige med forslagsstillerne i, at den rigtige vej at gå er at lave det om til en fradragsordning i stedet for.
Tværtimod er jeg af den overbevisning, at incitamentet for at skifte varmekilde vil blive endnu mindre med en fradragsordning frem for en tilskudsordning.
Det er sådan i dag, at der er afsat 825 mio. kr. i varmepumpepuljen og i energirenoveringspuljen frem til 2026, og når puljen er tom, er der altså ikke flere penge at hente.
Det betyder, at vi har styring med, hvor mange penge der bliver brugt.
Hvis man lægger tilskudsordningen om til en fradragsordning, mister man ganske enkelt kontrollen over ordningen.
Til sidst vil jeg også sige, at alle prognoser viser, at der jo er en nedgang i CO 2 -udledningen fra varmesektoren fra opvarmning.
Det er glædeligt, og jeg synes, det er værd bemærke, at den nedgang altså er kommet med de tilskudspuljer, vi har nu, og uden at det skulle være en fradragsordning.
Så det viser jo bare, at det virker.
Alt i alt vil jeg bare sige her som afslutning, at Moderaterne ikke kan støtte forslaget.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-24:
Jeg er jo enig i, selv om det nok ikke er den nuværende skatteministers skyld, at der i hvert fald er blevet indført nogle ting, hvor Skatteministeriets systemer ikke har vist sig at være sådan overvældende dygtige til at få tingene gjort.
Men vi har jo allerede systemer, hvor vi har de data, vi har brug for.
Så er det jo også rigtigt, at jeg ikke nødvendigvis ser fjernvarme som noget, der er lyksaliggørende i sig selv, men det er en andelstanke, som jeg er sikker på at Enhedslisten køber mere ind på, end jeg gør.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-24:
Tak, og tak for talen.
Ifølge Dybvadudvalgets rapport fra 2023 – så det er ikke noget, Alternativet siger – tilkendegiver næsten 50 pct. af embedsværket, at det kan være svært at levere rådgivning og bistand på højt fagligt niveau og samtidig loyalt varetage ministerens politisk-taktiske ønsker.
Mere end 40 pct. tilkendegiver, at det er udfordrende at efterleve de centrale pligter i »Kodex VII« på tidspunkter, hvor man betjener ministeren under stort tidspres.
6 pct. af embedsmændene er helt eller delvis enige i, at embedsmænd somme tider yder rådgivning og bistand til rent partipolitiske formål, og jeg kunne blive ved, hvis jeg havde mere tid.
Embedsfolkene siger jo selv, at det er drønhamrende svært at adskille ministerens politiske interesser fra det faglige.
Lars Aagaard (M), 2024-04-24:
Tak for ordet.
Forslaget handler om at flytte ansvaret for den årlige klimastatus og -fremskrivning fra Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet til et uafhængigt organ inden udgangen af 2024.
Derudover foreslås det, at regeringen sikrer, at det uafhængige organ får tilført de nødvendige økonomiske ressourcer til at løfte ansvaret for klimastatus og -fremskrivning i henhold til § 6 i klimaloven.
Så er den klaret; det var let.
Nå, jeg vil gerne starte med at slå fast, at jeg på ingen måde er enig i præmissen for beslutningsforslaget.
Forslagsstillerne er tilsyneladende under det indtryk, at ministeriernes departementer er politiske sekretariater.
Det er ikke tilfældet.
Vi har ikke politiske departementer eller politiske embedsmænd i Danmark.
Alle medarbejdere i Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet er underlagt samme krav til faglighed og saglighed som i resten embedsværket i Danmark.
Det står beskrevet i »Kodex VII«, som angiver de pligter, som embedsmændene har i arbejdet med at rådgive regeringen og dens ministre.
Alle chefer og medarbejdere skal kende og efterleve embedsmandens centrale pligter.
Derfor indgår »Kodex VII« i ministeriets koncernstrategi, og derfor er det en helt integreret del af hverdagen i ministeriet.
»Kodex VII« er fundamentet for hele ministeriets arbejde.
Jeg synes, det er afgørende, at embedsværket i alle henseender giver en faglig og saglig rådgivning til det politiske niveau.
Departementet og Energistyrelsen udfører begge dagligt en lang række faglige vurderinger og analyser med armslængde til det politiske niveau.
Det mener jeg er et grundvilkår for et velfungerende demokrati.
Klimastatus og -fremskrivning har præcis samme armslængde til det politiske niveau og transparens i udarbejdelsen, som der er på alle andre faglige vurderinger for embedsværket.
Jeg vil også kort nævne, at flere dele af fremskrivningen udarbejdes af forskere på henholdsvis Aarhus Universitet og Københavns Universitet.
Det har også været tilfældet for tidligere fremskrivninger.
Der er præcis samme transparens, faglighed og armslængde til det politiske niveau i udarbejdelse af klimastatus og -fremskrivning, som der har været hele tiden.
Derfor kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Der vil fortsat blive udarbejdet et omfattende dokumentationsmateriale.
Det giver mulighed for at få indsigt i udarbejdelsen af klimafremskrivningen samt forstå og kommentere på resultaterne.
Det er jeg som minister personligt meget glad for.
Jeg mener, at transparens er helt centralt for den demokratiske debat.
Lige om lidt offentliggør vi klimastatus og -fremskrivning 2024.
Det giver os et opdateret datagrundlag at arbejde ud fra.
Det er et grundlag, som jeg ser frem til at udvikle politik ud fra og i øvrigt dele med Folketinget, lige så snart det er klart.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-24:
Det er et forslag til folketingsbeslutning fra Alternativet og Enhedslisten om at flytte ansvaret for Danmarks klimaberegning til et uafhængigt organ.
Folketinget pålægger regeringen at overflytte ansvaret for den årlige klimastatus og klimafremskrivning fra Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet til et uafhængigt organ inden udgangen af 2024.
Grunden til, at vi har fremsat det her forslag, er, at der har været et par artikler i Zetland og Klimamonitor, som har gjort opmærksom på, at det store politiske fokus på klimaområdet har betydet, at den årlige klimastatus og klimafremskrivning har udviklet sig fra at være Energistyrelsens tekniske vurdering af især udviklingsmulighederne i energisektoren under forskellige antagelser til at være ministeriernes, regeringens og Folketingets styringsværktøj for realisering af klimamålene, og det er i relation til klimalovens formål.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-04-24:
Velbekomme.
Dina Raabjerg (KF), 2024-04-24:
Jeg vil bare anerkende, at Liberal Alliance med det her forslag har sat fokus på den grønne omstilling og ikke blander socialpolitik ind i det, altså at man sætter fokus på, at det skal være enkelt og nemt for borgerne, men også nemt for os at administrere.
Så jeg vil bare sige tusind tak for forslaget.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-04-24:
Jeg tror, det vil være svært at argumentere imod, at folk, der har en større pengepung, har råd til større ting end folk, der har en mindre pengepung.
Så selvfølgelig har ordføreren jo ret i den underliggende præmis bag det spørgsmål, så det kan jeg da hundrede procent anerkende.
Det er da klart, at med de få, der får et stort fradrag, vil det lede til x antal varmepumper og være et stort incitament for dem, der opnår det – det er jo klart – i forhold til et alt andet lige mindre fradrag, afhængigt af adfærdseffekten, som vi ikke kender helt præcis, men altså et bredt og mindre fradrag.
Så er der jo mange flere, der har et mindre incitament, end nogle få, der har et meget stort.
Det er ud fra den kalkule, på baggrund af branchens tilbagemeldinger, at vi er ret sikre på, at det vil lede til flere varmepumper med et fradrag.
Signe Munk (SF), 2024-04-24:
Den præmis er jeg ikke sikker på ordføreren egentlig har ret i.
Jeg er helt med på, at stop and go-effekten er ulempen ved puljen.
Det har vi også prøvet at arbejde med.
Omvendt får du tilskuddet med det samme.
Og det vil altså betyde noget for, hvilken økonomisk formåen du selv har.
Så anerkender ordføreren, at der vil være en ulighed, i forhold til hvilken økonomisk formåen man har, når det laves om til et fradrag?
Steffen W. Frølund (LA), 2024-04-24:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at det, som jeg bliver mødt med, og grunden til, at vi vil motivere ved at fremsætte det her, handler om, at branchen selvfølgelig tuder rigtig meget over den her store stop and go-effekt, der er i puljesystemet.
Men det, vi er ret sikre på, er, at hvis man tog puljen og omdannede den til et fradrag i stedet for, ville det føre til, at der blev installeret flere varmepumper, end der gør i dag. Så det er selvfølgelig ikke ud fra en sammenlignelig hypotese i forhold til ingen fradrag eller ingen pulje – det ved jeg faktisk ikke, det ville formentlig give færre – men i sammenligning med en pumpepulje vil et fradrag føre til flere, fordi man kommer uden om stop and go-effekten.
Signe Munk (SF), 2024-04-24:
Jeg vil egentlig bare gerne udfordre ordførerens pointe, i forhold til hvordan han kan vide, at varmepumpepuljen har ført til færre varmepumper, end hvis den ikke var der.
Ordføreren må jo kende et scenarie, en verden, hvor man har præcis de samme forudsætninger, men hvor der så ikke har været en pulje.
Det er ikke et scenarie, jeg selv har kendskab til.
Derudover vil jeg bare høre, om ordføreren er bekendt med, at der jo findes et statsgaranteret lån til varmepumper, som kan tilgås af alle, der vil – det er jo altså en ordning, der er tilgængelighed til hele året – og derudover varmepumper på abonnement.
Så er ordføreren der, hvor det kun handler om et fradrag, eller kunne man også fremme nogle af de andre ordninger?
Samira Nawa (RV), 2024-04-24:
Mange tak.
Tak til Liberal Alliance for beslutningsforslaget her.
I Radikale Venstre har vi ikke en ideologisk tilgang, i forhold til om der er tale om tilskud eller fradrag, når det kommer til en erhvervelse af varmepumper, og netop varmepumper er jo en del af løsningen, når det kommer til udfasningen af gas- og oliefyr.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-24:
Nu siger ordføreren, at vi har data.
Det troede vi også vi havde, da vi skulle til at målrette en varmecheck, og man havde også tillid til, at alle oplysninger i BBR-registeret var fuldt opdateret, og det viste sig jo så, at de alligevel ikke var det.
Så jeg synes egentlig, det er bedre, at vi går ud ad det spor, hvor vi her har en pulje, der understøtter varmepumper, og at vi så har en ansøgningsrunde, og at vi også har en mulighed for at justere på vilkårene i den ansøgningsrunde, så vi bedre kan målrette det.
Det er sådan set det spor, jeg synes er det bedste.
I forbindelse med klimastatussen hvert år har vi jo her de sidste par gange kunnet notere os, at Klimarådet havde den samme opfattelse, som Radikale, Enhedslisten, Alternativet og Konservative havde.
Jeg har også noteret mig, at CONCITO også kommer frem til samme konklusion om, at det er et spænd.
Det er jo ikke sådan, at vi har rejst det her hver eneste måned, eller hver gang vi har en forhandling, altså at man skulle agere på anden vis.
Vi har jo taget det i forbindelse med statussen over, hvor langt vi er nået med at leve op til klimaloven.
Dina Raabjerg (KF), 2024-04-24:
Tak, formand.
Vi skal opfylde Parisaftalens mål om en global temperaturstigning på maksimalt 1,5 grader.
Tidligere klimaaftaler og klimalovgivning specificerer allerede gennemsnitlige opgørelser og klimamål for at udjævne årlige udsving.
Når vi er en del af dette beslutningsforslag, er det, fordi ministeren har skabt usikkerhed ved at foreslå, at reduktionsmålene for 2025 og 2030 skal opgøres som punktmål, og det mener vi strider imod den eksisterende lovtekst.
Vi er desuden en del af forslaget, fordi Klimarådet understøtter opgørelser som gennemsnit for at sikre en stabil vurdering af emissionsreduktioner, og fordi juridiske eksperter bekræfter, at opgørelsen af faste punktmål vil stride imod intentionerne i klimaloven.
Vi vil altså gerne tydeliggøre lovgivningen og eliminere tvivl om fortolkningen.
Det er vigtigt, at vi sikrer, at Danmark opfylder sine klimaforpligtelser på en retfærdig og gennemsigtig måde, og at vi har en effektiv klimaindsats, der afspejler den faktiske udvikling i emissionsreduktionerne.
Og her er punktmål bare ikke det fedeste, og det er det ikke, fordi det er sårbart over for tilfældige udsving eller andre faktorer, der kan påvirke emissionsniveauer, og fordi punktmål kan motivere, at vi træffer beslutninger, hvor vi udskyder nødvendige handlinger, eller at vi vedtager kortsigtede løsninger, som ser ud til at opfylde punktmålene, uden at de nødvendigvis fører til vedvarende forbedringer eller opfylder den overordnede hensigt med klimamålene, og det kan vi ikke leve med.
Fokus på et enkelt år kan også føre til en ineffektiv allokering af ressourcer, hvor der enten investeres for meget i hurtige løsninger, eller der tøves med at foretage nødvendige langsigtede investeringer, som kunne have ført til en mere bæredygtig indvirkning på emissionsreduktionerne over tid.
Og selv om man ikke falder i den fælde – og det er jeg sikker på at vores minister aldrig kunne finde på at gøre – er der altid en risiko for, at man kan blive beskyldt for det, og det er ganske unødvendigt.
Vi forventer derfor, at et flertal vil støtte beslutningsforslaget.
Henrik Frandsen (M), 2024-04-24:
Tak for ordet, formand, og tak til forslagsstillerne for at fremsætte et forslag om, som man selv formulerer det, en mere præcis opgørelse af, om vi når vores klimamål i 2025 og 2030.
Det er jo en spændende diskussion, som i hvert fald har kørt igennem al den tid, jeg har været klimaordfører for Moderaterne, altså om netop et punktmål er den rigtige måde til at opgøre vores mål på klimaområdet.
Den nuværende minister og den nuværende regering følger jo den praksis, som den tidligere regering også har gjort, altså at når vi kigger frem i tiden og vi styrer, så styrer vi netop efter et punktmål, og at når vi kigger bagud og vi opgør, om vi har nået vores mål, så opgør vi det som et 3-årigt gennemsnit.
Og vi ser i Moderaterne ikke nogen grund til, at man laver om på den praksis, og derfor kan jeg nu her også sige, at vi ikke kommer til at støtte forslaget.
Vi mener også, at hvis man skal diskutere den slags og man er en del af et forlig, så er forligskredsen det rigtige sted at tage det op og få en fordomsfri drøftelse af det, og så kan man jo altid vurdere, om det er hensigtsmæssigt at ændre på metoderne eller det ikke er det.
Men som tingene ligger nu, ser vi i Moderaterne ikke nogen grund til at ændre på metoderne og ændre på den praksis, der er, om, at man styrer efter et punktmål, og at man opgør det efter et gennemsnit over 3 år.
Så Moderaterne støtter ikke forslaget.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-04-24:
Jeg kører altså lige talerpulten lidt op, så jeg ikke får en kommentar med på vejen igen bagefter.
Først og fremmest vil jeg sige tak til forslagsstillerne for at fremsætte beslutningsforslaget her og for at sætte fokus på den dagsorden, der har fyldt rigtig meget i hele debatten om indfrielsen af vores klimamål, nemlig hvordan vi opgør vores CO 2 -reduktioner, og hvilken betydning det har for den klimapolitik, vi laver.
Klimaloven er jo en politisk aftale, der beskriver vores klimamål, og politik kan derfor ændre den igen.
Derfor synes vi i Liberal Alliance også, det er ærgerligt, at der skal være uenighed om regnemetoder og matematik, i stedet for at vi kan politikudvikle en grøn og reel klimapolitik.
Det undrer mig i virkeligheden også lidt, at forslagsstillerne tager emnet op som et beslutningsforslag her i Folketingssalen i stedet for at afklare det internt i forligskredsen, som det jo er normal forligspraksis.
Forligsfamiliens beskidte vasketøj hænges her lidt frit frem, synes jeg.
Men fordi diskussionen om regnemetoder i den seneste tid har fyldt uforholdsmæssigt meget, synes vi nu i Liberal Alliance, at der er tale om et velkomment beslutningsforslag, som forhåbentlig åbner op for, at vi kan lægge os fast på en metode og komme videre i teksten en gang for alle.
Som det beskrives i forslaget, kan punktmål som regnemetode føre til udsving i vores reduktionsopgørelser og vurderingen af klimaindsatsen.
Metoden kan også føre til suboptimeringer, hvor vi ender med at indføre tiltag med et alt for kort sigte – det kender vi alle sammen et eksempel på i forbindelse med nogle nylige forhandlinger, der kun skulle vare et enkelt år – som kan pynte på regnskaberne fra år til år, skulle det være nødvendigt.
Men vi ønsker en reel og langsigtet omstilling, og så skal vi jo ikke snyde på vægten, og det indebærer punktmål en risiko for.
Så derfor ser vi egentlig også forslaget om en beregning af et gennemsnit for udledninger som en bedre og mere præcis metode.
Med det sagt har vi i Liberal Alliance også den betragtning, at vi efterhånden bør overveje, om vi skal åbne op for en anden tilgang til vores 2025- og 2030-mål end den nuværende og sågar også med et endnu længere sigte fremad.
Derfor synes vi, det er tid til at overveje, om vi skal genbesøge klimaaftalen med henblik på at finde et nyt kompromis, og så forholde os til, hvordan vi når vores ambitiøse mål med langsigtede optimale klimatiltag uden palaver om matematik og regnemetoder.
Vi er klar over, at vi i Liberal Alliance også har begået fejl i vores tilgang til den grønne omstilling.
Vi er jo ikke engang med i klimaloven, men vi har længe gjort vores bedste for at stemple ind i klimaindsatsen med et mål om mere fornuft og langsigtethed i debatten, og derfor vil vi også gerne byde os til, når det gælder klimamålene.
Har familien med det beskidte vasketøj brug for en fornuftig mægler, så ved man, hvor man kan fange os.
Signe Munk (SF), 2024-04-24:
Der er mange udfordringer omkring forhandlingerne om klimamålet i 2025, som rækker videre end det.
Men jeg vil bare sige, at Klimarådets tolkning jo er en tolkning af en politisk lov og nogle politiske intentioner, og så vidt jeg har forstået Peter Møllgaard, som er formand for Klimarådet, har han sådan set mest bare brug for en afklaring, og det er den, jeg mener vi har et politisk ansvar for at give.
Samira Nawa (RV), 2024-04-24:
Den ærlighed sætter jeg stor pris på.
Men det er også sådan med forskellige aftaler og lovgivninger, at hvis intentionen var – og det mener Radikale Venstres forhandlere så ikke – som SF's ordfører beskriver det, kunne det også være, at tiden var løbet fra det eller der måske var kommet nye oplysninger på bordet.
I hvert fald peger Klimarådet på en anden måde at opgøre det på, og jeg tror i hvert fald, at forhandlingerne omkring et 2025-mål var kommet i gang langt tidligere, hvis vi var enige om, at man allerede begyndte at tælle reduktioner fra den 1. januar 2024.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-24:
Tak for, at Konservative som det grønne parti på højrefløjen har villet være med til at fremsætte det her beslutningsforslag.
Jeg vil egentlig bare kvittere for talen, for jeg synes faktisk, at ordføreren forklarer det lige præcis så detaljeret, som jeg også havde tænkt det, nemlig hvorfor det er så vigtigt at få den diskussion.
Det er klart, at der er nogle, der mener, at loven er overholdt, men der er også nogle, der mener, at den ikke er det.
Det vigtigste er egentlig, hvordan det kan lykkes at få det gjort præcist nok.
Og tak for at være med til at arbejde for et gennemsnitsmål.