runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2018-10-04:
Tak for det.
Og tillykke til ordføreren med den forestående familieforøgelse.
Jeg ønsker ordføreren alt andet end en svær fødsel, og selv om jeg forstår, at det ikke er noget, vi mænd må udtale os om, vil jeg sige, at jeg er sikker på, at uanset hvordan det går, vil det være det hele værd – for det er ganske enkelt en fantastisk oplevelse.
Jeg er jo også lidt bekymret for, at vi skal undvære fru Mette Abildgaard, med tanke på børnenes fremtid, for vi skal diskutere klima det næste stykke tid.
Jeg fik kaffen galt i halsen i august, da den konservative partiformand sagde, at det ikke lige var på det grønne område, at man skulle bruge sine kræfter.
Jeg forstår, at det senere er blevet forklaret, at det ikke var det, man mente, og at vi stadig væk kan regne med De Konservative.
Nu er det så, at det bliver alvor.
Nu er det jo ikke bare overskrifter, men det er nu, at det skal vises i handling, og derfor vil jeg egentlig følge op på det, hr. Søren Egge Rasmussen spurgte til i forhold til landbruget og det forestående klimaudspil.
Fru Mette Abildgaard sagde, at nu starter vi med transportsektoren, og der vil jeg bare lige høre: Er landbruget, altså en nedbringelse af klimaudledningerne fra landbruget, set med konservative briller en del af en seriøs klimaindsats?
Mette Abildgaard (KF), 2018-10-04:
Tak for de venlige ord.
Jeg kan svare meget kort og meget simpelt på det, hr. Jens Joel spørger om, nemlig om Det Konservative Folkeparti mener, at landbruget også skal adresseres, hvis vi vil lave en seriøs klimaplan.
Ja, det mener Det Konservative Folkeparti at landbruget skal.
Vi mener også, at boligerne skal adresseres.
Men jeg siger bare, at med hensyn til transportsektoren er vi altså nødt til at gøre en særlig indsats.
Det er der, vi har et meget stort hængeparti, og hvor vi kan se at udledningerne går direkte i den forkerte retning.
Og det er da også det, jeg har noteret mig mange af Folketingets partier er kommet med udspil om, altså lige præcis transportsektoren, og hvordan vi kan gøre en indsats der.
Men vi skal videre med også at have kvalificeret debatten i forhold til både boliger og landbrug, altså hvordan vi også får lavet nogle ændringer der, samtidig med at vi beholder et konkurrencedygtigt dansk landbrug, som bidrager ganske betydeligt til det danske velfærdssamfund.
Jens Joel (S), 2018-10-04:
Men det synes jeg er et godt og klart tilsagn fra De Konservative om, at boligerne og landbruget også skal være en del af en seriøs klimaaftale; det vil jeg gerne kvittere for.
I forhold til transporten har statsministeren jo indtil videre sat et mål, og det har De Konservative også.
Så vil jeg spørge, om klimaet får meget ud af sådan et mål, hvis ikke også der er meget konkrete, håndgribelige virkemidler på kort sigt i den klimaplan, som vi vedtager.
Mette Abildgaard (KF), 2018-10-04:
Naturligvis er målsætninger i sig selv ikke nok.
Men lige præcis på klimaområdet synes jeg faktisk der har været en ret bred anerkendelse af, at vi bliver nødt til at starte med at sætte os nogle mål.
Det er derfor, at vi har lavet Parisaftalen.
Det er derfor, at den tidligere regering med støtte fra Det Konservative Folkeparti indførte målsætning om reduktion af Danmarks CO2-udledning.
Målsætninger er ofte det, der kickstarter handling, når det gælder klimaet.
Vi skal kickstarte et marked, som forstår, at vi vil den grønne omstilling; som forstår, at de godt kan investere i udviklingen af grønne transportløsninger til fremtiden – for der bliver en efterspørgsel efter dem.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2018-10-04:
Målsætninger er nok et rigtig godt sted at starte, også i forhold til min veninde, som jeg snakkede med for et par uger siden.
Vi kom til at snakke om børn, som også er et af de emner, der har været oppe flere gange i dag.
Men vi snakkede også om klimaforandringerne, og det, hun fortalte mig, var, at hun var kommet frem til, at hun simpelt hen ikke ville have nogen børn.
Hun ønskede ikke at sætte børn i den her verden, fordi de så skulle leve med de konsekvenser, som der vil være, hvis ikke vi gør noget ved klimaforandringerne nu.
Som ordføreren også siger, har Danmark underskrevet Parisaftalen og skal leve op til målsætningen om at holde temperaturstigningen under 2 grader.
Jeg vil bare gerne høre, om ordføreren måske kan røbe en lille smule mere fra klimaplanen, og om den klimaplan faktisk holder sig under de 2 grader med de reduktioner, som Danmark skal lave.
Mette Abildgaard (KF), 2018-10-04:
Og jeg kan jo ikke sige med sikkerhed, om det er den samme kvinde, hr. Rasmus Vestergaard Madsen og jeg taler om.
Men jeg synes, det var lidt bemærkelsesværdigt, at den kvinde – i hvert fald den kvinde, jeg hørte på Radio 24/7 – var blevet interviewet om præcis det samme et par år tidligere til Politiken, hvor hun overhovedet ikke pegede på klimaet som noget, der skulle have en indflydelse på hendes valg.
Men det er sådan set også ligegyldigt for pointen, nemlig at vi skal handle og vi skal sætte ind.
I forhold til den klimaplan, vi kommer til at præsentere, er det klart, at den bringer Danmark et stykke i den rigtige retning, ligesom det energiforlig, som alle Folketingets partier tilsluttede sig før sommerferien, også bringer Danmark et stykke i den rigtige retning.
Men det er jo ret centralt at sige, at der er lagt den her revisionsmekanisme ind.
Det ligger jo helt fundamentalt i Parisaftalen: Vi skal hele tiden overveje, om der skal nye tiltag til, og om der skal nye initiativer til.
For det, landene hidtil har meldt ud i forhold til Parisaftalen, er jo ikke i sig selv nok.
Der kommer til at skulle ske yderligere handling i årene fremover.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2018-10-04:
Nu ved jeg ikke, hvem det var, ordføreren hørte i radioen.
Jeg tror i hvert fald ikke, det var min veninde.
Men i regeringens finanslovsudspil bliver der afsat 200 mio. kr. til klima og miljø.
Vi står med den største udfordring for menneskeheden, vi nogen sinde har set.
Jeg skal bare lige høre, om ordføreren mener, at det er ambitiøst nok kun at afsætte 200 mio. kr. til den enorme grønne omstilling, som vi skal igennem.
Mette Abildgaard (KF), 2018-10-04:
Jeg beklager, hvis det ikke er den samme kvinde, vi har talt om.
Der er lidt en ny åbenbaring for mig.
I forhold til de 200 mio. kr. og finansloven kan jeg ikke genkende tallet.
Der er afsat en grøn milliard i det udspil, der er kommet fra regeringen, så jeg kan ikke følge tallet 200 mio. kr. Vi har alene fået afsat 200 mio. kr. til de her naturmål, som vi Konservative fik skrevet ind i regeringsgrundlaget, og som skal sikre den sårbare og udsatte natur.
Og der er altså også afsat penge til en lang række andre grønne initiativer, så jeg kan ikke lige genkende det tal.
Christian Poll (ALT), 2018-10-04:
Tak for det.
Jeg vil også lige benytte lejligheden til at sige tillykke til ordføreren med den fantastiske situation at skulle være mor for første gang.
Men jeg har også et spørgsmål, og som ordføreren måske ikke er overrasket over, så er det det grønne område, vi skal tale om her.
Regeringen har i sit finanslovsforslag her for nylig jo hævet den såkaldte klimapulje til 540 mio. kr. og kalder det for det højeste niveau nogen sinde, men problemet er jo, at det ikke er nye, additionelle penge, som det jo ellers ligger i Parisaftalen det skal være.
Der står i Parisaftalen, at når vi finder penge til klimabistand, skal det være nye, additionelle penge.
Der er altså tale om penge, der er taget fra en eksisterende indsats i forbindelse med klimabistand, og det mener jeg er problematisk.
Hvad drømmer ordføreren om man kunne finde af penge?
Er det godt nok, eller kunne man ønske sig flere penge på det her område?
Mette Abildgaard (KF), 2018-10-04:
Tak til hr. Christian Poll for et særdeles relevant spørgsmål.
Jeg deler ordførerens optagethed af klimabistanden, for en ting er, at vi skal gøre, hvad vi kan for at forhindre de klimaforandringer, som vi ser
der skal vi sætte ind med en bred palet af tiltag – men vi er også nødt til at lave klimatilpasninger rundtomkring, og der udgør den her klimabistand et meget vigtigt fundament for det.
Det er altid et spørgsmål om prioritering af knappe ressourcer.
Der er også blevet prioriteret rigtig mange midler til at lave et energiforlig, som sikrer, at vi får de her tre store havvindmølleparker med i alt 2.400 MW; vi har prioriteret at sætte flere midler af til energiforskning, som også er noget af det, der virkelig batter.
Så det er nogle andre områder, der er blevet prioriteret, men jeg deler sådan set spørgerens engagement i klimabistanden og kunne såmænd også godt have et ønske om, at den på sigt kunne blive hævet.
Christian Poll (ALT), 2018-10-04:
Men jeg mener, det er mere hardcore end som så, for der er jo tale om, at vi med det her beløb og det, at det altså ikke er additionelle penge, jo altså ikke lever op til Parisaftalen.
Vi har skrevet under på Parisaftalen, og i den står der, at man skal tilføre nye, additionelle penge til klimabistanden.
Mette Abildgaard (KF), 2018-10-04:
Jeg skal være helt ærlig og indrømme, at jeg ikke kan huske den præcise ordlyd i Parisaftalen i forhold til klimabistanden og additionelle midler, men jeg kunne forestille mig, når hr. Christian Poll formulerer det, som han gør, at han har ret, for som jeg kender ham, så plejer han at have ret godt styr på det.
Vi har prioriteret mange penge til det store energiforlig, som blev indgået før sommerferien, og som alle Folketingets partier kom med i, og derfor er vi også rykket ganske betydeligt, og det er der, der i første omgang er blevet prioriteret.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-10-04:
Tak for det.
Jeg kan glæde ordføreren med, at DR skriver: »Højgravid Abildgaard i topform fra talerstolen«.
Og det er jeg sådan set enig med DR i.
Jeg synes, det var en meget veloplagt tale fra ordføreren, og tusind tak for den.
Som det er ordføreren bekendt, er min hustru jeg også lige blevet forældre til en lille pige, og det er helt fuldstændig fantastisk og fylder rigtig meget.
Noget af det, som ikke er helt super ved at blive forældre, er dog, at man bliver bekymret for alt muligt, både en masse ting, som ikke er så relevante at bekymre sig om, altså om de trækker vejret om natten, for det gør de jo typisk, men også nogle ting, som det faktisk er relevant at være bekymret for, nemlig sprøjtegifte og pesticider i vores drikkevand.
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge ordføreren om, for 2017 var et rigtig møgår, hvad angår vores drikkevand og sprøjtegifte i vores drikkevand.
Næsten 100 gange skete det i 2017, at der kom vand til danske forbrugere med mere sprøjtegift end det tilladte.
På trods af at det er så alvorligt, har vi en regering, som er helt og aldeles passiv.
Der bliver intet gjort.
Kan Konservative og fru Mette Abildgaard være tilfreds med den situation?
Mette Abildgaard (KF), 2018-10-04:
Tak til hr. Christian Rabjerg Madsen for de pæne ord, og også tillykke retur.
Jeg har fået det lille fif til fødselsforberedelse, i forhold til om børnene trækker vejret om natten, at man skal holde et lille lommespejl hen foran dem, for så tjekker man på den måde, om spejlet bliver dugget, og så er man fri for at lægge hovedet helt tæt på for at lytte efter.
Så det kan jeg hermed give videre.
Jeg deler i den grad bekymringen i forhold til sprøjtegifte, og jeg må også sige, at det er en bekymring, som rigtig mange danskere giver udtryk for.
Vi forklarer det jo ofte med fortidens synder, altså at man finder rester af ting, som var tilladt engang, men som heldigvis ikke er det mere.
Men spørgsmålet er selvfølgelig, hvordan vi sikrer, at man om 30 år ikke kommer med præcis samme forklaring og henviser til fortidens synder, som så er ting, der er tilladt i dag.
Vi har jo lavet et meget bredt forlig med pesticidaftalen, og deri står også, at vi i løbet af efteråret skal drøfte videre, hvordan vi beskytter det, der hedder BNBO'erne, de boringsnære beskyttelsesområder, endnu bedre, end vi gør i dag.
Og det går vi også fra Det Konservative Folkepartis side ind til med en villighed til at finde nogle løsninger på at gøre mere dér, end vi gør i dag.
Morten Østergaard (RV), 2018-10-04:
Jeg går ud fra, at det er derfor, at man er gået på talerstolen.
Og det, mit spørgsmål egentlig var, er, om man mener det, regeringen i dag mener, altså den lille ændring af ministerbetjeningsparagraffen, eller om man mener det, man mente, inden man gik i regering.
For vilkårene er jo nu, at det bliver givet frit.
Vi har opsagt forliget.
Det står ikke efter næste folketingsvalg, og derfor er det jo interessant at høre, om Det Konservative Folkeparti nu er kommet så tæt på Venstre og Socialdemokratiet, at vi skal have luppen frem for at finde de ændringer, der skal til, eller om man så vil finde tilbage til det synspunkt, man havde, nemlig at der bør laves reelle og store ændringer i offentlighedsloven for at genskabe lys, hvor der blev mørke.
Mette Abildgaard (KF), 2018-10-04:
Det er fuldstændig korrekt, at Det Konservative Folkeparti meldte ud i forhold til tre paragraffer, som vi fandt bekymrende i forhold til offentlighedsloven.
Det også fuldstændig rigtigt, at det, der har ligget på forhandlingsbordet, og som der nu er kommet et bud på, er en lempelse af den ene paragraf, nemlig ministerbetjeningsparagraffen.
Det samme gælder hr. Morten Østergaards parti.
Nu tager vi situationen op til overvejelse.
Vi overvejer, hvad der skal ske her fra.
Det tilkommer ikke mig at fortælle om den videre regeringsproces.
Det er justitsministerens område.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-10-04:
Ja, det er altså ikke nok at have præcisionslandbrug.
Vi er nødt til at gå ind i at se på, at vi i Danmark bruger 80 pct. af vores landbrugsareal til foder og til den animalske produktion.
Globalt er det 70 pct.
Vi er nødt til at gå ind i noget, hvor vi nedbringer CO2-udslippet, det kan altså ikke gøres bare ved at præcisionsgøde, eller hvad man nu kan forestille sig.
Skal kommentaren lige før forstås på den måde, at landbruget ikke er med i den klimapakke, regeringen kommer med i næste uge, så det udelukkende er transporten, der er med i den pakke?
Mette Abildgaard (KF), 2018-10-04:
Ja, nu ville det jo nok være bemærkelsesværdigt, hvis jeg stod her og afslørede indholdet.
Når jeg så alligevel godt kunne have lidt lyst, er det jo, fordi jeg er gået på barsel i næste uge og derfor ikke kan være med til at diskutere, når først det bliver lagt frem – men jeg må alligevel stå for fristelsen og dy mig.
Vi skal adressere de tre b'er, biler, boliger og bønder.
Så naturligvis er vi også nødt til at adressere landbruget.
Det er rigtigt, at vi i Danmark har et meget stort areal, der er dyrket, men vi skal også bare være opmærksomme på, at det heller ikke hjælper noget, at vi så skærer ned på det i Danmark, hvor vi trods alt dyrker ret klimavenligt, for at produktionen så bare bliver skruet op andre steder.
Det er bare en balance, som vi er nødt til at have øje for.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2018-10-04:
Fru Mette Abildgaard kan tage det helt roligt, der er masser af tid.
Gennemsnitligt går en førstegangsfødende 9 dage over tid, så der er lang tid endnu, hvor fru Mette Abildgaard kan berige os med sine politiske tanker.
Det, jeg gerne vil bruge lidt tid på, er noget, som justitsministeren var ude med i sommer.
Nu har vi snakket lidt om familielægen og sådan noget, hvor vi ser lidt ens på nogle ting, og jeg tror også, der er et sted, vi ser ens på nogle ting, når det drejer sig om politiet, nemlig ønsket om, at vi igen får etableret et stærkere nærpoliti, hvor der er nogle betjente, der går rundt i folks lokalmiljøer og kender folkene, kender de unge mennesker, ved, hvem de skal gribe fat i, hvis nogen er på vej ud i noget snavs, så vi også får det forebyggende arbejde, der ligger i at have et synligt, tilstedeværende politi med lokalkendskab, højnet.
Så vil fru Mette Abildgaard ikke fortælle lidt mere om de tanker, der ligger her, hvad der kommer af muligheder, og hvordan vi kan få det her gjort til virkelighed, så det ikke kun bliver ved tanker mellem os og enighed mellem os?
Mette Abildgaard (KF), 2018-10-04:
Tak for det.
Jeg ved jo, at hr. Kristian Thulesen Dahl har gode råd med hjemmefra i forhold til graviditetsområdet, men jeg har nu ladet mig fortælle, at det er 4 dage, man i snit går over, hvilket er lidt uheldigt, fordi vi er inviteret til bal i kongehuset 4 dage over min termin.
Så det er lidt usikkert, om vi skal til fest hos de kongelige, men vi satser på det.
I forhold til nærpolitiet er det fuldstændig rigtigt, at justitsministeren har løftet lidt af sløret for, at der kommer et udspil.
Vi kommer til at højne antallet af betjente, som er tilknyttet det nære.
I dag er der cirka 250 mand, og det, justitsministeren har været ude at sige, er, at man kan regne med 100 ekstra mand.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2018-10-04:
I forhold til politiet vil jeg sige, at noget, der er vigtigt for os i Dansk Folkeparti, og det er en af grundene til, at vi kan lave det her, er, at vi får uddannet flere betjente.
Vi får også et vestligt uddannelsessted med mulighed for at få optaget flere på politiskolen, og så får vi uddannet flere betjente.
Det er for os at se et flerårigt perspektiv, så vi får flere i mandskabet til de opgaver, der er.
Og det gør så også, at vi får mulighed for at få forstærket den her nærpolitiindsats.
Så vil jeg bare lige sikre mig, at vi er enige om, at det skal medføre, at politifolk render rundt i et lokalområde og har kendskab til det lokalområde, så det er folk, der varigt kommer i det samme miljø i de samme områder.
Mette Abildgaard (KF), 2018-10-04:
Vi er meget glade for det gode samarbejde, vi har haft med Dansk Folkeparti på retsområdet, og i særdeleshed forhold til det her med nærpolitiet.
Det er fuldstændig rigtigt, at vi har øget optaget betydeligt efter bl.a. et stort ønske fra Dansk Folkeparti med det resultat, at der fra 2016 til 2019 blev optaget 600 ekstra mand på politiuddannelsen.
Det er klart, at vi skal have, at de betjente, der er ude i det lokale, som er ude i nærområdet, kender deres område.
Det er hele tanken bag det, at man får et kendskab til de unge lømler, som man måske skal have en snak med, før de får rodet sig ud i noget, de ikke kan rode sig ud af igen.
Det skal være tanken bag udspillet.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-10-04:
Tak for det.
Og tusind tak til fru Mette Abildgaard for en rigtig fin ordførertale.
Jeg er helt sikker på, at fru Mette Abildgaard bliver en fremragende og meget omsorgsfuld mor.
Og jeg er sikker på, at den datter, der kommer ud – hvornår det nu end måtte være – kommer til at få et rigtig fint og trygt liv.
Der er noget, jeg godt kunne tænke mig at adressere, for når nu ordføreren i sin ordførertale har talt så meget om børn og børns vilkår og det, at vi skal sikre vores børn et godt liv, samtidig med at hun gerne vil afskaffe arveafgiften, så er det jo også sådan, at børn vil vokse op med nogle forskellige forudsætninger.
Ordføreren sagde, at hårdt tjente penge skal blive i lommen, og det kan man jo mene.
Men hvis man er rengøringsassistent, er pengene givetvis hårdt tjente, men de er ikke særlig mange.
Så det barn, der bliver født af rengøringsassistenten, får ikke en særlig stor arv.
Til gengæld kan det barn, der bliver født af en bankdirektør eller en formuende familie med en stor kapital i banken, få en stor arv.
De to børn kommer til at vokse op med to grundlæggende forskellige muligheder i verden – i hvert fald i forhold til, kan man sige, den kapital, den arv, der kommer med.
Kan ordføreren ikke godt forstå, at vi er nogle, der synes det er uretfærdigt, at man alene på grund af forældrenes formue skal have så forskellige økonomiske forudsætninger for sit liv som barn?
Mette Abildgaard (KF), 2018-10-04:
Helt grundlæggende kan jeg ikke forstå, hvorfor staten skal blande sig, når forældre har sparet noget op, som de ønsker at give videre til deres børn og deres børnebørn.
Det synes jeg simpelt hen helt principielt ikke kommer staten ved.
Vi har i dag en grænse på 289.000 kr., og når man kommer over det beløb, skal der betales arveafgift.
Det er cirka halvdelen af danskerne, der efterlader sig de penge.
Så det er altså ikke sådan, at det er en meget lille, elitær skare, som betaler arveafgift i dag.
Det er halvdelen af danskerne, der gør det.
Og der kan vi bare ikke se, hvilken ret staten har til at komme at sige, at den har krav på de penge, når de er blevet beskattet en gang.
Men det er rigtigt, at børn har forskellige forudsætninger i livet.
Vi har et stort velfærdssamfund, som har til opgave at sikre, at alle børn får gode vilkår i livet.
Vi kan aldrig fjerne forskellighederne.
Men det er altså mere end halvdelen af danskerne, der efterlader sig en arv på det her niveau.
Morten Østergaard (RV), 2018-10-04:
Jeg vil da også tilslutte mig koret, der ønsker held og lykke til fru Mette Abildgaard, og også tillykke med fødselsdagen for nylig.
Alt går jo godt og strålende.
Det er desværre faldet ud, smuttet, for justitsministeren at få det ind i lovprogrammet, altså en ændring af offentlighedsloven.
Det er jo lidt mærkeligt, for det står i regeringsgrundlaget, og man havde jo et lovforslag, man egentlig bare kunne have fremsat.
Jeg tror, at der ville være et stort flertal for det.
Men det har regeringen valgt ikke at gøre.
Derfor har vi jo måttet rejse en forespørgsel for at få fundet ud af, hvad der foregår, og jo også sige, at forliget ikke kan bære igennem en folketingsvalgkamp.
Derfor vil jeg egentlig bare høre, hvor vi har Det Konservative Folkeparti i dag.
Står man der, hvor regeringen står, med en meget beskeden ændring af offentlighedsloven, eller står man der, hvor man stod, inden man gik i regering, sådan at man, hvis forliget ikke består, fordi vi jo har opsagt det, sådan set er klar til at lave de store ændringer, som både fru Mette Abildgaard og i øvrigt den nuværende justitsminister har talt for?
Mette Abildgaard (KF), 2018-10-04:
Når vi fra konservativ side har foreslået en særlig indsats målrettet ydertimerne, er det, fordi vi ved, at det er der, der er en særlig udfordring, og det er, fordi vi ved, at der er en særlig udfordring, som har stor samfundsøkonomisk betydning.
Vi ved, at mor og far i mange tilfælde går tidligere fra arbejde, end de ellers ville, fordi de skal have hentet ungerne, inden de risikerer at være tilbage i en institution, hvor der måske kun er en enkelt pædagog tilbage.
Så vi kan konstatere, at det er noget af det, der har meget stor samfundsøkonomisk betydning.
Jacob Mark (SF), 2018-10-04:
Så forstår jeg simpelt hen ikke længere argumentationen.
Hvis argumentet mod at sikre, at der er voksne nok gennem en minimumsnormering, er, at det er det kommunale selvstyre, der skal tage sig af det, hvordan kan det så være, at De Konservative nu med en ny politik vil lave en helt ny minimumsnormering, men kun i ydertimerne?
Det er da om noget endnu mere bureaukratisk end at sige: Her har I en ressource, bestem selv, hvordan den skal fordeles.
Nu vil De Konservative sige: Vi vil bestemme, præcis hvordan ressourcerne skal bruges i ydertimerne.
Hvad er forskellen?
Er det ikke et brud på det kommunale selvstyre?
Vil det ikke give bedre mening at sige: Vi ved, at der er brug for mere tid, så vi giver nogle flere ressourcer og en minimumsnormering, og så er det op til daginstitutionerne at finde ud af, hvordan de bedst fordeles?
Tak for det.
Og hvis det er sådan, at det er rød og blå stue, forestiller jeg mig, at hr. Kristian Thulesen Dahl er det barn på blå stue, der stikker af over til rød stue, og at det nogle gange skaber panik ovre i blå stue.
Men det er altid godt med billeder i en debat.
Det sætter gang i en masse ting.
Men jeg vil snakke om de der stuer, for det, der nogle gange kan gøre det let for børn at stikke af fra stuerne, er, hvis der ikke er voksne nok.
Der er også en undersøgelse, der viser, at pædagoger i gennemsnit står alene med børneflokke på 17 børn 1 time om dagen.
Det har gjort, at vi igen og igen har foreslået, at vi skal have minimumsnormeringer, at vi altså ligesom i folkeskolen siger, at der skal være et minimum antal voksne til børnene, så vi ved, at der er tid til pleje og tryghed, leg og trøst.
Hvad tænker De Konservative om det?