Rosa Lund (EL), 2021-01-22:
Tak for det.
Der er nogle ting, som man kan være sikker på hvert år: Den ene er, at »Matador« bliver genudsendt i december, og den anden er, at fru Pia Kjærsgaard indkalder til den her debat på et tidspunkt i løbet af året.
Det synes jeg er en god ting, for det betyder både, at vi kan have den her mere overordnede debat, men det betyder også, at vi måske kan få afkræftet nogle fordomme, som ofte florerer i udlændingedebatten.
Beskæftigelsesfrekvensen blandt ikkevestlige indvandrere og efterkommere er på 58,6 pct. Til sammenligning er danskernes på 77,6 pct.
62 pct. af unge med ikkevestlig baggrund i de almene boligområder har gennemført en uddannelse som 25-årige og dermed lyttet til et flertal herinde, som synes, at man skal tonse igennem uddannelsessystemet.
Og mange af de mennesker, som er frontpersonale lige nu og har hjulpet os med at få os bedre igennem coronakrisen end så mange andre lande som sosu-assistenter, hjælpere, kassemedarbejderne, buschauffører, farmaceuter, har anden etnisk baggrund end dansk.
Det synes jeg er en god ting.
Men der er også udfordringer og problemer – selvfølgelig er der det.
Et af de store problemer, som jeg synes vi har i Danmark i dag, er spørgsmålet om unge mennesker og voksne kvinder, som bliver udsat for negativ social kontrol der, hvor de bor, af deres familie og i deres nære relationer.
Jeg har gået i folkeskole og klub på Nørrebro med flere med stærkt religiøse forældre.
Jeg har passet børn i en daginstitution, hvor jeg har måttet hjælpe mødre med at kontakte krisecentre, for at de kunne komme væk fra en mand og et boligområde, hvor der blev ført negativ social kontrol med dem.
Derfor er jeg også glad for, at vi på finansloven fik et nyt krisecenter til unge med dobbelt minoritetsbaggrund og fik afsat en lille pulje til at stoppe negativ social kontrol.
Det mener jeg desværre ikke er nok – jeg mener, at der er behov for væsentlig mere.
Pædagoger, lærere og socialrådgivere skal have bedre redskaber til at spotte negativ social kontrol.
Der skal være lettere adgang til statsborgerskab for børn, der er født her i landet, så de ikke kan trues af deres forældre.
Den gensidige forsørgerpligt skal afskaffes, så ingen kvinder er afhængige af deres mands indkomst.
Og så skal det ikke være sådan, at unge mennesker kan miste deres opholdstilladelse, fordi de har været ude af landet i længere tid.
I den forbindelse vil jeg bare sige, at jeg er enig med regeringen i, at det er fornuftigt at ændre loven, så pas kan inddrages, hvis der er mistanke om, at en ung skal rejse ud af landet mod sin vilje.
Det er jo stort set umuligt at have en nuanceret holdning i udlændinge- og integrationsdebatten.
Jeg synes faktisk, at det praktisk talt er umuligt, men jeg synes, det er vigtigt, at vi får alle nuancerne med.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi både taler om det, der virker, og det, der ikke virker, for hvordan skulle vi ellers blive klogere og få løst de problemer, som vi står over for?
Jeg har ud over at have gået i folkeskole og klub på Nørrebro også gået i gymnasiet på Nørrebro, så på den måde er mit udsyn måske ikke så stort.
Men forleden mødte jeg en af mine gamle klassekammerater, som er uddannet folkeskolelærer, og indtil corona ramte os, drev han også en café på Nørrebro.
Jeg har lovet ikke at nævne hans navn, men da jeg mødte ham, snakkede vi særligt om en ting.
Han spurgte mig: Rosa, hvorfor er dine kolleger bange for mig?
Fordi han oprindelig er fra Libanon, har han jo naturligt en anden hudfarve, end jeg har, og han oplever at blive sat i bås med dem, som statsministeren over en bred kam kaldte for indvandrerdrenge.
Det gør, at han tit skal forsvare, at han er dansk, og at han føler sig dansk, selv om han er født i Danmark, hans børn er født i Danmark, hans forældre taler dansk og arbejder i Danmark.
Alligevel skal han forsvare, at han er dansk.
Det tror jeg er med til at udfordre sammenhængskraften i vores land, og det gør mig rigtig, rigtig trist.
Jeg må sige, at jeg tror, at ud over at det selvfølgelig gør det sværere for ham, så er det også noget af det, der gør, at vi møder mange flere problemer.
Jeg mener, vi kunne undgå mange problemer, hvis vi droppede den her stigmatisering og mistænkeliggørelse.
Debatten i dag handler om danske værdier, og jeg synes, det er meget tydeligt, at vi forstår spørgsmålet om danske værdier forskelligt.
Jeg mener f.eks., at en vigtig dansk værdi er retsstaten, og jeg mener, at vores retsstat er under pres, og det har ikke noget med indvandringen at gøre.
Nu har jeg ikke mere tid.