Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-19:
Jeg synes, der kan stilles mange spørgsmål til de her sager om miljø.
Bliver det næste, at man vil acceptere mere partikelforurening fra trafikken i København, hvis der indføres elbusser i Aarhus?
Blå blok vil øge kvælstofudledningen fra havdambrug med 800 t om året.
Det fremgår da også helt tydeligt fra ministerens side – af høringsnotatet fremgår det klart i vurderingen fra Miljøstyrelsen – at de samlede miljøeffekter af lovforslaget forventes at blive negative.
Det er meget bemærkelsesværdigt, at merbelastningen fra vækstplanen for akvakultur kun indgik med 423 t kvælstof i den tidligere ministers kreative kvælstofregnskab og landbrugspakken, mens merbelastningen med 800 t kvælstof fra nye havbrug ikke indgår.
Det skyldes angiveligt, at de nye havbrug skal placeres uden for de områder, der er omfattet af vandområdeplanerne.
Det betyder bare, at de skal placeres i havområder, der er omfattet af havstrategidirektivet og miljømål fastsat af de regionale havkonventioner.
Her er der altså heller ikke målopfyldelse og dermed heller ikke et såkaldt miljømæssigt råderum for mere forurening.
Vi skal således ikke længere tilbage end til november 2015, hvor Miljøstyrelsen måtte stille fire ansøgninger om miljøgodkendelse af nye havbrug i Bælthavet og Østersøen ved Bornholm i bero, fordi den daværende Naturstyrelse vurderede, at der ikke var miljømæssigt råderum i disse områder til merudledning af kvælstof og fosfor i forhold til vandplanerne og i forhold til havstrategidirektivet.
Det forsøges nu legitimeret med såkaldte kompensationsopdræt, hvis næringsstofreducerende effekt der bare ikke er fagligt belæg for.
Tidligere har der været planer om et nyt havdambrug ved Endelave i Horsens Fjord.
Miljøstyrelsen havde godkendt det, men heldigvis blev godkendelsen ophævet af Natur- og Miljøklagenævnet den 23. december 2014 – i december 2014, det er altså ikke ret lang tid siden.
Årsagerne til ophævelsen var følgende:
Fangkultur med muslinger og tang har været foreslået som bedste tilgængelige teknik.
Kommerciel produktion af muslinger og tang er fortsat på forsøgsstadiet, så der er ikke tale om en gennemprøvet teknik, der er bæredygtig i forhold til drift, miljø og økonomiske forhold, ligesom der er uafklarede forhold omkring fangkulturens effekt på udledningerne af næringsstoffer.
Derfor er fangkulturer ikke at betragte som bedste tilgængelige teknik.
Nu foreslår ministeren så at få vedtaget en lov, som gør det lovligt at øge forureningen, hvis der dyrkes lidt blåmuslinger og tang, uden at der er fagligt belæg for, at det virker.
Det er en forurenende teknik, som hører fortiden til, og som producerer fisk med et dårligere næringsindhold, end hvis det er vilde fisk.
Der er mange gode grunde til at støtte vækst i akvakulturerhvervet, men det skal ske på et bæredygtigt grundlag, og det er fortsat etablering af nye havbrug i de indre danske farvande altså ikke.
Jeg synes derimod, det er spændende, at der opstår fiskeopdræt på land, hvor miljøforhold bedre kan kontrolleres.
Verdens største landbaserede dambrug er opført ved Hirtshals med nyeste miljøteknologi.
De bruger, renser og genbruger havvand i produktionen.
Det er fremtiden.
Dette lovforslag er derimod en satsning på en forældet produktionsform på bekostning af miljøet.
Det er ikke alene kortsigtet, det er også uambitiøst i forhold til at skabe bedre vilkår for de virksomheder, som satser på bæredygtige løsninger med en udvikling af teknologi baseret på landbaserede recirkulerede anlæg.
Lad os få fiskeopdrættet på land og ikke gamble med vores havmiljø.
Enhedslisten kan ikke tilslutte sig lovforslaget.