Hans Kristian Skibby (DD), 2024-04-02:
Tak, hr. formand.
Nu taler vi om BNBO her i Folketingssalen, og vi er måske sådan en 12-14 stykker til stede, og hvis der er nogle, der følger med i fjernsynet eller andre steder, så vil de måske også tænke over, hvad BNBO egentlig står for.
Det kunne være et revisionskontor i Brøndby eller nogle, der laver bogføring, eller alt muligt andet.
Men det er jo en forkortelse for noget, som egentlig er rimelig vigtigt, nemlig de boringsnære beskyttelsesområder rundt omkring de kildeanlæg, der er, for at facilitetere rent drikkevand og drikkevandsressourcer til danske virksomheder og også til danske forbrugere.
Hvis man kigger ud i kommunerne, vil man jo også kunne se, at det har været meget forskelligt, hvor god man har været til at sætte initiativer i gang og løbe det i gang i forhold til at få lavet alle de her frivillige aftaler eller delaftaler, sådan som flere ordførere også har været inde på i deres ordførertaler.
I nogle kommuner er der tale om private vandselskaber, andre steder offentligt ejede selskaber, og derfor kan det godt nogle gange være vanskeligt at lave en aftale og få det til at falde hurtigt i hak.
Det er også derfor, vi har kunnet se, at indsatsen har været stor, men at effekten ikke har været prangende, i forhold til hvor mange steder kommunerne har været i stand til at facilitetere en lokal overenskomst med de enkelte vandselskaber.
Ikke desto mindre er de selvfølgelig også godt i gang nogle steder.
Som ordføreren fra Liberal Alliance var inde på, har man en del steder fået det på plads, og andre steder har man ikke.
Men det ændrer jo ikke på, at vi i hvert fald fra Danmarksdemokraternes side har det klare sigte og faktisk gerne vil have, at de her kommuner bliver bedre til at yde en indsats og også håndhæve reglerne for at sikre en vedvarende kontinuerlig vandforsyning til danske virksomheder og danske borgere.
Noget af det, der i hvert fald har været problemet i min egen hjemkommune – den kender jeg selvfølgelig bedst til – har været at lave de her lokale aftaler.
Nogle steder kommer man godt på vej, ved at man køber en del af jorden rundt om beskyttelsesområderne, og andre steder laver man mangeårige lejekontrakter på jorden, og det kan sådan set være fornuftigt nok, for vi ved jo også, at kilderne nogle gange bliver flyttet.
Når man er færdig med at have en boring det ene sted, skal man måske bagefter hen til et andet sted med det lokale vandværk.
Så der vil også fremadrettet være andre steder, hvor man skal etablere nye brøndboringer.
Men det er vigtigt, at man gør det i et godt samarbejde med interessenterne, og en af de store interessenter er altså dem, der ejer jorden.
Sådan må det nu engang være.
Derfor var det jo heller ikke uden glæde, at vi i Danmarksdemokraterne så på bl.a. det procesforslag, der kom om sprøjtefrie boringsnære beskyttelsesområder, fra de interessenter, der blev enige om det tilbage i december 2022.
Det var ikke mindst DANVA, men det var jo også Danske Vandværker og Landbrug & Fødevarer.
Det er jo faktisk et godt eksempel på, at man godt kan facilitere de her ting på en god måde.
Men det er selvfølgelig også vigtigt, at man, når man er blevet enige om de her delelementer, så også kommer i gang.
En ting er at lave en procesplan, noget andet er at få det i proces, og det er jo der, det desværre har haltet nogle steder.
Derfor er vi i Danmarksdemokraterne egentlig også glade for, at der nu kommer de præciseringer, der kommer fra miljøministeren med det her lovinitiativ, hvor man bl.a. går ind og giver bedre muligheder for at udstede påbud og ikke mindst forbud i forbindelse med erhvervsmæssig anvendelse af pesticider i de her boringsnære områder.
Så vi er egentlig ret betrygget i, at det her lovforslag er fornuftigt.
Det er ikke hver dag, vi kan sige det til miljøministeren, men det gør vi så i dag.
Vi synes faktisk, at det er meget fornuftigt, og vi synes også, at det er et godt eksempel på, at man er kommet i mål på en måde, som der er bred enighed om.
Så Danmarksdemokraterne kan støtte lovforslaget.