runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-01-24:
Anser ministeren det som god forvaltningsskik, at man ved vedtagelsen af den nye vandsektorlov i 2009 lovede forbrugere billigere drikkevand og billigere spildevandsbehandling, når resultatet nu flere år efter viser, at virkeligheden byder på massive afgiftsstigninger og en skatteberegningsmodel fra SKAT, som er i direkte modstrid med lovens beskrivelse af værdisætningen af de værdier, som indgik i de nye selskabers egenkapital?
I forbindelse med lovens tilblivelse og også den senere genforhandling i 2015, som skatteministeren også kort var inde på, blev der jo klart og utvetydigt sagt, at det her ikke var et spørgsmål om, at der skulle komme et nettoprovenu i statskassen.
Det her skulle være en såkaldt provenumæssig neutral ordning, som skulle være til gavn for miljøet og til gavn for forbrugernes priser.
Det kan vi så se ikke gør sig gældende nu.
Når nu det skulle være og var intentionen, at det skulle være provenuneutralt, vil ministeren så ikke være med til simpelt hen at lave det sådan, at vi udtager og fritager den almene vandforsyning helt eller delvis fra skattepligt?
For så ville man jo sådan set løse problemet i forhold til det her.
Karsten Lauritzen (V), 2018-01-24:
Det er jo den måde, man driver virksomhed på i dag, altså at man selvfølgelig bruger en egenkapital, hvis man har den, men ellers går man ud og optager lån.
Man går jo ikke tilbage til aktionærerne eller til ejerne og siger, at de skal bidrage med flere penge.
Og det er i virkeligheden med til at holde vandpriserne nede.
Så kan der være en udfordring med, om man frit kan fastsætte, hvad prisen skal være på vand.
Og Energi-, Forsynings- og Klimaministeriet er ved at kigge på, om der lovgivningsmæssigt er nogen forhindringer, der gør, at man kan nedbringe sin skattebetaling, som spørgeren ønsker.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-01-24:
Det er et andet skisma i det her, at man jo reelt siger til de danske vandværker, både de kommunale og de private: Jamen I skal bare foretage jeres investeringer i nye pumpesystemer osv., i nye rensningsanlæg og alt muligt andet, hvis det er spildevandsdelen, og I skal bare gøre det for lånte penge, så går det hele meget bedre, men det der med at spare op skal I sanktioneres for.
Det er jo en gammel og god og sund skik, vi har haft i de danske vandværker, siden man startede med fælles private vandværker i Danmark – det er, før vi begge to blev født – nemlig ikke at bruge pengene, inden man har sparet dem op.
Og det er det, man egentlig laver en dårlig løsning på, synes jeg, med det, ministeren lægger op til, nemlig at man bare skal låne pengene og så bruge dem forlods.
Anser ministeren det som god forvaltningsskik, at man ved vedtagelsen af den nye vandsektorlov i 2009 lovede forbrugere billigere drikkevand og billigere spildevandsbehandling, når resultatet nu flere år efter viser, at virkeligheden byder på massive afgiftsstigninger og en skatteberegningsmodel fra SKAT, som er i direkte modstrid med lovens beskrivelse af værdisætningen af de værdier, som indgik i de nye selskabers egenkapital?
Marlene Harpsøe (DF), 2018-01-24:
Hvad er ministerens holdning til, at der i 2026 vil mangle næsten 40.000 social- og sundhedsansatte i kommunerne ifølge FOAs fremskrivning?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Akut behov for at tiltrække SOSU’er«, af 3. januar 2018 fra FOAs hjemmeside.
Mette Bock (LA), 2018-01-24:
Det vil helt klart være i strid med EU-reglerne, hvis vi siger på forhånd, at det er den der mediegruppe eller det der mediehus eller den der private investor, som skal købe sig ind i TV 2.
Det skal være et åbent udbud.
Men det er klart, at i sådan et udbud kan man overveje, hvilke præmisser der lægges ind.
Der er en ting mere, som jeg gerne vil gøre spørgeren opmærksom på, og det er, at det er rigtigt, at TV 2 overhovedet ikke får statsstøtte, men det er statsejet.
Men netop det, at TV 2 kan finansiere sig selv, er jo et ekstra argument for at sætte stationen til salg.
Den sidste ting, jeg vil sige, er, at jeg tror, at TV 2 vil få behov for massive investeringer i de kommende år på grund af digitalisering, mediemarkedets udvikling osv., og der kunne det jo godt være, at det var en privat investor, som var en bedre ejer end staten, som i hvert fald har mange ting, som den gerne vil bruge penge til.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2018-01-24:
Nu må ministeren lige rette mig, hvis jeg tager fejl.
Men TV 2 er vel ikke i dag finansieret af staten.
Det er vel reklameindtægter og abonnementer, der finansierer TV 2, sådan som jeg forstår det.
Det er jo rigtigt, at der bestemt er danske medieudbydere osv., som man i virkeligheden vil være meget trygge ved – i hvert fald mere trygge ved end andre mulige købere af TV 2.
Men har man nogen som helst mulighed for at sikre, hvem det er?
Hvis det ender med, at man sælger hele TV 2, som jeg forstår stadig væk er en mulighed, har man så nogen som helst mulighed for at sikre, at det er de købere, man gerne vil have, der køber det, frem for dem, som man ikke er så trygge ved – f.eks. mulighed for at sikre, at det er en dansk køber?
Nu taler ministeren om, at der er mange gode danske bud på koncerner og medieudbydere, der kunne overtage TV 2. Men har man nogen som helst mulighed for at sikre, hvem det egentlig er, der kommer til at købe TV 2, hvis man vælger at sælge det hele?
Mette Bock (LA), 2018-01-24:
Det sidste er jeg bestemt ikke enig i.
Det er jo ikke sådan, at fordi noget er statsejet eller statsfinansieret, så har det den bedste kvalitet.
Så den præmis deler jeg ikke.
Jeg synes, man lige skal holde sig for øje, at det ikke er sådan, at fordi staten ejer noget eller finansierer noget, så er det pr. definition godt, eller at hvis private udbydere udvikler noget, er det pr. definition dårligt eller utroværdigt.
Det er simpelt hen en forkert præmis, og den bliver vi nødt til at løfte os ud over.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2018-01-24:
Tak for det.
Men hvordan ser ministeren på det her med dansk indhold?
Deler ministeren så den holdning, som jeg har, og som Socialdemokratiet har, om, at det er vigtigt, at der er meget dansk indhold – at det er en kvalitet?
Som ministeren også siger, er vi et relativt lille land, og det er vigtigt, at vi har ordentlige, saglige nyheder og også dansk dramaproduktion osv.
Deler ministeren den grundholdning, at det er vigtigt?
Og hvis ministeren deler den, er ministeren så ikke også enig i, at det kan man bedst sikre, hvis staten fortsat ejer en majoritet af TV 2?
Mette Bock (LA), 2018-01-24:
Det glæder mig selvfølgelig, at Socialdemokraterne er meget interesserede i, hvad det er, der kommer til at ligge i det kommende medieudspil.
Det tror jeg der er rigtig mange der er, også den danske mediebranche.
Men som sagt har regeringen ikke lagt sig fast på sit medieudspil endnu.
Det kommer inden for kort tid, og deraf vil det så fremgå, hvad det er, regeringen lægger op til.
Hvad der kommer til at ske med TV 2, afhænger jo fuldstændig af, hvad det er for nogle præmisser, man lægger ind, i forhold til hvad det er, der udbydes til salg.
Det er den ene problemstilling, der er i det.
Det gør jo altså, at vi har massiv statseje og -støtte i forhold til et mediemarked, og det er en skævvridning, som den borgerlige regering ikke ønsker at bidrage til.
Tværtimod vil vi gerne rette op.
Den anden ting, der er omkring det, når vi ikke har lagt os fast endnu, er jo, at der selvfølgelig er fordele og ulemper forbundet med det.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2018-01-24:
Tak for svaret.
Når jeg spørger, skyldes det jo, at vi i Socialdemokratiet er oprigtig interesseret i, hvad regeringen tænker om det her, og hvad det egentlig er, regeringen helst vil.
For som ministeren selv siger, står det i regeringsgrundlaget, at man ønsker at privatisere TV 2.
I december sidste år var der så nogle forlydender om, at nu ville man egentlig helst bare sælge 49 pct., sådan at man bevarede majoriteten på statens hænder, og så var der en artikel for omkring en uges tid siden, hvor Venstres ordfører fru Britt Bager er refereret for også at komme med den udmelding, at man egentlig nu gik efter bare at sælge 49 pct.
Derfor vil vi jo bare gerne have ministeren til at be- eller afkræfte, at regeringen ligesom har fundet ud af, hvad den egentlig helst vil.
For du har jo helt ret i, at det selvfølgelig forudsætter, at man kan indhegne det her.
For det er rigtigt, at hvis ikke man kan det, bliver der jo nok ikke noget salg af hverken det ene eller det andet.
Men hvis man godt kan, kunne det jo godt være, at regeringen så havde en idé om, hvor man helst ville ende henne.
Men jeg kan forstå, at der udestår nogle drøftelser, før man sådan helt har fundet ud af det.
I Socialdemokratiet er vi imod, at man sælger hele TV 2.
Vi er åbne over for at se på, om man kan få noget kapital ind ved at sælge en del af det.
Men vi synes, at majoriteten af TV 2 skal bevares på statens hænder, fordi vi mener, det er den bedste sikkerhed for, at vi kan have et TV 2 – også fremadrettet, også om mange år – som har mange af de kvaliteter, som TV 2 har i dag, f.eks. i forhold til dansk indhold osv.
Mette Bock (LA), 2018-01-24:
Tak for spørgsmålet.
Men forudsætningen for, at vi kan sætte TV 2 til salg helt eller delvis, er, at de retssager, der for øjeblikket pågår, kan blive juridisk indhegnet eller afskærmet i forhold til en eventuel køber.
Regeringen har endnu ikke fastlagt, hvordan det medieudspil, som bliver fremlagt her i løbet af kort tid, kommer til at se ud, og dermed heller ikke præcis, hvordan en eventuel salgsproces omkring TV 2 skal være.
Lige nu afventer vi svar fra Kommissionen om indhegningen af retssagerne.
Hvis det viser sig, at vi ikke kan indhegne disse retssager, behøver vi jo sådan set ikke at diskutere mere, for så kan det ikke lade sig gøre.
Hvis det viser sig, at vi kan, skal vi have en drøftelse, først i regeringen, inden vi kommer med vores medieudspil, og dernæst selvfølgelig i den politiske forhandling omkring medieaftalen.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2018-01-24:
Tak for det.
Kan ministeren uddybe sin og regeringens position i det udmeldte salg af tv-stationen TV 2, herunder om man nu har skiftet kurs og besluttet sig for at gå efter et minoritetssalg på 49 pct. af selskabet, som det er meldt ud af regeringspartiet Venstres medieordfører, Britt Bager?
Karsten Lauritzen (V), 2018-01-24:
Jamen det forsøgte jeg faktisk også at sige, og jeg vil gerne gentage, at det er jeg naturligvis.
Altså, det har været Venstres erklærede politik – jeg tror, at vi argumenteret for, at grænsen skulle være 500.000 m³, og mig bekendt har vi ikke ændret politik på det område.
Men jeg kunne ikke forestille mig, at han var af en anden opfattelse vedrørende det her spørgsmål.
Så den drøftelse går vi gerne ind i, og så må vi ved fælles hjælp prøve at overbevise nogle af dem, der var modstandere af en højere grænse, for der er som sagt et forlig.
Det kan man nogle gange godt ærgre sig over, nogle år efter at man har indgået et forlig, men så må man benytte sig af muligheden for at opsige et forlig inden næste folketingsvalg.
Men indtil da må vi arbejde inden for den ramme, der er, og der er jeg sikker på vi kan skabe en situation, uanset hvad der er dømt, hvor vandselskaberne ikke kommer til at betale alt for meget i skat.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-01-24:
Ja, det var så et halvt svar.
Ministeren fik også et spørgsmål om den her 200.000 m³ grænse for vand.
Der er nogle, der er omfattet af lovgivningen, nemlig dem, der pumper mere ud end de 200.000 m³, mens dem, der gør det under den grænse, ikke er det.
Det er sådan en serviceoplysning.
Er ministeren indstillet på, at vi får set på de grænser?
Jeg ved godt, at vi var nogle partier, der prøvede på at få grænsen sat højere, men siden dengang er der jo også kommet et andet flertal på Christiansborg.
Så ved jeg godt, at der også er et forlig på området, man skal ind at kigge på.
Men er ministeren positivt indstillet over for at tage den drøftelse?
Karsten Lauritzen (V), 2018-01-24:
Jeg har faktisk sammen med min gode kollega hr. Lars Christian Lilleholt holdt et møde, hvor forligskredsen blev indkaldt, jeg tror, det er et år eller halvandet siden, for at drøfte det her forslag uafhængigt af dommene, og det, vi åbnede op for der, var jo f.eks. at diskutere størrelsen i forhold til, hvornår et vandværk er skattepligtigt eller ej.
Der er jo en grænse på, hvor mange kubikmeter det er, og hvor jeg tror at både hr. Hans Kristian Skibbys parti og mit parti, da man drøftede aftalen tilbage i 2007, var af den holdning, at man skulle lægge den kubikmetergrænse højere, end hvor den blev lagt.
Så det er jo én måde at gøre det på, men hele forligskredsen skal jo være enig i det.
Som sagt har jeg i forhold til tallene ikke grund til at udfordre det, som hr. Hans Kristian Skibby siger.
Men min pointe er blot, at hvis et vandselskab i stedet for at finansiere fremtidige investeringer ved at kræve ekstra penge op fra forbrugerne låner pengene i banken, så er udgiften til at låne fradragsberettiget, og så kan man nedbringe den der skattegæld og komme i en situation, hvor man, hvis man ellers planlægger rigtigt, ikke kommer til at betale noget nævneværdigt i skat, og så bliver det ikke 1.000 kr. pr. forbruger.
Christine Antorini (S), 2018-01-24:
Hvilke initiativer vil ministeren tage, for at staten påtager sig et medansvar for kystsikringen i Nordsjælland nu, hvor finansministeren er enig i, at staten også har et ansvar?
Skriftlig begrundelse
Spørgsmålet stilles på baggrund af artiklen »V-ministre melder forskelligt ud om kystsikring« fra Frederiksborg Amts Avis den 15. november 2017.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-01-24:
Jeg kvitterer for ministerens besvarelse af spørgsmålet.
Men jeg er stadig væk lidt mere nervøs, end skatteministeren er, trods alt, i forhold til, hvad for nogle konsekvenser det her kan få for den danske vandsektor.
Det er måske også det, der er årsagen til, at aktørerne på området deler den frustration og bekymring, som Dansk Folkeparti i hvert fald har i forhold til det her.
For det er jo en uomtvistelig kendsgerning, at da man vedtog den nye vandsektorlov tilbage i 2009 efter de indledende drøftelser, der var i Folketinget, også i 2007, var det med den klare målsætning – det står der også i paragrafferne – at man skulle sikre, at forbrugerne fik stillet billigere vand til rådighed, og det blev også billigere at få sit spildevand bearbejdet afgiftsmæssigt.
Med de her domme er der jo i hvert fald tegn i sol og måne på, at det ikke bliver billigere, men at det derimod bliver væsentlig dyrere, og det er jo så selvfølgelig der, hvor jeg føler trang til at spørge ministeren om de refleksioner, som det måtte give anledning til fra regeringens side set i forhold til den dom, der kom i sidste uge i Østre Landsret.
Bare i min egen hjemkommune, Hedensted med 46.000 indbyggere, har man jo altså en udskudt skatteregning på 375 mio. kr. fordelt på de 46.000 indbyggerne.
Hvis der i gennemsnit bor to i hver husstand og virksomhederne ikke skal betale noget, så er det altså 16.000 kr. pr. husstand i bruttoskatten, og derfor er det jo ikke småpenge, vi taler om.
Der er jo også flere, der har sagt, at det cirka – et slag på tasken – er 1.000 kr. pr. husstand om året, man taler om der må kunne komme i anvendelse, og derfor er jeg selvfølgelig interesseret i at vide, hvad det så er regeringen rent konkret vil gøre.
Jeg er udmærket klar over, at man ikke kan agere ud fra en dom, og det er måske også en dom, der bliver anket til Højesteret – det ved vi jo ikke endnu – men jeg synes jo bare, at den tidligere regering af skatteministerens eget parti blev kritiseret for, at man ikke havde gang i de her forhandlinger for at lukke den her sag.
Jeg synes måske, man kunne sige det samme til den nuværende regering.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-01-24:
Jeg vil give ministeren fuldstændig ret i, at det er de prioriteringer, man har foretaget.
Men derfor kunne man jo godt håbe på, at ministeren ville være med til at se på forskellige løsninger eller i hvert fald tilkendegive sin holdning.
Jeg tror sådan set, at letbanen ude i Københavns omegn vil være en god investering og være en rigtig god mulighed for de borgere, der bor der.
Vi står bare i den situation, at det muligvis – vi ved det ikke endnu – kan risikere at gå ud over transportmulighederne for folk, der bor på Vestamager og i Dragør.
Det var det, jeg håbede at have en dialog med ministeren om.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-24:
Der skal være rigtig gode transportmuligheder for folk i det her land, og der skal også være regionalt selvstyre.
Det må jeg fastholde der skal være.
Letbanen er en trafikinvestering, som kan diskuteres.
Den er enormt dyr både i anlæg og drift.
Ikke desto mindre har Region Hovedstaden og 11 kommuner valgt, at de penge skal bruges til det, den letbane skal anlægges, selv om den er enormt dyr i både anlæg og drift, også meget dyrere end busser er.
Når man bruger så stor en del af sit transportbudget på en letbane, er der færre midler til andre måder at transportere folk på.
Det er de beslutninger og de prioriteringer, som en region kan træffe.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-01-24:
Det er ikke sådan, at jeg har en forventning om, at hver evig eneste gang regionerne prioriterer eller kommunerne for den sags skyld prioriterer, skal staten komme og fylde op.
Men det er jo også sådan, at regionerne er nogle, hvilket ministeren ved, meget store størrelser og har vidt forskellige trafikale behov.
Der er mit spørgsmål så til ministeren, om han holdningsmæssigt ikke mener, at man bør sikre, at der er transportmuligheder for alle borgere i alle bysamfund i det her land.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-24:
Hvis regionen har besluttet at bruge sine penge på noget andet, er det regionens beslutning.
Det er ikke sådan, at hvis regionen bruger pengene et sted i stedet for et andet, kommer statskassen bare og fylder op.
Altså, det er det, jeg fornemmer på hr. Peter Hummelgaard Thomsen: Nu skal statskassen pludselig putte penge ned dér, hvor regionen tager pengene til letbanen.
Selvfølgelig skal staten da ikke det.
Regionen er da en voksen region, som kan træffe sine beslutninger selv.
Det er da ikke sådan, at statskassen hele tiden skal følge op, når regionen træffer slutninger, som hr. Peter Hummelgaard Thomsen ikke kan lide.
Som sagt har regionen og kommunerne besluttet, at en meget stor del af deres transportbudgetter skal bruges på en letbane.
Det er en meget dyr løsning.
I forhold til hvor meget transport man får for pengene, er det en enormt dyr løsning, men det er en beslutning, de har truffet i regionen og i kommunerne.
Den beslutning kan hr. Peter Hummelgaard Thomsen jo godt diskutere med regionen og med kommunerne og spørge: Hvorfor bruger man så mange penge på en løsning, hvor man får så lidt transport for pengene, frem for at bruge pengene andre steder, hvor man får mere transport for pengene?
Den diskussion synes jeg virkelig hr. Peter Hummelgaard Thomsen skal tage med regionen.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-01-24:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Ministeren har jo ret i, at den ene del af spørgsmålet i hvert fald på et tidspunkt kommer til at blive stillet til økonomi- og indenrigsministeren.
Grunden til, at jeg også har stillet det her spørgsmål – og det er jo i forlængelse af det foregående, vi lige har haft – er, at hvis transportministeren mener, at det er problematisk, hvis der ikke er dækning med busforbindelser på steder, hvor der heller ikke er baneforbindelser, i hvilket omfang vil transportministeren så være med til at prøve at arbejde på at finde fælles løsninger sammen med både Region Hovedstaden og kommunerne, så der rent faktisk kan være ordentlige transportmæssige muligheder for alle borgere i det her land?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-24:
Jeg skal først understrege, at jeg ikke har ansvaret for den lovgivning, der vedrører regionernes økonomi.
Den lovgivning hører under økonomi- og indenrigsministerens ressort, og jeg kan derfor ikke udtale mig om den.
Derimod har jeg ansvaret for lovgrundlaget for letbanen på Ring 3.
Ansvaret for driften af letbanen og dermed finansieringen påhviler i fællesskab Region Hovedstaden og de 11 kommuner, der er en del af Hovedstadens Letbane I/S.
Staten er også med i selskabet, men kun i anlægsfasen.
Fordelingen af udgifterne til finansieringen af driften af letbanen mellem Region Hovedstaden og de 11 kommuner fremgår af lov om letbane på Ring 3, hvorefter regionen skal betale 43 pct.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-01-24:
Det ligger i forlængelse af det foregående, og det hedder: Vil ministeren overveje at ændre lovgivningen, så man i Region Hovedstaden og andre regioner kan inddrage andre finansieringskilder end alene transportområdet, når driften af letbanen skal finansieres?
Vil ministeren overveje at ændre lovgivningen, så man i Region Hovedstaden kan inddrage andre finansieringskilder end alene transportområdet, når driften af Letbanen skal finansieres?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-24:
De rammer er ikke under mit ministerium og mit ressort, så det kan jeg ikke svare på, fordi de netop ikke hører under mig.
Men jeg synes ærlig talt, at Socialdemokraterne må tage den her diskussion indbyrdes.
Når Socialdemokraternes regionsformand, fru Sophie Hæstorp Andersen, træffer beslutninger om, hvordan man vil prioritere midlerne i regionen, og der så er nogle andre socialdemokrater, der er uenige i de beslutninger, hvorfor tager man så ikke diskussionen med fru Sophie Hæstorp Andersen i stedet for at tage diskussionen med mig, som ikke kan have nogen kvalificeret mening om det?
Christine Antorini (S), 2018-01-24:
Tusind tak.
Hvilke initiativer vil ministeren tage, for at staten påtager sig et medansvar for kystsikringen i Nordsjælland nu, hvor finansministeren er enig i, at staten også har et ansvar?
Karsten Lauritzen (V), 2018-01-24:
Tak for spørgsmålet.
Sagen omhandler opgørelsen af værdien af vandsselskabernes aktiver, en værdi, som bruges som grundlaget for de fremtidige skattemæssige afskrivninger, og som derfor har betydning for den fremtidige skattebetaling.
Efter skattelovgivningen skal opgørelsen ske til handelsværdien.
Det er ikke et nyt, men et generelt princip, der omfatter alle typer virksomheder og ikke kun vandselskaber.
Østre Landsret har i dommene givet Skatteministeriet medhold i, at vandselskaberne ikke har godtgjort, at SKATs værdiansættelse er for lav.
Østre Landsret siger tværtimod, som jeg forstår det, ret klart, at de værdiansættelsesprincipper, som vandsektoren har anvendt, ikke fører til et retvisende billede af aktivernes handelsværdi.
Om vandselskaberne ønsker at få det her prøvet ved Højesteret, ved jeg ikke endnu, men Østre Landsret udtaler dog, at SKATs skøn inden for rammerne af den gældende lovgivning er meget lempeligt, altså at dommen i virkeligheden kunne være mere firkantet, end den er, og at SKATs skøn i virkeligheden kunne være strammere.
Betyder dommene så, at vandforbrugerne får en ekstra skatteregning på 36 mia. kr., som hr. Hans Kristian Skibby er inde på i sit spørgsmål?
Til det må jeg svare: Nej, det er ikke tilfældet.
Det er i hvert fald ikke tilfældet, hvis man vælger at indrette sin vandvirksomhed, som alle andre virksomheder vil indrette sig.
Det afhænger nemlig helt og holdent af det enkelte vandværks beslutning i forhold til omfanget og finansieringen af deres investeringer og i særdeleshed det enkelte vandværks takstfastsættelse over for kunderne.
Hvis man i øvrigt gør det, og i stedet for at kræve for mange penge op af kunderne for at finansiere fremtidige investeringer lånefinansierer investeringerne, hvor renteudgifterne er fradragsberettigede, vil man kunne nedbringe sin skattebetaling ganske væsentligt.
Skatteministeriet vurderer, at vandværkernes samlede skattebetaling de seneste år har ligget mellem 100 mio. og 200 mio. kr. årligt, og vi har ikke nogen forventning om, at det skulle ændre sig, hvis man i øvrigt finansierer fremtidige investeringer ved gældsoptagelse i stedet for en overpris hos forbrugerne.