runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Juel-Jensen (V), 2023-05-24:
Tak for det, formand.
Som relativt ny ordfører på området var evalueringen af pædagoguddannelsen noget af det første, jeg kastede mig over.
Den viste, at der er styrker, og at der også er svagheder.
Evalueringen giver dog et godt grundlag for, at vi i fremtiden får endnu bedre forhold at uddanne vores pædagoger under.
Kort sagt skal vi gøre gode pædagoger endnu bedre.
Jeg glæder mig til at drøfte det videre på baggrund af evalueringen, både med de øvrige partier i Folketinget, men i den grad også med de interessenter, der er på området.
Så vil jeg gerne sige, at i min relativt korte tid som ordfører på det her område har jeg fundet ud af, at der er rigtig mange, der brænder rigtig meget for uddannelse, så lad os nu ikke bruge dagen i dag på at snakke os væk fra hinanden.
Vi har et godt grundlag at gå ud fra i den evaluering, der ligger, og der har været lavet et rigtig flot forarbejde, og det skal vi bruge til noget konstruktivt.
Det kunne jeg, da jeg var småbørnsfar, og det håber jeg også de kommende generationer har en mulighed for.
Lotte Rod (RV), 2023-05-24:
Hvad betyder det her med, at regeringen siger, at man skal forhandle en pædagoguddannelse parallelt med kandidatuddannelserne?
Altså, vil regeringen kun sætte penge af til en ny pædagoguddannelse, hvis man tager pengene fra universiteterne?
Peter Juel-Jensen (V), 2023-05-24:
Det synes jeg ordføreren skulle have spurgt regeringen om.
Jeg er ordfører for Venstre.
Vi er parlamentarisk grundlag for en regering, selvfølgelig er vi det, men jeg er ikke en del af regeringen.
Jeg er en del af den lovgivende forsamling, der kan være med til at sikre, at vi i fællesskab får lavet den bedste pædagoguddannelse.
Rasmus Stoklund (S), 2023-05-24:
Vi er 179 mennesker herinde, som kan ændre tingenes tilstand i dansk politik, og i forhold til den aktuelle sag kan man jo sige, at det var forespørgerne, der udløste et valg og dermed ændrede den plan, der var lagt.
Peter Juel-Jensen (V), 2023-05-24:
Det her bliver jo en spændende debat.
Nye Borgerlige vil lytte til De Radikale.
Den havde jeg ikke lige set komme.
Men jeg vil faktisk gerne teste ordføreren lidt.
For ordføreren var lidt efter mig med hensyn til finansieringen af de pædagogiske assistenter, og jeg er jo fuldt på linje med ordføreren i, at de pædagogiske assistenter er meget brugbare, og at de har en stor effekt ude i vores pasningstilbud, og at de har mange gode kompetencer.
Ordføreren sagde så, at den måde, jeg svarede på, var sådan noget a la Christiansborg og noget politisk hejs osv.
Nu har jeg siddet og kigget lidt og prøvet på at finde ud af, hvor mange penge Nye Borgerlige i deres finanslovsudspil har allokeret til pædagogiske assistenter, og der kan jeg ikke finde en eneste krone.
Kan ordføreren så ikke fra landets fornemste talerstol fortælle os alle sammen, hvor mange penge man i sit finanslovsudspil har allokeret til pædagogiske assistenter, når man nu var så voldsomt efter mig?
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-24:
Tak for spørgsmålet, som handler om en nylig undersøgelse, der viser, at kvaliteten for de 0-2-årige i daginstitutioner og i dagplejen flere steder ikke er god nok.
Det skal vi selvfølgelig tage alvorligt.
Jeg bliver også spurgt om min holdning til at indføre lovkrav om minimumsnormeringer i dagplejen med henblik på at hæve kvaliteten i dagplejen.
Jeg synes ikke, at tiden er til mere rigid lovgivning, faktisk snarere tværtimod.
I dag kan den enkelte dagplejer modtage op til fem børn, men selv om loven sætter et loft på fem børn, er det jo ikke ensbetydende med, at dagplejen skal have fem børn, og det har de faktisk heller ikke.
Undersøgelsen viser, at hovedparten af dagplejerne har fire børn eller tre børn og kun 8 pct. af dagplejerne har fem børn, og herudover viser undersøgelsen, at den gennemsnitlige dagsnormering for dagplejerne er 2,6 børn.
Det er op til kommunerne at vurdere, hvor mange børn den enkelte dagplejer kan have.
Det er dermed et kommunalt ansvar at sikre, at dagplejen har et antal børn, hvor dagplejerne kan tage vare på børnene på en tryg og omsorgsfuld og selvfølgelig forsvarlig måde og kan efterleve de krav til pædagogisk kvalitet, der følger af lovgivningen.
Jeg har i forlængelser af undersøgelsen også sendt et brev til alle kommuner, hvor jeg indskærper det ansvar, de har for at sikre kvaliteten.
Og det indebærer også, at kommunerne skal vurdere, om dagplejerne nogle steder skal have færre børn.
Herudover synes jeg, vi har et fælles ansvar for, at det hele ikke altid kommer til at handle om normeringer som den eneste faktor, der kan øge kvaliteten.
Normeringer er selvfølgelig vigtige, men den pædagogiske faglighed og den pædagogiske ledelse er måske mindst lige så vigtige centrale elementer, hvis vi skal øge kvaliteten.
Samtidig peger den på, at man i kommunerne og helt ude på de enkelte stuer og hos de enkelte dagplejere allerede nu kan gå i gang med at skabe de nødvendige forandringer.
F.eks. er det vigtigt, at legetøjet er tilgængeligt for børnene, så de selv kan nå det, og mange steder er der behov for, at det pædagogiske personale bliver mere opmærksomme på at understøtte de gode børnefællesskaber.
Karina Adsbøl (DD), 2023-05-24:
Hvad mener ministeren om, at kun hver tiende vuggestue og dagpleje er af »god kvalitet«, og er det ministerens holdning, at minimumsnormeringer kunne være med til at højne kvaliteten i dagplejen?
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-24:
Men derudover vil jeg sige, at jeg er fuldstændig enig i det, statsministeren sagde i går: Vi skal have mindre skærm, mindre mobil i folkeskolerne.
Og heldigvis er vi også et sted, hvor flere og flere skoler forholder sig aktivt og kritisk til tilstedeværelsen af mobiltelefoner.
Mine egne børns skole bliver mobilfri fra august, og jeg ved, at mange folkeskoler i de her måneder er i gang med at forberede en langt mere skærmkritisk tilgang.
Jamen så glæder jeg mig da til, at ministeren indkalder til nogle forhandlinger eller noget andet, hvor vi kan drøfte det her område.
Altså, jeg har selv skrevet over til ministeriet for at høre, om der er nogle datoer for møder ovre i ministeriet, så jeg kan reservere dem i min kalender.
Men der ikke dukker nogen kalenderinvitationer op.
Men måske kan ministeren sige noget om, om der kommer en invitation til noget på området.
Jeg vil starte med at sige det, som jeg også sagde til den foregående spørger, nemlig at jeg synes, Reformkommissionen er kommet med nogle interessante tanker om at lave noget intensiv undervisning i dansk og matematik for de børn, som halter bagefter deres klassekammerater og f.eks. ikke har knækket læsekoden endnu.
Derudover ved jeg, at der er masser af børn, der starter i skolen til august, og som noget af det første får udleveret en iPad.
Det har jeg da selv undret mig lidt over.
Hvad skal de med den, når de er så små?
Jeg synes, man i stedet for skulle bruge de penge på at købe et klassesæt af Gummi Tarzan og lære børn at bladre i en bog og få glæden ved at ligge med en bog hjemme i sofaen, i stedet for at alt skal foregå på en skærm.
Men det har jeg faktisk ret stor tillid til at skolens ledelser selv er i stand til at foretage.
For det er en pædagogisk overvejelse om, hvordan vi underviser.
Jeg tror, vi skal passe på med at trække for meget af det herind i Folketingssalen.
Karina Adsbøl (DD), 2023-05-24:
Det får ministeren så også lov til.
Men jeg kunne også godt tænke mig at høre ministeren netop i forhold til, hvordan vi når derhen.
Jeg er sikker på, at lærerne gør det bedste, de kan, men hvordan får vi mere analog undervisning ind?
Og det kan man jo godt gøre uden forbud mod det ene og det andet.
Grunden til, at jeg spørger, er, fordi jeg er nysgerrig på regeringens holdning, og også fordi FOA har været ude og kræve minimumsnormeringer for dagplejere.
Det er jo sådan, at loven om minimumsnormeringer sikrer mindst én voksen pr. tre vuggestuebørn eller seks børnehavebørn, mens man som dagplejer kan have hele fem 0-2-årige børn at tage sig af.
Og det er jo det, FOA er ude med.
Derfor var jeg bare nysgerrig på at høre regeringens holdning til det.
Så har jeg et spørgsmål om resultaterne af kvalitetsundersøgelsen, som viser, at der er en sparsom rammesætning af legen i dagplejen og i det hele taget meget sparsom tid, hvor børnene er fordybet i leg og aktiviteter.
I det hele taget mødes børnene kun sjældent af pædagogiske aktiviteter med en bredde, der gør, at alle børn kan finde en aktivitet, der motiverer dem i dagplejen og vuggestuen.
Mener ministeren, at det skyldes, at personalet er presset, eller er det kvaliteten af de pædagogiske kompetencer, der har brug for et løft?
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-24:
Det første spørgsmål var: Hvad skal vi gøre?
For det første er jeg rigtig glad for, at alle forældre nu har ret til at få testet deres barn for ordblindhed.
Vi er kommet rigtig langt i forhold til ordblinde børn i forhold til for bare 10 år siden.
For det andet plejer jeg at sige: Skolen lærte mig alfabetet, men Anders And lærte mig at læse.
Det er et udtryk for, at det er glæden ved at læse, der gør, at man får kilometer nok i benene til, at man knækker læsekoden.
Og i dag ligger mange børn hjemme under natlampen med TikTok og ikke med en Jumbobog.
Og derfor mener jeg også, at vi skal interessere os mere for, hvordan skolens almindelige undervisning bliver mere motiverende, så flere børn også kan få lyst til at læse.
Det synes jeg faktisk er det vigtigste resultat fra undersøgelsen, altså at læseglæden er faldet.
Så vil jeg gerne kommentere det andet lige om lidt.
Karina Adsbøl (DD), 2023-05-24:
Tak for besvarelsen.
Nu nævnte ministeren her til sidst noget omkring skærme, og det er jo også noget, der, kan man sige, diskuteres rigtig meget i øjeblikket.
Jeg har også selv tidligere stillet et spørgsmål omkring, hvad regeringens holdning var til bl.a. mobiltelefoner.
Og der forstod jeg da, at regeringens holdning var, at det var sådan noget, man selv besluttede ude lokalt i skolebestyrelserne.
Men efter debatten i går her med statsministeren, kan man blive lidt i tvivl om, om regeringen påtænker at lave et forbud eller regulering på det område.
Men udfordringen er jo, kan man sige, at vi har nogle elever, som er blevet dårligere til at læse, og der skal vi have løftet niveauet.
Så hvad tænker ministeren i forhold til det med mere analog undervisning?
Tænker ministeren på at lave nogle retningslinjer, eller hvad er regeringens planer?
For i forhold til at ministeren taler om færre skærme i undervisningen og et muligt mobilforbud, hvordan rimer forbud og færre skærme her fra centralt hold så på regeringens planer om frisættelse af folkeskolerne?
Det må ministeren gerne give et svar på, for man kan godt blive lidt forvirret i hele den diskussion, i forhold til hvad regeringen egentlig mener.
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-24:
Jeg vil godt starte med at slå fast, at det er bekymrende, hvad undersøgelsen viser.
Det er en undersøgelse, der måler de danske 4. klassers læsefærdigheder, og undersøgelsen viser de dårligste resultater siden 2006, hvor vi første gang deltog i den her undersøgelse.
Det er også en undersøgelse, der er gennemført umiddelbart efter coronapandemien med skolelukninger og fjernundervisning, og det er nærliggende, at det kan have haft en betydning for niveauet.
Undersøgelsen viser således et generelt fald på tværs af de deltagende lande, hvor det danske fald faktisk er blandt de mindste for de deltagende lande og det mindste fald blandt de nordiske lande.
Danmark ligger altså fortsat i toppen af undersøgelsen.
Men selv om tilbagegangen ikke alene er et dansk problem, er det også et dansk problem.
Det er en central del af regeringsprogrammet, at regeringen vil arbejde for en mere praktisk og motiverende folkeskole.
Jeg tror på, at elever kan genfinde glæden ved at lære og læse, når de oplever, at det, de bliver undervist i, kan bruges i praksis.
Og derfor skal vi have en mere afvekslende folkeskole med en bedre balance mellem fagenes praktiske og teoretiske sider, og hvor eleverne møder motiverende undervisning, der understøtter, at læring både sker igennem hånd, krop og ånd.
Det ser jeg frem til at drøfte nærmere med folkeskolens forligskreds.
Samtidig vil jeg godt fremhæve, at der allerede er gennemført en række læseinitiativer.
Det gælder f.eks. aftalen om det fremtidige evaluerings- og bedømmelsessystem i folkeskolen, hvor der er blevet taget en række initiativer med fokus på tidlig opsporing af elever med læsevanskeligheder.
Jeg synes også, det kalder på fornyede overvejelser om, hvordan børn præsenteres for litteratur og tekster i dag.
Tak for ordet.
Karina Adsbøl (DD), 2023-05-24:
Tak for det, formand.
Hvad mener ministeren om, at knap hver fjerde danske elev i 4. klasse kan kategoriseres som svag læser, der hverken kan fortolke, læse mellem linjerne eller læse kildekritisk, og hvordan vil ministeren løfte læseniveauet og fremme gode læsevaner i landets folkeskoler?
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-24:
Den finanslov, vi jo vedtog for nylig, har trods alt et betragteligt beløb til, at flere kan få udsat deres børns skolestart, og et betragteligt beløb til at sænke klasseloftet i de mindste klasser.
Det er dog en start.
Og som jeg sagde før, synes jeg, at Reformkommissionen kommer med nogle interessante bud på, hvordan vi også kan fastholde børn i deres almindelige folkeskoleklasse, uden at de skal segregeres i specialskoletilbud, og samtidig give dem noget ekstra støtte, f.eks. til dansk og matematik.
Og det er også noget af det, jeg tidligere har sagt jeg synes vi skal se på.
Lotte Rod (RV), 2023-05-24:
Men samtidig har vi en regeringstop, som ikke prioriterer pengene til, at det så faktisk kan blive til virkelighed.
Så hvad skal vi gøre for at komme videre?
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-24:
Vi nærmer os jo, at ét ud af ti børn ikke kan rummes i det almene folkeskolefællesskab, men sådan er det jo ikke i resten af samfundet.
Det er ikke hver tiende nabo, der har behov for specialstøtte, eller hver tiende kollega, og folkeskolen skal jo bare afspejle det samfund, den ligger i, og derfor synes jeg også, det er bekymrende, at flere og flere børn tilsyneladende ikke kan rummes i den eksisterende folkeskole
Jeg tror på, at noget af det, der er foreslået af Reformkommissionen, og som handler om at give nogle intensive læringsforløb for børn i de mindste klasser, vil kunne bringe os i den rigtige retning.
For børn knækker ikke læsekoden på samme tid.
Nogle vil have behov for lidt ekstra hjælp til at komme igennem f.eks. danskfaget.
Lotte Rod (RV), 2023-05-24:
Det er jo lige præcis det.
For så sent som i dag er der kommet et opråb fra kommunalpolitikere i de seks store byer, og Susanne Crawley Larsen fra Odense siger sådan her i Skolemonitor: »Der er bare noget, der går i den forkerte retning, som ikke handler om kommunernes jammer og evige søgen efter penge, men som også handler om, at hvis folkeskolen ikke består, er vi truet som det samfund, vi kender.
Man er nødt til at tage en samtale på Christiansborg om, hvad der skal til, for at folkeskolen bliver ved med at være folkets skole.«
Nu har regeringen lige fundet 16 mia. kr., så hvad er det egentlig, der står i vejen for, at regeringen så også prioriterer skolen?
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-24:
Først vil jeg sige omkring minimumsnormeringer, at det er rigtigt, at vi har det på kommunalt niveau nu.
Så der kan godt på den ene stue være lidt flere børn og på den anden stue lidt færre, og man kan sidde på rådhuset og flytte rundt på ressourcerne, hvor man mener der er behov for det.
Dagplejen er lidt anderledes, for der er jo typisk én dagplejer til et antal børn.
Og der synes jeg bare, der må være stor forskel på, om det er nogle 5-årige børn eller nogle 2-årige børn, der går med ble, i forhold til hvordan normeringerne skal være.
Det er også derfor, jeg tror, der er brug for lidt fleksibilitet.
I forhold til kvaliteten i vuggestuerne vil jeg sige, at jeg tror, det er et både-og.
Jeg tror, mange er presset, fordi den pædagogiske kvalitet mange steder heller ikke er, som den skal være.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-24:
Jeg synes, at hr. Leif Lahn Jensen siger rigtig mange positive ting.
Og også tak for rosen for at få magtudredningen i gang.
Det er 4 år siden, at Dansk Folkeparti fremsatte forslaget og det blev enstemmigt vedtaget.
Og nu kommer det så endelig.
Det er jo dejligt; bedre sent end aldrig, kan man sige.
Også tak for de gode ord i forhold til folkemøder.
Jeg vil bare høre, om ikke hr. Leif Lahn Jensen er enig i, at det folkemøde, der er på Bornholm, og som vi alle sammen kender, efterhånden er blevet lidt crowded – undskyld, formand, jeg kan ikke lige komme på et dansk udtryk.
Kvadratmeterpladsen er blevet lidt lille, og prisen til gengæld ganske høj.
Er hr. Leif Lahn Jensen ikke enig i, at det nok kan have en lidt afskrækkende effekt på mange helt almindelige danskere, som ikke er så privilegerede at få løn for at arbejde med politik, og at det er en god ting, at vi får folkemøder rundt i hele landet?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-24:
Tak, formand.
Se, de fleste af os forbinder begrebet folkemøde med det udmærkede event, som indledtes i 2011 i Allinge på Bornholm, og som jo må siges siden at have vokset sig ganske stort.
Det fylder stadig mere i politikernes kalendere og, tror jeg, også i interesseorganisationers kalendere, journalisters kalendere – jeg ved ikke, hvor meget det fylder i borgeres kalendere.
Selvfølgelig er der mange borgere til Folkemødet på Bornholm, men der er nok flere som os, end der sådan er egentlige folk.
Det kan der være mange årsager til.
En af årsagerne kunne være, at Allinge jo er et område, hvor det kan være lidt besværligt og dyrt at komme til.
En anden kan være, at man efterhånden skal have en mindre opsparing med for overhovedet at kunne få sig et hotelværelse.
Og derfor er tanken med det her forslag, at vi ikke gør noget ved Folkemødet på Bornholm, for det ligger sådan set godt, og det har nu sin egen ret, sin egen tradition, men at vi overvejer, hvordan vi kan få den tradition til at brede sig til hele landet.
For begrebet folkemøde er ikke opfundet i 2011.
Man kan måske sige, at det er genopfundet i 2011, men det knytter jo faktisk an til en skøn tradition, som er helt tilbage fra før grundlovens vedtagelse, i 1830'erne og 1840'erne, hvor der afvikledes folkemøder rundtomkring i hele landet, nok mest kendt omkring Silkeborg ved Himmelbjerget, men rundt i hele landet, hvor man netop mødtes, som folk er flest, og drøftede politiske spørgsmål.
Så tanken med forslaget her er, at vi blandt Folketingets partier uden regeringen – vi er endelig for os selv – får en lejlighed til at drøfte, hvordan folkemødetraditionen kan genoplives, ikke kun som et bornholmsk fænomen, men som et fænomen ud over hele Danmark, måske endda hele rigsfællesskabet.
Jacob Jensen (V), 2023-05-24:
Altså, vi skal altid være åbne over for at kigge til vores gode naboer, og hvordan de har håndteret de, kan man sige, samme regler.
De er jo udsprunget fra EU, og dermed er det jo de samme regler, vi skal leve op til, og dermed også mulighederne for at få dispensation.
Hvordan man har gjort det eksempelvis i Sverige eller Tyskland, synes jeg bestemt er relevant, dog med den parentes, at der er forskel på geografien og dermed den måde, man har erhvervet på og driver erhvervet på.
Det skal selvfølgelig også tænkes ind i det.
Så man kan jo ikke overføre det en til en fra eksempelvis det svenske til det danske, men jeg synes, at inspirationen altid skal tages ned, også fra udenlandske erfaringer.
Carsten Bach (LA), 2023-05-24:
Jeg forstår ministeren sådan, at man er interesseret i at søge inspiration udefra, uden for Fødevarestyrelsen, men at området med motorkøretøjer herhjemme måske ikke nødvendigvis er det helt rigtige sted at kigge hen.
Er det noget, ministeren kunne være interesseret i, altså at få Fødevarestyrelsen til at kigge i den retning?
Jacob Jensen (V), 2023-05-24:
Men man kan sige, at der jo også bliver dannet en eller anden form for præcedens.
Når man kan se, at de første sager, der bliver klaget over, ikke går igennem, altså at det stadfæstes, eller omvendt, at man får en dispensation inden for forskellige kriterier, der skal opfyldes, kan man jo også dermed danne sig et billede af, hvad der skal til for henholdsvis at få afslag og at få en dispensationsmulighed.
Det er jo den dialog, som jeg også forstår man har mellem myndighed og forening og også i de konkrete sager.
Jeg synes bestemt, at vi ikke bare skal sige, at det så er fint, men at vi hele tiden skal være opmærksomme på, også herfra, at når vi på vegne af os alle sammen driver en offentlig forretning, skal vores vejledning til vores borgere og erhvervsdrivende selvfølgelig være i højsædet.
Carsten Bach (LA), 2023-05-24:
Jeg er glad for, at ministeren er inde på, at vi skal styrke det.
For det, der jo er tilfældet, er, at hvis man kigger på virkeligheden, viser den, at avlerne jo faktisk er nødsaget til at forsøge sig lidt frem, at man gang på gang med nye tiltag må ansøge om dispensation og efter hvert nye tiltag så igennem den her sagsbehandling hos Fødevarestyrelsen igen, alt afhængigt af om der gives dispensation eller der gives et afslag.
Mener ministeren virkelig, at det er en effektiv måde at gennemføre den her form for myndighedssagsbehandling på?
Jacob Jensen (V), 2023-05-24:
Jeg synes altid, man skal lade sig inspirere af forskellige muligheder, også i forhold til at sikre, at myndighederne i bred forstand også rådgiver og vejleder borgere, erhvervsdrivende og andre i, hvordan gældende regler skal forstås, tolkes og anvendes.
Det synes jeg helt grundlæggende at man skal, og hvis der er gode erfaringer fra det eksempel, som spørgeren her fremdrager, skal vi da ikke afvise det.
Jeg ved ikke helt, om paralleliteten måske lige er en til en mellem at syne en gammel bil og at få en dispensation fra mærkningskravene i forhold til hjortedrift, men ikke desto mindre er mit svar generelt, at jeg synes, at vi hele tiden skal prøve at styrke myndighedernes rådgivning og service over for vores borgere og vores erhvervsdrivende.
Det gælder også i forhold til erhvervsdrivende, der har hjorte.
Karina Adsbøl (DD), 2023-05-24:
Ja, og det er jo vigtigt, kan man sige, at dem, der arbejder i faget, vores pædagoger og andre, også har nogle gode rammer at arbejde under.
Men jeg vil egentlig godt høre om det med minimumsnormeringer.
Der har været meget debat omkring den beregningsmetode, som man udregner det efter.
Og efter hvad jeg har hørt, er det sådan, at det er alle personaler, der bliver indregnet i den beregningsmetode i forhold til minimumsnormeringer, og at det ikke kun er pædagogisk personale.
Kan ministeren bekræfte det?
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-24:
Det er nok lige et niveau for teknisk for mig.
Det ved jeg simpelt hen ikke, altså hvordan beregningsmetoden bag normeringerne er.
Det vil jeg godt vende tilbage til på skrift, hvis det har spørgerens interesse.
Omkring kvaliteten i vuggestuerne vil jeg også sige, at noget af det, jeg synes er mest slående i undersøgelsen, er, at mange af de steder, hvor der er høj kvalitet, er der tænkt pædagogisk over, hvad der skal ske i løbet af dagen for børnene.
Og det var jeg faktisk lidt overrasket over, for jeg synes, at det er en fuldstændig grundlæggende del af pædagogisk faglighed, at man ikke bare er et pasningstilbud, men et pædagogisk tilbud, der skal udvikle børnene.
Og det kræver, at man har reflekteret over: Hvad skal der ske på legepladsen, hvordan håndterer vi måltidet, hvordan opfører vi os i garderoben, hvordan skifter man en ble?
Alt det er der masser af gode eksempler i rapporten på hvordan man skal gøre.
Og det er derfor, jeg håber, at man både på de enkelte stuer og i forvaltningen dykker ned i rapporten og også bruger den til at øge kvaliteten i vores børns dagligdag.
Karina Adsbøl (DD), 2023-05-24:
Det er fint, at ministeren vender tilbage i forhold til den beregningsmetode.
Så kan jeg spørge ind til det i udvalget eventuelt.
Jeg ved ikke, om ministeren husker det.
Men når vi snakker om pædagoguddannelsen, har der faktisk også lige været en debat her i Folketingssalen omkring pædagoguddannelsen i dag.
Jeg ved godt, det er under en anden ressortminister, men tingene glider jo lidt sammen.
Mener ministeren, at det understøtter tilgængeligheden af pædagogisk personale i hele landet, når regeringen undtager pædagoguddannelsen fra aftalen om udflytning af uddannelser?