runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Carøe (SF), 2023-01-31:
Jeg sad lige og lyttede til ordførerens svar her ovre fra siden af og blev ret overrasket over, at ordføreren siger, at det bare er noget, vi politikere har fundet på: at vi kigger på en procentsats på et excelark.
Hele sektoren, rigtig mange skoler, gymnasielærernes fagforening og gymnasieeleverne selv siger, at der er behov for, at vi finder en løsning, at der er behov for, at folketingsmedlemmerne tager ansvar og sætter sig sammen og finder en langsigtet løsning for, hvordan vi skal fordele elever i fremtiden.
Så jeg ville bare høre, om ordføreren var klar over, at der faktisk er rigtig mange ude i den virkelige verden, som er meget optaget af, at vi finder en løsning på det her problem.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-01-31:
Tak for ordet.
Det er jo således, at alt det her med sanktioner mod Rusland allerede blev godkendt i Grønland i maj 2022.
Her ser der ud til at være stor opbakning.
Og det er dermed også en påmindelse om, at med de her bemyndigelser, vi så giver den danske stat, er det også altid vigtigt aldrig at gøre noget om Grønland uden Grønland.
Med de ord bakker vi op om lovforslaget og ser frem til det arbejde, der kommer til at ske herfra.
Peter Kofod (DF), 2023-01-31:
Tak, formand.
Forslaget her går kort og godt ud på at sikre, at Grønland kan følge de samme sanktioner mod Rusland og Hviderusland, som allerede er vedtaget i EU, som Grønland jo ikke er medlem af.
Det er et meget sympatisk forslag, og det støtter Dansk Folkeparti selvfølgelig.
Da Rusland invaderede Ukraine sidste år, skabte det en helt ny situation med krig på det europæiske kontinent – eller rettere: en gammel situation.
Mange regnede jo ganske enkelt ikke med, at krig, som vi ser det nu, kunne finde sted på kontinentet i vores tid; det var udelukkende noget, der hørte til i historiebøgerne eller langt væk under fjerne himmelstrøg.
Putin ville det desværre anderledes.
Europa er nu i en skæbnestund, hvor hvert land må gøre op med sig selv, hvilken side af historien man vil stå på.
For mig og Dansk Folkeparti er der ingen tvivl.
Vi vil til enhver tid støtte foranstaltninger, der styrker forsvaret af den ukrainske stat mod det russiske overgreb.
Den her krig slutter først den dag, russerne trækker sig tilbage fra ukrainsk territorium.
Danmark skal med den vægt, vi besidder, være med til at sørge for, at vi når netop dertil.
Lovforslaget i dag er måske ikke en supertanker, der sådan markant ændrer på situationen, men det er et skridt ud af mange, der sikrer, at vi gør, hvad vi kan, for at slutte krigen for igen at opnå fred på det europæiske kontinent.
Tak for ordet.
Carsten Bach (LA), 2023-01-31:
Danmark har jo i regi af EU indført en række sanktioner over for Rusland og Hviderusland som følge af Putins invasion af Ukraine – og tak til Grønland for at ville bakke op om den dagsorden inden for rammerne af rigsfællesskabet.
Det kan og skal selvsagt ikke være hensynet til erhvervslivets interesser i Rusland, der står i vejen for, at vi som samfund og med sanktioner på kraftigste vis kan tage afstand fra, hvad vi er vidne til i Ukraine.
Derfor bakker Liberal Alliance også op om, at vi i Danmark gennemfører de nødvendige lovgivninger for at foranstalte sanktionerne over for Rusland og Hviderusland på de ikkehjemtagede områder i Grønland.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-01-31:
Tak, formand.
I fortsættelse af de nævnte omstændigheder med Ruslands aggression over for Ukraine er det jo kun glædeligt at se, at Grønland ønsker at være en del af sanktionerne.
EU har indført en række restriktive foranstaltninger og sanktioner over for Rusland og Belarus som følge af Ruslands invasion af Ukraine.
Grønland er ikke medlem af EU, og derfor gælder sanktionsforordningerne ikke for Grønland.
Grønland har til gengæld meldt ud, at Grønlands styre har tilsluttet sig sanktionerne, og at de nu ønsker at implementere sanktioner på de områder, som Grønland har ansvaret for.
På de sagsområder, der drejer sig om rigsanliggender, vil vi i Danmark samarbejde med Grønland og lovgive på området.
Grønlands parlament har behandlet lovforslaget uden bemærkninger, har vi bemærket os, og har orienteret den danske regering om, at det grønlandske selvstyre tilslutter sig lovforslaget.
Danmarksdemokraterne støtter sanktionerne mod Rusland og Belarus og bakker derfor også op om Grønlands sanktioner.
Karsten Hønge (SF), 2023-01-31:
Vi skal stå sammen i solidaritet med Ukraine.
En stor, aggressiv nabo, nemlig Rusland, er begyndt at spise af sine nabolande.
Det skal alle demokratiske lande stå imod, store og små lande skal vise Ukraines befolkning, at vi står sammen med dem mod Putins stormagtsdrømme.
Store og små lande skal ikke vise sprækker i vores fælles front, og derfor er det godt, at et lille, men meget vigtigt land, nemlig Grønland, tilslutter sig alliancen for demokrati og frihed og mod aggression.
Peter Have (M), 2023-01-31:
Mange tak, hr. formand.
Jon Stephensen er desværre ude af landet og kan ikke tage den her sag, så den tager jeg lige på vegne af ham.
Ordførerne fra Socialdemokratiet og Venstre har så fint redegjort for det her lovforslag, så jeg vil bare lige kort bemærke, at selvstyret i Grønland i maj 2022 vedtog en lov, som tillader implementeringen af EU-sanktioner mod Rusland og Belarus grundet den aktuelle krig i Europa.
Loven medtager dog ikke alle områder, for Danmark er nemlig også ansvarlig for visse sanktionsområder.
Det skal derfor være muligt for de danske myndigheder at håndhæve de sanktioner i Grønland, hvor netop de danske myndigheder har ansvaret, således at vi også følger det ønske, som det grønlandske selvstyre har vedtaget i maj måned.
Moderaterne tilslutter sig forslaget.
Michael Aastrup Jensen (V), 2023-01-31:
Tak for det, formand, og ikke mindst tak til Grønland for, at de nu også kommer med sammen med resten af kongeriget, forhåbentligvis, og at vi står sammen omkring, at vi sender det skarpest mulige signal, nemlig at det, som Putin har gjort, selvfølgelig har konsekvenser.
Når man går ind og laver den største landoffensiv siden anden verdenskrig, jamen så har det faktisk de skarpest mulige konsekvenser.
Og derfor er jeg rigtig glad for, at der ikke har været nogen vaklen eller tøven fra Grønlands side, i og med at man har udmøntet, hvad man har kunnet i forhold til de hjemtagne områder, og så skal vi selvfølgelig sørge for, at på de områder, der ikke er hjemtaget, kan vi så også få gjort det sådan, at Grønland er med Danmark.
Så mangler vi selvfølgelig stadig væk Færøerne, men som jeg forstår det, er det på trapperne, og det er jo også rigtig dejligt, sådan at vi også står sammen dér.
Men lad mig benytte lejligheden, når vi nu alligevel drøfter Grønland og sanktioner, til at komme med en klar opfordring fra vores side.
Og der ved jeg også, at der selvfølgelig er kæmpe forskel på, hvor stort embedsmandsapparaterne er i henholdsvis Danmark og i Færøerne og i Grønland – fuld forståelse for det.
Men det er nu engang bare sådan, at hvis vi skal stå vagt om de værdier, som vi har i hele kongeriget, så er screeningsordningen i forhold til kritisk infrastruktur også vigtig, altså i forhold til at den bliver udmøntet i Grønland.
Og derfor er der bare en klar opfordring fra vores side, og det er, at det grønlandske parlament og regeringen også tager den her opgave på sig og får udmøntet det så hurtigt som overhovedet muligt.
Men vi støtter forslaget, som det foreligger.
Fie Hækkerup (S), 2023-01-31:
Tak for ordet.
Den 24. februar 2022 invaderede Putin Ukraine, et frit og selvstændigt land.
Og siden da har vi levet – i snart 1 år – med krig på vores kontinent, noget, jeg for bare lidt over et år siden aldrig troede, at jeg skulle opleve i min levetid.
Men nu er den her, krigen, og vi har en forpligtigelse til at handle derefter.
Den uprovokerede og fuldstændig uberettigede russiske invasion og Belarus' involvering mod Ukraine strider imod folkeretten og FN-pagtens principper, og ikke mindst underminerer den nordatlantisk, europæisk og global sikkerhed og stabilitet.
Det er helt uacceptabelt, og det skal selvfølgelig modsvares med store konsekvenser.
Det har vi gjort i fællesskab i EU, hvor der er indført en lang række sanktioner.
Grønland er imidlertid ikke medlem af EU, og derfor gælder sanktionerne ikke for dem, men Grønland har meldt ud, at de vil tilslutte sig EU's sanktioner mod Rusland og Belarus, og Grønland har vedtaget en lov, der implementerer de sanktioner, som EU har indført.
Loven gennemfører imidlertid ikke alle sanktioner, som EU har indført, fordi der er nogle af dem, der er rigsanliggender.
Det betyder, at det er de danske myndigheder, der er ansvarlige for at gennemføre sanktionerne.
Med lovforslaget her sikres det, at sanktionerne inden for de områder, som er rigsanliggender, også kan implementeres og håndhæves i Grønland.
Det gælder bl.a. sanktioner inden for det finansielle område, transportområdet og våbenområdet.
Konkret betyder det, at erhvervsministeren, justitsministeren, ministeren for landbrug, fødevarer og fiskeri og transportministeren kan fastsætte regler om, at sanktionerne gælder for Grønland.
Det er rigtig godt, og det cementerer endnu en gang over for Putin, at vi står sammen, og at vi ikke vil finde os i deres fuldstændig uacceptable aggression over for et andet, frit land, over for Ukraine.
I Socialdemokratiet ønsker vi selvfølgelig at bakke op om vores fælles sanktioner.
Christian Friis Bach (RV), 2023-01-31:
Tak for det.
Jeg vil tilslutte mig den klare fordømmelse af den russiske aggression og invasion.
Jeg vil udtrykke min sorg over de store lidelser, som krigen har medført, og jeg vil gerne vise vores klare opbakning til den ukrainske regering og det ukrainske folk.
Vi skal sende et klart signal om, at vi arbejder sammen, når det gælder fred og sikkerhed i Europa.
Tak for ordet.
Fie Hækkerup (S), 2023-01-31:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Som ordføreren også er inde på, er det her relativt teknisk, særlig – synes jeg – den del, der handler om DLT-forordningen og kryptovaluta.
Lige så meget jeg synes, det er vigtigt, og det er vigtigt at bidrage til smidige regler for de erhvervsdrivende, lige så meget synes jeg også, det er teknisk, og at det måske også fortjener, at vi dykker videre ned i det i behandlingen i udvalget, så vi er sikre på, at vi får alle detaljer afdækket.
Det tror jeg er så klart et svar, som jeg kan give lige nu.
Hans Andersen (V), 2023-01-31:
Tak for det.
Lovforslaget indeholder som sagt ændringer af flere forskellige love; det handler om selskabsloven, næringsloven, patentloven, lov om sikkerhed til søs, lov om kapitalmarkedet og lov om finansiel virksomhed.
Den socialdemokratiske ordfører har på udmærket vis gennemgået selve lovforslaget.
I Venstre synes vi, det er positivt, at der sker den her ændring af selskabsloven, altså at vi implementerer EU's mobilitetsdirektiv, der vedrører grænseoverskridende omdannelser, fusioner og spaltninger af virksomheder.
Det gør jo livet lettere for danske virksomheder og selskaber, der ønsker at foretage spaltninger og omdannelser med virksomheder i andre EU- og EØS-lande.
Så er der ændringen af næringsloven, som i lovforslaget afskaffer det offentlige register MobiltReg.
Evalueringen af den nuværende lovgivning har jo vist, at der ikke længere er brug for MobiltReg som offentligt register, bl.a. fordi Fødevarestyrelsen, Skattestyrelsen m.v. har deres egne registre.
Derfor er det jo klogt, at vi nu afskaffer registeret.
Ud over det vil jeg gerne bemærke, at det for Venstre er vigtigt, at afskaffelsen af MobiltReg ikke påvirker tilsynet og kontrollen med de mobile udsalgssteder, idet vi ser det som en bunden opgave at sikre lige konkurrencevilkår mellem erhvervsdrivende, der har et fast forretningssted, og dem, der sælger deres varer på eksempelvis markeder eller messer.
Med disse bemærkninger vil jeg meddele, at Venstre støtter op omkring lovforslaget.
Morten Bødskov (S), 2023-01-31:
Regeringens interne drøftelser har regeringen selvsagt internt, og vi drøfter det her element videre, og jeg føler mig ret overbevist om, at spørgeren på et eller andet tidspunkt, inden så længe, vil høre videre om det forslag også.
Pelle Dragsted (EL), 2023-01-31:
Altså, hvad er det for nogle drøftelser, der foregår – det er ikke bare af tekniske årsager, men det er sådan en politisk drøftelse i regeringen – som gør, at det her er faldet bort?
Morten Bødskov (S), 2023-01-31:
Det er rigtigt nok, at det er et initiativ, som ikke er med i det her lovforslag, som jo ellers i øvrigt indeholder rigtig mange elementer, som ordføreren også selv sagde fra Folketingets talerstol.
Det konkrete element er et element, som regeringen stadig væk drøfter, og vi kommer til at tage stilling til det på et senere tidspunkt.
Pelle Dragsted (EL), 2023-01-31:
Nu brokkede jeg mig jo lidt over, at der var mange ting i forslaget, men mit spørgsmål går så på en ting, der ikke er med i forslaget.
Jeg kunne læse ud af høringsnotatet, at der i det oprindelige lovudkast, som var sendt i høring, også var indeholdt et spørgsmål om bevillingsloven og om diskrimination, altså at man skulle kunne gøre bevillinger afhængige af, at der ikke blev foretaget diskrimination i nattelivet – hvilket jo altså er en diskussion, som har fyldt ganske meget igennem tiden.
Mit spørgsmål er bare, hvorfor det ikke længere optræder i lovforslaget, og om det er, fordi det er på vej ind i noget andet lovgivning, eller om det er, fordi det er et initiativ, man har lagt helt væk, og i så fald, hvad årsagen er til det.
Peter Kofod (DF), 2023-01-31:
Da jeg så forslaget, tænkte jeg, at det var sådan et slags romkugleforslag: alt muligt fejet sammen og så bare lige klasket sammen, og så havde vi ellers et lovforslag, hvor der var hundrede og sytten forskellige ting i.
Så læste jeg det og fandt ud af, at det mere var sådan et forslag, der mindede om long island iced tea, for man blev også svimmel af det.
Og det er nok sådan, jeg har haft det med det her forslag.
Der er ordførere før mig, der har redegjort glimrende for indholdet, og meget af det er jo ret teknisk.
Det, jeg har lyst til at tage op, når jeg står her, er det, som måske ikke har fået så meget omtale og kærlighed, og det er den del, der handler om patenter og patentområdet i EU.
Der er det jo ingen hemmelighed, at vi for nogle år siden havde en folkeafstemning netop om det spørgsmål.
Mit parti anbefalede en løsning, som et flertal af danskerne ikke var interesseret i.
De valgte noget andet.
Og derfor kommer vi også til at tage den her del op i udvalgsbehandlingen for at stille ministeren nogle fyldige spørgsmål om lige præcis det her emne for at finde ud af: Hvor er vi på europæisk plan på patentområdet, og hvordan harmonerer det med det, regeringen lægger frem her – altså, passer det sammen?
Så et forslag med alt godt fra havet vil vi selvfølgelig kigge på, når vi når til udvalgsbehandlingen, og så tager vi det derfra.
Sascha Faxe (ALT), 2023-01-31:
Og tak for nogle gode ordførertaler.
Jeg tænker, at vi på mange måder er på linje her.
Jeg vil komme med en kærlig opfordring til at have en masse gennemsigtighed i politik, og fem forslag oven i hinanden kan godt gøre det lidt svært.
Så jeg vil gerne ligesom fru Mona Juul sige tjek fem gange, men jeg vil også gerne lige uddybe lidt, hvorfor vi går den vej i Alternativet.
Vi ser det jo også i sin væsentlige substans som nogle nødvendige justeringer i forhold til det, der allerede sker i dagligdagen, og for at hjælpe virksomheder med at køre i den verden, de fungerer i – i Danmark som en del af EU.
En af de ting, som hr. Pelle Dragsted også nævnte, er, at der er nogle fordele ved det for f.eks. medarbejdere.
Ønsker en dansk koncern f.eks. at spalte et datterselskab i dansk drift og et tysk leasingselskab, er det ikke kun administrative byrder, der skal forhindre det, og i den forbindelse er det også positivt, at medarbejderne sikres en høringsrunde, så vi får nogle svar fra ledelsen i forbindelse med sådan en grænseoverskridende transaktion.
Det her er for os at se den praktiske del af dagligdagen i EU, og selv om det på overfladen lyder enormt teknisk og kedeligt, og måske det også er det for nogle, er det faktisk en væsentlig del af rygraden i det, at vi indgår i det europæiske fællesskab, og derfor er det vigtigt, at det virker.
Så i Alternativet er alternativet til EU et bedre EU.
Og i en verden, hvor det totalitære er reglen frem for undtagelsen, er det også vigtigt, at vi gør, hvad vi kan, for at få vores demokratiske og forpligtende fællesskaber til at virke, også i detaljerne.
Så mere kontrol i forhold til kryptovaluta er også en god idé.
Og så kan vi jo så diskutere, hvad vi ellers synes om det.
Mona Juul (KF), 2023-01-31:
Tak for ordet.
Med L 20 skal vi implementere, vi skal afskaffe, vi skal ændre, vi skal indsætte, og vi skal gennemføre.
Sådan er det nemlig, når regeringen samler lidt sammen, og det gør man i det her lovforslag.
Vi skal altså implementere et EU-direktiv om grænseoverskridende omdannelser, fusioner og spaltninger – det, der hedder mobilitetsdirektivet.
Vi sætter tjek ved den, for det er godt for virksomheder at kunne etablere sig med færre hindringer, og her er der lagt op til en minimumsimplementering, hvilket ærlig talt nok også er rigtig godt, hvis man overhovedet skal tale om, at der også bliver færre hindringer, for det ligger der også nu nogle hemmelige ting i, tænker jeg.
Vi sætter tjek ved den, naturligvis.
Så skal vi ændre territorialbestemmelsen i loven om sikkerhed til søs, så de dele, der vedrører farvandsafmærkningerne og navigationssystemer kan sættes i kraft på Færøerne ved kongelig anordning, idet områderne ikke er hjemtaget.
Vi sætter tjek.
Vi sætter tjek ved den.
Det sidste er, at vi skal gennemføre en EU-forordning om distributed ledger technology, altså det her med en digitalt distribueret hovedbogsteknologi, hvor der er en hovedbog, som holder styr på data og udvekslinger, f.eks. overførsler i form af betalinger, ligesom blockchains, så virksomheder kan teste DLT-teknologien, som den forkortet også hedder, i et reguleret miljø.
Vi sætter også tjek ved den.
Så vi sætter fem gange tjek her fra Konservative, der hermed bakker op om lovforslaget.
Så skal jeg også hilse fra Radikale og Nye Borgerlige og sige, at de også bakker op om forslaget.
Lars-Christian Brask (LA), 2023-01-31:
Tak for det.
Søndag kunne jeg over læsebrillerne konstatere, at Danmark blev verdensmester i håndbold, men det her vred var det, som min søndag, inklusive søndag aften, gik med.
Og selv om det er nogle forholdsmæssig små ændringer, er det også nogle ændringer, der har en vis relevans, og det aftvinger jo også den respekt, at jeg har skullet læse det igennem, og det har jeg.
Det er nogle lovgivningsmæssige pligtopgaver, der bliver klaret med de her mindre ændringer.
Jeg sagde, at det var trivielle emner med konsekvenser for de berørte.
Derfor er det med glæde, at jeg kan drage den konklusion, at der i det her relativt brogede forslag, der er lidt blandet og lidt rodet, er noget med patentbeskyttelse, grænseoverskridende omdannelser, køb og salg af virksomheder, sikkerhed til søs ved Færøerne, blockchainteknologi, som i L 20 har fået det meget lidt danske navn distributed ledger technology, og et mobilt gadesalgsregister.
Med hensyn til det sidste og fjernelsen af noget bureaukrati og et ekstra register og en lov om det glæder det os i Liberal Alliance, at der bliver mindre bøvl, og at en unødig regel bliver fjernet.
Konklusionen er, at vi glæder os over endnu en VM-guldmedalje til Danmark, og vi støtter lovforslaget, der rummer alt godt fra regulering af søkort over højteknologisk databehandling til handel med virksomheder over grænser.
Tak for ordet.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-01-31:
Tak for ordet.
Som tidligere nævnt er det selskabsloven, lov om næring, lov om sikkerhed til søs, lov om fælles patentdomstol og patentloven.
Jeg synes, det er problematisk, at lovforslaget indeholder ændringer af flere forskellige lov, da det øger risikoen for, at de høringsberettigede overser nogle emner, der vedrører dem.
Det fremgår også af høringssvarene, at nogle organisationer har påpeget det.
Jeg vil derfor opfordre til, at der ved fremtidige samlelovforslag klart angives, hvilke love der foretages ændringer i.
Ud af de ændringer, der foreslås, vil jeg lige fremhæve et par stykker.
Det er bl.a. afskaffelsen af det her MobiltReg, således at der kan sælges dagligvarer m.v. fra mobile udsalgssteder, uden at der skal søges om det.
Det gælder bl.a. ved lagersalg, messer og kræmmermarkeder.
Det er vi i Danmarksdemokraterne grundlæggende positive over for, da det vil fjerne en administrativ byrde fra disse erhvervsdrivende.
Derudover kan det medvirke til at skabe liv i bymidterne, og det er selvfølgelig stadig vigtigt, at der føres tilsyn som ved faste forretningssteder.
Derudover implementeres der et EU-direktiv, der er med til at harmonisere reglerne for selskabers grænseoverskridende fusioner, spaltninger og omdannelser.
Formålet med dette er at skabe en harmoniseret retlig ramme for grænseoverskridende transaktioner og samtidig sikre en beskyttelse af interessenter såvel som kapitalejere, kreditorer og medarbejdere.
Det er vigtigt, at vi får skabt nogle rammer for vores virksomheder, så de er konkurrencedygtige, særlig på det europæiske marked.
Det skal vi værne om og styrke.
Desuden indføres der en safetynetbestemmelse i patentloven, således at et europæisk patent, hvor der gives afslag på ensartet retsvirkning, fortsat kan gøres gældende i Danmark.
Det støtter vi også op om i Danmarksdemokraterne.
Som afslutning kan jeg bekræfte, at vi i Danmarksdemokraterne støtter op om forslaget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-01-31:
Jeg siger ikke, at der er nogen nem afgørelse af, hvornår man skal gøre det ene og det andet, men jeg vil sætte fokus på nogle af de høringssvar, der er kommet, i forhold til det her specielle samlelovforslag.
Dansk Ejendomsmæglerforening, DE, DSK og Forbrugerrådet Tænk skriver, at det er problematisk, at lovforslaget indeholder ændringer i flere forskellige love, uden at der er en indholdsmæssig sammenhæng, fordi det øger risikoen for, at de høringsberettigede overser emner, der vedrører deres interessevaretagelse, og DE og DSK opfordrer til, at det ved udarbejdelse af fremtidige samlelovforslag klart angives, hvilke love der foretages ændringer i.
Det er sådan lidt teknisk, men jeg synes, det er ret vigtigt, at mange af de høringsparter, som vi jo læner os op ad, når vi skal vide, hvordan det her påvirker organisationer og interessenter, faktisk kan håndtere de her samlelovforslag på en ordentlig måde.
Så den kommentar håber jeg at ministeriet og ministeren vil bide mærke i.
I forhold til det indholdsmæssige er jeg simpelt hen ikke endnu godt nok inde i, hvad det konkret vil betyde i forhold til den forordning – nu ved jeg godt, at det er en forordning, så det er jo noget, der kommer fra EU – i forhold til krypto og i forhold til blockchain, og jeg kunne godt tænke mig, at vi fik en eller anden form for teknisk indføring i i hvert fald den del af lovforslaget i udvalget.
Det synes jeg kunne være ret afgørende.
Der er jo rigtig mange spændende muligheder med blockchain, men det er jo specielt blockchain som baggrund for krypto og kryptovaluta.
Det er noget, der i den grad vil vende op og ned på vores finansielle system, og jeg ved også, at det er noget, som både Nationalbanken og Finanstilsynet har været meget optaget af og har kaldt det vilde vesten, fordi det er ureguleret.
Hvis den her forordning betyder, at det faktisk bliver mere reguleret, så kan der måske være noget musik i det, men jeg synes i hvert fald, det kunne være rigtig godt at få gennemgået, hvad det her konkret betyder.
Så vores stillingtagen til det vil afvente det, med respekt for at det selvfølgelig igen er en forordning, men det håber jeg at ministeren vil se velvilligt på.