runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Rod (RV), 2024-04-23:
Jeg tror jo, at langt de fleste danskere i virkeligheden har i maven, at man skal måle vores samfund på, hvordan man behandler de dårligst stillede.
Der er jo ikke nogen mennesker, som ønsker, at børn skal vokse op i fattigdom.
Derfor tror jeg bare, at vi bliver nødt til at blive ved med at vise eksemplerne og omkostningerne, det har for børnene, og blive ved med at kæmpe for, at vi faktisk herinde har muligheden for at lave det om.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-23:
Tak til fru Mette Thiesen for at anlægge det, som jeg synes er en god og konstruktiv vinkel på det, ved netop at se på fattigdom som den her brede udfordring.
Man kan netop ikke bare pinde det ud og sige, at fattigdom jo lige netop handler om noget bestemt.
Det handler nemlig om mange forskellige ting, som fru Mette Thiesen fuldstændig rigtigt adresserer.
For nogle familier i nogle situationer handler det om, at de skal have flere penge, men det er jo kun en del af det, fattigdom kan være.
Nogle gange bliver det så forsnævret, når man tænker, at midlet mod fattigdom skal være flere penge.
Det kan det godt være nogle gange, men det, som jeg synes fru Mette Thiesen er inde på, er mere interessant.
Så når vi nu er helt enige i netop at have den her brede tilgang til det og anerkendelsen af, at fattigdom kan skyldes mange ting og derfor selvfølgelig også skal angribes på mange forskellige måder, hvordan kan fru Mette Thiesen så se, at det skulle gøres på andre måder end ved at holde Folketinget op på nogle forpligtende mål, hvor man siger: Nu laver vi et fattigdomsråd; vi laver en indsats, der kører over en række år, hvor vi undervejs monitorerer, hvad der sker, og justerer kursen?
Hvad skulle man næsten ellers gøre?
Mette Thiesen (DF), 2024-04-23:
Jeg har meget svært ved at høre, hvad hr. Karsten Hønge siger.
Det, jeg egentlig sagde i min tale, synes jeg egentlig ikke jeg kan sige meget mere klart.
Vi skal passe rigtig meget på.
Generelt set laver vi alt for meget lovgivning herinde fra Folketingets side.
Jeg så faktisk gerne, at vi fjernede rigtig meget lovgivning og afbureaukratiserede, så der også kom langt færre djøf'ere og man fik nogle, der faktisk tog nogle jobs, som der reelt også var behov for, og som vi mangler.
Men lad os lægge den debat til side.
Jeg synes, at det her er vigtigt at adressere på mange forskellige områder, og det er derfor, jeg siger, at vi er nødt til at kigge på det på de forskellige områder.
Nu kom jeg til at blande tingene lidt sammen, men jeg vil generelt advokere for, at man herinde i Folketinget lader være med at tænke så meget i siloer.
Det synes jeg faktisk man er rigtig slem til.
Nu nævnte jeg ældreloven.
Jeg kan simpelt ikke forstå, hvorfor man f.eks. ikke inddrog både det sociale og sundhed i ældreloven, og det egentlig er også derfor, jeg siger det her.
Nej, vi skal ikke have en lov om fattigdom, men vi skal sikre, at de mennesker, der har det allersværest, de danskere, som virkelig er de mest udsatte, eksempelvis mennesker i hjemløshed, får hjælp.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-23:
Jeg tror faktisk, jeg var enig med fru Mette Thiesen hele vejen igennem.
Det, som jeg ikke helt lige forstår, er fru Mette Thiesens konklusion.
Hvis vi ikke samler det til en samlet indsats, hvor vi siger, at nu har vi nogle mål, og for at nå hen til de mål laver vi nogle bindende delmål, og for at monitorere det har vi eksempelvis et fattigdomsråd, der kan se, hvordan man skal gribe tingene an, opstår der så ikke risiko for alt for meget spredt fægtning, altså hvis man erkender det, som fru Mette Thiesen erkender, uden at man gør en samlet indsats?
Mette Thiesen (DF), 2024-04-23:
Nej, det tror jeg sådan set ikke, og jeg har en reel bekymring for, at hvis man laver sådan en lov med et eller andet fattigdomsråd, ender det med, at der også bliver en hel masse grupper, som vi i Dansk Folkeparti ikke mener nødvendigvis skal have hjælp, men som ender med at få hævet ydelserne og alt muligt andet.
Vi har altså også en konkret udfordring, og det er jeg simpelt hen også bare nødt til at sige i den her debat, med en ret stor gruppe mennesker, som er kommet hertil, og som boner ud i de helt forkerte statistikker i forhold til beskæftigelse.
Dem er vi ikke på nogen som helst tænkelig måde interesseret i hverken at hæve ydelserne for eller give ekstra tillæg til, men vi er interesseret i at hjælpe de udsatte danskere, som faktisk har gået og betalt deres skat og har behov for hjælp.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-23:
Jeg er rigtig glad for det fokus, der kom på ældre.
Jeg sætter fokus på f.eks. børnefattigdom, og man er jo uforskyldt, altså, du bestemmer ikke selv, at du er blevet født ind i verden, og de vilkår, du er bliver født ind i, og de kår, du bliver født ind i.
Men for rigtig mange af de ældre borgere, som jeg taler med og møder, er der godt nok også sket noget i deres liv, som overhovedet ikke er selvforskyldt.
Det er jo ret vildt, at vi har mennesker, som har haft fuldtidsarbejde og alligevel står i den situation.
Jeg tænker, at det kræver en plan at følge det, altså at vi ser helhedsmæssigt på, hvad vi gør for dem.
Hvad tænker ordføreren?
Mette Thiesen (DF), 2024-04-23:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er rigtig glad for, at vi igen kan adressere det her, for som jeg også sagde, er der mange former for fattigdom.
En ting er økonomisk fattigdom, men man kan også meget hurtigt ende i menneskelig og social fattigdom, fordi man måske ikke længere føler, at der er brug for en.
Man har måske ikke nogen børn, der kommer og besøger en osv., og man bliver ensom.
Det er en vigtig, vigtig indsats.
Jeg mener ikke, at der er behov for at lave en samlet plan for det her, for jeg tror, at det bliver meget bureaukratisk.
Jeg tror måske også, det kommer til at hæve nogle ydelser, jeg ikke nødvendigvis synes skal hæves, og sådan nogle ting, altså det at have meget fokus på det økonomiske.
Jeg vil faktisk meget hellere have, at vi adresserer det i fællesskab rundtomkring i de forskellige partier og i de forskellige ordførerskaber, altså inden for hver vores område.
Der vil jeg give fru Katrine Daugaard fuldstændig ret i, at der dælme er noget at komme efter i Danmark.
Der er et behov for, at vi virkelig holder hånden under nogle mennesker.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-23:
Men det, der faktisk er noget fælles her, er bl.a. sådan noget som ensomhed og isolation, hvor vi, uanset om du er ung eller ældre, kan se, hvad det her med at blive ramt af fattigdom har af betydning: Du trækker dig fra fællesskabet, du bliver ikke en del af et fritidsliv osv.
Derfor giver jeg ikke helt op i forhold til Dansk Folkeparti.
Mette Thiesen (DF), 2024-04-23:
Tak for det.
Jeg mener ikke, at den her vej er den rigtige vej at gå.
Men jeg synes, at vi til stadighed skal blive ved med at kæmpe for at hjælpe dem, der i vores samfund desværre falder igennem de her netmasker; dem skal vi altså hjælpe.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Tak, og tak for talen.
2 millioner danskere er på overførselsindkomst.
Det svarer til godt halvdelen af den voksne befolkning.
Det er ret mange, i særdeleshed i en tid, hvor vi får flere og flere ældre, som jo så også bliver ældre folkepensionister, som jeg kan forstå at Dansk Folkeparti synes skal have endnu flere penge, end de får i forvejen.
Og det er egentlig, selv om de ligger på et niveau, som er et pænt stykke over det, der er minimumslønninger, hvis man sammenligner med en, der f.eks. sidder i kassen i Netto.
Der ønsker vi jo i LA at gøre de første 7.000 kr. skattefri i stedet for, sådan at man faktisk får et incitament til måske at rykke sig fra sin overførselsindkomst og ind i et arbejde.
nogen sinde
Hvorfor vil I lige støtte dem?
Mette Thiesen (DF), 2024-04-23:
Jeg vil bare sige, at det kan man jo faktisk godt, for vi fritog faktisk folk, der var gået på pension, og som gerne ville arbejde ved siden af.
Der lavede vi jo faktisk en aftale, så det kan man faktisk godt.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Jamen det tror jeg bestemt også at vi kunne.
I den forbindelse kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge ind til nogle af de her tilbagetrækningsreformer, som også blev nævnt af Enhedslisten lige før.
Kunne I være friske på, at vi laver nogle reformer, som faktisk får flere folk væk fra overførselsindkomsterne, ved at blive ved med at lave nogle gode reformer og skabe vækst?
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-23:
Grunden til, at det skal være en lov, er jo netop, at man ikke bare kan stå på talerstolen og sige: Jeg synes, jeg synes, og vi mener, og sådan skal vi gøre, og det vil vi gøre, og jeg synes, og jeg synes.
Det er derfor, vi skal have en lov.
Det er jo derfor, vi skal have en lov, der forpligter os.
Jeg vil garantere for, at alle de ting, ordføreren synes, ikke kommer til at halvere fattigdom inden 2030.
Det kan være, ordføreren vil garantere mig for, at det gør det, og så vil jeg da være rigtig glad for hele den her debat.
Camilla Fabricius (S), 2024-04-23:
Jeg bliver faktisk lidt skuffet, for vi har også sammen forhandlet en 10-årsplan for psykiatrien, vi har sammen forhandlet forskellige ting på børneområdet, og vi har prøvet at skabe fundamenter for, i hvilken retning vi skal gå, så der netop bliver taget hånd om de udsatte og de sårbare, og vi er i gang med at kigge på en værdighedspolitik.
At jeg ikke er enig i, at det her er vejen frem, er jo fair nok, men lad os adressere problemerne.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-04-23:
Tak for det.
Vi har i Danmark et højt niveau af offentlige serviceydelser og også et ydelsessystem, som sikrer et forsørgelsesgrundlag for dem, som har svært ved at forsørge sig selv eller deres familie.
Og så er det jo vigtigt, at vi løbende har et politisk fokus på, at der er gode muligheder for at blive en del af det arbejdende fællesskab.
Vi mener, at udsathed kan være mange ting og ikke nødvendigvis kun kan måles på økonomi.
For os er det vigtigt, at vi i samfundet har lige muligheder og frihed til at udfolde os i livet.
Jeg mener sådan set, at vi har en udfordring med social mobilitet.
Vi er ikke gode nok til at bryde den negative sociale arv i Danmark, selv om vi burde være det med folkeskolen og uddannelsesmuligheder og meget mere.
Her bør fokus være på at sikre, at forældre er i arbejde og deltager i frivillige, forpligtende fællesskaber.
Derfor er vi i Venstre også rigtig glade for, at vi med regeringen får indført målrettet fritidstillæg, så børn af en kontanthjælpsmodtager også får mulighed for et aktivt og godt fritidsliv og at deltage i det vigtige fællesskab i foreningerne.
Det er også derfor, vi egentlig er meget optaget af at skabe bedre muligheder for, at unge kan få et fritidsjob.
Det lærer en meget om fællesskab og ansvar, ligesom man jo også trives bedre, når man bidrager.
Det tror vi kan påvirke unges livsbane positivt.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-23:
Tak til ordføreren for talen.
I går var vi i Beskæftigelsesudvalget i Aarhus, og der hørte vi bl.a. en borger fortælle med stolthed om forskellene i forhold til at være kommet væk fra kontanthjælp og faktisk være kommet i arbejde og kunne forsørge sig selv.
Det er en borger, der kommer fra en gruppe, som Venstre nogle gange er lige slem nok til at udskamme, og der tænker jeg bare, at det næsten kan lyde, som om det skulle være et mål i sig selv for nogle at være på kontanthjælp.
Jeg oplever det fuldstændig modsatte.
Folk vil selvfølgelig virkelig gerne have en økonomi, der gør, at man kan få tingene til at hænge sammen og have et arbejde, men til trods for at rigtig mange siger, de faktisk gerne vil det, er der mange, der ikke er det, og hvorfor er de ikke det?
Det kan der være forskellige årsager til.
Nogle gange kan det være en arbejdsgiver, der ikke vil ansætte en.
Andre gange kan det være, det er helbred, sprog eller sociale udfordringer, men lad os tænke tingene sammen.
Det er det, det her handler om; det handler om at lægge en plan.
Så, Venstre, vil I ikke være med til at lægge en plan?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-04-23:
Tak for spørgsmålet.
Jeg må indrømme, at jeg ikke helt ved, hvad ordføreren refererer til, når hun taler om, at jeg skulle være i gang med at udskamme nogen.
Det synes jeg absolut ikke jeg gør.
Jeg er sådan set også af den overbevisning, at alle mennesker gerne vil bidrage og også gerne vil forsørge sig selv.
Jeg er også af den overbevisning, at ikke alle er i stand til at forsørge sig selv, og derfor synes jeg jo også, det er fint, at der er kommet den her afklaringsret i den nye kontanthjælpsaftale.
Derfor er jeg også glad for, at det sociale frikort er blevet gjort permanent, så dem, som ikke passer ind i kasserne på arbejdsmarkedet, alligevel får mulighed for at bidrage med det, de kan, og få den glæde, det er at tjene sine egne penge og også føle, at man bidrager med en konkret opgave i en ramme, som man kan være i.
Det er jo vigtigt, at vi har et fleksibelt arbejdsmarked, så dem, som er på kanten af arbejdsmarkedet, også har mulighed for at blive en del af det arbejdende fællesskab.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-23:
Men f.eks. det sociale frikort drejer sig om 10.000 af de mest udsatte borgere.
Det er en langt større gruppe, som lever i fattigdom.
I forhold til afklaringsretten vil jeg sige, at den ikke handler om at få lov til at komme ud af kontanthjælpssystemet; det er jo ikke en afklaringsgaranti, og det er det, som jeg savner.
Jeg kan faktisk rigtig godt lide den intention, jeg i hvert fald fornemmer kommer i det svar fra ordføreren, og det er det, som jeg gerne vil have med ind i visionerne om en plan.
Det kan godt være, vi er uenige om, hvordan man så gør det, men vi burde jo være enige om, at vi gerne vil fattigdommen til livs, at vi faktisk gerne vil af med det her problem, og så lave en plan for det.
Vil Venstre være med til det?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-04-23:
Vi er i hvert fald også meget optaget af at hæve danskernes indkomstniveau, og at dem, som har lave indkomster, har en mulighed for at tjene noget mere og også forsørge sig selv bedre.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-23:
Hvilke refleksioner har fru Linea Søgaard-Lidell omkring Krakas rapport, der viser helt sort på hvidt, at samfundet går glip af utrolig meget arbejdsudbud, at vi går glip af mennesker, der tager de relevante uddannelser, og at investering i de mennesker, der har mindst, faktisk godt kan betale sig?
Her kan man altså ikke, som Venstre ofte gør, slippe af sted med floskler om, at man skal være en del af det arbejdende fællesskab.
Det lyder godt, men virkeligheden er jo også, at selv om vi har en historisk høj beskæftigelse i Danmark, er antallet af fattige børn i forhold til det kun faldet marginalt.
De her familier kan ikke leve af, at man bare, som Venstre gør, siger, at I familier skal komme ud og være en del af det arbejdende fællesskab.
Man bliver nødt til at investere i de mennesker, der har mindst, men altså, hvad er ordførerens refleksioner omkring Krakas rapport, der viser, at det faktisk netop er en investering i de her mennesker, der vil give et kæmpemæssigt samfundsmæssigt afkast?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-04-23:
Det er svært for mig her fra Folketingets talerstol at reflektere over en rapport, som jeg er lidt i tvivl om.
Det er i hvert fald ikke en, som jeg lige har præsent i hovedet.
Men jeg mener, det er vigtigt, at der er mulighed for at blive en del af det arbejdende fællesskab, og også, at vi skal arbejde for, at der er rammer for, at dem, som ikke er en del af arbejdsmarkedet, har en god mulighed for at komme ind på arbejdsmarkedet.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-23:
Så sangen om det arbejdende fællesskab er også den sang, man har tænkt sig at synge, når de tusindvis af familier, der ikke kan få pengene til at slå til, og som af forskellige grunde kan være låst fast i fattigdom, til sommer igen skal søge om at komme på lejrskole, igen skal søge om hjælp til skolestart og igen skal søge om hjælp for at kunne få økonomien i juletiden til at hænge sammen.
De familier kan jo ikke andet end at opfatte det nærmest som en arrogance, hvis det er det svar, man giver, og man siger til dem, at I skal være en del af det arbejdende fællesskab, når vi i dag kan se, at fattigdom låser mennesker fast af forskellige grunde.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-04-23:
Jeg er sådan set enig i, at der kan være forskellige grunde til, at du ikke har mulighed for at forsørge dig selv eller din familie.
Det er ikke min hensigt at udtrykke en arrogance, og det synes jeg sådan set heller ikke Venstre plejer at gøre.
I forhold til en overgang må jeg henvise til det svar, ministeren kom med tidligere.
Camilla Fabricius (S), 2024-04-23:
Det her er jo et forslag til en lov.
Jeg synes ikke, det er vejen frem.
Jeg synes, som ordføreren siger, at vi skal adressere nøjagtig de problemer.
Jeg synes, at vi skal sikre, at mennesker ikke bliver ramt af psykiatriske diagnoser.
Jeg synes, vi skal prøve at lave et arbejdsmarked, man ikke bliver syg af.
Jeg synes, at man skal sikre, at børn, der vokser op i udsatte boligområder, får en understøttelse.
Jeg synes, at kriminelle unge mennesker eller dem på vej ud i kriminalitet skal have et fritidsjob og lommepenge, sådan som beskæftigelsesministeren har foreslået.
Jeg synes, der er en lang række indsatser at lave, men at sige, at Socialdemokratiet ikke ønsker at gøre noget, bare fordi man ikke er enig i forslagsstillernes måde at gøre det på, er simpelt hen forkert.
Sådan er politik jo også, altså at vi ikke nødvendigvis er enige om metoderne.
Jeg erkender da, at vi da er nødt til at adressere de udfordringer, der er, og det har jeg da i den grad også været med til, mens jeg har siddet i Folketinget.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-23:
Det er jo ret gode tider i Danmark.
Der er virkelig, virkelig mange mennesker i arbejde, og langt de fleste er ved muffen og har nogle rigtig, rigtig gode muligheder.
Men i en tid, hvor så utrolig mange af os er så velstående, er der børn på bunden af samfundet, hvis forældre ikke har råd til medicin.
Der er ikke rigtig råd til børnefødselsdage, der er mange mangler, og undersøgelserne viser jo om de børn, at mange af dem er præget af den fattigdom resten af deres liv, er mindre tilbøjelige til at få et arbejde, er mere tilbøjelige til at blive syge og er mere tilbøjelige til at leve et dårligere liv.
Nu er der fremsat et forslag, der vil halvere andelen af fattige danskere inden 2030, og vi kan gøre det.
Her i Folketinget kan vi gøre det.
Vi kunne sige ja nu, og så kunne vi lave en plan for det, og det siger Socialdemokraterne nej til.
Hvorfor dog det?
Karsten Hønge (SF), 2024-04-23:
Jeg deler selvfølgelig ministerens begejstring over eksempelvis den gratis medicin til de her familier.
Vi var selv, altså SF,
en del af den aftale.
Grunden til, at jeg tror, det kan være relevant for en socialminister at forholde sig til det, er bare, at nu får vi sådan et hul her.
For de der gode ting, herunder gratis medicin, træder altså først i kraft i juni 2025, og derfor får vi et år her, hvor vi vil opleve udsatte familier få en meget hård sommer, hvor man har svært ved at finde pengene til en ferie, og hvor man allerede nu kan opleve bekymringer om, hvordan man skal klare sig igennem julen.
Så jeg tror godt, ministeren kan indstille sig på, at der bliver brug for ekstrabevillinger.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-23:
Vi vil selvfølgelig følge det nøje.
Det gjorde vi også i forbindelse med julehjælpen, hvor, der var en teori om, at nu havde noget af inflationen lagt sig lidt og det ene og det andet.
Og så kunne vi jo se, da vi kom hen omkring begyndelsen af november, at der altså var lang vej igen – der var rigtig meget kul på kedlerne – og så valgte vi at sætte det ekstra beløb af.
Jeg synes, det er for tidligt at sige nu, hvad resultaterne er af det, I har siddet og forhandlet derovre, og det er som sagt også beskæftigelsesministeren, der har siddet med det.
Men vi vil selvfølgelig være opmærksomme på det, ligesom vi var det i forbindelse med julen.
Camilla Fabricius (S), 2024-04-23:
Tusind tak til forslagsstillerne, og tak til de mange organisationer, som ordføreren for forslagsstillerne også opridsede i slutningen af sin tale.
Jeg har også sammen med en af forslagsstillerne fra Enhedslisten været i en i øvrigt ganske udmærket debat på P1, hvor vi drøftede hele diskussionen om, hvorvidt Danmark skal have en fattigdomslov.
Jeg og Socialdemokratiet har sådan set ikke ændret holdning, i forhold til om vi skal have en lov om fattigdom.
Vi mener ikke, at det er en god idé.
Derfor kan vi heller ikke slutte op om forslaget, men jeg vil også sige, at jeg faktisk synes, at det er væsentligt, at man bliver ved med at diskutere det.
Jeg mener bare ikke, at det er den her vej, vi skal gå.
Så derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-23:
Tak til ordføreren.
Jeg har her et debatindlæg, som ordføreren havde i Avisen Danmark tilbage i 2023, hvor ordføreren bl.a. skriver, og jeg citerer: »I stedet skal bekæmpelse af fattigdom, herunder børnefattigdom, tænkes ind i al relevant lovgivning«.
Det her er jo netop noget af det, som er hele bevæggrunden for, at vi fremsætter forslaget om en fattigdomslov, altså at vi får det tænkt ind i det hele, at vi faktisk får det tænkt ind, når vi laver en progressiv og god folkeskolepolitik, at vi får det tænkt ind, når vi laver beskæftigelsespolitik, socialpolitik og boligpolitik, altså de her forskellige dele, hvor det har en kæmpe betydning.
For det kan simpelt hen ikke være rigtigt, at vi i Danmark, som er et af verdens rigeste lande, stadig væk har mennesker, der lever i fattigdom, og at vi har børn, der vokser op i fattigdom.
Så hvorfor er det, at fattigdomsloven ikke er løsningen?
Eller jeg kan stille et endnu mere rigtigt spørgsmål: Hvad ser ordføreren som positive ting ved en fattigdomslov?
Camilla Fabricius (S), 2024-04-23:
Grundlæggende set er jeg ikke tilhænger af, at man putter mere bureaukrati på udfordringer.
Jeg synes i stedet for, at man skal bruge sine initiativer, som ordføreren også beskriver det, i forhold til boligsituationen, og at man arbejder med de områder, hvor der er en lav grad af arbejdstilknytning, hvor nogen har lave indkomster, og på anden vis er udfordrede på bundlinjen.
Så jeg mener, at der skal laves nogle særlige initiativer, og det kan man gøre i boligområderne.
Så kan man også være med til at skabe et bedre arbejdsmarked, så man sikrer, at folk f.eks. ikke mister deres arbejde på grund af sygdom.
Det mener jeg er et andet sted man skal gå ind.
Jeg synes faktisk, at den her regerings regeringsgrundlag har været meget bredt, og det kunne f.eks. handle om værdighed for udsatte borgergrupper.
Så jeg synes, det er den vej, man skal gå.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-23:
Hvad er så det positive ved klimaloven, hvor vi rent faktisk sætter nogle målsætninger?
Det er jo målsætninger, vi allerede har forpligtet os til i forhold til FN's verdensmål, og det her er jo en oversættelse af det, vi gør på klimaområdet, hvor vi også laver særlige initiativer, f.eks. inden for landbrugsområdet, eller vi gør det inden for uddannelsesområdet eller senest med den aftale, vi sammen har lavet om en grøn fond.
Det her er noget, der er lige så strukturelt og grundlæggende, og det handler om fattigdom, og det har kæmpe konsekvenser.
Så kan ordføreren ikke også se nogle positive takter i at gøre det her?
Camilla Fabricius (S), 2024-04-23:
Hvis jeg skal svare oprigtigt og ærligt på ordførerens spørgsmål her, og hvis jeg skulle sige, at der kunne være noget, der var fornuftigt, så er det, at noget af det, vi ved, er, at når børn vokser op i økonomisk fattigdom, også når det drejer sig om forholdsvis kort tid, så har det en indflydelse på, hvordan resten af deres liv er.
Og kan sådan en lov understøtte noget, kunne det måske give et positivt output.