runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Monberg (S), 2024-11-21:
Tak, formand.
Kære formand og kære kolleger,
som miljøordfører for Socialdemokratiet har jeg i dag den ære at præsentere dette lovforslag om ændring af lov om miljøbeskyttelse, som bl.a. omfatter udvidet producentansvar for emballage og engangsplastprodukter samt implementering af EU's nye batteriforordning.
Med dette lovforslag tager vi endnu et skridt mod at fremme en cirkulær økonomi og styrke Danmarks grønne omstilling, hvor vi passer bedre på naturressourcerne ved at bruge dem igen og igen.
Vi bygger videre på det arbejde, der allerede er gjort for at sikre en langt bedre genanvendelse af naturens begrænsede ressourcer, og vi sikrer, at producenterne får et klart ansvar for de produkter, de bringer på markedet, også når de er blevet til affald.
Konkret betyder det, at producenter skal tage ansvar for indsamling, transport og behandling af affaldet.
De får hermed et økonomisk incitament til at reducere materialeforbrug og designe produkter, der lettere kan genanvendes.
Denne omstilling vil sikre en højere genanvendelse og reducere miljøbelastningen fra engangsplast og emballageaffald.
For borgerne betyder det, at kommunerne fortsat vil indsamle affald, men ansvaret for den videre behandling overgår til producenterne, som skal samarbejde gennem kollektive ordninger.
Implementeringen af EU's batteriforordning er en anden central del af det her lovforslag.
Vi tilpasser de danske regler til den nye EU-batteriforordning, der fastsætter ambitiøse krav for indsamling, genanvendelse og ansvarlig håndtering.
Med dette sikrer vi, at Danmark fortsat er blandt de førende i Europa, når det gælder bæredygtig håndtering af batterier.
Vi er bevidste om, at disse ændringer kræver tid og ressourcer at implementere.
Derfor foreslår vi en indfasningsperiode på 9 måneder, som giver kommuner, virksomheder og øvrige aktører tid til at forberede sig på de nye krav.
Miljøet skal være vinderen, for plastik i naturen og ineffektiv ressourceudnyttelse er udfordringer, vi ikke kan ignorere.
Alt for meget plastik ender i naturen, hvor det gør skade på både dyr og natur, og alt for mange af naturens begrænsede ressourcer går hvert år til spilde.
Vi må derfor ikke undervurdere betydningen af disse tiltag.
Ved at styrke producentansvaret sikrer vi, at producenterne bidrager til oprydning, oplysning og bedre genanvendelse til gavn for både miljøet og samfundet.
På den måde tager vi ansvar for de ressourcer, vi bruger, og de produkter, vi skaber.
Vi sikrer et Danmark, hvor vi beskytter miljøet og styrker arbejdet for en grønnere fremtid.
Jeg vil derfor på Socialdemokratiets vegne opfordre alle til at støtte dette lovforslag og tage del i at styrke omstillingen af vores samfund til en mere cirkulær økonomi med bedre beskyttelse af miljøet.
Tak for ordet.
Marianne Bigum (SF), 2024-11-21:
Mange tak, og tak til ordføreren for talen.
Jeg er helt enig i, at vi ikke skal lave noget, som er unødvendigt bureaukratisk og gør, at vi ikke ender der, hvor vi gerne vil hen, altså der, hvor vi har vores politiske sigte.
Jeg blev en smule i tvivl om, hvordan ordføreren egentlig stiller sig til konceptet omkring producentansvar.
Var det der, ordføreren så en udfordring, eller er det måden, vi implementerer det på?
Pernille Vermund (LA), 2024-11-21:
Nej, det er egentlig mere måden, vi implementerer det på, for producenterne har jo ret godt styr på, hvad det er for nogle produkter, de har, når de laver emballage, altså hvad det er for noget emballage, man har omkring det enkelte produkt, når det bliver sampakket, og når det bliver stillet ud i forretningerne og andre steder.
Så det er jeg sådan set ikke så bekymret for.
Det findes der jo relativt enkle systemer for.
Jeg er ikke bange for, at producenterne gør det svært for sig selv.
Jeg er bange for, at den lovgivning, vi laver, bliver bureaukratisk, og jeg kan også være bekymret for, som jeg sagde, at der ikke bliver sorteret godt nok, fordi vi har et affaldshåndteringssystem, som jo mere har en opdragende effekt end sådan en rigtig effekt, altså teknologisk set.
Hvis man nu gjorde det her forfra, ville man måske sige: Nu sørger vi for, at alting ryger samme sted hen, og så er det robotter, der sorterer det hele, fordi der så er en langt mindre grad af fejlsortering.
Marianne Bigum (SF), 2024-11-21:
Så vil jeg bare sige i forhold til løsninger, og hvad vi gør – ud over ekstra ressourcer til Folketinget – at vi jo er aftalepartnere i den her aftale, som vi udmønter i dag.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-11-21:
Det synes jeg også skinnede igennem i SF's ordførers tale, altså at ordføreren her umiddelbart virker til at være den ordfører, der har bedst styr på det her lovforslag.
Jeg har stor respekt for det.
Det kan være lidt forskelligt sådan fra gang til gang.
Altså, der er jo nogle sager, som man som ordfører graver sig meget dybt ned i.
Jeg har f.eks. gravet mig enormt dybt ned i køb af kampfly.
Det er sådan lidt forskelligt, alt efter hvor man har sin interesse og sine kompetencer, hvor man kan lægge sin tid, og hvor mange ordførerskaber man i øvrigt har, og alt muligt, ikke?
Så nogle gange er der jo nogle ordførere, som graver sig rigtig dybt ned i sagen, og det har formentlig været tilfældet her – det synes jeg det virker som om – for SF's ordfører.
Det har jeg en kæmpestor respekt for.
Det kommer så bare med den pris, at der så formentlig er andre lovforslag, som SF's ordfører ikke har været i stand til at sætte sig lige så meget ind i.
Det skal jeg ikke kunne sige, men sådan vil jeg tro det er, for tiden er begrænset, desværre, for os alle sammen.
Samlet set bærer debatten her præg af, at det er en række ordførere, som har et ganske overfladisk kendskab til de her 315 siders lovgivning, som vi kommer til at stemme igennem.
Marianne Bigum (SF), 2024-11-21:
Mange tak.
Jeg kan godt forstå frustrationen i at stå og ikke vide, hvad der er tale om i et kompliceret lovforslag.
Jeg har empati nok til at forstå, at det ikke er en særlig fed situation at stå i.
Jeg vil sige, at jeg undrer mig en lille smule over beskyldningerne om, at vi andre ikke udnytter vores taletid.
Nu kan jeg jo egentlig kun tale for mig selv, og jeg brugte stort set min, og jeg vil mene, at jeg har styr på det her lovforslag.
Jeg er også med på en diskussion af, hvordan Folketinget i det hele taget kan matche regeringen i de her sager, så vi får nogle ordentlige behandlinger.
Det er et reelt problem, og der er jeg helt med på, at vi skal snakke om, hvordan vi kan få flere ressourcer til Folketinget, til folketingsmedlemmernes arbejde.
Men jeg er ked af beskyldningerne om, at jeg skulle stå her i dag og holde en tale om noget, jeg ikke ved noget om, for jeg synes nu, at jeg har gjort mig umage med at sætte mig ind i det, og jeg har også deltaget i flere tekniske gennemgange på det her område gennem de seneste 2 år.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-11-21:
Tusind tak.
Det sætter jeg meget pris på.
Peter Kofod (DF), 2024-11-21:
Tak for det, og tak for svaret.
Min anden korte bemærkning her skal bruges på at sige noget utraditionelt til hr. Rasmus Jarlov, for jeg har jo læst, at hr. Rasmus Jarlov stopper i politik senest ved næste folketingsvalg.
Det er meget utraditionelt at sige det her, men det er jeg godt nok ked af, for jeg synes, der er behov for politikere, der også tør rejse den slags debatter som den, hr. Rasmus Jarlov lige rejste fra Folketingets talerstol.
Så tak for det.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-11-21:
Tusind tak for ærligheden.
Det sætter jeg pris på.
Jeg tror, det er første skridt.
Hvis vi skal have gjort noget ved den situation, hvor Folketinget er blevet så afmægtigt, som det er, og hvor vi er sat totalt af i forhold til det embedsværk og de ministre, som sidder med mange hundrede mand til at skrive tekster, som vi dårligt kan nå at læse i det tempo, som de bliver spyttet ud, så er vi nødt til at starte med at erkende, at vi har et problem.
Og derfor er det første, vi er nødt til at tage et opgør med, det her skuespil nede i Folketingssalen, hvor der er en hel masse ordførere, der stiller sig op og lader, som om de forstår ting, som de overhovedet ikke fatter.
Det er derfor, jeg tillader mig her bare at være ærlig og sige: Jeg har kun en rimelig overfladisk forståelse af, hvad det her lovforslag går ud på.
Jeg har læst det, så godt jeg nu kunne, og jeg har forsøgt at sætte mig ind i det, men jeg har ikke ressourcerne og tiden og apparatet til for alvor at kunne udfordre det, der kommer fra regeringen, og det er et kæmpe problem.
Og der er vi nødt til at snakke om den ubalance, der er i det apparat, som vi har til rådighed, og det apparat, som dem, der spytter lovgivning ud, har til rådighed.
For det, der sker, er, at vi bare kører med, og vi forstår ikke at bremse mange af de regler, som bliver kørt igennem, fordi vi simpelt hen ikke har argumenterne til at bremse det, fordi vi er sat så meget af.
Peter Kofod (DF), 2024-11-21:
Tak for talen.
Jeg sad sådan helt og sukkede i min stol og tænkte: Endelig er der nogen, der siger det fra talerstolen og forholder sig til den enorme mængde af lovgivning, der driver igennem Folketingssalen!
Det er rigtigt, at der har været tekniske gennemgange.
Jeg kan sige, at jeg ikke har deltaget i nogen teknisk gennemgang, for jeg er ordfører for alt fra fiskeri til finans.
Altså, hvis man skulle rende til alle de tekniske gennemgange, der er, på meget, meget store lovforslag – det her er virkelig omfangsrigt – så skulle vi bruge 182 timer i døgnet på at rende til alle de møder.
Jeg har jo godt læst hr. Rasmus Jarlovs interview i Jyllands-Posten om det samme spørgsmål.
Og det er måske et lidt mere generelt spørgsmål, men hvad i alverden skal vi gøre ved det?
Altså, i denne sag blev aftalen her jo indgået i august 2022, hvis jeg husker rigtigt.
Embedsværket har haft flere år til at forholde sig til det her, og det fyrer vi lige af nu på ganske kort tid.
Heidi Bank (V), 2024-11-21:
Nu er det jo sådan, at der bliver udpeget 1 medlem, der kommer til at sidde med i det her, og man kan jo så beslutte, at det er en, der skal vægte de forskellige balancer.
Det går jeg faktisk ud fra at man gør.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-11-21:
Det er jo svært at være uenig i, men spørgsmålet er stadig væk, om vi har ressourcer nok til at håndtere de her enorme mængder af lovgivning, som kører igennem salen her uge efter uge.
Det er mit meget klare indtryk, at størstedelen af salen her i dag ikke forstår det her godt nok, i forhold til hvor godt man burde kunne forstå det, når man faktisk har ansvaret for at stemme tingene igennem.
Og det er ikke en bebrejdelse.
Du må endelig ikke tage det som en bebrejdelse.
Jeg bebrejder ikke nogen noget, for jeg står selv i samme situation.
Det er bare sådan, det er, og jeg synes, vi burde have en debat om det.
Erling Bonnesen (V), 2024-11-21:
Vi er politikere.
Vi skal tage stilling til tingene, og – det ved hr. Rasmus Jarlov alt om – det er lige præcis derfor, vi har den her, kan vi kalde det, meget grundige behandling, som jeg har redegjort for.
Jeg står ikke og påstår, at jeg kender alle detaljer.
Men jeg har den tilgang til det, at når de der problemstillinger dukker op, så tager vi det ind, så analyserer vi på det, snakker med vores embedsfolk om det og forholder os til det.
Det er jo lige præcis derfor, vi er her.
Det er vi nogle stykker der har gjort.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-11-21:
Den første gang, tror jeg, der var nogen, der nævnte cirkulær økonomi,
var, da jeg som erhvervsminister sammen med miljøminister Jakob Ellemann-Jensen lancerede en strategi for cirkulær økonomi i Danmark.
Så jeg har arbejdet med området rigtig længe.
Og alligevel må jeg sige, at det at skulle forstå detaljerne i det her, og hvordan alle mulige forskellige affaldstyper skal håndteres, kan ikke lade sig gøre.
Selv for en person, som er så flittig som hr. Erling Bonnesen og kommer fra et relativt stort parti, hvor man i forhold til mange af os andre har bedre tid til at være med i mange ting og sætte sig grundigt ind i hvert enkelt fagområde, tror jeg heller ikke at det er muligt at forstå detaljerne godt nok til, at man rigtig forstår, hvad det er, der bliver sat i gang her.
Jeg har stor respekt for det, hvis hr. Erling Bonnesen mener, at det kan han godt.
Jeg kan ikke.
Erling Bonnesen (V), 2024-11-21:
Tak for det.
Nu har jeg ikke noget ønske om at starte sådan en større negativ disput med Det Konservative Folkepartis ordfører, men når jeg tager ordet, er det bare stille og roligt, for den bemærkning, som ordføreren kom med, om, at vi ikke forstår, hvad vi behandler her, er jeg simpelt hen ikke enig med ordføreren i.
Der har været en særdeles grundig behandling af det her over længere tid.
Der har været op til flere tekniske gennemgange.
Jeg kan ikke huske, om Konservative var der; der blev jo ikke ført tidsregistrering, og det skal der heller ikke.
Jeg kan bare sige, at der har været ret mange og stor deltagelse til de tekniske gennemgange.
Jeg husker som sagt ikke, om Konservative var der, men det ved ordføreren sikkert selv.
Så der har været snakket meget grundigt om det.
Derfor betragter jeg det faktisk som et kvalitetsstempel på den forberedelse, der har været af sagen.
Indtil nu har vi haft den her meget, meget grundige gennemgang bag kulisserne, og det er sådan set også en styrke for folkestyret at få behandlet sådan en teknisk sag.
Jeg er fuldstændig enig i, at der er mange teknisk vanskelige spørgsmål.
Det er lige præcis også derfor, at vi i hvert fald har aftalt ved de møder – og jeg kan ikke huske, om De Konservative var der – at der jo nu kommer en periode, det kan indfases i, og jeg er enig i, at der også kommer mange spørgsmål fra interessenter osv.
Men det har vi også tænkt over hvordan vi skal behandle, og der håber jeg da også De Konservative nu vil indfinde sig, eftersom man siger, at man ikke forstår forslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-11-21:
Vi står her nu igen med et lovforslag, som folketingsmedlemmerne ikke forstår, men alligevel stemmer igennem.
Ordførerne for regeringspartierne har været oppe og holde nogle taler, som de har fået skrevet af ministeriet, og som de så har læst op.
Ordførerne fra oppositionen holdt ret korte taler, og på trods af at det er et ekstremt omfattende lovforslag på over 300 sider med virkelig mange elementer i sig, har der næsten ikke været nogen spørgsmål, for det kræver, at man forstår det, man taler om, før man kan stille gode spørgsmål.
Og det er der ikke ret mange af os der gør, og derfor kommer der ikke nogen spørgsmål.
Vi aner ikke, hvad det er, vi siger ja til, for at være helt ærlig.
Ligesom det er gået med andre store lovændringer, vil det formentlig gå sådan, at vi skaber et bureaukrati, som vi ikke forstår, og som vi derfor heller ikke vil være i stand til at tøjle, og som vi ikke vil kunne udfordre.
Når de kommer og siger, at de har brug for nogle flere ressourcer, vil vi være nødt til at sige ja, for vi forstår det ikke godt nok til, at vi kan sige nej.
Derfor kommer bureaukratiet til at vokse og vokse, og om nogle år står vi med en hel masse problemer.
Der vil komme et hav af klager fra alle mulige interessenter, og vi vil forsøge at svare dem høfligt og venligt, men vi vil have svært ved rigtig at udfordre det system, som bliver sat i gang, simpelt hen fordi vi her i Folketinget er totalt overmatchet.
Et lovforslag på 315 sider skal behandles som en lille sideopgave ved siden af, at vi alle sammen skal håndtere alle mulige andre ting – krig i Ukraine, finanslovsforhandlinger, trepartsaftale og alt muligt andet, bare lige for at tage de ordførerskaber, som jeg selv sidder med, og andre sidder med nogle andre ting.
Vi har simpelt hen ikke tiden til at komme godt nok ned i det, til at være det kvalitetsstempel, som Folketinget burde være, til at forstå den lovgivning, som vi stemmer igennem, godt nok til, at det rigtig er ansvarligt.
Men vi stemmer ja alligevel, og det gør vores parti også.
Det gør vi, fordi vi synes, at det i mange situationer er skrevet på en måde, hvor det er svært at sige nej.
I det her lovforslag står der egentlig ikke ret meget.
Når man læser det hele igennem, står der primært hele vejen ned igennem lovteksten, at vi giver miljøministeren bemyndigelse til at fastsætte nogle regler.
Det er jo sådan set egentlig umiddelbart rimelig svært at være imod.
Jeg synes, det er en svær situation, Folketinget er i, fordi vi er så ressourcemæssigt overmatchet, fordi lovmøllen kører i så ekstremt højt et tempo, at os, der sidder herinde og skulle være kvalitetsstemplet og skulle være dem, der skulle forstå tingene og blive overbevist om dem, før vi stemte ja til dem, meget ofte er sat af.
Det er vi også med det lovforslag her.
Tak for ordet.
Henrik Frandsen (M), 2024-11-21:
Tak for ordet, formand.
Vi behandler i dag en lov om udvidet producentansvar, og i virkeligheden er det en lov, som har et eneste formål, og det er at nedbringe affaldsmængderne i Danmark og sikre, at vi får genanvendt så meget som muligt på den bedst mulige måde.
Det gør man ved at give producenterne ansvaret for at bortskaffe emballage, opsamle emballage og genanvende det.
Det er stadig væk kommunerne, der skal indsamle, men det er producenterne, der herefter får ansvaret for at genanvende det.
Og det gør man også, ved at de skal indgå i nogle kollektive ordninger.
Vi har alle sammen en stor interesse i, at den cirkulære økonomi kommer i gang så hurtigt som muligt, og at så mange ting som muligt kommer ind i den.
Men vi har til gengæld også en interesse i, at affaldsmængderne, som kommer ind i den cirkulære økonomi, bliver reduceret mest muligt.
Det er der nogle klare incitamenter til i den lovgivning, vi har at gøre med her.
Indpakningerne skal være mindre, de skal være mere enkle, de skal være nemmere at skille ad, og der skal ikke være flere forskellige fraktioner, som er blandet sammen i et produkt.
Jeg kunne sagtens komme med et eksempel, men det vil jeg ikke gøre.
Men det skal være nemt at genanvende, fordi det er billigere, og dermed er der et incitament i den her lovgivning til det.
Jeg vil bare slutte af med at sige, at Moderaterne støtter lovforslaget.
Pernille Vermund (LA), 2024-11-21:
Ja, men alt afhænger jo af, hvor meget der bliver sorteret i første led.
For hvis jeg eller andre smider – det gør jeg så ikke – alt affald i restaffald, er der jo ikke noget af det, der går videre til de beholdere, som er til genbrugsaffald.
Det er jo deri, problemet ligger.
Det handler om, om vi som forbrugere er gode nok til at sortere, og der må man bare sige, at når man ser ud over det danske land, er der rigtig mange beholdere til plastaffald og metalaffald, som ikke bliver fyldt op, og det er nok, fordi mange af os smider det i den forkerte beholder.
Marianne Bigum (SF), 2024-11-21:
Jeg vil sige, at jeg er fuldstændig enig i vigtigheden af, at forbrugerne kildesorterer.
Fagligt er det faktisk også det bedste i forhold til at få en ordentlig kvalitet i det, vi udsorterer.
Man kan godt få robotter til at sortere det bagefter, men kvaliteten bliver dårligere.
Det bliver på et niveau, hvor dansk erhvervsliv tænker at de kun bruge det til det, der hedder downcycling, og ikke til det, de gerne vil, nemlig højkvalitetsprodukter.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-11-21:
Jeg er så uenig i det med den simple model, for det knægter armslængdeprincippet, og det er en bekymring.
Men det, ordføreren siger om, at det her handler om en generel ændring af universitetsloven, er jeg sådan set enig i.
Men det her hjørne er faktisk meget vigtigt, for en bestyrelse har ret stor magt over hele universitetet.
Det er dem, der skal ansætte rektorer, dekaner og institutledere, så det er jo et meget, meget vigtigt lovforslag.
Derfor er det bekymrende, hvis det her trækker yderligere i retning af mindre fokus på forskningsfrihed eller forskning i det hele taget, netop fordi vægten bliver på de eksterne.
Men støtter ordføreren lovforslaget, hvis det her ændringsforslag ikke bliver vedtaget?
Stinus Lindgreen (RV), 2024-11-21:
Jeg kender også de tal, og jeg er fuldstændig enig i, at det er meget bekymrende.
Det er også derfor, jeg har foreslået tidligere – og nu vil jeg så foreslå det igen eller bede min ordførerkollega om at foreslå det igen over for ministeren – om ikke vi bør genbesøge universitetsloven.
Jeg tror ikke, det er det her lovforslag, der hverken løser eller forværrer noget.
Eller jo, det vil gøre det lidt værre, fordi det vil mindske legitimiteten.
Det vil øge afstanden fra bestyrelse til ansatte og studerende, og det bekymrer mig meget.
Det vil i hvert fald ikke gøre det bedre.
Jeg tror, der skal andre greb til, større greb end det her lovforslag, for at komme de ting til livs.
Der er jeg helt enig, og det vil jeg meget gerne drøfte videre med ordføreren og andre interesserede her i salen.
Jeg ser stadig væk, at der er elementer i det her lovforslag, der er bedre end den nuværende ordning for udpegning, altså den her simplificerede model.
Hellere have en simplere og dårlig model end en kompliceret dårlig model.
Problemet ligger i, at man fjerner indflydelse fra de studerende og fra medarbejderne.
Det er for mig at se den store knast i det her lovforslag.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-11-21:
Jeg ved ikke helt, hvad ordføreren refererer til med »et ellers udmærket lovforslag«, for jeg kan ikke helt se det.
Så jeg synes faktisk, vi skal have en kompleks model, der sikrer nogle forskellige organer og nogle forskellige armslængdemekanismer, sådan at der ikke er en direkte styring fra vores minister.
Der vil jeg bare sige, at der jo er mange ting i den måde, man definerer forskningsfrihed på, men derudover er der også muligheden for at deltage i ledelsesmæssige beslutninger, og den rapport fra DFIR, som ordføreren også selv lige refererede til, siger allerede nu, at 50 pct. af forskerne i dag føler sig truede eller er blevet truet til ikke at gå imod ledelsesmæssige beslutninger.
Så vi er allerede et ret alvorligt sted på universiteterne, hvor vi har en gruppe forskere, som jo ikke bare er ansatte, men jo altså også varetager en vidensproduktionsinstitution, som er vigtig for vores samfund, og de tør simpelt hen ikke indgå i en samtale med ledelsen om dens beslutninger, og det kan med det her lovforslag kun blive værre.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-11-21:
Nu har jeg selv gået på universitetet, og dem, der interesserer sig for universitetspolitik, er ofte ikke gennemsnitsstuderende.
Det er ofte folk med en forholdsvis vild politisk holdning, som regel i den venstre del af det politiske spektrum.
Så jeg har faktisk tillid til, at universiteterne nok skal udpege de bestyrelsesmedlemmer, som er nogle aktiver for universitetet og ikke til ulempe.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-11-21:
Jeg ser ingen konflikt imellem de to ting.
Jeg er enig i, at det vil skabe berigelse, men det ændrer ikke på, at der skal være repræsentation af medarbejdere og studerende i de her organer.
Det er rigtigt, at det siger Forskerbevægelsen.
Det er der også andre der siger.
Det siger Dansk Magisterforening.
Det siger Københavns Universitet selv.
Der er jo rigtig mange, der peger på, at det her er med til at mindske – og det er der jo ikke nogen diskussion om – indflydelsen for de ansatte og de studerende.
Det er jo en bred bekymring, der er derude.
Det er ikke kun en bevægelse, der siger det her.
Det er jo rigtig mange.
De rapporter, jeg peger på, er bl.a. fra Danmarks Forsknings- og Innovationspolitiske Råd og Videnskabernes Selskab.
Det er dem, der har peget på den her problemstilling.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-11-21:
Normalt har de jo også fat i den lange ende, men lige her er jeg uenig med Forskerbevægelsen og dermed også med ordføreren.
Der bliver jo stadig væk plads til interne fra universitetet i bestyrelsen.
Det er bare de eksterne, som man ikke må udpege internt, og det kan der også være en fordel i.
Det kunne f.eks. være, at man får nogle forskere fra et andet universitet, endda fra et andet land, der ser med andre øjne på universitetsverdenen.
Det kan faktisk være en berigelse og skabe dynamik.