runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Krarup (DF), 2020-05-05:
Islam adskiller sig fra kristendommen ved også at have en politisk side, hvorved den netop bliver meget mere ideologisk end kristendommen, som vi har som majoritetsreligion i Danmark, og som hele den danske kultur jo bygger på.
Håndtrykket kan selvfølgelig ikke sortere islamister fra.
Det er jo rigtig.
De kan altid snyde sig igennem, bide irritationen i sig og så gennemføre håndtrykket alligevel.
Det er rigtigt.
Men det har dog i hvert fald en betydning, i form af at det viser alle, også den danske befolkning, at vi stiller nogle fornuftige krav til dem, der kommer her.
Men det er helt korrekt, at det ikke er nok.
Det er jo også en af årsagerne til, at vi ikke kan støtte det her lovforslag, for der er så mange andre ting, man også skulle gennemføre for at være sikker på, at man kun giver det til nogle, som rent faktisk ønsker at blive assimileret i den danske kultur.
Halime Oguz (SF), 2020-05-05:
Jeg vil bare lige korrigere ordføreren: Islam er ikke bare en ideologi, islam er en tro.
Det er en ideologi for nogle, men en tro for de fleste mennesker.
En anden ting, som jeg bemærker at Dansk Folkeparti går meget op i, er det her med håndtrykskravet.
Jeg kan heller ikke forstå, at der er nogen, der modsætter sig det krav.
Men der vil jeg gerne lige spørge Dansk Folkepartis ordfører, om man i ramme alvor tror, at det kan sortere islamister fra.
Mon ikke en islamist i en større sags tjeneste ville finde ud af at give hånd for efterfølgende at angre inden for den religiøs-politiske overbevisning, som vedkommende har, vel vidende at han eller hun derved vil komme i besiddelse af det rødbedefarvede pas.
Marie Krarup (DF), 2020-05-05:
Jeg kan ikke udtale mig om ordføreren personligt, selvfølgelig ikke.
Det er en kæmpestor fejl, fordi islam er en helt anden ideologi.
Selvfølgelig er der enkeltindivider, der kan adskille sig fra hovedideologien og dermed have nogle andre synspunkter, men det er meget, meget svært.
Der kan være et gruppepres, og jo flere der har en ideologi, der går komplet på tværs af den danske, jo sværere er det selvfølgelig for de enkeltindivider, der ønsker at adskille sig, rent faktisk at gøre det.
Derfor har det været en kæmpe fejl, og det er bestemt noget, vi skal stoppe med.
Det er jo det, vi ønsker.
Vi ønsker ikke, at der er flere, der skal få statsborgerskab, særlig ikke fra den muslimske kultur – selv om der er enkeltindivider, der bestemt kan bryde med det, de er født ind i.
Halime Oguz (SF), 2020-05-05:
Tak for det.
Jeg hørte ordføreren sige, at det var en fatal fejl, at folk med muslimsk baggrund har fået statsborgerskab.
Det rystede mig lidt, for jeg troede, at det vigtigste var, at folk var integrerede, værnede om retsstatsprincipperne, ytringsfriheden og ligestillingen mellem kønnene.
Jeg har selv en muslimsk baggrund og sidder her i et dansk parlament og kæmper for de selv samme værdier.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Var det en fejl, at jeg fik et statsborgerskab?
Morten Dahlin (V), 2020-05-05:
Hvis jeg skal bruge en anden sammenligning, som måske giver mere mening for den radikale ordfører, vil jeg hellere sammenligne det at give hånd med det krav, vi stiller om at kunne dansk eller være selvforsørgende.
Nu sagde ordføreren før, at det er et eller andet ekstrakrav, men i Venstres verden er det det samme at stille et krav om, at man skal deltage i en grundlovsceremoni og give hånd til den lokale repræsentant, som det er at stille krav om, at man skal kunne tale dansk eller være selvforsørgende.
Og der er jo ikke nogen – i hvert fald ikke i regeringen, som jeg har hørt det indtil videre – der taler for at suspendere nogle af de andre krav.
Derfor vil jeg bare advare mod, at man går ned ad det spor lige præcis med det her krav, for så gør man det jo, som den radikale ordfører nu gør, til et ekstrakrav eller et særligt krav.
For os er det en del af pakken ligesom alle de andre krav, vi stiller.
Hans Andersen (V), 2020-05-05:
Tak for det og tak for, at ministeren sådan set anerkender, at vejinvesteringer, f.eks. motorvejene til Frederikssund og Hillerød, kan bruges til at genoprette økonomien.
Det kan jeg forstå at ministeren er enig med Venstre i.
Men spørgsmålet er så, hvornår vi skal i gang med at have de drøftelser.
Det fornuftige er jo her at bruge tiden nu på at få planlagt, hvad der skal ske i 2021, 2022 og 2023, for hvis vi ikke bruger tiden fornuftigt her i 2020, kommer vi ikke i gang i 2021 med at holde hånden under danske arbejdspladser.
Så hvornår indkalder ministeren til forhandlinger om en ny infrastrukturplan?
Morten Dahlin (V), 2020-05-05:
Jeg hører den radikale ordfører sige, at det er fint, at man skal give hånd for at opnå dansk statsborgerskab.
Det vil sige, at Det Radikale Venstre har ændret politik og nu støtter håndtrykskravet generelt.
Velkommen!
Det synes jeg er et fornuftigt synspunkt at indtage, og det er jeg kun glad for at man gør.
Så siger ordføreren, at man udskyder og udskyder, og at det vil blive om 2 år, men jeg synes, at jeg meget klart sagde i min tale, at vi stiller krav om at fastholde håndtrykskravet nu, og i forbindelse med det næste lovforslag skal det jo enten skrives ind igen eller ikke, og så må vi jo tage en diskussion om det på det tidspunkt, alt efter hvordan situationen er.
Men som på alle andre områder står regeringens ministre og siger: Vi kan ikke give en dato, vi kan ikke komme med en plan osv.
Så er det underligt, at det eneste sted, man kan gøre det, er på det her område.
Men jeg er glad for, at De Radikale nu er kommet over på fornuftens side i det her spørgsmål.
Og til det andet spørgsmål kan jeg bare svare: Nej, og det har jeg heller aldrig sagt eller påstået at de skal.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-05:
Og tak for talen.
Når jeg rejser mig for at stille et spørgsmål, er det, fordi jeg lidt synes, at hr. Morten Dahlin sammenligner æbler og pærer eller laver frugtsalat ud af det, vil jeg næsten sige, på den måde at forstå, at det vel ikke er rimeligt – og der vil jeg godt tage hr. Peder Hvelplunds bemærkning om det her op – at sammenligne de her ting med hinanden.
Her står vi i en situation, hvor der er nogle borgere, der umuligt kan give hånd, og de har, som hr. Morten Dahlin selv har været inde på, opfyldt rigtig, rigtig mange andre krav, og nu står de i en situation, hvor de skulle være blevet danske statsborgere, men det er blevet udskudt og udskudt.
Det er jo ikke, fordi de ikke har opfyldt de andre krav.
Vi har lavet et ekstra krav om, at disse nye danske statsborgere skal give hånd, og det er en fin ting, for jeg er enig med hr. Morten Dahlin i, at det er en stor ære og en gave at få lov til at blive dansk statsborger.
Men jeg vil gerne spørge: Kan det virkelig være rigtigt, at man efter Venstres opfattelse skal udskyde det i 2 år?
Morten Dahlin (V), 2020-05-05:
Nej, jeg tror, jeg har et andet perspektiv på det end spørgeren.
Vi synes, det er meget tidligt, at regeringen har valgt at sige, at vi bare skal suspendere det her krav.
Det eneste, der ikke kan vente i det her kongerige, er tildeling af statsborgerskab.
Det er en forkert balance, og det er derfor, vi bare appellerer til, at regeringen støtter vores ændringsforslag, og så kan vi kigge på det her senere.
Det ville være sund fornuft, det ville være udtryk for den rette balance, og jeg håber bare, at når ministeren lige om lidt går på talerstolen – og det gør ministeren ikke, for han taler fra sin egen plads – så siger han, at han faktisk er villig til at lytte til, hvad der bliver sagt bredt i Folketinget.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-05:
Og det er det samfund, som vi har i dag.
Det er et samfund, der bygger på mange forskellige kulturer på én gang og flere forskellige religioner.
Så derfor synes jeg, at det er en meget voldsom generalisering.
Jeg forstår så på ordføreren, at det ikke er alle, for der er enkelte undtagelser.
Men jeg vil virkelig spørge ordføreren igen: Kan det virkelig være rigtigt, at den holdning, ordføreren og Dansk Folkeparti har, er, at vi ikke bør anerkende og respektere, at disse mange mennesker, som bidrager til det danske samfund hver dag, hvad enten de gør det som rengøringsfolk eller i alle mulige andre funktioner, er en del af danske samfund, og at de gør et stort stykke arbejde for det?
Marie Krarup (DF), 2020-05-05:
Jeg synes, det er mærkeligt, at ordføreren for Det Radikale Venstre ikke vil anerkende, at Danmark bygger på en dansk tradition, en kristen tradition.
Vi bygger ikke på en multikultitradition.
Det er rigtigt, at der er kommet fremmede hertil og også folk med fremmede religioner, men det er jo nede i promillestørrelsen – klogeligt nok.
Det, vi har set i 1980'erne og 1990'erne, er noget helt andet; det er jo en folkevandring, og det kan slet, slet ikke sammenlignes.
Og samtidig har de en baggrund, som er ganske anderledes og meget mere farlig for et vestligt samfund end f.eks. de huguenotter eller jøder, som vi har modtaget i historiens løb.
Så det er to ting, der overhovedet ikke kan sammenlignes.
Og det, vi står i i dag, er farligt, og det skal stoppes.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-05:
Men som jeg også sagde, står der i grundlovens § 44, stk. 1: »Ingen udlænding kan få indfødsret uden ved lov«.
Er Det Radikale Venstre et parti, som vil ændre grundloven?
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-05:
Det er jo sin sag at få at vide, at man er vanvittig.
Men jeg kan kun konstatere så meget, at jeg synes, at mennesker, som er født og opvokset i Danmark, som har gået i dansk folkeskole og i øvrigt indordner sig under danske vilkår og krav, ligesom alle andre bør have lov til at være danske statsborgere.
Ja, det er min holdning.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-05:
Jeg ville egentlig bare gøre den radikale ordfører opmærksom på, at det, som den radikale ordfører foreslår med hensyn til statsborgerskab, altså det her med, at det bare automatisk bliver tildelt, ud over at være fuldstændig vanvittigt, faktisk også er grundlovsstridigt.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-05:
Det skal jeg jo ikke forholde mig til.
Det eneste, jeg kan sige, er, at jeg synes, at det er sund fornuft.
Det er, synes jeg, rimeligt og demokratisk rigtigt at give mennesker, som kan leve op til alle andre krav, mulighed for at blive danske statsborgere uden at give det håndtryk, som vi i øvrigt forbyder dem at give.
Så det synes jeg er en rigtig beslutning, som regeringen har taget, og jeg glæder mig over, at regeringen har taget den beslutning.
Marie Krarup (DF), 2020-05-05:
Det er jo selvfølgelig, hvad skal man sige, en sejr for Det Radikale Venstre, men det er jo en katastrofe for os andre.
Det er jo en katastrofe, at Det Radikale Venstre stadig væk har indflydelse på Socialdemokratiets udlændingepolitik i den grad, at et så afgørende moment kan blive taget ud af lovgivningen på baggrund af Det Radikale Venstres pres.
Det er jeg godt nok meget ked af at høre, men på den anden side var det jo selvfølgelig også det, vi havde en mistanke om, altså at det nok ikke er så nemt at føre en stram udlændingepolitik, hvis man vil bygge sit flertal på et parti som Det Radikale Venstre og Enhedslisten og SF.
Marie Krarup (DF), 2020-05-05:
At tro på menneskerettigheder, ligeværd og retfærdighed er efter min mening absolut udtryk for en abstrakt ideologi og ikke et udtryk for, at man selvfølgelig er formet af den historie og den opvækst og den fortid, som man er plantet i.
Det er det, som vi mener er helt afgørende.
Man kan ikke sige, at man har ret til at komme til Danmark og tro, at vi andre så skal kunne tro på, at vedkommende kan føre det videre, som vi har bygget op igennem generationer.
Det kan man da ikke.
Det er da sund fornuft.
Men jeg ved godt, at når man skriver under på al den slags abstrakte ideologier, som Enhedslisten gør, har man rigtig svært ved at forstå sund fornuft.
Men man skal tage højde for den kulturelle baggrund, den religiøse baggrund, og det er vanskeligere, i den grad vanskeligere, for folk, der kommer med en muslimsk baggrund at føre f.eks. et dansk demokrati med ligeværd videre ud i fremtiden.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-05:
Det er jo lidt paradoksalt at høre på, når fru Marie Krarup netop har stået og påberåbt sig den kristne tro, at det er mig, der lider af at tro på abstrakte ideer, fordi hvis der er noget religion er, er det vel en tro på nogle abstrakte ideer.
Jeg vil sige til fru Marie Krarup, at det, jeg tror på, er menneskerettigheder, ligeværd, retfærdighed, og der ligger intet retfærdigt i at begynde at forskelsbehandle folk alt efter, hvad de tror på.
Folk kan dømmes på deres handlinger, ikke på, hvad de tror på.
I den forstand har fru Marie Krarup fuldstændig ret i, at der har vi et vidt forskelligt udgangspunkt, og at vi tror på noget helt forskelligt.
Marie Krarup (DF), 2020-05-05:
Jeg kan godt forstå, at ordføreren ikke kan forstå det, fordi ordføreren jo har en helt anden ideologi end undertegnede her, som har en konservativ overbevisning om, at vi har en forpligtelse til at føre Danmark videre i en nogenlunde forsvarlig forfatning, i stedet for at tro på alle mulige underlige abstrakte ideer, som jeg ved at socialisterne gør.
Men det afhænger faktisk af en personlig vurdering, hvem der skal have statsborgerskab.
Det er lige præcis det, det gør, fordi statsborgerskab gives ved afstemning i Folketinget, hvor hvert enkelt folketingsmedlem stemmer efter sin overbevisning – altså deres personlige vurdering.
Så det er lige præcis det, der er afgørende her, og det er faktisk det, vi vil så tæt på som overhovedet muligt ved at opdele lovene i undergrupper, sådan at man ikke bare skal stemme for 1.861 personer – bang – på en gang, men at man kunne sige, at man skulle stemme for dem, der kommer fra England, dem, der kommer fra Tyskland, dem, der kommer fra Egypten, og så eventuelt også underopdele dem i kristne flygtninge fra Egypten, muslimske flygtninge fra Egypten osv.
Det ville give mening, for det er faktisk sådan, at vores grundlov er skruet sammen.
Det er lige præcis en personlig vurdering, det drejer sig om, når der skal tildeles indfødsret.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-05:
Tak for det.
Jeg må sige, at jeg synes, det er fuldstændig uhørt at skulle stå og høre på, at det er en fejl at give statsborgerskab til borgere, der er muslimer, og jeg vil bare sige, at fru Halime Oguz' ret til sit statsborgerskab, hendes ret til at sidde her i Folketinget, ikke afhænger af en personlig vurdering fra fru Marie Krarup.
Selvfølgelig har hun den ret.
Når vi opstiller kriterier for, at man kan få statsborgerskab, så opstiller vi jo en liste over krav, som borgere skal opfylde, og hvis de opfylder dem, er det tordnende ligegyldigt, om de tror på det ene eller på det andet.
Hvad de i øvrigt spiser til aftensmad, hvem de foretrækker at snakke med eller gå i seng med, har intet med det at gøre.
Det har intet med personlighed at gøre, og det har derfor heller intet med tro at gøre.
Jeg synes, det er fuldstændig uforståeligt, at man i en diskussion, hvor det handler om respekt – vi siger, at de skal vise respekt – skal stå og høre på, at det skulle være en fejl, at hundredtusindvis af borgere her i Danmark er statsborgere, fordi de har en bestemt tro.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå det, og jeg kan så i øvrigt heller ikke forstå, hvordan fru Marie Krarup kan sige, at det er en fejl at give dem statsborgerskab, men at der findes enkelte undtagelser.
Nu nævner hr. Morten Dahlin en række krav, som borgere skal opfylde for at kunne få dansk statsborgerskab, herunder at man skal give hånd til borgmesteren, uanset om borgmesteren hedder Per eller Pernille.
Men nu er det sådan, at de her borgere ikke kan give hånd til borgmesteren, uanset om borgmesteren hedder Per eller Pernille, fordi vi ikke giver hånd lige for tiden.
Så hvordan kan man bede borgere om at opfylde et krav, som det er umuligt at opfylde?
Altså, det er da til trods for den stramme udlændingelovgivning i Danmark et nybrud at sige, at nu stiller vi krav, som det er umuligt at opfylde.
Morten Dahlin (V), 2020-05-05:
Tak til spørgeren for spørgsmålet.
Spørgeren siger, at man skal leve op til en række krav for at blive dansk statsborger, og det har spørgeren jo fuldstændig ret i.
Det synes vi er nogle fornuftige krav, og derfor kan vi simpelt hen ikke forstå det her behov for at suspendere dem.
det næste, der kommer – og det kommer jo fra hr. Peder Hvelplunds parti – er, at man siger: Der er også flere udlændinge, der er blevet arbejdsløse, så lad os suspendere beskæftigelseskravet; der er også flere, der har svært ved at lære dansk, fordi sprogskolerne har været lukket, så lad os suspendere danskkravet.
Det er der alligevel ikke nogen herinde der sidder og siger at vi skal gøre nu, og derfor appellerer jeg bare endnu en gang til – selv om det ikke er spørgerens parti, jeg appellerer til lige nu – at regeringen vil vælge den fornuftige løsning og føre en bredt forankret udlændingepolitik her i Folketinget sammen med Venstre og de øvrige blå partier.
Det ville klæde regeringen.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-05:
Jeg synes, at hele den her udveksling afslører hr. Rasmus Stoklunds syn på selve begrebet indfødsret, og derfor kunne jeg tænke mig at spørge: Betragter hr. Rasmus Stoklund indfødsretten som en gave, man kan få, eller er det en rettighed, man har?
Det er jo fuldstændig afgørende for at forstå, hvor Socialdemokratiet befinder sig i den her debat, at vi ved, om det er en gave, altså noget, det danske folk skylder de pågældende mennesker, eller det er noget, som de skal gøre sig fortjent til.
For mig at se
er der ingen, der kan sige, at man har ret til dansk indfødsret.
Det er noget, som man får som den fineste gestus, det danske folk igennem sine folkevalgte her på Christiansborg kan vise, men det lyder jo nærmest, som om hr. Rasmus Stoklund og Socialdemokratiet synes, at det er noget, den danske befolkning skylder disse mennesker, siden vi nu skal suspendere de rettigheder, som man udadtil jo gerne vil give indtryk af at vi er enige om.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-05:
Jeg synes, parallellen til, hvad det er, vi i øvrigt beder befolkningen om at vente på af forskellige ting, er lidt misvisende i den her sammenhæng.
For der, hvor vi jo beder befolkningen vente på nogle ting, er, hvor der er et hensyn til at undgå spredning af epidemien eller til at undgå kapacitetsbelastning, som gør, at man ikke kan følge med på sygehusene osv. Men den undtagelse, vi gør her, er en undtagelse, som ikke har nogen økonomiske konsekvenser for os, og der er ikke nogen, som, hvad skal man sige, må betale en regning for, at vi gør det her.
Det her er noget, vi gør for at imødekomme de mennesker, der har levet op til de forventninger, vi havde til dem, men som på grund af udefrakommende årsager ikke er i stand til at blive statsborgere.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-05:
Så hvis jeg må spørge igen: Når nu vi beder danskerne vente på så mange ting i det danske samfund, ville det så ikke være fair at bede de her mennesker om at vente bare en lillebitte smule længere?
Jeg er enig i, at forhåbentlig langt størstedelen med glæde vil give hånden, men der kan jo altså være nogle, som nægter at ville gøre det.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-05:
Jeg synes, at det centrale her er proportionerne.
Håndtryksceremonien er stadig væk en relativt ny størrelse.
Vi har her en stor gruppe mennesker, hvor den største gruppe er fra Storbritannien, Pakistan, Tyskland, Polen, Ukraine, USA, Indien, Rusland og Tyrkiet; altså en stor gruppe af mennesker.
Den største af dem er briter, som har gjort alt, hvad de kunne for at leve op til de forventninger, vi har til en dansk statsborger.
De ville på ubestemt tid ikke kunne blive danske statsborgere, hvis ikke vi nu suspenderede håndtryksreglen, og det er derfor, vi gør det.
Det er en afvejning af proportioner og af, hvad det er, vi ville få ud af at gøre det modsatte.
Vi synes, de har gjort, hvad de kunne, og de er uden skyld i den situation, vi lige nu står i.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-05:
Jeg er jo glad for at høre, at ordføreren og Socialdemokratiet lovpriser vigtigheden af håndtrykket som en hjørnesten i dansk kultur, og som ordføreren også selv sagde, kommer der jo desværre nogle gange mennesker hertil, som nægter at give hånd, f.eks. til en kvinde.
Derfor forstår jeg ikke, hvorfor man vil suspendere det allerede nu.
Hvorfor ikke vente til efteråret og sige, at hvis man stadig væk ikke kan give hånd til efteråret, kan vi se på at suspendere det?
Ville det ikke være fair nok at sige: Prøv at høre, vi sparker det her til hjørne, og så ser vi på det til efteråret?
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-05:
Nej, det er ikke rigtigt at sige, at det er et spørgsmål om, at vi er ligeglade med, om der er nogle, der ikke vil give hånd.
Hvis der står nogle på det her lovforslag, som ikke vil give hånd til andre, eller som på andre måder har nogle værdier eller normer, som er så langt fra dem, majoritetsbefolkningen betragter som deres, så skulle de jo ikke stå her.
Og jeg kan jo ikke garantere, at der ikke er en eneste på den her liste, der ikke vil give hånd, eller at der på nogle af de tidligere lovforslag, der har været, ikke har været en eneste, men som måske så har gjort det alligevel og undertrykt det den ene gang, men dybest set inderst inde har haft nogle holdninger, der var anderledes.
Men jeg synes, det er ude af proportioner at forhindre alle de her mennesker – meget store forskellige grupper fra forskellige lande – der intet problem har med at give hånd, i at få et dansk statsborgerskab, når de har gjort alt, hvad de kunne for at leve op til det, vi forventer af dem, men er forhindret i det på grund af en sundhedskrise, som de ingen del har i.
Marie Krarup (DF), 2020-05-05:
Det drejer sig jo ikke om, om de er uden skyld i, at der er corona for øjeblikket.
Det drejer sig jo om, at Socialdemokratiet åbenbart er ligeglade med, om der er nogle af dem, der får statsborgerskab på den her lov, som ikke er villige til at underordne sig danske kulturelle normer, hvor man skal kunne give hånd til en, som ikke er af den samme religion som en selv, og eventuelt er af det modsatte køn.
Og for øvrigt er der ikke nogen eksbriter, der dør af at skulle vente på at få et statsborgerskab.
Det er ikke farligt.
Der er faktisk dobbelt statsborgerskab i dag, det har man jo givet mulighed for, desværre.
Så der er jo ikke noget med, at man bliver sendt bort eller bortvist.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-05:
Jamen altså, jeg synes, at det centrale i den her sammenhæng er, at de mennesker, vi nu gør til statsborgere, er uden skyld i den sundhedskrise, vi står i.
Og for mange af dem, herunder den største gruppe, som jo er fra Storbritannien, kan det have store og vanskelige konsekvenser for deres privatliv, når de i øvrigt har gjort alt, hvad de kunne for at leve op til de krav, som jo er stramme, for at blive dansk statsborger, og som skal være stramme for at blive dansk statsborger.
Når der så kommer en krise, som de er uden skyld i, og som så på ubestemt tid ville forhindre dem i at blive danske statsborgere, er det derfor vores synspunkt, at nu, hvor vi står i en ekstraordinær situation, som vi i alle mulige sammenhænge prøver at håndtere, så gør vi det også i den her sammenhæng ved at suspendere den her regel midlertidigt.
Og så vender vi tilbage til den, når alt forhåbentlig igen bliver normalt.
Marie Krarup (DF), 2020-05-05:
Altså, vi er jo nogle, der med stor glæde har set, at Socialdemokratiet har skiftet kurs fra den fuldstændig katastrofale kurs i udlændingepolitikken, der var tale om i 90'erne og i en stor del af 00'erne og nu til noget, der er noget mere fornuftigt.
Men hvordan kan Socialdemokratiet dog fremsætte en lov med 1.861 nye statsborgere – så mange og på så kort tid?
Og vi må jo forvente, at der kommer en ny lov igen til efteråret.
Det er et enormt antal, og så uden at de skal gennemgå den ceremoni, hvor man dog har en vis mulighed for at tjekke, at de har overtaget eller accepterer at underordne sig nogle danske kulturelle normer, der er væsentlige, nemlig håndtrykket.
Jeg er også rystet over den meget korte ordførertale.
Det virker, som om det overhovedet ikke er væsentligt, hvad vi gør her i Folketingssalen i dag.
Jeg nåede kun at trykke mig ind for en kort bemærkning, fordi Enhedslisten stillede et spørgsmål.
Jeg var ved at falde ned af stolen over, at man kunne tale så kort om noget, som er så væsentligt, altså at vi giver så mange – og efter min mening alt for mange – statsborgerskaber på en gang.