runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2024-02-06:
Jeg tror, at vi er enige om, at det, man bruger en forfatning til, er at indskrive de grundlæggende rettigheder og principper, som, uanset hvilket tilfældigt flertal der er, og hvilken statsminister der sidder på hvilket tidspunkt, stadfæster, kan man sige, de bedst mulige rammer for, at vi i et samfund som det danske kan få et godt liv med størst mulig frihed.
Spørgsmålet er i dag, om ikke det at have fri adgang til rent drikkevand og ren luft og have færre oversvømmelser som følge af klimaændringer osv. er en meget vigtig del af det at være et frit menneske, som har grundlæggende velfærd i fremtiden.
Henrik Frandsen (M), 2024-02-06:
Jo, jeg er fuldstændig enig i, at kravet om rent drikkevand, ren luft og biodiversitet er et, vi i den grad skal stille til os selv og imødekomme.
Det er også helt klart et krav, der er meget afgørende for, om vi som mennesker har det godt i dag, men så sandelig også i fremtiden, hvor det jo virkelig kan være problematisk, hvis ikke vi fortsætter den udvikling, vi har lige for øjeblikket, hvor vi jo er i fuld gang med at implementere de ting, der er aftalt, men samtidig også sætter nye ting i søen for at sikre, at vi opfylder 2030-målet, og at vi i 2045 er fuldstændig klimaneutrale.
Det er jo ret ambitiøst, vil jeg gerne sige.
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-06:
Noget af det, der er kernen i den debat, som vi har i gang her, er jo, om det er fint nok, at det bare er skiftende flertal i Folketinget, der f.eks. bestemmer, om der frit kan udledes kvælstof i vores hav med de konsekvenser, vi ser lige nu.
Det, der gør det principielt, er jo, at fremtidige generationer ikke har stemmeret til det Folketing, der kan tage de beslutninger, der uigenkaldeligt ændrer deres livsbetingelser i fremtiden.
Det er derfor, at stort set alle lande i verden bortset fra Danmark, i hvert fald stort set alle demokratiske lande, har sagt, og også FN i øvrigt med et stort flertal, at det er en menneskeret at have en beskyttelse af klimaet og naturen og kunne leve i et sundt og godt klima og miljø.
Så er ordføreren ikke enig i, at uden en grundlovsbeskyttelse har fremtidige generationer, om jeg så må sige, risiko for, at de bliver frataget deres rettighed af det til enhver tid valgte Folketing som i dag?
Er det setup, vi har, ikke et problem, altså at generationer, som ingen indflydelse har i dag, får deres livsbetingelser varigt forandret eller risikerer at få det?
Henrik Frandsen (M), 2024-02-06:
Den mistillid deler jeg simpelt hen ikke.
Så jeg vil i hvert fald ikke give ordføreren ret i den påstand, der er der.
Men jeg vil gerne sige, at vi har et kæmpe ansvar for de fremtidige generationer.
Os, der sidder i Folketinget i dag, har et kæmpeansvar, og det er et ansvar, vi skal tage på os; det er et ansvar, som gør, at regeringen arbejder på at få gennemført de ting, der er aftalt, så hurtigt som muligt og få sat nye ting i vej.
Det står direkte i regeringsgrundlaget.
Så vi har et ansvar, og det er et ansvar, vi også har taget på os i regeringen.
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-06:
Hvis ordføreren har set de billeder af vores fjorde og have, må han vide, at der jo er al mulig grund til den mistillid.
Det er jo et faktum, at vores generation af politikere ikke har taget det ansvar.
Det er jo ikke mistillid; det er et faktum.
Men lad os nu bare gå ind på ordførerens præmis om det her med mistillid.
Hvis man har det sådan, at man ikke har nogen mistillid til, hvad tilfældige flertal kan finde på, hvorfor skal vi så have en beskyttelse af ytringsfriheden, af trykkefriheden, af forsamlingsfriheden i vores grundlov?
Der må vi jo have tillid til, at skiftende politiske flertal beskytter det.
Når vi har den beskyttelse, er det jo, fordi det netop er nogle rettigheder, der knytter sig til os som borgere, og som politikere ikke bare med et fingerknips kan ændre.
Hvorfor skal den beskyttelse ikke gælde for det her spørgsmål?
Henrik Frandsen (M), 2024-02-06:
Nu var der jo flere lag i det spørgsmål, der kom her, så jeg vælger at koncentrere mig om det første om, at vores fjorde er i en miserabel tilstand.
Det vil jeg meget, meget gerne give ordføreren ret i.
Vi bliver simpelt hen nødt til at træffe nogle beslutninger her i Folketinget, som sikrer, at den miljøtilstand, der er i fjordene i dag, ikke bliver ved med at være sådan i fremtiden, og at vi vender tilbage til en god økologisk tilstand i fjordene.
Og så når jeg ikke mere i det her svar.
Vi er i hvert fald helt klart med på, som jeg også sagde til den forrige ordfører, at vi har en handlepligt, når det gælder havmiljøet, og også en handlepligt, når det gælder klimaet, og at vi skal igangsætte yderligere tiltag, end dem, der er aftalt.
Det er også derfor, at vi har foreslået en dieselafgift, iblanding i foder osv.
Det er ikke mig, der har besluttet, at det er omstændeligt at ændre grundloven.
Nu er jeg ikke ekspert ud i grundlovsændringer, men så vidt jeg ved – og nu kigger jeg ned på en af mine kollegaer – skal det igennem to folketingssamlinger og ud til en folkeafstemning plus det, vi snakker om her, nemlig en kommission, der skal nedsættes for at forberede en grundlovsændring.
Så i min verden er det i hvert fald noget, der tager minimum 10 år; det kunne jeg forestille mig, hvis man skal gøre det ordentligt.
Jeg ved ikke, om det er korrekt, men det er sådan min almindelige bondelogik, der siger mig det.
Og det betyder jo bare, at hvis vi begynder at bruge energi på det, kan vi ikke bruge den samme energi på f.eks. også at reducere klimaforandringerne undervejs.
Christina Olumeko (ALT), 2024-02-06:
Jeg synes ikke, at ordføreren svarede på mit spørgsmål.
Det er jo fair nok, at Moderaterne ikke kan se en grundlovsændring for sig, men kan man se bare en lovændring for sig?
Vi har jo forvaltningsloven, som ikke står i grundloven i dag, men som jo er til for at beskytte borgerne mod forvaltningen.
Kunne man se for sig, at vi lavede en lov a la den, som beskyttede jordkloden?
Det er egentlig bare det, jeg spørger om: Kan vi ikke i det mindste til en start lave en lov?
Det kan da ikke være rigtigt, at den retssituation, der er i dag, er tilfredsstillende for Moderaterne.
Tak for ordet.
Og tak for talen.
Men jeg vil gerne tage fat i noget af det, ordføreren fik sagt i sin tale, nemlig at det er en omstændelig proces at ændre grundloven.
Jeg vil gerne spørge lidt ind til det.
Vi har f.eks. forvaltningsloven, som er en helt almindelig lov, der giver nogle rettigheder og sætter nogle begrænsninger for, hvordan forvaltningen kan træffe afgørelse over for borgerne, og beskytter borgerne mod forvaltningens magt.
Kunne man i Moderaterne se sig selv i sådan en ordning, altså i virkeligheden en lov, der indfører den type rettigheder for naturen?
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-07:
Kan ordføreren bekræfte noget for mig?
Nu har jeg været inde at kigge, og FN har jo et meget rigidt evalueringssystem, hvor man udsætter alle organisationer for løbende evalueringer.
Kan ordføreren bekræfte, at de evalueringer af UNRWA faktisk har været positive, og at de i stigende grad har været positive over de seneste år?
Tak til ordføreren for en god tale.
Jeg vil blot høre om det her med at tage bestik af det.
Kan ordføreren bekræfte, at vi jo har god tid til at tage bestik af det, al den stund at bidraget fra Danmark skal udbetales i første kvartal og der allerede er ageret fra UNRWA's side?
Der er jo lavet undersøgelser, og der er svaret på en række spørgsmål, og første del af den store undersøgelse kommer i øvrigt om ganske kort tid, så vi har god tid til at tage bestik af det hele.
Så er intentionen derfor at udbetale det i første kvartal som planlagt?
Jeppe Søe (M), 2024-02-07:
Jeg kan med hundrede procents sikkerhed sige, at Moderaterne i hvert fald er der, hvor jeg ikke kan forestille mig, hvad der skulle stå i den undersøgelse, som gør, at vi vil udsætte 1 million mennesker for noget, der ganske enkelt er livsfarligt.
Jeg kan heller ikke pege på en eneste anden organisation, der kan gå ind og løfte det uden at ansætte præcis de samme mennesker, som man her påpeger at der er problemer med.
Så jeg kan ikke se en anden udvej, end at Danmark er ansvarlige og humanitære og selvfølgelig gør det her.
Jeg mener så til gengæld godt, at man på sigt kan begynde at tale om nogle af de problemer, som der helt korrekt er, og som forslagsstillerne også peger på.
Det ville være fuldstændig håbløst ikke at gøre det.
Selvfølgelig skal vi tale om de ting.
Det undrer mig faktisk, at der ikke er blevet talt om det i rigtig mange år, men at det er noget, man indimellem har skrevet et par sølvbryllupssange om.
Men det burde jo have været noget, man havde hastebehandlet her i Folketingssalen, hvis det endelig var så alvorligt, som det bliver sagt.
Der er en undersøgelse i gang – den tager vi bestik af, selvfølgelig.
Jeg synes simpelt hen, det er den mest unuancerede tilgang, når der er 1 million mennesker, der får hjælp i dette sekund et sted langt væk fra Danmark.
Jeg kan slet, slet ikke gå ind på et tal.
Altså, jeg kan slet ikke forstå spørgsmålet.
Det må jeg erkende.
Lad os nu få den her undersøgelse.
Lad os læse den igennem, og lad os tage nogle drøftelser om den.
Vi har jo masser af udvalg, hvor de her ting kommer op.
Der er også nogle af de udvalg, hvor nogle af os sidder, hvor vi får ting at vide, som vi ikke kan sige højt, men hvor vi rent faktisk går meget, meget i dybden, og det er da der, vi skal tale om, hvor grænsen går.
Min grænse er slet ikke nået, overhovedet ikke.
Charlotte Munch (DD), 2024-02-07:
Ordføreren nævner, som mange andre ordførere tidligere har gjort, at det kun handler om 12 personer, og at man bør vente med at trække støtten.
Mit spørgsmål er, hvor mange skal der til, før Moderaterne er klar til at trække støtten?
Jeppe Søe (M), 2024-02-07:
Jamen igen vil jeg sige, at jeg synes, at det ville være totalt unuanceret at se sådan på det.
Jeg kigger på den opgave, de løser og skal løse – en opgave, ingen andre kan løse.
Jeg fokuserer faktisk mere på de mennesker, der i øjeblikket får hjælp.
Jeg kan ikke sætte tal på det og vil ikke sætte tal på det.
Er det 12 ud af 30.000 eller 13.000?
Jeg kan faktisk ikke huske det, men 12 mennesker ud af rigtig, rigtig mange tusind synes jeg er ganske få, og kontrollen viser også, at man har fundet dem og har kunnet handle på det og smide dem ud.
Så der må jeg sige, at jeg ikke kan sige, hvad der sker, hvis vi kommer op på 40 eller et andet antal.
Charlotte Munch (DD), 2024-02-07:
Men så lad os droppe det med de 12 eller 40.
Venstre var ude i noget med 100 pct.
Kunne ordføreren måske komme det lidt nærmere, hvis vi taler procenter?
Jeppe Søe (M), 2024-02-07:
Det har jeg simpelt hen ikke nok viden om.
Men jeg ved jo, at ordføreren selv har været en del af den her idiotorganisation, og dermed må ordføreren selv forsøge at fortælle, hvordan tingene foregår.
Det er i øvrigt også derfra, at man så har kunnet undersøge navnene yderligere.
De er ude af organisationen.
Er der flere?
Det tænker jeg at der er.
Men jeg kan ikke forestille mig et tal, der gør, at vi skal stoppe nødhjælpen til 1 million mennesker.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-07:
For at tage det helt ekstreme: Hvis det viser sig, at hver en krone, vi i Danmark bevilger til UNRWA, et hundrede procent går til terroraktiviteter, har jeg ikke fantasi til at forestille mig, at der er nogen partier i Folketinget, der synes, at vi så bare bevidstløst skal sende penge til det formål.
Det tror jeg ikke der er nogen af os der har en forventning om, for så tror jeg, at vi kollektivt havde grebet ind tidligere.
Det siger sig selv.
Men jeg synes, det er vigtigt at få undersøgt det her, og som der står i forslaget til vedtagelse, tager vi bestik af det.
Hvor det lander henne, afhænger selvfølgelig af, hvad de undersøgelser her kommer frem til.
Henrik Dahl (LA), 2024-02-07:
Tak for talen.
Ordføreren fremstiller det, som om Liberal Alliance er en eller anden form for politisk spøgelsesbilist.
Men det er faktisk sådan, at det er 16 lande og hele EU, som kører den samme vej som Liberal Alliance, så spørgsmålet er, hvem det egentlig er, der er spøgelsesbilist.
I modsætning til hvad udenrigsministeren ofte siger, er det ikke sådan, at hele USA's bevilling for 2024 er udbetalt nu; det er en tredjedel, der er udbetalt.
Er USA også et uansvarligt land?
Karsten Hønge (SF), 2024-02-07:
Jeg ved i hvert fald, at de i den her situation i høj grad også er drevet af indenrigspolitiske spørgsmål.
Altså, det er åbenlyst for enhver, at der jo foregår en hård politisk kamp i USA, hvor forskellige fløje også bruger konflikten i Israel og Gaza til at positionere sig.
Så det her er langt hen ad vejen genstand for en intern politisk kamp i USA, som kan give dem anledning til at indtage standpunkter, som jo i den her situation rent faktisk er meget mere pragmatiske end det, som hr. Henrik Dahl lægger for dagen.
For de har jo faktisk netop udbetalt store beløb, og lige bagefter siger de så, at der skal være en pause.
Henrik Dahl (LA), 2024-02-07:
Hvilke kilder råder SF over, som overtrumfer f.eks. det amerikanske udenrigsministerium?
Altså, det amerikanske udenrigsministerium har ved talrige lejligheder sagt, at der sagtens kan organiseres nødhjælp af andre aktører end UNRWA.
De mener ikke, at det er et problem, og mener ikke, at UNRWA er de eneste, der kan levere nødhjælp.
Karsten Hønge (SF), 2024-02-07:
Teoretisk er det selvfølgelig muligt, at man opfinder nye organisationer eller bruger WHO, eller at man bruger nogle andre af dem, vi har.
Men hvorfor er det, at man skulle tro, at det bliver bedre af, at man gør det?
Der er i øjeblikket godt 30.000 ansatte i UNRWA i regionen – 12.000-13.000 af dem arbejder decideret med Gaza – som har opbygget en ekspertise og et netværk til at kunne være der.
Hvis man så flytter indsatsen over til en anden aktør, som skal til at bygge det op, så bliver det langt hen ad vejen med de samme mennesker.
Og her og nu ville man opleve et stop for nødhjælp, som ville blive fuldstændig katastrofalt for de nødlidende palæstinenser.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-07:
Der ligger alligevel noget bag udtrykket følelsesmæssigt galvaniserede.
Altså dem, der ikke lader hjælpen, bilerne osv. bare køre ind i Israel, er følelsesmæssigt galvaniserede.
Hvor får hr. Karsten Hønge det med den her galvanisering fra?
Nu er jeg jo ikke håndværkeruddannet, jeg har været så letsindig at tage en akademisk uddannelse, men som jeg forstår det, er det jo en ret hård behandling af træ, og når hr. Karsten Hønge omtaler israelere og jøder som sådan som følelsesmæssigt galvaniserede, hvor får hr. Karsten Hønge så den opfattelse fra, at israelerne er galvaniserede i deres følelser?
Karsten Hønge (SF), 2024-02-07:
Først bliver jeg nødt til at sige, at man simpelt hen ikke kan galvanisere træ – det er kun noget, man gør med metaller.
Men den måde, hvorpå man så overdrevent nidkært finder alle undskyldninger for ikke at slippe lastbiler igennem, overgår langt, hvad man kunne have fantasi til at forestille sig.
Der er f.eks. en hjælpeorganisation i et land, der synes, at de palæstinensiske børn skal have mulighed for at tænke på noget andet, så de har bevilget kassevis af legetøj til dem.
Det blev afvist på grænsen med den begrundelse, at de kasser bagefter ville kunne blive brugt til at transportere våben i.
De israelske myndigheder ved grænsen insisterer på kun at arbejde fem dage om ugen og kun inden for almindelig kontortid, mens man rent fysisk kan se over på et landområde, hvor hundredtusindvis af mennesker mangler helt basale livsfornødenheder.
Hvis man kan stå det igennem, er man følelsesmæssigt galvaniseret.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-07:
Vi ved jo, at Hamas bruger børnehaver og børn; vi ved, at de bruger dem som skjold – det har selv FN dokumenteret.
Vi ved, at de har våbenlagre under hospitalerne, og vi ved, at de bruger Røde Kors-biler til at fragte våben for at bekrige Israel, men alligevel er det jøderne, hvis sjæl er galvaniseret, hr. Karsten Hønge?
Det er israelerne, der er sjæleligt afstumpet?
Den tror jeg vi lader stå lidt.
Karsten Hønge (SF), 2024-02-07:
Det tror jeg faktisk også jeg vil.
Jeg finder mig ikke i nærmest at skulle blive beskyldt for at sige, at jøder er galvaniserede - må jeg da lige være fri!
Hvad er det overhovedet for en måde at omtale en kollega her i Folketinget på?
Som om jeg skulle have noget som helst imod jøder!
Jeg har ikke det mindste imod dem.
Antisemitisme er noget af det værste, man kan opleve.
Det her handler om Israel som stats opførsel over for palæstinenserne.
Det har ikke et hak med jøder at gøre.
Må jeg have mig frabedt overhovedet at blive beskyldt for at skulle have noget som helst imod jøder!
Helle Bonnesen (KF), 2024-02-07:
Ja, det har jeg læst, og det gjorde også indtryk.
Man kan jo også se på den besvarelse, der kommer fra svensk side nu, at de ikke kan pege på en anden form for kanal.
Så det med at gå ud at sige, at man prøver at søge andre kanaler, kan man så ikke komme med et opfølgende svar på.
Det er en meget, meget tung organisation historisk, og som situationen ser ud nu, ville det jo være den bedste løsning, under forudsætning af at der ikke er tale om misbrug eller en anden form for alvorlige omstændigheder.
Karsten Hønge (SF), 2024-02-07:
Jeg er sikker på, at der ikke er nogen forskel mellem Det Konservative Folkeparti og SF, når det kommer til at fordømme terroristerne og også fordømme dem, der måtte vise sympati for det.
Og jeg kan jo også høre fru Helle Bonnesen understrege betydningen af UNRWA's arbejde i regionen.
Hvis det skulle vise sig, at der er nogle få, også flere end dem, der er fundet nu, der skulle have gået ud over det, man forventer af en FN-ansat, hvordan kan man efter en konservativ retsopfattelse så nå frem til, at det muligvis skal ramme så mange uskyldige, fordi nogle få har gjort sig skyldige i eksempelvis at udtrykke sympati for terrorisme?
Helle Bonnesen (KF), 2024-02-07:
Altså, vi har jo tidligere i dag været lidt inde på spørgsmålet om, hvornår man ligesom kan sige, at det er givet, at nu kan vi bevæge os fremad.
Det handler jo om at genskabe tillid, og det er der ikke lige nu.
Derfor synes jeg, det er lidt teoretisk eller hypotetisk at opstille nogle retningslinjer for, hvad der skal til, før man synes, at den tillid er genskabt.
Den er der ikke nu, og den vil afhænge af det, vi kommer til at se i undersøgelserne.
Karsten Hønge (SF), 2024-02-07:
Tilliden kunne jo også genoprettes, ved at man laver og tvinger organisatoriske ændringer igennem i UNRWA eller ved at bruge andre værktøjer end lige præcis det med at stoppe støtten.
Jeg vil bare gerne spørge ind til det her med, at vi indtil videre har 12 mennesker, der er fundet, og igen vil jeg sige, at det ikke skulle undre mig, om man finder flere.
Men i forhold til at der er 13.000 ansatte og det her berører 2 millioner mennesker i Gaza, hvordan kan man så efter en konservativ retsopfattelse nå frem til, at ganske få har begået en forbrydelse?
Så rammer vi i øvrigt i flæng hundredtusindvis af uskyldige civile palæstinensere.
Det er det, der sådan retsopfattelsesmæssigt er at kollektivt afstraffe en befolkning.
Helle Bonnesen (KF), 2024-02-07:
Som ordføreren selv siger: Vi kender ikke antallet, vi kender ikke omfanget, og vi kender ikke dybden af den her stærkt kritiske situation.
Og der synes jeg, det er fair, at man forbeholder sig retten til at sige, at den vil vi have afdækket, inden vi tager stilling til videre håndtering af den.
Men som udgangspunkt vil jeg sige: Nej, kollektiv afstraffelse er heller ikke løsningen, men jeg synes altså, det er fair, at man går ned og ser på de konkrete ting, inden man tager beslutningen.
Men det er også derfor, jeg i min tale prøvede at komme ind på, at tidspunktet omkring udbetalingen jo står lidt hen i det uvisse.
Jeg har hørt, at det bliver til foråret; nu hører vi til marts.
Hvem tager beslutningen?
Det synes jeg er ret centralt, for så længe vi får det undersøgt, kan vi ligesom sige, at så kan vi holde det tilbage.
Men vi kan jo ikke udbetale noget, såfremt det viser sig, at der er grund til den kritik eller den mistanke, der ligger nu.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-07:
Tak for det.
Jeg vil gerne igen udtrykke vores stærkeste fordømmelse af terrorangrebet og enhver person, inklusive UNRWA-ansatte, der måtte have deltaget i eller medvirket til det terrorangreb.
UNRWA har ageret med det samme, de har fyret medarbejdere og igangsat grundige undersøgelser, og UNRWA er en anerkendt FN-organisation, som ovenikøbet har fået gode evalueringer for deres arbejde, og som følger alle FN's retningslinjer for etik og ansvarlighed.
Jeg har besøgt UNRWA's aktiviteter flere gange, også i Gaza.
Det var skoler, hvor glade piger og drenge fik en god og tryg uddannelse af både kvindelige og mandlige lærere.
De fortalte om deres drømme.
Det var skoler, hvor pensum og ansatte blev kontrolleret ikke kun af UNRWA, men også af UNESCO, og skoler, som jeg er langt mere tryg ved end de koranskoler, som også er til stede i Gaza.
Det var alle sammen internetvirksomheder, fordi det jo er meget vanskeligt at eksportere og importere fysiske varer.
Men det skabte glæde og håb om en bedre fremtid.
Skolen blev desværre bombet ved en fejl i de israelske bombardementer i 2014, og jeg fik mange sms'er fra de unge kvinder og mænd om deres frustration.
I dag udgør UNRWA med de 3.000 operationelle medarbejdere rygraden i den humanitære bistand til den palæstinensiske civilbefolkning, som har ekstremt hårdt brug for det i en tid, hvor næsten 2 millioner er fordrevne og der er barske rapporter om sygdom og udbredt sult.
Derfor skal vi stille krav til UNRWA og kræve undersøgelser og måske også flere retningslinjer, men vi skal fortsætte støtten og udbetale den danske støtte som lovet i første kvartal, og derfor bakker vi op om forslaget til vedtagelse fra Socialdemokratiet.
Til slut, da hr. Morten Messerschmidt er til stede i salen, vil jeg deklarere åbent, at jeg, som jeg tror det er alle bekendt, har en virksomhed, som importerer varer fra lande ramt af konflikt og skrøbelighed, og at vi med opbakning fra vores bestyrelse og etiske komité i den forbindelse har afgivet en ordre til en virksomhed på Vestbredden, Taybeh Beer, på bl.a. øl, vin og olivenolie fra Vestbredden, fordi jeg tror på, at det kan give et lille bidrag til indkomst og arbejdspladser og håb og fred.
Og hvis der er én ting, vi har hårdt brug for i verden lige nu, så er det det, altså håb og fred.
Jesper Petersen (S), 2024-02-07:
Tak for det, og tak for indlægget fra Radikale Venstre og for, at vi kan være sammen om den vedtagelsestekst, der er fremsat.
Mit spørgsmål har sådan lidt mere parlamentarisk karakter, fordi jeg jo sådan over den seneste tid har set nogle tilnærmelser fra Radikale Venstres formand, og man har leget med tanken om, om måske ikke også Liberal Alliance var nogle, som det kunne være lidt spændende at have nogle flere samarbejder med.
Jeg er egentlig bare stødt på adskillige eksempler i udenrigspolitiske sager, hvor jeg ikke helt kan få de to ting til at stemme overens.
Derfor vil jeg bare spørge i dag, om den her form for tænkning og, hvad skal man sige, lidt firkantede hårdhed, uden at man helt tænker tingene igennem, er noget, som gør det mere tillokkende for Radikale Venstre sådan at skulle danne udenrigspolitisk alliance med Liberal Alliance.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-07:
Tak for det.
Jeg overlader gerne den slags overvejelser til min partileder, men jeg deler ordførerens bekymring.
Jesper Petersen (S), 2024-02-07:
Konklusionen var, at vi skulle gøre som vores allierede, men der er jo en hel række lande, der enten gør som Danmark eller noget, der minder om det.
Dem vælger man sådan lige lidt behændigt at gå uden om, men ordføreren kunne bekræfte, at det faktisk er tilfældet, at der er mange lande, der gør det samme som Danmark.
Hvad angår de lande, man måtte tale om, som har suspenderet støtten, vil jeg bare bede ordføreren om at bekræfte, at de fleste af dem allerede har udbetalt penge for i år til UNRWA, hvorfor det jo ikke umiddelbart har den store betydning at give den melding, som man åbenbart hænger sit indlæg her meget stærkt op på fra Danmarksdemokraternes side.
Charlotte Munch (DD), 2024-02-07:
Man kunne også vælge at sige, at det er et ualmindelig letkøbt argument, at det ikke har nogen konsekvenser, fordi man har udbetalt støtten.