runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Kofod (S), 2021-04-07:
Nej, det er regeringens klare ønske at kigge på nogle milepæle, nogle faser, i forhold til hvordan vi gradvis åbner op for rejser igen, og de forhandlinger og sonderinger har vi i øjeblikket med Folketingets partier bag rammeaftalen om genåbningen, så det vil vi meget gerne.
Så kan jeg også se, når jeg kigger ud over Europa, at det er meget forskelligt, hvordan landene håndterer det.
Og mig bekendt har f.eks. Storbritannien også rykket deres datoer, i forhold til hvornår man kan rejse, efter at have kigget på, hvordan situationen er.
Så jeg må bare sige, at vi desværre lever i en usikker tid, men jeg og regeringen vil i hvert fald gøre det, vi kan, for at skabe en vished omkring faserne, så vi kan få en mere normal sommer.
Ulla Tørnæs (V), 2021-04-07:
Mange tak.
Hvornår forventer ministeren at en lejekontrakt til et dansk feriehus eller en campingplads kan betragtes som et anerkendelsesværdigt formål ved indrejse til Danmark, forudsat at der fremvises en negativ covid-19-test ved grænsen?
Nick Hækkerup (S), 2021-04-07:
Tak for spørgsmålet.
Som min kollega udenrigsministeren redegjorde for før, indkaldte regeringen jo før påske Folketingets partier, altså dem, der indgår i rammeaftalen, til en drøftelse af, hvordan vi skal genåbne, også på rejseområdet – hvilke rejserestriktioner der skal være, og hvordan vi kan lette dem over den kommende tid.
Jeg tror – er fuldstændig fast i den overbevisning – at når vi mødes igen i morgen og kan fortsætte vores gode drøftelser, så vil vi kunne opnå en fælles forståelse af, hvordan rejserestriktionerne skal se ud i den kommende tid, måske ikke låst præcis på dato, men i hvert fald med en forventning om, hvordan det ville kunne komme til at udvikle sig.
Ulla Tørnæs (V), 2021-04-07:
Jamen det synes jeg lyder fremragende.
Så er vi jo fri for at mødes på onsdag i spørgetiden.
Så det ville jo være fantastisk, hvis det i morgen eftermiddag forlyder, at fremadrettet vil det blive betragtet som et anerkendelsesværdigt formål, hvis man har en lejekontrakt til et dansk feriehus og man naturligvis har en negativ covid-19-test med sig, alternativt er vaccineret med en af de europæisk godkendte vacciner.
Det ville være fremragende.
Forudser ministeren, at det er det, der vil ske i morgen?
Nick Hækkerup (S), 2021-04-07:
I morgen skal vi forhandle og finde ud af, hvordan det her skal strikkes sammen, og det ville simpelt hen være forkert af mig at foregribe forhandlingerne ved at stå og redegøre for, hvad der er mine positioner, og hvad jeg forventer vil være positionerne hos bl.a. spørgerens parti i morgen.
Ulla Tørnæs (V), 2021-04-07:
Jeg har fuld respekt for, at man naturligvis skal betragte lukkede forhandlinger som det, det skal være for at kunne opnå de allerbedste resultater.
Så det, jeg spørger ind til her, er, om ministeren vil arbejde for at sikre, at en lejekontrakt kan være et sådant anerkendelsesværdigt formål, og dermed give en sikkerhed for hele turistbranchen, særlig op langs den jyske vestkyst – den nødvendige sikkerhed, som de har brug for.
Nick Hækkerup (S), 2021-04-07:
Men det ville være forkert, hvis jeg skulle sige, hvad vores forhandlingsposition i morgen er.
Det ville jo også være forkert, hvis jeg stod og sagde noget andet end det, der er vores forhandlingsposition.
For så ville jeg jo på et eller andet tidspunkt blive hevet herned for at have sagt noget til de ærede medlemmer af Folketinget, som ikke var i overensstemmelse med den viden, som jeg har.
Det var lige før, at spørgsmålet røg tilbage i det spørgsmål, som jeg lige besvarede, nemlig det med betydningen for turismeerhvervet, som jeg jo anerkender fuldt ud, og som vi også har haft snak om før.
Jeg tror, man må se et forløb for sig, hvor vi vil kunne bruge både test og med tiden også coronapas til at sikre den her åbning, fordi det jo er omstændigheder eller ting, som forebygger, at dem, som bliver lukket ind i landet, er smittet.
Så jeg tror, det er det helt centrale værktøj for at kunne åbne op, bl.a. på den her måde.
Ulla Tørnæs (V), 2021-04-07:
Godt, men som sagt handler det jo så om at være parat til at bruge det instrument, og meget er jo sket siden sidste forår, og det er vi fuldstændig enige i, og bl.a. adgangen til testfaciliteter har vi jo rullet ud i en størrelsesorden i det danske samfund, som vi ikke havde sidste forår.
Derfor går mit spørgsmål så også i retning af, om regeringen overvejer at udbygge testfaciliteterne ved de danske grænser.
Anni Matthiesen (V), 2021-04-07:
Noget af det, som vi ved, og som jeg også hører at ministeren anerkender, er jo netop, at turismebranchen og i det hele taget hele oplevelsesindustrien er hårdt, hårdt ramt økonomisk.
Derfor kan man sige, at det næsten kan være dage, der tæller i forhold til overlevelse eller ej.
Jeg har selv besøgt hotelejere osv., som simpelt hen, ja, som jeg sagde før, hænger i det yderste af neglene i forhold til at være i fare for at gå konkurs.
Derfor ved jeg, at netop det med at få en indikation af en dato for, en forventning om, at man igen kan modtage bl.a. tyske turister, kan være med til at sikre, at de bevarer håbet og for den sags skyld overlever.
Der vil jeg gerne igen spørge ministeren, om der slet ikke er mulighed for, at man kan sætte en dato og ad den vej jo også sikre, at flere kontakter bl.a. hotelbranchen for at booke weekendophold eller ferie.
Det ville i hvert fald gør det lettere både for sommerhusbranchen, men så sandelig også for hotelejere osv. at vide, at der kommer nogle gæster til sommer.
Nick Hækkerup (S), 2021-04-07:
Det tror jeg er selvindlysende.
Det bekræfter jo præcis, at noget af det, som vi gerne vil, er at lave en forventningsafstemning, men samtidig sikre, at det sker i faser.
Så bliver jeg nødt til at sige – men det kan vi også vende tilbage til – at det jo hele tiden kommer til at have den usikkerhed, at løber smitten fra os, må vi gøre noget, og bliver den endnu lavere, så kan vi åbne hurtigere.
Anni Matthiesen (V), 2021-04-07:
Det glæder mig rigtig meget, for det er jo noget af det, som vi også i hvert fald fra blå bloks side presser på med, for når vi ser, at smitten ikke bare stiger – heldigvis måske går den anden vej – kan vi også tage yderligere skridt, i hvert fald når man så samtidig også dagligt har kontakt med nogle, som simpelt hen er bange for at gå konkurs, hvis de ikke får ordrer i kalenderen.
Jeg vil godt lidt ind omkring Bornholm igen.
Ministeren siger, at man ikke har nogen erfaring, men tager man ikke nogle erfaringer med til de forhandlingsmøder, der er i morgen – erfaringer, som man nu har gjort på Bornholm?
Nick Hækkerup (S), 2021-04-07:
Det er jeg sådan set enig i, og det var vel også en af grundene til – ikke lige præcis dét, men det der med at kunne forventningsafstemme – at et bredt flertal i Folketinget, alle partier undtagen Nye Borgerlige, den 22. marts blev enige om at lave en rammeaftale, hvor vi netop sagde, at vi nu ville prøve at faseinddele, hvordan genåbningen skal foregå, sådan at vi kan se og lave forventningsafstemning med folk om, hvornår man kan forvente at de her aktiviteter kommer i gang igen.
Det er jo i forlængelse af den rammeaftale, at vi netop nu sidder og prøver at se, hvordan vi så kan få det til at se ud med spørgsmålet om indrejse og udrejse af Danmark.
Ulla Tørnæs (V), 2021-04-07:
Nu forstår jeg på både ministerens tidligere besvarelse og ministerens besvarelse her, er der kommer en dato i morgen for, hvornår vi kan byde turister og udenlandske gæster velkommen i Danmark, og det er rigtig, rigtig godt, forudsat at den dato ikke ligger ude i en alt for fjern fremtid.
Så mit spørgsmål går i retning af, hvad ministerens forventning er til den her dato.
Vi kender datoen for det europæiske coronapas, og vi kender også datoen for det danske coronapas – sådan mere eller mindre.
Men summa summarum, når man forsøger at kredse det ind, hvad er så ministerens egen forventning til den dato, der bliver meldt ud i morgen?
Nick Hækkerup (S), 2021-04-07:
Og det er bl.a., som det også er blevet nævnt, vacciner, det er vores test, det er vejret, og det er jo i høj grad, hvad sundhedsmyndighederne siger; hvad er sundhedsmyndighedernes anbefalinger; hvad vil det betyde, hvis vi åbner?
Og så er det jo, som det også bliver påpeget, coronapas, og én ting er det coronapas, som vi selv udvikler, men der er da ingen tvivl om, at når vi på et tidspunkt har et fælles europæisk coronapas, hvormed man f.eks. ved, at dem, der kommer med et coronapas, har fået en vaccine, som vi bredt i Europa accepterer som en vaccine, der er anerkendt, så vil det også have betydning.
Så jeg tror, at vi skal se for os, at faserne vil være sådan, at der er en første fase, som vil være meget specifik, og så vil der være nogle faser, som er indikationer af, hvad vi kan forvente, men som jo er hængt op på nogle af de elementer, der bliver peget på her.
Ulla Tørnæs (V), 2021-04-07:
Jamen det giver rigtig god mening, altså ministerens svar her – og heldigvis.
For mig at se må det europæiske coronapas, der jo kommer i slutningen af juni måned, som det i hvert fald er annonceret til, jo være der, hvor vi får den ultimative åbning.
Men det var præcis derfor, at et tidligere spørgsmål i dag handlede om, hvad det er for anerkendelsesværdige formål, man vil arbejde med, og hvordan man vil sikre, at man ikke bringer smitte ind.
Altså, så er vi tilbage til det anerkendelsesværdige formål med en lejekontrakt og en negativ covid-19-test som adgangsbillet til Danmark.
Nick Hækkerup (S), 2021-04-07:
Nej, jeg sagde ikke, at man ikke har nogen erfaringer, jeg sagde, at jeg ikke kendte erfaringerne.
Det er jo noget andet.
De skal jo samles ind, og så skal de bruges, og jeg tror igen, vi skal holde os det for øje, at vi jo her opererer i faser.
Så det er ikke sådan, at den forståelse, som vi forhåbentlig måtte få lavet i morgen, så fuldender værket.
Efter den skal der jo så komme nye faser med nye elementer i rejseåbningen, så vi forhåbentlig kan få indikeret, hvad der vil ligge i dem, og det vil igen, som jeg sagde før, jo være ramt af den usikkerhed, at vi kan risikere, at smitten løber fra os igen.
Vi kan også håbe, at det går den modsatte vej.
Anni Matthiesen (V), 2021-04-07:
Er ministeren enig i, at det er urimelig vanskeligt for vores hårdt ramte turisme- og oplevelseserhverv at forberede og iværksætte en genåbning, når de ikke har modtaget nogen form for indikationer, retningslinjer eller tidshorisont for, hvornår vi igen kan byde udenlandske gæster velkommen over den danske grænse?
Nick Hækkerup (S), 2021-04-07:
Jamen i virkeligheden er det jo noget af det, som jeg – og det skal man altid passe på med, for så får man al mulig kritik – er lidt stolt af, og det er, at det er lykkedes at få lavet det her store net af teststeder.
Vi har over 500 teststeder spredt ud over landet i øjeblikket, både pcr-test- og kvikteststeder, og vi kan nu teste en halv million danskere om dagen, hvilket jo er ret fantastisk.
I lufthavnene er det sådan, at der er test præcis på stedet, og ved grænserne prøver vi hele tiden at sikre, at der er den testkapacitet, som der skal være, for at livet over grænserne kan fungere så smidigt som overhovedet muligt.
Anni Matthiesen (V), 2021-04-07:
Tak for det.
Der er vel ikke nogen form for dokumentation af, at corona smitter mere, hvis man tager i sommerhus og kommer fra København eller for den sags skyld fra Hamborg.
Jeg tænker i forhold til turismebranchen, og når vi her i dag taler om vigtigheden af, at man får genåbnet, så også udenlandske turister kan komme på besøg i Danmark, så også på, at det jo selvfølgelig især rammer sommerhusbranchen, men at det jo også rammer hele hotelbranchen, måske især i de områder af landet, som er tæt på grænser.
Nick Hækkerup (S), 2021-04-07:
Sidste år havde vi jo en ordning, som jeg i virkeligheden syntes var meget god, nemlig at vi sagde, at der udeomkring i verden var nogle områder, som var gule, og som havde en lav smitteintensitet, at der var nogle, som var orange, og hvor den var lidt højere, og at der så var nogle, som var røde.
Med hensyn til de områder, som var gule, kunne alle, som kom derfra, komme ind, fordi smitten var så lav.
Og med hensyn til de områder, som var røde, var der ganske få anerkendelsesværdige formål, som gjorde, at man kunne få lov at komme ind.
Så havde vi jo også en særlig regulering i forbindelse med det liv, som skal fungere præcis på tværs af grænsen, som vi jo i øvrigt også har det i dag, altså en endnu mere smidig ordning, end der gælder i øvrigt, og jeg tror i virkeligheden, at den måde med at se på, hvor stor smitten er i de områder, hvorfra nogen kommer ind, og hvad vi så kan tillade af aktivitet der kommer ind, er en fornuftig måde at gøre det på.
Anni Matthiesen (V), 2021-04-07:
Mit sidste spørgsmål her skal så gå lidt i retning af det.
For jeg ved jo, at den her forsøgsperiode, som man nu har haft på Bornholm, vist afsluttes i morgen – det var i hvert fald omkring den 8.-9. marts, man skubbede det i gang – og det vil vel sige, at man efter 30 dage har en form for erfaring fra Bornholm.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge, om ministeren er bekendt med, om noget af den erfaring, som man nu har gjort sig på Bornholm, kan tages i brug i hele landet, og at der dermed også ad den vej kan sikres en hurtig genåbning.
Nick Hækkerup (S), 2021-04-07:
Det ved jeg faktisk ikke.
Jeg ved, at man samler erfaringerne ind, men jeg ved ikke, hvad erfaringerne er sådan dokumenteret, sådan at vi kan sige, at dem kan vi sprede ud i landet nu.
Så det ved jeg ikke.
Ulla Tørnæs (V), 2021-04-07:
Det er vigtigt for mig lige her på falderebet at understrege, at vi selvfølgelig er lige så optaget af at undgå, at der bliver bragt smitte udefra og ind til Danmark, som regeringen er, og derfor vil jeg bare spørge, om ikke det gør indtryk på regeringen, på ministeren, når vi nu drøfter de her muligheder for en øget genåbning.
Hvis man kigger tilbage på, hvad der skete sidste år, kan man se, at der iblandt de i størrelsesordenen 10 millioner overnatninger af udenlandske gæster i danske feriehuse er registreret i størrelsesordenen 10 smittede.
Gør det indtryk på regeringen?
Nick Hækkerup (S), 2021-04-07:
De er muligvis rigtige.
Ifølge de tal, som jeg har fået oplyst, er det sådan, at de positive, vi har i Danmark, og som er folk, der rejser ud af Danmark og kommer hjem igen, udgør omkring 2 pct. af de positive, og at folk, der rejser ind i Danmark, udgør omkring 8 pct. af de samlede tilfælde af positive, vi har.
Anni Matthiesen (V), 2021-04-07:
Der vil jeg sige, at det godt kan være, at det ikke er datoen, der på en eller anden måde er skyld i noget.
For jeg er enig med ministeren i, at det er coronaen, der her er problemet.
Men når man kan se i andre lande, som min medspørger også sagde, at det faktisk på den måde kan hjælpe en branche – en branche, som jo hænger på med det yderste af neglene i forvejen – kunne det så ikke være en mulighed at komme med en dato?
Eller er det bare, fordi politikerne i Storbritannien har mere mod, end man har her i Danmark, i forhold til at turde melde en dato ud?
Jeppe Kofod (S), 2021-04-07:
Jeg tror også, man må sige, at det jo er pandemien, der sætter en begrænsning.
Det er jo ikke manglende klarhed omkring datoer.
Klarhed omkring datoer kan medvirke til at give klarhed om, hvornår man kan sælge rejser, og der er det, jeg siger, at det er regeringens klare ønske – og vi presser på for det på EU-niveau – at få et fungerende coronapas.
Når man er fuldt vaccineret, testet og eventuelt har immunitet, skaber det nogle muligheder i Europa, og det, vi kan sikre, er, at vi udnytter dem.
Så vi vil meget gerne støtte en rejsebranche, der er hårdt ramt, men det er jo coronaen, der har gjort, at man er hårdt ramt.
Det er ikke det, at der ikke er nogen datoer.
Rune Lund (EL), 2021-04-07:
Det spørgsmål lyder: Hvad er regeringens vurdering af faren for, at de stigende boligpriser vil bidrage til at udløse en ny finanskrise i Danmark?
Nicolai Wammen (S), 2021-04-07:
Også tak til hr. Rune Lund for dette spørgsmål.
Som jeg også var inde på under det tidligere spørgsmål, så var det jo sådan set forventningen, at der ville ske et prisfald, og det havde også haft ret stor betydning for dansk økonomi.
Det er så ikke det, der er sket.
Boligpriserne er steget indtil nu.
Det er også vigtigt at sige, at de stigende boligpriser ser ud til at kunne forklares ved husholdningernes høje indkomster og stigende opsparinger samt ikke mindst et historisk lavt renteniveau.
Derudover skal fremgangen på boligmarkedet også ses i lyset af covid-19-krisen med hjemmearbejde og restriktioner.
Det har bidraget til en øget boligefterspørgsel ved at understrege værdien af at bo godt og have mere plads.
Så selv om det aktuelt går stærkt på boligmarkedet, er situationen anderledes end i årene før finanskrisen, hvor prisstigningerne var kraftige over en længere periode, og hvor der sideløbende var meget høj udlånsvækst fra kreditinstitutterne og dertil hørende stigende gældsætning blandt boligkøberne.
De danske kreditinstitutter fremstår således langt bedre kapitaliseret i dag, end tilfældet var op til finanskrisen.
Den samlede udlånsvækst i sektoren er mere moderat.
Der er indført tiltag, som er tiltænkt at afdæmpe boligkøbernes gældsætning, og der er lagt begrænsninger på valget af forskellige typer af realkreditlån for de boligkøbere, der har høj gæld.
Således mener jeg ikke, at de sidste kvartalers udvikling på boligmarkedet isoleret set kan udløse en ny finanskrise i Danmark.
Et kraftigt fald i boligpriser kombineret med en stigning i de generelle renteniveauer og en forværring af økonomien med stigning i ledigheden
har dog potentiale til at skabe uro på boligmarkedet og i det finansielle marked, idet flere boligejere må forventes ikke at kunne betale løbende ydelser.
Derfor er regeringen selvfølgelig hele tiden opmærksom på udviklingen her, og vi følger det tæt.
Jeg tror ikke, at det gælder om at kaste grus i maskineriet.
Jeg tror, det gælder om, at vi selvfølgelig følger nøje, hvad der sker på boligmarkedet.
Men man skal også huske på, at der jo er en række mennesker, der har investeret i boliger i tryghed til, hvordan det boligmarked er indrettet.
Det er jo også en overvejelse, man skal tage med sig.
Og så hørte jeg også kommentaren, der blev refereret til, som værende, når eller hvis man skal gribe ind.
Og regeringen mener som sagt ikke, at der er grundlag for at gribe ind.
Rune Lund (EL), 2021-04-07:
Grunden til, at jeg har stillet det her spørgsmål, er, at jeg egentlig er bange for det, som Politikens leder den 27. marts også udtrykker nervøsitet omkring.
Det er en leder, som har overskriften »Er regeringen ved at gentage Anders Foghs største fejl?
Meget tyder på det«.
Det er jo sådan, som der også står i lederen – og jeg læser op her: »Det er under halvandet årti siden, at den seneste boligboble brast og kastede hele den vestlige verden ud i en sjældent stor recession.
Millioner mistede deres job, og herhjemme endte titusinder med at være stavnsbundne i deres alt for dyrekøbte hjem.
At det gik så skidt i Danmark, har Fogh Rasmussen-regeringen en stor del af ansvaret for; snarere end at gribe ind i tide kastede den med indførelsen af afdragsfrie lån på dybt uansvarlig vis benzin på bålet.
« Det er jo ikke nye afdragsfrie lån, vi snakker om her, men det handler om, at der skal gribes ind i tide.
Og i den forbindelse vil jeg gerne spørge finansministeren om noget.
Der kommer jo et møde i Det Systemiske Risikoråd i juli, hvor rådet har annonceret, at der vil komme nogle anbefalinger.
Derfor er mit spørgsmål til finansministeren her: Hvis Det Systemiske Risikoråd kommer med anbefalinger, vil regeringen så som udgangspunkt følge de råd?
Nicolai Wammen (S), 2021-04-07:
Allerførst tror jeg, det er vigtigt at sige, at det, der var med til at udløse finanskrisen, jo grundlæggende var en usund økonomi.
Det, der har været med til at drive stigningen i boligpriser for nuværende, er, at danskerne generelt set er relativt velpolstrede økonomisk, samtidig med at vi har et meget lavt renteniveau.
Så det er en anden situation, vi står i i dag, end det var dengang, og det vil jeg egentlig også tro spørgeren anerkender.
Så i forhold til Det Systemiske Risikoråd: Jamen vi afventer, hvad de måtte komme med af anbefalinger, og så forholder vi os til dem, når de ligger der.
Rune Lund (EL), 2021-04-07:
Så er vi tilbage ved, at regeringen afventer.
Og der bliver jeg også nødt til at vende tilbage til det, som Jesper Berg, Finanstilsynets direktør, siger i Børsen den 22. marts.
Han siger: Vi er kommet dertil, hvor vi skal have en snak om, hvordan vi griber ind, hvis vi bliver nødt til at gøre det.
Vi er nødt til at tage den snak nu.
Nicolai Wammen (S), 2021-04-07:
Med respekt for formandens helt korrekte formaning om at gøre det kort, kan jeg sige det, som jeg lige har sagt, nemlig at vi ikke går rundt med planer om et indgreb på boligmarkedet.
Vi følger situationen tæt, lytter selvfølgelig til de indspark, der kommer fra kompetente mennesker, og afventer i øvrigt Det Systemiske Risikoråds anbefalinger til juli.
Rune Lund (EL), 2021-04-07:
Nu ved vi jo også, at Nationalbanken forventer, at boligpriserne vil stige med omkring 10 pct. i år – endnu en meget stor stigning.
Nu må jeg sige, at det jo ikke kun er Enhedslisten, der siger det.
I Børsen den 22. marts siger Finanstilsynets direktør – det er Jesper Berg: Når og hvis man skal gribe ind og bremse udviklingen, handler det om at kaste lidt grus i maskineriet, inden det går alt for stærkt.
For des mere udviklingen får lov til at køre af sporet, des voldsommere bliver konsekvenserne, når man prøver at reparere skaden.
Er ministeren enig i det udsagn?
Rune Lund (EL), 2021-04-07:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder: Hvad er regeringens holdning til nødvendigheden af indgreb, der kan forhindre en overophedning af det danske boligmarked?
Nicolai Wammen (S), 2021-04-07:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Først og fremmest må man jo sige, at hvor vi sidste forår i starten af covid-19-krisen frygtede et prisfald på boligmarkedet som følge af krisen, så er udviklingen jo mildest talt gået i en anden retning.
Historiske erfaringer tilsiger, at faldende boligpriser kan have markante afledte negative effekter på realøkonomien, så det faktum, at vi i Danmark har undgået et fald i boligpriser, er glædeligt.
Som Nationalbanken vurderede i sin seneste analyse af dansk økonomi, kan de seneste kvartalers prisstigninger i vid udstrækning forklares af udviklingen i underliggende forhold, herunder husholdningernes høje indkomster og det meget lave renteniveau.
Derudover er danske husholdningers opsparinger steget i løbet af covid-19-krisen, og der er ikke tegn på overdreven låntagning.
Dertil kommer, at for mange danske husholdninger har omstillingen til at skulle bruge mere tid i hjemmet skærpet appetitten på at flytte til en større eller bedre bolig.
Udviklingen med stigende boligpriser ses også i en række andre europæiske lande, herunder Sverige og Norge.
Det står samtidig klart, at boligpriserne på det sidste er steget kraftigt, og det gælder særlig i områder, hvor priserne i forvejen er høje.
Efter erfaringerne fra finanskrisen er der i de seneste par år blevet iværksat en række tiltag for at begrænse risikotagning på boligmarkedet.
Der er bl.a. indført et udbetalingskrav på 5 pct., som sikrer en andel af egenfinansiering fra boligkøbernes side samt en bekendtgørelse om god skik for boligkredit, som begrænser valget af forskellige typer af realkreditlån for de boligkøbere, der har høj gæld.
Disse tiltag har over de seneste par år været med til at dæmpe risikotagningen på boligmarkedet.
Således står vi nu med et helt andet udgangspunkt end før finanskrisen.
Regeringen er samtidig opmærksom på, at kraftige boligprisstigninger stadig kan skabe grobund for utilsigtede risici i form af for høj gældsætning blandt boligejere.
Men det er også vigtigt at sige, at regeringen ikke går rundt med planer om indgreb på boligmarkedet.