runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2024-12-18:
Tak for svaret.
Grunden til, at vi i Enhedslisten rejser det her er jo, fordi vi hører fra handicaporganisationerne, at det er et problem, at de her penge ikke bliver brugt.
Jeg kunne ønske mig, at regeringen lyttede lidt mere til handicaporganisationerne og lidt mindre til KL, for det er jo fuldstændig rigtigt, hvad ministeren siger, at der sker en omprioritering.
Vi kan jo se på et aktstykke, vi har fået i Finansudvalget, at nu vil man bruge de her penge på julehjælp.
Og det er jo ikke, fordi vi har noget imod det i Enhedslisten; vi undrer os bare over, at det er de handicappedes midler, der skal betale for julehjælpen.
Det er jo en udsat gruppe, som så skal betale for at hjælpe en anden udsat gruppe.
Det undrer vi os over i Enhedslisten er en prioritering fra regeringens side.
Det vil jeg gerne have ministeren til at svare på.
Mener ministeren, at der kan være behov for at udvide varslingsbestemmelserne, så flere mennesker med handicap kan blive varslet i god nok tid, hvis deres hjælp fjernes eller sættes ned?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-12-18:
Jo, det gør det, men jeg må også sige, at jeg står lidt undrende over for, at man ikke bruger de redskaber, som man jo også har i kommunen
F.eks. kan man jo samkøre både CPR-registeret, BBR-registeret og det, der også hedder ESR-registeret, altså det fælleskommunale ejendomsregister, og på den måde kan man jo også selv komme nærmere, hvad det egentlig er, der sker i de konkrete tilfælde.
Kommunerne har nogle værktøjer, og jeg synes rent faktisk, at de skulle tage at bruge dem.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-12-18:
Mit sidste spørgsmål er bare: Mener ministeren overhovedet ikke, at der er noget i de her sager, der ligger på ministerens bord?
Altså, er der overhovedet ikke nogen håndhævelsesredskaber, som ministeren vil tage med tilbage og overveje om vi skal sætte i værk?
Når der både er lejerorganisationer og kommuner og borgmestre, der udtaler, at de har meget, meget svært ved at håndhæve den her lovgivning, giver det så ikke ministeren rum for lidt refleksion over, om vi kan give nogle stærkere håndhævelsesmuligheder?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-12-18:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo fuldt ud forståeligt, at det kan føles utrygt, at kommunen med kort varsel kan træffe afgørelse om nedsættelse eller frakendelse af hjælp, som har stor betydning for den enkelte i hverdagen.
Derfor blev der også med finansloven for 2022 afsat 16,3 mio. kr. årligt til at udvide den her varslingsordning.
Formålet med midlerne var at sikre en udvidelse af servicelovens bestemmelser om varsling i forbindelse med kommunernes afgørelse om nedsættelse eller frakendelse af hjælp og til en samtidig udvidelse af den eksisterende fast track-ordning i Ankestyrelsen.
Til den tekniske gennemgang for Socialudvalget i september oplyste vi fra ministeriets side, at regeringens finanslovsforslag indeholdt en omprioritering af de her midler fra 2025 og frem begrundet i, at man gerne ville give midlerne til EU-handicapkortet og en udvidelse af taskforcen på handicapområdet.
Dette skyldtes, at en foreløbig dialog med Kommunernes Landsforening havde vist, at det oprindelig forudsatte indhold i regelændringerne efter KL's opfattelse var væsentlig dyrere end den afsatte bevilling til formålet.
Det blev derfor ikke kan vurderet realistisk at komme i mål med en udvidelse af varslingsbestemmelserne.
Med »Aftale om finansloven for 2025« har regeringen sammen med SF og Radikale Venstre derfor besluttet at omprioritere de afsatte midler til andre initiativer på socialområdet og handicapområdet, og der arbejdes altså på nuværende tidspunkt ikke videre med at udvide varslingsordningen.
Det betyder imidlertid ikke, at en afgørelse om nedsættelse eller frakendelse af hjælp efter de bestemmelser, der ligger udenfor varslingsordningen, bare kan gennemføres hen over natten.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-12-18:
Men når vi snakker om at få bådene hjem, er det jo ikke nødvendigvis de eneste udfordringer, der er, har vi desværre kunnet læse i medierne, for når man så nogle steder har en ny båd klar og siger, at den skal vi have, begynder man i kommunen at skændes om, om den bygning til båden nu lige er ½ m eller 1 m for høj, eller hvordan den passer.
Det trækker det jo også ud.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-12-18:
Jeg er jo grundlæggende enig i, at det er vigtigt, at vi sørger for, at de fartøjer, som Kystredningstjenesten rykker ud med, er funktionsdygtige.
Det er jo også i erkendelse af, at der var fartøjer, der var forældede, at der for år tilbage blev truffet beslutning om, at vi skal lave en markant opgradering, og at alle fartøjerne skal skiftes ud.
Ville man ønske, at det gik hurtigere?
Ja, jeg tror, at vi alle sammen har den opfattelse.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-18:
Tak for det.
Lad os da lige botanisere i det her med lossepladserne, for hvad har ministeren så tænkt sig der skal gøres med de her solceller?
Historikken i forhold til vindmøller viser, at der ingen grænser var for, hvad vindmøller kunne bruges til.
Man kunne bruge vindmøllevinger til alting, lige fra busskure til at indgå i industrien.
De ligger jo så på jorden rundtomkring og bliver gravet ned.
Til trods for at vi ved, at der udskilles f.eks. bisfenol fra vingerne, så graver man det alligevel ned.
I EU har man et direktiv, der siger, at der ikke må være bly i elektronik på nær i solceller ...
Morten Dahlin (V), 2024-12-18:
Det er ikke planen, at det skal være en losseplads, som man har set et sted.
Jeg kunne ikke lige høre, hvor det var, man havde set det, men det er ikke planen, at vi skal etablere solcellelossepladser rundtomkring i Danmark.
Susie Jessen (DD), 2024-12-18:
Det kunne være rigtig fint, hvis det var, at kommunerne undersøgte, hvad der lå i forvejen.
F.eks. ligger der i Køge Kommune sådan noget her i forvejen, fordi der er blevet planlagt en vej igennem skoven, som jo netop ikke er blevet til noget på grund af de her bilag IV-arter.
Men det her får mig faktisk også til at tænke på hele den her solcelledebat i det hele taget.
Når nu man ikke har haft overvejelser om det her, har ministeren så nogen overvejelser omkring solceller?
Hvad skal der egentlig ske med de her solceller, når de ikke står på markerne mere, når de er udtjent om 20 år?
Bliver det en losseplads, ligesom vi i øjeblikket ser nede på Lolland med vindmøllerne, der bare bliver gravet ned, eller hvad kommer der til at ske?
Morten Dahlin (V), 2024-12-18:
Mig bekendt er der ikke nogen miljøvurdering, der er afsluttet endnu, og derfor har jeg ikke kendskab til, at der skulle være nogen miljøvurdering, der viser, at der skulle være udfordringer i forhold til EU's habitatdirektiv.
Det helt korte svar på spørgsmålet er ja.
Det er efter energipakkeloven en forudsætning for udpegning af en energipark, at nationale interesser ikke taler afgørende imod udpegningen.
At nationale interesser ikke må tale afgørende imod udpegningen, betyder, at VE-anlæg skal tillægges en større vægt end hidtil i afvejningen over for nationale interesser, men de nationale interesser gør sig stadig væk gældende, og det gælder også den nationale interesse i at sikre natur- eller miljøhensyn, der følger af bl.a. habitatdirektivet.
I forarbejderne til energipakkeloven er hensynet til habitatområder faktisk direkte skrevet ind som eksempel på en national interesse, der i det konkrete tilfælde kan stå i vejen for udpegningen af en energipark.
Så vil jeg i øvrigt også gerne slå fast, at der i forhold til den internationale naturbeskyttelse af EU's habitatdirektiv ikke gælder særlige regler for energiparker.
Det betyder, at energiparker også skal udpeges ud fra de regler, der gælder i direktivet.
Det gælder både i forhold til direktivets beskyttelse af de udpegede Natura 2000-områder og i forhold til de særlig beskyttede arter, de såkaldte bilag IV-arter.
Susie Jessen (DD), 2024-12-18:
Tak for det.
Mener ministeren, at det at overholde EU’s habitatdirektiv er af afgørende national interesse og derfor vægtes af afgørende betydning, når ministeren skal udpege arealer til statslige energiparker?
Lars Aagaard (M), 2024-12-18:
Det er rigtigt, at det tager tid at bygge havvindsanlæg.
Tidsperioden for anlæg af a-kraft er mig bekendt lang.
Altså, jeg vil gerne se bevis på det atomkraftanlæg, som, fra man begynder den politiske snak, til det står der, er opført hurtigere end noget havvindsanlæg, vi har lavet i Danmark.
Jeg kender ikke til det, men det kan være, at spørgeren kan oplyse mig om det.
Så jeg ser ikke a-kraft som en hurtig løsning.
A-kraft er en del af Danmarks elforsyningssikkerhed.
Anlæggene står bare i vores nabolande, og regeringen har ikke nogen politik om at forhindre nabolandene i at bygge a-kraftanlæg.
Kan det passe ind i det danske elsystem?
Nej, hvad angår klassisk atomkraft: Jeg kender ikke nogen, der har forstand på økonomi, der siger, det kan lade sig gøre.
Så kan det være, at vi i fremtiden har nogle andre typer a-kraftanlæg, men de virker jo ikke.
Vi kender ikke priserne, vi kender ikke driftsmønstrene osv.
Så det er alt for tidligt at tage det ned som løsning.
Det, der er løsningen, er at få mere vind- og solenergi, og så er det selvfølgelig også, at forbrugerne høster de muligheder, de har i elmarkedet.
De kan vælge et fastprisprodukt, eller også kan man jo også, som jeg selv gjorde den aften, for jeg holder også af at spare penge, spise rugbrødsmadder.
Susie Jessen (DD), 2024-12-18:
Tak for det svar.
Det er jo kort og kontant: Ja, de her EU-habitatsdirektiver og de bilag IV-arter, som de beskytter, beskytter så også statslige energiparker i de områder.
Det er jeg sikker på borgerne i Køge bliver rigtig glade for at høre nu, fordi vi jo ved, at der er et projekt i gang i Vallø Storskov, hvor man vil indmelde det her område til en statslig energipark.
Som det er nu, er der flertal i byrådet for at gøre netop det.
Tidligere undersøgelser fra netop det område viser, at der er de her bilag IV-arter i skoven.
Jeg tror faktisk, at jeg har hørt om flere eksempler, hvor de her bilag IV-arter under EU's habitatdirektiv kan komme til at standse projekterne.
Jeg vil sige, at jeg ville ønske, at det her kan standse projekterne.
Jeg kommer aldrig nogen sinde til at kæmpe så meget for vandsalamanderen som lige nu, hvis det her kan stoppe de her statslige energiparker.
Så jeg ville egentlig bare høre, om ministeren har viden om andre eksempler på statslige energiparker, hvor der er håb for, at de bliver standset på grund af bilag IV-arter under EU's habitatdirektiv.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-18:
Må jeg fortsætte?
Morten Dahlin (V), 2024-12-18:
Tak for det, og tak for, at jeg får mulighed for at svare på spørgsmålet.
Det skal man også tage højde for, når man laver den lokale planlægning; det er logisk.
Energianlæg bliver ligesom alle mulige andre typer af anlæg planlagt af kommunerne, og vi har ingen planer om, at der skal etableres lossepladser rundtomkring, og hvis spørgeren har kendskab til, at der nogle steder bliver gravet ulovligt affald ned, så vil jeg opfordre spørgeren til at gå til de relevante myndigheder, fordi det selvfølgelig er forkert.
Vi skal ikke have en situation, hvor der opstår lokal forurening rundtomkring, fordi der er nogle folk, der graver ting ned, de ikke skal grave ned.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-12-18:
Tak for det.
Det lyder jo alt sammen meget fint, og jeg er også glad for, at man rent faktisk har bestilt nogle nye redningsbåde.
Når jeg har det her spørgsmål i dag og også tidligere har haft ministerens kollega forsvarsministeren hernede om det, er det jo netop, fordi det her faktisk er en kendt problematik.
Man har vidst i rigtig, rigtig mange år, at vores redningsbåde er for gamle, og at de ikke lever op til kravene.
Man er bekymret for, om der sker en ny ulykke med en redningsbåd, der koster livet for dem, der rent faktisk tager ud for at hjælpe nødstedte søfolk, eller om man ikke kan komme af sted.
Sidste år så vi, at det var ved at gå galt oppe ved Læsø.
Det var kun takket være, at der lå en fiskekutter i nærheden, at der kom assistance til, ellers havde man haft en kutter, der var drevet lige ud i sporet, hvor de store tankskibe kommer.
Man kan bare kigge til Anholt.
Der får man en ny redningsbåd.
Men da man fra Forsvarsministeriets Materiel- og Indkøbsstyrelses side vælger at bestille den her, lytter man ikke til de danske værfter, der siger: Præcis sådan der kan vi ikke bygge den, men vi kan bygge den sådan her, og så lever den op til jeres krav.
Så vælger man at sige, at det ikke er godt nok.
Man bestiller det hos et værft nede i Frankrig, der påstår, at de kan gøre det.
Så kommer båden hjem, men den har ligget stille inde i havnen i Grenaa
lige siden sådan set.
Den fungerer ikke.
Hvorfor er det, man ikke lytter noget mere til de danske værfter, der kan bygge det her, og får det på plads, så vi ikke står i den situation?
For det er en hasteopgave, og det er ikke tilfredsstillende, at vi ikke kan komme ud og yde den hjælp, der skal til for nødstedte sejlere, og at dem, der så skal af sted, rent faktisk kommer af sted i en båd, der måske ikke lever op til kravene, og som ikke fungerer ordentligt, så de dermed også risikerer at sætte deres eget liv på spil.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-12-18:
Tak for spørgsmålet omkring en vigtig del af vores beredskab, nemlig Kystredningstjenesten.
Jeg har selv haft fornøjelsen af at besøge flere af lokationerne og har også oplevet nogle meget dedikerede medarbejdere til en meget vigtig opgave.
At Kystredningstjenestens motorredningsbåde har haft udfordringer i forhold til at opretholde et beredskab på 95 pct. igennem en årrække, er et erkendt problem, og det er selvfølgelig ikke tilfredsstillende.
Det er bl.a. sket ved en styrket vedligeholdelse og ved at omdisponere andre redningsfartøjer, og der er også anskaffet en midlertidig erstatning for fartøjet MRB 34, som blev taget ud på Anholt i 2018.
Da fartøjerne er nedslidte, lavede man så i 2019 en plan for en komplet udskiftning af alle redningsbåde, som er ved at blive implementeret.
Planen skal være gennemført inden 2030 og omfatter udskiftning af i alt 33 redningsbåde.
Iblandt disse 33 redningsbåde indgår bl.a. de 12 motorredningsbåde, som skal erstattes.
Det er altså en betydelig opgradering af Kystredningstjenestens redningsbåde, der lægges op til.
Specifikt for motorredningsbådene er der indgået kontrakt med et værft om design af de første fem fartøjer, som skal indsættes langs den jyske vestkyst, mens en kontrakt om udskiftning af de resterende syv fartøjer til Kattegat og Østersøen forventes at blive indgået i første kvartal af 2025.
Fartøjerne leveres efter planen i perioden 2026-2028.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-12-18:
Tak for det.
Hvad mener ministeren om, at Kystredningstjenestens motorredningsbådes funktionstid har været under målkravet på 95 pct. de seneste år?
Susie Jessen (DD), 2024-12-18:
Nu kom det her med lossepladser jo lidt ind fra sidelinjen.
Det skulle handle om EU's habitatdirektiver og statslige energiparker, men jeg synes også bare, det er interessant at få lidt viden om det, for det er jo flere tusindvis af hektar solceller, som kommer til om 20 år at være at være udtjent med de her statslige energiparker.
Der må da ligge en plan fra regeringens side om, hvor de solceller skal hen.
Der ligger nede ved Rødby på Lolland lige nu 350 t gamle møllevinger, der bliver deponeret og gravet ned.
Jeg vil rigtig gerne undgå, at Lolland igen bliver en losseplads for grøn energi.
Har der været overvejelser om, hvad man vil gøre ved det her affald?
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-18:
Så sætter man en gummimembran under, eller man løser problemet.
Det, jeg hører ministeren sige i dag, er: Vi går ind for de her jernmarker; vi ved, at der er bly i det; vi ved, at der er rigtig mange farlige stoffer i det, som kan udledes til naturen, men vi har bare ikke nogen løsning på det.
Så i stedet for at sige, at det ikke skal graves ned, men genbruges, og at der skal gøres et eller andet, så siger ministeren: Vi har ikke planlagt, at det skal være lossepladser.
Man havde heller ikke planlagt, at vindmøllevingerne skulle blive på lossepladsen, men det gjorde de.
Så er det virkelig sådan, at regeringen har så travlt med at opsætte de her jernmarker, at de bare skyder det til fremtidens generationer at løse problemet, og ja, så må de jo træffe valget om at grave det ned?
Morten Dahlin (V), 2024-12-18:
Det vil jeg også gerne undgå.
De vil faktisk gerne udvide vindmølleproduktionen, så endnu flere kan få et arbejde der,
men der er ingen, der har en interesse i, at vi har områder i Danmark, som bliver lossepladser for hverken solceller eller for vindmøller.
Rosa Lund (EL), 2024-12-18:
Pengene er afsat til mennesker med handicap; derfor mener vi, at det er dér, de skal bruges.
Vi ser jo nærmest det her som – og det må ministeren gerne mene er polemisk – en lille brystsvag pige, som skal betale for julehjælp til pigen med svovlstikkerne.
Altså, det giver jo ikke nogen mening, og det tror jeg godt at socialministeren selv ved.
Det her er penge, som er sat af til varslingsregler, sådan at mennesker med handicap bliver varslet i ordentlig tid.
Det kan jeg ikke forstå er så svært at gennemføre.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-12-18:
Jeg tror sådan set grundlæggende, at vi er enige om, at det initiativ, der blev afsat penge til, ville være rigtig godt at få gennemført i praksis.
Problemet var bare, at der ikke blev afsat penge nok til initiativet, og derfor giver det jo ikke mening en gang til at udmønte penge til varslingsmidler, når de ikke kan fortsætte som forudsat.
Derfor er pengene blevet omprioriteret til nogle andre initiativer på handicapområdet.
Og ja, så er det også sådan, at Socialministeriet har lavet nogle omfordelinger af uudmøntede midler, der går til noget julehjælp.
Men det vil jo altid være sådan på Socialministeriets område, at hvis vi omprioriterer midler, der står uforbrugte hen, så er det jo som at give – hvad var det ordføreren sagde – fra en brystsyg pige til pigen med svovlstikkerne, fordi det jo i sagens natur netop ofte vil blive set sådan på Socialministeriets område.
Peter Kofod (DF), 2024-12-18:
Ja, hvis det kommer til at virke nogen sinde, altså hvis vi kommer til en situation, hvor det her system kommer til at virke.
Indtil videre synes jeg jo kun der har været bump på vejen.
Så jeg tror egentlig jeg vil fastholde mit spørgsmål til ministeren: Var det ikke bedre, at man sagde: Det her bliver noget biks, rent ud sagt; lad os starte forfra, lad os bygge et system, hvor vi i partierne mødes og diskuterer, hvordan vi synes sådan et system skal være, og at vi så må bygge et nyt system op om det i stedet for at prøve at fejlrette noget, der er dømt til at mislykkes fra starten af?
Rasmus Stoklund (S), 2024-12-18:
Når man skal lave en så stor forandring af den måde, vi opkræver ejendomsskatter på, vil der være nogle svære overgangsperioder, og det er den periode, vi står i i de her år.
Jeg synes bare også, det hører med til historien, at grundlæggende kommer det her system jo til at bidrage til et mere retfærdigt ejendomsskattesystem i den forstand, at de steder i Danmark, hvor boligpriserne er høje, kommer man til at betale højere boligskatter, og de steder, hvor boligpriserne er lave [lydudfald] ... Og vi kan allerede nu se, at der faktisk er rigtig mange danskere, især unge fra de store byer og i nogle af de områder, hvor huspriserne ikke er steget så meget, som de er i de store byer, som allerede har fået ret mange penge tilbage i skat.
Altså, der er jo udbetalt et anseligt milliardbeløb allerede, og der er stadig væk flere, der har skattekroner til gode.
Så selv om der er nogle bump på vejen og vi har nogle it-mæssige udfordringer undervejs, synes jeg stadig væk, at målet bringer os et bedre sted hen, når vi når frem til det.
Peter Kofod (DF), 2024-12-18:
Tak for det.
Skatteministeren var ikke skatteminister, dengang man lavede den her aftale og startede på det her projekt.
Jeg var heller ikke skatteordfører, og jeg tror faktisk ikke, der var nogen af de nuværende ordførere, der var ansvarlige for det forlig, der blev indgået – alt det rod, der er væltet ud af den her aftale siden.
Det her er jo ikke den første sag; jeg tør slet ikke tænke på, hvor mange samråd der har været, og hvor mange spørgsmål der er besvaret, og mange gange skiftende skatteministre har været her i salen for at forklare den her sag.
Nu har vi så trukket stikket på det og sagt, at det her kan vi ikke stå model til.
Det er så langt fra det, der var den oprindelige intention, og det, der var vores intention, at jeg egentlig ikke kan forstå, at vi er det eneste parti, der har sagt, at vi er nødt til at gøre noget helt drastisk ved det her; vi er nødt til at ommøblere det her, for det kan vi ikke være tjent med; danskerne kan ikke være tjent med det.
Rasmus Stoklund (S), 2024-12-18:
Men det var jo det, vores forgængere i partierne mødtes om og blev enige om for efterhånden en del år siden, altså hvad de syntes kunne være en god og retfærdig måde at gøre det på.
Jeg synes, at vi på mange måder er på vej et bedre sted hen.
Allerede nu, når det gælder vurderingsdelen, er det jo på den gode side af en million endelige vurderinger, der er sendt ud, og de rammer faktisk relativt præcist; klageprocenten er på 0,3.
Så de fleste boligejere kan godt genkende det billede, som vurderingssystemet tegner af deres bolig, og det er jeg jo glad for.
Jeg vil lige sige, at hele grundlaget for den måde, man har lavet ejendomsvurderingssystemet på, jo netop skal sikre, at det ikke er sådan, at nogen skal gå fra hus og hjem.
Hele kernen i det er jo netop, at hvis man står til at stige i boligskatter, får man en skatterabat, og derfor er man beskyttet.
Det er jo ret væsentligt at slå fast, altså at der ikke på den måde er nogen usikkerhed om danskernes boligskatter.
Med hensyn til det andet kunne man jo have valgt at gøre det anderledes i sin tid, da man traf beslutningen, og det gjorde man så ikke.
Nu har man så, synes jeg, på en relativt overskuelig måde givet en mulighed for at kunne fravælge det her lån, hvis man ikke ønsker det.
Jeg medgiver, at det sagtens kan være svært, hvis man ikke er vant til at håndtere it, og der må man jo så desværre få familie, borgerservice eller andre til at hjælpe sig, hvis man ønsker at fravælge det, og det er da klart, at det er irriterende.
Mette Thiesen (DF), 2024-12-18:
Som vi har valgt at fratræde, netop fordi det kom ud med de her ejendomsvurderinger osv., som ender med, at folk nærmest må gå fra hus og hjem osv.
Så det er bare for lige at få rettet den til.
Men det skal jo ikke være af hensyn til nogle it-systemer, at danskerne skal sidde derude og have ondt i maven, fordi de pludselig får et eller andet statsligt kviklån, som de faktisk ikke har bedt om og de ikke har lyst til at have, og hvor de skal til at have hjælp til at udfylde en meget udførlig blanket osv.
Kan ministeren ikke godt forstå, at der sidder rigtig mange derude, som føler, at de bliver taget lidt ved næsen, altså at der bliver oprettet et lån i deres navn, som de ikke har bedt om?
Rasmus Stoklund (S), 2024-12-18:
Det er klart, at når man laver meget store, grundlæggende ændringer af ejendomsskattesystemet og i det hele taget ændrer grundlæggende på nogle af de metoder, hvormed vi får pengene i kassen i det danske samfund, kræver det også nogle it-løsninger.
Og ja, skattevæsenet har rigtig mange it-løsninger; nogle af dem er også gamle, og nogle af dem rummer udfordringer også i udviklingsfasen.
Jeg har egentlig en opfattelse af, at man arbejder meget målrettet og seriøst med at få de her 270 forskellige it-systemer til at virke.
Kunne det være smartere, at man havde gjort det omvendt?
Måske.
Men der er jo en stiafhængighed her i forhold til den aftale, som Dansk Folkeparti også var med til at indgå tilbage i 2017.