runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mohammad Rona (M), 2024-05-07:
Tak for det, og tak for talen.
Hvis vi skal snakke lidt fakta, er det jo sådan, at Danmark kommer til at mangle omkring 100.000 faglærte i 2030 – 100.000!
Der vil jeg bare lige høre Danmarksdemokraternes strategi for at kunne komme op på de 100.000.
Hvad er strategien fra Danmarksdemokraterne, i forhold til at vi kan komme op på de 100.000 faglærte, som vi mangler i 2030?
Peter Skaarup (DD), 2024-05-07:
Vi er jo enige om, at der er en udfordring.
Vi mangler faglærte, og det skal vi gøre noget ved, og det skal vi først og fremmest gøre noget ved i beskæftigelsespolitikken.
Hvor har vi kilderne til, at vi får flere, der kan gå ind at tage et stykke arbejde, i Danmark?
Det er jo først og fremmest ældre i dag, som bliver hængende på arbejdsmarkedet – heldigvis – og bidrager til, at der er flere på arbejdsmarkedet, end der var tidligere, og det er jo også mange gamle faglærte, der bliver hængende dér.
Det er også udenlandsk arbejdskraft, som kommer ind på forskellige ordninger, som Folketinget har vedtaget: opholdsordninger, koncernordninger og lignende.
Men det har bare ikke noget med det her at gøre, for det her handler om vores udlændingepolitik; det handler om vores flygtningepolitik, hvor vi har haft den holdning bredt i Folketinget, at er man i Danmark, hvis man er flygtning, kan man være der, til der er fred i ens hjemland, og ikke længere.
Så skal man være med til at genopbygge; så skal man hjem og sørge for, at det land kommer op at stå igen.
Det er æbler og pærer, vi taler om her.
Mohammad Rona (M), 2024-05-07:
Men det har jo alt med det her at gøre – det har jo alt med det her at gøre.
Og man kan sige, at nu nævner hr. Peter Skaarup seniorerne på arbejdsmarkedet.
Regeringen er sådan set også enige om, at flere seniorer skal være på arbejdsmarkedet, og man kan også godt se, at arbejdsløsheden blandt seniorerne er markant lavere, end den har været før.
Så det er jo ikke, fordi vores seniorer ikke bidrager i dag.
Mit spørgsmål er også bare igen: Hvad er løsningen?
Peter Skaarup (DD), 2024-05-07:
De skal jo være med til at genopbygge deres lande i stedet for at studere i Danmark.
De skal sørge for, at deres lande kommer op at stå igen, i stedet for at de bliver hængende her.
Så det er det.
Det er meget, meget vigtigt, sådan set også for dem selv, at de kan blive hængende.
Og dem skal vi have flere af.
Der skal vi have flere initiativer.
Men vi skal ikke begynde at lave om på vores hjemsendelsespolitik på grund af det her.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-05-07:
Jeg er bare nødt til at forstå Danmarksdemokraternes politik, altså om Danmarksdemokraterne mener, at det er legitimt og en god idé, hvis man har taget en uddannelse som sygeplejerske, at man så vælger at skifte opholdsgrundlag.
Er det en god idé, eller er Danmarksdemokraterne grundlæggende imod, at man kan skifte opholdsgrundlag?
Peter Skaarup (DD), 2024-05-07:
Vi er imod at lempe reglerne på det her område, og det troede jeg egentlig også at Venstre var.
Og sådan som jeg har fulgt diskussionerne, er det ikke noget, hvor Venstre har stået på en ølkasse og slået på tromme for, at vi søreme skal lempe reglerne på det her område.
Nej, det er nok Moderaterne, der har fået lov til at bestemme en del af regeringsgrundlaget, og så gennemfører man det her loyalt fra regeringens side.
Men mit indtryk er, at Socialdemokratiet og Venstre har trukket i den anden ende af rebet, med henblik på at man fastholder den stramme udlændingepolitik og undgår at sende signaler til omverdenen om, at man nu begynder at lempe i Danmark, så man kan blive hængende, når man egentlig burde tage hjem.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-05-07:
Jamen jeg tror måske, at retorikken fra Danmarksdemokraterne bliver skruet lidt højt op, for indholdsmæssigt er der ikke hold i billetterne.
Jeg synes, det er meget befriende at få at vide, at Danmarksdemokraterne mener, at det er okay, at man er kommet til Danmark og har fået asyl, og at man så kan skifte til en anden opholdsordning, fordi man udgør en arbejdskraft, som vi har mangel på herhjemme – sygeplejersker, læger, sosu-assistenter og elektrikere.
Det er vel de fire vigtigste ordninger.
Det går jeg ud fra at Danmarksdemokraterne mener er okay, og så bliver retorikken bare en kende skinger.
Peter Skaarup (DD), 2024-05-07:
Og vi har jo egentlig lyttet til, at både Socialdemokratiet og Venstre i valgkampen har sagt, at man ville holde fast ved den stramme udlændingepolitik.
Har man ikke opholdsgrundlag længere, skal vi ikke lempe udlændingepolitikken, sådan at man kan blive hængende, selv om man egentlig skal tage hjem.
Det har Venstre sagt, husker hr. Torsten Schack Pedersen måske.
Det mener vi stadig væk, men det mener Venstre åbenbart ikke længere.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-07:
Jeg tror, at ordføreren misforstår det, fordi han er blevet blandet ind i det her regeringsværk.
dybest set om, at vi i Danmarksdemokraterne mener, at paradigmeskiftet betød, at vi skulle sende folk hjem.
Det eneste, som Venstre – Danmarks sådan Liberale Parti – er ude i nu,
er bare at få lov til at styre de mennesker, som vi egentlig ville have sendt hjem fra Danmark.
Hvis vi siger til dem, at de skal være tvangsarbejdere i 8 år, før de så derefter kan blive bryggeri- eller rengøringsassistenter, så gør vi op med paradigmeskiftet.
Er det ikke fuldstændig korrekt, hvad jeg siger, nemlig at hvis man tager en uddannelse inden for det her og bliver her i 8 år, så giver Venstre dem permanent ophold og siger på den måde nej tak til det paradigmeskifte, Venstre selv har indført?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-05-07:
Nu fik jeg ikke svar fra hr. Peter Skaarup, så jeg skal bare lige forstå, hvad det er, Danmarksdemokraterne reelt mener.
Hvis man har fået asyl i Danmark og er her på midlertidigt ophold og man arbejder som elektriker eller som sygeplejerske og der så kommer den lykkelige situation, at der bliver fred i ens hjemland, så er det i dag muligt at skifte opholdsgrundlag, fordi man har nogle kompetencer, vi efterspørger i Danmark.
Vi mangler elektrikere, vi mangler sygeplejersker.
Jeg skal bare lige forstå, om Danmarksdemokraterne mener, at hvis man har fået asyl i Danmark og der ikke længere er grund til asyl, så skal man være afskåret fra at skifte opholdsgrundlag.
Hvis Danmarksdemokraterne mener, at det er okay, og det tillader jeg mig at lægge til grund – men jeg vil gerne høre hr. Kim Edberg Andersens udlægning af Danmarksdemokraternes politik – så ligger det her forslag jo i fuldstændig forlængelse deraf.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-05-07:
Jeg vil egentlig bare sige tak og kvittere for den præcisering, for vi er faktisk meget enige i den sidste del af svaret, nemlig at man måske burde kigge på, om man f.eks. kunne lave det sådan, at dem, der er nabo til anlæggene, kunne få billigere strøm ved at købe direkte af anlæggene, eller måske genindføre den ordning, hvor man kan købe andele i parkerne.
Altså, der er masser af andre veje, vi kan gå, og jeg synes faktisk, det er positivt, hvis det er den vej, man vil gå.
Det vil gøre det mere attraktivt at bo tæt på anlæg i stedet for det her, hvor man simpelt hen bare fjerner, at man skal tage hensyn til en masse ting.
Peter Skaarup (DD), 2024-05-07:
Hvis nu det var hr. Frederik Vad, der var i den her situation, kunne man så forestille sig, at hr. Frederik Vad, vel vidende at hr. Frederik Vad kunne blive udsendt efter at have været i Danmark i en periode, havde valgt at tage en uddannelse, fordi det jo ville sikre, at man kunne blive hængende her længere?
Frederik Vad (S), 2024-05-07:
Det tror jeg sådan set ikke er rigtigt.
Hvis man ser på en af de største grupper, vi har fået her til landet siden 2015, syrerne, så kan man jo se, hvor lav f.eks. beskæftigelsesfrekvensen er for kvinder.
Altså, mange af de mennesker fra de grupper ville jo aldrig nogen sinde kunne oparbejde et intellektuelt niveau, der gjorde, at de ville kunne læse på en af de her uddannelser, som så senere kunne give adgang til, at de kunne komme ind på en af de ordninger, vi har, for arbejdskraft.
Så det er jeg sådan set ikke voldsomt bekymret for, når man kigger ned i tallene, men igen kræver det, at man går væk fra retorikken og så kigger substantielt på, hvordan det her egentlig er hegnet ind.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-07:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Nej, jeg troede faktisk ikke, at ordføreren stod og førte udenrigsministerens politik.
Jeg er slet ikke i tvivl om, at det er Socialdemokraternes politik.
Hvis nu man kan se, at der er ved at blive fred i ens hjemland, og hvis man ved, at man mister sin opholdstilladelse, for de fleste mennesker ved jo godt, hvorfor de er her, og om de får lov til at blive, så skal man bare gå på en uddannelse, der er på positivlisten.
Så kan ordføreren ikke lige svare mig på noget: Jeg ved godt, at statsministeren vil sige, at vi skal blive længere på arbejdsmarkedet, men er det ikke rigtigt, at i Danmark kan vi ikke tvinge folk til at arbejde inden for det, de er uddannet til?
Så er det her ikke en lempelse af udlændingepolitikken, såfremt der er nogen, der tænker: Jeg tager en uddannelse på positivlisten, og så har jeg ifølge hr. Frederik Vad fået lov til at blive i Danmark til evig tid?
Slaveriet er jo ikke indført endnu, hr. Frederik Vad, så vi kan jo ikke tvinge folk til at blive ved med at arbejde i det job, som hr. Frederik Vad siger de skal uddannes til.
De skal bare finde et job, og 3 uger senere kan de teknisk set gå ud og så gøre rent på vejene eller noget andet.
Er det ikke korrekt, hr. Frederik Vad, at det her er en lempelse, såfremt folk tænker, at de vil udnytte systemet?
Frederik Vad (S), 2024-05-07:
Nej, det er der overhovedet ikke tale om.
I dag er det allerede sådan, at hvis du mister dit opholdsgrundlag og gerne vil søge ind på en af de erhvervsordninger, vi har, kan du sådan set det i dag.
Det, vi ændrer her, er sådan set bare, at den mulighed også gælder, hvis du går på en uddannelse, som kan føre til en af de erhvervsordninger.
Den mulighed er der for arbejdskraft i dag, altså folk, der er kommet hertil med f.eks. en flygtningestatus, som er på arbejdsmarkedet, og som så gerne vil have et nyt opholdsgrundlag.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-07:
Men det forudsætter jo, at de ellers ville kunne få et opholdsgrundlag uden tilknytning.
Det, der er problemstillingen for mig, hr. Frederik Vad, og det er oprigtigt ment, er, at jeg godt kan være bekymret for de der 32, som hr. Frederik Vad siger vi åbner for.
Det er jo vildt nok i sig selv, at vi laver en lov for 32 mennesker, så mon ikke det er for lidt flere?
Problemstillingen, jeg ser i det, hr. Frederik Vad, er, jeg godt kunne forestille mig, at hvis man var i en gruppe, hvor man godt vidste, at man nok risikerede at blive sendt hjem på et tidspunkt, skulle man tage den her uddannelse.
Er det ikke korrekt, at tager man den her uddannelse, siger udlændingeministeren samtidig til en: Nu har du ikke ophold længere, og hvis du er på uddannelsen, får du ophold?
Og så må man blive her, også selv om man ikke arbejder inden for det, man er uddannet til.
Frederik Vad (S), 2024-05-07:
Nogle gange virker det, som om Danmarksdemokraterne egentlig ikke er klar over, hvor få der kommer til landet.
Danmark er jo i forvejen et af de på papiret bedste steder at komme til i Europa, fordi vi har et trygt og roligt samfund, vi har velfærdsgoder, vi har social tryghed for alle, og alligevel er vi lykkedes med at sætte en prop i, fordi vi fører en politik, der gør, at der ikke kommer særlig mange hertil.
Så, hr. Kim Edberg Andersen, nej, der er en meget, meget begrænset gruppe mennesker, som det her kommer til at vedrøre, også i fremtiden, fordi vi fører den politik, vi fører.
Peter Skaarup (DD), 2024-05-07:
Jeg synes, det er interessant, at Venstres ordfører her i dag ligesom prøver at tale forslaget ned.
Hele vejen igennem
hører man, at det er meget få personer, det handler om, og at det er et lille hjørne osv., men er sagen ikke, hr. Torsten Schack Pedersen, at det her er et grundlæggende opgør med hjemsendelsespolitikken, paradigmeskiftet, som Venstre var med til at indgå aftale om i sin tid, altså princippet om, at hvis man får ophold i Danmark og har det, mens der er ufred i ens hjemland, skal man, når der er fredeligere forhold, tage tilbage til ens hjemland?
Er det ikke et opgør med det, at man kan blive hængende, hvis man bare siger: Jamen jeg er i gang med en uddannelse, så jeg har helle?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-05-07:
Hvis man har fået midlertidigt ophold i Danmark og tager en uddannelse og er i beskæftigelse og der så bliver fred i ens hjemland, vil jeg da lægge til grund, at så mener Danmarksdemokraterne, at man selvfølgelig kan skifte opholdsgrundlag til en erhvervsordning – så man kan arbejde som sygeplejerske, hvis man har den uddannelse, og så fortsætte med at være i Danmark.
Eller skal man være dårligere stillet, end hvis det er en sygeplejerske fra Filippinerne?
Det vil da være nybrud, hvis Danmarksdemokraterne på den måde mener, at hvis ens opholdsgrundlag ændrer sig, skal man være diskvalificeret i forhold til at kunne søge ophold på et andet grundlag.
Er det det, hr. Peter Skaarup siger?
Peter Skaarup (DD), 2024-05-07:
Altså, jeg siger ikke noget her, jeg stiller ordføreren et spørgsmål.
Venstre har som parti været med til at indgå aftale om hjemsendelsespolitik, paradigmeskiftet, ud fra devisen: Vi er nødt til at rette op på det forhold, at flygtninge, der har fået ophold i en kort periode, bliver hængende i Danmark, selv om der er fredeligt i ens hjemland.
Det var Venstre med til at indgå aftale om ikke skulle være sådan; det skulle være sådan, at man rent faktisk tager hjem, når forudsætningerne er til stede.
Det, Venstre gør her, er det modsatte.
Hvorfor gør man det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-05-07:
Jamen der var en grund til, at jeg tillod mig at spørge tilbage, for det vil for mig at se være ret vidtgående og et nybrud, hvis Danmarksdemokraterne mener, at man, fordi man har fået adgang til Danmark som asylansøger og ens asylgrundlag så forsvinder, så skal være udelukket fra at skifte opholdsgrundlag – fordi man har taget en uddannelse og er i arbejde, skal man være udelukket fra at skifte opholdsgrundlag.
Og det er sådan set det, vi lovgiver om her for nogle ganske få.
Jeg synes, det er mærkeligt, at vi siger, at man kan være meget, meget tæt på at have færdiggjort sin uddannelse og få adgang til det danske arbejdsmarked, men så skal man sendes ud.
Jeg synes, det er ganske fornuftigt, at vi sikrer, at vi får flere hænder til det danske arbejdsmarked.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-07:
Det gik hurtigere, end jeg lige regnede med, så undskyld til ordføreren.
Mit spørgsmål er dybest set
: Er det ikke rigtigt, at det her fører til, at hvis man bare – såfremt man indfører stavnsbåndet igen, som det her vil gøre – bliver på sit job som social- og sundhedsassistent i 8 år, så får man permanent ophold?
Det er jo en lempelse af hjemsendelsespolitikken.
Men er det ikke korrekt, at det er sådan?
Frederik Vad (S), 2024-05-07:
Det er meget interessant faktisk at modtage ros fra talerstolen fra Danmarksdemokraterne for, hvor stramme Socialdemokratiet er.
Så er det jo mærkeligt, at man som eneste ultimative krav har, at Socialdemokratiet ikke skal sidde for bordenden i Danmark, men at man gerne vil appellere til nogle partier i en anden retning.
Det er meget interessant.
Jeg kunne godt tænke mig at følge op på hr. Torsten Schack Pedersens spørgsmål.
Mener Danmarksdemokraterne, at vi skal lave begrænsninger i menneskers mulighed for at skifte opholdsgrundlag i Danmark?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Peter Skaarup (DD), 2024-05-07:
Vi er imod, at man lemper udlændingepolitikken på det her punkt.
Ja, man var længe om at komme med det her forslag, og det kan jeg jo håbe på var, fordi man kæmpede imod.
Men det lykkedes ikke, og nu står vi altså med en lempelse af udlændingepolitikken, som Socialdemokratiet gerne vil – ligesom man har taget imod kvinder fra Islamisk Stat; ligesom man har lavet en koranlov, der begrænser ytringsfriheden; ligesom man har hævet ydelserne for arbejdsløse indvandrere osv. osv.
Det ved jeg godt at hr. Frederik Vad ikke rigtig gider at tale om, men det er jo ikke desto mindre sagen, ligesom man lemper familiesammenføringsreglerne, som vi kommer til at stemme om relativt snart i Folketinget.
Så regeringen har lempet på en række områder.
Spørgsmålet er bare, hvor meget man kan blive ved med at lempe, og hvor meget man bliver ved med at ligge under for fru Zenia Stampe og hr. Mohammad Rona og kompagni.
Det gør man åbenbart, når man bliver ved med at gennemføre forslag som det her, hvor man ændrer ved paradigmeskiftet.
Jeg troede, hr. Frederik Vad stod vagt om det, men det gør han åbenbart ikke.
Udtrykket guld siger jo ligesom til os alle sammen, at det er noget helt ekstraordinært, og at det er noget vanvittig vigtigt for det danske samfund.
Hvis man ser på det økonomisk, er det jo slet ikke nødvendigvis tilfældet, heller ikke værdimæssigt, for som den gode hr. Frederik Vad har været inde på i flere avisartikler, er der jo ikke nogen garanti for, at man bidrager til danske værdier eller i det hele taget bidrager, fordi man nu tilfældigvis er i uddannelse eller job for så vidt.
Det er det ene.
Det andet er, om der ikke er andre muligheder for at løse de ting, som hr. Mohammad Rona gentagne gange siger, på beskæftigelsesområdet end lige at tage nogle, der egentlig burde rejse hjem og få deres eget land på fode igen?
Mohammad Rona (M), 2024-05-07:
Jo, det har vi sådan set også debatteret i dag.
Vi har jo også hele sporet omkring international arbejdskraft, som vi også har snakket om.
Vi har også talt om pensionisterne, som ikke skal modregnes mere, hvis de bliver på arbejdsmarkedet i nogle flere år.
Så det er jo ikke, fordi der ikke er andre tiltag.
Og der er jo heller ikke nogen, der har påstået i dag, at vi med det her lovforslag redder hele verden, og at så kommer vi også i hus med de 100.000 faglærte i 2030.
Det gør vi ikke.
Men det her er et godt skridt på vejen, og jeg synes, at vi skal hylde dem, der vil Danmark, og hylde dem, der vil det danske samfund.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-07:
Tak for det.
Og tak til ordføreren.
Ordføreren og jeg står jo, i hvert fald i den her type politik, hvert sit sted.
Jeg anerkender fuldt ud ordføreren, og jeg synes, ordføreren redegør rigtig godt for, at det jo ikke er nok til at komme i mål, hvis man fører Enhedslistens politik, men at det da i hvert fald er et lille skridt på vejen, altså en lille lempelse af en politik, som ordføreren mener er uretfærdig.
Og det anerkender jeg.
Det, jeg egentlig bare har behov for at ordføreren fortæller mig, er, om det er helt forkert set fra min side – når vi nu normalvis står i hver sin side – at det her er en lempelse af udlændingepolitikken.
Så kan vi være uenige om, om det er godt eller skidt lige her, men det er en lempelse, om end det ikke er nok, i forhold til hvad ordføreren synes, for flygtninge skal jo som udgangspunkt have endnu lempeligere vilkår ifølge ordføreren, og der er jeg jo nok uenig.
Men er ordføreren uenig i, at det er forståeligt, at mennesker som mig ser det som en lempelse af udlændingepolitikken?
Rosa Lund (EL), 2024-05-07:
Tak for spørgsmålet.
Lad mig først rette en misforståelse.
Vi synes ikke, at flygtninge skal have lempeligere forhold; vi synes, at hvis man er på flugt, skal man have beskyttelse.
Men det er måske det, som Danmarksdemokraternes ordfører mener med lempeligere forhold.
Jeg vil sige, at ja, jeg synes, at det her er et lempelsesforslag.
Vi stemmer også for det i Enhedslisten.
Jeg synes, at det som sådan er godt, at der nu er lidt flere, der får sikre vilkår i Danmark.
Men jeg synes godt nok, det er ærgerligt, at man ligesom skal gøre det sådan med pincet, altså udvælge nogle bestemte mennesker og sige: I må gerne være her, fordi I tager en bestemt uddannelse.
Og så opsætter vi så et kæmpe bureaukratisk system i vores i forvejen ret bureaukratiske kludetæppe af en udlændingelov.
Men vi støtter lovforslaget, for jeg synes faktisk, det er godt, at man trods alt ligesom har set, at det ikke duer med de her sager med unge kvinder, som tager en uddannelse, som lærer vores sprog, og som tilslutter sig vores kultur og alle de her ting, som vi faktisk har bedt dem om, og så alligevel står til at ryge ud af landet.
Det er da en god ting, at de nu får lov til at blive her.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-07:
Lad mig starte med at sige, at Alternativet stemmer for det her lovforslag, men det er ikke uden blandede følelser.
Forslaget vil blive en redning for nogle flygtninge på midlertidigt ophold, eksempelvis de syriske kvinder, som vi har set mange eksempler på i medierne bl.a. – unge kvinder, der mister deres opholdstilladelse på grund af en forfærdelig ændring i udlændingeloven i 2015, også kaldet § 7, stk 3.
Men det vil jo ikke hjælpe den unge kvindes søster med et handicap, som ikke er i stand til at starte på en uddannelse.
Det vil heller ikke hjælpe hendes gamle forældre, som heller ikke er i stand til at starte på en uddannelse.
Det kan være, at de lider af ptsd eller bare er så gamle, at det ikke giver mening at starte på en uddannelse eller komme i arbejde.
Det synes jeg er forkert.
De unge kvinder bliver rent ud sagt reddet fra at blive sendt tilbage til Syrien på grund af deres nytteværdi for Danmark, og det synes jeg er en uetisk tilgang til vores medmennesker og til flygtninge generelt.
Tak for ordet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-05-07:
Tak for det, formand, og tak til ordførerne for debatten her.
Det er jo et lovforslag, der udmønter en del af vores regeringsgrundlag og giver visse udlændinge, der uddanner sig inden for fagområder, hvor der er mangel på arbejdskraft, mulighed for at blive i Danmark og færdiggøre deres uddannelse, så de kan bidrage til det danske samfund.
Den foreslåede ordning skal ses som en del af regeringens samlede indsats for at sikre arbejdskraft inden for områder, hvor der er mangel, f.eks. sundhedssektoren.
Derfor foreslår vi, at en begrænset gruppe af udlændinge, der mister deres opholdstilladelse, og som er i gang med en mangeluddannelse, skal gives mulighed for at blive i Danmark for at færdiggøre deres uddannelse, så de kan bidrage til arbejdsmarkedet.
Konkret vil det være udlændinge, der mister deres opholdsgrundlag, mens de er optaget på eller i gang med en såkaldt mangeluddannelse, der gør, at de bliver ansat i et job, som er omfattet af enten positivlisten for faglærte eller positivlisten for personer med en videregående uddannelse, som vil kunne få en opholdstilladelse efter den foreslåede ordning.
Der lægges med lovforslaget endvidere op til, at udlændinge undervejs i deres uddannelsesforløb skal kunne skifte til en anden mangeluddannelse, hvis de optages på en sådan.
For at understøtte, at de omfattede udlændinge kommer ud på arbejdsmarkedet, lægges der således også op til, at de skal have et jobsøgningsophold på 6 måneder efter endt uddannelse.
De udlændinge, der finder et job i jobsøgningsperioden, vil kunne søge opholdstilladelse efter en af de gældende erhvervsordninger med henblik på at kunne blive i Danmark for at arbejde.
Jeg glæder mig til den videre behandling af lovforslaget.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-07:
Tak for det, og tak til ministeren.
Det har været en lang dag, og det er en svedig minister, der kommer hjem efter det sidste forslag, hvor han fik et dødskys af fru Zenia Stampe, fordi det var en fantastisk god lempelse.
Og nu har han fået den varmeste omfavnelseskrammer af Enhedslisten, der siger, at det her også er en lempelse.
Så ministeren fører 2-0 i lempelse af udlændingepolitik i dag, og det er jo dejligt.
Mit spørgsmål til ministeren er dybest set
meget enkelt – og jeg ved, hvad svar jeg får, for jeg har spurgt ministeren tidligere, fordi jeg selv var i tvivl: Såfremt man kommer på den her tyendeting, den her ordning med, at hvis bare man tager den uddannelse, vi vil tvinge dem til, for det synes vi er i samfundets tjeneste, og man så når på den anden side af de 8 års ophold i Danmark, altså hvis man gør det og bare følger intentionen om at blive tvangsarbejder i 8 år, er det så ikke korrekt, at så får man permanent opholdstilladelse i Danmark?