runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-12-17:
Jeg ved ikke rigtig helt, om det var et svar på det spørgsmål, jeg stillede, for det gik egentlig mere på, om der ikke længere er brug for en dommerkendelse, som Venstre jo var meget ihærdig for at få indført i sin tid, og som vi jo også bakkede op, fordi vi synes, at det er et godt princip, at der er dommerkendelser.
Jeg anerkender så også, at det måske har været besværligt at bruge den på grund af dommerkendelsen.
Men mener Venstre ikke længere, at forudsætningerne for at kræve en dommerkendelse er til stede?
Jeg tror, der var mange flere ting, vi kunne gøre her.
Der er, som jeg kan se, også kommet en koordinator i Københavns Politi, som skal hjælpe, hvad kan man sige, ofrene for antisemitiske hadforbrydelser lidt bedre igennem retssystemet.
Jeg så egentlig gerne, at vi havde den mulighed i alle politikredse og for alle hadforbrydelser, for jeg tror desværre, at det også er en oplevelse, som de deler med mange andre, der er udsat for hadforbrydelser.
Ja, det her beror også på, at der skal være kendskab til og viden om, hvad en hadforbrydelse konkret er, og det kræver uddannelse.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-17:
Tak for det.
Nu kan man næsten forstå på Radikale Venstre, at det faktisk ikke rigtig er et problem, der findes.
Der bliver jeg bare nødt til at spørge ordføreren, om det ikke er rigtigt, som SF også var inde på, at der i »Den sorte svane« var en, der henviste til manden eller kontakten i Erhvervsstyrelsen.
Det er jo en muliggører, kan man sige.
Det har ikke noget med etnicitet at gøre, men det er en muliggører.
Så der må vi gå ud fra at problemet eksisterer.
Hvis justitsministeren siger, at han ved alting og har alle fakta på plads, hvorfor kan man så have en mand i »Den sorte svane«, der siger, at han har en mand i Erhvervsstyrelsen?
Mener ordføreren så ikke også, at så har justitsministeren jo tydeligvis ikke helt styr på det hele?
Er ønsket fra Dansk Folkeparti ikke bare sådan helt simpelt: Vi har set, at der er en problemstilling; vi har haft en socialdemokratisk ordfører, der tidligere har sagt, at det er et kæmpeproblem i Sverige, så lad os da få undersøgt tingene?
Og når vi har fået undersøgt tingene til bunds, så lad os tage en faktuel debat herinde: Er det noget, der skal gøres noget ved?
Eller hvis Dansk Folkepartis og Danmarksdemokraternes frygt for, at der kan være tråde til en forfejlet udlændingepolitik, bliver hældt af bordet, så er det jo, hvad det er.
Så må venstrefløjen jo være glade.
Så slipper de jo for de her beslutningsforslag fremadrettet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Jeg stoler i høj grad på dansk politi, i særdeleshed menige danske politibetjente.
Men hvis ordføreren taler om udtalelser fra Rigspolitiets ledelse, som jo i vidt omfang er udtalelser, som altid er i tråd med, hvad Justitsministeriet og regeringen mener, så nej, så mener jeg ikke, at sådan en udtalelse står til troende.
Vi mener selvfølgelig, at det her skal undersøges, og jeg er ret overbevist om, at når det bliver undersøgt – og det siger justitsministeren at det gør; det har jeg min egen tvivl omkring – så vil vi også komme til en konstatering af, at det ikke er rigtigt, at vi allerede har alle de oplysninger, vi skal bruge om det her fænomen.
Zenia Stampe (RV), 2024-12-17:
Det vil de i hvert fald nogle gange – ikke altid, desværre.
Jeg tror på sin vis, vi deler en refleksion her, selv om vi jo observerer debatten fra hvert vores ringhjørne.
Vi ser dem, der står på midten, og vi kan ikke helt finde ud af, på hvilken side de befinder sig i den her debat, og måske er det netop, fordi man ikke vil være på en bestemt side eller man gerne vil stemme til den ene side, men tale til den anden side.
Jeg vil altså bare lige spole en lillebitte smule tilbage, for jeg synes måske også, det er lidt underligt, at hr. Mikkel Bjørn og Dansk Folkeparti formulerer sig, som de gør i forslaget, for der står jo kriminelle indvandrernetværk, tror jeg, men nu kan jeg ikke lige finde formuleringen.
Jeg tror såmænd, en af de fremtrædende bandemedlemmer deltog i Jimmie Åkessons bryllup.
Jeg ved ikke, om han har ikkevestlig baggrund; det tror jeg vist ikke.
Så jeg kan egentlig heller ikke forstå, hvorfor man formulerer sig sådan, for hvis man endelig skulle tage den her problemstilling op, handler det jo ikke om, hvilken etnicitet man har.
Så er det jo alle kriminelle og deres eventuelle netværk og bagmænd, man skal slå ned over for.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Det er jo ikke overraskende, at Radikale Venstre ikke støtter.
Det vil jeg sådan set ikke botanisere i.
Det interessante er, at jeg jo deler Radikale Venstres undren over, at regeringens udmeldinger i det her spørgsmål – det er måske helt generelt for Socialdemokratiet i særdeleshed – stikker i alle retninger.
Altså, der er ikke nogen rød tråd i, hvad det er, man siger, eller hvad det er, man vil.
På den ene side mener man, at det er helt vildt vigtigt at få lavet den her rapport.
På den anden side har vi allerede alle de informationer, vi skal bruge.
Altså, det giver jo ingen mening.
Vi har jo ikke lavet den her rapport, lige såvel som de har i Sverige, og når det her er så stort et problem i Sverige, ville det være mærkeligt, hvis det ikke også er et fænomen, der, om ikke andet i et mindre omfang, eksisterer herhjemme.
Hvis det er tilfældet, skal vi selvfølgelig have det undersøgt.
Jeg deler Radikale Venstre og fru Zenia Stampes frustration eller bekymring over, at regeringen siger en ting og gør noget andet, men det er måske, fordi regeringen gerne vil lyde som Dansk Folkeparti, men i politikken gerne vil være mere som Radikale Venstre.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Det er klart.
Forslaget lægger op til en generel undersøgelse, og det er da helt sikkert rigtigt, at der også er etnisk svenske bandemedlemmer infiltreret i de her netværk.
Men fænomenet infiltration – det her fænomen med de svenske myndigheder, der i så stort omfang er infiltreret af bandekriminelle – er jo en direkte konsekvens af en fuldstændig hovedløs og uansvarlig indvandringspolitik, som Sverige har ført.
Det tror jeg godt, enhver, der kan rationalisere en lille smule om, hvad der er sket i Sverige de seneste 10 år, kan konstatere.
Mai Mercado (KF), 2024-12-17:
Tak, formand, og en stor tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte det her beslutningsforslag, som vi behandler i dag, om at udarbejde rapporter om indvandrere og kriminelle indvandreres netværk og strukturer tilsvarende dem, som Sverige udgav i marts 2024.
Resultatet fra rapporterne i Sverige er dybt bekymrende og også gruopvækkende og viser bl.a., at visse personer i etniske miljøer har infiltreret væsentlige sektorer i det svenske samfund.
Det gælder både det private, det kommunale og også det statslige område.
Det gælder også embedsmænd, sagsbehandlere og fængselsbetjente.
Det er et problem, at debatten i høj grad er baseret på en anekdotisk bevisførelse og mavefornemmelser her i Danmark.
For jeg tror, vi alle sammen kender til beskrivelserne og historierne: om socialrådgiveren, som ikke har mulighed for at udøve den samme form for vejledende rådgivning af familierne, fordi det er en familie, hvor der er tale om en anden integrationsmæssig baggrund, og om skolelæreren, som forskelsbehandler.
Vi har hørt dem alle sammen, og derfor er det også på tide nu at få en tilbundsgående undersøgelse af, hvordan det faktisk forholder sig i Danmark, så vi kan komme længere end bare til anekdoterne og historierne.
Det vil give os et grundlag for en bedre debat, en mere nuanceret debat og også for at kunne etablere og iværksætte politiske tiltag, som bygger på fakta.
For integration handler ikke kun om beskæftigelse, uddannelse og at holde sig ude af kriminalitet, som man troede i 1990'erne og langt op i 00'erne.
Det handler især også om den værdimæssige integration, eller skulle vi måske sige assimilation.
Og det er en lettelse, at vi langt om længe kan tale åbent og ærligt om, at værdier betyder noget.
Og det er ikke noget, man bare alene kan gøre op i sådan et økonomisk regnskab.
Derfor foreslog vi i Det Konservative Folkeparti også for nylig, at det nationale integrationsbarometer skal indeholde spørgsmål af værdimæssig karakter, således at vi også kan måle, hvordan det går med den værdimæssige integration her i Danmark, og også kunne iværksætte lokale eller nationale politiske tiltag på baggrund af det.
Derfor falder det her beslutningsforslag godt i tråd med det, vi selv har foreslået tidligere, og Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget, som det ligger.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2024-12-17:
Tak for ordet, formand.
Og en tak til hr. Mikkel Bjørn for beslutningsforslaget skal også lyde fra mig.
For så vidt angår det generelle, er det Moderaternes klare udgangspunkt, at politiske løsninger og lovgivning bør være mest muligt vidensbaseret og bør udarbejdes på oplyst grundlag.
Så allerede af den grund er der grund til at udvise rettidig omhu, men her er der ovenikøbet rigtig god grund.
Vi har set i f.eks. Mellemamerika gennem årtier, hvordan skruppelløse organiserede kriminelle har undergravet hele stater.
Der er al mulig grund til at udvise rettidig omhu.
Så Moderaterne går også gerne i dialog med hr. Mikkel Bjørn, Dansk Folkeparti og resten af Folketingets partier.
Og mon ikke vi så kan lande noget godt?
Det tror jeg.
Vi ser frem til udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-17:
Mange tak, fru formand.
Jeg har i en del år politisk koncentreret mange kræfter om netop de kriminelle familieklaner, som hærger og hersker, særlig i ghettoer, hvor de i høj grad lever selvsegregeret fra danskerne.
Realiteten omkring disse enormt kriminelle familieklaner, der koster kommuner, regioner og staten formuer – senest har vi set en opgørelse på en kvart milliard for en enkelt familie i Odense – er, at de har taget deres hierarkiske organisering med fra Mellemøsten.
Det fik vi selvsyn for, da det vi i Retsudvalget var på besøg i Brabrand og Gellerup, hvor man demonstrerede et optegnet kort over en familieklan, og hvorledes den hang sammen.
De mingler og gifter sig med hinanden på tværs af klaner, de opretholder relationer og undgår i videst mulig omfang i deres både interne og eksterne opgør det danske retsvæsen, men har i stedet egne separate mæglingsråd, der hastigt lukker munden på vidner, truer og undertrykker enhver, der er gået til myndighederne, og kan idømme bøder, erstatninger og sanktioner internt i parallelsamfundet for forseelser i deres eget system.
Der er ikke nødvendigvis tale om decideret sharialov, men reelt et parallelt retssystem, som er bragt hertil fra flygtningelejrene.
Det ødelægger integrationen og fuldstændiggør parallelsamfundsstrukturen.
For når du ikke engang er underlagt den samme lov som din danske nabo, og når du ikke kan bruge brugt retsvæsenet til at opnå ret, er du i sandhed fanget i udenforskabet.
Det må brydes op med roden.
Men for at kunne gøre det må man også erkende rodnetværket, så man ved, hvor man skal slå til.
Det er formodentlig samme system, som imamer taler om, når de siger, at de bliver presset af grupper til at lave særlige klausuler i skilsmissekontrakter – igen en utålelig praksis, der skal graves op med roden.
Men disse systemer er uløseligt forbundet med klanstrukturen, og deres opposition til det omkringliggende samfund er i sin fuldstændighed udenforskabet, som man kaldte det i Sverige, hvor der intet fællesskab er med det omkringliggende samfund, vi ser.
Dermed bliver disse klansystemer også til storkriminelle familieklaner, hvor vi ser dem engagere sig i bandekonflikter, bekrige hinanden på tværs af landet og endda rekruttere svenske unge til at krydse ind i Danmark for at begå snigmord.
De kaster håndgranater i butikker og på gader og gør generelt vores samfund usikkert.
Disse kriminelle familieklaner er selve kernen i den knude, der nærmest umuliggør integration i de belastede boligområder.
De er ekstremt dyre for velfærdsstaten, og de bidrager med intet, der er positivt.
Den måde, disse storfamilier opererer på, skader altså andre borgeres frihed, tryghed og tillid og fjerner muligheden for, at retfærdigheden sker fyldest, og det holder kvinder og mænd fanget i ulykkelige og ufri relationer.
Det må og skal være en prioritet at bekæmpe disse storfamiliers ageren systematisk.
De parallelle mæglingssystemer må ses som en organiseret kriminalitet, og personer engageret i disse systemer må straffes for deres medvirken.
Derfor støtter vi i Liberal Alliance naturligvis også forslaget fra Dansk Folkeparti om en kortlægning af disse systemer.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-12-17:
Altså, nu er der jo nok ikke den store sandsynlighed for, selv hvis SF stemmer for det her beslutningsforslag, at det så rent faktisk også bliver til noget, al den stund at regeringen har flertallet.
Så nogle gange må man jo også tage bestik af, hvad det er for nogle muligheder, man har for at påvirke, at det her rent faktisk bliver til noget.
Men det er klart, at en beretningstekst jo ville skulle fortælle meget præcist, hvornår man tager fat på sådan en undersøgelse, og jeg kan forstå, at det har været en del af kritikken i dag, som jeg lytter mig til i debatten, og det skal vi i hvert fald have arbejdet med.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Tak for i hvert fald den retoriske opbakning til beslutningsforslaget.
Jeg håber jo, at SF ender med at stemme for det her beslutningsforslag.
Hvis man mener, at man synes, det her er fornuftigt, skal man jo stemme for – det er jo den logiske konsekvens af et fornuftigt beslutningsforslag, som man nærmest ikke har andet end rosende ord tilovers for fra talerstolen – i stedet for at spinde sig ind i sådan en retorik fra regeringen om, at så skriver vi en beretning, og at det kan undersøges, og at det måske engang er aktuelt at undersøge.
Det bliver simpelt hen for uambitiøst og for ukonkret, og derfor vil vi selvfølgelig gerne have det her forslag til afstemning og håber selvfølgelig, at både regeringen og SF kan bakke op om det.
Zenia Stampe (RV), 2024-12-17:
Jamen så er det jo heller ikke bare en lille beslutning og et par håndører.
Så er det jo meget store indsatser, dyre og sikkert meget arbejdskrævende, meget bureaukratiske øvelser.
Men så vil jeg bare spørge: Stoler hr. Mikkel Bjørn ikke på politiet?
Men ministeren taler jo sådan set også på vegne af ordensmagten, der siger, at de har den viden, de skal have.
Den viden, sådan en rapport vil tilvejebringe, vil ikke være af en operationel karakter og ikke af en karakter, de kan bruge.
Stoler hr. Mikkel Bjørn ikke på dansk politi?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Jamen forhåbningen er da – det er jo derfor, vi ønsker rapporten – at når vi ved, hvor problemet opstår, om det er i politiet, om det er hos domstolene, om det er i transportsektoren, eller hvor det er i det offentlige system, at der er problemer med infiltration af kriminelle netværk, ja, så kan vi sætte ind der; så kan vi bekæmpe der, og så kan vi lave sikkerhedsmekanismer i forhold til ansættelse og alt muligt andet, som gør, at det her problem ikke får større fodfæste, end det allerede har i dag.
Men hvis man ikke er med til overhovedet at ville undersøge, hvorvidt det her fænomen eksisterer i samme grad eller i en anden grad, end det gør lige på den anden side af Øresundsbroen, ja, så er det klart, at vi ingen vegne kommer, og så kan vi snakke om det her fra nu af og ud i den evige fremtid.
Dansk Folkeparti vil gerne gøre noget ved problemet, såfremt det eksisterer.
Det er vi ret overbevist om at det gør, og derfor skal vi selvfølgelig have undersøgt problemet først og fremmest.
Zenia Stampe (RV), 2024-12-17:
Hvad skal alt det her til for?
Hvad er det så for en ny politik og nogle nye indsatser, som hr. Mikkel Bjørn mener eller tror/håber på at sådan en rapport vil lede frem til?
Nu når vi jo til det, der er kernen ved det, som jeg synes er problematisk ved de her debatter.
Det er, at det jo i sidste ende altid for Dansk Folkeparti ikke handler om at finde løsninger på konkrete problemstillinger, men finde belæg for en stram flygtningepolitik – fordi i virkeligheden er der kun en løsning, og det er at undgå, at de kommer ind, og sørge for, at de bliver sendt ud.
Vi vil løse dem, i stedet for at de bare bliver endnu et argument for, at vi skal have en meget, meget stram udlændingepolitik.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Jeg har egentlig skrevet en lang og botaniserende tale om vigtigheden af den her rapport, men jeg tror egentlig bare, at jeg vil kommentere lidt på debatten i dag.
Jeg synes jo, at der er noget sjovt, morsomt, men jo også noget meget rituelt over Socialdemokratiets og ministerens konstatering af, at det både er vigtigt at få lavet sådan en rapport, men samtidig konstaterer, at vi ikke skal have lavet rapporten, fordi vi har alle de informationer, vi har brug for.
Retorisk synes man, at det er en rigtig god idé; når det så kommer til at stemme og vedtage det og gøre noget ved det hernede i salen, er man ikke med på det.
Jeg håber, at regeringen kommer til fornuft.
Vi vil gerne have det til afstemning, for det er jo afstemninger, der afslører, hvor partierne stiller sig i forhold til forslag som det her.
Så er der alt det her med finansiering og alt mulig andet.
Regeringen er velkommen til at komme med et andet forslag, hvis den har et bedre forslag til, hvordan man kunne finansiere den her rapport.
Det er jo formentlig ikke en rapport, der vil koste andet end en tusindedel, altså en brøkdel af et statsbudget eller endnu mindre; altså det er jo småpenge, vi taler om.
Derfor synes jeg, at alt det der med, at det, uha, simpelt hen bliver så svært med pengene, er svært at tro på, når vi har et statsbudget på over 1.000 mia. kr., og når regeringen kaster om sig med penge til djøf'ere og papirnussere, lønstigninger til ministrene og ansættelse af spindoktorer i hidtil uset omfang og alt mulig andet.
Mon ikke vi kan finde de få millioner, det kræver at lave sådan en undersøgelse her?
Så jeg tror egentlig ikke, jeg vil gøre andet end at sige tak for debatten, og så håber jeg da, at flest mulige partier vil stemme for forslaget, når det kommer til afstemning, for det gør det, når vi skal stemme om det i salen.
Zenia Stampe (RV), 2024-12-17:
Måske, men helt ærligt synes jeg, at det er et kæmpeproblem for vores folkestyre, at vi alle sammen er så ivrige efter at vise handlekraft og få den gode idé.
Det betyder, at vi hver eneste dag sender nye paragraffer, nye opgaver, nye strukturer ud til vores statslige medarbejdere, vores kommunale medarbejdere og vores regionale medarbejdere.
Så jeg ville nok tænke mig om en ekstra gang for at vurdere, om der virkelig er behov for det her.
Er det endnu en ting, der bare overdynger folk med bureaukrati og spilder skatteborgernes penge?
Den overvejelse ville jeg nok gøre mig.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-17:
Jamen det er til noget andet, ordføreren sagde, nemlig det her med, at ordførerens parti ikke ville være med i beretningen, fordi man gik ind for at løse problemerne.
Så kan man ideologisk sige, at ordføreren jo påpeger, at det er kriminelle indvandrere.
Men SF var jo også fremme med, at det her skulle være en beretning om alle de her mulige problemstillinger uden at kigge på én etnicitet, men på alle etniciteter i det danske samfund.
Hvis det er sådan en beretning, man når frem til, så man får nogle fakta til at have en debat på, så har jeg jo som danmarksdemokrat nok en forventning om, at det nok ville falde ud på en måde, som jeg også kunne bruge som argumentation for en strammere udlændingepolitik.
Ville Radikale Venstre så være interesseret i at være med, hvis det ville være muligt sådan generelt at lave en beretning uden hensyntagen til etnicitet?
Zenia Stampe (RV), 2024-12-17:
Åh, jeg forstod ikke helt spørgsmålet.
Men det sker ikke så tit, at der går et beslutningsforslag igennem imod en regering, og lige for tiden har regeringen jo også flertal, men det er vist kun et par uger endnu.
Men det sker jo sjældent, at man får noget igennem, men egentlig – nu vil jeg lige skyde lidt tilbage – ville jeg da tage det som en udstrakt hånd, at regeringen gerne vil lave den her beretning.
Nu er det så ikke til Danmarksdemokraterne, men til Dansk Folkeparti, men det vil jeg da sådan set se som en imødekommelse.
Den viden, sådan en rapport eventuel ville tilvejebringe, ville jo ikke være en viden, som har en operationel værdi for politiet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-17:
Tak til fru Zenia Stampe, for det freudianske slip er jo også noget, vi andre observerer i forhold til regeringen.
De vil jo rigtig gerne på stort set alle områder tale til potentielle vælgere, og når man så ser deres politik gennemført, er der nok ikke mange arbejdere, der så det med f.eks. store bededag komme.
Skal vi ikke bare slå helt fast, at regeringen skal spørge Moderaterne om lov på udlændingeområdet, og derfor bliver det jo sådan lidt småradikalt, for det er vel dem, som Moderaterne går efter, altså de tidligere radikale vælgere – og så er man jo lidt i mål.
Det er jo super fair.
Det er jo ikke ret nemt at gennemskue for folk, der ikke gider at sidde og se folketings-tv altid.
Men er virkeligheden ikke, at beslutningsforslag sådan de facto altid bliver skudt ned?
Rosa Lund (EL), 2024-12-17:
Altså, jeg tror, det er hr. Peter Skaarup, der har svært ved at finde ud af, hvad Enhedslisten mener, for i Enhedslisten har vi ikke svært ved at tage afstand fra terrorangrebet den 7. oktober, slet ikke, overhovedet ikke.
Det har jeg taget afstand fra på den her talerstol mange gange; det har min politiske ordfører, hr. Pelle Dragsted, taget afstand fra på den her talerstol mange gange.
Når det er sagt, vil jeg sige, at jo, det var nødvendigt med en handleplan mod antisemitisme.
Det var da præcis derfor, at vi i Enhedslisten deltog meget aktivt i forhandlingerne.
Det tror jeg også justitsministeren vil bekræfte.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-12-17:
Jeg vil gerne spørge Danmarks justitsminister, hvordan han forholder sig til, at Danmark bliver beskyldt for at have begået et folkemord i Grønland.
Jeg har ikke hørt regeringen udtale sig om det nu, men det er en ekstremt voldsom anklage mod Danmark, som kræver et svar fra regeringen.
Hvad er det svar?
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-17:
Der ligger mange indlejrede præmisser i det spørgsmål, og jeg kan godt ærgre mig over, at det egentlig er tonefaldet fra ordføreren.
Et eller andet sted vil jeg gerne starte svaret på det spørgsmål et andet sted, nemlig hvorfor det er, at ordet racisme er så svært at tage i munden.
Der var flere ordførere, der havde svært ved det.
Jeg kan godt tage det i munden.
Med al respekt er der ikke nogen, der deler ordførerens definition, ude i den virkelige verden.
Ordføreren får ikke ret af at grine; det er sådan set bare respektløst.
Frederik Vad (S), 2024-12-17:
Tak for talen.
Den synes jeg kunne rigtig mange gode ting, men der var en ting, som jeg undrede mig lidt over, og det var det, ordføreren remsede op om, hvad mennesker med anden etnisk baggrund gør, for at deres børn ikke skal blive diskrimineret.
Ordføreren nævnte, at der er mange, som giver deres børn danskklingende navne, kan man sige, sådan stereotypt set danskklingende navne, og det undrer mig bare lidt, for det er ikke min oplevelse.
Jeg læste her i, jeg tror, det var sidste uge eller forrige uge, at nu er Muhammad det mest brugte drengenavn til nyfødte drengebørn i Wales og England, og jeg var bare lige inde at kigge på statistikken, og der er sådan relativt mange, som hvert eneste år bliver født og bliver kaldt Bilal, Mohammad, Akhmed osv.
Så mener ordføreren virkelig, at det er en generel tendens, at mennesker med anden etnisk baggrund giver deres børn danske navne, når de er født her i landet?
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-17:
Alternativet har ikke nogen holdning til, hvad forældre kalder deres børn.
Det, jeg nævner her, er, at der er flere – jeg kender f.eks. nogle personligt – som har fået et andet navn netop for at undgå racisme, når man f.eks. sender en jobansøgning.
Jeg ved ikke, om der er studier på området.
Det tror jeg sådan set ikke der er i Danmark, men det er en tendens, vi i hvert fald ser blandt nogle.
Om det er mange, kan jeg ikke stå på mål for.
Det ved jeg simpelt hen ikke.
Det har vi ikke studier af.
Men det kunne vi undersøge i forbindelse med handlingsplanen mod racisme.
Vi mangler generelt rigtig mange tal på området.
Men at der er nogle, der vælger at kalde deres børn noget andet, ved vi.