Karina Adsbøl (DF), 2016-11-29:
Tak for det, og først og fremmest stort tillykke til hr. Simon Emil Ammitzbøll, nu hr. minister.
Jeg ser frem til et godt samarbejde med ministeren.
Det her lovforslag består af to dele.
Første del handler om befordringsgodtgørelse til kommunalbestyrelsesmedlemmer ved foretagelse af borgerlige vielser og har til formål at understøtte, at kommunalbestyrelsesmedlemmerne fortsat ønsker at påtage sig dette hverv.
Lovforslaget giver mulighed for, at en kommunalbestyrelse kan beslutte at yde befordringsgodtgørelse til kommunalbestyrelsesmedlemmer, der foretager borgerlige vielser.
Nu bliver det så lovliggjort, og det er jo meget godt.
Den anden del af lovforslaget omhandler Statsforvaltningens udvælgelse af tilsynssager som led i det kommunale tilsyn og har til formål at give Statsforvaltningen bedre mulighed for at målrette sit tilsyn mod de sager, som Statsforvaltningen finder mest betydningsfulde ud fra en overordnet vurdering.
Statsforvaltningen har i dag pligt til at se nærmere på alle ulovligheder, som ikke er bagatelagtige, og som har betydning for retstilstanden i dag.
Med ændringen skal Statsforvaltningen i stedet vurdere, om en sag er generelt egnet til at understøtte det kommunale tilsyns overordnede formål og funktion.
Det overordnede formål med det kommunale tilsyn er at sikre statens interesse i, at kommuner og regioner overholder lovgivningen, når de udøver magt – den magt, der følger af, at de er offentlige myndigheder.
Det skal understøtte Statsforvaltningens muligheder for at kunne agere proaktivt, herunder rejse sager af egen drift og på den måde samlet set kunne medvirke til, at Statsforvaltningen kan påtage sig en større og mere aktuel rolle i forhold til afklaring af lovligheden af kommunernes og regionernes aktiviteter.
Denne del af lovforslaget er et led i opfølgningen af Statsrevisorernes kritik af Statsforvaltningen, altså beretningen, som kom i 2015.
Kritikken fra Statsrevisorerne var skarp, men også berettiget og gik ud på, at Statsforvaltningens tilsyn med kommunerne var utilstrækkeligt, og at Statsforvaltningens tilrettelæggelse af tilsynsopgaver ikke var tilstrækkelig målrettet og effektiv.
Statsrevisorerne fandt det således kritisabelt, at sagsbehandlingstiderne var så lange; at en ulovlig praksis kunne fortsætte i flere år, mens kommunen ventede på en afgørelse; at tilsynssagerne ikke prioriteres, men primært behandles ud fra den rækkefølge, de modtages i; at tilsynsopgaven ikke er prioriteret efter, hvor der er størst risiko for lovbrud, og hvor det kan få væsentlige konsekvenser; at Statsforvaltningens data kun i få tilfælde understøtter en effektiv ressourceanvendelse eller muliggør en intern styring og planlægning af tilsynsopgaverne; at Statsforvaltningen kun medtager få udtalelser på sin hjemmeside, selv om en mere omfattende offentliggørelse kunne forebygge lignende tilsynssager.
F.eks. vil Statsforvaltningen kunne vælge at tage sager op til behandling, hvor den eller de involverede ikke selv har tilstrækkelige ressourcer eller overskud til at rejse en sag over for Statsforvaltningen, eller hvor den eller de involverede uberettiget har opnået nogle fordele, som de pågældende derfor ikke har anledning til at gå videre med.
Den indebærer, at Statsforvaltningen, når det er påkrævet, vil kunne pålægge en kommune eller en region, der f.eks. nægter at efterleve en bindende afgørelse fra en særlig klageeller tilsynsmyndighed, at gøre dette.
Det er også vigtigt for Dansk Folkeparti, at vi sikrer, at der kommer en evaluering af den her lov, så vi netop kan følge med i, om den her lovgivning også kommer til at virke efter hensigten, også hvad angår, om det her er dækkende i forhold til Statsrevisorernes kritik.
Tak for ordet.