Rune Lund (EL), 2019-02-22:
Det her forslag fra Alternativet handler jo om, at Folketinget skal pålægge regeringen at igangsætte initiativer, så vi i forbindelse med fremsættelsen af forslag til finanslov kan vurdere de miljømæssige konsekvenser af finanslovsforslaget.
Og det, det præcis indebærer, er at vurdere finansloven og finanspolitikkens effekt på miljø og klima og se på, om vi opfylder nationale og internationale forpligtelser.
Og det skal så bidrage til en evidensbaseret politisk debat om bæredygtig omstilling.
Det er jo ikke så lang tid siden, at vi havde finanslovsdebatten, og man kan sige, at det grønne fylder ikke særlig meget i den debat, selv om hele diskussionen af vores økonomiske politik jo burde foregå inden for rammerne af, hvad der klimamæssigt, miljømæssigt og bæredygtighedsmæssigt er muligt for vores samfund.
Det er jo den ramme, som vi så at sige skal diskutere vores økonomi inden for, og i den sammenhæng er det jo forkert, at den økonomiske diskussion, vi har, ikke foregår inden for rammerne af, hvordan vi lever op til vores miljømæssige forpligtelser.
Fra Enhedslistens side kan vi derfor også sige, at vi selvfølgelig støtter det her beslutningsforslag.
Vi støtter alle tiltag, som viser de miljømæssige, naturmæssige og klimamæssige konsekvenser af den politik, der bliver ført.
Og det her handler jo så helt specifikt om, at vi systematisk i forbindelse med diskussionen om finansloven får den her diskussion på en god måde.
Og vi er helt enige i, at det er nødvendigt.
Det er også nødvendigt i forhold til at se finansloven inden for den ramme, som vi jo er mange partier der ønsker, og som handler om, at vi bør indføre en klimalov med bindende mål for, hvor meget der skal reduceres.
Og det vil sige, at hvis man ønsker en klimalov, og det gør Enhedslisten f.eks., så bør den vigtigste økonomiske diskussion, vi har i løbet af året, nemlig finansloven, jo også være en diskussion om, at vi bør indføre en klimalov.
Og en klimalov er meget vigtig for os.
Jeg gik lige tilbage i arkiverne, og jeg kan se, at første gang vi fra Enhedslistens side fremsatte et beslutningsforslag her i Folketinget om en klimalov, hed det B 135, og det blev førstebehandlet den 6. april 2010.
Så det er en diskussion, vi har haft nogle år herinde, men det er jo noget, hvor det måske ser ud til at der for alvor kan ske noget, hvis der kommer et nyt flertal til magten efter et kommende folketingsvalg.
Klimaet er jo enormt vigtigt i den her sammenhæng, og jeg vil ikke undlade at gøre opmærksom på, at vi jo i sidste uge onsdag den 13. februar fra Enhedslistens side fremlagde en klimaplan, som helt præcist beskriver, hvordan vi mener Danmark skal levere sit bidrag til kampen mod klimaforandringerne.
Det er en fuldt finansieret plan, det er en plan, som er socialt retfærdig, og det er en plan, som viser, at der faktisk er rød klimapolitik, og at der er blå klimapolitik.
For klimapolitik kan føres asocialt og skævt, hvor hele regningen bliver sendt til dem, der har mindst.
Men klimapolitik kan også laves socialt retfærdigt, hvor prisen for den grønne omstilling ikke bliver sendt til dem, der har mindst i vores samfund.
Og vores klimaplan er lige præcis et bud på det med nogle helt konkrete virkemidler, fuldt finansieret, socialt retfærdig.
Vi er rigtig stolte af den, for det er faktisk vores indtryk, at der ikke noget sted i Europa er noget parti, som har kunnet levere en sådan plan, heller ikke i det danske Folketing indtil nu, indtil Enhedslisten, som kan levere på alle tre søjler her.
Så det er vi rigtig stolte af, og vi håber, at det kan inspirere andre partier både i Danmark og resten af Europa.
Det er i hvert fald en plan, vi i forbindelse med den dialog, vi har med partier rundtomkring i Europa, som ligner Enhedslisten, vil bidrage til at sprede dér til inspiration, så vi også kan få sat gang i klimadebatten i andre europæiske lande ad den vej; en debat, der selvfølgelig allerede er i fuld gang.
Men altså, vi støtter selvfølgelig det her beslutningsforslag.
Hvis det skulle ende med ikke at komme til anden behandling men i stedet for med at blive en beretning, så kunne det jo også være en fin måde at gøre det på.
Kunne man i partierne i oppositionen f.eks. blive enige om noget, ville vi jo faktisk have et grundlag, som vi kunne samle op på.
Og hvis vi så forhåbentlig igen får et nyt flertal efter et kommende folketingsvalg, er der jo et afsæt for at komme i gang med nogle diskussioner hurtigt efter valget.
Og hvis vi skulle stå i den situation, at vi får et nyt flertal efter et kommende folketingsvalg, så kunne det jo også være, man kunne få Det Konservative Folkeparti til at hoppe med på vognen efter et valg, når de ikke længere er med i regeringen.
Så der er nogle muligheder dér, som vi i hvert fald også kan kigge på.
Men hvis det her kommer til anden behandling, stemmer vi naturligvis selvfølgelig for det her glimrende forslag fra Alternativet.