runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-24:
Jeg vil frygtelig gerne tage en politisk debat om danskernes frihedsrettigheder og grænserne for, hvad man skal blande sig i.
Jeg vil frygtelig gerne tage en debat om bygningsreglementet, altså om alt det, der står i det, er lige hensigtsmæssigt.
Det vil nok være lidt frisk, hvis en justitsminister lige overtager en anden ministers ressort og siger: Nu fejer jeg lige alt af banen, og så skal jeg nok styre den butik.
Altså, det kan man have mange holdninger til.
Men jeg anerkender ikke, at man ikke kan gøre noget for at indbrudssikre.
Der kan da have været den ene oplysningskampagne efter den anden; forsikringsselskaberne kan oplyse private borgere.
Sådan ser jeg ikke verden.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-02-24:
Ministeren siger, at godt nok er bygningsreglementet ikke hans ressortområde, men man kan simpelt hen ikke tillade sig at pådutte borgerne sådan nogle regler.
Jeg vil lige ridse bare nogle få af de ting op, der står i bygningsreglementet i dag: Tilgængelighed, glaskonstruktioner, termisk indeklima, luftkvalitet, akustisk indeklima, lysforhold, flugtveje, brandtekniske installationer, røgspredning, fugt og holdbarhed – og jeg kunne blive ved og ved.
Mener ministeren, at man ikke kan stille krav om, at folk skal sikres mod indbrud, mod det overgreb, det er, mod den utryghed, det er, men at alle de her krav og mange flere er helt rimelige?
Eller er det her også et overgreb mod folks individuelle frihed, altså at der er krav om akustik, luftfugtighed og så meget andet?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-24:
Jeg kan ikke sige noget entydigt om, hvordan prioriteringen har været, fordi man ude i de enkelte kredse ud fra de mål, man har, og de fokusområder, man har, selvfølgelig prioriterer den ressource, man har.
Men det siger jo sig selv, og det kommer vel ikke som en overraskelse for nogen, at mængden af ressourcer jo er, hvad den er, og når vi nu stod i en situation – alle i den her sal kender det, der vandrede folk på vores motorveje, vi stod i en særlig situation, vi indførte en midlertidig grænsekontrol – er det jo klart, at der går ressourcer fra til det.
Men gør vi så noget ved det, eller gør vi ikke noget ved det?
Ja, vi gør noget ved det, fordi vi nu er ved at uddanne f.eks. politikadetter, der har et langt smallere fokus, som bl.a. handler om bevogtningsopgaver og grænsekontrol.
Så vi er jo i gang med at gøre en hel masse ved det, men vi kan jo ikke hekse.
Zenia Stampe (RV), 2017-02-24:
Så refleksionen er, at rigspolitichefen sagde, at det var et topprioriteret område, men det var det så alligevel ikke, fordi der var andre ting, der kom til.
Jeg kan sige, at Kolding faktisk har haft en nedgang i indbrudskriminalitet, så på den måde har de ikke været ekstra hårdt ramt.
I virkeligheden har der været færre indbrud.
Men så siger ministeren, som de også siger i Kolding: Vi har afgivet politiressourcer.
Det er jo så en af grundene til, at jeg er rigtig ked af den grænsekontrol.
Jeg er rigtig glad for, at ministeren siger det så klart, og derfor vil jeg også gerne bede om at få det gentaget.
Siger ministeren, at grænsekontrollen har betydet, at der har været afsat færre ressourcer, eller skal jeg omvendt sige, at opklaring af indbrud er blevet nedprioriteret.
Har det været en konsekvens af grænsekontrollen?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-24:
Spørgeren kan få den refleksion, at indbrudsområdet er et prioriteret område, og så har vi en lang række prioriteter i dansk politi, der selvfølgelig gør, at nogle gange kan man ikke alt på den halve tid, og hvis man er særlig belastet i et område, ligger der jo hele tiden en prioritering.
Jeg så jo gerne, at vi fik styrket dansk politi hurtigst muligt, så man kunne prioritere det lige højt, men lige nu ved spørgeren jo også godt, at der er en udfordring ved grænsen, hvor de enkelte kredse afleverer personale, og det er selvfølgelig en udfordring.
Det er jo, fordi vi står i en særlig situation i Europa, og derfor betyder det selvfølgelig også noget for politiet.
Vi kan ikke uddanne betjente på ingen tid.
Det tager tid, men selvfølgelig skal man følge det, der bliver sagt, med at prioritere indbrud.
Det mener jeg nu også at man gør.
Zenia Stampe (RV), 2017-02-24:
Så vil jeg gerne læse et citat op fra i går fra Kolding, hvor politiet siger: »Vores efterforskere har ligesom andre politifolk«
– det er en konstatering af, at deres antal af sigtelser er faldet med 73 pct. i år – »været afgivet til andre opgaver, for eksempel grænsekontrol.
... Indbrudstyverierne kommer til at ligge lidt længere tid i vindueskarmen«
Kan jeg få en refleksion omkring det?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-24:
Skulle vi så ikke blive enige om og håbe på, at de aktører, der også kunne se en forretningsmæssig interesse i, at der ikke var så mange indbrud, havde et incitament til at komme med oplysninger om det her.
Jeg synes, der foregår masser af forebyggelse.
Grænsen for, hvor meget vi skal lovgive om, skal jo bare gå et sted, og jeg tror på, at den enkelte borger skal vurdere det her selv.
Jeg vil også sætte spørgsmålstegn ved, hvilke andre komplikationer det kan få.
Men, altså, nu må vi jo drøfte det her.
Men jeg har ikke den holdning, at man skal komme med lovindgreb i forhold til det her.
Det er ret meget uden for mit ressort, jeg får lov til at tale om, men jeg synes alligevel, det er spændende.
Trine Bramsen (S), 2017-02-24:
Ministeren siger, at han er optaget af, hvad regeringen mener.
Jeg havde jo håbet på, at vi havde en justitsminister, der var optaget af, hvad der virker i forhold til at få antallet af indbrud til at falde.
Hvorfor er det, at ministeren ikke mener, at det giver mening at inddrage Folketinget i en drøftelse af det, så vi kan få sat de mange gode forslag, som jeg rent faktisk mener er fremkommet her i dag, til demokratisk debat og lande med en fælles aftale, som sikrer, at der bliver sat ind over for antallet af indbrud?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-24:
Først og fremmest vil jeg sige, at bygningsreglement ikke er mit ressortområde.
Det ville nok være lidt frisk, hvis jeg stod og sagde, hvordan det skal være.
Herudover vil jeg sige, at jeg er ligeglad med, om de aktører er venstreorienterede eller højreorienterede.
Det, jeg interesserer mig for, er sådan set, hvad mit parti og regeringen mener om det her spørgsmål.
Jeg har det jo sådan, at et forsikringsselskab, en brancheorganisation da er mere end velkommen til at tage et privat initiativ og oplyse borgerne om, hvordan man kan sikre sin bolig bedst.
Det synes jeg da er fremragende.
Så går diskussionen selvfølgelig på, om vi ved lov skal tvinge det igennem med konsekvens for producenterne, hvad konsekvenserne er, om det kun er til gavn for store producenter, hvad det her betyder.
Jeg synes, vi vender diskussionen lidt om: Nu må vi hellere stille nogle krav til helt almindelige, lovlydige borgere, for ellers kommer der nogle kriminelle og bryder ind.
Det er jo de kriminelle, vi skal efter.
Så kan man selv vælge som menneske, hvad man vil gøre ved sin bolig, sit hus.
Jeg tror da, de fleste mennesker tænker sig rigtig godt om, når de bygger og de renoverer.
Spørgsmålet er bare, om der skal lovgives.
Det synes jeg ikke.
Trine Bramsen (S), 2017-02-24:
Jeg tror sådan set ikke, der er nogen, der er uenige i, at det er nogle udmærkede initiativer, ministeren har lagt frem.
Men det giver da stof til eftertanke, når SikkerhedsBranchen, Forsikring & Pension, Det Kriminalpræventive Råd og endda store dele af politiet peger på, at forslaget om at sikre bygninger bedre gennem indførelse af en paragraf i bygningsreglementet om krav til døre og vinduer er det absolut mest anbefalelsesværdige forslag.
Det bør da give stof til eftertanke hos landets justitsminister, at man har så store aktører, endda aktører, der ikke er kendt for at være specielt venstreorienterede, stående med en så klar anbefaling.
Derfor vil jeg gerne høre justitsministerens overvejelser om det her forslag, og hvorfor han fejer så store aktører af banen så let.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-24:
Vi har bekræftet hinanden i, at indbrudskriminalitet skal bekæmpes.
Så har vi forskellige tilgange til det, vi har forskelligt fokus på, hvad der er vigtigt.
Det er selvfølgelig klart, vi er jo også forskellige politiske partier.
Jeg kunne egentlig have lyst til at læse min tale op igen, for jeg synes sådan set, at den var så godt et svar på alt det, der har været diskuteret.
Det skal jeg nok skåne forsamlingen for, men jeg vil bare lige tage nogle få områder ud.
Altså, indbrud er jo en prioriteret indsats.
Nu skal vi ikke få det til at lyde, som om det ikke er det.
Indbrudskriminaliteten er dalende.
Der er kommet nogle nye forslag.
Vi har fokus på omrejsende kriminelle.
Vi har oprettet de to særlige efterforskningsenheder, Særlig Efterforskning Øst og Vest, og de skal jo netop også have fokus på det her område.
Vi gør en lang række ting inden for forebyggelse, f.eks. det, at Rigspolitiet nu etablerer en kort uddannelse om indbrudsforebyggelse for at sikre, at der er udvalgte polititjenestemænd, der bliver i stand til at give borgerne bedre vejledning om sikring for at forebygge indbrud.
Det synes jeg er en fantastisk god form for forebyggelse.
Der blev spurgt lidt til forebyggelse.
Det Kriminalpræventive Råd gør meget, også i form af hælerikampagner.
Politiet tilbyder genbesøg hos borgere, der har været udsat for mere end ét indbrud, og på de besøg prøver man så at vejlede borgerne både teknisk og taktisk om, hvordan de kan sikre boligen.
Så er der hele nabohjælpen, den er fantastisk.
Jeg har selv, før jeg fik mit nuværende hverv, været rundt at besøge forskellige områder i landet og talt med folk om, hvordan man på forskellige måder kan hjælpe hinanden i boligområderne, hvordan naboerne har alarmer, der går inden for et bestemt område i villakvarteret, hvor man så straks kommer og hjælper hinanden.
Det fører også noget socialt med sig.
Man kommer faktisk til at lære hinanden bedre at kende i villakvarteret, når der går en falsk alarm, og hvad der ellers sker.
Det er en rigtig god måde at samarbejde på.
Så der foregår masser af forebyggelse.
Rigsadvokaten under anklagemyndigheden har udpeget indbrud som anklagerfagligt fokus i 2017.
Politiet kan ikke gøre noget ekstra på alle områder, men de er jo godt i gang.
Og så har vi endda i flerårsaftalen for politiet sat flere midler af.
Der er specifikt et afsnit om indbrudskriminalitet i den aftale, vi har lavet, om politiet.
Så jeg synes, vi er rigtig godt på vej, når det drejer sig om at bekæmpe indbrudskriminalitet, og den vej skal vi selvfølgelig fortsat gå.
Naser Khader (KF), 2017-02-24:
Det lyder da fornuftigt, men det skal vi bare ikke lovgive om.
Vi skal ikke gå ind og blande os i, hvordan bygherrer bygger deres huse og lejligheder.
Men jeg kunne opfordre spørgeren til at sende et hyrdebrev til alle bygherrer i Danmark og opfordre dem til at bygge på den her måde.
Det ville være en god idé.
Trine Bramsen (S), 2017-02-24:
Forsikring & Pension, der er en brancheorganisation for forsikringsselskaberne, peger på, at den allerbedste løsning til at begrænse antallet af indbrud – som de absolut anbefaler som punkt nr. 1 – er at kigge på, hvordan man bedre kan sikre sine døre og vinduer, så det bliver sværere at bryde ind.
Det anbefaler de på baggrund af erfaringer fra bl.a. Holland og England, hvor man har set en halvering – en halvering – i antallet af indbrud, efter at man indførte de her krav.
Jeg kunne godt tænke mig at høre Det Konservative Folkepartis refleksioner over, at det er en så stor aktør, der anbefaler det, og over, at der ligger så veldokumenterede erfaringer på det her område.
Sophie Løhde (V), 2017-02-24:
Vi bevæger os i hvert fald måske lidt på kanten af det, der er intentionen med eller indholdet i det konkrete beslutningsforslag.
Der er jo ikke nogen af os, der som privatpersoner går ud og laver en større investering som at købe et nyt køleskab eller noget andet uden at kigge på priserne, kigge på kvaliteten.
Det skal vi også blive bedre til, når det er skatteborgernes penge, vi taler om.
Det er for mig at se sund fornuft.
Jeg synes også, når der bliver spurgt til synet på den offentlige sektor, at det jo handler om, at vi skal sikre mest og bedst mulig kvalitet for de mange milliarder kroner, som vi hvert år bruger i den offentlige sektor i kommunerne, regionerne og staten.
Så vil jeg da kvittere for det held og lykke, som jeg fik med fra ordføreren i det indledende spørgsmål.
Jeg håber så bare også, at Socialdemokratiet vil åbne op for, hvad det er for nogle tanker og konkrete ideer og forslag, som Socialdemokratiet forhåbentlig ligger inde med, men som jeg endnu ikke har set præsenteret.
Det er noget med, at man skal have en fingrene væk-reform.
Er det en reform, hvor man bare skal holde sig væk og ikke foretage sig noget som helst, så er det i hvert fald ikke der, vi kommer i gang med afbureaukratiseringen i den offentlige sektor.
Det kræver da i den grad, at vi får fingrene frem og kommer i gang med at levere nogle konkrete resultater til gavn for medarbejderne i den offentlige sektor og dermed også i sidste ende til gavn for borgerne.
Naser Khader (KF), 2017-02-24:
Selvfølgelig spiller forebyggelse også ind.
Bare fordi jeg ikke nævnte det i ordførertalen, er det ikke ensbetydende med, at det ikke spiller ind, selvfølgelig gør det det.
Der foregår også en hel masse forebyggelse i øjeblikket.
SSP-samarbejdet er blevet styrket via den sidste flerårsaftale, og forebyggelse er altså også at smide de kriminelle østeuropæere ud.
Det er også forebyggelse.
Det at give de kriminelle højere straf er også en form for forebyggelse, for så er de forhindret i at begå indbrud.
Så der bliver gjort en hel del.
Ud over det er der ghettoindsatsen, hvor politiet også er involveret, for der foregår også en del kriminalitet i ghettoområderne.
Det er også en del af forebyggelsen.
Så fordi det ikke bliver nævnt i ordførertalen, er det ikke ensbetydende med, at det ikke er prioriteret.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-24:
Nu var det sådan set fru Trine Bramsen selv, der bragte det politisk i spil, om de var højre- eller venstreorienterede, og så siger jeg, at regeringen jo siger det, vi mener.
Og vi gør da rigtig meget, der virker.
Vi gør da rigtig meget, der virker.
Jeg ønsker bare ikke at tage initiativet fra alle borgere; jeg ønsker sådan set, at der er et ansvar ved at være borger i Danmark.
Med hensyn til spørgsmålet om, hvorfor jeg ikke ønsker at indkalde til forhandlinger, vil jeg sige, at det var jeg slet ikke klar over at jeg havde udtalt mig om.
Men jeg har det sådan set på den måde, at regeringen jo godt kan fremsætte et lovforslag, og vi kan også drøfte noget med nogle partier, og så er der jo et udvalg, man behandler tingene i.
Men om ethvert forslag skal føre til store forhandlingsforløb?
Det må vi jo se.
Nu vil jeg overveje, hvordan jeg synes det her skal processeres
bedst muligt igennem
Jeg går ud fra, at fru Trine Bramsen er fuldstændig ligeglad med processen, men resultatet er vigtigt.
Rune Lund (EL), 2017-02-24:
Hvis jeg vil indbrudssikre mit hjem i dag, skal jeg ud at købe et nicheprodukt, og det er jo meget dyrere end et standardprodukt.
Og når der nu findes fælles europæiske standarder for, hvordan man kan lave indbrudssikre vinduer, døre og låse, og når COWI i en rapport til Energistyrelsen i 2015 slår fast, at det vil koste mellem 2 og 4 promille ekstra i forhold til husets byggepris at indføre det, og når man i øvrigt også må antage, at det på længere sigt vil være sådan, at hvis det bliver en standard, som alle lever op til, jamen så vil der jo på længere sigt ikke være en merudgift ved at lave den her slags vinduer, og hvis man i øvrigt ser på, at man i Holland og England har gjort det, og at der er en tilsvarende diskussion i andre lande, som kan betyde, at mange andre lande også vil begynde at indføre de her fælles europæiske standarder, er det så ikke nogle argumenter, der tilsammen gør, at justitsministeren tænker, at her er noget, vi nok også bør diskutere herhjemme?
Sophie Løhde (V), 2017-02-24:
Tak til ordføreren for spørgsmålet, og hun får jo også sagt, at det her ikke er så nemt endda.
Det tror jeg er en vigtig pointe i hele den her diskussion, og det er også derfor, at jeg i min indledende tale sagde, at jeg ikke tror, man kan finde den regering med respekt for sig selv, som ikke har sat afbureaukratisering på dagsordenen og virkelig forsøgt at levere en indsats.
Til gengæld er der måske lidt længere mellem snapsene, når det kommer til sådan at finde markante resultater af eller eksempler på afbureaukratisering i den offentlige sektor.
Og det er jo ikke, fordi alle tidligere regeringer har været fuldstændig uduelige og ikke har kunnet finde ud af at løse den her opgave.
Det fortæller jo noget om, hvor svært det er, og dermed også, at vi skal gå meget systematisk til værks, men også – set fra min stol – at vi skal anlægge en meget mere helhedsorienteret tilgang til den offentlige sektor.
Vi skal også se på de enkelte sektorer i samspil med hinanden, vi skal ikke alene betragte sundhedsområdet, men også kigge på sammenhængen med ældreområdet – for bare at nævne ét eksempel, hvor to sektorer er gensidigt afhængige af hinanden, og rigtig mange borgere får typisk ydelser, løsninger fra begge sektorer.
Sanne Bjørn (RV), 2017-02-24:
Jeg vil gerne kvittere for ministerens invitation, og Radikale Venstre er altid klar til at bidrage til, at vi nedbringer bureaukratiet i den offentlige sektor.
Det er jo bare ikke så nemt endda.
Vi ser selvfølgelig frem til at se handlingsplanen, men jeg vil endnu en gang spørge lidt nærmere til, om ministeren kan løfte sløret for, hvilken type af regelforenklinger der er tale om – når nu vi ved, at tid er det, som sygeplejersker, SOSU-assistenter, lærere og pædagoger siger er det allersværeste at få med patienterne, børnene og de ældre.
Sophie Løhde (V), 2017-02-24:
Det med at køre længere på literen er jo netop lig med at sikre medarbejderne mere tid til kerneopgaverne i den offentlige sektor, altså at vi sørger for, at man som social- og sundhedsassistent på et plejehjem eller som sygeplejerske på et sygehus bruger tiden på det, man har taget en uddannelse i og gerne vil bruge den til, nemlig sammen med borgerne, sammen med patienterne, og mindre tid på alt det andet, der af mange måske nogle gange kan opleves som ulogisk dokumentation eller krav til processer og andet, som stjæler tiden fra det, der er det væsentlige, nemlig tiden til borgerne.
Det sikrer jo, at den offentlige sektor kan mere.
For det første sikrer det, at vi kan få en bedre kvalitet i de tilbud, vi giver borgerne, og for det andet sikrer det, at vi kan give borgerne en bedre hjælp, og dermed også, at den offentlige sektor kommer længere på literen.
Som det også fremgår af regeringsgrundlaget, vil vi fra regeringens side præsentere et samlet oplæg til fornyelse af den offentlige sektor, og afbureaukratiseringen spiller selvfølgelig en helt central rolle i det, som vi vil lægge frem.
Og jeg vil jo også allerede nu her i dag, altså i forhold til den konkrete behandling af beslutningsforslaget her i dag, meget gerne invitere Folketingets partier til at bidrage til det arbejde.
Jeg håber og tror på, at alle Folketingets partier ligger inde med så mange gode forslag, som de bare brænder for at få væltet ind på skrivebordet.
Magnus Heunicke (S), 2017-02-24:
Tak for det.
Jeg vil da sige tak til ministeren for, at hun lægger ud med det syn på det, at vi er nødt til at gøre noget ved det.
Men resultaterne har jo nok været lidt få, så held og lykke med det arbejde.
Og jeg vil da også godt sige tak for invitationen til at komme og være med.
Jeg tror, det er noget, vi er nødt til at løse bredt politisk.
Det er nemlig ikke kun snusfornuft, det her er også politik.
Det er også om synet på den offentlige sektor.
Ministeren nævner selv regeringsgrundlaget, hvoraf man jo kan læse – og også af ministerens kommentarer til det – at der kommer en ny runde af tvangsudbud i kommunerne, hvor staten altså siger, at kommunerne skal tvinges til at sende flere opgaver i udbud.
Er det da ministerens oplevelse at en sådan ny runde af tvangsmæssige udbud vil føre til mindre bureaukrati, eller er der mon ikke en risiko for, at det faktisk vil føre til mere bureaukrati?
Trine Bramsen (S), 2017-02-24:
Socialdemokratiet er jo i dag kommet med sit bud på, hvad vi mener der skal til for at få antallet af indbrud til at falde, og vi har anført, at vi ikke først og fremmest mener, at det handler om at hæve straffene.
Vi har også anført, at vi ønsker at give politiet nogle bedre efterforskningsredskaber.
Ikke mindst har vi anført, at forebyggelse – som alle eksperter peger på er det mest effektive – er noget, vi ønsker at diskutere videre i Folketinget.
Sanne Bjørn (RV), 2017-02-24:
Tak for det.
Jeg hæfter mig jo ved, at ministeren siger, at noget af det, der er vigtigt, er, at man får mere tid til borgeren, og at det bliver mere borgernært.
Så derfor er jeg optaget af – når nu ministeren for offentlig innovation også har udtalt, at man skal køre længere på literen, hvilket jo omsat plejer at betyde, at de offentligt ansatte skal rende stærkere – om ministeren kan afsløre lidt om, hvilke forenklinger og initiativer ministeren vil iværksætte, altså når man både vil køre længere på literen og lave mere borgernær service.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-24:
Jo, bestemt skal vi diskutere det, ligesom vi skal diskutere den lange række af forebyggende tiltag og indsatser, jeg nævnte i mit indlæg.
Nu er kampen mod indbrud jo ikke kun en bygningsreglementsdiskussion.
Jeg synes, der er langt, langt flere ting i den.
Man kunne jo også vælge at sige i forhold til det her med et nicheprodukt eller et almindeligt produkt, om vi i Danmark skulle prøve at tro på, at vi har et marked, og at et marked kan fungere.
Jeg tror på markedet.
Rune Lund (EL), 2017-02-24:
Jeg går ikke ud fra, at justitsministeren vil skrotte hele bygningsreglementet.
Altså, der er nogle grundlæggende regler om, hvordan man bygger et hus, som er fornuftige, fordi vi så ikke bare alle sammen går ud og bygger efter forgodtbefindende.
Der er jo en lang række regler, som giver mening, og som har betydet, at vi til stadighed har højnet byggestandarden herhjemme.
Når man så har muligheden for, f.eks. ved nybyggeri eller større ombygninger, at sige, at der er en ny fælles europæisk standard, som allerede eksisterer, og som også er en dansk standard, og som så er den, man skal bruge, så vil det jo altså være noget, som giver minimale ekstraomkostninger – og på langt sigt ikke vil gøre det – men som vil have en stor effekt i forhold til at bekæmpe indbrud.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-24:
Jeg troede ikke, dagen skulle komme, hvor jeg hørte Enhedslisten tale for fælles europæiske standarder – og jeg synes, det her er en fantastisk diskussion.
Men det, jeg har brugt mest tid på at tale om og svare på spørgsmål om, er noget, der ikke vedrører mit eget ressort.
Jeg vil gerne diskutere det, men jeg synes måske bare, det skal passes ind, hvor det hører hjemme.
Jeg tror på, at folk godt kan finde ud af at sikre deres eget hjem, og jeg tror på, at man ved dialog og ved oplysning kommer meget langt.
Og skal vi så ikke i fællesskab glæde os over alle de gode ting, politiet og andre aktører allerede gør i dag?
Christine Antorini (S), 2017-02-24:
Der har jo været en stor diskussion om SU'en og SU'ens evne til at bryde den negative sociale arv.
Det kan man selvfølgelig undre sig over, når SU'en trods alt fylder så meget, i forbindelse med de økonomiske omkostninger, der også er til et uddannelsessystem.
Jeg vil derfor henholde mig til det, som forskningsinstituttet KORA har undersøgt i forhold til danske forhold med SU, og det er, at jo mere der lægges op til, at man skal låne fra starten – og det er jo det, der har ligget i Venstres oprindelige udspil, nemlig at det skulle man fra dag et, når man startede på en videregående uddannelse – jo mere rammer det socialt skævt, fordi man kan se, at unge, der kommer fra hjem, hvor man ikke har en uddannelsestradition, også er opdraget med, at man altså skal tjene pengene først, før man går ud og låner.
Så det rammer skævt alene af den grund, at det fraholder dem fra at turde tage skridtet til en videregående uddannelse, hvis der i højere grad er lån.