Alex Ahrendtsen (DF), 2018-10-11:
Tak, formand.
Lovforslaget kan man godt kalde symptombehandling, om end det er en god form for symptombehandling.
Det rigtige ville jo være at sætte en prop i tilstrømningen og så øge hjemsendelserne, men da det ikke er en del af lovforslaget, støtter vi selvfølgelig det her, da vi er en del af en aftale.
Det er en aftale, der gælder for både folkeskoler og friskoler.
Kort sagt er det jo den glimrende idé, at man indfører sprogprøver fra 0. klasse, og det er kun for elever, hvor mere end 30 pct. af dem bor i ghettoer, dvs. er på den liste over socialt udsatte boligområder.
Det er også aldeles glimrende, at man i løbet af 0. klasse bliver udsat for tre sprogprøver.
Består man den første, skal man selvfølgelig ikke videre til den anden, men består man ikke den anden, skal man videre til den tredje
Så har man søreme også en fjerde mulighed, nemlig i sommerferien, som en ekstra hjælp til forældrene, og der skal man selvfølgelig være med til at betale, det siger sig selv, når man har fået de tre første gratis.
Når man har fået sproghjælp, når man har fået sprogvurderinger i løbet af 0. klasse, er det rimeligt nok, at forældrene får en mulighed for at gøre det frivilligt, og at man beder dem om at betale.
Og så skal man så gå om, hvis ikke man består fjerde sprogprøve og ikke kommer igennem det femte nåleøje, som er, at skolelederen ved undtagelsestilfælde kan sige, at eleven alligevel skal fortsætte i 1. klasse.
Så der er faktisk fem nåleøjer.
Estimatet, vurderingen, fra ministeriet er, at det vil betyde, at ca. 180 elever kommer til at gå om.
Om det holder, ved vi jo først om nogle år, når det hele skal evalueres.
Det gode ved det her lovforslag er, at det også gælder for flygtningebørn fra 1. til 9. klasse, altså de børn, som modtager dansk som fremmedsprog eller går i modtageklasser eller er integreret og indsluset i klassen og modtager sproghjælp.
De skal, når de maksimalt 2 år er omme, selv gennemgå de her sprogprøver, så der er den der parallelitet, og det er en god ting.
For det ville ikke have været særlig smart, hvis Ahmed, som er tredjegenerationsindvandrer, født og opvokset i Danmark, og kommer i 0. klasse, skal igennem sprogprøverne, og at Ahmeds forældre så oplever, at Mohammed, der lige er kommet til landet i 3. klasse, kan gå direkte ind i en klasse uden at skulle igennem de samme sprogprøver med langt dårligere dansk i bagagen.
Så der er den der parallelitet, og det er vi virkelig tilfredse med.
Alt i alt er det her jo en hjælp til eleverne, det er en hjælp til forældrene, og det er en hjælp til skolelederen, der har staten i ryggen, så han ikke skal stå alene med det.
Så bliver der også indført sanktionsmuligheder over for skoler, der leverer dårlige resultater eller dårlig trivsel, og det er enten ved pålæg eller i sidste ende, efter en lang proces, nedlæggelse.
Så giver forslaget også mulighed for at stoppe udbetaling af børnecheck og ungeydelse til forældre, hvor børnene har ulovligt fravær på 15 pct. eller derover inden for et kvartal.
Og det er glimrende.
Det er så skolelederen, der skal underrette kommunalbestyrelsen, hvorefter man så skal træffe en beslutning om standsning af det.
Man kan selvfølgelig være bekymret for, om hele underretningen bliver forsinket eller forhalet, og der vil vi gerne lige spørge ministeren om, hvordan hun vil garantere, at denne procedure ikke forhales, og at tidshorisonten ikke overskrides, da det er barnets tarv, som er i fokus.
Gælder loven for matrikler, eller gælder den for institutionen?
Man kunne let forestille sig, at en skole med mange afdelinger kunne sno sig uden om den her 30-procentsregel, så man ikke var en del af den.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge, hvis ministeren havde mulighed for at svare, om loven gælder for institution eller matrikel, altså om skoler med flere afdelinger kan sno sig udenom.