Mattias Tesfaye (S), 2025-05-07:
Det giver sig selv, at både elever, lærere og pædagoger selvfølgelig skal kunne møde trygt i skole og ikke være bange for at blive mødt med voldelig adfærd.
Siden vi sidste år påbegyndte drøftelserne om voldelig adfærd på skolerne, foranlediget af sagerne på en konkret skole i Køge Kommune,
er der sket en del.
Der bliver nu talt offentligt om den udfordring, som findes, med nogle elevers adfærd.
Der er taget de første skridt med ændringer af ordensbekendtgørelsen.
De nye regler er trådt i kraft her den 1. januar 2025.
Men jeg erkender, at der stadig er udfordringer, og diskussionen er ikke slut endnu.
Den seneste tids offentlige debat og eksisterende undersøgelser af vold på skolerne peger på, at der er udfordringer med voldelig adfærd mod både skolens personale, men også – og det synes jeg er lige så vigtigt – andre elever.
Det er i øvrigt en opsamling, der også påpeger, at det særlig er blandt de mindste børn, vi ser nogle af udfordringerne.
Jeg tror således ikke, at der er nogen her, som er uenig i, at der eksisterer vold på skolerne, og at det er et problem for alle elever, for deres klassefællesskaber og for skolens personale.
Derfor skal en eventuel undersøgelse også give os en ny viden.
Vi har simpelt hen brug for at blive skarpere på, hvad en undersøgelse skal bidrage med.
Samtidig er det meget vigtigt for mig, at en undersøgelse ikke må stå i modsætning til konkret handling.
Jeg er selv optaget af at give skolerne de nødvendige redskaber til at håndtere voldelig adfærd så hurtigt som muligt.
Jeg tror, at mange lærere – hvis man skal sige det ligeud – savner klarhed over, hvad de må, fordi retsgrundlaget og retsstillingen ikke er god nok i dag.
At klare rammer og respekt for både og elever og forældre vil medvirke til at skabe ro og orden i klassen og forebygge voldelig adfærd, er jeg sådan set enig i.
Jeg siger også »forebygge«; tilspidsede situationer og voldelig adfærd kan aldrig fuldstændig undgås i en folkeskole, hvor der dagligt går ca. 500.000 elever, men vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at undgå konflikterne og være skarpere på, hvordan vi så håndterer dem, når de opstår.
Derfor er min ambition først og fremmest at arbejde for at give skolens personale mulighed for at kunne gribe ind over for elever i visse tilfælde, og det vil kræve en ændring af reglerne for det, vi kalder fysisk indgriben.
Jeg er klar over, at det er en drøftelse, der er dilemmafyldt, men det er også mit ønske, at vi tager en debat om de regler, vi har.
Min hensigt med at give adgang til fysisk indgriben i folkeskolen er ikke at øge brugen af fysiske indgreb over for elever, men at kunne forebygge, at det bliver nødvendigt, og – i de tilfælde, hvor det så er nødvendigt – at sikre, at retstilstanden er klar, også mere klar, end den er i dag.
Det er både af hensyn til elevernes, skolens og personalets retssikkerhed, men egentlig også, fordi forældrene nogle gange lidt står tilbage med en oplevelse af at have en uklar retsstilling.
Det er selvfølgelig en fin balance, og derfor skal vi være præcise.
Reglerne for fysisk indgriben skal understøtte, at skolens personale ikke undlader at yde den tilstrækkelige omsorg over for eleven af frygt for at overskride deres beføjelser og ende i juridiske slagsmål med kommunens personaleafdeling eller forældrene.
Vi skal huske, at det ikke er frivilligt for barnet at være i skolen.
Vi har 10 års undervisningspligt i Danmark, og det er indgribende at blive udsat for fysiske indgreb.
Derfor skal der også være strenge krav til brug af fysiske indgreb i skoletiden, og de krav skal være tydelige.
Fysiske indgreb skal kun ske undtagelsesvis og må aldrig erstatte omsorg, forebyggelse og specialpædagogisk bistand.
Det er samtidig vigtigt for mig at slå fast, at voldelig adfærd, hvor man eksempelvis slår, sparker eller på anden måde gør andre elever eller lærere ondt, ikke har en plads i folkeskolen, som skal være et trygt sted for alle.
Tryghed skaber vi også ved tydeligt at vise, hvor grænserne går, og at det har konsekvenser at overskride dem.
Som jeg efterhånden har sagt mange gange, skal folkeskolen kunne rumme alle elever, men den skal ikke kunne rumme al opførsel.
Derfor er det også vigtigt, at fysisk indgriben kun benyttes i situationer, hvor andre pædagogiske tiltag ikke er tilstrækkelige.
Men i sådanne situationer er der et ansvar over for resten af klassen for, at det er muligt at gennemføre undervisningen, og et ansvar over for skolens personale.
Når det er sagt, forstår jeg godt, at den seneste tids offentlige debat har skabt et ønske om at blive klogere på vold i skolen.
Det er også sat på dagsordenen til det næste møde i folkeskoleforligskredsen, som vi har om ganske kort tid, altså senere i den her måned.
Men jeg synes, at vi skylder sektoren, eleverne, lærerne og forældrene, at vi er skarpe på, hvad det egentlig er, vi vil med sådan en undersøgelse.
Hvad mangler de ude på skolerne, og hvad har vi brug for at blive klogere på?
Regeringen støtter ikke beslutningsforslaget.
Vi ser frem til diskussionen, både her i salen og på det kommende møde i folkeskoleforligskredsen.