runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Flyvholm (EL), 2020-12-03:
Det er bare et spørgsmål til ordføreren om, hvad ordføreren og SF egentlig mener.
Mener ordføreren og SF, at det faktisk vil være en fin og fornuftig idé med opdatering af garderoben i Forsvaret?
Birgitte Bergman (KF), 2020-12-03:
Nu er det jo frivillige, der er med i menighedsråd, så det er jo ikke en erhvervsorganisation, og det er mange mennesker, der er involveret.
Så den respekt skal vi give dem.
Christian Juhl (EL), 2020-12-03:
Jeg forstår det sådan, at det ikke gør noget, at det går lidt stærkere ude i den almindelige verden, men at vi i det her særlige tilfælde med den her særlige organisation, som arbejder særlig langsomt, skal vise respekt og så lade dem bruge 6 år til.
Det er jeg også helt med på, men jeg synes bare, at det er lidt atypisk, at store organisationer ikke kan arbejde hurtigere.
Tænk, hvis det var en erhvervsvirksomhed.
Birgitte Bergman (KF), 2020-12-03:
Jeg synes, det er vigtigt, at vi respekterer, at der er 11 stifter, og at der er rigtig mange menighedsråd derude.
Der er mange folk, der skal involveres, og det her handler jo om, at vi netop skal sikre, at der er en god balance mellem by og land, og at vi skal sikre, at der stadig er engagement, og at det arbejde, der skal foretages derude, bliver gennemført på en god måde.
Så det synes jeg bestemt er respekt over for den danske folkekirke og værdigt i den her sammenhæng.
Christian Juhl (EL), 2020-12-03:
Tak for det.
Ordføreren sagde, at vi skal respektere, at det tager tid i en stor organisation.
Så vil jeg høre ordføreren, om vi også skal til at have lige så stor tålmodighed over for f.eks. ministerier eller Folketinget, altså at bruge en 5-6 år, hver gang man skal lave en ting om, som er relativt ligetil, nemlig i forhold til hvordan den daglige administration kører, og hvordan man rent praktisk får sit bestyrelsesarbejde i menighedsråd og sådan nogle ting til at køre.
Jeg spørger bare, for så begynder det jo at være sådan, at man ikke kan nå at være med til at lave en forsøgsordning og så selv være med til at se resultatet af den, hvis man f.eks. kun er i Folketinget i 4 år.
Birgitte Bergman (KF), 2020-12-03:
Formålet med lovforslaget er at give mulighed for, at forsøgsperioden for forsøg med ændret organisering af menighedsrådenes opgaver kan suppleres med et udfasningsforløb på op til 2 år.
Og det giver jo rigtig god mening, for det tager tid for de mange menighedsråd at afprøve nye rammer for organisering af deres opgaver med henblik på at lette deres arbejde og skabe bedre mulighed for at organisere sig individuelt.
Og det skal vi respektere – vi skal respektere, at det tager tid at ændre på så stor en institution.
Det synes jeg er vigtigt.
For vi skal også sikre, at alle forsøgsdeltagerne får mulighed for at fortsætte forsøgene, og at vi dermed kan få gennemført en eventuel ændring af lovgivningen på baggrund af en evaluering af forsøgene.
Det kan vi kun bakke op om i Det Konservative Folkeparti, og vi kan kun bakke op om, at alle forsøgsdeltagerne får muligheden, og vi noterer os, at alle forsøgsdeltagerne bakker op om en forlængelse af perioden.
Christian Juhl (EL), 2020-12-03:
Tak for det.
Nej, det er fuldstændig rigtigt, sagde jeg.
Men så længe den danske folkekirke ønsker at blive administreret af den danske stat, har vi jo en pligt til at være med til at planlægge en del af tingene i folkekirken.
Egentlig ville jeg gerne have, at folkekirken gjorde sig fri af staten og var et frit og uafhængigt organ i vores samfund, og det vil jeg da sætte pris på hvis de en dag gjorde.
Derfor blander jeg mig selvfølgelig også i det her spørgmål, ligesom jeg meget gerne blander mig i især de værdipolitiske debatter, som foregår i og omkring folkekirken.
Folkekirken er for mig et trossamfund på lige fod med alle mulige andre trossamfund, og sådan burde det egentlig være i vores opbygning af samfundet.
Det her spørgsmål viser jo, at det også er en institution, som tænker sig godt om, inden de laver om på tingene – meget grundigt endda, må man sige.
Hvis man skal have op til 6 år til at lave forsøgsordninger, ville de fleste andre områder, de fleste andre forvaltninger og ministerier sige: Arh, var det ikke lige lovlig lang tid til en relativt enkel udfordring, som de fleste organisationer har, nemlig at sige, hvordan man lettere kan få dagligdagen til at køre.
Men jeg synes da, at de skal have den tid, der er nødvendig for at finde ud af det, og at de skal have den tid, der er nødvendig for at tænke sig om, for at se, om de kan drive virksomheden lidt mere let og effektivt.
Jeg vil samtidig gerne opfordre Folketinget til så også at påtage sig den anden opgave, som vi snakkede om for ikke så længe siden, nemlig i forhold til den måde, de administrerer kirkens jorder på.
Da kom vi fra en række partier med et lille, forsigtigt forslag om, at man skulle tage at gå over til økologisk drift af hensyn til klima og miljø, og så begyndte man at snakke om, at det jo var ejet af menighedsrådene.
Men menighedsrådene kunne jo også begynde at overveje det nu og så måske bruge op til 6 år på det for så at finde ud af, at det nok er godt, at folkekirken også er en del af den bevægelse for, at kloden skal overleve.
Så er der nemlig også en plads til folkekirken om 100 år, hvis vi sørger for, at vi som menneskehed kan overleve på den her klode.
Men jeg kan støtte forslaget.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-12-03:
Så nåede vi igennem dem alle sammen, tror jeg.
Jeg står her på vegne af den ordfører, der normalt er SF's kirkeordfører.
Siden 2017 er der udbudt 11 forsøgsrammer i folkekirken om bl.a. ændret intern organisering af menighedsrådene, og med det her forslag sikrer vi jo, at de forsøg, der på nuværende tidspunkt er iværksat, efter de pågældende menighedsråds ønske kan videreføres i en udfasningsperiode på op til 2 år.
Vi bemærker, at alle høringsparterne bakker op om udkastet til lovforslaget, og at det jo helt konkret sikres, at de igangsatte forsøg kan evalueres samlet i begyndelsen af 2022, mens kirkerne på samme tid kan fortsætte med at organisere sig som under det konkrete forsøg, indtil lovgivningen eventuelt er revideret.
I SF kan vi kun bifalde en modernisering af folkekirken, der i det her tilfælde bliver iværksat ude i de enkelte menighedsråd, hvor der er medindflydelse og medbestemmelse over den lokale kirkes fremtid.
Og derfor kan vi støtte lovforslaget.
Marianne Jelved (RV), 2020-12-03:
Radikale Venstre er meget interesseret i de forsøg, der er sat i gang i menighedsrådene land og rige rundt.
Og vi synes, det er en god idé at lave en udfasningsperiode, så man kan afgøre, hvilke resultater man gerne vil implementere i det enkelte menighedsråd.
Så derfor støtter vi også lovforslaget her i dag med stor tilfredshed.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2020-12-03:
Forslaget går ud på at forlænge forsøgsperioden, for at menighedsrådene kan afprøve nye rammer for organiseringen af deres opgaver for at lette deres arbejde.
Og det er vi i Dansk Folkeparti store tilhængere af.
Loven trådte i kraft i 2017, hvor der var mulighed for at forlænge forsøgene i 2 år, og det blev de så i 2019.
Derfor foreslår regeringen så, at vi laver en sidste udvidelse på 2 år, hvilket kaldes en udfasning.
Og så håber jeg også, at vi har kogt nok suppe på det.
Dermed mener vi, at et forsøg på 6 år må være tilstrækkeligt til, at vi har den viden, vi skal bruge, for at vi kan begynde at lave en endelig lovgivning på området.
Så Dansk Folkeparti støtter således forslaget.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Der er jo blevet sagt, hvad det her lovforslag går ud på.
Vi synes sådan set, det er fint.
Og jeg synes i øvrigt, at det er meget grotesk at sammenligne nogle private erhvervsvirksomheder med kirkelige menighedsråd.
Altså, det giver simpelt hen ikke nogen mening at lave den sammenligning.
Henrik Dahl (LA), 2020-12-03:
Tak for ordet.
Jeg har en god bekendt, som for en del år siden søgte audiens hos Josef Ratzinger.
Det var, mens han var kardinal, og før han blev pave Benedikt den 16.
Og min bekendte spørger så Josef Ratzinger, om man kan forestille sig en tilnærmelse mellem protestantismen og katolicismen.
Og uden at blinke svarer Ratzinger: Ikke de første 300 år.
Og det er jo den tidshorisont, store religiøse organisationer arbejder i, og derfor er det selvfølgelig helt i orden, at vi forlænger den ordning, som lovforslaget i dag handler om.
Så med Josef Ratzinger, Benedikt den 16., i ryggen støtter vi altså lovforslaget.
Tak for ordet.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-12-03:
Altså, hvis det er sådan, at man føler, at en borger, der er sikh og bærer turban, eller en kvinde med tørklæde sender et signal om, at de har et bestemt tilhørsforhold, mener ministeren så, at det er et samfundsproblem, at en borger eller at vi som borgere ikke har tillid til, at vores borgere med religiøse symboler rent faktisk kan udføre deres arbejde fagligt og være neutrale?
Mener ministeren, at det så i virkeligheden er et samfundsproblem, at vi ikke har tillid til vores religiøse minoriteter eller borgere, der bærer et religiøst symbol, snarere end det er et problem for fagligheden og det at være neutral?
Trine Bramsen (S), 2020-12-03:
Den rådgivning, jeg får, når det handler om sikkerhed, kommer jo fra Forsvarskommandoen.
Der er et af sikkerhedsargumenterne altså, at det kan sende nogle signaler til dem, der kæmpes mod, hvilket kan udsætte en enhed for fare.
Desuden anføres det her med, at der er en ensartethed, jo som et væsentligt og centralt argument.
Man skeler heller ikke til, hvor man kommer fra i landet osv.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-12-03:
Tak til ministeren.
Det siger sig selv.
Jeg vil lige høre om noget.
Det gælder jo ikke kun Canada, USA, New Zealand, Norge og Storbritannien, altså de lande, vi sammenligner os med.
Vil ministeren prøve at specificere sådan mere konkret, hvad det er for nogle sikkerhedsrisici, der er?
Som sagt fungerer det jo rigtig mange steder helt optimalt og problemfrit.
Så hvad er det helt konkret for nogle risici, der er?
Hvad er det helt konkret, der gør, at man i Danmark har den vurdering, at det kan udgøre en sikkerhedsrisiko?
Trine Bramsen (S), 2020-12-03:
Nu kommer det jo til at lyde, som om Danmark skulle være det eneste land, der har de uniformsbestemmelser, som vi har, og altså dermed ikke tillader religiøse symboler.
Det er Danmark ikke.
Rigtig, rigtig mange af dem, vi samarbejder med, holder fast i de her uniformsbestemmelser, som religiøse symboler ikke er en del af.
Og det gør de jo med begrundelse i sikkerheden – fordi man kan sende et signal, hvis man er ude, om, at der er bestemte religiøse tilhørsforhold og dermed ikke den ensartethed og den neutralitet, som det er væsentligt at have, når man er en del af en deling.
Eva Flyvholm (EL), 2020-12-03:
Jamen altså, bliver det så vurderet som en sikkerhedsrisiko, hvis man f.eks. er ude at patruljere med nogle briter, at der kan være nogle, der har en turban eller et tørklæde på?
Det har jeg i hvert fald aldrig hørt om.
Så jeg synes, det virker meget, meget mærkeligt, at Danmark har så anderledes en praksis end dem, vi typisk er allieret med.
Kunne ministeren ikke være lidt åben over for i hvert fald at få det undersøgt?
Jeg synes, det virker som en rigtig mærkelig undskyldning, må jeg sige.
Trine Bramsen (S), 2020-12-03:
Jeg kan ikke udtale mig for andre forsvars vedkommende, men jeg kan sige, at i den militærfaglige vurdering i Danmark, altså den rådgivning, som jeg får fra Forsvarskommandoen, angives sikkerhedsudfordringerne som en af de klare ting, der vægter, i forhold til at vi fortsat opretholder uniformsbestemmelserne og altså ikke tillader private, religiøse beklædningsgenstande som supplement til uniformen.
Eva Flyvholm (EL), 2020-12-03:
Jeg vil gerne spørge ministeren om noget.
Nu er det jo sådan, at både svenskerne, nordmændene, amerikanerne og briterne tillader, at man kan have f.eks. tørklæde på sammen med uniformen; de har jo lavet det, så det passer med uniformen.
Det er jo også folk, vi samarbejder med ude i militære operationer, så jeg vil høre: Har det nogen sinde givet anledning til sikkerhedsproblemer, at vores allierede har den her mulighed for f.eks. at have et tørklæde på sammen med uniformen?
Trine Bramsen (S), 2020-12-03:
Tak for det.
Forslaget, som vi behandler her i dag, handler om at bære religiøse symboler i forsvaret, beredskabet og politiet.
Jeg har aftalt med justitsministeren, at jeg her i dag også svarer på vegne af politiet.
I forsvaret, beredskabet og politiet arbejder cirka 37.000 ansatte hver dag for at sikre danskernes tryghed.
Militært ansatte, politibetjente og politikadetter er underlagt forsvarets, beredskabets og politiets uniformsbestemmelser.
Uniform er en vigtig del af det at være soldat eller politibetjent.
Den er en del af den ansattes professionelle fremtoning og et symbol på den ansattes særlige tilhørsforhold.
Uniformens formål er at skabe ensartethed og genkendelighed.
Derfor er det ikke tilladt at blande civile beklædningsgenstande med uniformen.
Det private tøj har ikke nødvendigvis de egenskaber, der er forenelige med tjenesten.
Det betyder også, at det ikke er tilladt at bære civile beklædningsgenstande sammen med uniformen, herunder beklædningsgenstande, der betragtes som religiøse symboler.
Regeringen ønsker ikke at ændre uniformsbestemmelserne i forsvaret, beredskabet eller politiet.
Der er mange ansatte i forsvaret, beredskabet og politiet, og der er sandsynligvis mange ønsker til, hvordan man gerne vil gå klædt.
Men uniformsbestemmelserne gælder for alle.
Det handler om sikkerhed, både for den enkelte og for enheden.
Det er vigtigt for mig at understrege, at forsvaret, beredskabet og politiet ønsker at favne bredt og være mangfoldige arbejdspladser.
Derfor opfordres alle til at søge ansættelse uanset køn, seksualitet, etnicitet eller religiøst tilhørsforhold.
Forsvaret, beredskabet og politiet vægter ligestilling og ligebehandling højt.
Det handler om, at de stærke fællesskaber, som der er i disse institutioner, er baseret på værdier om lighed og ligebehandling.
En stor del af de ansatte i forsvaret, beredskabet og politiet er civilt ansatte.
Det betyder, at de har frihed til at klæde sig i egen civil beklædning, ligesom man har på mange andre offentlige arbejdspladser.
Derfor er civilt ansatte også velkomne til at bære private beklædningsgenstande, som kan betragtes som religiøse symboler, f.eks. tørklæde, turban eller kalot.
Joy Mogensen (S), 2020-12-03:
Der er jo tale om et lille teknisk lovforslag, som vil give de her forsøgsdeltagere mulighed for at videreføre de igangsatte forsøg med en ændret organisering af menighedsrådenes opgaver i en udfasningsperiode på op til 2 år.
De første forsøg blev, som det også har været fremme, påbegyndt primo 2018, og forsøgsperioden er for alle forsøg på 2 år med en mulighed for 2 års yderligere forlængelse.
Loven giver i dag ikke mulighed for yderligere forlængelse af forsøgsperioden, og det betyder, at de forsøgsdeltagere, der var med fra starten, skal afslutte forsøgene i ultimo 2021.
Der er p.t. 69 igangsatte forsøg, som vil blive evalueret i første kvartal 2022 med henblik på en eventuel revision af gældende lovgivning i folketingsåret 2022-23 som forudsat i lovens revisionsbestemmelser.
Med den foreslåede ændring sikrer vi, at alle forsøgsdeltagerne kan fortsætte med at organisere sig under de konkrete forsøg indtil en eventuel revideret lovgivning senere hen.
Det er jeg glad for, og jeg er glad for den brede opbakning til det.
I virkeligheden er jeg også glad for kommentarerne om, om det her er hurtigt eller langsomt.
Jeg kan i hvert fald bare som afslutning sige, at det er i Kirkeministeriet, at jeg er blevet bekendt med udtrykket om, at man også kan arbejde med evigheden som perspektiv.
Når det er sagt, så synes jeg til gengæld, at vi har en god pendant, hvor vi som politikere jo forholder os til nutiden, og hvordan vi hjælper evigheden et godt sted hen.
Og det synes jeg at vi har gjort her.
Så jeg ser frem til den videre drøftelse i udvalget.
Mange tak.
Erling Bonnesen (V), 2020-12-03:
Tak for det.
Vores kirkeordfører, fru Louise Schack Elholm, er desværre blevet akut forhindret, så jeg har lige lovet at holde hendes lille tale.
I dag behandler vi lovforslaget, som giver mulighed for at forlænge de forsøg, som blev startet under den tidligere VLAK-regering i 2017.
Og det er forsøg, som giver menighedsrådene større og bedre frihedsmuligheder til at bruge deres midler.
I Venstre synes vi, det er positivt, at der bliver mulighed for at fortsætte disse forsøg, så derfor støtter Venstre lovforslaget.
Trine Bramsen (S), 2020-12-03:
Nej, det, jeg er optaget af, er, at man, når man møder en betjent, en soldat eller en fra beredskabet, så møder en betjent, en soldat eller en fra beredskabet og ikke en, der afspejler et særligt religiøst tilhørsforhold.
Det er ikke, fordi der er noget galt med at have et religiøst tilhørsforhold, men det er væsentligt, at man med den autoritet, man er udstyret med, møder befolkningen med den uniform, man har på, og dermed altså ikke med et signal om, at man tilhører det ene eller det andet eller det tredje.
Pause Pause (Pause), 2020-12-03:
Mødet er udsat.
Mødet er udsat.
Mødet er udsat.
Julie Skovsby (S), 2020-12-03:
Tak for ordet.
Vi behandler i dag forslag til lov om ændring af lov om forsøg i folkekirken, nærmere bestemt muligheden for en udfasningsperiode.
Siden lov om forsøg i folkekirken trådte i kraft, er 11 forsøgsrammer blevet udbudt, og menighedsrådene har kunnet afprøve nye rammer for organisering af deres opgaver for at lette rådenes arbejde og skabe bedre mulighed for, at rådene kan organisere sig individuelt.
I første kvartal af 2022 foretager Folkekirkens Uddannelses- og Videnscenter en samlet vurdering af samtlige forsøg.
Det sker med henblik på en eventuel revision af gældende lovgivning i folketingsåret 2022-23.
Ved at supplere med en udfasningsperiode på 2 år vil resultatet være, at alle forsøgsdeltagere får muligheden for at organisere sig, som de har kunnet under forsøget frem til udgangen af år 2023, hvilket vil sige, indtil eventuel ny lovgivning træder i kraft.
Det giver god mening.
Fra lovforslagets bemærkninger vil jeg især fremhæve regionale konsekvenser, herunder for landdistrikterne, hvor man kan læse, at det vurderes, at lovforslaget kan have positive landdistriktsrelaterede konsekvenser, for så vidt det stiller konkrete menighedsråd, herunder menighedsråd på landet, friere i forhold til at skabe attraktive rammer for borgernes deltagelse i menighedsrådet, der kan lette en til tider vanskelig rekruttering.
Det vurderes særlig vigtigt i landdistrikter, hvor kirken kan være et af få mødesteder.
For Socialdemokratiet er det et selvstændigt mål at styrke og skabe en balance mellem by og land.
Der er endvidere fuld opbakning til lovforslaget, da alle, som har indgivet deres høringssvar, bakker op om udkastet.
Og man kan tilmed læse om gode erfaringer fra deltagelse i forsøget og om stor tilfredshed med forsøgsordningen i de modtagne høringssvar.
Med de ord ser jeg frem til en god udvalgsbehandling.
Samira Nawa (RV), 2020-12-03:
Jamen vi har alle sammen et valg.
Vi kan tage tørklædet af og på, vi kan tage vores blazere af og på eller vores bukser af og på.
Det kan vi gøre hele tiden.
Men der er jo nogle mennesker, som har valgt at gå klædt på en bestemt måde, og det mener jeg sådan set også at vi i Danmark skal have plads til, også når det kommer til vores politi og til vores forsvar.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Der er jeg bare nødt til at spørge ordføreren: Hun havde et reelt valg – ja eller nej?
Hun kunne tage tørklædet af, hvis hun virkelig, virkelig mente det alvorligt.
Samira Nawa (RV), 2020-12-03:
Nej, jeg synes, det er at gå meget vidt at kalde det gift for integrationen.
Og når der nu er nogle mennesker, som er åbenlyst anderledes end resten af fællesskabet og ganske nysgerrigt opsøger fællesskabet, som samler mod til sig og prøver at opsøge fællesskabet, så mener jeg faktisk, at vi har en forpligtelse til at udvide fællesskabet og invitere indenfor.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-12-03:
Jamen jeg synes, ligesom Venstres forsvarsordfører sagde, at det er fremragende, at etniske minoriteter søger ind i forsvaret og politiet, men der er jo en grund til, at vi har nogle klare, faste regler og nogle uniformsreglementer.
Det er lige præcis i sådan nogle korps, det er afgørende, at man er ens påklædt, og der er også en kodeks, der hedder, at hvis man skiller sig ud fra det og bare baretten sidder skævt, peger man fingre.
Sådan er det bare – i hvert fald i forsvaret, og jeg tænker også lidt i politiet.
Samira Nawa (RV), 2020-12-03:
Tak for den anekdote.
Jeg mindes selv i februar, hvor en kvinde med tørklæde ønskede at søge ind i forsvaret og bruge værneretten og efter 4 dage simpelt hen blev afvist.
Hun havde et ønske om at tjene sit fædreland og gøre brug af den ret og var rigtig ærgerlig over ikke at kunne være en del af det.
På den måde er der mange forskellige historier.
I Radikale Venstre mener vi, at staten som sagt godt kan være mangfoldig i sit udtryk.
Det er ikke, fordi vi ønsker at pålægge nogen, at de skal gå klædt på en bestemt måde, men det skal ikke være det, der holder en tilbage fra f.eks. at være en del af forsvaret eller politiet.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-12-03:
Tak for det, hr. formand.
Det kom der heldigvis en stærk reaktion på, og det var specielt fra de etniske soldater, minoritetssoldater, vi havde.
Vi havde bl.a. en række værdsatte muslimske soldater på Skive Kaserne, som kom og sagde til os: Kan I ikke godt få det manet i jorden, for det vil være gift for integrationen af os i forsvaret?
Kan ordføreren ikke forstå, at hvis man pludselig giver nogle personer ret til at gå med en helt anden uniformsgenstand, er det ikke særlig godt for den integration, som vi netop gerne vil opnå?
Sikandar Siddique (UFG), 2020-12-03:
Jeg prøvede at signalere, at jeg faktisk glemte, at fru Samira Nawa sagde, at fru Samira Nawa er vikar, og jeg har fuld forståelse for, at fru Samira Nawa selvfølgelig ikke nødvendigvis er fuldstændig inde i det stof.
Så det var bare derfor, jeg signalerede det – jeg beklager.
Samira Nawa (RV), 2020-12-03:
Jeg synes jo nok, at vi i Radikale Venstre på daglig basis arbejder for mangfoldighed i alle dele af vores samfund.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-12-03:
Tak til fru Samira Nawa.
Frie Grønne er utrolig glade for, at Radikale Venstre støtter op om forslaget.
Jeg tror, der er 2 pct. indvandrere, efterkommere med ikkevestlig baggrund, i politiet, selv om de udgør ca. 10 pct. af befolkningen mellem 16 og 66 år.
Jeg vil bare høre Radikale Venstre, om der er andre forslag eller andre initiativer, som vi kan forvente at Radikale Venstre sætter i værk for at styrke mangfoldigheden i politiet, forsvaret og beredskabet.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Jeg er glad for at høre ordføreren for Det Radikale Venstre bekræfte, at den her kvinde – hvis hun virkelig mente det så alvorligt, at hun rigtig gerne ville ind i forsvaret og virkelig tage sin tørn – bare kunne have taget det kvindeundertrykkende muslimske tørklæde af.
Det er jeg glad for at høre Det Radikale Venstre bekræfte: Ja, selvfølgelig kunne hun bare have gjort det og indrettet sig efter de regler, som i øvrigt gælder for alle andre, der gerne vil ind i forsvaret.
Samira Nawa (RV), 2020-12-03:
Spørgeren lægger mig ord i munden her ved at kalde det for et kvindeundertrykkende muslimsk tørklæde osv.
Det mindes jeg ikke at have sagt noget om.
Jeg siger, at vi alle sammen har et valg; selvfølgelig har vi det.
Og vi har også som Danmark et valg, i forhold til om vi mener det alvorligt med demokrati og med ligestilling.
Og der mener jeg faktisk, at det valg burde være sådan, at vi inviterer alle indenfor, også til at deltage i forsvaret og politiet.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-12-03:
Hav tålmodighed.
Vi forstår ønsket og deler det i mange tilfælde, men ligesom det gælder i andre lande, så er det ikke så simpelt som det her at skabe mulighed for det.
Og den diskussion skal vi påbegynde, men på den rigtige måde.