runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Valentin (SF), 2023-05-11:
Tak for det.
Det her forslag fra Dansk Folkeparti om at pålægge udlændinge et årligt gebyr for at opholde sig i Danmark er ikke noget, vi kan støtte i SF.
Årsagen er, at vi ikke deler DF's antagelse om, at det er den bedste måde at sikre, at dem, som opholder sig i Danmark, også bidrager økonomisk til opholdet og til velfærdssamfundet.
I SF mener vi, at det er på sin plads at stille krav om, at udlændinge, der kommer hertil, skal i arbejde eller i uddannelse – ja, vi mener faktisk, at det er det, der er bedst for alle parter.
Vi er sådan set enige i, at netop det ikke er sket i så høj grad, som man kunne have ønsket sig, og at der er en række problemer med integrationen, som vi bør tage alvorligt.
Men der mener vi så, at vi skal sætte ind med andre initiativer i stedet for.
Først og fremmest er det centralt, at man får sig et arbejde, når man kommer til Danmark.
Et arbejde giver ikke bare penge på kontoen til at forsørge sig selv, men også mulighed for at undgå økonomisk afhængighed af en ægtefælle, og det er et godt udgangspunkt for at lære det danske sprog.
Når man har et arbejde, betaler man selvfølgelig også skat og bidrager på den måde til de velfærdsgoder, som man har ret til.
Efter min mening er det lidt svært at se, hvorfor man så oveni skulle betale et årligt gebyr.
Det her forslag er et af mange i rækken af Dansk Folkepartis forslag på det her område, som jeg ikke bare er uenig i, men som også mystificerer mig lidt, for problemet er jo, at vi halter bagud på beskæftigelsen.
Det er jo det fundamentale problem, vi prøver at løse, og så laver man i stedet sådan en slags omvej med et forslag som det her.
Derfor vil vi også meget hellere være med til at lave en integrationspolitik, som sigter efter at få flere udlændinge i job på en måde, som ikke underminerer arbejdsmarkedets parter.
Så skulle jeg hilse fra Radikale Venstre, der ikke kan være her, og som heller ikke støtter forslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-11:
Men når Dansk Folkeparti fremsætter forslag, der handler om sprog, kultur og beskæftigelse, får vi at vide, at det er meget diskriminerende, for man må ikke give dansk kultur forrang og ikke give dansk sprog forrang.
Nu prøver vi så at lave et forslag, som ikke er diskriminerende, og som bare sikrer, at dem, der så ikke har råd til at betale de her ca. 1.000 kr. om måneden for at være her, ryger ud.
Det vil jo så være folk, der ikke tjener deres egne penge selv eller er i meget lavtlønnede job osv. osv., blandt udlændingene.
Så kunne hr. Mohammad Rona ikke komme lidt ind på – hvis vi er enige om, at der er føget ugræs over hegnet – hvad vi så gør for at få det ud igen?
Mohammad Rona (M), 2023-05-11:
Ja, hvad gør vi for at få det ud igen?
Altså, der er helt sikkert, som jeg også sagde før, nogle, der er kommet hertil, som måske ikke skulle have været her.
Det er vi sådan set fuldstændig enige om.
Men jeg tror ikke, at et årligt gebyr vil være noget, der kommer til at løse den del af det.
Det tror jeg simpelt hen ikke.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-11:
Tak for det.
I forlængelse af hr. Morten Messerschmidts spørgsmål blev jeg lidt nysgerrig på, hvad for nogle initiativer Moderaterne har for at få sendt dem ud, som ikke kan finde ud af at opføre sig ordentligt, og som måske begår grov personfarlig kriminalitet, lever her i årtier på offentlig forsørgelse eller andre ting – dem, vi grundlæggende ikke skulle have taget imod, og som jeg synes ordføreren selv istemmer at der er nogle af.
Mohammad Rona (M), 2023-05-11:
Jeg har ikke sådan et konkret forslag.
Men som jeg også har nævnt før, og som jeg har nævnt i andre ordførertaler om det her område, er jeg da helt sikkert klar til at kigge på nogle af de her ting her.
Det er jeg da.
Tak for det.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at der er kommet nogle til Danmark gennem de sidste mange år og især gennem 1990'erne, som faktisk ikke ønsker Danmark det bedste.
Det er jeg sådan set godt klar over, og det tror jeg langt de fleste sådan set er enige i.
Det, der er også er vigtigt for mig at sige, er, at med sådan en type forslag synes jeg man skal passe lidt på med ikke at skære alle folk over en kam, for der findes folk, heldigvis mange endda – jeg er selv et eksempel på det, min familie er et eksempel på det, og mange andre familier er det også – som vil Danmark det bedste, og som har taget de danske værdier til sig.
Og jeg har ikke, hvad kan man sige, et andet forslag til, hvordan vi kan gøre det her anderledes, men det, jeg altid ytrer, er, at når du er her, opfører du dig ordentligt, og du bliver en del af fællesskabet, og det gør du via sprog, beskæftigelse og kultur.
Den sidste del tror jeg nogle gange er noget af det, man godt kan glemme lidt, men det er faktisk noget af det allervigtigste.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-11:
Det kunne f.eks. være på et område, hvor vi jo er meget mere enige i det, Dansk Folkeparti siger, end i den historieforfalskning, som jeg synes ministeren og Socialdemokratiet kom med for lidt siden.
Man skal simpelt hen stramme skruen på nogle af de områder, hvor det virkelig batter noget, f.eks. stille krav om, at lande, der modtager dansk bistand på den ene eller den anden måde, selvfølgelig skal tage deres egne borgere tilbage.
Det siger sig selv.
Man kunne også sagtens kigge på nogle af de ydelser, vi giver, f.eks. integrationsydelsen.
Der var nogle af partierne, der er repræsenteret herinde, jo før sidste valg enige om, at man skulle sænke integrationsydelsen.
Det ville Socialdemokratiet ikke.
Det ville jo også sende et signal om, at man skal bidrage, hvis man bor i Danmark.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-11:
Det kan Dansk Folkeparti da være helt enig i, men det er jo nogle meget, meget små knapper, Danmarksdemokraterne dermed ønsker at skrue på.
Altså, at kigge lidt på udviklingsbistanden og måske lidt på ydelserne er jo ikke det, der gør, at der er flere, der kommer til at forlade landet, end der kommer hertil.
Det er jo ikke det, der gør, at Danmark ikke om 10, 20, 50 år står i en meget værre situation, end vi gør i dag.
For de demografiske fremskrivninger viser ikke supergode udsigter for Danmark, hvis ikke vi gør noget for at få vendt den her udvikling.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-11:
Tak, formand.
Intet europæisk land har en positiv erfaring med muslimsk indvandring.
Fra Spanien til Holland over Finland og Danmark – overalt trækker den muslimske indvandring et negativt erfaringsmønster med sig.
Vel har vi for en stund fået standset tilstrømningen, men det betyder jo ikke, at islam ikke indtager en stadig større rolle i det offentlige liv.
Vi ser det i folkeskolen, hvor skolelærere nu i stadig stigende omfang kan gå med tørklæde; vi ser det på gader og stræder, hvor halalslagtere, minareter og fredagsbøn bliver en stadig større del af hverdagen – med fatale konsekvenser for det danske samfund, for sameksistensen, for danskheden og for hele den danske identitet.
Hvad får det af langsigtet betydning?
Vi ved, hvad det er for et samfund, vi bor i.
Tør vi spå om, hvad det er for et samfund, vores børn og vores børnebørn kommer til at bo i?
Jeg tør dårlig.
Alligevel har vi en forpligtelse over for fremtiden til at sikre, at katastrofen i den mildeste form afværges.
I Norge gjorde man sig faktisk nogle overvejelser i den henseende for en 10 år siden.
Man nedsatte et udvalg af sagkyndige med en bred facet af viden fra samfundets forskellige grene til at beskrive, hvordan man kunne forvente at indvandringen ville påvirke det norske samfund – skolevæsenet, socialvæsenet, sundhedsvæsenet osv.
Og det, vi foreslår i dag, er i al ydmyghed, at vi gør det samme.
Der er ingen grund til at opfinde den dybe tallerken, hvis den allerede er på hylden.
Og nordmændene har lavet en udmærket og spændende rapport, Brochmannrapporten kalder man den, hvor man kan se konsekvenserne af den muslimske indvandring i Norge i årene frem.
Det tror vi i Dansk Folkeparti også at vi i Danmark ville have gavn af.
Så det er i al enkelhed forslaget.
Tak, formand.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-11:
Mange tak, formand.
Her har vi at gøre med et forslag, der pålægger regeringen inden udgangen af indeværende folketingsår at nedsætte et udvalg, der skal udarbejde en rapport om indvandringens konsekvenser svarende til den norske Brochmannrapport.
Først vil jeg sige, at regeringen fører en stram, ansvarlig og konsekvent udlændingepolitik, hvor det handler om at få styr på, hvor mange indvandrere der kommer til Danmark.
Det tror vi er bedst for både samfundsøkonomien, men også for sammenhængskraften i vores land.
Der betyder antallet åbenlyst meget.
Men der er samtidig også stor forskel på indvandrere.
Men nogle indvandrere er desværre ikke blevet en del af det danske samfund, og det er klart, at her skal vi styre indvandringen, så vi hele tiden kan følge med, og vi skal ikke tage imod flere, end vores samfund kan rumme.
Heldigvis ser vi på nogle områder en positiv udvikling.
Der er flere, der kommer i arbejde og i uddannelse.
Jeg er sikker på, at det grundlæggende er et resultat af den stramme udlændingepolitik.
Når der er en lav tilstrømning af asylansøgere, er det lettere at sikre en god integration af de mennesker, der rent faktisk kommer, ikke mindst til gavn for den enkelte, men selvfølgelig også for fællesskabet.
Det bidrager til den positive udvikling, at der er fremgang i dansk økonomi, og det betyder, at der er flere indvandrere, der kommer i arbejde.
Vi kan ikke sætte den positive udvikling over styr.
Vi oplever lige nu en stor stigning i tilstrømningen til Europa.
Det følger vi tæt fra regeringens side, og det er vigtigt, at vi fra dansk side fortsat bakker op om beskyttelsen af vores ydre grænser og samtidig på lang sigt sikrer et humant asylsystem, hvor der er kontrol over tilstrømningen, og hvor det er dem, der har det største behov, som først får beskyttelsen.
Regeringen er sådan set enig med forslagsstillerne i, at vi løbende skal følge indvandringens konsekvenser for Danmark.
Det gør vi allerede med analyser af indvandrernes integration, befolkningsudviklingen og indvandringens konsekvenser for samfundsøkonomien.
Regeringen afviser altså ikke, at analyser af indvandringens konsekvenser kan være nyttige.
Vi mener imidlertid ikke, at det vil være den bedste måde at gå til opgaven på at kopiere den norske model, og det skyldes bl.a., at mange af de temaer, der indgik i den norske udredning, allerede er godt belyst i en dansk sammenhæng.
Vi følger tallene gennem en stram, en ansvarlig og en konsekvent udlændingepolitik, og regeringen kan derfor ikke umiddelbart støtte beslutningsforslaget.
Men for en god ordens skyld vil jeg også nævne, at folketingsmedlemmer, der efterspørger viden, altid har mulighed for at stille udvalgsspørgsmål om konkrete emner.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-11:
Det er jo fint, så kan vi bare tage det ud.
Det kan vi klare i et ændringsforslag.
Kan regeringen så støtte forslaget?
Det ville være rart.
Altså, det her handler f.eks. om sundhedsvæsenet.
Jeg føler mig ret overbevist om, men det er en ren følelse, at den islamiske indvandring lægger enormt beslag på sundhedsvæsenet.
Og er der så områder, hvor ministeren mener, det kan også være finansministeren, at det allerede er beskrevet, så kan vi bare tage det ud.
Kan vi arbejde på den måde og så stemme det igennem, og ellers finde en løsning, hvor de områder, der ikke er belyst, så bliver belyst?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-11:
Jeg vil sige, at personligt tror jeg egentlig, at de største omkostninger ved indvandringen er nogle af dem, som er enormt svære at opgøre.
Altså, hvad koster det, at folk ikke tør vente på Holbæk Station, fordi syriske indvandrere stikker folk ned med kniv?
Hvad koster det for samfundet, at man bygger en bombe i et parcelhus i Holbæk?
Hvad koster det for samfundet, at man er nervøs for at bruge offentlig transport, og at man oplever dominerende gadekultur?
Om vi så senere kan komme tættere på, hvad det koster i f.eks. sundhedsvæsnet, synes jeg er relevant at diskutere, men jeg vil også sige, at det jo har været en diskussion og en prioritering, også fra Dansk Folkepartis side, i forhold til de finanslovsforhandlinger, der har været nu her.
Og det er jo ikke sådan, at man kan komme ned i Folketingssalen, efter at have opgivet et krav i finanslovsforhandlingerne, og så få det hernede i stedet for.
Og vi risikerer altså, hvis vi ikke gør det her forarbejde ordentligt, at få noget tilsvarende.
Det er ikke bare lige at bestille det.
Der er behov for, at man gør det her ordentligt.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-11:
Jeg vil egentlig bare høre ministeren, om han ikke synes, at danskerne fortjener en opgørelse over, hvordan indvandringen påvirker vores samfund.
Der er jo rigtig mange dynamiske effekter forbundet med indvandringen, som ikke indgår i de klassiske økonomiske analyser, der er lavet, af indvandringens økonomiske konsekvenser.
Eksempler kunne være udgifterne til terrorsikring rundtomkring i vores byer; det kunne være belastningen af vores sundhedsvæsen, som hr. Morten Messerschmidt nævner; det kunne være udgifterne til øget politi, eksempelvis fordi der er mere utryghed på gaden, end der ellers ville have været; det kunne være skoler, der har brug for en højere grad af SSP-samarbejde, end de ellers ville have haft; det kunne være presset på vores fængselsvæsen og det, at der skal ansættes flere fængselsbetjente.
Vi har et kæmpe problem lige nu i vores domstols- og fængselsvæsen med overbelægning, eller hvad man skal kalde det, altså at det simpelt hen er presset, fordi der er for mange mennesker, der sidder i fængsel.
Så der er utrolig mange udgifter.
Synes ministeren ikke, at danskerne fortjener at vide, hvad det er for nogle udgifter, der er forbundet med den indvandring, som bl.a. Socialdemokratiet har været med til at tage imod?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-11:
Jo, og vi laver en opgørelse, som viser det, og jeg tror, det sidste tal var omkring 30 mia. kr., og det har det været rimelig fast.
Jeg påpeger bare, at i forhold til de andre ting, som er sværere at kvantificere, tror jeg også, vi skal tænke os meget godt om, før vi begynder at lave undersøgelser eller bestille undersøgelser netop nu.
Nu var hr. Mikkel Bjørn jo ikke til stede dengang, men vi fik jo en rapport på et tidspunkt, der skulle belyse social kontrol, og som netop var sanktioneret af Dansk Folkeparti og den daværende regering, og den konkluderede jo nærmest, at der ikke var nogen social kontrol, altså at det ikke eksisterede, og at kvinder i muslimske kulturer alle tog deres tørklæde på frivilligt.
Det stod i den rapport, så nogle gange er det sådan, når man bestiller sådan nogle rapporter, der ikke er tydeligt kvantificerbare, at man altså risikerer at blive dummere og ikke klogere, når man får dem.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-11:
Det er fuldstændig rigtigt, at hvis man sidder og udarbejder humanistiske rapporter, der sådan er meget værdibaserede analyser, så kan man risikere at få noget makværk ud af det.
Jeg tror, at hvis vi havde lavet nogle økonomiske beregninger, så ville vi få noget lidt mere brugbart, om ikke andet noget, der var markant tættere på virkeligheden end de beregninger, der eksempelvis viser 33 eller 36 mia. kr. i udgifter om året.
De udgifter ligger langt over 100 mia. kr., hvis man indregner alle de her ting.
Og det er bare der, hvor jeg synes danskerne fortjener en ærligere udlægning af de økonomiske konsekvenser af indvandringen end den, de har i dag.
Steffen Larsen (LA), 2023-05-11:
Jamen et af de store problemer ved at have et land er, at man ikke altid har hundrede procent kontrol med, hvad folk i landet mener.
Altså, der er jo også danske statsborgere, som er født danske osv., men som også har normer og en opførsel, som jeg heller ikke synes fantastisk godt om.
Man er nødt til at prøve at sætte nogle rammer, der gør, at man styrker incitamentet til at opføre sig ordentligt og efter vores bærende kultur, og så prøve at gøre noget, som afskrækker den anden vej.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-11:
Noget af det, jeg var inde på, handler jo om at sikre, at folk, der bor i Danmark, kommer hjem, hvis ikke de vil bidrage, og hvis ikke de vil Danmark, men det handler i høj grad også om at sikre, at der ikke kommer flere, som ikke vil Danmark, hertil.
Der tror jeg da vi har en fælles interesse her i Folketinget i at få lavet et modtagecenter i nærområdet.
Det har vi jo talt meget om, men vi kan ikke rigtig få regeringen med på at sætte det i gang.
Man vil vente på EU, og det vil sige, at det nok ikke bliver til noget.
Men det helt afgørende netop i en situation, hvor vi har en migrantkrise på vej, er at sikre et eller flere modtagecentre i nærområdet.
Steffen Larsen (LA), 2023-05-11:
Mange tak, hr. formand.
En skat er en straf for at gøre noget rigtigt.
Det har i mange år været en ting, jeg har gået og sagt, hver gang der er nogen, der vil indføre en skat eller en bøde for et eller andet.
Så kommer spørgsmålet jo: Hvad er et gebyr for at være udlænding?
Ja, det er mærkeligt.
Hr. Morten Messerschmidt har lige sammenlignet det med et netflixabonnement.
Jeg har selv noteret her på mit papir, at man simpelt hen mente, at Danmark kunne være lidt ligesom et netflixabonnement, måske bare med en bedre kultur.
Nu ved jeg ikke, hvordan hr. Morten Messerschmidts forhold er til Netflix.
Men det er kollektivisering af skyld; det er det, som et gebyr på at være udlænding er.
Men hvordan er alene det at være udlænding i Danmark en udgift for den danske stat?
Det er det jo ikke rigtig, når først man har betalt gebyret for at få sin sagsbehandling klaret – medmindre man gør nogle dumme og fjollede ting selvfølgelig, og så er det jo, at man skal have en bøde i stedet for.
Man skal jo ikke straffes bare for at eksistere i landet, hvis man nu gør konstruktive ting.
Og mange udlændinge er her i landet for at passe et arbejde og øge velfærden for os.
Og de øger velstanden helt konkret i vores nation.
Med forslaget her vælges der altså at pålægge udlændinge et årligt gebyr, der skal fungere som en ekstra skat.
Dette vil være en urimelig straf af borgere fra udlandet her i Danmark, der faktisk passer et arbejde, og som er til gavn for vores nation og de danske borgere, der nyder godt af den velstand, de skaber.
Det vil altså afskrække udlændinge fra at komme til Danmark og arbejde i endnu højere grad, end det i forvejen ekstremt høje skatteniveau gør.
Liberal Alliance kan altså ikke støtte forslaget, da det søger at straffe produktive og gode borgere, på trods af at vi mangler netop den arbejdskraft, de leverer.
Og så skal jeg hilse fra Enhedslistens Rosa Lund og sige, at de heller ikke støtter forslaget, ligesom jeg faktisk tidligere i dag også hilste fra SF – det er, som om jeg i dag nærmest har en magnetisk tiltrækningskraft på venstrefløjen.
Jeg er i tvivl om, hvorvidt det er min flotte tweedjakke eller det, at jeg har glemt at tage slips på, der gør, at de sådan kommer rendende til mig.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-11:
Nej, jeg tror godt, at jeg kan afsløre, at det må være hr. Steffen Larsens manglende forståelse for udlændingepolitikkens konsekvens, som forener ham med Enhedslisten her.
Altså det, at man alene tror, at udlændinge i Danmark er et gode, fordi de er i beskæftigelse, er jo en løgn, som man vil kunne få bekræftet bare ved at gå ned og spørge på gaden.
Spørg den mor, hvis barn bliver overfaldet af en arabisk voldsmand på vej hjem fra skole.
Spørg den far, hvis datter blev udsat for overgreb ved skolefesten.
Spørg det kommunalsamfund, hvor et flertal af muslimer vil presse igennem, at der ikke må være juletræsfest.
Spørg ude i IKEA, hvor man ikke længere må holde julefrokost, fordi man skal please muslimerne.
De er alle sammen i beskæftigelse, hr. Steffen Larsen – de er bare ikke danske, og derfor skal de ud, for de har ikke noget at gøre her.
Hvis ikke hr. Steffen Larsen kan lide det, hvad vil han så sætte i stedet for?
Steffen Larsen (LA), 2023-05-11:
Som jeg jo netop også sagde, er det jo således, at der er nogle her, som lever i strid med vores samfundsbærende kultur og vores regler, og det er selvfølgelig dem, som vi skal gå efter.
Når jeg nævner netop kultur, er der jo en grund til det, for jeg deler ret meget af hr. Morten Messerschmidts analyse af nogle af problemerne.
Vi ser jo f.eks. også frem til de forhandlinger, der kommer med regeringen om de 37 timers arbejdspligt, og til at finde ud af, hvordan det skal udmøntes, ligesom vi også var tilhængere af, at man f.eks. havde en lavere ydelse i form af integrationsydelsen, som jo desværre er blevet hævet ad nogle omgange.
Der er jo ikke noget ved det at være udlænding, der i sig selv er et gode, ligesom der heller ikke er noget ved det at være udlænding, der i sig selv er et onde.
Problemet handler om, hvilke handlinger de udfører, og det er dem, der handler forkert, vi skal gå efter.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-11:
For det første handler det ikke om udlændinge.
Det handler om muslimer.
Der er ingen andre udlændingegrupper i det her samfund, som påkalder sig den opmærksomhed og de problemer, som den muslimske befolkningstilvækst har skabt.
Det er det, det handler om.
Og der må man bare sige, at alle partier, på nær Dansk Folkeparti, vægrer sig.
De siger: Bare vi standser tilstrømningen og bare vi får folk i beskæftigelse, ... Og så lukker de øjnene for alle problemerne.
Men der er jo intet vestligt land, som har en succesfuld integration af islam, og derfor er vi bare nødt til at finde nogle værktøjer, hvor vi får antallet af muslimer i Danmark ned, og jeg er stadig lutter øren over for, om Liberal Alliance har nogen.
Steffen Larsen (LA), 2023-05-11:
Jeg kom med to konkrete eksempler lige før.
Men derudover bemærkede jeg lidt ironien i det, hr. Morten Messerschmidt faktisk kom til at sige, for det var jo således, at i en del muslimske lande var der før i tiden en skat på at være kristen og en skat på at være ikketroende muslim.
Det lyder nærmest, som om hr. Morten Messerschmidt vil kopiere gammel islamisk lov, altså bare vende den om og sige: Her i landet skal vi have en skat på at være muslim.
Og selv om jeg kan se, at der kan være problemer med den gruppe, så er det jo en mærkværdighed.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-11:
Tak for det.
Ordføreren siger, at han er enig i analysen, men uenig i løsningen, og når Liberal Alliance så skal opliste, hvad det er, deres løsninger er, så er det alt sammen løsninger, som handler om økonomi på en eller anden måde: arbejdspligt, ydelser osv. osv.
Der er jeg lidt nysgerrig.
Altså, min gymnasielærer i fysik i gymnasiet var den censor, der nægtede at give hånd til kvindelige studenter, og der er jeg lidt nysgerrig: Hvordan sikrer vi, at sådanne typer ikke opholder sig i Danmark, og at de forlader landet i stedet for at være her?
Så har Liberal Alliance nogen forslag til initiativer, som ikke vedrører økonomi specifikt, men vedrører det mere værdimæssige?
Steffen Larsen (LA), 2023-05-11:
Jeg kan bare lige starte med at nævne, at Dansk Folkepartis eget forslag her jo er et økonomisk virkemiddel.
Jeg kan sagtens forestille mig andre ting, man kunne gøre, end udelukkende økonomiske sanktioner.
Det var, fordi vi bruger det som et middel til at skabe et incitament.
Men en anden ting kunne jo være at stille krav.
Nu nævnte jeg jo selv lige før 37-timersarbejdskravet.
Ja, der er økonomi i det, idet de får deres ydelse for det, men ud over det ligger der jo også kravet om, at de netop bevæger sig ud i det danske samfund og er en del af det, og det tror jeg er et vigtigt led i det.
Men jeg tror på samme tid også, at et af problemerne er, at man ikke bare kan påtvinge nogen integration.
Og så er det jo rigtigt nok, at vi selvfølgelig må se på, hvordan vi så kan få folk til at tage andre steder hen, og der tror jeg netop, det økonomiske incitament er et godt bud.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-11:
Tak for det.
Jeg synes bare ikke helt, at det var en besvarelse af mit spørgsmål.
Altså, vi har udlændinge hertillands, som er højtuddannede og er beskæftiget i job, der sågar giver høje lønninger, men som ikke har taget vores kultur og værdier til sig.
Det kunne eksempelvis være min fysiklærer i gymnasiet.
Hvordan sikrer vi, at sådanne mennesker forlader landet i stedet for at opholde sig her?