Andreas Steenberg (RV), 2017-05-24:
I Europa har landene valgt, at hele det geografiske område skal være ét stort marked for godstransport.
Det har betydet, at vi i dag – både os forbrugere og virksomheder – får billigere godstransport, end vi har fået tidligere.
Det betyder også, at nogle af de dygtige danske transport- og speditionsvirksomheder har kunnet vinde markedsandele og dermed lave indtægter til Danmark, fordi de lige pludselig kan stå for transporterne i udlandet, ligesom vi også på skibsfart kan se, at Mærsk og dermed også den danske stat tjener en masse penge ind på at styre skibe, som sådan set ikke engang kommer i nærheden af Danmark.
Så det fælles marked for godstransport har medført rigtig mange gode ting for Danmark.
Men her sætter forslagsstillerne jo fokus på et af de forhold, man ikke har talt så meget om i EU-systemet, nemlig hvordan det stiller arbejdstagerne, altså arbejderne, chaufførerne, i det her meget liberaliserede marked.
Og vi har egentlig den samme diskussion omkring luftfart, hvor man også ser personale, som dybest set arbejder i alle lande på en og samme tid og måske kan nå at være i alle medlemsstater i løbet af en arbejdsmåned.
I Radikale Venstre synes vi, som transportministeren også var inde på, og det er egentlig ikke så meget med i forslaget, at man skal se på, hvad det er for nogle regler, der er i EU.
Og der mener vi i Radikale Venstre at man ikke har taget hensyn til arbejdskraften.
Man burde diskutere i EU, om ikke man skulle give nogle rettigheder til arbejdstagerne.
Lige nu er der jo, når nogle chauffører er i Danmark i måske 3 dage eller en hel uge og venter på at få en kørsel, en diskussion om: Hvad så?
Hvor skal de bo henne?
Lige nu bor de på rastepladserne.
Men det helt grundlæggende problem er jo, at de ikke har nogen rettigheder til at få lov at bo et andet sted eller komme hjem, hvor de bor.
Det burde man jo diskutere.
Man burde også diskutere, hvilke lønrettigheder man skal have som arbejdstager i det her fælles marked.
Det er vi sådan set klar på at man diskuterer i EU-systemet, sådan at man stadig kan have de samme rammevilkår for alle virksomheder.
Det, vi er bekymret for ved nogle af de forslag, der er her, er, at vi laver nogle dårligere rammevilkår, konkurrencevilkår for danske virksomheder, og så taber de jo bare til de udenlandske.
Og så har man sådan set heller ikke løst det sociale problem for arbejderne, for hvis ikke det bliver danske virksomheder, som kører noget fra Danmark til, lad os sige Spanien, jamen så kommer der bare en tysk virksomhed og gør det.
Eller det kan være, at virksomheden vælger at lægge sit lager i det nordlige Tyskland – det er der mange der gør – og så kører man så op og betjener danske virksomheder fra Tyskland.
Så er man jo ude over de nationale regler i Danmark, fordi man kan køre under de internationale regler.
Derfor mener vi ikke, det er løsningen på noget som helst at lave nogle nationale særregler.
For det kan sådan set bare betyde, at alt arbejdet flytter til nogle udenlandske virksomheder, hvor arbejdstagerne heller ikke har særlig gode vilkår.
Derfor skal man have lavet nogle sociale rettigheder til arbejdstagerne i EU-systemet og sørge for, at der er lige konkurrencevilkår, for det har Danmark og danske virksomheder en interesse i, og det har efter vores mening også de danske arbejdstagere en interesse i.
Så er der nogle andre elementer i forslaget, og bl.a. hr. Kristian Pihl Lorentzen gennemgik, at man allerede har lavet det med elektroniske fragtbreve og med nummerpladescannere, så det kan jeg ikke se nogen problemer i, hvis det allerede er på vej.
Så er der en diskussion om det her med rastepladser, altså om man skal forbyde, at chauffører kan være på en rasteplads i en længere periode, så det ikke bliver til en campingplads.
Det er vi sådan set villige til at diskutere, men problemet er jo: Hvor tager de så hen?
Holder de så på skolers parkeringspladser eller supermarkeders parkeringspladser?
Så det skal man da i hvert fald forholde sig til, hvis man vælger at lave et forbud mod at være på en rasteplads mere end et eller andet antal timer.
Samlet set kan vi ikke støtte forslaget, fordi det vil lave nogle danske særregler, som vi ikke har interesse i.
De ting, vi godt kan være med på, synes vi sådan set det er blevet gennemgået her i debatten er på vej.
Så der er jo ingen grund til at stemme for det her beslutningsforslag for at få elektroniske fragtbreve, hvis regeringen allerede er i gang med at lave det.
Så på den baggrund kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.