runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-03-02:
Tak for spørgsmålet.
Norddjurs Kommune fik i 2015 tilladelse til et forsøgsprojekt inden for kyst- og naturturisme, og det indeholder bl.a. forbindende stiforløb, stolper til leg, ny badebro og genopførelse af historisk bygning.
Den tilladelse til projektet er forlænget til november 2022.
Som bekendt er der indgået forlig om planloven i 2016, og i 2020 blev planloven ændret, så der er mulighed for at godkende mindre ændringer i den oprindelige tilladelse.
Det fremgår bl.a. af lovbemærkningerne, at det vil være en forudsætning for, at der kan gives en tilladelse, at de ønskede mindre ændringer ikke medfører væsentlige ændringer af projektets samlede påvirkning af omgivelserne.
En ændret anvendelse af den gamle makrelfabrik og en ny bebyggelse på stedet indgår ikke i kommunens oprindelige ansøgning og derfor heller ikke af tilladelsen fra 2015.
Der vil således være taler om et helt nyt element i tilladelsen.
Og selv om der ligger en eksisterende bygning, vil en ny bebyggelse og en ændret anvendelse have en væsentlig påvirkning af bl.a. de landskabs- og naturinteresser, der varetages med planloven og naturbeskyttelseslovens regler om strandbeskyttelse.
Bolig- og Planstyrelsen har derfor vurderet, at der ikke er tale om mindre ændringer af det tilladte projekt i lovens forstand.
Og jeg har i min afgørelse lagt vægt på, at der således ikke vurderes at være hjemmel til at give tilladelse til det ansøgte.
Hvis der er enighed i forligskredsen bag planloven om at udbyde nye forsøgstilladelser, vil kommunen på linje med andre kystkommuner kunne søge om turismevirksomheder i makrelfabrikken.
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-03-02:
Tak for det, eller rettere sagt: Det var jo ikke så positivt, for at sige det mildt, minister.
For situationen er jo den, at vi står med en totalt nedlagt bygning, der på ingen måde forskønner området derude.
Det, man fra kommunalbestyrelsens side taler om, som jo er tiltalt tværpolitisk i deres støtte til projektet, er jo så små ændringer, at det reelt ikke vil komme ud over den bygningsmæssige ramme, der var for det overordnede projekt.
Og her står vi altså med en udvikler, som simpelt hen er villig til at gå ud at sige: Nu støtter vi altså op om et projekt i Norddjurs, som ikke bare vil forskønne det kraftigt derude i forhold til den forfaldne bygning, der står der i dag, men som også vil tiltrække arbejdspladser til et område af vores land, som virkelig trænger til nye arbejdspladser, og som samtidig også er noget, som virkelig vil kunne vise, at der altså sker noget i Fjellerup.
Vi har altså en samlet kommunalbestyrelse, som går ud og siger: Det her er noget, vi har brug for; vi har nogle borgere, som meget, meget gerne vil have noget kønnere at se på; og vi har samtidig også et overordnet projekt, hvor der i forvejen skulle ske noget, hvor det her så kunne være indenfor, hvis man kigger på de sådan konkrete bygningsmæssige rammer.
Så det, vi taler om, er jo ikke noget helt nyt og stort og spændende, som vil forandre hele kyststrækningen i Fjellerup.
Det, vi taler om, er så marginale ændringer, at der er rigtig, rigtig mange i Norddjurs, som ikke forstår, at ministeren ikke er lidt mere åben over for at sige: Okay.
Jamen så lad os da se, om ikke vi kan give en dispensation, når vi jo i forvejen ved, at der skal ske en masse af de her spændende projekter i Fjellerup.
Jeg ved jo, at ministeren normalt er en – og det bifalder jeg – der faktisk ønsker, at der skal ske udvikling uden for de store byer.
Og derfor kan jeg kun appellere til ministeren om, at man simpelt hen, når man nu erkender, at det er inden for de bygningsmæssige rammer, siger: Er der så ikke mulighed for en dispensation?
Erling Bonnesen (V), 2022-03-03:
Tak for det.
Jamen jeg synes, det er fint, at tingene bliver undersøgt – det kan vi jo kun alle sammen have en interesse i – så man får et klart grundlag at træffe beslutninger på.
Nu lagde jeg mærke til, at ordføreren i sin i øvrigt på mange stræk udmærkede tale, at han nævnte hospitalerne og sygehusene, og det blev sådan udtrykt lidt med patos, som om der var alt for meget kød på tallerkenen – der var i hvert fald eftertryk på sætningerne.
Så er det lige, jeg sådan tænker på – nu har jeg heldigvis ikke lige på det sidste været på sygehuset, så jeg kan ligesom ikke sige, at jeg har stået og set det – at det da er mit indtryk, at man i sygehuskøkkenerne rundtomkring faktisk er meget gode til at få sammensat varierede kostplaner.
Jeg synes, det er meget sjældent, at man sådan set den vej rundt hører om klager over, at der skulle være noget i vejen med kosten.
Så jeg har sådan set stor tillid til kosten i køkkenerne både på sygehuse, men for så vidt jo også i børnehaver og skoler osv.
Altså, har Socialdemokratiets ordfører ikke tillid til, at de forskellige bestyrelser og – for sygehusenes vedkommende – regionsråd faktisk har styr på den måde, de laver tingene på, og har kompetencen til at få det sat på plads – selvfølgelig i samklang med de interessegrupper, der er.
Anders Kronborg (S), 2022-03-03:
Jeg er meget enig, og det er jo der, synes jeg, hele forædlingsdagsordenen kommer ind, også når vi snakker om madspild og om, at vi kan være med til at gøre noget yderligere ud af de danske produkter.
Jeg synes i øvrigt også, at hele turismedelen er spændende, når vi ser på mangfoldigheden i Danmark inden for hele det danske spisekammer.
Nu har jeg selv sommerhus på Fanø og kan jo se den mangfoldighed, man f.eks. har af forskellige egnsspecialiteter bare på den lille ø ved Vadehavet, og sådan kan vi også gå andre steder hen, f.eks. til Bornholm.
Det synes jeg bestemt er noget, der skal udvikles, og det er noget, jeg personligt er nysgerrig på i forhold til hele spisekammeret, om jeg så må sige.
Så tror jeg i virkeligheden også, at vi skal begynde at være meget mere offensive i forhold til hele opdragelsen.
Altså, gå nu ud i en dansk skole og gå ind i et lokale, hvor man har hjemkundskab, og så følg en time i hjemkundskab.
Altså, nogle steder er økonomien meget begrænset, og hvis de unge mennesker skal lære om finere fransk madlavning ved at stå at arbejde med Jaka Bov, kommer vi jo ikke rigtig videre.
Der tror jeg, at der skal fokuseres på en indsats fremadrettet, hvis vi skal have den unge generation med.
Carl Valentin (SF), 2022-03-03:
Det er bare i orden.
Nå, men jeg havde ikke det helt store at sige yderligere.
Jeg er glad for anerkendelsen af pointen om økonomien, og så tror jeg, at det er fuldstændig rigtigt, hvad ordføreren siger, nemlig at det er vigtigt, at vi lader os inspirere og prøver nogle nye ting.
Jeg håber, at der vil være en plantepølse i pølsevognen, for jeg synes faktisk også, at der er en værdi i at holde fast i nogle af de danske traditioner og sørge for at udvikle dem.
For der er rigtig mange, der godt kan lide en hotdog, og det har jeg også altid godt kunnet lide.
Jeg spiser stadig væk hotdogs, nu gør jeg det bare form i af plantepølser.
Carl Valentin (SF), 2022-03-03:
Den her debat er jo et godt første skridt.
Jeg tror ikke lige, jeg har den perfekte løsning sådan lige ved hånden, når spørgsmålet kommer her, men det er i hvert fald en god idé at tale med mange af de grønne ngo'er, som arbejder meget indgående med det her.
Jeg ved, at Dansk Vegetarisk Forening f.eks. har lavet et kæmpestort arbejde, også i forhold til at kontakte vegetarer på plejehjem, forældre med børn i daginstitutioner osv. for at få afdækket, hvor mange mennesker der faktisk oplever, at de ikke kan spise efter deres egne værdier i det offentlige.
Så lad os tale mere med dem, som det handler om, og prøve at inddrage folk.
Det er altid en god idé.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-03:
Nu kan vi jo have mange traditioner herinde i Folketinget, når noget er på en stiv måde.
Indimellem dukker der historier op: Så er der en stjernekok, der lægger sin fine restaurant om, så er der unge mennesker, som kræver noget på deres skole osv.
Kan ordføreren se, at vi måske i fællesskab kunne gøre noget for ligesom at sætte et større fokus på det her, at kost og klima er noget, som er rigtig vigtigt – ud over den her forespørgselsdebat?
Anders Kronborg (S), 2022-03-03:
Tak for de rosende ord.
Hvis hr. Erling Bonnesen havde lyttet rigtig godt efter, brugte jeg faktisk efter indledningen i min tale en række meget positive eksempler på helt konkrete besøg ude i virkeligheden.
Det er mit indtryk, at der er en nysgerrighed derude; det er mit indtryk, at rigtig mange er med; det er også mit indtryk, at der faktisk er forskel på landsdele i forhold til institutioner.
Jeg havde selv den meget store fornøjelse her for et par år siden at besøge en daginstitution på Frederiksberg, hvor der var madordning, og hvor man havde ansat en fagperson med særlige kundskaber inden for det at lave mad sammen med børn.
Da jeg kom derud, var børnene i gang med at hjælpe med at tilberede maden; de var i gang med at hjælpe med at dække bord.
Bålet var tændt, og suppen blev lavet over bålet med årstidens grønsager og specialiteter.
Det var jo virkelig fantastisk at opleve, og det er jo også nogle eksempler, som jeg gerne vil bruge til at kvittere over for ordføreren og sige, at dem skal vi jo også bruge til at fortælle den gode historie om det her og inspirere andre.
Derfor tror jeg ikke bare – det er jeg fuldstændig enig med ordføreren i – at vi kan vedtage et eller andet herinde, og så er den hellige gral vel forvaret i morgen, for det er den ikke.
Altså, vi skal i dialog med kommunerne, vi skal i dialog med regionerne, vi skal inspirere institutionerne, for skal vi løfte den grønne omstilling, skal vi i virkeligheden gøre det i fællesskab.
Dermed er vi tilbage til det, der sådan set var mit udgangspunkt, nemlig i forhold til den lokale aktivisme helt ned på individniveau.
Jeg tror faktisk, det er utrolig vigtigt, at man stadig holder fast i det.
Carl Valentin (SF), 2022-03-03:
Jamen selv tak.
Jeg synes også, vi har haft et fremragende samarbejde om det her, og jeg er også meget glad for den fælles vedtagelsestekst, vi er endt med at lave, også med Enhedslisten.
Så vil jeg også sige, at noget af det, der inspirerer mig allermest, faktisk er, når man kommer ud og taler med de mange unge mennesker, som enten er blevet vegetarer eller veganere eller måske bare har skåret ned, for ikke bare er de med til at gøre en stor forskel selv, de er også med til at påvirke deres familier rigtig meget.
Da jeg var barn, kan jeg huske at det var mig, der skulle have at vide af mine forældre, at jeg skulle spise nogle flere grøntsager, men nu er det altså de unge, der går til deres forældre og siger: Vi er altså nødt til at spise nogle flere grøntsager derhjemme på grund af klimakrisen.
Tak, og tak for en god tale, hr. Anders Kronborg.
Jeg synes, det er enormt vigtigt, at vi har et samarbejde om at få undersøgt mulighederne for, om man kan få et 100 pct. plantebaseret måltid i de offentlige køkkener, og jeg er glad for, at det er blevet en dagsorden, man er så offensiv på, at man taler om frihed.
For jeg synes, det præcis er det, det handler om.
Når det kommer til indførelsen af det, er det eneste, som ordføreren sådan er bekymret for, lidt økonomien i forbindelse med det.
Men da vi hørte ministeren tale før, kunne vi jo også høre, hvor kæmpestore økonomiske fordele der vil være, ved at vi som danskere spiser grønnere, på grund af de mange livsstilssygdomme, det kan forhindre.
Det kan give os et bedre og længere liv.
Tror ordføreren egentlig ikke, at hvis man indfører det her, vil det samlet set gavne den danske økonomi, fordi vi simpelt hen i så høj grad vil se, at folk lever et sundere liv, hvis de kan vælge det plantebaserede i hverdagen?
Anders Kronborg (S), 2022-03-03:
Det synes jeg er prisværdigt, for vi har i virkeligheden rigtig meget, vi kan være stolte af i Danmark.
Der er et vækstpotentiale inden for det grønne.
Vi er foran på lange stræk, når det handler om dyrevelfærd.
Vi har utrolig mange tusinde arbejdspladser inden for erhvervet.
Det er vigtigt at tale mulighederne op, så tak for det.
Det her forslag til vedtagelse, som er fremsat af bl.a. SF og Enhedslisten, koncentrerer sig jo ikke om de private virksomheder.
Det koncentrerer sig udelukkende om de offentlige køkkener.
Det, det sådan set siger, er, at man inden 2022 skal undersøge mulighederne for, at der kan vælges et 100 pct. plantebaseret måltid.
Det binder jo ikke nogen, det pålægger regeringen at undersøge.
Der er det bare, at jeg er lidt nysgerrig på, hvorfor Erling Bonnesen slet ikke er nysgerrig på det her felt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-03:
Jeg var spændt på, om jeg også får to spørgsmål.
Nu har vi jo en utraditionel dag i dag, hvor forretningsordenen ikke hele tiden er blevet overholdt, så jeg kunne godt tænke mig at spørge tilhørerne om noget: Hvor mange af tilhørerne er vegetarer?
Der bliver snakket om de unge, men er der nogen vegetarer på tilhørerpladserne?
Vil I række hånden op?
Der er slet ikke nogen.
Det var da sørgeligt.
I er atypiske.
Det, som er min opfattelse, er, at der er rigtig mange unge mennesker, som prøver at lægge deres kostvaner om, og de gør det af forskellige grunde.
Nogle gør det på grund af dyreetik, andre gør det på grund af klimaet, og så oplever vi her i Folketinget, at vi nogle gange får nogle lidt forældede debatter, synes jeg, og der vil jeg gerne benytte lejligheden til at takke hr. Carl Valentin og SF for det gode samarbejde, vi har haft op til finanslovsprocesser og op til den landbrugsaftale, vi fik landet, hvor jeg ikke rigtig kan forstå der kom så mange partier med, men jeg synes faktisk, at indholdet var rigtig godt.
Så tak for det, og tak for at holde debatten kørende.
Erling Bonnesen (V), 2022-03-03:
Jeg synes faktisk, det er et moderne Danmark, når man på de forskellige institutioner – igen uden at nævne dem alle sammen – selv kan påvirke, hvad det er, der skal være på hylderne og i kantinen.
Og jeg oplever også, at der her er variation og en kreativ udvikling.
I Venstre er vi for det hele.
Det er forbrugerne, der afgør, hvad det er, der skal på tallerkenen, og når der er et tilstrækkeligt stort ønske om at få nogle af de sidste nye plantebaserede produkter på tallerkenen, så tager man det jo også til sig – så producerer man det også, og så bliver det jo også tilbudt.
Landmanden er jo også interesseret i sammen med fødevarevirksomheden at producere og udvikle det, lige så snart der er en efterspørgsel efter det.
Og det er jo i gang.
Vi er vel også på det område et af de lande, der er længst fremme i skoene, og det glæder mig da.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-03:
Så vi er dér, hvor det sådan er op til det lokale, og så kan man altså have mennesker, som arbejder i staten eller i en kommune eller region, og som går på arbejde hver dag og skal tage madpakken med, indtil de har fået tilkæmpet sig en mulighed for at kunne spise den mad, man kan købe i en kantine.
Kan ordføreren ikke se, at det, at alle kan købe noget, der er tilberedt i en kantine, er noget, som vi bør tilstræbe, hvis det er sådan, at man er på en arbejdsplads, der har en kantine?
Erling Bonnesen (V), 2022-03-03:
Jamen nu præciserer spørgeren så ikke lige, hvad det er for en arbejdsplads.
Som jeg hørte det, siger spørgeren »en arbejdsplads«, og det kunne jo så f.eks. være inden for det offentlige.
Men et eller andet sted er det jo næsten ligegyldigt – står jeg lige og tænker – om det er på en offentlig eller privat arbejdsplads, for i vores oplyste, gode demokratiske samfund er der jo, uanset hvor man er, en god tilgang til at deltage i debatten, også på den enkelte arbejdsplads.
Næsten uanset hvor det er, har man jo gode muligheder for at påvirke tingene.
Og sådan opfatter jeg egentlig at det er.
Hvis det drejer sig om en kommune, får man jo dér debatteret det, og min egen erfaring, i hvert fald fra dengang, jeg selv var i det kommunale, er, at så lægger man det ud til børnehavebestyrelserne og de forskellige brugerråd, og så får man drøftet tingene.
Det er faktisk også min opfattelse, at rundtomkring i både kommuner og regioner og ude på arbejdspladserne udvikler man netop på det, sådan at der så vidt muligt bliver taget hensyn til alle de forskellige interesser.
Hvis der kun lige er én, der vil have en bestemt ret, kan det måske være et problem – det skal jeg ikke kunne sige – men ellers er det sådan i forhold til udviklingen, og det tror jeg vi alle sammen kan se, at lige så snart der dukker et ønske op, der har den der sådan passende vægt og fylde, så bliver der også taget højde for det i tilrettelæggelsen af de forskellige kostplaner.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-03:
Nye løsninger og at sikre frit valg
– det lyder jo rigtig godt.
Hvad nu, hvis man er på en arbejdsplads, hvor der er en kantine, der har dagens varme måltid, og dagens varme måltid så er noget, der indeholder kød, hvad er det så for et frit valg, man har i den kantine?
Det er jo valget mellem ikke at spise og spise det, der er.
Det har jo været debatteret lidt – det der med at indføre sådan en ret til, at man kunne få lov til at vælge noget uden kød – altså om det skal være noget, der er en ret, og i hvilket omfang det skal udbredes.
Og nu har vi så en anden vedtagelsestekst, hvor det jo så medfører, at det så skal undersøges, om vi kunne komme frem til, at vi dér har et valg.
Kan ordføreren ikke se, at for dem, der ikke spiser kød, er det sådan set ret væsentligt, at man kan få noget at spise, hvis man f.eks. er på arbejde?
Anders Kronborg (S), 2022-03-03:
Altså, jeg mener, at vi skal passe utrolig godt på de arbejdspladser, som vi har i hele Fødevaredanmark.
Så der er ingen tvivl om, at jeg tror på, at der er et vækstpotentiale inden for hele det plantebaserede, inden for hele det grønne, der kan skabe nogle nye arbejdspladser.
Så der er helt klart nogle udfordringer i forhold til den danske landbrugssektor.
Ét område, jeg har det rigtig, rigtig skidt med, helt ind i hjertet, er den transport af smågrise, der foregår i 20-21-22-23 timer ned ad de varme europæiske motorveje i CO 2 -udledende lastbiler.
Dér synes jeg godt at vi kan blive endnu skarpere.
Og der er jeg jo lykkelig for, lykkelig for, at i de forhandlinger, hvor mange partier bed sig fast i bordkanten, har fru Mette Thiesens og hr. Erling Bonnesens parti og Dansk Folkeparti og andre sagt: Vi vil også gerne være med til at se på en maks.-transporttid i forhold til transport af smågrise.
Det synes jeg er vigtigt, både for dyrevelfærden, men også for det image, som dansk landbrug har i resten af verden.
Susanne Zimmer (FG), 2022-03-03:
Jeg hører tit ministeren sige noget omkring slagteriarbejdspladser.
Men mener ordføreren ikke, at en omlægning af landbruget, så man producerer mere plantebaseret kost, kan fastholde nogle af de arbejdspladser, der forsvinder andre steder?
Anders Kronborg (S), 2022-03-03:
Uha, det er et spørgsmål, der har været voldsomt diskuteret.
Jeg synes sådan set, at vi skal passe rigtig godt på balancen her.
Jeg synes, at der i øjeblikket er en ubalance, når man ser på procenttallene, i forhold hvor mange procent der går til at støtte kød i reklamer og hvor mange procent der går til at støtte det plantebaserede.
Det anerkender jeg over for ordføreren.
Men hvis der er nogle kødproducenter i Danmark, der faktisk går den rigtige vej, som går foran med forædling osv., så vil jeg ikke stå her og sige, at det skal være fuldstændig verboten at have reklamer for dansk kød.
Den landbrugsaftale, vi har lavet, hvor både SF, Enhedslisten, Venstre og Nye Borgerlige er med, har jo heller ikke overhovedet – som i overhovedet – nogen måltal for f.eks. at nedbringe den animalske produktion.
Susanne Zimmer (FG), 2022-03-03:
Tak, og tak til ordføreren.
Mener ordføreren ikke, at det, at man laver reklamer for kød og for at spise mere kød, har en effekt?
Og er der ikke et paradoks i, at vi har statsfinansierede kødreklamer, når vi nu samtidig, som ordføreren siger, godt vil have folk til at spise mere klimavenligt?
Anders Kronborg (S), 2022-03-03:
Jeg tror i virkeligheden, at vi sagtens kan sidde og brainstorme på det her og blive klogere på hinanden.
Det kan vi jo enten gøre over en god bøf eller en skål salat – det er jeg sådan set ligeglad med.
Det, der har været og er mit udgangspunkt, er, at jeg synes, jeg hører Venstres ordfører som systembevarende, og det synes jeg ikke altid er det, der kendetegner Venstre.
Og der synes jeg sådan set et eller andet sted, at jeg ikke blander mig i, hvilket måltid som sådan der skal sættes på tallerkenen; det er op til den enkelte institution.
Men jeg synes, at hvis en mor, som har været vegetar hele sit liv,
kommer ind på en fødeafdeling og tvinges til at spise kød for at få noget at spise, så er vi altså på vej i den gale retning.
Og det er sådan set det, der er intentionen i vores vedtagelsestekst.
Erling Bonnesen (V), 2022-03-03:
I første del af ordførerens svar betonede ordføreren meget tydeligt, at der er store forskelle derudeomkring, og som jeg opfattede det, lå der sådan lidt i det, at det var et problem.
Det synes jeg ikke det er – tværtimod.
Jeg lagde også mærke til, at ordføreren i sidste del af sit svar lagde vægt på, at det var fint med den individuelle frihed, og begge dele kan jo ligesom ikke være udtryk for holdningen.
Så jeg vil godt have præciseret, om det er den første del af ordførerens svar, eller om det er den sidste del af ordførerens svar, der er udtryk for ordførerens reelle holdning.
For jeg synes jo som Venstremand, at det er alletiders, at der er forskel rundtomkring, for det gør jo lige præcis, at man kan lægge vægt på de specielle ønsker, man har på det enkelte sygehus eller på den enkelte afdeling, i den enkelte børnehave, på den enkelte skole osv.
Så hvis det er det, der ligger i ordet frihed, så synes jeg sådan set, det er godt; men hvis det er det første, der ligesom kunne opfattes som et problem, så synes jeg ikke det er så godt.
Så kunne ordføreren lige præcisere, om det er den første del eller den sidste del af svaret, vi skal lægge vægt på?
Mette Thiesen (NB), 2022-03-03:
Tusind tak.
Der bliver ingen ros herfra, sådan som der var fra Socialistisk Folkeparti.
Jeg står bare og bliver sådan lidt ærgerlig over, at man fra regeringens og ministerens side har så lidt tiltro til danskerne, at man mener, at man skal belære dem om, hvordan de skal spise.
Vi i Nye Borgerlige har sådan set meget stor tiltro til, at det kan de godt selv finde ud af – danskerne er da et meget oplyst folk.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ministeren sådan helt konkret om, hvor mange millioner kroner man har brugt på det her fråds.
For det var godt 4 mio. kr. til det her med kostrådene og udbredelsen af kampagner osv., og ministeren nævnte noget med 40 mio. kr., og der var noget med 7 mio. kr. i forbindelse med mink og en omstilling af nogle køkkener.
Så jeg kunne bare godt tænke mig sådan et samlet overblik over, hvor mange millioner venstrefløjen har brugt på at gå i den her retning og på den måde indoktrinere danskerne.