Merete Riisager (LA), 2018-01-26:
Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti har med B 48 foreslået, at regeringen ændrer reglerne for elevfordelingen på gymnasierne, så andelen af elever med udenlandsk baggrund på det enkelte gymnasium ikke overstiger 30 pct.
Beslutningsforslaget vedrører en alvorlig udfordring på ungdomsuddannelserne, som naturligvis skal adresseres.
Det vender jeg tilbage til.
Der er imidlertid alvorlige problemer forbundet med forslaget.
Regeringen anerkender, at nogle gymnasier oplever faglige og pædagogiske problemer som følge af de kultursammenstød, som opstår flere steder i samfundet.
Men lad mig begynde med at slå fast, at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Mens det på den ene side er en succes, at stadig flere unge med udenlandsk baggrund bliver optaget på ungdomsuddannelserne, giver det på den anden side nogle steder en række voldsomme udfordringer, herunder på stx.
Beslutningsforslaget adresserer, at der er omkring 15 gymnasier i Danmark, hvor der er tendens til, at unge med ikkevestlig baggrund søger sammen i parallelsamfund.
Det er fællesskaber, hvor etnisk danske unge og dansk kultur er i mindretal.
Det skaber problemer, og dem vender jeg tilbage til.
Regeringen kan ikke støtte beslutningsforslaget af følgende årsager: For det første må integrationsopgaven helt grundlæggende bæres af dem, der skal integreres.
Der er derfor behov for en målrettet løsning, der generer så få som muligt, og som ikke grundlæggende kolliderer med den måde, vi har valgt at indrette gymnasieområdet på i Danmark.
For det andet er det uklart, om forslaget holder sig inden for Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Og for det tredje er der en række praktiske og logistiske udfordringer ved forslaget.
Altså, hvordan skal det kunne lade sig gøre?
På Vestegnen overstiger elevgrundlaget med udenlandsk baggrund 30 pct. Anerkender regeringen, at der er en række problemer?
Ja, i allerhøjeste grad.
Hvis man taler med ansatte og elever på disse ghettogymnasier, beretter de om alvorlige problemer.
Og der er også kedelige eksempler på forskellige sociale regler for drenge og piger.
På gymnasieområdet handler det altså om, hvorvidt alle elever respekterer gymnasiet som en uddannelsesinstitution baseret på vestlige værdier og plads til at leve et frit ungdomsliv.
Jeg mener, at konsekvens er en nøgle.
Der skal være konsekvens og håndhævelse af både studie- og ordensregler og faglige standarder.
Hvis man ikke kan opføre sig ordentligt på det ene gymnasium, skal man ikke flyttes til det andet.
Man skal ændre sin adfærd eller slet ikke være på gymnasiet.
Det har aldrig været meningen, at alle skal gå i gymnasiet.
Det er undergravende for landets gymnasier, hvis dårlig adfærd spredes og går ud over god undervisning og det faglige niveau.
Som jeg også har sagt i andre sammenhænge, vil regeringen inden for de kommende måneder fremlægge sit eget forslag til at adressere disse alvorlige udfordringer, Og det er ikke nogen hemmelighed, at jeg er tilhænger af konsekvens og lokal problemløsning.
Jeg vil gerne sige tak til Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti for beslutningsforslaget.
Men regeringen kan ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag.
Tak for ordet.