Carsten Bach (LA), 2025-06-03:
Tak for det, formand.
Rigsfællesskabet har brug for en frisk start.
Tidligere har rigsfællesskabet lidt været en fastlåst størrelse, hvor de tre lande har haft en mere eller mindre fikseret og vedligeholdende tilgang til det indbyrdes forhold, måske endda en lidt tilbageskuende og bebrejdende tilgang til nogle af fortidens fejltrin.
Derimod er der nu, særlig med det netop overståede valg i Grønland og den nye grønlandske regering, en situation, hvor vi med en frisk start og en helt anden dynamisk tilgang kan støtte hinanden i at finde den rette form til et nyt og moderne rigsfællesskab.
Statsministeren har ved flere lejligheder på det seneste talt om, at vi skal modernisere rigsfællesskabet, og at samarbejdet skal være ligeværdigt, dog ikke med hensyn til udenrigspolitikken, må vi forstå på debatten lidt tidligere, hvor det i hvert fald ikke er på den danske regerings initiativ, at der skal foretages nogen ændringer.
Grønland og Færøerne har jo, som det er nu, en mulighed for at hjemtage en stor del af den politiske administration.
Det er bare ikke de hjemtagne områder, som vi hverken nu eller i fremtiden skal have det helt store fællesskab omkring.
Nej, det centrale samarbejde i et moderniseret rigsfællesskab vil selvfølgelig være netop de områder, vi fortsat er og skal være fælles om, også i fremtiden.
Lad mig derfor igen i år tage afsæt i noget af det, vi jo så faktisk er fælles om stadig væk, men som mærkelig nok ikke er særlig fremtrædende i redegørelsen.
Jeg taler selvfølgelig om udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitikken.
Det er også derfor for mig en meget stor skuffelse, at den skriftlige redegørelse heller ikke i år nævner den grønlandske udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitiske strategi »Grønland i verden – Intet om os, uden os«, som den hedder.
Strategien var relativt ny for et år siden, da vi senest havde den her årlige redegørelsesdebat, og måske derfor var strategien sidste år ikke nævnt i statsministerens skriftlige redegørelse.
Er den så det i år?
Nej, det er den desværre ikke, og det betyder også, at redegørelsen heller ikke kan opnå mere end højst karakteren 02.
Hvorfor er det så en væsentlig mangel ved redegørelsen?
Ja, det er det, fordi det er meget relevant for Folketinget – specielt sådan som den politiske sikkerhedspolitiske situation har udviklet sig det seneste år – at høre statsministerens syn på Grønlands ønske om fortsat at undgå militær oprustning og permanent militær tilstedeværelse i Arktis.
Sidste år svarede statsministeren på mit spørgsmål om netop fraværet af den grønlandske sikkerhedspolitiske strategi i sin redegørelse og sagde, at strategien var et godt stykke arbejde, der ville komme til at indgå i de videre drøftelser Danmark og Grønland imellem.
Forhåbentlig vil statsministeren i dag give Folketinget et mere uddybende indblik i, hvad statsministeren og regeringen mener om Grønlands sikkerhedspolitiske strategi, og sige mere end blot det, at det er en fin strategi, og forhåbentlig vil statsministeren give Folketinget indblik i, hvad de videre drøftelser af strategien konkret har udmøntet sig i.
Det har i hvert fald ikke udmøntet sig i regeringens egen arktiske strategi, for den lader stadig væk vente på sig.
Det er et faktum, at der i strategien for Grønland står, at man ikke ønsker militær opbygning og permanent militær tilstedeværelse, hvilket må siges at stå i skærende kontrast til, hvad der ellers sendes af signaler fra det danske kongerige og regeringen i Danmark til internationale samarbejdspartnere såvel som modstandere om den militære udvikling i Arktis.