René Christensen (DF), 2020-09-08:
Tak for det, formand.
Så står vi her med finanslovsforslaget for 2021, »Trygt gennem krisen i fællesskab«, og man må i hvert fald sige, at det sidste i sætningen, altså »i fællesskab«, bærer det præg af.
Det er sådan, når vi ser på det, at man går helt til grænsen i forhold til at optage lån, og det betyder jo selvfølgelig, at vi kan spørge: Er det, man gør nu og bruger pengene på, så noget, der gør Danmark rigere?
Er det noget, der gør, at vi kommer bedre igennem krisen, eller betaler man bare af på den drift, som man har besluttet?
Og hvordan betaler man så det?
Det betaler man bl.a. ved at optage lån.
Vi må bare sige fra Dansk Folkepartis side, at det er en farlig vej at betale drift ved at optage lån.
Det er ikke en farlig vej at optage lån.
Det er også rigtig fornuftigt at køre en ekspansiv økonomi, når man står i en krisesituation, og det er også rigtigt, at man skal have stor fokus på, hvordan det ser ud med arbejdsløsheden.
Når vi så går ned og kigger i finansloven, hvad har man så ellers haft fat i?
Hvis man kigger på områderne som sådan, også de små ting, for det er jo også det, man skal i en finanslov, særlig når finansloven kommer fra en etpartiregering, så er det jo ikke kun regeringens forslag, der har været forhandlet, så er det Socialdemokratiets forslag til, hvordan Danmark skal komme videre, og hvordan Danmark skal komme ind i 2021.
Vi har alle sammen hørt det mange gange: Vi står på et meget stærkt grønt mandat.
Det var det, som vælgerne ville.
Når man så kigger på finansloven, er der ikke meget grønt i det.
Nogle af de ting, som vi er faldet over, er måske de små ting, men det er faktisk nogle af de ting, som virkelig batter noget.
Hvis man tager sådan noget som skrotningsordningen for dieselbiler, får vi enormt meget miljø og vi får rigtig meget klima for næsten ingen penge.
Men hvad har man valgt at gøre fra regeringens side?
Man har skrottet ordningen.
Det vil sige, at gamle dieselbiler kan fortsætte med at køre.
Der er ikke et incitament til at stoppe med at køre i dem.
Man kunne også kigge på en anden ting, som har fyldt rigtig meget, og det er partikelforureningen.
Der har vi igennem en årrække haft en ordning for at skrotte gamle brændeovne, som ikke er gode for miljøet, og som faktisk heller ikke er ret gode for befolkningen, fordi der kommer så meget partikelforurening.
Hvad gør regeringen?
Hvad er det, Socialdemokratiet gerne vil?
De vil ikke skrotte gamle brændeovne, men vælger at sige, at den ordning skrotter de, så der er ikke noget incitament til fremadrettet at udskifte sin brændeovn til noget, der er mere miljørigtigt, til glæde for miljøet, og til glæde for de borgere, som er i ens nærområde.
Det er også de små ting, man viser i en finanslov: Hvad er man for et parti?
Hvad er det, man gerne vil?
Der viser Socialdemokratiet tydeligt, at det omkring miljø og klima åbenbart ikke er det, der betyder noget.
Man vil i hvert fald ikke betale for det, selv om det er de små beløb.
En anden ting, som har fyldt meget her hen over foråret og sommeren, er jo bl.a. ældreområdet, og på en meget, meget sørgelig baggrund, vil jeg sige.
Vi så jo alle sammen, tror jeg, den udsendelse, som der var i TV 2, hvor vi kunne se, at der var nogle borgere, der bestemt ikke blev behandlet med værdighed, og vi skal med det samme sige, at det ikke kun handler om penge.
Det handler også om penge, men det handler så sandelig også om ledelse, det handler om moral, og det handler også om, hvad det er for et rekrutteringsgrundlag, vi har, og hvad det er for et job, man har, når man arbejder med andre mennesker.
Om det så er i ældreplejen eller det er i daginstitutionen eller det er i folkeskolen, er sådan set ligegyldigt.
Man har et helt, helt særligt ansvar, når man arbejder med mennesker, og et helt særligt ansvar, når man arbejder med mennesker, som har svært ved at udtrykke sig, og som har et så stort behov for pleje, som de har i ældreplejen.
Derfor var vi i Dansk Folkeparti også rigtig glade, da vi så, at ministeren på området gik ud og sagde, at det her var for dårligt, at det kunne en socialdemokratisk regering ikke leve med, at nu skulle der ske en revolution på området, at nu skulle der virkelig ske noget, både i forhold til ledelsen, men også i forhold til det økonomiske.
Når vi så kigger på finansloven, kan vi se, at man – ja, det er jo sørgeligt at sige det – har sat 200 mio. kr. af.
Vi er jo 98 kommuner i Danmark, så hvis man bare fordeler dem sådan ligeligt efter kommuner, så kan man jo godt regne ud, at det her ingenting flytter, og hvor er det holdningsmæssige?
Det er jo det, en finanslov også kan.
En finanslov kan jo også påvirke det holdningsmæssige, og der må vi sige fra Dansk Folkepartis side, at vi synes, at der er behov for en revolution af ældreområdet.
Vi synes, at der er behov for at få en stærk dialog med kommunerne om, hvordan det er, de driver velfærdsområderne, både i forhold til økonomien, men så sandelig også i forhold til holdningen.