runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Bach (LA), 2018-05-22:
Nu er det jo ikke sådan, at det eksisterende overvågnings- og godkendelsessystem er, hvad Enhedslistens ordfører kalder lade ske, hvad der sker.
Vi har verdens mest restriktive sprøjtemiddelsregulering i Danmark, vi har verdens mest fintmaskede overvågningsnetværk, vi har verdens måske skrappeste og mest effektive godkendelsessystem, og vi har nogle af verdens fremmeste eksperter på det her område.
Der bliver taget rigtig godt hånd om det danske grundvand og drikkevand, og det er jeg faktisk stolt af, og det skal vi selvfølgelig fortsætte med.
Men det er jo ikke ensbetydende med, at vi skal udvide til højre og venstre og lægge yderligere afgifter på her og der og alle vegne, som Enhedslisten lægger op til.
Det kommer slet ikke på tale.
Vi har et system, der fungerer, og det skal vi være stolte af og glade for, og danskerne skal hver eneste dag, de åbner for vandhanen, kunne være helt trygge ved og glade for, at de kan drikke deres drikkevand også urenset.
Ida Auken (RV), 2018-05-22:
Mange tak.
Derfor vil jeg gerne spørge til det problem, som vi har i øjeblikket, med azoler, som jo faktisk bliver fundet i hver tredje prøve, man tager i grundvandet, og derfor har fået flere forskere til at sige, at det nok er mere persistent, end man tror – altså til almindelige borgere, der ikke har haft hr. Carsten Bachs job – og at det faktisk kan sive ned til grundvandet.
Mener ordføreren ikke, når han nu er fan af den her stramme godkendelsespraksis, at en sådan situation, hvor et stof, der er meget udbredt og bliver fundet i hver tredje grundvandsboring, skulle give anledning til at se på godkendelsen i det system, vi har?
Carsten Bach (LA), 2018-05-22:
Ja, økonomien, byrden ved betalingen for det her vil jeg ikke kommentere yderligere, end hvad jeg har gjort.
Igen vil jeg opfordre til – Enhedslistens ordfører var inde på det før –
at vi kunne være hinanden behjælpelige med at få de her fakta frem og få stillet de rigtige spørgsmål i udvalgsbehandlingen, det vil jeg faktisk meget gerne være med til, sådan at vi, og det er nok en forhåbning, som ikke kan indfris, en gang for alle kan få fakta om det danske grundvand og drikkevand på bordet, sådan at vi alle sammen, alle politikere, alle ordførere har sort på hvidt, hvad det er, der er op og ned på det her, sådan at der ikke kan polemiseres gang på gang med, hvor dårligt det danske drikkevand egentlig er, når det i virkeligheden jo er helt fantastisk og helt unikt, at vi i Danmark har mulighed for faktisk at drive landbrugsvirksomhed lige oven på vores grundvandsmagasiner.
Trine Torp (SF), 2018-05-22:
Fint at få nogle fakta på bordet.
Jeg vil bare gerne vende spørgsmålet lidt om og sige, at så kan Liberal Alliances ordfører måske også hjælpe os med at fortælle, hvad det præcise indhold er af pesticider og pesticidrester de steder, hvor der ikke er målt for det.
Mette Abildgaard (KF), 2018-05-22:
Det er fuldstændig rigtigt, at det, at vi skal drøfte pesticidafgiften, gør ikke, at vi ikke kan tage stilling til alle mulige andre ting, som handler om vores grundvandsbeskyttelse.
Lea Wermelin (S), 2018-05-22:
Tak for det.
Jeg vil da også gerne kvittere over for ordføreren for bl.a. at sige, at man ikke vil afskaffe pesticidafgiften, Det ser vi heller ikke nogen grund til, tværtimod, men det kan godt være, at vi skal være endnu mere ambitiøse end det, der er lagt op til, og noget af det, der er lagt ind i aftalen, er jo også, at der bliver mulighed for det.
Så var ordføreren også inde på det her med, om der skal tages yderligere skridt, og vi har bl.a. peget på en styrket grundvandsovervågning.
Det var også noget af det, vi havde med i pesticidforhandlingerne, hvor vi fik øget overvågning allerede der.
Men når vi har peget på det, er det bl.a., fordi vi jo kan se – det var også noget af det, som ordføreren var inde på – at der desværre bliver fundet pesticider i vores grundvand, som er over grænseværdien.
Noget af det er gamle synder, men noget af det er ikke gamle synder, og derfor kunne vi i virkeligheden godt tænke os at tage endnu flere skridt for at styrke vores grundvand.
Én ting er overvågning, men noget andet er den her beskyttelse af BNBO'erne.
Er det noget af det, som Konservative vil være med til at kigge på igen, om vi altså skal udtage BNBO'erne fra eksempelvis sprøjtning for at sikre vores grundvand yderligere?
Mette Abildgaard (KF), 2018-05-22:
Jamen i Det Konservative Folkeparti holder vi alle muligheder åbne, men det er også ret vigtigt, at vi ikke prøver at skyde gråspurve med kanoner.
Altså, jeg nævnte tidligere, at i 2016 var det i 3,5 pct. af målingerne, at man fandt overskridelser af grænseværdien.
Jeg tror, der måske er omkring 17.000 ha BNBO-områder i Danmark, uden at jeg er helt sikker på det tal, og er det nødvendigt at sige, at man laver sprøjteforbud i alle de områder?
Det er jeg ikke nødvendigvis sikker på.
Så synes jeg, at det kunne være rigtig interessant at høre fra Socialdemokratiet, hvor man egentlig kunne forestille sig at finde pengene til så at kompensere de landmænd, hvor man går ind og laver begrænsninger i den måde, de må anvende deres jord på.
Som jeg havde en dialog med fru Ida Auken om tidligere, er vurderingen, at det måske kan koste op imod ½ mia. kr.
Så jeg synes, det ville være oplagt på et tidspunkt at høre fra Socialdemokratiet, hvor man forestiller sig at finde de penge henne.
Lea Wermelin (S), 2018-05-22:
Det er den barsel.
Jeg må undskylde mig med, at jeg simpelt hen er ude af form.
Jeg er lidt rusten i spørgeteknikken.
Men det vil jeg sådan set gerne svare på.
I den kortlægning, der har været, har man jo fundet, at det er omkring 8.600 ha, som er landbrugsareal.
Så det er der, hvor man ville skulle gå ind og kompensere, det er rigtigt, og det vil så være et eller andet beløb.
Det har bl.a. været fremme, at det er de her 500 mio. kr. Noget af det, vi har peget på, og som vi også pegede på i forhandlingerne, er jo pesticidafgiften.
Så kunne ordføreren forestille sig, at man kunne bruge pesticidafgiften til at være med til at kompensere landmændene for at udtage den her jord fra netop sprøjtning?
For som ordføreren sagde indledningsvis, er det jo et politisk ansvar, at vi passer på vores drikkevand, og når vi ved, at det er de sårbare områder, som ligger omkring boringerne, som er særlig udsatte, så ville det være et godt sted at starte.
Erling Bonnesen (V), 2018-05-22:
Tak for det.
Jeg synes, det er godt, at ordføreren for forslagsstillerne selv konstaterede i sine afsluttende bemærkninger, at drikkevandet generelt er godt, og at man som borger trygt kan drikke det.
Det synes jeg er godt lige at få med.
Det, jeg lige ville ind på her til sidst, er, at gennem den senere tid har det været fremme nogle gange – og det har faktisk også været fremme her; jeg tror, det var den konservative ordfører, der også tog det op – at når man måler i de øvre jordlag, viser det sig, at man finder mindre i de øvre jordlag, og at det er aftagende, i forhold til hvad man de pågældende steder tidligere har fundet.
Det er jo sådan set en god udvikling.
Så anerkender ordføreren for Alternativet, at der er noget, der tyder på, at vi er på rette vej?
Christian Poll (ALT), 2018-05-22:
Jeg tror, at vi på mange planer er på rette vej, og man kan rolig drikke vores drikkevand i Danmark.
Det forslag, vi drøfter i dag, handler jo om, hvem der så skal betale, når der skal laves en ekstra indsats, og det mener jeg jo bør være forureneren, frem for at det bare er os alle sammen.
Øjvind Vilsholm (EL), 2018-05-22:
Så skal jeg måske i virkeligheden forstå det derhen, at pesticidaftalen og evalueringen af den er en ting, men at det ikke hindrer, at vi kan gøre andre ting for at passe på vores drikkevand.
Jeg kan på ordførerens kropssprog forstå, at jeg har forstået det rigtigt.
Så siger jeg tak for svaret.
Mette Abildgaard (KF), 2018-05-22:
Jeg og Det Konservative Folkeparti vil gerne gå meget målrettet til værks.
Det er det, vi prøver at gøre på alle andre politikområder, og det er det, vi i særdeleshed prøver at gøre på miljøområdet, nemlig at sætte ind der, hvor vi får mest værdi for pengene.
Og jeg er bare ikke overbevist om, at det giver mening at tage alle de 8.600 ha, som er landbrugsareal i dag, og sige, at så må man overhovedet ikke sprøjte der.
Jeg vil langt hellere gøre det målrettet og bruge pengene meget klogere de steder, hvor problemerne er.
Så jeg tror stadig væk, at vi lidt skyder gråspurve med kanoner ved at tage alle 8.600 ha, men vi er sådan set åbne for at diskutere, om vi de steder, hvor udfordringerne er størst, skal sætte målrettet ind i forhold til at beskytte BNBO'erne bedre, end vi gør i dag.
Lea Wermelin (S), 2018-05-22:
Jeg synes egentlig, det var ganske lovende i debatten før, at Liberal Alliances ordfører sagde, at vi måske godt kunne udvide den grundvandsovervågning, vi har, for netop at være sikre på i forhold til nogle af de stoffer, der også er godkendt i dag, at vi ikke først opdager om mange år: Hov, ups, de var faktisk i grundvandet, vi testede bare ikke for dem.
Det er jo noget af det, som vi ellers har set godt kan ske, selv om vi i Danmark har en stram praksis.
Nu nævnte ordføreren jo også sin baggrund og sådan noget, og det er jo dejligt med en grøn baggrund også i LA, men jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at spørge her til slut, om ordføreren så ikke også vil anerkende, at det arbejde, der ligger, og den stramme praksis, vi har i Danmark, også gør, at vi i dag kan åbne for vandhanen og drikke vandet, sådan som det er, uden at det skal renses.
For vi har jo tidligere set, at ordførerens parti f.eks. ikke var med i den sprøjtemiddelstrategi, der lå.
Så er ordføreren enig i, at hvis ikke man havde haft den her stramme praksis i Danmark, så var det ikke sikkert, at vi havde kunnet drikke vores vand urenset?
Øjvind Vilsholm (EL), 2018-05-22:
Nu, hvor vi nærmest er ved at fortabe os i antallet af boringer, som er forurenede eller mindre forurenede, og i, hvor mange der er lukket, vil jeg bare sige, at jeg lige faldt over en undersøgelse her fra 2015, hvor der står, at der var fundet pesticidrester i 27 pct. af de drikkevandsboringer, man havde testet.
Godt nok var det kun i 3,6 pct. af de her boringer, hvor det var over grænseværdien.
Så selv om vores drikkevand absolut er drikkeligt, er det altså i fare, og det er ikke, fordi vi skal tale vores drikkevand ned, men jeg tænker, at ordføreren kan bekræfte, at vi skal gøre noget for at bevare den gode kvalitet af drikkevand, vi har.
Mette Abildgaard (KF), 2018-05-22:
Der ligger jo en fuldstændig klar aftale om, at vi skal evaluere pesticidafgiften, og på baggrund af den viden, der kommer ud af den evaluering, skal aftalekredsen drøfte det her.
Jeg siger bare, at set med Det Konservative Folkepartis briller har vi meget svært ved at tro, at vi skulle nå til et sted, hvor vi skulle afskaffe pesticidafgiften.
Det har Det Konservative Folkeparti ingen grund til at tro skulle være den rette løsning.
Men der er nu engang sat et evalueringsarbejde i gang, og jeg kan personligt ikke huske, hvornår det skal barsle, men det er jo klart, at det skal vi kigge på.
Trine Torp (SF), 2018-05-22:
Det kan jeg kun bekræfte at vi skal.
Særlig problematisk er det jo for de boringer, hvor det er over grænseværdien, og vi skal have en meget tæt grundvandsovervågning.
Men det er jo også nærmest en umulighed at teste for alt, og det er derfor, forsigtighedsprincippet er så afgørende i det her spørgsmål.
Christian Poll (ALT), 2018-05-22:
Ordføreren fremhæver det her med, at landmændene jo lovligt har benyttet sprøjtegiftene, og derfor skal de ikke drages til ansvar for problemstillingen, hvis man finder sprøjtegifte i en drikkevandsboring senere.
Det vil jeg sådan set give hende ret i.
Det er jo sådan, systemet er indrettet.
Men det var også sådan, systemet var indrettet, da man lavede oliebranchens miljøpulje.
Da havde man installeret tanke i jorden og gjort det fuldt lovligt, men nogle af dem endte altså med at blive utætte og skabte jordforurening, og så lavede man en kollektiv ordning, sådan at det ikke var forbrugerne, men branchen selv, der skulle tage hånd om den her problemstilling.
Det er det, vi foreslår fra Alternativets side i dag, altså at man laver en lignende ordning.
Ville det ikke være rimeligt at lave sådan en ordning, hvor man siger, at når det er gået galt med brugen af sprøjtegifte og de er endt i en drikkevandsboring, er det selvfølgelig branchen, der lige skal komme og stå for den oprydning?
Øjvind Vilsholm (EL), 2018-05-22:
Hvis jeg ellers hørte det helt rigtigt, hørte jeg ordføreren sige, at hun ville afvente virkningen af pesticidaftalen.
Hvis jeg hørte rigtigt, vil jeg gerne høre, hvor længe ordføreren så mener at vi skal vente, før vi foretager os yderligere for at passe på vores drikkevand.
Christian Poll (ALT), 2018-05-22:
Altså, med sundhedssystemet som eksempel er der jo sådan set allerede den mekanisme i dag, så vidt jeg kan se, for hvis sundhedssystemet ikke har behandlet ordentligt, bliver man jo syg igen, og så er det igen sundhedssystemet med den økonomi, der ligger der, der skal tage hånd om problemet.
Altså, når en drikkevandsforurening beviseligt skyldes sprøjtegift, er det noget, der stammer fra landbruget, og så kan landbruget kollektivt med en ordning, de nu selv vælger at skrue sammen på en eller anden måde, betale for, at der skal laves en ny drikkevandsboring.
Det skal vel ikke være forbrugerne, som det er i dag?
Mette Abildgaard (KF), 2018-05-22:
Jeg synes ikke, hr. Christian Poll har ret i sammenligningen med sundhedsvæsenet, for lad os nu sige, at den her patient, der blev behandlet med en metode, man troede var den rigtige, er død 2 år efter.
Så har sundhedsvæsenet jo ikke betalt nogen pris.
Så kan det være, vi bliver klogere hen ad vejen, og så må vi skære vores regulering til.
Jeg synes, vi skal have en skrap godkendelsespraksis, og at vi skal følge det her meget nøje.
Men vi må også tage et politisk ansvar, og når vi her fra Christiansborg tillader et stof, er det os, der bærer ansvaret, hvis det viser sig, at vi ikke burde have gjort det.
Pernille Bendixen (DF), 2018-05-23:
Jeg må beklageligvis sige, at jeg simpelt hen ikke kunne høre den sidste halvdel af det, som hr. Holger K. Nielsen sagde, men jeg hørte den første halvdel.
Jeg har selv været på Sjælsmark.
Det var udmærket mad, det var udmærkede forhold, og det mener jeg sagtens vi kan være bekendt.
Så er der ikke noget med, at vi i Dansk Folkeparti mener, at man principielt skal behandle nogle dårligere end andre.
Vi mener bare, at det at være statsborger er noget helt særligt, at det er noget unikt, og det ved vi godt at man i Socialistisk Folkeparti er fuldstændig ligeglad med.
Men for os er det altså ret vigtigt, at vores statsborgere kommer i første række.
Marcus Knuth (V), 2018-05-23:
Med beslutningsforslaget her ønsker SF, at vi skal udarbejde en plan for at sikre, at Udlændingestyrelsen tager hensyn til barnets tarv i forhold til flytning fra et asylcenter til et andet.
For hvis man nærlæser SF's forslag, kunne man få det indtryk, at Udlændingestyrelsen på nuværende tidspunkt ikke tager hensyn til barnets tarv, når man flytter asylansøgere, og det er jo direkte i modstrid med sandheden.
Jeg ved, at Udlændingestyrelsen allerede i dag er opmærksom på at minimere antallet af flytninger, især når der er børn involveret, i indkvarteringssystemet.
Der er jo ikke nogen, der bliver flyttet bare for sjov.
Det betyder ikke, at der ikke sker flytninger.
Det gør der, fordi vi nu engang har det asylsystem, vi har, og bl.a. fordi vi har, og det har vi været inde på tidligere i den her debat, situationer, hvor f.eks. afviste asylansøgere nægter at samarbejde, selv om de egentlig burde rejse hjem til hjemlandet.
Vi har også haft, heldigvis, en lang række asylcentre, der er lukket på grund af det nu historisk lave asylpres, som ikke mindst skyldes regeringens mange stramninger – stramninger, som SF ikke altid har været med på.
Men når der sker flytninger, tager Udlændingestyrelsen et betydeligt hensyn til barnets tarv.
Hvis der f.eks. er mulighed for at flytte en beboer hen på et center i nærheden af, hvor børnene allerede går i skole, er det noget, man selvfølgelig også kigger på.
Med andre ord giver beslutningsforslaget her indtryk af, at SF ikke rigtig har indsigt i, hvordan vores myndigheder i forvejen håndterer flytninger i asylcentrene.
Flytningerne sker som nævnt på baggrund af det asylsystem, vi har, og her indkvarteres asylansøgere i forskellige centre, efter – naturligvis – hvilken fase deres sag er i.
Vi har forskellige centertyper såsom modtage-, opholds-, hjemrejse- og udrejsecentre.
Derudover kan der selvfølgelig ske flytninger i de tilfælde, hvor der er et behov for at opretholde ro og orden, eller hvis beboerne selv ønsker at flytte.
Flytningerne er således en fuldstændig uundgåelig del af et moderne asylsystem – et asylsystem, som jeg minder om at den tidligere regering, hvor SF også var med på et tidspunkt, også arbejdede med.
Inden for de rammer skal vi selvfølgelig tage hensyn til børnene, så de ikke bliver udsat for unødvendige flytninger, og det gør Udlændingestyrelsen allerede.
På den baggrund kan Venstre ikke støtte forslaget.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-05-23:
Det var jo meget et ekko af ministerens besvarelse, og det er der jo ikke noget unaturligt i, i og med at de er fra samme parti og talen formentlig har været omkring ministeriet, vil jeg gætte på.
Men i forhold til det med, at der bliver talt om manglende indsigt, er det jo en svær diskussion at tage, især i korte bemærkninger.
Men jeg vil lige gøre opmærksom på, at Dansk Flygtningehjælp i den rapport, de har lavet her, jo påpeger, at der er meget, meget store problemer omkring børnenes trivsel.
Jeg ved ikke, om Dansk Flygtningehjælp har mangel på indsigt, og jeg ved heller ikke, om de talrige artikler, der har været, i medierne, i aviserne, i radioen her på det sidste er udtryk for manglende indsigt.
Så det der argument synes jeg ikke er rimeligt at bruge i en så vigtig diskussion som den her.
Derfor synes jeg, at hr. Marcus Knuth i stedet for at være et ekko af ministeren burde tænke selv og overveje, om det ikke ville være relevant, at også partiet Venstre tog det her spørgsmål mere alvorligt end som så.
Marcus Knuth (V), 2018-05-23:
Jamen jeg vil sådan set sige, at jeg er glad for, at en minister fra partiet Venstre og en ordfører fra partiet Venstre ser nogenlunde ens på tingene.
Men derudover må jeg beklage.
Jeg var ikke i Folketinget selv, da SF sad med i en regering, så jeg kan ikke med garanti sige, om der også skete flytninger af børnefamilier i asylsystemet, dengang SF selv sad med i regering.
Men jeg vil antage, at det var tilfældet, og jeg vil antage, at udlændingemyndighederne tog præcis de samme hensyn til barnets tarv, som de gør i dag.
Ja, jeg er selvfølgelig opmærksom på, at der er problemer i asylcentrene.
Men det primære problem, som vi har debatteret her i dag, er jo, når forældre tager deres børn som gidsler, selv om de ikke har krav på beskyttelse, selv om de burde tage tilbage til deres hjemland, fordi de ikke er truede.
Hvis man nægter at rejse, er det altså ikke systemet, der er den skyldige her; så er det forældrene selv.
Hvis man ikke har krav på asyl, bør man rejse hjem.
Og det er jo det, der er det reelle problem.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-05-23:
Hvis man har været på Sjælsmark, tror jeg nu ikke, at man vil føle det særlig relevant at tale om hverken femstjernede eller trestjernede hoteller.
Det er jo et fuldstændig useriøst billede at give af det her.
Det, jeg spørger om, er: Mener Dansk Folkeparti virkelig, at man sådan principielt – principielt – skal give asylbørn en dårligere behandling end den, danske børn får?
Altså, skal det være andenklassesbørn i forhold til danske børn, som, fordi de er danske statsborgere, skal have en prima, prima behandling?
Om det så er femstjernede, trestjernede eller etstjernede hoteller, er jo fuldstændig irrelevant i den her sammenhæng.
Det menneskesyn, der ligger bag det, vil jeg egentlig godt have uddybet lidt.
Jeg skal såmænd ikke kommentere Dansk Folkepartis forhold til familieliv, og hvad der er bedst for familierne.
Jeg ved ikke, om ordføreren selv, fordi det er så sundt, spiser sammen med såkaldt ligesindede hver aften, men det tror jeg nu ikke hun gør.
Jeg tror, at hun godt vil foretrække at kunne få lov til at spise til aften sammen med sin familie.
Men det, jeg godt vil spørge om, vedrører, at Dansk Folkepartis Martin Henriksen jo sagde til Information her i april måned, at der principielt skal være forskel på danske børn og asylbørn, at der principielt skal være en forskel på, hvordan man behandler de to grupper.
Jeg vil godt høre: Er det Dansk Folkepartis holdning, at man på den måde sådan principielt skal behandle asylbørn dårligere, end man behandler danske børn?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-05-23:
Jeg tænker, at den rapport fra Dansk Flygtningehjælp jo præcis er noget af det, man kan tage med i den diskussion, der forhåbentlig kommer under udvalgsbehandlingen, og når det er, at der skal laves en beretning.
Vi har også læst den, og vi er på alle mulige måder forfærdede.
Det er vi også, hver eneste gang der kommer en nyhedshistorie som disse.
Men jeg vil igen også bare huske på og minde Alternativets ordfører om, at der er nogle hensyn, som alle sammen skal vejes op mod hinanden, og det er jo det, vi håber på man kan finde ud af i en fælles beretningstekst på en eller anden måde.
Josephine Fock (ALT), 2018-05-23:
Nu siger ordføreren så, at ordføreren gerne vil være med til at lave en beretning.
Men jeg har svært ved at høre, hvad det er, ordføreren så gerne vil gøre bedre for børnene.
For nu blev der spurgt om det konkrete eksempel, som er noget, som netop giver stor kritik, altså hvorfor de ikke kan få lov til at lave mad sammen, og nu har ordføreren jo svaret på det til SF's ordfører, så det er der ingen grund til at jeg spørger ind til.
Men hvordan med den her rapport fra Dansk Flygtningehjælp?
Hvordan forholder ordføreren sig til den?
Hvad tænker ordføreren så at vi skal forbedre for de her børn?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-05-23:
Ordføreren har i hvert fald forstået, at vi i forhold til det her konkrete beslutningsforslag mener, at der skal udarbejdes en beretning, og vi er jo også hele tiden villige til at diskutere, hvordan man bedst sikrer barnets tarv.
Men det er også bare vigtigt for os at fastslå, at hvis man skal sikre barnets tarv og barnets interesse, er det, at de får sund og nærende mad, og det er, at de har adgang til skole og fritidsaktiviteter, men at de og familien også hele tiden ved – og det er jo tragisk for den enkelte familie, hvad enten de er flygtet fra krig eller katastrofe eller de er økonomiske migranter, for uanset hvad har der været en årsag til, at de er taget af sted – at de ifølge lovgivningen i Danmark og Europa ikke har ret til at blive her.
Og vi er nødt til at holde fast i det udgangspunkt.
For ellers kan det ikke lade sig gøre at få asylsystemet genoprettet, så vi rent faktisk har en mulighed for at beskytte flere mennesker, der har et reelt behov for beskyttelse i konventionernes forstand, og få sorteret dem fra, der ikke har et behov for det i konventionernes forstand.
Og det er bare afgørende for os.
I forhold til det andet må man jo også bare sige, at jeg er enig.
Vi har jo selvfølgelig som land altid et ansvar for hvert enkelt individ og for hvert enkelt barn, men det er jo forældrene, der er forældre.
Vi har jo ikke overtaget det at være myndige over for det enkelte barn, vi har ikke frataget forældrene myndigheden over barnet.
Det er alt andet lige stadig væk forældrene, der vælger – af den ene eller den anden årsag – at de ikke vil rejse ud, selv om de efter dansk lovgivning og efter at have afprøvet alle muligheder har fået at vide, at de ikke kan blive her.