Søren Pape Poulsen (KF), 2017-11-16:
Tak for den, synes jeg, positive modtagelse.
Der er faldet mange forskellige ord, og hurtigt kommer man jo sådan tilbage til den oprindelige diskussion, men jeg vil forholde mig til redegørelsen.
Jeg vil sige tak for de mange positive tilkendegivelser, der har været, om den redegørelse, vi har til debat her i dag.
Men det lykkedes, og vi fik en samarbejdsaftale med Europol.
Det er grundlæggende en god aftale, som sikrer, at dansk politi fortsat kan være tæt på samarbejdet i Europol.
Aftalen betyder, at Danmark fortsat kan have forbindelsesofficerer i Europols hovedkvarter i Haag.
Aftalen sikrer, at Danmark kan fortsætte med at deltage i de analyseprojekter, som vi deltog i pr. 1. maj 2017, og at Danmark kan inviteres til at deltage i nye analyseprojekter eller eksisterende analyseprojekter, som vi ikke deltog i pr. 1. maj 2017.
Med aftalen kan Danmark også inviteres til at deltage i Europols bestyrelsesmøder og i det operationelle mødeforum som observatør.
Aftalen betyder desuden, at vi fortsat bidrager til finansieringen af Europol, men aftalen medfører også, at dansk politi ikke kommer til at have de samme redskaber i kampen mod grænseoverskridende kriminalitet som kollegaerne i de andre lande, der er med i Europol.
Det drejer sig om, at dansk politi ikke længere har direkte adgang til Europols informationssystem, og at dansk politi ikke får adgang til at implementere det nye it-system QUEST, der giver adgang til en del af Europols oplysninger fra eksempelvis mobiltelefoner.
Det er alt sammen kendt stof.
Det stod klart for os alle sammen – det stod klart for os alle sammen – i forbindelse med forhandlingerne om den politiske aftale sidste år, at det var sådan, betingelserne var.
Og det bekræftes i den skriftlige redegørelse, der er grundlaget for debatten her i dag.
Til gengæld har vi med Europol-aftalen sikret, at Europol-ansatte, de nationale eksperter, står klar til at betjene dansk politi.
Det betyder konkret, at dansk politi kan kontakte en national ekspert, når Danmark har behov for at søge information hos Europol.
Der er aktuelt rekrutteret fire nationale eksperter til betjening af dansk politi.
To af dem er placeret hos Rigspolitiet, mens de to andre arbejder i Europols hovedkvarter i Haag.
Tidligere havde dansk politi som bekendt direkte adgang til EIS.
Forskellen er altså, at politiet i stedet for at søge nu skal kontakte en ansat ved Europol, der så gør det.
Det er her klart en fordel, at ordningen er udmøntet sådan, at to af de nationale eksperter er placeret hos Rigspolitiet her i Danmark.
Som jeg var inde på før, betyder Europol-aftalen, at QUEST ikke bliver tilgængelig for Danmark.
QUEST giver adgang til en del af Europols oplysninger fra mobile enheder, sådan at en betjent på gaden kan tilgå oplysningerne eksempelvis fra sin mobiltelefon.
Den adgang får vi ikke, og det betyder konkret, at når dansk politi eksempelvis antræffer en udenlandsk person, der er mistænkt for at indgå i kriminelle aktiviteter, vil man ikke på stedet kunne foretage en søgning på personen fra sin mobiltelefon med henblik på at fastslå, om den pågældende er registreret hos Europol for f.eks. kriminalitet i andre EU-lande.
Jeg er helt med på – inden nogen nu spørger mig, om man så kan få de samme oplysninger ved at tage telefonen og ringe – at ja, det kan man godt og ad den vej få oplysningerne.
Politiets kolleger i de andre lande, der er med i Europol, vil om ganske kort tid have den adgang.
I øjeblikket kører der jo et projekt i Spanien, og man forventer så senere at udrulle det til resten.
De lande, der er med i Europol, får jo så altså om et øjeblik mulighed for denne, kan man sige, mere smidige og hurtige adgang til en del af Europols oplysninger.
Det er selvsagt vanskeligt at sige, hvor mange danske betjente der ville have fået adgang til at benytte sig af QUEST, hvis Danmark havde fortsat med at være med i Europol.
Udrulning af særlige apps omfatter omkring 8.000-10.000 medarbejdere i dansk politik, og det er bl.a. derfor, at Rigspolitiet vurderer, at flere tusinde danske politifolk ville have haft adgang til at benytte QUEST.
I den vurdering er der også lagt vægt på, at de kriminalitetsformer, der er omfattet af Europols mandat, er opgaver, der typisk varetages i forbindelse med dansk politis almindelige patruljevirksomhed eller som led i opgaver, der er tilknyttet grænse- og udlændingekontrol.
For at opsummere, for alle har jo læst redegørelsen, og vi har nu også i dag diskuteret den, vil jeg sige, at aftalen med Europol samlet set lever op til det, som Danmark fik stillet i udsigt af Kommissionen sidste år.
Det glæder jeg mig over.
Aftalen svarer ikke til et medlemskab af Europol, men aftalen er på en række væsentlige punkter operativt tilfredsstillende for dansk politi.
Jeg har jo så også på debatten i dag forstået, at når det er operativt tilfredsstillende for dansk politi, tolkes det på forskellig måde, men i hvert fald hørte jeg hr. Søren Søndergaard tolke ret klart, at det så betød, at det sådan set er tæt på at være det, som det er i dag.
Derfor står jeg ikke her for at kigge bagud og sige: Hvad kunne vi have gjort, hvad kunne vi ikke have gjort?
Jeg forholder mig sådan set nøgternt til, hvad det er for en redegørelse, vi har fået nu, og hvor det er, vi står i dag.
Bekæmpelse af alvorlig grænseoverskridende kriminalitet har en høj prioritet, og derfor vil vi følge den her udvikling meget nøje.
Det er jo også et element i den politiske aftale, alle partierne her i Folketinget har indgået med hinanden i december sidste år, at der årligt skal gøres status på samarbejdet, og hvordan det ser ud, og dansk politis situation i forhold til Europol, med en redegørelse til Folketinget efterfulgt af en debat som den, vi har i dag.
Så vi holder vågent øje med, at dansk politi fortsat er tæt på samarbejdet i Europol, og hvordan det udvikler sig.