Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-21:
Som nævnt er det her endnu et lovforslag på gældsområdet, og vi har jo haft rigtig mange igennem årene.
Det har typisk været omkring forsimpling af lovgivningen, og her er det sådan lidt forskellige blandede tiltag, men alligevel noget, der kredser omkring gældsinddrivelsen.
Det første, jeg vil nævne, er omkring gælden fra skyldnere i udlandet, som jo typisk nok vil være su-gæld, hvor man har den udfordring, at man ikke har sådan en aftale med andre lande, så man kan hjælpe med at inddrive hinandens gæld og derfor er nødt til typisk at bruge et udenlandsk inkassofirma eller andet.
Derfor har man så med det her lovforslag givet mulighed for, at man kan vælte omkostningerne over på skyldnerne i de tilfælde.
Det synes vi fra Dansk Folkepartis side er udmærket.
Det andet punkt, jeg vil nævne, er omkring det her med kommunalt ejede forsyningsselskaber, som jo igennem lang tid har arbejdet på at få samme rettigheder som de privatejede forsyninger, altså forstået på den måde, at de kommunalt ejede skal bruge statens inddrivelse, som jo ikke rigtig kører, for der bliver ikke inddraget nogen kroner, og samtidig kan man se, at de private har andre muligheder.
Der har de så bedt om at få de samme muligheder.
Det er sådan set også en model, som vi synes burde bredes ud.
Derfor vil jeg bare nævne det og gøre lidt reklame for vores eget beslutningsforslag, som kommer på senere, om en uge eller to, tror jeg det er, om, at man også bør brede den her model ud til andre.
For hvorfor skal f.eks. kommuner eller andre ikkestatslige foretagender ikke også have muligheden?
Så kan de sige, at vi sådan set gerne i den næste periode på 3 år selv vil have lov til at kunne stå for det, både fordi det kan aflaste Gældsstyrelsen, og måske også, fordi det så kan gøre, at man som borger kan opleve, at man kommer til at betale sin gæld.
For som det er lige nu, er der simpelt hen et gab, hvor man ikke kommer til at betale i den grad, som man nok burde gøre.
Vi synes faktisk også, det er fint, at der med det her lovforslag er sådan en periode på 3 år.
Jeg kunne se, at der i høringssvarene var en efterspørgsel på, at man skulle gøre det fra fordring til fordring, og vi synes egentlig, det giver rimelig god mening, at man vælger det for en periode i stedet for for hver enkelt gældspost, der er.
Jeg har dog et par enkelte ting, jeg godt kunne tænke mig at spørge ind til.
Jeg har faktisk stillet et spørgsmål i udvalgsbehandlingen, men kan nævne det også her, altså om det måske er blevet lidt for stramt, og om det kunne være lidt mere fleksibelt.
Der er f.eks. det her med, at man skal vælge inden for en periode på 6 måneder, om man vil det ene eller det andet.
Hvad er der i vejen for, at man sådan efter et år eller halvandet fandt ud af at sige, at man gerne ville vælge den private eller den offentlige inddrivelse?
Der er også den del, som bliver nævnt i høringssvarene, nemlig at det reelt er et engangstilbud.
Altså, hvis man i dag er en kommunalt ejet forsyningsvirksomhed og siger, at nu vil man gerne bruge de private regler, og man efter 3 år kan vælge at gå tilbage, så er det slut der.
Hvad nu hvis man i år 6 eller 9 finder ud af, at man faktisk gerne vil tilbage igen til det private?
For jeg synes egentlig, det er sundt, at der er noget konkurrence på det her område, altså at man jo presser Skattestyrelsen i den forstand, at hvis de ikke får en inddrivelse op at køre, som vi håber, jamen så kan man også senere vælge at sige, at man gerne vil bruge de private.
Det gør jo så, at de er nødt til at oppe sig hele tiden, hvis man som forsyningsselskab kan vælge den løsning, man synes er bedst.
Men jeg har stillet et par spørgsmål også i udvalgsbehandlingen, og så kan vi jo se på det derefter.
Så er der det tredje element, som jo handler om oprydning i gamle sager, altså typisk dem, som ikke har retskraft, som jeg forstår det, altså hvor man udskyder forældelsen.
Det støtter vi.
Så er der den sidste del, jeg vil nævne, og det er fradragsretten for inddrivelsesrenter, som fjernes, og det giver som nævnt de 135 mio. kr.
Egentlig synes jeg grundlæggende ikke, at det er en specielt god idé, fordi det giver en form for asymmetri i lovgivningen.
For normalt er der jo fradrag for renter på mange andre områder, om det så er på boliglån eller andet.
Og der er det jo sådan lidt underligt, at man lige fjerner fradragsretten på det her ene punkt.
Men på den anden side skal det jo også være et nyt inddrivelsessystem, som kan håndteres, og som jeg forstår lovforslaget, kan man simpelt hen ikke opbygge den her systemunderstøttelse.
Der er det jo så en afvejning, altså om man vil leve med, at princippet skal være i orden, eller vi skal have et inddrivelsessystem, som kan virke.
Og hvis man sådan skal tænke lidt højt – jeg sad nede på min stol og tænkte over det, men jeg må indrømme, at jeg ikke havde forberedt det i min tale – hvorfor skal det så nødvendigvis deles ud på hvert enkelt år?
Altså, kunne vi ikke sådan lovgivningsmæssigt sige, at man stadig væk får sit fradrag, men hvis problemet er, at man ikke ved, om det er år 1, 2, 3 eller 4, får man stadig væk fradraget, men så må man måske leve med, at det først er i år 4, at det kommer ind til den statslige inddrivelse, og så får man bare hele fradraget det år.
Det er da trods alt
bedre, end at man slet ikke får fradraget.
Det var bare det, der kunne være en anden løsning i stedet for helt at fjerne fradraget, nemlig om det måske kunne gøre, at man så ikke fik det på hvert enkelt år, hvad jeg godt kan forstå kan være svært at løse.
Men vi kan selvfølgelig prøve at undersøge det i udvalgsbehandlingen.
Det forventer jeg ikke nødvendigvis at skatteministeren har svaret på i dag.
Og det er også bare for at tænke højt, altså om man eventuelt også kunne gå en anden vej.
Men ellers vil jeg sige, at vores førsteprioritet fra Dansk Folkepartis side helt sikkert er, at vi skal have en gældsinddrivelse, der kommer til at virke, og det skal selvfølgelig ikke være sådan, at man ikke rent lovgivningsmæssigt kan finde ud af at håndtere de her situationer.
Så der skal selvfølgelig findes en løsning.
Grundlæggende vil jeg til afslutning sige, at vi er positive over for det her forslag, men har nogle spørgsmål til noget afklaring i udvalgsarbejdet.
Men vi regner med, at det bliver et ja til det her lovforslag.