runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mona Juul (KF), 2021-02-11:
Tak for det, og tak for ordet, og tak til forslagsstillerne for at skubbe på og arbejde for mere ambitiøse klimaplaner.
Det er bl.a. den energi, der har bragt os til, hvor vi er i dag, med en klimaaftale med en 70-procentsmålsætning i 2030.
En klimalov 2.0 skal ifølge forslagsstillerne også tage højde for forbrugsbaserede udledninger fra produktion i udlandet samt udledninger fra international transport.
Vi reducerer kun indenlandske udledninger og ikke udledninger fra søfart og flyrejser og udledninger, der stammer fra varer, som vi forbruger i Danmark.
Det vil sige, at det ikke rigtig koster noget på klimaregnskabet at købe et par sko, som man jo kunne finde på, der er produceret i et andet land, og få dem transporteret til Danmark.
Vi skal heller ikke stå til regnskab for udledninger i forbindelse med produktion af f.eks. en ny bil.
Det er et problem, for det er forbruget, der driver CO 2 -udledningerne, ikke produktionen.
Men vi følger beregningsprincippet fra FN, det såkaldt territoriale princip.
Det er vel også fornuftigt først og fremmest at forsøge at reducere udledningerne på dansk jord.
Det er her, vi har let adgang til at tale med virksomhederne og hjælpe hinanden med omstillingen – politikerne, samfundet, borgerne, industrien og teknologien.
Vi kan som samfund og politikere umiddelbart ikke gøre så meget, i hvert fald ikke relativt set, ved udledningerne forbundet med produktion af varer i andre lande ud over selvfølgelig at gå forrest og presse på og lave internationale aftaler og løsninger, som man har lyst til at efterleve.
Dertil kommer, at klimaaftalen allerede er så ambitiøs, at vi i dag faktisk ikke engang kender alle løsningerne på, hvordan vi skal nå vores 70-procentsmål.
Vi har ærlig talt ikke brug for, i hvert fald ikke lige nu, at vi også skal forholde os til, hvordan man kan reducere udledninger i lande, vi ikke kender eller har adgang til.
Vi er blevet enige om et rekordambitiøst mål for den grønne omstilling, og det synes jeg at vi skal fokusere på og holde fast i.
Derfor kan Konservative ikke stemme for det ellers sympatiske forslag.
Marcus Knuth (KF), 2021-02-11:
Jamen tak for at bekræfte, at forsvarsministeren har sagt, at forsvaret og Beredskabsstyrelsen ikke var indsat for at aflive mink.
Så er der jo et meget simpelt spørgsmål: Hvem har så talt sandt – Melissa Guttesen fra Beredskabsstyrelsen, der siger at hun har aflivet mink, eller forsvarsministeren, som siger, at det har Beredskabsstyrelsen og forsvaret ikke?
Der er jo kun en af de to, der kan have ret.
Jan Johansen (S), 2021-02-11:
Jeg vil bare gerne sige, at jeg prøvede at nævne det ude fra den virkelige verden, og det er den virkelige verden, jeg taler om.
Selvfølgelig kan det være sådan, at hun måske på en eller anden måde, hvis der var sluppet en mink fri og den var sluppet fra dem, der skulle putte dem ned i de bokse der, har samlet den op og puttet den ned i kassen i stedet for at lade den løbe igennem benene på hende.
Det kan jeg ikke sige noget om, men jeg kan jo bare sige, hvordan det foregår ude i den virkelige verden, og der er det altså sådan, at vi hjælper hinanden en gang imellem i en katastrofesituation, og det her var da en kæmpe situation, og hvis der var en mink, der var sluppet løs, så håber jeg ikke på, at de bare har ladet den løbe ud i den vilde verden.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-02-11:
Ja, mange tak, og tak til ordføreren for netop at tale om den virkelige verden.
Det er det, som forespørgslen handler om, og det er derfor, at vi står her, altså en benægtelse af det faktum, som det er, at man har slået mink ihjel.
Så anerkender ordføreren, at der er blevet sagt: Vi har fra forsvarets side ikke slået mink ihjel?
Jan Johansen (S), 2021-02-11:
Ja, jeg anerkender helt klart, at militæret ikke var sat ind for at slå mink ihjel.
Det anerkender jeg klart.
Og det har de heller ikke gjort – men selvfølgelig har der været nogle situationer, hvor det kunne være sket, at de selvstændigt har hjulpet til derude på en eller anden måde.
Men det sker i katastrofesituationer; det sker alle steder, hvor der sker en eller anden farlig ulykke, at så hjælper vi alle sammen til.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-02-11:
Ja, det skal jeg jo ikke kunne sige, altså hvad den enkelte situation har været her.
Jeg ved jo kun, at Melissa Guttesen har fortalt, hvordan hun har taget mink – flere mink – og puttet dem ned i et lille rør, op i en trailer, gasset dem, tjekket, om de var i live, og overhældt dem med dekontamineringsvæske.
Man har altså haft et aktivt valg i forhold til at deltage og har fået en ordre: Tag nu de her mink, og put dem ned i røret, og få dem aflivet.
Jan Johansen (S), 2021-02-11:
Ja, tak.
Jeg kan kun svare ved at sige: Jeg tror ikke på, at der er nogen, der har givet en bevidst ordre til pigen her.
Det tror jeg simpelt hen ikke på.
For de har fået at vide, som det også blev sagt af ordføreren selv, at de ikke skulle aflive mink, når de kom derud.
Og er det i zone 3, vi snakker om, eller er det i zone 1 og 2?
Jan Johansen (S), 2021-02-11:
Jeg kan bekræfte, at forsvarsministeren har sagt, at de ikke var sat ind for at aflive mink.
Og jeg kan sige en anden ting, som kommer fra virkelighedens verden: Jeg har selv været meget ude i industrien – i 30 år – hvor jeg f.eks. har arbejdet på et skibsværft.
Når der skete en katastrofe – det kunne være olieudslip, det kunne være en brand eller noget – så smed vi alle sammen værktøjet, og så gik vi selvfølgelig ud og hjalp med til at sørge for, at olien ikke røg ud i vandet f.eks., så der skete en større katastrofe.
Sådan er det jo ude i virkeligheden.
Det kan godt være, at vi sætter nogle regler op, men hvis der er en mink – f.eks. en mink – der er sluppet fri, så håber jeg da også på, at de har været med til at fange den mink, så den ikke slap fri og spredte smitten.
Det mener jeg helt klart er rigtigt at gøre, og det er sådan, det foregår ude i den virkelige verden.
Så en ting er, hvad vi siger i firkantede vendinger herinde, noget andet er, hvad der foregår derude, når de hjælpes om at få det, at minkene skulle aflives, ført ud i livet.
Marcus Knuth (KF), 2021-02-11:
Tak til ordføreren.
Kan ordføreren bekræfte, at forsvarsministeren igen og igen her i Folketingssalen har sagt, at hverken forsvaret eller Beredskabsstyrelsen har aflivet mink, og at der altså den 18. december var en værnepligtig, Melissa Guttesen, fra Beredskabsstyrelsen, der stod frem og sagde, at hun havde været med til at aflive mink, hvor der så 34 minutter senere kom et svar ovre fra Forsvarsministeriet, hvor man sagde, at man havde taget fejl, for det havde man altså deltaget i alligevel?
Jan Johansen (S), 2021-02-11:
Og tak til ordføreren for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens syn på zone 1, zone 2 og zone 3.
Og hvem arbejder i zone 1, zone 2 og zone 3?
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-02-11:
Det er jo sådan, at forsvaret har været ude på de her gårde og besøgt de her erhvervsdrivende og har stået og sagt, at de skulle gå i gang med at aflive deres dyr.
Med hensyn til det sidste er det jo så tilfældet, at man fra beredskabets side har været ude at slå de her mink ihjel i, så vidt jeg husker, zone 3.
Jan Johansen (S), 2021-02-11:
Jeg synes ikke, ordføreren svarede på det.
Jeg vil godt høre om zone 1 og zone 2 og zone 3, og hvem der har opereret i de forskellige zoner.
Det er jo meget afgørende, for de kører efter forskellige paragraffer.
Bruno Jerup (EL), 2021-02-11:
Jeg kunne godt tænke mig, hvis ordføreren lige forholder sig til, hvad det er for nogle instruktionskort, som vores soldater har fået med sig, i forhold til hvad de skulle gøre.
Er ordføreren opmærksom på, hvilke instruktionskort, de har fået med?
Og det er jo sådan set en meget klar besked.
Det vil sige, at soldaterne sådan set er kommet i byen med en klar besked om, at det ikke er deres opgave at aflive mink.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-02-11:
Det er nemlig fuldstændig korrekt: Det er de kommet af sted med.
Problemet er bare, at det jo så er blevet gjort alligevel.
Og det er der jo altså nogen, der har et ansvar for, altså at det her er sket, og den øverste ansvarlige på det her område er jo altså nu engang ministeren.
Jan Johansen (S), 2021-02-11:
Tak for det.
Forsvaret er og bliver en fantastisk institution i vores samfund.
De er unikke i deres virke og deres formål.
Forsvaret sørger for at holde Danmark sikkert i freds- og i krigstid.
Netop derfor har forsvaret også jævnfør forsvarslovens § 7 hjulpet danske myndigheder i forbindelse med regeringens håndtering af minkmutation og de afledte konsekvenser af dette.
Og det skal vi være rigtig meget glade for.
Forsvaret her sammen med en lang række andre myndigheder løftet en kerneopgave under stor folkelig bevågenhed, og smittesituationen ville være kommet ud af kontrol, hvis der ikke var handlet.
Der er ikke noget nyt i, at forsvaret også hjælper til ved ekstraordinære situationer, jævnfør § 7 i forsvarsloven.
Forsvaret har nogle helt særlige kompetencer, som de bl.a. hjalp med i månederne omkring efteråret 2020.
Forsvaret har ikke haft til opgave at aflive mink.
Forsvaret kan derimod støtte Fødevarestyrelsen i deres opgave med aflivning af mink, hvilket er hjemlet i forsvarslovens § 7.
Forsvaret støttede her ved at være med til at rense personer, der arbejder i zoner, samt med optælling af mink.
Det gjorde de i de områder, hvor der ikke var konstateret coronasmitte hos mink, altså i zone 3.
I forhold til det håber jeg også, at vi med denne debat kan sætte en stor stopper for de spekulationer om, hvorvidt der var hjemmel til forsvaret i forhold til at arbejde eller ej, for det var der soleklart.
Hvad angår Beredskabsstyrelsen er både opgaven og lovgrundlaget et andet.
Beredskabsstyrelsen har udelukkende arbejdet i områder, hvor minkene har været smittet, i zone 1.
Og i tilstødende zoner, kaldet zone 2, skal hjemlen findes i beredskabslovens § 8.
Vi håber meget, at vi med denne debat kan sætte en stopper for disse spekulationer om hjemmel til opgavefordelingen mellem Forsvaret og Beredskabsstyrelsen, som har fyldt en del her på Christiansborg og i medierne.
Det er en uskik, og vi bør samle hele Folketinget og bakke op om den store opgave, som forsvaret og beredskabet har ydet i den svære tid.
Tak for ordet, og så vil jeg gerne læse et forslag til vedtagelse op på vegne af Socialdemokratiet, Socialistisk Folkeparti, Radikale Venstre og Enhedslisten:
Forslag til vedtagelse
»I krisesituationer som eksempelvis ved store redningsaktioner, storme, oversvømmelser og sundhedsfarlige smitteudbrud i dyrebestande kan forsvaret indsættes som støtte.
Støtten sker efter forsvarslovens § 7.
Folketinget vil gerne anerkende, at medarbejdere og frivillige på Forsvarsministeriets område stiller op for danskernes tryghed og sikkerhed i krisesituationer.«
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-02-11:
Ja, det er det her SOP-kort, de har fået med ud.
Jeg har det desværre ikke med på talerstolen i dag, men der er jo udgivet hjemmel om, at de i første omgang skulle henvende sig til den erhvervsdrivende, minkavleren, og at de om nødvendigt måtte bruge magtanvendelse.
Så vidt jeg husker der stod, måtte de bruge magtanvendelse, hvis han nægtede.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-02-11:
Nej, det er ikke noget, som Socialdemokratiet mener på talerstolen i dag.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-02-11:
Tak til ordføreren.
Ordføreren nævner, at 70-procentsmålet jo fungerer som en inspiration for andre rundtom i landet.
Og Frie Grønne har jo den her ambition om, at vi skal gå forrest, altså at vi skal være et foregangsland.
Tænker ordføreren ikke også, at det, at vi sætter et mål for de reduktioner, som lige nu ikke tælles med nogen steder, netop vil fungere som en inspiration, som globalt vil starte en diskussion om, hvad og hvordan vi gør med fly, shipping og import, altså i forhold til forbruget?
Tommy Ahlers (V), 2021-02-11:
Nej, ikke helt, for jeg tror, at det, vi gør ved at have en national målsætning, er, at vi laver noget strukturelt om i samfundet; vores varmesystem, vores energisystem, og at vi kigger på afgiftssystemet.
Og det er noget, som nogle andre lande kan kopiere, og hvis de lande så kan se, at vi med vores samhandel faktisk er parat til i højere grad at handle med lande, der gør lige så meget i forhold til det grønne, som vi gør, så tror vi faktisk, at det vil føre de rigtige beslutninger med sig, i stedet for at vi kommer med et forslag og en måde at gøre det på, hvor vi siger, at vi er nødt til at skære markant ned på forbruget og dermed på samhandlen og på den økonomiske vækst, for at det kan lade sig gøre.
For så tror jeg ikke, at mange lande vælger at have et argument, hvor man siger: Arh, det gør altså for ondt at gøre noget grønt, og derfor gør vi det ikke.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-02-11:
Hvis vi et sekund lægger importen og forbruget til side og fokuserer på fly og shipping, kunne Venstre være med til en model, hvor vi beslutter, at de fly og skibe, der lander i vores lufthavne og lægger til i vores havne, tager vi så med i forhold til et klimamål?
Kunne vi inkludere dem, altså kun flyene og skibene, der kommer til Danmark?
Tommy Ahlers (V), 2021-02-11:
Men nej, det tror vi ikke er en god idé, for det vil igen begrænse, hvad vi kan gøre her i Danmark.
Og det er et internationalt problem, så derfor ville vi meget hellere have, at man gør mere i f.eks. IMO, hvor man måske kigger på den danske rederibranche, som jo er meget ambitiøse og har sagt, at skibsfarten skal være klimaneutral i 2050, hvorimod de regler og mål, der er i IMO, siger, at man skal have reduceret CO 2 -udledningen med 50 pct. i 2050.
Der er en kæmpe forskel.
Hvis vi begynder at arbejde på det, når vi rigtig meget mere, end hvis vi begynder at forbyde nogle skibe eller lægger en masse afgifter på nogle skibe, der kommer til danske havne.
Peder Hvelplund (EL), 2021-02-11:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Nu nævnte hr. Tommy Ahlers selv det med de strukturelle tiltag.
Hvis vi f.eks. ser på vores varmeforsyning, er den for en stor dels vedkommende baseret på importeret biomasse.
Hvis vi ser på vores fødevareproduktion, er den jo også baseret på import af f.eks. soja fra Sydamerika.
For hvis verden skal se på Danmark som et eksempel, er det vel afgørende, at vi også sikrer, at vores energiforsyning og vores fødevareproduktion netop bliver uafhængig af import af biomasse, for det er jo det, verden skal måle sig op imod.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-02-11:
Stort, stort tillykke til ordføreren.
Jeg er selv blevet far for 10 måneder siden og ved, hvad det vil sige – alle de nætter, man er vågen og ikke kan sove, og når man bagefter skal stå op og præstere her i salen.
Men kæmpestort tillykke.
Jeg vil lige høre, om Socialdemokratiet mener, at en global CO 2 -skat kunne være løsningen.
Tak til ordføreren.
Nu ved jeg, at ordføreren vikarierer for en kollega, og derfor vil jeg bare stille et enkelt spørgsmål.
Der har været 701 forskere ude, 15 ngo'er, og man må i hvert fald i forhold til forskerne sige, at det jo er dem, som er eksperter på området.
De ved, hvad de snakker om, det er fagligheden, og det må jo alt andet lige gøre indtryk, også på Socialdemokratiet, når forskerne siger, at det, vi har gang i herinde politisk, er klimanøl.
Jeg vil bare høre ordføreren, hvad ordføreren synes om det og siger til det.
Det er ikke så lang tid siden, vi sad i klimaforhandlinger, hvor det var, at Frie Grønne netop sagde, at vi skulle have en udfasningsplan for biomasse, så det er rart at høre de nye toner fra ministeren, og vi ser frem til, at vi sådan for alvor kan komme det her til livs.
I weekenden var 701 forskere også ude med et klimaopråb.
Jeg vil gerne høre, hvad ministeren tænker om de opråb, som kommer fra de her forskere, og som senest er kommet fra de her 15 ngo'ere.
Hvad tænker ministeren om det?
Peder Hvelplund (EL), 2021-02-11:
Jamen vi ved godt, hvordan det regnestykke ser ud, for det er fuldstændig rigtigt, at hvis vi tager eksemplet med baconeksport, er det jo sådan, at produktionen af svinekød i Danmark er fuldstændig afhængig af import af soja primært fra Sydamerika, og det beslaglægger enorme arealer dernede og har enorme konsekvenser.
Og hvis vi skal gå ind i det regnestykke, bliver vi også nødt til at blive konkrete på, hvad det her betyder.
Og det regnestykke er jeg altså ikke bange for at gå ind i, for der er en klar sammenhæng her: Hvis du har en stor animalsk produktion, er du også med til at beslaglægge enorme arealer, som du bliver nødt til at bruge til proteinfoder til den animalske produktion.
Dan Jørgensen (S), 2021-02-11:
Jamen jeg synes, der er grund til at komme med opråb.
Det tror jeg godt spørgeren ved at jeg selv har gjort i en 15-20 år efterhånden.
Så ja, der er behov for at gøre mere.
Jeg ved ikke, om jeg nødvendigvis altid er helt enig i fokusset.
Jeg tror, at i en af de henvendelser, der tales om her, nemlig den med 701 forskere, der skriver under, mener de bl.a., at der skal være mindre fokus på vækst.
Der har jeg nok den holdning, at vi står i en situation, hvor vi ved, at verden kommer til at have et par milliarder flere mennesker, mindst, inden 2050 sammenlignet med i dag.
Det giver ligesom sig selv, at der derfor vil blive brugt flere ressourcer.
Derfor er vejen nok ikke entydigt at se på at bruge færre ressourcer, altså mindre vækst.
Vejen er nok mere at sørge for, at den vækst bliver farvet grøn, altså f.eks. at det bliver vedvarende energi, der skal bruges.
Peder Hvelplund (EL), 2021-02-11:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Hvis nu man anlægger sådan et forsigtighedsprincip, vil det så i virkeligheden ikke være mest rimeligt at sige, at det her er et globalt anliggende?
Det er fuldstændig rigtigt, at der er eksport, som er positiv, altså eksport af vindmøller og grøn strøm, men der er jo også en klimabelastende eksport i form af f.eks. biomasse, og der er import af soja til vores fødevareproduktion.
Vil det ud fra en forsigtighedsbetragtning ikke være fornuftigt at indregne det, så vi netop sikrer, at den tilgang, vi har, bliver en global tilgang, og at man ikke kun hver især i de enkelte lande ser isoleret på det?
Tommy Ahlers (V), 2021-02-11:
Der tror jeg, at vi vil være helt på linje med regeringen, nemlig at det vil vi gerne være med til at kigge på, altså om ikke f.eks. træbiomasse er en overgangsordning.
Og så skal vi se, om vi skal et andet sted hen på lang sigt.
Men der breder sig måske lidt af en misforståelse om, at noget træbiomasse – især hvis det opfylder de krav, vi jo er blevet enige om med et bredt flertal – skulle være lige så slemt som kul.
Det tror jeg også er farligt for den overgangsfase, vi er i nu her.
Peder Hvelplund (EL), 2021-02-11:
Men det, der ligesom er hele forudsætningen for en forsigtighedsstrategi, som vi jo bl.a. også har set her under coronaepidemien, er, at når vi står over for en global udfordring, så bliver vi nødt til både at anlægge en global vinkel, i forhold til hvordan vi løser det, men også at tage vores eget nationale ansvar for, hvordan vi håndterer det.
Og hvis vi skal håndtere den her klimakrise på en ansvarlig måde i Danmark, bliver vi vel også nødt til at påtage os det globale ansvar, selv om der så kan være andre lande, der ikke gør det, og at sige, at det er vores ansvar at sikre, at vi i hvert fald hverken belaster på nationalt eller globalt plan.
Dan Jørgensen (S), 2021-02-11:
Jeg er ikke helt sikker på, hvor uenigheden her ligger.
Danmarks klimalov er et eksempel på, at Danmark går forrest, at vi anlægger et forsigtighedsprincip, at vi mere end noget andet land i verden, tror jeg, forpligter os til at reducere vores udledninger, så det tror jeg at vi er enige om.
Spørgsmålet er selvfølgelig så, om den klimalov, vi har, skal basere sig på den måde, man opgør tingene på i FN, eller om vi skal lave vores helt eget system.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-02-11:
Tak for det.
Først og fremmest tak til forslagsstillerne for, at vi kan have den her debat i dag.
Det er vigtigt, at vi har gode rammer for at måle og rapportere Danmarks drivhusgasudledning.
Det mener jeg at vi har i klimaloven.
Da vi indgik aftalen om klimaloven, var det særlig vigtigt at slå fast, at reduktionerne i vores drivhusgasudledning skal ske i Danmark.
Det vil sige, at vores førte klimapolitik ikke skal lede til lækage og udflytning af udledninger til andre lande.
Med klimaloven aftalte vi, at de nationale drivhusgasudledninger skal opgøres i overensstemmelse med FN's opgørelsesregler.
Betyder det så, at vi ikke skal tage ansvar for de udledninger, som sker uden for de danske grænser?
Nej, klimalovens ordlyd om, at Danmark har et historisk og moralsk ansvar for at gå forrest, gælder selvfølgelig stadig væk.
Den opgave mener jeg at regeringen og partierne i Folketinget tager meget alvorligt.
Vi har f.eks. indgået aftaler, der får os en tredjedel af vejen til 70-procentsmålet.
Vi har aftalt to nye energiøer, som ministeren lige var inde på, som skal levere strøm til Danmark og på sigt til Europa.
Der er indgået samarbejder om grøn energi med lande som Kina, Vietnam, Mexico og Sydafrika, som tilsammen står for 30 pct. af de globale drivhusgasser.
Vi tager ansvar, hver gang vi indgår en aftale, der får os tættere på klimalovens mål, både i Danmark og i verden.
Med dette beslutningsforslag ønsker forslagsstillerne at tilføje en ekstra såkaldt søjle til vores opgørelsesmetode over udledningerne.
Forslagsstillerne henviser til, at det er kompliceret, og det er væsentlig mere kompliceret, når vores opgørelsesmetode over drivhusgasudledninger baserer sig på opgørelsesmetoden fra FN.
Det sikrer en ensartethed i det, vi måler på, og en overensstemmelse med hensyn til sammenligning på tværs af lande og tid.
Det skal vi holde fast i.
Vi er med klimaloven forpligtet til at indfange Danmarks globale påvirkninger af klimaet ved at skulle afrapportere særskilt om de internationale effekter af den danske klimaindsats.
Det behøver vi ikke særskilte søjler til.
Men som forslagsstillerne nævner, har vi også nogle udfordringer.
Det gælder f.eks. ved opgørelse af biomasse som CO 2 -neutralt.
For det er ikke al biomasse, som falder i den kategori, og derfor har vi indgået en bred politisk aftale om lovkrav til bæredygtigheden af den træbiomasse, der bruges til energi i Danmark.
Biomasse skal dog kun bruges i en overgangsfase.
Det sagde ministeren tydeligt i sin tale nu, men det sagde han også i en fin artikel i Information i weekenden.
En anden udfordring er vores forbrug.
Hvis alle levede som i Danmark, ville jordens ressourcer være opbrugt i marts.
Det er den såkaldte Earth Overshoot Day
En vigtig del af omstillingen for at nå vores 70-procentsmål er derfor, at vi også bliver en mere cirkulær økonomi.
Vi skal genanvende og genbruge vores ressourcer i langt højere grad, end tilfældet er i dag.
Det arbejde er også i gang.
Det er en vigtig debat, men vi har ikke brug for en ny og kompliceret opgørelsesmetode for at skabe fremdrift i vores klimahandling.
Derfor bakker Socialdemokratiet ikke op om beslutningsforslaget.
Dan Jørgensen (S), 2021-02-11:
Det vil i hvert fald være fornuftigt at analysere det og få et overblik over det.
Det er jo så også det, vi er i gang med med den globale afrapportering, der skal laves.
Hvis der i spørgsmålet ligger, om det vil være fornuftigt at gøre, som der bliver foreslået her, nemlig at lave en selvstændig dansk indrapportering, som så adskiller sig fra det, de omkring 190 andre lande gør i FN, så er svaret nej.
Det tror jeg ikke det vil være, uanset at jeg sådan set er enig i, at der kan sættes store spørgsmålstegn ved, om det er den helt rationelle og rigtige måde, man har indrettet det system på.
Jeg tror, at vi nok skal spille efter de spilleregler, der er, og så gøre det så godt som muligt inden for dem, og dertil selvfølgelig lave vores egen indsats og have vores egen måde at gøre det på nationalt, som kan styre, hvad vi så også politisk kan træffe af beslutninger her.