runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2017-11-10:
Efter Sovjetunionen nedkæmpede opstanden i Ungarn i 1956, flygtede 200.000 af landets borgere til nabolandene Jugoslavien og Østrig, og her ventede mange familier bl.a. på den store banegård i Wien.
Hvor skulle de søge beskyttelse?
Herhjemme besluttede H. C. Hansens socialdemokratiske regering at sende et DSB-særtog ned til de mange flygtninge.
På den østrigske banegård blev det annonceret, at der var et dansk tog på vej, og over højtaleranlægget blev det fortalt, hvordan vejret var i Danmark, og at der var plads til knap 1.000 flygtninge.
900 ungarere tog imod tilbuddet og kørte nordpå i Europa midt om natten midt om vinteren.
Da toget nåede Padborg, blev der banket på vinduerne til kupeerne, og danskerne stod klar med kaffe og wienerbrød.
På samme baggrund stiftede en bred kreds af danske organisationer Dansk Flygtningehjælp.
Vi snakker aldrig om integrationsudfordringerne med de ungarske flygtninge.
De ungarske flygtninge er nemlig blevet en velfungerende del af det danske samfund.
Ja, man kan vel egentlig ikke engang kalde dem en del af det danske samfund.
De er det danske samfund, og det giver slet ikke nogen mening at omtale dem og deres efterkommere som en særskilt gruppe.
Da min egen far flygtede hertil omkring 15 år senere, var der fortsat kommet forholdsvis få til Danmark.
De nyankomne asylansøgere blev indlogeret på københavnske hoteller, og en simpel procedure gav nogle hundrede opholdstilladelse hvert år, men efter udlændingeloven fra 1983 eksploderede antallet af asylansøgere i Danmark.
Det var nu ikke mere muligt at indlogere folk på hoteller.
Der måtte oprettes egentlige asylcentre, og myndighederne kom under et stadig stigende pres.
Siden har danske regeringer forsøgt at gøre myndighederne i stand til at håndtere stadig flere og stadig mere komplekse asylansøgninger.
I dag arbejder hundredevis af offentligt ansatte hver eneste dag med at håndtere, hvad der efterhånden må betragtes som en egentlig folkevandring.
I dag er kaffe og wienerbrød og gode viljer ikke nok.
Dagens lovforslag om at etablere et nationalt ID-center skal forsøge at håndtere den virkelighed, at det bliver stadig mere komplekst at adskille folk, der har beskyttelsesbehov, og folk, der migrerer uden et behov for beskyttelse.
Den stadig mere organiserede menneskesmuglerindustri bliver også bedre til at fabrikere falske dokumenter, ligesom mange udlændinge er blevet instrueret i at fortælle, hvilke historier de lettest kommer af sted med for at kunne få flygtningestatus.
Derfor er et nationalt ID-center en god idé, som Socialdemokratiet selvfølgelig kan støtte.
Det er trist, at flygtningesituationen ikke mere blot består af 200.000 ungarere, der skal genbosættes i nabolandene inden for samme kulturkreds, og det er trist, at millioner af mennesker har et beskyttelsesbehov, og mindst lige så trist, at endnu flere mennesker søger væk fra deres hjemlande på vandring væk fra fattigdom og usikkerhed.
Men det gør det sådan set bare mere nødvendigt, at Folketinget sikrer, at myndighederne har de værktøjer, der skal til, for at få skilt flygtninge fra migranter, og derfor kan vi godt støtte det lovforslag, der ligger her.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-11-10:
Tak for det.
Vi har set mange historier om asylansøgere og immigranter, der har haft overordentlig svært ved at huske, hvem de var, hvor gamle de var, hvilken by eller sågar hvilket land de kom fra, så utrolige hukommelsestab, at man næsten skulle tro, at der var tale om bevidste løgne med det formål at sikre sig ophold i Danmark på et svigagtigt grundlag.
Forfølger man den tanke, kunne man jo forledes til at tro, at de dokumenter, som disse personer fremviser, muligvis ikke er ægte, eller såfremt de skulle være ægte, måske ikke er deres egne.
Derfor står vi med et lovforslag, som er en udmøntning af finanslovsaftalen for 2017, om at etablere et id-center på ekspertniveau, Nationalt ID-center, der kan bistå myndighederne med at fastlægge personers rigtige identitet, således at vi sikrer, at de mennesker, der kommer til Danmark, nu også er de mennesker, de udgiver sig for at være.
Og det kan vi jo selvfølgelig helhjertet støtte i Dansk Folkeparti.
Marcus Knuth (V), 2017-11-10:
Det er langtfra første gang, at vi befinder os her i salen for at diskutere et lovforslag, der på den ene eller på den anden måde handler om fastlæggelse af udlændinges identitet.
For ikke så lang tid siden diskuterede vi L 40 – den såkaldte lyvelov, som medierne kalder den – hvor vi jo også var inde over, at vi desværre har problemer med bl.a. asylansøgere, der kommer til Danmark, og som ikke altid taler sandt om deres identitet.
Derfor mener vi i Venstre, at det her nye center, Nationalt ID-center, er et meget, meget vigtigt bidrag til at få styr på udlændinges identitet.
Jeg hæfter mig ved, at der under Nationalt ID-center bliver etableret et dokumentteknisk laboratorium, som skal undersøge validiteten af alle typer dokumenter, der vedrører en udlændings identitet.
Jeg hæfter mig også ved, at Nationalt ID-center skal medvirke til at sikre, at myndighederne har de nødvendige kompetencer på id-området, bl.a. kompetencer, som vi lærer fra det norske id-center, som har været en stor succes.
Og jeg hæfter mig ved, at Nationalt ID-center i samarbejde med Rigspolitiet skal indsamle, bearbejde og formidle relevant viden om trends og metoder vedrørende dokumentfalsk og personelfalsk.
For en god ordens skyld skal det siges, at myndighederne selvfølgelig allerede i dag afsætter store ressourcer til kontrolindsatsen, og at der ydes et stort stykke arbejde derude, men der er brug for, at vi får organiseret og samlet indsatsen yderligere.
Det vil Nationalt ID-center sørge for.
Nationalt ID-center vil også bidrage til, at myndighederne tidligt i processen kan fastlægge en udlændings identitet, men endnu mere vigtigt er det måske, at det vil have en præventiv effekt, således at nogle af dem, der måske lige nu søger op igennem Europa for at se, hvorhenne de skal søge asyl, altså søger op igennem Europa med falske papirer, tænker: Jamen så skal vi nok ikke søge asyl i Danmark, for der vil mine falske papirer nok blive opdaget.
Derfor synes vi i Venstre, at det her er et rigtig godt forslag.
Vi støtter det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-11-10:
Det siger sig selv, at ingen skal kunne skaffe sig en opholdstilladelse i Danmark ved brug af forfalskede dokumenter.
Danmark er jo heldigvis en retsstat, hvor det er sådan, at hvis man har brug for vores beskyttelse og har krav på vores beskyttelse, behøver man slet ikke bruge falske papirer.
Og hvis vi inden for retsstatens rammer bliver bedre til at skelne mellem falske og ægte dokumenter, så gør det os også bedre til at vurdere, hvem der har krav på og behov for beskyttelse, og hvem der ikke har det.
Derfor er det som udgangspunkt også rigtig godt, at myndighederne bliver bedre i stand til at skelne mellem ægte og falske dokumenter.
Det er ikke for at forhindre nogen i at få asyl, som har brug for det, og som har krav på det, men for at mindske antallet af personer, som søger asyl uden at være i fare i hjemlandet.
På den måde kan vi koncentrere kræfterne om dem, som virkelig har brug for beskyttelse.
Og det er der desværre rigtig mange mennesker som har.
Blandt de indkomne høringssvar har vi i Enhedslisten især hæftet os ved svaret fra Institut for Menneskerettigheder.
Instituttet peger på, at med det her lovforslag får myndighederne hjemmel til at fravige persondatalovens regler om udveksling af oplysninger på en måde, som overlader et meget stort skøn til den enkelte myndighed.
Ligesom instituttet kunne vi godt tænke os, at det i bemærkningerne i højere grad blev præciseret, hvornår myndighederne kan videregive personlige oplysninger til Nationalt ID-center.
Institut for Menneskerettigheder peger også på, at der ikke er nogen frister i de foreslåede regler for, hvornår Nationalt ID-center har pligt til at slette personfølsomme oplysninger.
Ifølge lovforslaget skal Nationalt ID-center være uafhængigt, og det tolker vi jo på den måde, at der f.eks. hverken fra regeringens eller en ministers side vil kunne lægges pres på centeret for at lægge en usaglig og restriktiv linje for, hvilke dokumenter man accepterer som ægte.
Vi er enige med Institut for Menneskerettigheder i, at det havde været et stærkere signal om uafhængighed, hvis centeret blev oprettet ved en særskilt lov og ikke ved et forslag om ændring af udlændingeloven.
Vi er som udgangspunkt positive over for det her forslag og har et par spørgsmål på baggrund af Institut for Menneskerettigheders bemærkninger i høringssvarene, som vi vil stille i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Christina Egelund (LA), 2017-11-10:
Forslaget, som vi behandler her, vil skabe et nyt center, Nationalt ID-center, som har til opgave at sikre ægtheden af de informationer, som myndighederne indhenter i forbindelse med bl.a. asylbehandlinger.
De seneste års indvandring har styrket behovet for at sikre, at behandlingen af udlændinges ansøgninger sker på baggrund af rigtige informationer.
Det er underminerende for hele asylsystemet, hvis man kan søge på baggrund af falske papirer, og det er helt grundlæggende i en retsstat, at man behandler sager på baggrund af et korrekt oplyst grundlag.
Derfor er det rigtig positivt og vigtigt at sætte fokus på at sikre, at myndighederne træffer de rigtige afgørelser.
Josephine Fock (ALT), 2017-11-10:
Tak til formanden.
Vi står her i dag for at behandle regeringens forslag om at etablere en uafhængig myndighed, Nationalt ID-center, med ekspertise inden for identitets- og dokumentkontrol.
Regeringen ønsker med forslaget at styrke sikkerheds- og kontrolindsatsen på udlændingeområdet og specielt arbejde med at fastlægge identiteten på udlændinge, som kommer til Danmark, og det er vi i Alternativet helt enige i.
Det er vigtigt at kunne få fastlagt identiteten på de udlændinge, der kommer hertil og opholder sig i Danmark, og derfor er vi også som udgangspunkt helt positive over for ideen om en uafhængig myndighed, som kan rådgive og yde bistand til offentlige myndigheder i spørgsmålet om at fastlægge identiteten på udlændinge.
Der er dog nogle punkter, som vi er lidt bekymrede for.
Det første drejer sig om, at vi rigtig godt kunne tænke os at få præciseret, i hvilke tilfælde myndighederne kan videregive oplysninger om udlændinges rent private forhold og andre fortrolige oplysninger, for som jeg forstår forslaget, så står der, at man vil give offentlige myndigheder hjemmel til at fravige persondatalovens regler om udveksling af oplysninger.
Som Institut for Menneskerettigheder peger på, er det vigtigt at få præciseret yderligere i bemærkningerne, hvornår myndighederne kan fravige persondatalovens regler om udveksling af oplysninger.
Det er noget af det, som vi gerne vil arbejde videre med i udvalget for at høre, om regeringen kan præcisere den her bemærkning.
Det er jo sådan, at persondataloven er til for at beskytte den enkelte og dennes retssikkerhed, og derfor lægger vi vægt på, at man ikke krænker en gruppe menneskers rettigheder.
Det andet drejer sig om selve Nationalt ID-centers lovgrundlag.
Det understreges heldigvis i lovforslaget, at Nationale ID-center er en uafhængig myndighed, men man har alligevel valgt at indføre det som en ny paragraf i udlændingeloven, og der kunne det, som Institut for Menneskerettigheder også siger, være en fordel, at det implementeres i en særskilt lov for at understrege centerets uafhængighed.
Det er også noget af det, vi vil stille spørgsmål til i udvalgsbehandlingen.
Det sidste, som jeg også godt vil arbejde videre med i udvalgsbehandlingen, er hele retssikkerhedsproblematikken i forhold til dokumentets ægthed og tilfælde, hvor der er tvivl om dokumentets ægthed.
Som Retspolitisk Forening peger på, bør tvivlen altid komme udlændingen til gode, og man peger på, at det bør stå klart og tydeligt i loven.
Der kunne jeg også godt tænke mig at høre regeringen, om man kunne udbygge bemærkningerne, i forhold til hvordan og hvorledes man håndterer spørgsmålet om tvivl, altså det, at man vitterlig er i tvivl om et dokuments ægthed.
Men som sagt er vi positive over for forslaget og vil stille de pågældende spørgsmål, og det kan være, at ministeren allerede kan svare på noget af det her fra talerstolen.
Men ellers er det Alternativets indstilling til forslaget.
Marianne Jelved (RV), 2017-11-10:
Det første drejer sig om bedre muligheder for at træffe beslutninger på grundlag af viden.
Det går vi selvfølgelig stærkt ind for, og vi er meget tilfredse med, at det kommer til at gælde i endnu højere grad på udlændinge- og integrationsområdet, og vi vil opmuntre til det bedre samarbejde på tværs af myndigheder, for det er rigtig, rigtig godt.
Udlændinge, der ikke har ret til eller krav på ophold i Danmark, skal ikke opholde sig i Danmark.
Det er faktisk vores politik og har altid været det, og derfor støtter vi i udgangspunktet en bedre kontrolindsats og er enige i, at det er nødvendigt, at vi forbedrer den kontrolindsats.
Men før jeg kan udtale mig endeligt om en endelig støtte til forslaget, vil vi gerne i udvalgsbehandlingen høre lidt mere i detaljer om, hvordan informationerne skal indhentes, og hvordan myndighederne vil sikre validiteten af de informationer.
Men vi er altså som sagt positive over for den tankegang og det, der ligger af intentioner i lovforslaget.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-11-10:
Men vi skal ikke gøre det, på baggrund af at de ikke giver korrekte oplysninger, når de kommer til Danmark, og jeg er helt enig med dem, der har sagt, at det er nødvendigt, at der bliver kontrol af dem, som kommer til Danmark for at søge asyl og i det hele taget kommer til Danmark.
Derfor er det her et fornuftigt tiltag, der foreslås her, og vi bakker op om lovforslaget.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-11-14:
Alle veje, der fører til bedre ældrepleje, er veje, som Dansk Folkeparti er villige til at gå nedad.
Det kommer meget an på, hvordan man får indrettet de her normeringer.
For det er da rigtigt nok, at hvis man bare umiddelbart siger, at tallet er 2, så kan det, som flere andre har været inde på, være et problem, i forhold til at store plejehjem måske ville opleve en nedgang, eller omvendt i forhold til at små plejehjem ville blive lukket, fordi de så ikke ville kunne løbe rundt.
Men for mig at se er der ikke noget sådan odiøst i, at man måske går ind og siger, at en eller anden form for trappemodel ville kunne sætte en rettesnor for kommunerne: Hertil og ikke længere.
Jane Heitmann (V), 2017-11-14:
Tak for det.
Og tak for en blændende ordførertale fra Dansk Folkeparti.
Jeg bliver bare lige nødt til at spørge – for jeg blev en lille smule usikker på, hvad ordføreren i virkeligheden mener: Er det Dansk Folkepartis holdning, at vi skal have lovbestemte normeringer på plejehjem, så man dermed støtter forslaget her?
Eller er det Dansk Folkepartis holdning, at man f.eks. støtter det kommunale selvstyre og dermed afviser beslutningsforslaget her?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-11-14:
Tak for det.
Jeg vil gerne understrege, at i SF holder vi også rigtig meget af det kommunale selvstyre og vil også rigtig gerne prioritere det.
Jane Heitmann (V), 2017-11-14:
En trappemodel?
Det lyder spændende, og det diskuterer vi såmænd også gerne fra Venstres side, men man kunne jo også bare vælge at præcisere bekendtgørelsen i f.eks. serviceloven, så man sikrer sig, at gældende lovgivning bliver overholdt.
Kunne det være en farbar vej for Dansk Folkeparti?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-11-14:
Vi ved også, at problemet kun bliver større i løbet af de kommende år.
Og nu er vi her, hvor vi skal forsøge at løse det, samtidig med at den demografiske udvikling jo faktisk betyder netop flere og flere ældre – og fra 2020 bliver der endda rigtig mange flere ældre, også over 80 år.
Er ordføreren så ikke også enig i, at hvis vi fortsat skal kunne levere en værdig ældrepleje, forudsætter det altså også, at man tilfører de nødvendige ressourcer?
Jane Heitmann (V), 2017-11-14:
Jeg er fuldstændig enig i, at vi skal prioritere en værdig ældrepleje, og det er jo derfor, vi bl.a. har prioriteret værdighedsmilliarden, altså 1 mia. kr. ekstra til kommunerne hvert eneste år over finansloven.
Jeg vil også gerne sige, at jeg da også er helt enig i, at der bliver flere og flere ældre.
Men man kan ikke, sådan som ordføreren forsøger, lave et 1:1-forhold, for sandheden er jo også, at de ældre er raskere i dag; de er mere mobile og har det bedre end tidligere tiders ældre.
Og derfor vil økonomibehovet heller ikke svare til et 1:1-løft.
Stine Brix (EL), 2017-11-14:
Tak for det.
Ordføreren gjorde i sin tale meget ud af det kommunale selvstyre.
Men jeg minder bare om, at det, der er den allerstørste trussel mod det kommunale selvstyre, er den ekstremt stramme økonomiske styring, som især partiet Venstre har stået i spidsen for.
Det betyder jo, at det, som ordføreren hylder som det kommunale selvstyre, er ekstremt amputeret.
Når man så oven i købet også har lagt regler ind på nogle områder som f.eks. folkeskolen, hvilket jeg synes er klogt, og man ikke har nogen som helst minimumsstandarder på ældreområdet, så betyder det jo, at det de facto er forringelser, vi i høj grad ser på ældreområdet.
Det, man i langt de fleste kommuner sidder og diskuterer, er ikke, hvordan man skal forbedre det, men hvordan man skal skære ned.
Derfor synes jeg, det er ekstremt vigtigt, at hvis vi skal kunne se de ældre, som har opbygget vores velfærdssamfund, i øjnene og sige, at de selvfølgelig skal have en værdig ældrepleje, bliver vi også nødt til at gå ind og sige, at der er en nedre grænse for, hvor ringe det kan blive.
Og derfor synes jeg, det er et helt oplagt spørgsmål at stille ordføreren: Er det i orden, når 1 nattevagt skal tage sig af 42 beboere på et plejehjem?
Jane Heitmann (V), 2017-11-14:
Jeg synes, det er helt i orden, at man i de enkelte kommunalbestyrelser og på de enkelte plejehjem ser på, hvad det er for beboere, der er, hvad plejebehovet er, hvad omsorgsbehovet er, og at man så både tilrettelægger, hvor mange ansatte der skal være, men også går ind og ser på, hvilke kompetencer det er, de ansatte skal have.
Hvad er det f.eks. for velfærdsteknologiske hjælpemidler, der er på de enkelte plejehjem?
Jeg deler da fuldstændig det udgangspunkt, som Enhedslistens, SF's, Dansk Folkepartis og Socialdemokratiets ordførere har haft her på talerstolen, nemlig at vi skal sikre vores ældre borgere en omsorgsfuld og en værdig ældrepleje.
Og et eller andet sted er jeg da lidt lettet over, at Enhedslisten nu er vågnet op og lige pludselig gerne vil prioritere en værdig ældrepleje, for det har vi jo brugt de sidste par år på at kæmpe for at sætte midler af til på finansloven.
Stine Brix (EL), 2017-11-14:
Det sidste synes jeg bare var en latterlig bemærkning, hvis jeg skal være helt ærlig, så det kan jeg bare lade glide væk, altså at vi ikke skulle have været optaget af ældreområdet tidligere.
Så synes jeg, at ordføreren har en ekstremt kort hukommelse.
Vi havde for et par år siden en meget, meget barsk armlægning med den tidligere regering om netop at gå ind og sikre et minimumsniveau.
Men ordføreren lavede en klassisk retorisk finte, da jeg spurgte, om det var i orden, at man som ene medarbejder kunne stå med ansvaret for 42 beboere, for så svarede ordføreren: Det er i orden.
Og så svarede hun på noget helt andet.
Det er sådan en god klassisk retorisk finte.
Så nu vil jeg spørge ordføreren igen: Mener ordføreren, at det er i orden, at man som medarbejder kan stå med ansvaret for op til 42 beboere?
Er det værdig ældrepleje?
Jane Heitmann (V), 2017-11-14:
Jeg er fuldstændig enig i, at den demografiske udvikling går den vej, at der bliver flere og flere ældre i Danmark, ligesom det jo er tilfældet mange andre steder i verden.
Så det er der ikke noget besynderligt i.
Alle skal have en værdig ældrepleje, og det skal vi sikre.
Jeg kender ikke til de tal, som SF's ordfører her lægger frem, men det, jeg i hvert fald kan sige, er, at der under den her regering samlet set i kommunerne er prioriteret mere til ældrepleje end under den tidligere socialdemokratisk ledede regering, som SF jo støttede.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-11-14:
I Dansk Folkeparti har vi jo ikke nogen fine fornemmelser over for det kommunale selvstyre.
Vi er ikke bange for at gå tættere på og sammen med kommunerne hjælpe dem på rette vej.
Vi har et meget sindrigt system med hensyn til levering af velfærd i Danmark – med kommuner, der er styret og har forskellig økonomi.
Der er mange ting, der gør, at det er en svær opgave, men bare fordi noget er svært, betyder det jo ikke, at man ikke skal forsøge.
Stine Brix (EL), 2017-11-14:
Så kan jeg jo starte med at sige tak til Dansk Folkeparti for en positiv modtagelse.
Jeg diskuterer gerne både finansiering og konkret udformning, men jeg synes, det er positivt, at Dansk Folkeparti både anerkender problemet – det savnede jeg hos flere af de andre ordførere – men også gerne vil gå ind på den her tankegang om, at vi også fra Christiansborgs side er med til at definere, hvilket serviceniveau man egentlig kan møde.
Jeg kunne godt tænke mig at høre Dansk Folkepartis ordfører om de erfaringer, vi har gjort os med, at man herindefra f.eks. sætter penge af til et klippekort og så efterfølgende ser, at der er kommuner, hvor det klippekort igen forsvinder.
Vi ser også eksempler på, at når der bliver sat penge af til konkrete initiativer, der skal forbedre tilværelsen for de ældre, så forsvinder pengene i bureaukrati ude i kommunerne.
Det er min tanke, at hvis vi nogle gange også indtænker et sammenspil mellem Christiansborg og kommunerne, så kan vi undgå nogle af de situationer, altså ved at definere klart, hvad det er, der som minimum skal leveres, for at man i hvert fald kan sige, at det ikke er uforsvarligt over for de ældre.
Så hvad tænker man om at tænke sådan?
Thyra Frank (LA), 2017-11-14:
Jeg kan simpelt hen ikke genkende den præmis, som man bliver ved med at gentage – fru Kirsten Normann Andersen har sagt det flere gange til mig – altså om der er økonomi nok.
Regeringen prioriterer simpelt hen ældreområdet i finansloven for 2016, hvor vi sammen med Dansk Folkeparti er kommet med en værdighedsmilliard, som kommer hvert eneste år, og hvor vi jo ser, at det i år er 86 pct. af den værdighedsmilliard, der bliver brugt til flere personaler ude i kommunerne.
Der kan man jo prioritere og vælge nattevagten, hvis det præcis er der, man synes der mangler ressourcer.
Så har vi haft en økonomiaftale med kommunerne for 2018, hvor der er afsat 800 mio. kr., og så sent som i går en satspuljeforhandling, som også tilførte muligheder på ældreområdet.
Vi fremhævede bl.a. også det med det her center for værdig ældrepleje, som jeg synes er meget vigtigt, og som også DF's ordfører Jeppe Jakobsen fremhævede.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-11-14:
Gad vide, om det ikke bare var rigtig mange ord at bruge til at sige, at vi har ressourcer nok, hvis det var det, ministeren forsøgte at sige.
Så vil jeg blot minde om, at borgere siger, at der er brug for ressourcer, at personale siger, at der er brug for ressourcer, at pårørende siger, at der er brug for ressourcer.
Er det virkelig rigtigt forstået, at ministeren ingen initiativer har i skuffen, som er målrettet mod at løse de her alvorlige ressourceproblemer i ældreplejen?
Thyra Frank (LA), 2017-11-14:
Jeg kan kun sige én gang mere til fru Kirsten Normann Andersen: Vi har for alvor givet rigtig mange penge til at løse nogle problemer netop ved hjælp af værdighedsmilliarden.
Tænk sig, hvert eneste år kommer den værdighedsmilliard ud til kommunerne, og det er glædeligt at se, at de også bruger den netop til mere personale.
86 pct. af de penge bliver brugt til personale, og der er det jo dejligt at vide, at de kan prioritere dem i den vagt, som de nu mener der mangler nogle ressourcer til.
Jane Heitmann (V), 2017-11-14:
Tak for ordførertalen.
Jeg kan forstå, at Socialdemokratiet deler den ambition, som vi har i Venstre, nemlig at vi skal have en værdig ældrepleje for alle vores ældre.
Men jeg er alligevel lidt i tvivl, når jeg hører ordføreren sige, at hos Socialdemokratiet sætter man velfærd først.
Hvordan hænger det sammen med, at da man selv havde regeringsmagten for bare et par år siden, skar man 3 mia. kr. i kommunernes serviceramme?