Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-05-02:
Mange tak for det, formand, og tak for ordet.
Tak for de mange bemærkninger til lovforslaget.
Som det er sagt tidligere, står vi med et lovforslag med to formål, nemlig for det første at udmønte en del af aftalen om etablering af en grøn fond.
Det fremgår bl.a. af aftalen, at regeringen skal sikre, at indbetalinger til aldersopsparing friholdes fra beregning af en række sociale ydelser.
Det er nemlig en forudsætning for, at aldersopsparinger kan anvendes i et større omfang.
For det andet er formålet at ændre reglerne om, hvilke indtægter der indgår i det personretlige begreb indtægt ved personligt arbejde.
Der er tale om en opfølgning på den lempeligere modregning i social pension, som Folketinget tidligere har vedtaget.
Men som Enhedslistens ordfører også tidligere har været inde på, deler vi selvfølgelig lovforslaget op, når der er en efterspørgsel efter det.
Men der er en teknisk grund til, at de oprindelig blev fremsat sammen.
Lad mig først uddybe den del af lovforslaget, der handler om den grønne fond og større anvendelse af aldersopsparingerne.
Med aftalen blev det besluttet at finansiere den grønne fond ved at hæve lofterne for, hvor meget man må indbetale til en aldersopsparing.
Det skønnes at kunne medføre et skatteprovenu på ca. 1,5 mia. kr. i 2024 og over 3 mia. kr. i 2025.
Formålet med det her lovforslag er at muliggøre, at aldersopsparing anvendes mere, så det forventede skatteprovenu kan opnås.
Med lovforslaget indføres et fradrag for indbetalinger til aldersopsparinger fra indkomstafhængige ydelser, for det er en forudsætning for, at pensionsselskaberne i højere grad kan anvende aldersopsparinger, og det har pensionsbranchen også selv efterspurgt.
Pensionsselskaberne kan nemlig ikke automatisk anvende aldersopsparinger, fordi der er en risiko for, at det kan påvirke beregningen af den enkelte kundes, kundens partners eller øvrige husstands sociale ydelser.
Konkret indebærer lovforslaget, at indbetalinger til aldersforsikring, aldersopsparing og supplerende engangssum skal medføre fradrag i indkomstgrundlaget, når indkomstregulerede sociale ydelser beregnes.
Forslaget gælder for indkomstregulerede ydelser på Beskæftigelsesministeriets, Uddannelses- og Forskningsministeriets, Børne- og Undervisningsministeriets samt Skatteministeriets områder.
Fradraget gives for de samlede indbetalinger til aldersopsparinger, når den enkelte ydelse efterreguleres på baggrund af årsopgørelsen.
Dermed kan pensionsselskaberne i langt højere grad anvende aldersopsparinger, uden at det får konsekvenser for deres kunder i form af et utilsigtet tilbagebetalingskrav for sociale ydelser.
Det vil både bidrage til at forenkle og udbrede aldersopsparinger.
Anden del af lovforslaget handler om modregning i social pension.
Et bredt flertal i Folketingets partier har lempet modregningsreglerne for arbejdsindkomst for både pensionister og deres partnere, så det bliver mere attraktivt at tage en ekstra tørn på arbejdsmarkedet.
Det blev skønnet, at det vil påvirke omkring 130.000 personer.
I forbindelse med udmøntningen blev der taget udgangspunkt i et allerede anvendt begreb i pensionslovgivningen, nemlig indtægt ved personligt arbejde.
Indtægt ved personligt arbejde er et bredere begreb end det, man umiddelbart forstår ved arbejdsindtægt.
Når man alligevel valgte at bruge den definition, var det for at anvende et eksisterende begreb i pensionsloven for at undgå unødig kompleksitet.
Det skyldes primært, at indtægt ved personligt arbejde ikke er klart og tydeligt defineret.
Konkret har det derfor ikke været muligt automatisk at udskille alle de forskellige indkomsttyper via Skatteforvaltningen systemer, så de kan indgå direkte i Udbetaling Danmarks it-systemer.
Som jeg orienterede Beskæftigelsesudvalget om i oktober sidste år, håndterer Udbetaling Danmark aktuelt lovgivningen fra 1. januar 2023 ved selvbetjening, og det er en midlertidig selvbetjeningsløsning på www.borger.dk.
Det er ikke en permanent løsning.
Der er rigtig mange borgere, der er usikre på, hvordan de kan få de fradrag, de har krav på.
I både 2023 og 2024 har Udbetaling Danmarks sendt ca. 39.000 breve ud til borgere, og af dem ringede 15.000 ind for at få hjælp til at forstå, hvad de skal gøre.
Jeg mener, at vi med lovforslaget har fundet en brugbar løsning, som jeg håber at folk kan se sig selv i.
For at sikre, at alt kan køre digitalt, lægges der op til fra 1. januar 2025 at anvende det skatteretlige begreb arbejdsmarkedsbidragspligtig indkomst.
Det betyder, at indkomster, der er arbejdsmarkedsbidragspligtige, ikke vil medføre modregning.
Langt størstedelen af de 1,4 millioner pensionister vil ikke opleve, at der sker en ændring i deres pensionsydelse.