runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Andreas Steenberg (RV), 2019-12-12:
Gennem de seneste måneder har jeg læst op på dansk udlændingepolitiks historie, bl.a. ved at læse ministerens udmærkede bog om Socialdemokratiets historie i forhold til udlændingepolitikken.
Engang gav man jo statsborgerskab ud fra en betragtning om, at så blev folk integreret, når de havde fået statsborgerskab.
I dag skal man jo så vise, at man er blevet integreret, før man kan få statsborgerskab.
På det her punkt – selv om det måske kommer som en overraskelse for nogle – har også Radikale Venstre flyttet sig, og i dag synes vi, det er logisk, at man selvfølgelig skal leve op til nogle krav for at kunne få statsborgerskab og ikke bare får det for at kunne blive integreret bagefter.
Man skal være integreret, inden man får det.
Derfor er der en del af de krav, der er i den nuværende lovgivning og det nuværende regelsæt, som vi rent faktisk støtter op om, f.eks. at man skal kunne dansk, at man skal vide noget om Danmark, at man skal have været i beskæftigelse, at man skal have boet her i en vis periode, og at man ikke må have begået alvorlig kriminalitet.
Der er også nogle ting, vi ikke støtter op om.
Vi synes, det må være sådan, at det at gennemføre folkeskolen må kunne gøre det ud for en indfødsretsprøve.
Jeg har lidt svært ved at forstå, hvad det er, flertallet her i Folketinget mener er galt med folkeskolen, siden man åbenbart ikke lærer nok om Danmark og derfor skal op til en eller anden prøve ud over det at have gennemført folkeskolen.
Vi synes også, at mennesker, der er født og opvokset i Danmark, bør få automatisk statsborgerskab, når de bliver 18 år, medmindre de har begået f.eks. alvorlig kriminalitet.
Vi synes også, det må være sådan, at hvis man har en god grund til ikke at have været i arbejde, lært dansk eller bestået indfødsretsprøven, f.eks. fordi man er handicappet, så må man automatisk kunne få dispensation – altså hvis man har en god grund og kan dokumentere det. Når vi ser på de krav, der er, og som vi et stykke ad vejen synes er fornuftige, synes vi også, at det må være sådan, at de mennesker, der så lever op til de krav, kan få statsborgerskab, uanset om det så er 2.000 mennesker eller 200 mennesker.
Derfor er vi selvfølgelig ikke enige i Dansk Folkepartis forslag om, at der skal sættes et loft på 1.000 mennesker om året, der kan blive statsborgere.
Hvis der er 1.200 mennesker, som lever op til de her krav, som er rimelig strenge, men også til en vis grad retfærdige og fornuftige, synes vi, at de alle sammen bør få statsborgerskab.
Det synes jeg ligesom grundlæggende er godt, og det er også grundlæggende godt, at vi så stiller nogle krav til, hvad man skal leve op til, for at man kan kalde sig dansker.
Med de ord vil jeg sige, at vi ikke støtter beslutningsforslaget.
Marcus Knuth (KF), 2019-12-12:
Tak, formand.
Jeg er rigtig glad for, at vi i den her debat og i de følgende tager en grundig snak om tildeling af dansk statsborgerskab.
Mit synspunkt er klokkeklart.
Vi har givet dansk statsborgerskab til alt, alt for mange, som ikke burde have det.
Det drejer sig om folk, der enten har en kriminel baggrund, eller som er blevet kriminelle, folk, der ikke deler vores danske værdier, folk, der ikke deltager i vores danske samfund, folk, der ligefrem vender Danmark ryggen, ja, sågar islamister, som ønsker Danmark ondt, og som allierer sig med vores fjender.
Vi kan bare se udviklingen de sidste 24 timer, og uden at ville gætte eller vide alle detaljer ville det ikke overraske mig, om nogle af de mennesker, som nu sidder i grundlovsforhør, eller nogle i deres netværk måske også er mennesker, hvor man tænker: Gad vide, om de burde have fået et dansk statsborgerskab.
Derfor er jeg glad for, at vi strammede reglerne for dansk statsborgerskab i den sidste valgperiode, men jeg mener også, at vi bør stramme yderligere op.
Vi bør se på, om man kan komme til en personlig screeningssamtale som en del af ansøgningsprocessen.
Det skal vi også tale om i en af de kommende debatter.
Vi bør se på, hvor høj fængselsstraf man kan have og stadig få dansk statsborgerskab, og vi bør faktisk give alle de forskellige parametre et grundigt serviceeftersyn, således at vi sikrer, at kun de rigtige får dansk statsborgerskab.
Men den proces mener jeg ikke bliver bedre ved at sige, at det kun er de første 1.000, eller hvad tallet nu skal være, der får dansk statsborgerskab.
Det skal ikke være de første ansøgere, det skal være de rigtige ansøgere.
Dansk statsborgerskab er noget helt, helt særligt, og det skal gives efter strenge krav og ikke efter et først til mølle-princip.
Derfor er Det Konservative Folkeparti imod forslaget.
Mette Thiesen (NB), 2019-12-12:
Tak for det.
Ordføreren siger jo rigtig mange gode ting, og det vil jeg gerne kvittere for.
Jeg har også fornøjelsen af at samarbejde med ordføreren i Indfødsretsudvalget.
Ordførerens parti vil jo have individuelle samtaler med udlændinge, der søger om dansk statsborgerskab, så vi får større kendskab til dem, og det er rigtig glædeligt.
Jeg kan også forstå, at man gerne vil opstramme reglerne generelt, da man ikke mener, at de er helt hensigtsmæssige, som de er i dag.
I dag gives der desværre alt for mange gange statsborgerskab til alt for mange, der slet ikke vil vores land.
Og jeg forstår derfor ikke rigtig, hvorfor ordførerens parti i næste uge vil stemme for det samlede lovforslag, der giver flere tusinde udlændinge dansk statsborgerskab.
Hvorfor stemmer ordførerens parti for det samlede lovforslag, når man samtidig erkender, at måden, vi tildeler dansk statsborgerskab på i dag, er uholdbar?
Marcus Knuth (KF), 2019-12-12:
Det gør vi af den simple årsag, at vi har været med til at indgå den aftale, som blev lavet sidste år, i den sidste valgperiode, og vi ønsker, at man på et tidspunkt skal åbne op for den aftale for at se, om vi kan stramme yderligere op, men vi holder os nu engang til den aftale, som vi har indgået.
Derfor stemmer vi for den tildeling af statsborgerskab, som er et direkte – hvad skal man kalde det – resultat af den aftale, som vi indgik.
Mette Thiesen (NB), 2019-12-12:
Ja, det blev sådan et meget teknisk politikeragtigt svar.
Da hr. Marcus Knuth for få uger siden skiftede parti fra Venstre til Det Konservative Folkeparti, var det med følgende begrundelse: Min øverste prioritet i politik er kampen for vores danske kultur, værdier og tryghed.
Jeg frygter, at hvis vi ikke står fast nu, så ender vi som Sverige.
Det kan jeg jo kun bifalde.
Men hvert eneste år stemmer Det Konservative Folkeparti for at give flere tusinde udlændinge dansk statsborgerskab, herunder udlændinge, der er dømt for grov kriminalitet, og i næste uge stemmer ordførerens parti for det samlede lovforslag, hvor over 30 udlændige, der er dømt for grov kriminalitet, dermed får statsborgerskab.
Kan hr. Marcus Knuth forklare, hvorfor Det Konservative Folkeparti i næste uge stemmer for, at dømte kriminelle skal have dansk statsborgerskab?
Marcus Knuth (KF), 2019-12-12:
Jeg synes, man skulle gå længere – og det er det, jeg mener – i forhold til hvornår du er blevet dømt personfarlig kriminalitet, hvor længe du har siddet i fængsel, overhovedet, men politik er nu engang sådan, og det er ikke for at komme med et politikersvar, at når man indgår en aftale, kan det godt være, at man ville ønske, at den var lidt bedre på den ene eller på den anden måde.
Men vi gik ind i den aftale sidste år og kæmpede for, at der skulle komme nogle opstramninger, og det gælder både Konservative og Venstre for den sags skyld.
Der kom nogle rigtig, rigtig fornuftige opstramninger, og som jeg husker det, satte man overordnet grænsen ned fra 2 år til 1 år for, hvor længe man kunne have siddet i fængsel.
Marie Krarup (DF), 2019-12-12:
Tak for talen.
Jeg var glad for at høre, at ordføreren mener, at der er blevet givet for mange statsborgerskaber i fortiden – det er vi i Dansk Folkeparti jo fuldstændig enige i.
Jeg kan godt forstå ordførerens argument om, at man den her enkelte gang kan være nødt til at stemme ja, fordi man er med i en aftale.
Dansk Folkeparti er godt nok også med i aftalen, men vi stemmer nej.
Men hvad så næste gang?
Det vil jeg gerne høre.
Kan vi forvente, at De Konservative vil begynde at forsøge at forsvare den danske nation ved det næste indfødsretslovforslag, som bliver fremsat til foråret?
Marcus Knuth (KF), 2019-12-12:
Vores tilgang er meget simpel.
Som jeg både lagde op til, da jeg meldte mig ind i De Konservative, og som jeg kommer ind på her, så mener jeg, at vi skal stramme op, således at det er sværere at få dansk statsborgerskab, hvis man har begået kriminalitet, eller hvis man ikke lever op til reglerne om danskkundskaber osv.
Så det er jo i høj grad at forsvare, at de rigtige får dansk statsborgerskab.
Så ja, det er vores hensigt – klokkeklart.
Marie Krarup (DF), 2019-12-12:
Så det er Det Konservative Folkepartis hensigt at stemme nej til indfødsretsloven til foråret – det glæder mig rigtig meget, hvis det er det, der er tilfældet.
For så kan vi forhåbentlig efterhånden oparbejde et flertal imod indfødsretslovene.
Men jeg kan ikke forstå, hvordan man kan påstå, at man gerne vil forsvare nationen, og så sige nej til det her meget snusfornuftige og enkle forslag, som jo vender hele debatten om.
I stedet for at se det som en rettighed fra ansøgerens synspunkt – som Enhedslisten gør – ser vi det som en sikring af sammenhængskraften i Danmark, hvor vi siger, at det jo er nationen, vi skal forsvare.
Det vil så sige, at Alternativet simpelt hen ikke ønsker at fastholde Danmark som en nationalstat.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-12:
Tak for ordet.
Vi har haft de her debatter flere gange, og jeg tror, vi også kender hinandens holdninger, så jeg vil gøre det super kort herfra.
Nye borgere er ikke noget, der skal begrænses; det er noget, der skal hyldes.
Så vi stemmer imod forslaget.
Marcus Knuth (KF), 2019-12-12:
Jamen der har ordføreren jo den præmis, at vi fremover igen og igen vil give statsborgerskab til de forkerte mennesker, og at man derfor skal begrænse antallet.
Og der er mit svar jo klokkeklart: Jamen hvis vi bare ikke giver det til de forkerte mennesker, er det da kun en gave, hvis der kommer rigtig mange sydslesvigere hertil, der lever op til at være ægte danske.
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-12:
Det er jo der, den store forskel på fru Mette Thiesens syn og mit syn er, nemlig at med mit syn straffer man mennesker for deres handlinger.
Hvis man begår ulovligheder, hvis man begår terror, hvis man begår drab, hvis man begår voldtægt, så er det det, man bliver straffet for, men holdninger kan vi ikke straffe for.
Det er det, man gør i totalitære samfund, men det gør man ikke i demokratier.
Marcus Knuth (KF), 2019-12-12:
Jeg er glad for, at ordføreren og jeg har det tilfælles, at vi begge to har taget et skridt til højre, hvis man kan sige det sådan.
Jeg er ked af, at vi ikke gjorde det i takt – jeg gjorde det ikke med samme hastighed som spørgeren.
Men helt oprigtigt vil jeg sige, at hvis det er de rigtige mennesker, der søger, så har jeg ikke fine fornemmelser, i forhold til om det er 1.000 eller om det er 2.000.
Dansk Folkeparti brugte eksemplet med, at hvis man inviterer for mange gæster ind i sit hjem, bliver festen ikke lige så god.
Så har man ikke været til fest hos mig – jeg inviterer kun de rigtige, og jo flere der kommer, jo bedre er festen.
Og sådan har jeg det også med dansk statsborgerskab.
Hvis der var 3.000 fra det danske mindretal i Tyskland, som talte flydende dansk og var lige så danske som alle os andre, havde jeg ikke noget imod, at de 3.000 fik dansk statsborgerskab næste år – det havde jeg oprigtigt ikke.
Pernille Vermund (NB), 2019-12-12:
Tak for ordet.
Jeg er en af dem, der glæder sig over, at ordføreren er skiftet fra Venstre til Det Konservative Folkeparti – det er et skridt i den rigtige retning, præcis som ordføreren siger, i forhold til lovforslaget her.
Det er dog ikke helt nok, men lad det nu være.
I forhold til det, der bliver fremlagt her i salen, siger ordføreren, at ordføreren er imod, at det skal være først til mølle.
Ordføreren siger også, at ordføreren ønsker de her samtaler, som kommer på dagsordenen senere i dag.
Så vidt jeg kan forstå, er der ikke tale om først til mølle; der er tale om, at nu udvælger vi de allerbedste – nu er det 1.000, men det kunne også have været 800 eller 500, eller hvad man nu ønskede – i erkendelse af at vi er et fællesskab og en kultur, som på en eller anden måde skal hænge sammen.
Anerkender ordføreren ikke, at der er væsentlig forskel på 1.000 og 6.700 eller på 6.700 og 15.000, som det var for ikke så længe siden?
Marcus Knuth (KF), 2019-12-12:
Jeg vil bare lige rette det, hvis jeg ikke fik sagt det klart før.
Jeg siger ikke, at vi vil stemme for den samlede pakke af personer, som man mener skal have dansk statsborgerskab.
Jeg siger, at vi vil kæmpe for en opstramning, således at det fremover i langt højere grad er de rigtige mennesker, der får det.
Jeg er jo godt klar over, at mit parti – og det gælder også Dansk Folkeparti – ikke har 90 mandater.
Og næste gang, vi skal forhandle dansk statsborgerskab, kommer vi sandsynligvis ikke til at få en opstramning, der er præcis, som vi gerne vil have den – desværre.
For så tror jeg i hvert fald, at det bliver svært at få en aftale, der går ind over midten.
Pernille Vermund (NB), 2019-12-12:
Nu tror jeg, at ordføreren trods alt er så konservativ – ikke bare i forhold til sit nye parti, men også som person – at han mener, at der er forskel på at invitere til en fest og så at skabe familie.
Når det er sagt, bliver jeg nødt til at sige, at det jo ikke er sådan, at vi står med 3.000 sydslesvigere, som fuldstændig en til en er danske.
Det er sådan, at vi står med en masse mennesker på et indfødsretsforslag, som kommer fra kulturer, som er meget, meget langt fra den danske.
Marie Krarup (DF), 2019-12-12:
En nation er jo som en familie.
Den er bundet sammen af et nært kendskab til hinanden og de samme værdier – sprog, historie, kultur osv.
Kan man lukke et meget stort antal ind i sin egen familie og så samtidig påstå, at det er en familie?
Kan en familie på fire bare lade folk flytte ind i huset og så påstå, at der stadig er tale om et fællesskab?
Det kan man ikke, det er en opløsning af familien, for så er der ikke noget sammenhold der.
Derfor er mit spørgsmål: Kan ordføreren ikke se, at der nødvendigvis er nødt til at være en begrænsning i antallet, for at den danske familie skal kunne bestå som en familie?
Andreas Steenberg (RV), 2019-12-12:
Jeg synes, det er en interessant sammenligning med familien, for jeg kender da i hvert fald til en del familier, der udvider sig selv ved f.eks. at få børn eller blive skilt og så få nye ægteskaber.
Så selvfølgelig kan familier blive udvidet med nye mennesker.
Fru Marie Krarup spørger så, om ikke jeg kan se logikken i at have nogle begrænsninger.
Det synes jeg faktisk jeg var inde på i min tale.
Det skal vi ikke tilbage til.
Jeg synes, det er fornuftigt, at man skal have haft ophold i en periode i Danmark, at man skal have lært dansk, at man skal vide noget om Danmark.
Så ja, der skal være begrænsninger, men det skal være muligt at blive en del af familien.
Jeg mener også, at de fleste familier i Danmark godt kan udvides og få nogle nye familiemedlemmer ind.
Marie Krarup (DF), 2019-12-12:
Det var et meget uheldigt eksempel, ordføreren kom med, altså at man godt kunne lukke nogle nye ind netop ved at blive skilt.
Vi skal da lige præcis ikke have den danske familie skilt i parallelsamfund.
Så det var et meget, meget uheldigt billede, og det understreger dermed min pointe, altså at der selvfølgelig er nødt til at være et øvre antal.
Det er det, vi vil forhindre kommer til at ske igen.
Andreas Steenberg (RV), 2019-12-12:
Jeg er født i 1980'erne, så jeg vil meget nødig have ansvaret for det, som mine partifæller mente, da jeg var barn.
Men jeg kan i hvert fald se, at der er nogle af de forandringer, der er lavet af indfødsretten de sidste 30-40 år, som er fornuftige, f.eks. skal man lære dansk, inden man kan kalde sig dansker, og det synes jeg er helt fornuftigt.
Så kan det godt være, at eksemplet med skilsmisse var dårligt, men jeg synes også, fru Marie Krarups eksempel med familie var dårligt, for selvfølgelig kan man få flere familiemedlemmer over tid.
Halime Oguz (SF), 2019-12-12:
Tak, formand.
Jeg skal da gerne medgive, at det er noget ganske særligt at blive dansk statsborger, og at man af samme grund skal have nogle særlige forventninger til dem, der søger dansk statsborgerskab.
De skal bl.a. bestå en statsborgerskabstest, der ikke er helt nem, heller ikke for ganske almindelige etniske danskere, og så vil jeg sige, at de skal respektere de demokratiske institutioner og de værdier, som vores samfund er bygget på.
Men et loft over tildelingen af statsborgerskab lyder i mine ører lyder lidt, som når f.eks. Elgiganten holder udsalg og der bliver lovet billige vaskemaskiner til de første ti heldige kunder.
Men hvad hvis man bliver nr. 1.001 eller 1.002 i køen?
Ja, så kan man alligevel ikke blive dansk statsborger ifølge Dansk Folkeparti, selv om man opfylder alle andre kriterier.
Men så bliver udvælgelsen vel vilkårlig.
Det kan vi i SF naturligvis ikke gå med til.
Hvis man opfylder kriterierne, som er så skærpede, som de er i dag, for at blive dansk statsborger, så kan man blive dansk statsborger.
Så af de ovenfor nævnte årsager skal jeg meddele, at SF ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-12:
Tak for det, formand.
Tværtimod synes vi, det er et problem, at stadig flere borgere lever i vores samfund, måske ovenikøbet er født her, uden at have de fulde rettigheder, uden at have det rødbedefarvede pas, der gør, at de kan rejse frit, uden at de kan stemme ved folketingsvalg og på den måde være med til at påvirke, hvem det er, der sidder herinde, og hvad der er for noget lovgivning, vi vedtager.
Antallet af personer, der får statsborgerskab ved det, der hedder naturalisation, altså gennem optagelse på et lovforslag om indfødsrets meddelelse, er faldet kraftigt siden 1990'erne, og flertallet i Folketinget har jo altså strammet kravene med det resultat, at en større del af den danske befolkning lever her og er i Danmark som en del af samfundet, men uden de fulde rettigheder.
Det synes vi er en uheldig udvikling.
Vi er ikke i tvivl om, at det får samfundet til at hænge mindre sammen.
Det betyder, at der er en gruppe mennesker, der skubbes væk fra demokratiet – det demokrati, som vi alle sammen hylder, det demokrati, vi alle sammen taler om er så vigtigt at deltage i.
Og så siger vi altså til en gruppe mennesker: I bor her, I er måske ovenikøbet født her, men I kan ikke være med på præcis samme vilkår som os andre.
I Enhedslisten synes vi, det er fint, at der stilles nogle krav til dem, der ønsker dansk statsborgerskab, f.eks. at man taler dansk, og at der er visse lovovertrædelser, der udløser en karenstid, så man må vente nogle år på at blive dansk statsborger.
Men det forslag, vi diskuterer her i dag, går ud på at indføre et loft på 1.000 nye statsborgerskaber om året i alt.
Så vil man i øvrigt også fra Dansk Folkepartis side diskriminere, så folk fra vestlige lande får positiv særbehandling frem for eksempelvis personer fra Asien eller Afrika.
I Enhedslisten finder vi det beslutningsforslag her unødvendigt, usympatisk og skadeligt for sammenhængskraften i det danske samfund.
Og så må man jo sige, at tallet 1.000 er fuldstændig tilfældigt valgt.
Selv hvis man gik ind på Dansk Folkepartis diskriminerende tankegang og sagde, at mennesker fra Vesten skulle foran i køen,
hvad skulle man så gøre, hvis der kom endnu en fra Vesten som nr. 1001?
Skulle man så sige: Nej, vi har opfyldt kvoten for i år?
Det er altså et fuldstændig tilfældigt fastlagt loft.
Derfor stemmer Enhedslisten imod beslutningsforslaget.
Marie Krarup (DF), 2019-12-12:
Altså, er det noget, der har nogen betydning?
For Enhedslistens ordfører taler udelukkende om rettigheder, men senere hen bliver ordet sammenhængskraft så brugt.
Altså, i min terminologi er sammenhængskraft jo fælles kultur, traditioner og historie, og det kan man i sagens natur ikke dele ud til rigtig, rigtig mange, for så er det ikke fælles længere.
Så der er i sagens natur en begrænsning, med hensyn til hvor mange man kan lukke ind.
Men Enhedslistens ordfører siger, at det er der ikke, for man kan bare give folk de samme rettigheder.
Eksisterer nationen overhovedet?
Eksisterer Danmark overhovedet i Enhedslistens betragtninger?
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-12:
Jeg kan så oplyse fru Marie Krarup om, at det er lidt senere i processen, at proletarer i alle lande forener sig.
Men jo, selvfølgelig findes der nationalstater.
Det er jo også der, hvor Dansk Folkeparti og Enhedslisten nogle gange har sammenfaldende interesser, nemlig når vi diskuterer EU-politik, nemlig det, at man har en afgrænset ramme, altså at der bor nogle mennesker inden for et lands grænser, og at de mennesker, der bor der, har en udvidet ret til demokratisk at beslutte, hvordan det samfund, de nu engang bor i, skal indrettes.
Og det er klart, at det, at vi sidder her i Folketinget, jo også er udtryk for, at der er en nationalstat, hvor vi har valgt et Folketing til at repræsentere de borgere, der bor inden for landets grænser, og vedtage de love, man lever efter der.
Det, der er afgørende for os, er, at hvis man bor inden for det lands grænser, så skal man også være med til at kunne påvirke det samfund, man lever i.
Det er jo det, der skaber sammenhængskraften: at du som borger kan deltage i samfundslivet i det land, du nu engang bor i, eller i det samfund eller det fællesskab, du er en del af.
Det er jo helt grundlæggende i et demokrati.
Det er også det, der ligger i grundloven fra 1848, og vi har så gradvis udvidet de demokratiske rettigheder, så flere og flere har kunnet deltage, altså så det ikke kun er hvide mænd over 40 år, der kan deltage i demokratiet.
Marie Krarup (DF), 2019-12-12:
Men man kan ikke bare deltage, fordi man har overskredet en geografisk grænse.
Det er volapyk; så ophæver man den danske nation.
Men jeg er glad for, at Enhedslisten erkender, at nationalstaten eksisterer.
Det, jeg så savner, er, at man også er interesseret i at fastholde den og fastholde dens indhold, og det kan man jo ikke gøre, hvis man fortynder det så meget, at man lader alle eller et meget stort antal komme ind.
Sådan kan vi ikke gøre det – det siger sig selv – for så fortynder man, så opløser man det, som er det, der binder os sammen.
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-12:
Det gør de jo næppe.
Måden at imødegå den slags holdninger på er jo netop ved at kunne diskutere dem, ikke ved at fratage folk rettigheder.
De synspunkter forsvinder ikke.
Ordføreren forhindrer ikke folk i at foretage tåbelige handlinger, som man så kan dømme dem for, hvis de begår noget ulovligt, men holdninger kan man jo ikke forbyde.
Det er i hvert fald noget, der kun foregår i totalitære stater.
Mette Thiesen (NB), 2019-12-12:
Jeg er simpelt hen nødt til lige at sige noget.
Det vil altså sige, at ordføreren helt reelt står og siger, at ved at give dansk indfødsret, statsborgerskab, til antidemokrater får man mere demokrati i Danmark.
Er det det, ordføreren reelt mener?
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-12:
Men den måde, man bekæmper den slags synspunkter på, er jo demokratisk.
Vi kan jo ikke bekæmpe den slags synspunkter ved at forbyde dem; det forsvinder de jo ikke af.
Den måde, vi bekæmper dem på, er ved at imødegå dem, fuldstændig ligesom når vi står og har en debat her i Folketingssalen.
Det er jo den måde, vi udvider demokratiet på; det er den måde, vi sikrer demokratiske rettigheder på.
Det gør vi ved at sikre, at alle kan deltage, og tro på, at man gennem samtale, dialog og diskussion kan være med til at flytte et samfund hen i en retning, hvor der er plads til, at vi alle sammen kan være her.
Ellers overgiver man sig til de totalitære kræfter, som er dem, det lyder som om fru Pernille Vermund er bekymret for.
Og derfor synes jeg, hun skulle have mere tiltro til, at demokratiet også formår at virke.