runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-03-12:
Tak til Socialdemokratiets ordfører.
Skal vi være afhængige af de private banker for at gøre det, eller skal vi have det ekstra rum i vores tegnebog, hvor vi kan have vores e-kroner?
Det er jo det, som de her tanker går ud på, og det er derfor, man begynder at se på det fra internationale organisationers side, og ikke mindst Sverige har jo sat gang i arbejdet.
Mener Socialdemokratiet så ikke, det er fornuftigt at undersøge ordentligt, hvad det vil betyde, hvordan man kan gøre det, og hvad det vil være?
Det er jo det, som forslaget går ud på.
Det går ikke ud på at indføre det i morgen, men det går ud på, at vi lige tager et spadestik dybere ned og finder ud af: Hvorfor er det egentlig så mange andre står og taler om det her?
Der er måske en fornuft i det.
Vi har måske ikke bare opfundet det allerbedste i Danmark ved at sige, at vi regulerer lidt mere på det, vi kender.
Thomas Jensen (S), 2019-03-12:
Tak, formand.
Tak til Alternativet for at rejse den her vigtige og aktuelle debat om forholdene i den danske finanssektor.
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at vi i Socialdemokratiet er dybt forargede over de sager, der har været fremme, hvor der bevidst er blevet svindlet og har været skatteunddragelser i den danske finanssektor.
Der skal heller ikke herske nogen tvivl om, at det er et udtryk for et brud på den grundlæggende samfundskontrakt mellem den finansielle sektor og resten af samfundet.
Det er sager, der tærer på danskernes tillid til bankerne og det finansielle system.
Derfor står det også højt på Socialdemokratiets dagsorden at sætte ind over for finansiel kriminalitet, og vi er enige i, at vi har en politisk opgave med at sikre et mere effektivt værn mod hvidvask og udbyttesvindel.
Men vi mener ikke, at en nationalt drevet bank og oprettelsen af en e-krone, som der også foreslås i det her beslutningsforslag, er den rigtige vej at gå.
Vi mener, at man i stedet skal sætte ind gennem skrappere regulering af og kontrol med finanssektoren.
Vi har fremlagt en række forslag til, hvordan man styrker værnet mod finansiel kriminalitet.
Derudover mener vi, at der igen skal indgå offentlige repræsentanter i banker og finansielle institutters bestyrelse, og vi vil skærpe muligheden for at pålægge ledende medlemmer af den finansielle sektor et erstatningsansvar, når deres risikable forretningsmodeller driver deres banker ud i konkurs.
Jeg vil derudover gerne påpege, at Danmark har et af de mest velfungerende digitale betalingssystemer i verden, hvor straksclearinger betyder, at penge kan overføres øjeblikkeligt.
Og vi er enige med Nationalbanken i, at danskerne allerede i dag tilbydes en række digitale valuta som f.eks. MobilePay, dankortet og debetkortet.
Det er derfor vores opfattelse, at en national e-krone, som Alternativet foreslår, ikke tilbyder danskerne væsentlige nye funktioner.
Jeg har derudover noteret mig, som ministeren også var inde på, at Nationalbanken selv har peget på, at forslaget kan øge risikoen for, at pengene vil søge mod Nationalbanken i en krisesituation, og det kan så betyde, at private banker kan komme til at mangle likviditet.
Det betyder, at Nationalbanken og ikke bankernes aktionærer og kreditorer er dem, der står med risikoen, og det mener jeg ikke er en optimal situation.
På den baggrund mener vi ikke, at forslaget om indførelse af en e-krone og tilhørende betalingskonto i Nationalbanken er den rigtige vej at gå.
Vi vil målrettet fokusere på at sikre et effektivt værn mod finansiel kriminalitet gennem et styrket tilsyn og skærpet mulighed for at dømme de ansvarlige.
På den måde kan vi få ryddet op i den svindel og skatteunddragelse, der foregår, og dermed kan vi også sikre bedst mulige vilkår for trygge og tilfredse danske bankkunder med tillid til sektoren.
Derfor kan Socialdemokratiet ikke bakke op om forslaget.
Og jeg skal hilse fra Det Radikale Venstres ordfører, som desværre ikke kunne være her, og sige, at Det Radikale Venstre heller ikke kan bakke op om det.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-03-12:
Jamen det er en spændende diskussion, ingen tvivl om det, og den del af debatten er jo også enormt levende, og man kan finde rigtig mange synspunkter belyst meget grundigt, tror jeg, i hvert fald meget intenst på universiteter, i faglige miljøer, finanssektoren og alle mulige andre steder.
Så jeg ser ikke for mig, at sådan en udredning lige gør, at vi så ville kunne få afklaret den diskussion fuldstændig.
Pelle Dragsted (EL), 2019-03-12:
Men historisk har det været sådan, at bankerne producerer det, man kunne kalde digitale penge – det gør de jo, når vi tager et lån.
Som borgere har vi mulighed for at gå til Nationalbanken og få vekslet de digitale penge til fysiske penge til enhver tid, apropos bankruns og alt muligt andet.
Det kunne vi sådan set også gøre i dag, altså hæve vores penge og få kontanter, som kun Nationalbanken må skabe, og som Nationalbanken, om man så må sige, garanterer værdien af.
Det gør de ikke direkte af de digitale penge, som bankerne skaber, og det er det her, som i mine øjne er årsagen til, at det her er en interessant diskussion, som jeg ikke håber stopper med det her forslag.
Så mit spørgsmål lyder sådan her: Er det ikke lidt tankevækkende, at to lande, der ligner hinanden – Danmark og Sverige – hver især har en uafhængig nationalbank, hvor den danske nationalbank kommer frem til, at det her ikke er relevant, og den svenske nationalbank sætter gang i et kæmpe internationalt udredningsarbejde for at undersøge mulighederne?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-03-12:
Vi forholder os jo først og fremmest til det, vi diskuterer, nemlig beslutningsforslaget, som er fremsat af Alternativet, og hvor det er nævnt, at man gerne vil have, det skal undersøges, om der kan være en e-kronekonto, som kan fungere som alternativ til private bankkonti.
Det er et direkte citat fra beslutningsforslaget.
Når vi her skal finde ud af, om vi skal stemme for eller imod beslutningsforslaget, synes jeg, det er relevant at fremføre argumenter for og imod beslutningsforslaget.
Der synes vi bare ikke, at vi ser noget perspektiv i, at Nationalbanken skal til at tilbyde private bankkonti.
Det var derfor, jeg nævnte det – det er jo en ret central del af beslutningsforslaget.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-03-12:
Tak for det.
Allerhelst så vi selvfølgelig gerne sådan en mere grundlæggende reformering af måden, hvorpå beslutninger træffes, f.eks. ved at tildele de nationale parlamenter initiativret og mulighed for reelt at standse EU-lovgivning gennem et rødt kort, som Europa-Kommissionen ikke havde mulighed for at sidde overhørig.
Dette ville sikre den størst mulige demokratiske legitimitet bag beslutninger truffet i EU.
Den demokratiske legitimitet i de europæiske lande findes nemlig hverken i Rådet, Kommissionen eller Europa-Parlamentet, men alene i de nationale parlamenter, der i dag spiller en såre beskeden rolle i tilblivelsen af EU-lovgivning.
Vi foretrækker altså en grundlæggende reform af beslutningskompetencerne i EU, men vi støtter selvsagt ethvert skridt, der går i den rigtige retning.
Og det er ubestrideligt, at forhandlingerne i regi af Rådet, COREPER og trilogforhandlingerne er blandt de mest mørklagte dele af EU's beslutningsgang.
I Danmark har vi et Europaudvalg, der skal give mandat til regeringen om forestående forhandlinger, men det er jo langtfra et system, man kender til i andre EU-lande.
Dermed bliver de beslutninger, som træffes af regeringer og embedsmænd i forbindelse med forhandlinger i rådsregi omgivet af stort hemmelighedskræmmeri, manglende mulighed for demokratisk indsigt, kontrol og påvirkning.
Det er afgørende vigtigt, at der gøres noget ved dette.
De 26 nationale parlamenter har rettet søgelyset mod netop mørklægningen af Rådets forhandlinger igennem henvendelserne fra december forrige år.
Det er positivt, at disse lande nu har valgt at tage handsken op, og det er selvfølgelig også rigtig positivt, at det ser ud til, at vi kan komme et rigtig langt stykke hen ad vejen i dag med regeringens og Socialdemokratiets opbakning til beslutningsforslaget.
Det her forslag fra Enhedslisten burde jo i virkeligheden kunne bakkes op af alle Folketingets partier, al den stund at Folketingets partier har tilsluttet sig henvendelsen fra det hollandske andetkammer.
Jeg kan i hvert fald sige, at forslaget naturligvis møder opbakning fra Dansk Folkeparti.
Pelle Dragsted (EL), 2019-03-12:
Nu kommer det til at lyde, som om den her debat handler om, hvorvidt borgerne skal have en konto i Nationalbanken, men det er jo én løsning af det her med en e-krone.
Jeg tror, man skal passe lidt på med at blande de to diskussioner helt sammen, for vi kan sagtens have et offentligt bankalternativ uden en e-krone, og vi kan faktisk også godt have en e-kronemodel uden et offentligt bankalternativ.
Baggrunden for det her arbejde er jo i lidt højere grad end det, som Alternativet skriver i deres begrundelse, at det også handler om selve Nationalbankens rolle i en situation, hvor vi er på vej mod et kontantløst samfund.
For en af Nationalbankens opgaver er jo skabelsen af fysiske penge, og når de fysiske penge er på vej til at forsvinde, er Nationalbankens rolle grundlæggende ændret.
Det er først og fremmest derfor, at man fra den svenske Riksbanks side er gået i gang med det her omfattende projekt, hvor man inden for, jeg tror det er det kommende år, skal tage stilling til, om man indfører en e-krone.
Er ministeren bekendt med de argumenter, som ligger til grund for det svenske projekt?
Nej, men nu foreslår Alternativet også blot et udredningsarbejde, hvor der skal kigges på det her, ligesom vi har set, at den svenske nationalbank har valgt at gennemføre, og man kan selvfølgelig godt sige, at det her bare er politisk.
Men det er jo sådan set at prøve at foregribe udviklingen, hvor vi ser, at det ikke er et politisk valg, men at det først og fremmest er en teknologisk udvikling, vi ser, hvor kontanter spiller en mindre og mindre rolle og måske er på vej til helt at forsvinde.
Og i den forstand er det da godt at se på den lov om Nationalbanken, som vi – så vidt jeg husker – lavede tilbage i midten af 1920'erne, hvis ikke tidligere, og som netop tog udgangspunkt i et samfund, hvor det var kontanter, der spillede hovedrollen i betalingssystemet.
For det ændrer jo markant på magtforholdene, når den virkelighed ændrer sig.
Derfor synes jeg sådan set, at jeg – om man så stemmer for det her forslag eller ej – vil anbefale, at Socialdemokraterne i hvert fald også følger med i den debat, der kører i andre landes centralbanker omkring det her i de kommende år.
For jeg tror faktisk, det er en relevant diskussion.
Thomas Jensen (S), 2019-03-12:
Vi skal nok følge med fra Socialdemokratiets side, og vi har også taget med i betragtningerne op til i dag, at Nationalbanken netop har undersøgt det her.
Så vil jeg bare lige understrege over for hr. Pelle Dragsted, at vi faktisk løbende laver lovgivning, der tager hånd om det her med nye muligheder for forbrugerne.
Inden for den her folketingssamling har vi taget et kæmpeskridt – ja, faktisk det største skridt siden dankortets indførelse i 1984 – i forhold til elektroniske løsninger og fintechvirksomheders mulighed for at lave produktudvikling til gavn for danskerne på det her område i forhold til betalinger og kontoopgørelser, sådan at vi alle sammen kan have det på vores mobiltelefoner og alt det her.
Så jeg synes faktisk, at vi har taget nogle skridt i den her valgperiode, som er rigtig, rigtig gode, og vi har gjort det med et bredt flertal herinde.
Lad os holde øje med, hvad der sker på området omkring e-kroner, eller hvad de kaldes rundtomkring i verden.
Og så skal vi selvfølgelig tage bestik af det og træffe beslutningerne her i Folketinget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-03-12:
Jeg tror, jeg er enig i, at det bliver en spændende akademisk diskussion.
Man har tillid til pengesystemet, fordi man kan få omvekslet til nogle kontanter.
Men kontanterne er jo ingenting værd, hvis der ikke er tillid til dem.
Det er jo kun, fordi der er en tillid til dem, og at vi som samfund anerkender, at det har en værdi, og at vi ved, at med den måde, vores økonomi hænger sammen på, er der reel værdi bagved.
Og det er vel sådan set det grundlæggende, altså at der er en reel tillid til de værdier, der benævnes i vores valuta.
Nu skal jeg ikke åbne for en lang akademisk debat, men der er det vel ikke så afgørende, om de er på papir eller i nuller og ettaller elektronisk.
Men det er da interessant, og lad os følge, hvad der sker i den vide verden.
Men for øjeblikket føler jeg mig altså dækket ind af det, Nationalbanken allerede har gjort.
Pelle Dragsted (EL), 2019-03-12:
Det er jo en lidt nørdet diskussion, men et af argumenterne hos den svenske rigsbankdirektør er faktisk, at netop det, at borgerne i sidste instans har muligheden for at kunne veksle deres penge til kontanter, er en form for forudsætning for tilliden til de digitale penge, som bankerne udsteder, så man faktisk kan risikere et mindre tillidsfuldt eller stabilt system, hvis vi kommer hen imod en situation, hvor borgerne ikke længere har den mulighed.
Men det er jo nok en debat, vi må fortsætte i de kommende år.
Man kan sige, at hvis Sverige faktisk gennemfører det her, får vi i hvert fald lejlighed til at studere konsekvenserne og resultaterne af det, før vi selv tager en beslutning herhjemme.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-03-12:
Tak for det.
Det er jo helt oplagt – særlig når man kommer fra Thisted, hvor Danmarks første brugsforening blev stiftet – at have det med.
Og jeg er sådan set glad for, at hr. Pelle Dragsted jo også lige understreger muligheden for, at man som forbruger kan træffe de her frie valg, altså at man kan gå ind i en andelskasse, man kan gå ind i en sparekasse, man kan gå ind i et profitorienteret pengeinstitut, som Alternativet kalder det.
Det er jo det fantastiske ved det frie marked, så jeg kan glæde mig over, at vi er enige om, at det frie marked giver forbrugerne de fleste handlemuligheder.
Når det så gælder, hvad man forestiller sig i det tilfælde, at kontanter sådan rent fysisk forsvinder, vil jeg sige, at det selvfølgelig er en interessant tanke, som nok har været vanskelig at forestille sig for år tilbage.
Men jeg kan sagtens følge tankeeksperimentet, og for mange er det jo sådan set hverdag i dag, hvor man ikke løber rundt med ret mange klingende mønter og knitrende sedler på sig.
Og hvad er så løsningen?
Altså, for mig at se gør det vel ikke det store – som jeg også sagde i min ordførertale – at man har penge, som er garanteret via en indskydergaranti.
Og det synes jeg sådan set er det væsentlige, altså at man som borger kan opbevare sin formue risikofrit inden for et vist beløb.
Og det sikrer vi som samfund bl.a. med en indskydergarantifond.
Pelle Dragsted (EL), 2019-03-12:
Nu foregreb ordføreren jo min indvending.
Jeg vil bare kort påpege, at der jo faktisk er mange gode alternativer til virksomheder, som er der for at tjene penge.
Den største dagligvarekæde er – som ordføreren var inde på –
sådan set ejet af forbrugerne selv og har netop ikke til formål at tjene penge, men at tilbyde forbrugerne de laveste priser.
Det er jo faktisk en virksomhedsidé, som ikke vokser ud af mit partis historie, men nærmere af ordførerens partis historie.
Det samme er tilfældet i store dele af vores forsyningssektor og faktisk jo også i vores banksektor, hvor vi sagtens kan vælge banker, der ikke er sat i verden for at tjene penge.
Vi har andelskasser, og vi har garantsparekasser, så der er muligheder.
Og som jeg har sagt til ordføreren før, tror jeg, at det er noget, vi burde dyrke lidt mere i fællesskab og anerkende den her meget vigtige del af vores erhvervsliv.
Men det var et indskud, så nu skal jeg gøre det ganske kort.
Mener ordføreren, at vi kan acceptere en situation, hvor kontanter ikke længere findes eller ikke har nogen som helst brug i det daglige, uden at finde et andet alternativ, der sikrer, at borgerne kan erhverve sig penge, som er garanteret af staten?
May-Britt Kattrup (LA), 2019-03-12:
Vi lever jo i en verden med en utrolig hurtig udvikling inden for teknologi og it.
Det giver mange muligheder for nye produkter, som kan gøre vores hverdag lettere og friere, spare miljøet og gøre livet surt for dem, som gerne vil lave sort arbejde og hvidvaske penge.
De hvidvasksager, vi har set, er totalt uacceptable og har i den grad tæret på borgeres og politikeres tillid.
Men i vores iver efter både at være med på den innovative bølge og også være med på en bølge, som skal minimere risikoen for svindel og hvidvask, skal vi ikke gå i retning af nationalisering, og vi skal for alt i verden undgå offentligt opgavetyveri.
Det offentlige skal ikke selv udføre opgaver, som i forvejen udføres af private virksomheder.
Det er i hvert fald ikke en vej, Liberal Alliance ønsker at gå, og vi støtter derfor ikke forslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-03-12:
Det er også noget af det, man har gjort med den analyse, som har været gennemført i Nationalbanken.
Jeg synes jo på den måde, at Alternativet prøver på at gøre noget til et problem, som sådan set ikke er et problem.
Jeg tror ikke, der er ret mange forbrugere i det hele taget med det ønske.
Nu kalder spørgeren dem også for borgere, og selvfølgelig er det borgere, der har de her konti.
Men de fleste borgere ønsker altså også at have en konto, som de kan hæve deres penge fra, når de har lyst, uden at de skal ind via en nationalbank.
Det er jo det, man kan i dag, når man har retten til en fri og gratis basal indlånskonto i en bank.
Så er det da rigtigt, at man skal vælge enten en sparekasse eller en bank at have sine penge placeret i.
Men der har man godt nok også rigtig mange muligheder for at vælge et sådant sted.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-03-12:
Så er det, vi kommer tilbage til, hvad det her forslag går ud på.
Jeg citerer lige: Udredningsarbejdet skal belyse, hvordan en e-krone i regi af Nationalbanken kan udformes og implementeres.
Det viser netop en ret stor åbenhed om, at vi ser på det her ukritisk, og faktisk ser på, hvordan det her kan lade sig gøre, netop for at give borgerne det reelle valg.
Det er det, jeg synes der er interessant: Det er egentlig også at diskutere, hvad det er, vi vil tilbyde vores borgere i det her samfund.
Eller skal man have et frit valg?
Det er da det, man må tage stilling til.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-03-12:
Det kan meget vel blive en meget, meget abstrakt diskussion, vi begiver os ud i, med de spørgsmål, som hr. Rasmus Nordqvist kommer med.
De fleste mennesker, som har såkaldt almindelige indkomster, ønsker jo ikke at placere deres midler på en konto, som de ikke bare sådan kan hæve på, når de har lyst.
Derfor synes vi også, at det giver god mening, at man sætter sine penge ind på en gratis basal konto i en dansk bank.
Vi har jo også ved de andre lejligheder, vi tidligere har haft her i Folketinget om det med de gratis konti og garantier for dem, sagt, at hvis vi kommer i en situation, hvor der lige pludselig ikke er nogen danske banker, som vil give borgerne en gratis basiskonto, så har vi en anden situation.
Men sådan er det jo ikke, fordi vi netop har et åbent liberalt marked, hvor der er en god og sund konkurrence mellem faktisk rigtig mange danske sparekasser og ikke mindst større og mindre banker.
Det er den forkerte vej at gå.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-03-12:
Nu kan man så høre de store partier i Folketinget sige: Lad os nu vente og se og lad bare udviklingen køre, og så kan vi så stå og vente.
Det, jeg egentlig synes var interessant at spørge ind til – for det er jo helt fint, at vi kan have forskellige holdninger til det her – er, om man ser borgerne i det her land som forbrugere eller borgere.
Det her handler jo om, at hvis man har nogle penge stående på en bankkonto, kan man vælge at hæve dem alle sammen og sy dem ind i madrassen derhjemme, hvis man ikke ønsker hele tiden at være forbruger, men faktisk bare være borger.
Mener Dansk Folkeparti ikke, at folk skal have mulighed for det, altså have et reelt frit valg til ikke at være en del af de private banker og den måde, som de ønsker at drive forretning på – der er så forskellige måder, som de forskellige banker gør det på – men faktisk at de værdier, vi har, som er kroner, også skal kunne gemmes på en anden måde, så vi ikke behøver altid at være forbrugere, men faktisk også bare kan være borgere?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-03-12:
Altså, Sundhedsstyrelsen har jo også leveret et fagligt indspil, som også er oversendt til udvalget i dag, i anledning af debatten, hvori Sundhedsstyrelsen jo også klart siger, at for Sundhedsstyrelsen er begrebet funktionelle lidelser hverken stigmatiserende eller udtryk for, at man ikke har en sygdom.
Altså: Mennesker med funktionelle lidelser har en helt reel sygdom.
Sundhedsstyrelsen peger også på noget andet – og når jeg gentager det, er det, fordi det lidt er, som om problemerne, hvis man kalder tingene noget nyt, går væk, og fordi jeg synes, at det er vigtigt at sige – nemlig at hele det arbejde, der også blev lavet sidste år, i forbindelse med at få kigget på, hvordan vi behandler funktionelle lidelser i Danmark, jo grundlæggende handlede om, at der er nogle patienter, vi har svigtet, og at der er behov for, at man forbedrer behandlingen, uagtet om man så forholder sig til den enkelte diagnose og de særkender, der kan være der, eller man forholder sig til, at der også på nogle bredere områder er nogle patientgrupper, som har lignende problemer som lange udredningsforløb, manglende oplevelse af at blive anerkendt, følelsen af at blive kastebold i et system, og hvor man sådan set godt kunne drage nytte af, at nogle af problemerne er ensartede, men hvor nogle af løsningerne skal være forskelligartede.
Det er vel også det, som forslaget til vedtagelse i dag i høj grad er udtryk for.
Det handler ikke bare om, at vi skal flytte ME – og funktionelle lidelser for den sags skyld – væk fra kun at være forankret i psykiatrien og over til at blive anerkendt som en somatisk lidelse, men også om, at der på nogle steder altså er forskel på ME og nogle af de andre diagnoser, der ligger blandt de funktionelle lidelser, og at det er ikke de samme tilbud, man som patient skal have.
Det er sådan set også det, jeg oplever er udgangspunktet for det fælles forslag til vedtagelse, der er blevet lagt energi i at få forhandlet på plads.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-03-12:
Tak for det.
Jeg tror, at det her måske er en af de mest vigtige forespørgselsdebatter, vi har haft længe; i hvert fald tror jeg vi alle sammen har oplevet at få ualmindelig mange henvendelser.
Man behøver jo ikke at søge i ret lang tid på nettet for at opdage, at når vi taler om funktionelle lidelser, er der også rigtig mange patienter, der begynder at tale om skraldespandsdiagnoser.
I virkeligheden er det vel et af vores største problemer, tænker jeg, når nogle patienter oplever, at den diagnose, som de har fået, bliver betragtet som noget, vi egentlig ikke rigtig ved hvad vi skal gøre ved: Det, der kaldes funktionelle lidelser med en samlebetegnelse, er noget, som vi egentlig ikke rigtig ved hvad vi skal stille op med.
Kunne det netop ikke give rigtig god mening i den sammenhæng at få det splittet op?
Altså, jeg synes, at vi i hvert fald skylder patienterne den respekt at have det der blik på, hvad der er af muligheder for den enkelte og ikke bare for en gruppe som sådan.