runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2017-10-12:
Det kan ordføreren så huske til anden omgang, altså hvordan det her kan være en bedre aftale end en aftale fra 2003, der er en bananstat værdig, når det er en yderligere lempelse.
Så synes jeg bare, at det er vigtigt at slå fast, at finansieringen af Togfonden DK foregår via felter uden for Nordsøaftalen.
Det synes jeg bare at man skal slå fast, for den her idé om, at den her aftale kunne skabe nogle usikre forhold i forhold til finansiering af Togfonden DK, har intet på sig.
Det er to helt forskellige ting, og finansieringen af Togfonden DK har intet med den her aftale at gøre.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-10-12:
Jeg vil meget gerne svare, men det er nogle meget store spørgsmål, som ordføreren stiller.
Men for at komme tilbage til, hvorfor det her er en bedre aftale, vil jeg sige, at jeg synes, at det er sådan lidt bemærkelsesværdigt, at den her aftale har givet nærmest mere debat end aftalen i 2003, hvor man i den grad kunne sikre rammerne mange, mange år fremover, i forhold til hvad beskatningen skulle være, hvor man havde et forslag på bordet om, at ressourcerenten skulle være det samme som i Norge.
Det var der, den store aftale skulle have været lavet.
Her stod vi over for et valg, enten bliver Thyra måske ikke genopbygget, og ellers bliver det.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-10-12:
Jeg vil først gerne sige, at jeg synes, det er rigtig godt, at SF er med i den her aftale.
Jeg synes, at det er et udtryk for, at man sætter sig ved voksenbordet og er med til at tage ansvar for dansk økonomi.
Jeg må dog alligevel sige, at når ordføreren på den ene side siger, at SF mener, at skatten er for lav, og på den anden side siger, at der var en reel risiko for, at der ikke ville blive foretaget de nødvendige investeringer i Tyrafeltet, så kan de to ting vel ikke være rigtige på samme tid; altså, det kan de jo simpelt hen ikke.
Så det lugter sådan lidt af, at man på en eller anden måde på den ene side gerne vil sige det rigtige i forhold til nogle af de mange kritikere i SF's bagland, altså i forhold til at være med i den her aftale, og på den anden side siger, at der er en reel risiko for, at hvis man ikke lavede den her aftale og sænkede skatten, så ville der ikke blive foretaget de nødvendige investeringer.
Men begge ting kan ikke være rigtige på samme tid.
Rune Lund (EL), 2017-10-12:
Jeg tror altså, at der er en ting, jeg grundlæggende ikke forstår, og det er, at hvis aftalen fra 2003 var en bananstat værdig, hvordan kan en yderligere lempelse i forhold til den aftale så være en god aftale.
Så har jeg et andet konkret spørgsmål, som jeg håber at ordføreren kan bekræfte for mig, nemlig den lidt uheldige sammenblanding af den her aftale og Togfonden DK, for kan vi ikke blive enige om, at Togfonden DK er finansieret af felterne uden for Nordsøaftalen, og at Nordsøaftalen, eneretsbevillingen derfor intet har at gøre med Togfonden DK?
Og så stiller jeg spørgsmålet: Hvis den her skatterabat er på under 200 mio. kr. om året til en koncern, som i 2015 udbetalte 55 mia. kr. i udbytte til aktionærerne, og som for året 2016 udbetalte 3 mia. kr. i udbytte til aktionærerne, hvordan kan de under 200 mio. kr. så være afgørende for, om udvindingsaktiviteterne i Nordsøen kan fortsætte?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-10-12:
Anerkender skatteministeren de anbefalinger og beregninger, der er kommet fra bl.a. Klimarådet, om de samfundsøkonomiske gevinster ved at skifte fra diesel til gas?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Anerkender ministeren – og det er ikke nogen anklage, for vi har alle sammen været med til at beslutte det – at billedet bliver skævvredet ud fra, om man måler i forhold til udledningen af CO2 eller antal kørte kilometer?
For så får man et forskelligt billede.
Karsten Lauritzen (V), 2017-10-12:
Det sidste anerkender jeg.
Om det første må jeg være ærlig og sige, at jeg ikke er inde i, hvilke forudsætninger der ligger til grund for Klimarådets anbefalinger.
Jeg følger selvfølgelig med i, hvad Klimarådet anbefaler, og den dagsorden de forfølger, men jeg tror, at spørgeren skal stille spørgsmålet skriftligt, så skal vi gerne svare på det.
Det er også derfor, at jeg ikke forholder mig til det i min ministerbesvarelse til lovforslaget her.
Det vil jeg gerne svare skriftligt på, men ja, jeg anerkender, at der er forskel på, om det er CO2 eller kilometer, ja.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-10-12:
Det andet spørgsmål var, om ministeren anerkender, at, nej, det var det, jeg spurgte om fra talerstolen, undskyld, det er lidt sent, om ministeren – ja, ministeren har jo egentlig svaret indirekte på det, nemlig at det er et andet billede, afhængigt af hvordan man beregner det, og at man på den måde også kan sige, at når man skriver i lovforslaget, at man nu vil sidestille eller ligestille gas og diesel, så er det et billede med modifikationer.
René Gade (ALT), 2017-10-12:
Det bliver bare en kommentar herfra, for vi stiller os faktisk ofte kritisk over for brugen af biogas, fordi vi ikke mener, det nødvendigvis er den rigtige vej at gå at omstille til det.
Men lige i forhold til den tunge transport har jeg lært, at det faktisk er ganske fornuftigt.
Så det er derfor, vi stiller spørgsmålet og ændringsforslaget.
Karsten Lauritzen (V), 2017-10-12:
Vi kan alle lære.
Christian Juhl (EL), 2017-10-12:
Jeg nævnte de der spørgsmål om medlemsdemokrati i ordførertalen, og jeg er lidt overrasket over synspunktet, at fordi der findes en gammel religion, som ikke følger almindelige medlemsdemokratiske rettigheder, så skal vi fjerne, altså svække kravet om demokrati til foreningerne.
Skurrer det ikke en smule i ministerens egen fornemmelse af, hvordan det bør være?
Og for det andet
René Gade (ALT), 2017-10-12:
Som sagt er vi generelt positive over for lovforslaget, men jeg kunne godt tænke mig at høre skatteministeren, om der er kommet noget nyt op i forhold til den diskrepans, der virker til at være imellem, at Skatteministeriet ikke vurderer, at det er muligt at fritage biogas, fordi man simpelt hen ikke kan måle mængden i nettet, og at Energistyrelsens baggrundsrapport faktisk giver udtryk for, at det burde der ikke være noget problem i.
Det kan være, det er et spørgsmål, der også skal stilles skriftligt, men det ligger til grund for et ændringsforslag, vi stiller, om, at man gerne vil fritage biogas for afgift for at følge op på den gode retning, der er i det her.
Det kræver selvfølgelig, at det er muligt, men ved skatteministeren, om der er kommet noget nyt på banen i Skatteministeriet, så man mener, det er muligt, ligesom Energistyrelsen mener det er?
Rune Lund (EL), 2017-10-12:
Hvis vi f.eks. tager udgangspunkt i den rapport, der kom fra Det Miljøøkonomiske Råd den 28. februar i år, skriver de, at overordnet er beskatningen i Nordsøen karakteriseret ved to problemer.
Dels virker den samlede beskatning for lav, dels afviger beskatningen fra principperne om en neutral beskatning af ressourcerenten.
De skriver: Et naturligt udgangspunkt for en fordeling er derfor, at den del af ressourcens værdi, der er tilbage, når udvindingsselskaberne har fået en rimelig forrentning af deres investeringer, bør tilfalde staten.
Det svarer til, at den såkaldte ressourcerente bør tilfalde staten.
Så skriver de videre, at det ikke er sikkert, at den så skal være 100 pct. i forhold til de penge, man tjener ud over den almindelige indtjening, man kan forvente, men at der er et betydeligt spillerum for en højere beskatning.
Og de nævner specifikt, at den her ressourcerente i Norge er ca. 80 pct., mens den i Danmark ligger på ca. 71 pct.
Hvad er ordførerens kommentar til det?
Karsten Lauritzen (V), 2017-10-12:
Altså, man kan spekulere meget, og hvis nogen havde valgt Enhedslistens model for beskatning, kan man jo ikke vide, om der så var aktivitet i Nordsøen.
Jeg tror, den havde været væsentlig mindre end det, vi ser i dag, med væsentlig færre indtægter til staten.
Hvis man havde lavet en mindre lukrativ aftale end den, vi har lavet med Dansk Undergrunds Consortium, ville der så være en fuld genopbygning af Tyrafeltet?
Måske – måske ikke.
Altså, det er jo hypotetisk og svært at vide, hvad der så ville ligge til grund.
Regeringen har ønsket, at der skulle ske en genopbygning, og derfor er vi indgået i en dialog med dem, der er i Nordsøen.
Og vi har haft tillid til det, de har sagt om, at der skal være en fornuftig forretning og business case ude i Nordsøen, og det har vi ment der var behov for at understøtte skattemæssigt.
Rune Lund (EL), 2017-10-12:
Tak for det, formand.
Jeg ønsker lige at runde af i forhold til at kommentere nogle konkrete påstande, som der har været i debatten i dag.
Der er specielt fem påstande, som jeg synes kræver at blive kommenteret en ekstra gang.
Påstand nr. 1 er: Uden skatterabatten ville store dele af produktionen i Nordsøen lukke.
Det er forkert.
Der er masser af værdier i Nordsøen, og beskatningen er for lav, den er ikke for høj.
Man kan også spørge sig selv, hvor meget de ca. 5 mia. kr. for årene 2017 til 2025 reelt betyder, når vi så, at Mærsk for året 2015 udbetalte 55 mia. kr. i udbytte til aktionærerne og for året 2016 ca. 3 mia. kr.
Man kan også spørge sig selv, hvorfor man skal give en skatterabat oven i skatter, der i forvejen er for lave.
Påstand nr. 3 er: Hvis olieselskaberne ikke betaler skatterabatten tilbage, fordi olieprisen ikke stiger, betaler erhvervslivet.
Fru Lisbeth Bech Poulsen nævnte også den påstand.
Finansieringen er i så fald udbytter fra Vækstfonden og Eksportkreditfonden, som er afkast fra to statslige fonde, et afkast, som ellers kunne have været anvendt til andre ting.
Der er med andre ord tale om frie midler, som kunne have været brugt til at ansætte flere pædagoger eller sygeplejersker.
Og selv hvis det var sandt, hvorfor er det så egentlig fair, at andre dele af erhvervslivet skal betale til Mærsk, der i forvejen tjener rigeligt med en lav skattebetaling?
Påstand nr. 4 er: Uden en aftale var Togfonden DK i fare.
Det er ganske enkelt et klassisk eksempel på eklatant forvrøvlet sludder, og det er decideret forkert.
Togfonden DK er finansieret af felterne uden for Nordsøaftalen, og Nordsøaftalen har intet, intet, med finansieringen af Togfonden DK at gøre.
Påstand nr. 5, som ikke har været så meget en del af debatten i dag, er: Det vil være dyrere at sende råstofudvindingen i udbud end at lade Mærsk varetage opgaven.
Nej, det kommer helt an på, hvilke betingelser der er.
Forud for Nordsøaftalen i 2003 anbefalede de økonomiske vismænd, at udvindingen blev sendt i udbud, men det skete som bekendt ikke.
Det, som vi burde have sagt til Mærsk, var: Hvis ikke I kan levere i forhold til den gældende aftale, hvor skattebetalingen er lav, skal I ikke udvinde for os.
Og så kunne staten selv have overtaget i sidste ende, eller man kunne have lavet et udbud.
Så havde vi fået udvinding af råstoffer i Nordsøen, uden at skatteforholdene blev lempet yderligere i forhold til skatteforhold, som i forvejen er alt for lave.
Benny Engelbrecht (S), 2017-10-12:
Tak, formand.
Også på dette lovforslag er jeg stedfortrædende ordfører for vores skatteordfører, hr. Jesper Petersen.
Forslaget indeholder en række mindre initiativer på motorområdet og er blevet til som en del af aftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti i forbindelse med aftalen om bilafgifter fra 21. september 2017.
For Socialdemokratiet har det længe været en prioritering at få set på bilafgifterne for at fremme en sikrere og grønnere bilpark.
Og desværre blev den aftale, der blev indgået den 21. september langtfra så ambitiøs, som vi kunne have ønsket os, og som der jo så også tydeligvis var brede indikationer i Folketinget på at man kunne have tænkt sig.
Men der blev så den aftale, som blev indgået, og det var så desværre ikke en teknisk afgift, som kunne have sikret markant mere gennemtænkte bilafgifter til gavn for både miljø og sikkerhed.
Men alligevel tillader vi os at glæde os over, at den aftale, der faktisk blev indgået, var markant bedre end det skæve udspil, regeringen oprindelig præsenterede.
Det konkrete lovforslag indeholder en række mindre initiativer, som er en del af aftalen.
Det indeholder, at kravet om, at egentlige sovepladser for autocampere nedsættes fra fire til to, en ændring af den afgiftspligtige værdi af veterankøretøjer, en regel om, at brugen af prøveskilte og prøvemærker ændres, og at reglerne om valutaudlejningsbiler flyttes fra bekendtgørelse til lovniveau.
En offentligt ansat, der skal kontrollere eller fjerne et køretøj som led i sit erhverv, skal kunne føre et uregistreret køretøj.
Forsvaret skal fremover kunne autoriseres til at registrere og afmelde egne køretøjer i Køretøjsregisteret.
Og så er der justering af afgiftssatser på afgiftspligtig gas.
Socialdemokratiet har ingen bemærkninger til de specifikke elementer i dette lovforslag og hæfter sig ved lovforslagets formål, som er: »Lovforslaget har overordnet til formål at sikre, at reglerne på motorområdet er tidssvarende.
Lovforslaget rummer derfor en række hver især mindre initiativer, som alle har det tilfælles, at der er tale om fjernelse af uhensigtsmæssigheder og barrierer eller regelforenkling.«
Der er ikke noget af det, som vi kan se nogen problemer i, og derfor støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-10-12:
Som også nævnt af den foregående ordfører er det her jo lidt af en samlelov, hvilket vil sige, at den indeholder rigtig mange forskellige ting og en masse justeringer.
Og det tror jeg egentlig kan være udmærket nogle gange, så vi ikke skal sidde og behandle fem eller syv forskellige lovforslag om de små ting.
Men jeg vil bare nævne et par enkelte nedslagspunkter, som jeg synes der er positive i lovforslaget.
Og det er jo bl.a. den del om autocampere, som der ikke er så mange af i Danmark, hvor man lemper på kravene til antal sovepladser, som sænkes fra fire til to.
Det synes vi da giver god mening.
Et andet tiltag, jeg vil nævne, som jeg egentlig synes er ganske positivt, er vedrørende veterankøretøjer, hvor den afgiftspligtige værdi sættes til køretøjets handelspris, dog maks. 40 pct. af nyprisen.
Det er jo for at sikre en løsning på den problemstilling, der er i dag, hvor man faktisk kan opleve, at man for en veteranbil, der er 35 år gammel, kan komme til at betale noget mere i afgift end for en tilsvarende bil, som er et år yngre, og som jo så ikke er en veteranbil.
Det er ganske ulogisk, og vi synes sådan set, det er ganske fornuftigt, at danskere, som kan have en god hobby i at have et gammelt veterankøretøj til at køre en søndagstur i eller andet, ikke skal ribbes med en meget høj afgift, som ikke hænger sammen med den afgift, man skulle betale, hvis bilen lige var nogle få år yngre og dermed ikke en veteranbil.
Så det er en ganske fin ændring efter Dansk Folkepartis mening.
Så er der også en anden lille ting, som egentlig også er ganske fornuftig.
Jeg er f.eks. selv fra Herning, og hvis jeg skal have et prøvemærke, skal jeg køre til Aarhus efter det.
Man kan også bestille dem på nettet, men så går der et par dage, og jeg tror egentlig, der er mange danskere, som på den måde vil synes, at det er ganske fornuftigt, at man måske kunne få det i sin synshal eller andre steder, som ligger tættere på.
Men der er jo også den positive effekt i det, at SKAT slipper for rigtig mange ekspeditioner, hvor de så ikke skal sidde og udstede de her prøvemærker.
Så på den måde er det også en lempelse for SKAT, som jo så kan bruge de her ressourcer på noget andet, som kunne være noget andet kontrol inden for det her område.
Det synes vi da er ganske fornuftigt.
En sidste ting, jeg vil nævne, er, at forsvaret nu fremover kan registrere og afregistrere egne køretøjer, som jo egentlig også giver ganske god mening.
Så vi har en samlet lov med en masse små justeringer, som vi alt i alt synes lyder ganske fornuftige.
Så derfor kan vi i Dansk Folkeparti støtte lovforslaget.
Anders Johansson (KF), 2017-10-12:
Lovforslaget har til formål at opdatere en række regler på motorområdet for at sikre, at reglerne bliver mere hensigtsmæssige og opleves mere rimelige og smidige af borgeren.
Desuden indeholder lovforslaget et forslag om, at den afgiftspligtige værdi af et veterankøretøj fastsættes til handelsprisen, dog maks. 40 pct. af registreringsafgiften.
Det gør det så nemmere at beregne afgiften på køretøjet.
Så det er også et rigtig godt forslag.
Derudover er der en række mindre initiativer, bl.a. om prøvemærker og afgiftsfritagelse af visse køretøjer osv.
Det vil jeg ikke komme nærmere ind på, men bare sige, at vi selvfølgelig støtter lovforslaget fra Det Konservative Folkepartis side.
Rune Lund (EL), 2017-10-12:
Det her lovforslag virker jo i udgangspunktet som et lovforslag, som er teknisk og løser nogle ting, så de bliver gjort på en mere smart og mere fornuftig måde.
Det kan være i forhold til campingbiler, som har været nævnt i debatten, og måske også i forhold til veterankøretøjer, selv om vi dog vil stille nogle spørgsmål under udvalgsbehandlingen om mindreprovenuet der, for det er jo, så vidt vi kan se, en sænkelse af afgifterne.
Der er så specielt en ting, som vi vil kigge lidt på under udvalgsbehandlingen, og det er: »... at satsen for afgiftspligtig gas, der anvendes eller er bestemt til anvendelse som motrobrændstof, justeres,« – justeres – »så satsen fremover svarer til satsen for dieselolie målt efter energiindhold.«
Det er i hvert fald noget, vi gerne vil kigge nærmere på under udvalgsbehandlingen, f.eks. om det er problematisk ud fra et miljøhensyn.
Så er der en anden ting, som jeg måske også synes fortjener et par ord med på vejen, og det er, at der sådan set er en del områder i det her, som vedrører grundlovens § 43, og den lyder jo: »Ingen skat kan pålægges, forandres eller ophæves uden ved lov; ej heller kan noget mandskab udskrives eller noget statslån optages uden ifølge lov.«
Når man så læser i bemærkningerne til lovforslaget, at vi bliver nødt til at lave nogle af de her ændringer af hensyn til grundloven, er den logiske konklusion vel, at grundloven har været overtrådt i årevis.
Der er i hvert fald nogle ting, som det kunne være rart at få præciseret i det her.
Hvor mange penge er der blevet kradset ind fra borgerne, tilsyneladende i modstrid med grundlovens § 43?
Der er i hvert fald nogle ting dér.
Der lader til at være en del tekniske tilretninger, og der bliver oven i købet lavet nogle ændringer, som gør, at der bliver overensstemmelse med grundloven.
Så der er meget, der taler for, at man kunne stemme for det her, men vi har også nogle spørgsmål under udvalgsbehandlingen, og vores endelige stillingtagen til dette lovforslag vil afhænge af de ting, som kommer frem under udvalgsarbejdet.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-10-12:
At registreringsafgiften giver anledning til en masse problemer, tossede regler, en masse bureaukrati osv., er jo almindeligt kendt, og derfor bør man afskaffe den, ikke mindst fordi det vil være godt for danskerne og for samfundsøkonomien.
Det handler bl.a. om, at vi nu vil ændre betingelserne for at få gavn af den relativt lavere beskatning af autocampere ved at reducere betingelsen om sovepladser i autocamperen fra fire til to.
Samtidig vil SKAT nu også få mulighed for at give karens i forhold til folk, der ikke overholder betingelserne for prøveskilte og prøvemærker, og så vil vi med det her lovforslag sikre, at man for veteranbiler ikke skal betale mere i skat end for en almindelig brugt bil.
Så registreringsafgiften giver os en masse problemer, og nogle af dem prøver vi at adressere her, men vi når selvfølgelig aldrig helt i mål, før vi har fået afskaffet den absurd høje registreringsafgift i Danmark.
René Gade (ALT), 2017-10-12:
Tak for det.
De andre gange i løbet af dagen, jeg har været heroppe i forbindelse med pakkeforslag, har jeg bedt om tekniske gennemgange.
Jeg synes dog, at det her er inden for rimelighedens grænser, så jeg ikke mener at behøve det.
Emnefeltet er også det samme.
Vi er egentlig ret positive i Alternativet over for det her forslag.
Det ser fornuftigt ud, og det er nogle pragmatiske løsninger, der bliver foreslået.
I forhold til justeringen på afgiften på gas kunne vi godt tænke os at kigge rigtig dybt ned i Det Økologiske Råds forslag, hvor man gerne vil lægge op til at fritage biogas, fordi det kan gå ind og være en erstatning for de tunge køretøjers brug af diesel.
Der ligger tilsyneladende nogle udfordringer, i forhold til om man kan gøre det.
Men det mener Det Økologiske Råd godt man kan.
Jeg er ikke selv skarp nok på, om vi kan overbevise et ministerium om, at det godt kan lade sig gøre, fordi der vist er en anden overbevisning lige nu.
Men vi er positive over for det samlede forslag.
Louise Schack Elholm (V), 2017-10-12:
Tak for det og tak for ordet.
Omend det er en rigtig god aftale, behandler vi den først efter efterårsferien.
Det her lovforslag var i høring, allerede inden vi begyndte at forhandle om en ny regeristreringsafgift.
Dette lovforslag handler, som den tidligere ordfører også lige netop har været inde på, om, at vi lemper kravene for autocampere, så de ikke skal have fire sovepladser, men kun to.
Det sker sådan set, fordi der mange gange er fire sovepladser, og de to har folk ikke behov for.
Dem har de kun af afgiftsberigtigelsesårsager, og det virker som værende et ineffektivt brug af ressourcer.
Derudover er det et spørgsmål om at lempe reglerne i forhold til beskatningen af veteranbiler i håb om, at det kan blive lidt mere smidigt.
Og så er der nogle regler for prøvemærker, som man prøver at ensrette og forenkle.
Så det handler i virkeligheden om at gøre tingene lidt enklere og undgå et værdispild, der ikke er behov for.
På den baggrund kan jeg sige, at Venstre støtter lovforslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-10-12:
Det har jeg simpelt hen ikke tal på.
Jeg ved ikke, hvor meget de danske banker er involveret i det, og det vil jeg meget gerne svare skriftligt på, så vi kan undersøge det, både hos Nationalbanken og ude i den finansielle verden.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-10-12:
Det er rigtigt, at olieprisen har været høj på et tidspunkt, men nu er den jo lav, og det er jo nu, man står og skal investere i det, og det er altså dyrere at hive olie op af en undergrund som Nordsøen, end det er at hive den op i f.eks. en ørkenstat.
Når olieprisen er så lav, er det jo en enkel regnskabsmæssig kalkule, man kigger på: Kan det betale sig at investere massive summer, som det er nu?
Og der var tilbagemeldingen, at det kan det ikke, medmindre man laver den her midlertidige ordning for dem.
Så var der også lidt en præmis i spørgsmålet til Socialdemokratiet, altså at de jo nu har fået alt for mange penge ind, og at man bare burde sætte beskatningen op.
Altså, jeg tror, det ville være ret svært at lave en aftale med DONG, Mærsk eller de andre aktører derude, hvor man sagde: Hvis I nu får lov til at betale noget mere i skat, var det så ikke interessant at genopbygge feltet derude?
Så er jeg altså ret sikker på, at det havde endt med, at vi havde manglet de her 26 mia. kr. i 2040.
Rune Lund (EL), 2017-10-12:
Olieselskaberne i den danske del af Nordsøen skovler penge ind, og de betaler mindre i skat, end man gør i Norge.
Hvis vi havde haft den her debat i det norske Storting, ville den politiske konsensus have ligget omkring Enhedslistens synspunkter.
Altså, i Norge forstår man simpelt hen ikke, at vi har lavet sådan en ringe aftale med sådan nogle gunstige skattevilkår for olieselskaberne i Nordsøen, og nu siger ordføreren, at olieprisen er faldet.
Jamen den ligger jo stadig væk langt over det, der var forudsat i aftalen tilbage fra 2003.
Og i forhold til den skatterabat, der bliver givet, kan man sige, at den jo er en fugl i hånden på olieselskaberne i forhold til de lempelser, der kommer fremefter.
Men om olieprisen stiger nok til, at SKAT så får nogle ekstra skatteindtægter, er jo en fugl på taget i forhold til statskassen.
Igen: Man kunne have sat skatten op uden samtidig at give en lempelse.