Jacob Mark (SF), 2018-11-08:
Vi diskuterer endnu en gang, om børn og deres forældre skal have bedre forudsætninger for at træffe det valg, at barnet skal blive et ekstra år i børnehaven.
Det har vi diskuteret i Folketingssalen for godt et år siden, vi har diskuteret det på et samråd i sidste uge, og vi har diskuteret det i forligskredsen, og det positive er, at der er flere og flere, der bakker op om at give børn bedre mulighed for at udvikle sig i deres eget tempo nu, hvor den samlede opposition siger, at vi skal give bedre mulighed for skoleudsættelse.
Hvorfor er det, at vi går så meget op i det her?
Det er det, fordi vi kan se, at der er nogle børn i Danmark, der bliver presset mere, end de er blevet før.
De kommer tidligere fra vuggestue til børnehave i kommunerne, fordi der er penge at hente, og kigger man på de helt kolde tal, dem, der ikke lyver fra Undervisningsministeriet, hvor alt er sandheder, kan vi se, at børn også bliver presset markant hurtigere i skole nu, end de gjorde for bare 5 år siden.
I 2009 lige lavede man loven om.
Man gjorde børnehaveklassen obligatorisk, at siden da er antallet af børn, der har fået skoleudsættelse, styrtdykket.
I mange kommuner snakker vi om 50 pct., og da jeg fik de her tal, sagde jeg straks til SF's presseafdeling: Skynd jer at kontakte alle kommunerne og alle de lokale dagblade, for de her tal er da helt vilde.
De viser, at der stort set i alle kommuner er meget færre børn, der får ret til at få et ekstra år i børnehaven, og det synes jeg er bekymrende.
Så begyndte vi at dykke ned i, hvad der egentlig sker ude i de der kommuner.
Hvorfor er det, at der er sket et fald?
I nogle kommuner kunne man se, at de faktisk begyndte at indhente besparelser, at de decideret skrev ind i deres sparekataloger for det kommende år og for de kommende år, at man kunne hente millioner af kroner ved at sende børnene hurtigere i folkeskole, for så var der penge hente.
Ja, der var sågar en kommune, vi fandt, hvor man sagde, at man havde en beslutning om, at ingen skulle skoleudsættes.
Så er der ikke længere meget, der handler om, hvad der er godt for børnene.
Så er der meget, der handler om, hvad der er godt for budgettet i den pågældende kommune.
Og mon ikke, at det er grunden til, at vi nu ser, at tallet er styrtdykket i stort set alle kommuner?
Det, det også har gjort, er, at der er kæmpe forskel på, om børnene og hvor mange børn der bliver skoleudsat.
I Viborg Kommune, som er en af dem, hvor der er færrest, der bliver skoleudsat, tror jeg at det er 2 pct., der bliver udsat, hvor det i Vesthimmerlands Kommune, hvis jeg ikke tager meget fejl, er 10 pct.
Det vil altså sige, at det er der, hvor man vokser op, der er afgørende for, om man kan få lov til at gå et ekstra år i børnehaven.
Det synes jeg også er skævt.
Så jeg synes egentlig, at vi snart skal blive enige om i det her Folketing, at når vi gør ting, når vi gerne vil gøre noget for børn, når vi gerne vil lave ændringer i skolepolitikken eller i børnepolitikken, så handler det om at give børn et bedre børneliv og ikke om konstant at spare og styrke økonomien.
Det er derfor, at vi har foreslået den her lovændring.
Det er derfor, at vi gerne vil have lavet loven om, sådan at forældre og pædagoger i samråd kan vælge, at barnet kan gå et ekstra år.
Det mener ministeren er en fuldstændig atomisering.
Nogle mener, at det er et brud på fællesskabet, og nogle mener, at forældrene ikke kan leve op til deres ansvar.
Lad mig bare sige: Vi skal ikke længere tilbage end til 2008 og tiden før det, hvor det faktisk fungerede udmærket.
Jeg hørte ikke noget ramaskrig.
Så hvor stiller det så SF?
Jamen det stiller os jo der, hvor vi også var sidste år, at vi fortsat gerne vil have lavet loven om, at vi er i et folkeskoleforlig, og det vil sige, at for at man kan lave noget om i folkeskolen på grund af de uskrevne regler, der er inde i Folketinget, skal vi alle sammen være enige i forligskredsen.
Jeg vil så også sige, inden jeg siger, at nu stemmer vi nej til det her og prøver at tage kampen i forligskredsen, at jeg så egentlig har tænkt mig at undersøge, om vi nu også er bundet af forliget på det her, for jeg undrer mig lidt over, at når det kommer til at tvinge børn til at gå et ekstra år i skole, fordi de ikke har sproglige kundskaber, fordi de går op til en stopprøve eller sprogprøve, eller hvad vi kalder det, og dumper, kan man godt i et mindretal af forligskredsen beslutte at lave reglerne om.
Så er det ikke alle partier, der behøver at være med, men når det handler om skoleudsættelse, det, at de skal have det ekstra år i børnehaven, så er det forligsbrud, så er det ud af forligskredsen, hvis man stemmer for det.
Det har vi heldigvis et samråd om, så vi kan blive klogere på, hvad SF egentlig kan og ikke kan, når man er bundet af et forlig.
Og jeg vil sige, at jeg holder meget af forlig.
Jeg tror på, at forligskulturen er sund for Christiansborg.
Der skal bare være lige regler for alle.