runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2021-03-10:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at der netop er brug for politisk vilje til at drive den her dagsorden frem.
Det er både Alternativet og Enhedslisten gode eksempler på i forhold til hele klimadagsordenen og det, at vi faktisk i dag står her med en klimalov, hvor vi kan diskutere det her ud fra et konkret oversyn.
Jo, jeg er fuldstændig enig i, at hvis det viser sig, at vi kan skabe et politisk flertal uden om regeringen til at få de her initiativer igennem, så skal vi selvfølgelig benytte os af det, for klimadagsordenen er afgørende ligesom den politiske retning i forhold til det.
Men det er ikke afgørende, hvilket politisk flertal man vedtager det sammen med.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-10:
Tak for det, og også tak for talen.
Nu roste ordføreren jo mig for at være positiv i min tale.
Jeg ville ønske, at jeg kunne have gjort det samme, men jeg synes, at den tale, som ordføreren kom med, var lidt mere dyster.
Ordføreren efterlyser bl.a. sektorplaner, på trods af at Klimarådet er imod sektorplaner.
Og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, om det er sådan, at man bare kan vælge og vrage mellem, hvad det er, man lytter til.
Altså, man kritiserer regeringen, når man lige synes, at det passer ind, og så kritiserer man ikke, når man lige synes, at det passer med noget af det, man måske synes om.
Hvordan hænger det sammen med, at man både efterlyser en samlet plan og ønsker adskilte sektorplaner?
Kan ordføreren prøve at sige lidt mere om det?
Mona Juul (KF), 2021-03-10:
Tak for spørgsmålet.
Alt det der bavl med, om man nu siger det ene eller det andet, gider jeg slet ikke.
Det, det handler om her, er, at vi ikke har en samlet plan for, hvordan vi når målsætningen.
Det synes jeg er logik.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-10:
Tak for en fremragende tale.
Jeg kan ikke lade være med at spørge ordføreren om det samme, som jeg også har spurgt Enhedslisten om – og Enhedslisten bekræftede – og som jeg har spurgt Radikale om, og dér fik jeg det i hvert fald slet ikke afkræftet.
Kunne det ikke være, at vi kommer i en situation, som er så alvorlig, at vi er nødt til at samarbejde med nogle andre flertal i det her Folketing for at få lavet de meget, meget nødvendige forandringer, der skal laves, på klimaområdet?
Mona Juul (KF), 2021-03-10:
Jeg håber, at jeg i min tale viser, at Det Konservative Folkeparti er her for at lave løsninger, og at vi er her for at lave løsninger sammen.
Det må vi jo så gøre med de partier, som vi synes har nogle af de samme holdninger, som vi har, men jeg er også sikker på, at vi rent faktisk er parallelle med regeringen på mange områder – og jeg er sikker på, at vi kommer i mål.
Derfor kan vi jo også konstatere med glæde i dag, at Socialdemokratiet også har tilsluttet sig vedtagelsesteksten.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-03-10:
Klimarådets rapport fra februar måned i år har fem anbefalinger til, hvordan Danmark skal indfri målsætningen om at reducere CO 2 -udledningen med 70 pct. senest i 2030.
Klimarådet mener ikke, at der er gjort tilstrækkeligt for at anskueliggøre vejen til at nå reduktionen.
Det er der nok flere grunde til at regeringen ikke har gjort: Det bliver dyrt, det kommer til at koste arbejdspladser, og det kommer til at ramme forbrugerne.
Klimarådets anbefalinger omhandler bl.a. at pålægge industrien og landbruget drivhusgasafgifter.
Klimaloven skader dansk økonomi og dermed levestandarden herhjemme, altså er klimaloven en tabersag for danskerne.
Nye Borgerlige har fra starten været imod 70-procentsmålsætningen.
Derfor var vi tilbage i december 2019 ikke blandt de partier, der tilsluttede sig den for os urealistiske aftale.
De 70 pct. er en langt større reduktion end de lande, som vi konkurrerer med, har lovet at gennemføre.
Det er derfor uundgåeligt, at det vil skade dansk eksportindtjening og koste arbejdspladser.
En artikel fra Berlingske den 9. marts fortæller sandheden om klimaafgifterne.
De miljøøkonomiske vismænd kan fortælle, at for landbruget vil klimaafgifter betyde et regulært blodbad.
Med en ensartet drivhusgasafgift på 1.200 kr. pr. ton CO 2 vil mellem 17.000 og 19.000 fuldtidsjob være forsvundet fra landbruget og fødevarebranchen i 2030, heraf mellem 12.900 og 14.500 alene i landbruget.
Det betyder, at op til hver fjerde arbejdsplads i landsbruget og hver tiende arbejdsplads i fødevareindustrien vil være forsvundet i 2030.
Det er naivt at tro, at store lande som Kina og USA vil kigge vores vej, når vi blot gør os selv fattigere.
USA og Kina vil blot takke os for at gavne deres økonomi.
Danmarks CO 2 -udledning er kun på ca. 0,1 pct. af verdens samlede udledning.
Selv om vi stoppede al udledning i Danmark i morgen, ville det ingen mærkbar effekt have på den samlede globale udledning.
Problemerne skal behandles rationelt.
Klimaloven var en dårlig idé inden coronakrisen, den er en endnu dårligere idé i dag.
Vi har ikke brug for at klatte med pengene i denne situation; vi har rigeligt andet at bruge dem på.
Det kan f.eks. være at udvikle nye og bedre teknologier, som kan løse problemet på rentabel vis.
Danmark er et højteknologisk land, og vi har en rolle at spille her.
Det skal vi udnytte.
At sætte den økonomiske vækst i stå er den helt forkerte måde at gribe problemet an på.
Kun et velstående land i økonomisk fremgang vil have råd til de nye og renere teknologier.
Jeppe Kofod (S), 2021-03-10:
Tak til spørgeren.
Der var to spørgsmål, som jeg hørte det.
Det ene var om godkendelse af vaccinerne.
Her må jeg retfærdigvis henvise til sundhedsministerens ressort og dermed henvise til sundhedsministeren, men også bare nævne, at jeg er fuldstændig enig i, at hastighed er helt afgørende i den globale pandemi, vi står i.
Og samtidig er det jo også helt centralt, at vi ikke tilsidesætter sikkerheden i bestræbelserne på at komme hurtigt i mål.
Det er min forståelse, at Det Europæiske Lægemiddelagentur, EMA, har godkendt vaccinerne mod covid-19 så hurtigt som overhovedet muligt.
Og fra dansk side har vi været lige så utålmodige som alle andre i forhold til at godkende nye vacciner, men samtidig holdt fast i, at sikkerheden ikke må sættes over styr, og så er det klart, at man kan lære noget af det her forløb.
Det tror jeg alle er enige om.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-03-10:
Tak til ordføreren og et kæmpestort tillykke herfra.
Nu er ordføreren jo i den heldige position, at ordføreren sidder med de afgørende mandater og derfor godt kan få sit ønske opfyldt, hvis bare man skruer bissen på.
Jeg vil lige høre ordføreren, om SF ønsker at leve op til 1,5-gradersmålet.
Det regnede jeg også med at ordføreren ville svare.
Og hvis vi skal leve op til det mål, skulle vi allerede i 2018 have leveret omgående reduktioner – altså allerede i 2018; sådan lyder kravet fra FN.
Signe Munk (SF), 2021-03-10:
Det, der er centralt for SF, er hele tiden at fremme klimapolitikken, ikke at ændre regeringen.
Vi følger de råd, vi får fra Klimarådet, og det er jo netop derfor, vi står har i dag; det er netop derfor, vi har pålagt regeringen handlepligt – det er, fordi Klimarådet klart og tydeligt siger, at skal vi indfri vores 70-procentsmålsætning, som jo ligesom er vores ansvar i Parisaftalen, skal der flere og klare klimatiltag på bordet, og der er jeg jo selvfølgelig glad for, at Sikandar Siddique og Frie Grønne også støtter det forslag til vedtagelse og det tiltag.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-10:
Tak for talen.
Nogle af de ting, som Klimarådet kritiserer allermest, er bilaftalen og skatteaftalen.
Vidste SF godt, da SF gik med i de to aftaler, at det ville møde så utrolig stærk kritik, og at det ville forhindre os i at nå vores 70-procentsmålsætning?
Signe Munk (SF), 2021-03-10:
Grunden til, at jeg siger, at jeg ikke er overrasket over kritikken, er, at jeg jo allerede i december sagde, at SF ser, at der er behov for, at der skal laves yderligere klimatiltag.
Det, som Klimarådet anbefaler i deres rapport, er jo flere ting.
De har en række hovedanbefalinger, som bl.a. vedrører at få indført en ensartet CO 2 -afgift.
Det har vi foreslået, det vil vi gerne.
De foreslår også, at man skal lave samfundsøkonomiske beregninger ud fra en CO 2 -pris til 1.500 kr. pr. ton CO 2 .
Det vil vi også gerne i SF.
De foreslår en ccs-strategi, som skal være konkret.
Det vil vi også gerne i SF.
Så de anbefalinger, Klimarådet lægger for dagen, kan vi sagtens se os selv i, og vi har endda selv foreslået en ambitiøs plan for at udtage lavbundsjorder i landbruget inden 2025.
Det er lagt frem før nytår, og det er også en hovedanbefaling fra Klimarådet.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-10:
På SF's hjemmeside står der »Klimahandling nu«.
Det ser ud, som om der skal snakkes rigtig, rigtig meget først.
I Alternativet kommer vi til at fremlægge klimaafgifter på kød, på fly og på brændstof allerede i løbet af få måneder.
Det bliver det hele med social kompensation.
Det er selvfølgelig, for at vi kan komme i gang, og så kan vi indfase det i den samlede plan bagefter.
Er SF klar på klimahandling nu?
Signe Munk (SF), 2021-03-10:
Hver dag, når jeg går på arbejde, jagter jeg klimatiltag.
Det er også derfor, SF sammen med Radikale Venstre og Enhedslisten har indkaldt til den her hasteforespørgsel.
SF har også tidligere foreslået en flyafgift, som kan implementeres som en passagerafgift.
Så vi er jo også tidligere kommet med de her forslag.
Vi har også sagt, at vi gerne vil sætte pris på en ensartet CO 2 -afgift allerede nu.
Men hr. Torsten Gejl ved jo godt, at ting først bliver til virkelighed, når der er 90 mandater bagved, og det er der ikke konkret lige nu for at melde en ensartet CO 2 -afgift ud.
Derfor er det jo ikke sket, uanset at SF kunne ønske det.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-10:
Tak for det.
Og endnu en gang stort tillykke med fødselsdagen til fru Signe Munk.
Hvilken dag at have fødselsdag i dag, hvor Danmark sammen med Holland og en alliance af andre EU-lande også stiller krav til EU om, at vi skal udfase diesel- og benzinbiler.
Det ved jeg også er noget, som ligger ordføreren meget på sinde.
Så også tillykke med det.
Det var sådan set ikke det, jeg ville spørge om.
Det, jeg ville spørge lidt ind til, handler om, at formandskabet for Det Miljøøkonomiske Råd i går udkom med sine anbefalinger til den danske klimapolitik, og konklusionen er, et de aftaler, vi har indgået i det seneste halvandet år, har øget de samfundsøkonomiske omkostninger ved at nå 70-procentsmålet.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om SF er enig med Socialdemokratiet i, at de aftaler, vi har lavet, hvor vi bl.a. har givet tilskud til udskiftning af olie- og gasfyr, er væsentlige værktøjer for at nå i mål med vores 70-procentsmålsætning.
Signe Munk (SF), 2021-03-10:
Tak for endnu en lykønskning.
Derfor vil jeg jo rigtig gerne have, at det næste projekt, regeringen tager op i EU, er et forbud mod nye naturgasfyr.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-10:
Tak for det svar.
Så vil jeg gerne spørge lidt ind til noget andet.
I forlængelse af den udmærkede tale, som ordføreren holdt, blev der sagt handlepligt, og som ordføreren også fik sagt, er der jo ikke et flertal uden om regeringen for handling; der er et flertal med regeringen for handling.
Derfor kunne jeg måske godt tænke mig her i den sidste del af mit spørgsmål at spørge ind til: Hvad er det præcis, ordføreren ønsker at tvinge regeringen til, som regeringen ikke allerede er i gang med, og hvordan forestiller ordføreren sig at man skulle lave forskellige flertal for at tvinge regeringen til det?
Dan Jørgensen (S), 2021-03-10:
Altså, nu skal vi lige huske at understrege, at vi jo har en CO 2 -afgift i Danmark, og vi har også forskellige andre afgifter, som lægger en pris på forurening, og der bliver også justeret på dem, og det blev gjort dyrere at producere sort og billigere at producere grønt, da vi lavede aftalen sidste år.
Så det er ikke sådan, at vi ikke er i gang.
Det, der er aftalen nu – jo ikke bare internt i regeringen, men med et bredt flertal af Folketingets partier – er, at nu beder vi en ekspertgruppe om at se på det her og komme med deres første anbefalinger til jul, hvorefter de så skal diskuteres med Folketingets partier.
Jeg synes, at rapporten fra Det Økonomiske Råd i går viste nogle af dilemmaerne.
Ja, det er meget omkostningseffektivt, men omvendt tænker jeg, at der nok er mange, i hvert fald i den ene side af salen, som ikke helt synes, man skal følge rådet om at droppe alle tilskud til grøn omstilling.
Det kan godt være, det ville være mest omkostningseffektivt, men det vil nok ikke gøre Danmark til foregangsland, ligesom det nok også giver anledning til en hel del bekymring, i hvert fald i den ene side af salen, at rådet jo mener, at det vil koste 19.000 årsværk i landbrugs- og fødevaresektoren.
Den bekymring deler jeg i øvrigt.
Signe Munk (SF), 2021-03-10:
Der er to muligheder for at pålægge handlepligt i klimaloven.
Det er, at klimaministeren enten gør det selv – da klimaministeren fremlagde et klimaprogram i september, stod det udtrykkeligt sort på hvidt, at regeringen mente, at det var anskueliggjort, at man skulle nå 70-procentsmålsætningen.
Ellers måtte det for SF at se – med den rapport, som Klimarådet så har lavet nu – være et folketingsflertal, der pålagde regeringen handlepligt, og det er jo netop det, vi gør i dag med en vedtagelsestekst, som jeg er enormt glad for at Socialdemokratiet også har tiltrådt.
Tak for det.
Sidste år vedtog et bredt flertal i Folketinget en ny klimalov for Danmark.
Helt centralt i klimaloven er, at klimamål, der er fastsat i loven, er juridisk bindende, samt at der skal være en løbende årlig opfølgning på regeringens klimaindsats.
Det skal anskueliggøres, hvordan klimalovens mål nås, ellers kan en handlepligt iværksættes, enten af et flertal i Folketinget eller af klimaministeren selv.
Svaret fra Klimarådet var klart og tydeligt: nej.
Derfor har Enhedslisten, Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti indkaldt til denne forespørgselsdebat, for at klimaministeren på vegne af regeringen kan give svar på, hvad ministeren, set i lyset af Klimarådets statusrapport for 2021, vil gøre for at få en klimapolitik på plads, som anskueliggør, hvordan regeringen vil nå målene i klimaloven.
Signe Munk (SF), 2021-03-10:
Tak til ministeren for først og fremmest at tage del i debatten i dag og også for at komme med en række konkrete svar på, hvad ministeren har tænkt sig at gøre for at sætte flere klimatiltag i værk.
Ministeren og regeringen fremlagde jo et klimaprogram tilbage i september, hvor der står på side 15, at regeringen vurderede på det klimaprogram, at indsatsen fra regeringens side anskueliggjorde, at man ville nå 70-procentsmålet i 2030.
Til det har Klimarådet så sagt, at det er deres faglige vurdering, at det ikke sker.
Set i det lys, med alle de tiltag, som klimaministeren nu har nævnt man kunne forestille sig ville ske, vil klimaministeren så forpligte sig på, at det kommer til at ske, hvad enten det handler om lavbundsjorde, CO 2 -fangststrategier og andre tiltag, ministeren netop nævnte?
Dan Jørgensen (S), 2021-03-10:
Lad mig starte med at sige tillykke til Signe Munk, for jeg kan forstå, at det jo er, ikke en rund dag, men dog en dag, som skal fejres.
Vi anskueliggør jo i klimaprogrammet – det følger jo også af klimaprogrammet – at er Folketinget uenig i det, sammenholdt med de indsatser, der er blevet lavet i løbet af året, så har man muligheden for at gøre den mening gældende i den debat, vi tager hen under jul i Folketingssalen, og det var jo ikke tilfældet.
Det er i hvert fald ikke et flertal i Folketinget.
Så ja, det kan jeg godt garantere at vi bliver.
Der er nogle udfordringer, også i, at vi rent metodisk har ligget et stykke fra hinanden i den måde, Klimarådet er gået til tingene på og ministeriet er gået til tingene på.
Jeg kan sige, at vi gør alt, hvad vi kan, for, at de metodiske diskussioner i hvert fald skal forsvinde, så vi har konsensus om, hvad det overhovedet er, vi diskuterer.
Peder Hvelplund (EL), 2021-03-10:
Tak for det.
Og tak til ministeren.
Nu startede ministeren med at nævne alle de initiativer, som er blevet taget i løbet af året, og det er jo så dem, Klimarådet har reageret på, og de er kommet frem til den konklusion, at de ikke anskueliggør, at målene kan nås.
Og man kan jo mene meget om, hvorvidt Klimarådet og anbefalinger til ... [Lydudfald] ... eller ej, men det, der er uomtvisteligt, er i hvert fald, at Klimarådet skal vurdere den indsats, der bliver gjort, og om den anskueliggør, at vi er på vej mod 70-procentsreduktionen i 2030, og det er vi ikke ifølge Klimarådet.
Og det er jo vores uafhængige eksperter, som vi skal lytte til.
Det, som Klimarådet også peger på, er netop, at der er for mange initiativer, der ligger ude i udviklingssporet, og at der er brug for at presse mere på i forhold til implementeringssporet, altså se nogle konkrete initiativer.
Og et af de stærkeste redskaber, vi har til det, er jo netop et forpligtende delmål for 2025, og der har Klimarådet jo anvist, hvor det skal ligge, hvis det skal ligge inden for muligheden for at nå reduktionsmålene.
Så er regeringen villig til at sætte et 2025-delmål, som er inden for, hvad Klimarådet anbefaler?
Dan Jørgensen (S), 2021-03-10:
Det er lidt vigtigt lige at understrege, at Klimarådet jo faktisk siger, at der er taget væsentlige skridt i den rigtige retning, og at spørgerens eget parti sammen med de øvrige støttepartier i den finanslovsaftale, der blev lavet, jo skrev, at der er taget afgørende skridt.
Så det der billede af, at der ikke er sket noget, kan jeg ikke genkende, og det kunne spørgerens eget parti heller ikke for et par måneder siden.
Men når det så er sagt, er det jo soleklart, at vi skal have mere politik fra udviklingssporet over i implementeringssporet, og det kommer vi til at levere på.
Og et af de første områder, hvor det kommer til at ske, er inden for den sektor og den type af virkemidler, hvor der måske er det allerstørste potentiale, nemlig ccs, altså CO 2 -fangst og -lagring.
Der skal vi allerede i den her måned i gang med at tale med hinanden i Folketinget om, hvad sådan en strategi skal indeholde.
Vi har allerede sat et ret betragteligt beløb, nemlig 16 mia. kr., af – det er mange penge – og Klimarådet siger så: Hov, det er ikke nok at sætte pengene af; I bliver også nødt til at fortælle, præcis hvad de skal bruges til.
Det er jo en god pointe, og det kommer vi til at gøre.
Tommy Ahlers (V), 2021-03-10:
Tak for det, og tak til ministeren for en meget fin tale og en god måde at gribe rapporten fra Klimarådet an på.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren ind til det, som ministeren nævner her omkring de her internationale forpligtelser, der kommer, og som også vil hjælpe på udviklingen, og som så ikke er talt med endnu.
Den måde, vi vel normalt ofte ser det på, i forhold til meget af det, vi gør i Danmark, er, at vi – i og med at Danmark er et foregangsland – når der kommer et internationalt krav, f.eks. fra EU, så allerede er godt på vej til at opfylde det, fordi vi er længere fremme i Danmark.
Så det, jeg hørte ministeren sige, er, at man også forventer, at der kommer noget fra EU, der lægger sig oven i det, som vi allerede gør i Danmark.
Kan ministeren uddybe lidt mere, hvad det skulle være for nogle ting og på hvilke områder?
Dan Jørgensen (S), 2021-03-10:
Det er jo rigtigt, at det ganske ofte vil være sådan, at det, hvis man hæver målene på europæisk plan, så ikke vil gøre så meget ved vores egne mål, fordi de allerede er højere.
Det er f.eks. tilfældet med 55-procentsmålsætningen.
Men når det er sagt, er det jo klart, at meget af den regulering, man må forvente kommer, så også skal implementeres direkte i Danmark.
Det kunne f.eks. være øgede emissionsstandarder til biler, og det kunne være en udvidelse af EU's kvotehandelssystem.
Det vil jo være virkemidler, som vil hjælpe os med at nå målene, på trods af at det ikke er nogle, som vi selv har vedtaget i Danmark, men altså nogle, som vi har været med til at vedtage i Bruxelles.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-03-10:
Tak for det, og også tak til ministeren for en fin tale.
Der er fem anbefalinger, som Klimarådet særlig lægger vægt på i deres rapport.
En af dem handler om prisen på udledning af drivhusgasser i samfundsøkonomiske beregninger, og man anbefaler fra Klimarådets side, at de sættes på et niveau, der er konsistent med 70-procentsmålet.
Lige nu bruger man en skyggepris, der hedder 300 kr. pr. ton, ovre i Finansministeriet, når man regner.
Klimarådet finder det her tal alt for lavt.
Vil regeringen gøre det i lyset af Klimarådets rapport?
Dan Jørgensen (S), 2021-03-10:
Det er et rigtig godt spørgsmål, for det er selvfølgelig fuldstændig rigtigt, at når man skal træffe beslutninger om, hvilke virkemidler der er også økonomisk rentable, og hvilke virkemidler der er i fare for at føre til lækageeffekter eller ej, er prisen på forurening jo meget vigtig.
Derfor er vi også begyndt i regeringen at regne på betragtelig højere priser for CO 2 .
Nogle af jer så måske, at transportministeren var ude at sige, at nu gør vi det for første gang i stor stil i forbindelse med den mobilitetsplan, som skal præsenteres senere på året.
I modsætning til den tidligere regering, som ikke engang regnede på CO 2 -effekter, overhovedet, gør vi ikke blot det; vi regner også på prisen af det.
Mona Juul (KF), 2021-03-10:
Tak for det.
Tak for en positiv tale.
Det glæder mig rigtig meget.
Der er ikke nogen tvivl om, at Klimarådet har en stor kritik af regeringens klimapolitik lige nu.
Det, vi savner allermest alle sammen, tror jeg, er den her samlede plan, køreplan tror jeg man kalder det i rapporten, for alle områder, hvor der skal findes reduktioner.
Hvad er argumentet egentlig for, at den plan ikke er lavet fra starten af?
Dan Jørgensen (S), 2021-03-10:
Der er vel flere ting i det.
Det ene er sådan det rent, hvad skal man sige, praktisk politiske, at vi jo er blevet forsinket med nogle af forhandlingerne.
I foråret blev vi forsinket nogle måneder med dem på affald, på industri og energi, som vi heldigvis nåede at indhente inden sommerferien.
Vi har fået lavet vigtige beslutninger om energiøer i Nordsøen og andet.
Men landbruget skulle vi jo have været færdig med sidste år.
Det blev vi på grund af coronakrisen nødt til at udskyde, så det er klart, at det betyder, at der er et hul der i den samlede plan.
Dertil er der det lidt mere overordnede niveau, nemlig: Hvor konkret kan man egentlig blive?
Og der er idéen jo altså, at vi i stadig stigende grad skal blive mere og mere konkrete.
Klimarådet har faktisk lavet en meget god måde at sætte det op på, hvor de opererer med forskellige abstraktionsniveauer.
Altså, der er noget, der hedder potentiale, så er der noget, der hedder analyser, så er der noget, der hedder udspil, og så er der noget, der hedder beslutninger.
Og der skal vi jo hele tiden bevæge os til venstre i det koordinatsystem.
Det er det, de anbefaler, og det er det, vi kommer til at gøre, altså i første omgang med ccs, men senere også med ptx og pyrolyse og de andre ting.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-10:
Tak, og også herfra tak for talen.
En af de ting, som Klimarådet lægger vægt på, er jo, at vi skal være meget mere ambitiøse på CO 2 -afgifter.
Og samme dag som den her rapport udkom, nedsatte regeringen tilfældigvis et udvalg, der skulle se på det.
Tommy Ahlers (V), 2021-03-10:
Og tak til ordføreren for initiativet, og tillykke med fødselsdagen til ordføreren.
Jeg kunne godt tænke mig lige at spørge til noget, for vi har jo haft en del diskussion omkring den her CO 2 -afgift og den grønne skattereform.
Hvad er det, som ordføreren ved, der gør ordføreren helt tryg ved at sætte niveauet allerede nu og ikke at vente på ekspertgruppen?
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-10:
Jeg vil lige sige, og det fik jeg måske ikke sagt i min tale, at grunden til, at jeg brugte en karakter, var, at jeg blev tvunget til at sige en karakter, for at vi kunne komme videre i debatten.
Så det var ikke med min frie vilje.
Socialdemokratiet har jo allerede fremlagt vores forslag til et 2025-mål, som er et forslag på mellem 46 og 50 pct.
Jeg er med på, at spørgerens parti har ønsket sig et højere mål, og det er jo så det, som vi allerede har taget hul på nogle gode drøftelser om, synes jeg.