runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-31:
Tak for det.
Jeg tænker, at spørgsmålet omkring to forfatninger må være en del af den politiske proces, der er hjemme i Grønland.
Omkring forsvarsområdet tænker jeg, at det måske er vigtigt at se hele den her diskussion med NATO-briller på.
Både når vi snakker overvågning, men også, når vi snakker om skibenes funktion i Grønland, kan man jo sige, at vi ikke lever op til de NATO-styrkemål, der sådan set er nu.
Derfor tror jeg, det er vigtigt, at man bliver meget konkret, også sammen med naalakkersuisut og Inatsisartut hjemme i Grønland, i forhold til hvad det er, man gerne vil, og hvad vi vil med hinanden på den lange bane.
Carsten Bach (LA), 2023-05-31:
Der er mulighed for at svare på det her med de to forfatninger efterfølgende.
Så vil jeg også sige tillykke til ordføreren og ordførerens parti med det forsvarsudspil, man har fremlagt.
Det er virkelig formålstjenligt.
Der står også noget om et øget antal af inspektionsskibe, og at disse skal udskiftes inden for de næste 10-15 år.
Da der er en forventet levetid for et inspektionsskib på måske 35-40 år, går jeg ud fra, at ordføreren og ordførerens parti tænker, at det danske forsvar skal øge overvågningsbilledet og løse opgaver i det grønlandske farvand de næste 50 år.
Er det korrekt forstået?
Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-31:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tænker sådan set, at der jo er dele af Forfatningskommissionen, som ikke er der.
Så for mig at se er det et arbejde, som der har været meget tumult omkring igennem mange, mange år.
Der har også været kritik af den proces, der har været.
Og hvis man f.eks. sammenligner med Sundhedskommissionen, som har haft kortere tid og færre penge, men som er kommet ud med et langt større og fagligt stærkt dokument, så kan jeg godt være bekymret for, om processen her har været lidt for mangelfuld på mange forskellige fronter.
Så jeg synes, at Sundhedskommissionen er en af de ting, man bør kigge allermest på.
Der er 119 anbefalinger til, hvordan man kan styrke det grønlandske sundhedsvæsen, og der tror jeg, at man også er nødt til at se på, om Grønland og Danmark måske kan samarbejde.
Så vil jeg sådan set lade det være op til en diskussion, særlig i Inatsisartut, men også i befolkningen, om, hvad det er, man ønsker, og hvad det er for en konstruktion, man ønsker.
Og det mener jeg ikke er noget, vi først skal tage her i Folketinget, for det er noget, som vi skal give plads til hjemme i Grønland.
Carsten Bach (LA), 2023-05-31:
Tillykke til ordføreren, og tillykke til Grønland med udkastet til en forfatning, som jo kom på bordet og blev præsenteret for ganske nylig.
I sin tid, tilbage i 2016, da kommissionen blev nedsat, tror jeg den daværende statsminister meddelte, at en grønlandsk forfatning ville betyde, at bloktilskuddet fra Danmark ville ophøre.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Aaja Chemnitz om processen, altså hvordan fru Aaja Chemnitz ser den fremadrettede proces.
Jeg kunne også godt tænke mig at høre ordførerens holdning til, om Grønland i fremtiden ville kunne indgå i et rigsfællesskab med to forfatninger, altså en grønlandsk forfatning og en dansk grundlov.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-31:
Tak for spørgsmålet.
Det er IA sådan set meget enig i.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2023-05-31:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Vi er jo i SF meget optaget af, at vi får spændingsniveauet bragt ned igen, og hvis vi skal kunne det, er det afgørende, at vi i rigsfællesskabet samarbejder lige præcis om GIUK-gabet, som ordføreren så rigtigt refererer til.
En af de måder, hvorpå vi kan holde bedre øje med, hvad der sker i det her område, er jo f.eks. ved at erstatte vores Thetisinspektionsskibe, som er ret nedslidte efterhånden.
Hvad tænker ordføreren om det?
Vi kan jo f.eks. erstatte dem med noget, som både kan lave civile opgaver – miljøovervågning – og overvåge farvandet.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-31:
Tak for spørgsmålet, og tak for samarbejdet.
Generelt er Inuit Ataqatigiit bekymret for den færden, som Rusland har i Arktis.
Og så tror jeg, at man er nødt til at skelne imellem Grønland og GIUK-gabet i Nordatlanten i NATO-regi.
I forhold til Grønland er der ikke den store bekymring.
Vi er nødt til at overvåge, vi er nødt til at vide noget mere om, hvad der foregår, men det er ikke der, vi er allermest bekymret.
Det er sådan set i det, der hedder GIUK-gabet, mellem Grønland, Island og England, hvor vi også tænker Færøerne ind.
Så det er sådan set der, vi mener man bør lægge nogle kræfter i forhold til at kunne overvåge noget mere både i luften, på vandet og under vandet for at finde ud af, om der f.eks. er russiske ubåde i farvandet.
Det er nogle af de bekymringer, som vi gør os.
Så er vi nødt til at kunne agere, hvis det er, at vi finder ud af, at der er noget, vi ikke bryder os om.
Derfor er svaret også, at vi meget hellere vil se et større dansk engagement i Grønland i samarbejde med naalakkersuisut, end vi ønsker at se NATO skråstreg USA være mere til stede i Grønland.
Altså, man har jo valgt den konstruktion i Grønland, som man nu engang har.
Det, jeg kan konstatere, når jeg rejser rundt i Grønland, er, at der er nogle kommuner, som siger, at de oplever, at Socialstyrelsen henvender sig til kommunens ansatte og spørger: Vil du ikke hellere arbejde hos os i Socialstyrelsen i Nuuk, for der kan du få mere i løn for at udføre et arbejde som rejsehold i kortere tid?
Og det er der mange der vælger at gøre brug af.
Derfor får man ligesom støvsuget kommunerne for sagsbehandlere, og det er rigtig ærgerligt i forhold til netop at sikre, at det jo sådan set er kommunerne, der skal være stærke til både at opsøge og forebygge, men også til at sagsbehandle i de her sager.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2023-05-31:
Jamen vi vil da så se frem til at få lidt mere indsigt i den, når den bliver offentliggjort, for det var jo et stort debatemne på vores møde med udlandsudvalget deroppe.
Anna Falkenberg (SP), 2023-05-31:
Først og fremmest vil jeg også sige tak for en god tur.
Jeg håber, at ordføreren fik lidt mere indsigt i de færøske forhold.
I forhold til rapporten kan jeg ikke sige så meget, for den er ikke blevet fremlagt endnu.
Så jeg kan ikke sige så meget om, hvad der står i den, men for nogle uger siden var der forlydender om, at den var færdig, så jeg tænker nok ikke, at der har stået noget konkluderende i den.
Lad mig sige det sådan.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2023-05-31:
Tak for talen.
Jeg var så heldig at have fornøjelsen af fru Anna Falkenberg på vores tur til Færøerne, hvor vi også talte en del om de retslige udfordringer, der er deroppe, og vi talte også om fiskeri og alt sådan noget, og da vi besøgte lagtingets udlandsudvalg, nævnte de noget om den rapport, der skulle komme om lige netop de her skyggekrige, udsendelser omkring spionage og Rusland.
Kan fru Anna Falkenberg ikke prøve at gøre os lidt klogere på den her rapport, altså om den er kommet, og hvad den eventuelt har sagt.
Anna Falkenberg (SP), 2023-05-31:
Der skal ikke være nogen tvivl om, at jeg kommer med de her prioriteringer og de prioriteringer, som jeg har lavet i samarbejde med Javnaðarflokkurin.
Det er de prioriteringer, jeg kommer til at fremlægge for både forsvarsministeren og også forligskredsen som helhed.
Jeg kan ikke gøre mere end ligesom at fremlægge det færøske billede set med vores øjne.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2023-05-31:
Det er jeg enig med ordføreren i.
Kan man så også forestille sig nu, hvor ordføreren jo har en lidt anden regeringsadgang, end vi i SF har, at ordføreren vil bringe det budskab videre ind i forsvarsforligsforhandlingerne?
Jeg har jo en forhåbning om, at de nordatlantiske mandater, herunder ordføreren selv, bliver meget tæt inddraget i, hvad det her forlig skal indeholde, og hvordan vi får sikret bedre overvågning i Arktis.
Anna Falkenberg (SP), 2023-05-31:
Jeg deler fuldstændig fru Anne Valentina Berthelsens betragtning om, at vi bliver nødt til at have et overblik over, hvad det er for en spionagetrussel, der er mod hele rigsfællesskabet, og det er også derfor, at jeg i mit forrige svar på spørgsmål nævnte det her med en øget overvågning.
Det er noget, der ligger meget, meget højt på vores såkaldte ønskeliste, og det gælder både i luften, på vandoverfladen og også under vandoverfladen.
Altså, vi bliver nødt til at have et klart overblik over, hvad det er, der foregår i vores område.
Lige nu i dag har vi jo et hul i luftrummet omkring Færøerne, fordi der ikke er en radar, der kan se, om russiske fly faktisk er i vores luftrum.
Vi kan bare se, at de flyver ind i luftrummet og ud igen.
Ergo må vi antage, at de har været der.
Så det er øget overvågning, der ligger allerhøjst på min ønskeliste og prioriteringsliste.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-05-31:
Tak, og tak for talen.
Udvalget besøgte jo Færøerne i april måned, og det var jo en rigtig fin tur, som formanden havde været med til at planlægge.
I den forbindelse var vi jo på besøg hos Arktisk Kommando, hvor vi hørte lidt om deres arbejde og om, hvordan det stod til der.
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at stille ordføreren lidt det samme spørgsmål, som jeg stillede den grønlandske ordfører omkring styrkelse af forsvaret og styrkelse af forsvaret i forhold til Færøerne.
Jeg vil høre, om ordføreren kunne komme lidt ind på sådan den offentlige debat, der i øjeblikket er på Færøerne, omkring det her med, at der er krig i Europa, og at russiske fartøjer sejler rundt og overvåger den kritiske infrastruktur.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2023-05-31:
Tak til ordføreren for talen.
Dokumentaren »Skyggekrigen«, som er en fælles nordisk produceret dokumentar, har jo vist, at der foregår russisk spionage fra fiskerifartøjer på Færøerne, og det har sikkert fået det til at løbe koldt ned ad ryggen på folk, også på ordføreren.
Det er jo til fare for hele rigsfællesskabet og for den sags skyld for vores allierede.
I SF mener vi, at konsekvensen må være, at vi bliver nødt til at have bedre styr på, hvad der foregår af spionage i farvandene omkring os, også omkring Færøerne.
Det er bare lidt svært, synes vi, når vi lige nu ikke har styr på, hvad der foregår, og når mange af de kapaciteter, som skal overvåge området, f.eks. vores Thetisinspektionsskibe, er så voldsomt nedslidte, at de ikke kan være fuldt operative.
Er ordføreren enig i, at det er et problem?
Og hvordan tænker ordføreren at vi skal komme spionage til livs?
Anna Falkenberg (SP), 2023-05-31:
Der er en lille hule, de har brugt til noget skydning, men det er på en meget, meget kort afstand, så jeg ved ikke, om det kan defineres som en skydebane, men det har i hvert fald været noget, de har brugt.
Retsområdet er en af de ting, som jeg har allerstørst fokus på, og det betyder, at når man tænker politi, når man tænker domstole, og når man tænker kriminalforsorg, så tænker man hele rigsfællesskabet ind.
Når man skal lave nye it-systemer og digitaliseringsløsninger, og når man skal lave reformer og finansiering, tænker man hele institutionen rigsfællesskabet ind i den sammenhæng.
Det synes jeg ofte bliver glemt, og det er derfor, jeg er her, nemlig for at minde jer alle sammen om det.
Morten Dahlin (V), 2023-05-31:
Et andet område, jeg jo ved optager ordføreren, og som også optog ordføreren i forbindelse med talen, er det retspolitiske område.
Ordføreren og jeg har jo tit diskuteret udfordringerne i fængselsvæsenet på Færøerne, og nu bliver der også nævnt det med skydebanen.
Jeg tror, at fru Anna Falkenberg sagde: ny skydebane.
Jeg er i tvivl om, om der i dag overhovedet er en skydebane på Færøerne.
Kunne ordføreren gøre mig klogere på, hvilke prioriteter der er på det retspolitiske område fra ordførerens side?
Anna Falkenberg (SP), 2023-05-31:
Tak for de meget, meget pæne ord – de er et hundrede procent gengældt.
Når det kommer til forsvarsforliget, er der på Færøerne en bred, bred enighed om, at vi ikke ønsker en øget militarisering i det færøske område.
Men dermed ikke sagt, at vi ikke godt kan se, at den geopolitiske situation gør det nødvendigt, at vi faktisk investerer i nogle initiativer.
Og de initiativer har primært overskrifterne: øget overvågning og kapaciteter.
Det er initiativer, som både kan blive brugt civilt, men også være med til at sikre Færøerne rent militært.
Så det er ligesom de to overskrifter, der er på de færøske prioriteter fra min side.
Men som sagt har jeg stadig ikke fået nogen prioriteter fra det færøske landsstyre, så jeg taler på vegne af Sambandspartiet og mit bagland derhjemme.
Morten Dahlin (V), 2023-05-31:
Tak, formand, og tak til fru Anna Falkenberg, først og fremmest for talen her i dag, men også tak på vegne af hele Venstres folketingsgruppe for et utrolig godt og givende samarbejde i hverdagen.
Fru Anna Falkenberg er en dygtig parlamentariker, som jeg opfatter har en dybfølt veneration for rigsfællesskabet som institution, og som i den grad også sørger for at gøre os andre opmærksom på de færøske mærkesager og de færøske prioriteter.
Hvis der derfor skulle sidde nogle på Færøerne og se med i denne sene time, kan jeg forsikre dem om, at deres interesser på allerbedste måde og i allerhøjeste grad bliver varetaget på fornemste vis af fru Anna Falkenberg.
Så tusind tak for det samarbejde.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Anna Falkenberg til det kommende forsvarsforlig, som der jo skal sættes forhandlinger i gang om lige om lidt.
Kan fru Anna Falkenberg gøre os klogere på de færøske prioriteter i den forbindelse?
Anna Falkenberg (SP), 2023-05-31:
Ja, det er noget, jeg har rejst flere gange efterhånden, og jeg synes, at vi oplever, når der er kulturnat, at der faktisk er en efterspørgsel fra dem, der kommer ind i huset
: Hvor er det færøske og det grønlandske rum?
Hvor er de henne?
Jeg synes også, det er et led i den der fortælling om, at vi skal vide mere om hinanden.
Der taler vi særlig om, at danskere skal vide mere om Færøerne og Grønland, og der er kultur og vidensopbygning i centrum, hvis du spørger mig.
Anders Kronborg (S), 2023-05-31:
Jeg vil bare sige tak, og så kan jeg huske, at da vi startede herinde, opfordrede ordføreren også fra talerstolen til, at hvis man gerne ville dialogen, var der altid kaffe på kanden.
Nu tog jeg imod den kop kaffe, og jeg kan bare anbefale mine kollegaer i Tinget, at hvis man vil vide mere om Færøerne, så tag imod den kop kaffe.
Vi fik f.eks. også drøftet, at når der er kulturnat herinde i Folketinget, er Færøerne og Grønland gemt lidt væk afsides.
Det kunne jo godt være, at vi også skulle have en diskussion om – nu sidder formanden for Folketinget jo oppe ved siden af – at Grønland og Færøerne kom lidt tættere på hovedindgangen, om man så må sige, så vi også ligesom får vist den del mere prominent i forhold til vores rigsfællesskab.
Anna Falkenberg (SP), 2023-05-31:
Jeg valgte med vilje at sidde i Grønlandsudvalget, for jeg synes, at det kræver et større overblik over rigsfællesskabet, og jeg ønsker også blive mere oplyst om de grønlandske forhold.
I forhold til EU-spørgsmålet har det jo været et klart ønske fra færøsk side i rigtig mange år at få en ny handelsaftale med EU.
Og det er specielt, når det kommer til fødevareprodukter, altså så vi ikke kun bliver råvareeksportører, men også fødevareeksportører.
Og der er lavet et stort arbejde, både for den nu siddende regering og den forhenværende regering i forhold til at løfte det her færøske ønske.
Vi er jo i en lidt særlig situation, fordi vi er en del af rigsfællesskabet, men vi er ikke en del af EU, men Danmark er en del af EU.
Så vores konstellation er lidt speciel.
Så ethvert anliggende, der giver mulighed for at tale den færøske sag og om det færøske ønske om et tættere samarbejde i EU, vil være kærkomment.
Anders Kronborg (S), 2023-05-31:
Tak for det.
Det er det med, når man har gamle ører.
Men jeg vil gerne takke for det rigtig gode samarbejde, som jeg også oplever jeg har med ordføreren.
Og noget af det, jeg faktisk synes skaber en spændende dynamik, er jo, at ordføreren, ud over at hun som repræsentant for Færøerne selvfølgelig har valgt at sidde i Færøudvalget, også har valgt at sidde i Grønlandsudvalget, så der ligesom er en symbiose omkring rigsfællesskabet.
Jeg forsøger i mit daglige arbejde at følge med i debatten på Færøerne, og jeg forstår, at der er et dybfølt ønske om og en politisk vilje til også at rykke tættere på EU og frigøre sig yderligere fra Rusland.
Og der kunne jeg godt være nysgerrig på, om ordføreren har nogle gode råd til, om vi i dette Ting kan være behjælpelige med, at der ligesom kommer turbo på den proces.
Mette Frederiksen (S), 2023-05-31:
Det var jo bare ikke det, statsministeren sagde.
Det var det jo ikke.
Det er jo heller ikke sådan, at alle lande omkring os står i den samme situation, som vi gør.
Og det er jo noget mærkeligt noget.
For jeg er også optaget af, at vi skal løse de problemer, der er, og det kan man jo også høre i min replik i aften, men nogle gange kunne det måske også bare klæde os, at vi på tværs af Folketinget godt kunne finde ud af at sige: Her er der noget, der er godt klaret; det her kører godt; her er der et godt forslag fra et andet politisk parti; eller her er der en politisk modstander, der har en idé, som jeg tager ned, og som jeg gerne vil arbejde videre med.
Det efterstræber jeg, og det efterstræber vi i regeringen.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-05-31:
Tak for det.
Det er jo tit ved de her debatter, at jeg tror, jeg godt kan gætte, hvad statsministeren vil svare på et hvilket som helst politisk spørgsmål, jeg måtte stille; så det agter jeg ikke at stå og opføre her.
Derfor vil jeg faktisk tale om sådan nogle grundlæggende værdier, som jeg faktisk har tænkt over siden statsministerens tale i formiddags.
Jeg lyttede efter, og så kiggede jeg nærmere på det.
Vi talte om skærmtid, techgiganter, kyniske forretningsmodeller og afhængighed, kontrol af algoritmer osv. osv.
Det skal vi gøre noget ved, og det er jeg fuldstændig enig i.
Jeg skal overhovedet ikke afvise, at der er noget, vi skal have kigget på i forhold til techgiganter og i forhold til den stilling, de har på markedet, men der var én ting, jeg manglede, som jeg faktisk synes er altafgørende vigtigt, og det er, at vi kigger indad og lader den sunde fornuft råde, som statsministeren sagde.
Det er familien; i stedet for at det er alle andre, vi skal kigge på, så må det starte med, at far og mor faktisk har en holdning til, hvor meget skærmtid man skal sidde og have.
Samira Nawa (RV), 2023-05-31:
Tak til statsministeren for talen.
Der har vi også i Radikale Venstre nogle svar, som jeg håber statsministeren vil tage lige så positivt imod, som hun tog imod det, der kom fra SF.
Sammen med Liberal Alliance og Konservative har vi jo bl.a. peget på behovet for mere udenlandsk arbejdskraft, hvor man f.eks. kan sænke beløbsgrænsen yderligere.
Vi har også peget på tilbagetrækningsområdet, hvor der er rigtig mange førtidige tilbagetrækningsordninger, og bl.a. efterlønnen viser jo, at der ikke er et lige så stort behov for det, som der måske har været tidligere, fordi der er raske mennesker med en masse erfaring, en erfaring, som vi i øvrigt har brug for på det danske arbejdsmarked.
Hvad siger statsministeren til sådan nogle forslag?
Mette Frederiksen (S), 2023-05-31:
Igen vil jeg sige, at jeg er utrolig enig i det, der bliver sagt fra SF's side.
Hvis man kun kigger klinisk på arbejdsudbud, vil man have mange, mange blinde vinkler.
For en af grundene til, at vi klarer os så godt, som vi gør i Danmark, er jo, at vi har en arbejdsstyrke, som er veluddannet.
Det er jo ligegyldigt, om man har en lang uddannelse, eller om man er det, som man i gamle dage kaldte for specialarbejder.
For rigtig mange af vores ufaglærte er jo meget, meget dygtige og kompetente til deres arbejde, for de udfører et specialiseret stykke arbejde.
Så jeg er meget, meget enig: Arbejdsudbud i sig selv løser ikke noget.
Det handler også om, hvad det er for kompetencer og dermed muligheder, den enkelte har på vores arbejdsmarked.
Jeg er meget, meget enig.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-05-31:
Jeg er glad for det, statsministeren siger, for det nuancerer jo også debatten fra at være en debat for eller imod arbejdskraftsreformer til at handle om det konkrete indhold af arbejdsudbudsreformerne.
Jeg tror, det er det, vi skal tilbage til, altså at der jo også er en form for værdifællesskab omkring nogle af de her andengenerationsreformer, som handler om at investere i mennesker, og som vi kan komme rigtig langt med.
Jeg vil spørge statsministeren ind til noget, som en række økonomer også peger på, nemlig at det ikke bare er vigtigt med arbejdsudbud og arbejdskraft på lang sigt, men at vi også får det rigtige arbejdsudbud.
Lidt populært kunne man sige, at flere elhandlere jo ikke afhjælper problemerne i hjemmeplejen.
Vi har jo brug for at have det arbejdsudbud, som løser de problemer, vi har.
For det handler jo mere om uddannelse og opkvalificering end bare arbejdsudbudsreformer.
Mette Frederiksen (S), 2023-05-31:
Ja, det er det bestemt, og her håber jeg da også på et samarbejde med SF.
Jeg synes i øvrigt, det er gode ord, der bliver sagt, nemlig at flere kan gå fra deltid til fuldtid.
Det ville jo både betyde noget for den lønindkomst, man har, men også for ens pensionsindbetalinger.
Der er jo en tendens til, at det ofte er kvinder, der går på deltid.
Så er der også tale om nogle mere grundlæggende ting på vores arbejdsmarked, i forhold til hvad vi kan gøre for at nedbringe sygefraværet, og hvad vi kan gøre for det, vi nu kalder potentialegruppen, altså de unge, som hverken er i gang med uddannelse eller med arbejde.
Kan vi f.eks. med fgu'en eller andre gode værktøjer hjælpe til, at flere får en hverdag og en vej at gå?
Det ville være godt for den enkelte, men det ville jo faktisk også bidrage til, at flere kom i beskæftigelse.
Her vil jeg også lige nævne vores forslag om en arbejdspligt, som jo i høj grad er målrettet kvinder med ikkevestlig baggrund, der stadig væk har en meget, meget dårligere deltagelse på arbejdsmarkedet end alle andre i vores samfund.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-05-31:
Tak for det, og tak til statsministeren for talen.
Statsministeren efterspørger jo i talen nogle svar, også fra Folketinget, i forhold til arbejdsudbud og arbejdskraft.
Der vil jeg gerne citere fra statsministerens præsentation af SVM-regeringen: Man kan ikke være for eller imod arbejdsudbudsreformer, men man kan være for eller imod elementerne i arbejdsudbudsreformer.
Det synes jeg er meget rigtigt.
Der har vi jo i SF i en årrække været imod de klassiske arbejdsudbudsreformer, altså at man afskaffer en helligdag, at man giver skattelettelser især i toppen, eller at man skærer i pensionsordningerne.
Men vi vil jo meget gerne diskutere det, som Nina Smith har kaldt andengenerationsreformer, og som den sidste socialdemokratiske regering satte sig i spidsen for at undersøge, i forhold til hvordan man sænker sygefraværet, hvordan man reducerer stressen i det danske samfund, og hvordan man sørger for, at flere kan gå fra deltid til fuldtid.
Det er jo nogle af de diskussioner, der er rigtig interessante.
Så mit spørgsmål til statsministeren skal bare være, om det også er noget, denne regering vil sætte sig i spidsen for at kigge på, altså andengenerationsreformer, så det ikke kun er de klassiske reformer.
Mette Frederiksen (S), 2023-05-31:
Der bliver spurgt ind til en konkret person, og jeg må være ærlig at sige, at det kan jeg faktisk ikke svare på på stående fod.
Søren Søndergaard (EL), 2023-05-31:
Kavala er den mest oplagte og første i rækken.
Er det fortsat regeringens politik, eller har regeringen skiftet holdning?
Det er ikke et særlig svært spørgsmål, og ministeren må kunne svare på det.
Mette Frederiksen (S), 2023-05-31:
Altså, man kan jo sagtens have et samarbejde med et andet land, uden at man er enig om alt.
Og ja, der vil være uenigheder, også i vores samarbejde med lande, der ligger tæt på Europa, der vil nogle gange være uenigheder med lande i vores europæiske samarbejde, og der kan være uenigheder med lande, der ligger længere væk.
Men det ændrer ikke på, at man kan have et godt samarbejde med et land på nogle andre områder.
Det har jeg gjort ved andre kolleger og ved andre lande også, og ja, jeg betragter Tyrkiet som en vigtig allieret i NATO-sammenhæng, og jeg betragter i øvrigt også Tyrkiet som en vigtig samarbejdspartner på migrationsområdet og andre områder også.