runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2018-01-10:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan forstå, at transportministeren også er blevet spurgt ind til Politikens artikel om kinesiske virksomheder, der sender breve og pakker til Danmark.
Jeg vil derfor vælge at nøjes med at forholde mig til den del af spørgsmålet, der handler om mit ressort som skatteminister.
Det er naturligvis helt uacceptabelt, hvis der er nogen, der bevidst forsøger at snyde eller omgå vores skatteregler eller i det her tilfælde vores toldregler.
Det er til skade for fællesskabet og fælleskassen, om man vil, og det svækker konkurrencevilkårene for danske virksomheder, og derfor er det naturligvis noget, som man kan forvente at SKAT og den kommende ny styrelse, nemlig Toldstyrelsen, vil have fokus på.
Hvorfor ikke det?
Ja, det er jo, fordi told opkræves af den enkelte medlemsstat på vegne af EU, og indsatsen mod svindel er derfor ikke kun noget, som jeg som skatteminister kan gøre noget ved, men det er en fælles europæisk udfordring at sikre, at der bliver betalt korrekt told og afgifter, når borgere f.eks. køber varer i Kina.
Helt konkret er medlemsstaterne, inklusive Danmark, i gang med implementeringen af et nyt toldkodeks, der skal it-understøtte et nyt toldsystem, og der arbejdes også hen mod implementeringen af et nyt momsafregningssystem til køb af varer uden for EU, hvor bagatelgrænsen på 80 kr. for momsfri import afskaffes, så man ikke længere kan spekulere i at angive en værdi under 80 kr. for at undgå at betale moms, og reglerne forventes at træde i kraft fra 2021.
De her tiltag vil bl.a. give myndighederne flere informationer og sammen med afskaffelsen af beløbsgrænsen bedre kontrolmuligheder ved import af varer uden for EU.
Men der er også mulighed for at gøre noget på den korte bane, og derfor er jeg også glad for, at vi som led i finansloven er blevet enige om generelt at øge toldkontrollen.
Det vil også i et vist omfang afhjælpe det problem, der her bliver spurgt ind til.
Rasmus Prehn (S), 2018-01-10:
Tak, formand, og vi starter med at læse spørgsmålet op
: Mener ministeren, at der er behov for initiativer der kan sikre, at kinesiske virksomheder, der sender breve eller pakker til Danmark, ikke snyder i forhold til deklaration af varens værdi for at undgå, at der skal betales told, jf. artiklen »Derfor koster det så lidt at få en pakke fra Kina« i Politiken den 1. januar 2018?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-01-10:
Tak for spørgsmål endnu en gang.
Hvor længe skal de vente?
Så kort tid som overhovedet muligt.
Det her kræver også, at vi har et ordentligt grundlag at tage stilling på, og også, at vi får set på de tiltag, som vi har gennemført, herunder tilskud til elvarmeanlæggene, og i forhold til at vi også har afskaffet PSO-afgiften, hvilket jo også bidrager til, at elvarmepumper er et attraktivt alternativ.
I forhold til brændselsbindinger osv. er der jo også gjort noget både nu og under den tidligere regering, hvor både dit parti og mit parti har bidraget til at prøve på at skabe nogle løsninger, ikke mindst for de mindste, decentrale kraft-varme-værker.
Men jeg erkender og siger, at der er en fortsat udfordring her til trods for den lange række af tiltag, der er gjort, og det er vi parate til at se nærmere på.
Jens Joel (S), 2018-01-10:
Vi er jo fuldstændig enige om, at de prisstigninger, som man ellers kan se ind i, er uacceptable, og jeg er enig med ministeren i, at værkerne selvfølgelig har et ansvar.
Men nu står vi jo her i Folketingssalen og diskuterer det politiske ansvar.
Det er bøvlet at være regering, og det er bøvlet at være minister, når der er et problem, som man skal løse, men ministeren siger jo selv: Vi skal også levere en del af den løsning.
Der er det bare jeg siger: Hvor længe skal fjernvarmeforbrugerne vente på den løsning?
Vi ved ikke endnu, hvad den er, men vi kan vel godt fortælle dem om den.
Hvor længe kan man overhovedet vente med at lave en løsning for noget, som sker lige om lidt ude i virkeligheden?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-01-10:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg sagde før, er det først og fremmest værkerne, der har et ansvar.
Og som jeg også sagde i mit svar, er der redskaber, og at vi ikke er i mål, betyder også, at vi sender et klart signal om, at vi er parat til at kigge på yderligere redskaber, i forhold til at de mindre, decentrale kraft-varme-værker ikke kommer til at opleve prisstigninger i den størrelsesorden, som spørgeren stiller spørgsmål om.
Så vi er opmærksomme på det her – det er noget, der optager os stærkt.
Vi har, som jeg sagde før, gjort en række tiltag, herunder ikke mindst puljen, som man kan søge for at kunne etablere eldrevne varmepumper, men også den rådgivningsindsats, som Energistyrelsen gør i forhold til de her værker.
Mange steder er det også det at kunne indrette produktionen på en anden måde, få nogle gode ideer og nogle gode tips fra Energistyrelsen, i forhold til hvad man kan gøre af tiltag.
Det er også noget, som jeg synes er ganske vigtigt i forhold til at sikre, at vi ikke kommer til at se prisstigninger i den størrelsesorden.
Jens Joel (S), 2018-01-10:
Ja, det håber jeg så sandelig.
Ministeren har jo også ret i, at vi har drøftet det rigtig mange gange før, og vi har også taget skridt, som er skridt i den rigtige retning.
Men i ministerens første besvarelse sagde ministeren: Vi er ikke i mål.
Det fornemmer de varmeforbrugere heller ikke, som kan se frem til en stigning i varmeprisen på mellem 2.000 og 10.000 kr. om året.
De synes heller ikke, at vi er i mål.
Derfor er det, vi har gjort, alt sammen rigtigt.
Men når vi ikke er i mål og der stadig væk er forbrugere derude, som ser frem til en stigning, som jo nu kommer om under et år, så er det vel ikke for meget at forlange, at vi bare spørger ministeren.
Vi kræver jo ikke engang den færdige løsning endnu.
Vi spørger ministeren: Hvornår mener ministeren senest at det her skal være på plads, så man kan investere efter det?
Rasmus Prehn (S), 2018-01-10:
Mange tak til ministeren for besvarelsen her.
Det er fuldstændig korrekt, at vi har valgt at tage spørgsmålet op både med transportministeren og skatteministeren.
I forhold til transportministeren handler det jo om, at det er kunstigt billigt at sende pakker fra Kina, fordi de bliver betragtet som et udviklingsland, og det gør jo altså, at man får en unfair konkurrencefordel i Kina frem for danske virksomheder.
Men toldelementet – og det er ministeren også inde på – er jo det her med, at man beskriver pakkerne som at have en lavere værdi, end de reelt har, for så slipper man for at skulle betale told, og der er tilsyneladende så lidt kontrol med det her, at de her kinesiske virksomheder spekulerer systematisk i det.
Vi står her med et konkret eksempel, vi har fået tilsendt fra Dansk Erhverv, på sådan en fragtlabel, hvor der simpelt hen er tale om et bundkort til en computer, der koster 700 kr., men det bliver så anført, som havde det en værdi, der er langt lavere, altså 5 USD eller noget i den stil.
Det gør så, at man ikke skal betale moms og told, og det er med til, at man kan snyde på den her måde.
Kontrollen er så lille, at de her virksomheder direkte skriver ud til kunderne, at det er momsfrit, og hvis det er, at de alligevel bliver krævet op, fordi de bliver taget, så skal de bare betale, og så bliver det afregnet med firmaet.
Så firmaet satser altså på, at man ikke bliver taget, på grund af at den kontrol, som ministeren står for, er så ringe, og der kan vi så forstå, at det er internationalt og andet.
Men er der ikke mulighed for f.eks. at lave en kampagne, hvor man sætter ind i en kortere periode og simpelt hen tjekker op på alt for at sende signalet til de her virksomheder om, at den går ikke med os, og at her i Danmark kontrollerer vi?
Altså, der må være noget, man kan gøre her og nu.
For det er jo helt uacceptabelt, og det skriger til himlen, at man snyder på den her måde.
Jens Joel (S), 2018-01-10:
Nu bad energiministeren i forbindelse med det tidligere spørgsmål spørgeren om at væbne sig med tålmodighed.
Der må jeg sige på spørgsmålet omkring varmepumper og en afklaring i forhold til grundbeløbet, at jeg tror, at der er rigtig mange fjernvarmeforbrugere derude, som har tabt tålmodigheden.
Og det kan jeg godt forstå.
Vi taler om potentielle stigninger på varmeregningen på mellem 2.000 og 10.000 kr. om året.
Det er rigtig, rigtig mange penge for selv velpolstrede familier, for slet ikke at snakke om, hvad det betyder for folk på en folkepension eller med et lavtlønsjob.
Så det haster rigtig meget, og det er rigtig vigtigt for familierne derude.
Når jeg er sådan en lille smule vedholdende i forhold til at få ministeren til at sige, hvor længe man egentlig kan vente, så skyldes det jo, at ministeren, før han blev minister, altså tilbage i 2014 og 2015, som energiordfører sagde: Vi har travlt med at få en afklaring omkring grundbeløbets bortfald.
Han sagde også tidligere, nemlig den 16. september 2016, altså for halvandet folketingsår siden, da han blev konfronteret med en højere regning, i medierne: Det er vi nødt til at handle på, vi kan ikke lade de her mennesker i stikken.
Derfor ville han indkalde Folketingets partier til en drøftelse.
Og vi venter jo stadig væk på at få den drøftelse om, hvordan vi kommer i mål med det her.
I PSO-aftalen, som mit eget parti også var med i, og som også er mere end et år gammel, aftalte vi også, at der skulle komme nogle nye afgiftsstrukturer.
Der står endda i PSO-aftalen, at regeringen udarbejder et konkret oplæg til dette i foråret 2017.
Det er jo ved at være et år siden, at det var foråret 2017.
Så kan vi ikke få en afklaring på, hvor længe ministeren egentlig mener at man kan vente derude, hvor man ser ind i højere fjernvarmepriser, men ikke ved, hvad man skal stille op med det?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-01-10:
Tak for det.
Lad mig starte med at understrege, at udfordringerne omkring grundbeløbets ophør ligger regeringen meget på sinde.
Grundbeløbets ophør er en stor udfordring for fjernvarmesektoren.
Derfor glæder jeg mig også over, at det ser ud til, at mange af grundbeløbsværkerne er i gang med at omstille til en fremtid uden grundbeløbet.
Værkerne har allerede gjort meget for at modvirke de kommende prisstigninger ved at investere i alternative former for varmeproduktion.
Mange naturgasbaserede værker står over for at skulle træffe beslutninger om investeringer.
I regeringen og i Folketinget skal vi derfor sikre de bedst mulige betingelser for fjernvarmens rammevilkår, som kan danne grundlag for værkernes investeringsbeslutninger.
Det er vi allerede godt i gang med.
Igennem de seneste år har vi iværksat en række tiltag, som forbedrer investeringsvilkårene for kollektivt eldrevne varmepumper.
Derfor er det allerede nu en rigtig god forretning for de mindste værker at etablere eldrevne varmepumper.
Men vi er ikke i mål.
I regeringen har vi meldt klart ud, hvad vi vil.
I forbindelse med erhvervs- og iværksætterpakken aftalte vi med Radikale Venstre og Dansk Folkeparti at arbejde for en gradvis nedtrapning af elvarmeafgiften og at finansiere en varig lempelse på 25 øre fra 2021.
Det er klart, at jo før vi kan lave en aftale om en varig lempelse af elvarmeafgiften, desto bedre.
Vi har aftalt med Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti at nedsætte elvarmeafgiften yderligere i forbindelse med forhandlingerne om en kommende energiaftale.
Vi kommer med et oplæg til energiaftalen i starten af i år.
Så håber jeg, at vi sammen kan sikre et bredt flertal bag stabile rammevilkår for fjernvarmesektoren.
Hvis vi får de rigtige beslutninger i hus, synes jeg, at vi har opsendt et hensigtsmæssigt investeringssignal til fjernvarmeværkerne, som kan sikre sig friere valg i fjernvarmesektoren og lavere priser for forbrugerne.
Jens Joel (S), 2018-01-10:
Hvornår mener ministeren at der senest skal være en afklaring om den langsigtede afgift på el til varmepumper, hvis man skal undgå fejlinvesteringer og voldsomt stigende varmepriser hos fjernvarmeforbrugere over hele landet, når grundbeløbet bortfalder?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-01-10:
Tak for det.
Og endnu en gang må jeg bede spørgeren om at væbne sig med en vis tålmodighed.
Det er således, at regeringen kommer med det føromtalte energiudspil i løbet af forhåbentlig relativt kort tid.
Derefter skal der jo indledes forhandlinger om, hvordan vi skruer energipolitikken sammen frem mod 2030, og der forventer jeg også en aktiv deltagelse fra spørgerens side.
Og jeg er overbevist om, at spørgsmålet om energieffektivitet, energibesparelser, og hvordan vi skruer det her sammen, så vi sikrer en fornuftig balance i forhold til udbygningen med vedvarende energi, bliver en del af det.
En af de udfordringer, der er, og det ved spørgeren også godt fra mange af de debatter, vi tidligere har haft, er, at prisen på vedvarende energi falder drastisk, og så er spørgsmålet jo at sikre, hvordan vi så får den rigtige kombination i forhold til også at sikre, at vi bruger energien så effektivt som overhovedet muligt, og det er det, regeringen arbejder med.
Jens Joel (S), 2018-01-10:
Men når ministeren nu er enig i, at hvis vi skal have den billigste grønne omstilling, kræver det en indsats på området energieffektivisering, og når ministeren nu er enig i, at der er danske arbejdspladser, erhvervsinteresser og eksport på spil, så er det vel ikke så mærkeligt, at den undrende offentlighed spørger: Har ministeren så også tænkt sig at opstille et mål, eller har ministeren tænkt sig, at det skal erhvervslivet og eksportinteresserne derude selv gætte?
Kommer der et mål ud over det, EU har, eller vil ministeren overlade det til EU at fastlægge de ting?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-01-10:
Tak for spørgsmålet.
Det her er noget, vi tager meget alvorligt, men det er også vigtigt at understrege, at værkerne har kendt den her udfordring siden 2004 – det er ikke nogen ny udfordring.
Det var i øvrigt som en del af en aftale, som også spørgerens parti var en del af, i forbindelse med besparelser på PSO-området og på energiområdet i det hele taget, at man gjorde det her.
Det betyder ikke, at vi ikke er forpligtet til så at gøre noget.
Det er også det, der er baggrunden for, at regeringen har reduceret elvarmeafgiften, hvilket gør, at varmepumper er mere attraktive.
Det er også det, at vi har lavet en pulje for varmepumper, som værkerne kan ansøge, og de værker, der gør det, vil få en reduktion i varmeprisen på op til 3.000 kr. om året.
Det ved jeg også er noget af det, som optager spørgeren.
Men jeg er overbevist om, at vi to og de øvrige partier i Folketinget kommer til at drøfte det her i den nærmeste fremtid.
Rune Lund (EL), 2018-01-10:
I slutningen af august sidste år solgte Mærsk sin olie- og gasforretning til det franske olieselskab Total for summen 47 mia. kr.
Det var jo aldrig blevet 47 mia. kr., hvis ikke det havde været for de meget lukrative skatteforhold i Nordsøen, de alt for lukrative skatteforhold, skatteforhold, hvor beskatningen er meget lavere end i Norge, på trods af at de økonomiske vismænd flere gange har gjort opmærksom på, at beskatningen af nordsøolien i Danmark ikke burde være lavere end den, der er i Norge.
Total kan så overtage disse alt for lukrative skatteforhold, som Mærsk har haft, og befolkningen vil stadig få en langt mindre del af indtægterne fra olien end f.eks. nordmændene lige på den anden side af søgrænsen.
Forligspartierne bag Nordsøaftalen må sidde tilbage med meget røde ører.
De har foræret fællesskabets værdier væk, så Mærsk kan tjene kassen.
Aftalen betyder, at staten ikke kan hæve beskatningen på olie i Nordsøen, uden at Mærsk og DUC, Dansk Undergrunds Consortium, som Mærsk er en del af, og som Total efter planen skal indtræde i, har skullet blive kompenseret krone for krone.
Kompensationsaftalen var afgørende for, at Socialdemokratiet og SF i sin tid sammen med Enhedslisten ikke stod bag Nordsøaftalen fra 2003, bl.a. fordi det også er udemokratisk på denne måde at binde et flertal i Folketinget til, at man mange år frem i tiden ikke kan hæve skatten for olieselskaberne i Nordsøen under eneretten, som det hedder.
Det interessante er, og det er derfor, debatten er interessant, at ministeren i svar til Folketinget har forklaret, at kompensationsaftalen ikke uden videre bare kan gives til Total i forbindelse med et salg.
Det fremgår af svaret på Energi-, Forsynings- og Klimaudvalgets spørgsmål nr. 375, og det fremgår også af svaret på spørgsmål nr. 72 fra Energi-, Forsynings- og Klimaudvalget fra 2016, hvor der står: »En overførsel af bevillingen til et eller flere selskaber i DUC vil derfor kræve ministerens samtykke, som ved overdragelse af selskaber uden for denne kreds.
Jeg ved godt, at ministeren til i dag har fået Kammeradvokaten til at levere en form for politisk bestillingsarbejde, som siger noget, der er i direkte modstrid med de svar, der er givet til Folketinget, så vi har at gøre med en politisk debat, som jeg glæder mig til at have her i dag.
Christian Poll (ALT), 2018-01-10:
Alternativet var ikke med i Nordsøaftalen fra marts 2017.
Klimakrisen og Parisaftalen viser os vejen og understreger, at udvinding af fossil energi f.eks. i Nordsøen skal lukkes ned over en kort årrække, og det er vigtigt for Alternativet, at vi i stedet for at give yderligere støtte og særforhold til aktørerne i Nordsøen lægger planer for afvikling af aktiviteterne i Nordsøen.
Kompensationsaftalen fra 2003 og overdragelsen af de fordele, der ligger i denne, som den her forespørgselsdebat omhandler, er dybt problematisk og skaber på samme måde som den nye Nordsøaftale markedsforvridning til fordel for yderligere udvinding af fossil energi i Nordsøen.
Samtidig bliver det mere og mere tydeligt, at virksomhederne på markedsvilkår i sig selv ikke finder yderligere investeringer i fossil energi i Nordsøen rentable og derfor stiller flere og flere krav, når aktiviteterne kræver yderligere investeringer.
Den lave beskatning i kompensationsaftalen, som ministeren ønsker at overføre fra Mærsk til Total i forbindelse med salget, er endnu et eksempel på en særbehandling i forhold til markedsvilkår, som kunstigt vil holde den fossile energisektor i live i alt for mange år frem i tiden.
Derfor støtter Alternativet Enhedslistens vedtagelsestekst.
Carsten Bach (LA), 2018-01-10:
A.P. Møller - Mærsk har for nylig vurderet, at det vil være bedst for deres samlede virksomhed at sælge olie- og gasdelen af selskabet fra.
Det er de selvfølgelig i deres gode ret til.
I Folketinget har vi dog besluttet, at staten skal føre en nødvendig kontrol med udvindingen af kulbrinteressourcerne i den danske del af Nordsøen, og derfor skal det sikres, at de rettigheder og forpligtelser, som A.P. Møller - Mærsk har haft i den forbindelse, videreføres til den nye ejer, Total, efter lovens bogstav.
Jeg kan så forstå på Enhedslisten, at det er vigtigt for dem, at Folketinget bliver hørt i den her sag, og med forespørgslen gives der jo således også udtryk for, at dette ikke allerede er tilfældet, i hvert fald ikke i tilstrækkelig grad.
Det er jeg så uenig i, for som ministeren gav udtryk for tidligere i debatten, er det jo netop Folketinget, som har besluttet en bestemt arbejdsfordeling, hvor kompetencen ligger hos ministeren, der så har valgt at delegere den kompetence videre til Energistyrelsen.
Det er Folketinget, der har besluttet, at det skal være sådan, og det er også Folketinget, der har vedtaget lovgrundlaget, som aftalen og dermed også overdragelsen hviler på.
Så jeg har vanskeligt ved at se, at Folketinget ikke allerede er tilstrækkeligt inddraget i processen.
Men der er så bestemt ikke noget i vejen med at tage debatten, hverken ude i offentligheden eller her i Folketingssalen.
Det er en meget stor og vigtig aftale for Danmark, som hvert år bidrager med milliarder af kroner til statskassen, og sådan skal det også være i fremtiden.
Derfor er det afgørende, at overgangen fra A.P. Møller Mærsk til Total bliver så smidig som overhovedet mulig.
Det indebærer helt selvfølgeligt, at de rettigheder og pligter, som er en del af den oprindelige aftale, føres videre til de nye ejere, herunder den kompensationsmodel, der er en integreret del af aftalen.
Man kan ikke gå ind og ændre på de vilkår, man gav A.P. Møller - Mærsk i 2003 – heller ikke ved en virksomhedsoverdragelse.
Det er konklusionen på Kammeradvokatens vurdering, og jeg mener, at vi i så komplicerede sager som en virksomhedsoverdragelse af den her kaliber må følge sagkundskaben og altså Kammeradvokatens vurdering.
Liberal Alliance støtter derfor det forslag til vedtagelse, som tidligere blev oplæst af hr. Benny Engelbrecht, og som regeringspartierne sammen med et flertal har fremsat.
Martin Lidegaard (RV), 2018-01-10:
Lad mig starte med at sige, at det fryder et radikalt hjerte, at Enhedslisten læner sig så meget op ad de økonomiske vismænd og deres anbefalinger.
Det er ikke så tit, vi hører det, men det er dejligt, når det sker.
Der er jo en lang forhistorie.
I Norge valgte man en statsejet offentlig model.
I Danmark valgte vi helt tilbage i 1960'erne et privat udbud.
Jeg hæfter mig ved den del af Kammeradvokatens vurdering, som er gengivet i den vedtagelse, som vi også støtter, og som jo siger, at der reelt ikke er nogen retlig mulighed for at gå den vej, som hr. Rune Lund gerne vil – desværre.
Rune Lund (EL), 2018-01-10:
Man må så bare konstatere, at de økonomiske vismænd ikke mener, at beskatningen er på det niveau, den burde være.
De mener jo nemlig, fornuftigt nok synes jeg, at beskatningen ikke bør være lavere i Danmark, end den er i Norge, fordi der bør være tale om sammenlignelige lande, sammenlignelige forhold.
Men jeg vil gerne i forhold til Kammeradvokatens notat bare lige læse op: Kompensationsaftalen er principielt – principielt, står der – en privatretlig aftale, men den er samtidig en integreret del af eneretsbevillingen.
Det betyder, at ministerens godkendelse af overdragelsen af eneretsbevillingen efter undergrundslovens § 29 også omfatter kompensationsaftalen, medmindre ministeren gør det til et vilkår, at kompensationsaftalen ikke overdrages som en del af bevillingen.
Altså, det, vi får fra Kammeradvokaten, er meget gummi.
Kan hr. Martin Lidegaard ikke vedkende det?
Martin Lidegaard (RV), 2018-01-10:
Jeg vil medgive hr. Rune Lund, at der ikke er meget sammenhæng mellem de første svar, vi har fået i den her sag, og det sidste, vi har fået.
Det er også baggrunden for, at jeg har udtalt mig, som jeg har, fordi vi jo fik det indtryk, at vi havde et politisk valg her, og hvis vi havde haft det, ville vi have haft den holdning, som jeg har givet udtryk for i de citater, som hr. Rune Lund læste op.
Nu har man så bedt Kammeradvokaten kigge på det, og jeg tror nok i modsætning til hr. Rune Lund mere på Kammeradvokaten.
Jeg har ikke nogen grund til at tro, at Kammeradvokaten skulle fifle i det her spørgsmål.
Jeg har egentlig heller ikke nogen grund til at tro, at regeringen skulle fifle i det her spørgsmål, for regeringen er sat til at varetage samfundets og statens og vores fællesskabs interesser, og derfor er der ikke andet at sige til det, end at jeg ikke tror, at man ville få noget som helst ud af at iværksætte nye eller andre undersøgelser af det her spørgsmål, og derfor tager jeg det til efterretning.
Den eneste trøst, man kan have, vil jeg så sige, er, at jeg ikke har fantasi til at forestille mig, at vi i overskuelig fremtid vil se et flertal i Folketinget, der ønsker en markant højere beskatning af aktiviteterne i Nordsøen.
Vi lavede jo et servicetjek i vores regeringstid.
Det servicetjek viste, at beskatningen lå på det niveau, det skulle være, hvis vi ønskede yderligere investeringer i Nordsøen.
Men principielt set
har jeg stadig de holdninger, som hr. Rune Lund citerer mig for.
Rune Lund (EL), 2018-01-10:
Jeg er ked af, at hr. Martin Lidegaard giver så let op, for hr. Martin Lidegaard har jo netop udtalt sig forbilledlig klart om kompensationsaftalen og på en rigtig god måde, synes jeg, til Information den 7. november 2016 om, at det ikke giver mening at fortsætte den særlige kompensationsaftale under en eventuel ny bevillingshaver, og han har også udtalt sig på lignende vis til Information igen den 16. november 2017.
Hvordan ser hr. Martin Lidegaard sammenhængen imellem det og så det notat, som er blevet udarbejdet af Kammeradvokaten?
De er jo fuldstændig modstridende.