Nick Hækkerup (S), 2018-05-31:
Tak for det.
Tyrkiet har færdigbygget en næsten 911 km lang mur langs grænsen til Syrien, som angiveligt er en effektiv stopper for illegal trafik over grænsen – det må man også forestille sig, når man ser billeder af den – og som bl.a. kan stoppe syrienskrigere og illegale immigranter.
Det er Tyrkiet sådan set i sin gode ret til.
Problemet er, at meget tyder på, at Tyrkiet bruger muren og ikke mindst bevogtning af muren til at skyde med skarpt mod flygtninge, der søger beskyttelse, og bruger den til at fjerne folks muligheder for at søge asyl.
Sådan som Tyrkiet i øvrigt optræder på den nationale og internationale scene i de her år, kan man vel ikke antage, at det er helt usandsynligt, at sådan noget skulle finde sted.
Udviklingen i Tyrkiet på retsstatsområdet og med hensyn til grundlæggende rettigheder giver jo på alle mulige måder anledning til virkelig alvorlige bekymringer.
Er det så, kan man spørge, et rent tyrkisk problem, eller angår det også EU, og angår det Danmark?
Der er jo altid grund til at gøre indsigelse, når international ret bliver trådt under fode, som tilfældet er her.
Og så er der den hage ved det, som også har været fremme tidligere i debatten, at EU har finansieret 82 pansrede køretøjer, hvoraf de 24 angiveligt bruges præcis til bevogtning af grænsen.
De er i øvrigt finansieret af den såkaldte førtiltrædelsesstøtte, en støtte, som er betinget af, at projekterne lever op til både EU-lovgivning og international lovgivning, herunder at menneskerettighederne bliver respekteret, om hvilket vi igen vel må sige, at det givet omstændighederne er svært at se, at det forholder sig sådan.
Der er vi så i den situation, at udenrigsministeren har forsikret, at Kommissionen har forsikret, at de tyrkiske myndigheder har forsikret, at køretøjerne bruges som aftalt, og at projekterne overvåges tæt.
Efter Socialdemokratiets opfattelse er der grund til, at vi i Danmark – udenrigsministeren og EU – strammer bardunerne i forhold til Tyrkiet og mere substantielt og reelt insisterer på overholdelsen af international ret direkte over for Tyrkiet, direkte igennem EU.
Men det leder så frem til den anden del af forespørgselsdebatten, nemlig om situationen giver anledning til at genoverveje Danmarks støtte til Tyrkietaftalen.
Socialdemokratiet støtter EU-Tyrkietaftalen.
Vi støtter flygtningefaciliteten, og vi støtter finansieringen af den.
Det gør vi, fordi det er et bolværk mod migration til Europa, men vi gør det også, fordi midlerne i flygtningefaciliteten, de 3 mia. euro, der er, og som nu suppleres af yderligere 3 mia. euro, anvendes til humanitær bistand til de mest sårbare flygtninge og andre sårbare personer, f.eks. månedlige beløb til flygtninge via World Food Programme, som er den absolut største enkeltmodtager, som giver en sikkerhed for daglige fornødenheder, beskyttelse af piger og kvinder mod seksuelle overgreb, støtter adgang til uddannelse, og den ikkehumanitære bistand går f.eks. til opførelse af hospitaler, som giver de her flygtninge adgang til sundhedspleje, og opførelse af skoler i områder, hvor der er en høj koncentration af flygtninge.
Og de største modtagere af pengene samlet set – og det er rigtigt, som Alternativets ordfører sagde før, der er også nogle penge, som går via den tyrkiske administration – er altså organisationer som UNICEF, Røde Kors, World Food Programme, Verdensbanken, ILO og UN Women.
Sådan forholder det sig ikke.
Derfor er det altså helt forkert, når der i det forslag til vedtagelse, som der ligger her fra Alternativet, Enhedslisten og SF, lægges op til at stoppe den flygtningefacilitet, fordi man vil ramme dem, som har allermest brug for en beskyttende hånd.
Derfor kan vi ikke støtte det forslag, og derfor støtter vi det forslag, som vi så selv er medforslagsstillere til.