Rasmus Jarlov (KF), 2019-03-19:
Tak for beslutningsforslaget fra Alternativet, Enhedslisten og SF.
Nu skal jeg lige finde mine noter her.
Det handler om, at der skal være lovpligtig nødvendig omhu på menneskerettighedsområdet, og at der skal indføres effektive retsmidler.
Jeg må nok sige, at jeg selvfølgelig har læst det ekstremt grundigt igennem, men det står ikke helt hundrede procent krystalklart for mig, hvad det vil betyde i praksis for virksomhederne.
Jeg opfatter det på den måde, og vi har forstået det på den måde, at det betyder, at man i højere grad skal afrapportere, hvorvidt man lever op til bl.a. de retningslinjer, der er fra FN og OECD: Der er bl.a. den, der hedder »OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder«, og der er noget her fra FN, som hedder »Guiding principles on business and human rights«.
Det må forslagsstillerne lige uddybe lidt for en minister her, som gerne vil være helt sikker på, hvad det egentlig er, der bliver foreslået.
Men jeg kan i hvert fald sige, at vi fra regeringens side selvfølgelig synes, at det er vigtigt, at danske virksomheder opfører sig ordentligt, at de gør, hvad de kan for at leve op til det, man kan forvente af dem i forhold til menneskerettigheder, rundtomkring i verden, og det forventer vi også danske virksomheder gør en indsats for.
De retningslinjer, som er beskrevet i de dokumenter, som jeg har her, synes vi jo er gode.
Det er vigtigt for regeringen, at danske virksomheder arbejder aktivt med deres samfundsansvar, og at de bidrager til at opføre sig både ansvarligt økonomisk, men også tager hensyn til miljøet og opfører sig ansvarligt socialt.
Det er vores klare holdning, at danske virksomheder skal minimere krænkelser og negativ indvirkning på samfundet gennem deres aktiviteter.
Det kan virksomhederne gøre ved aktivt at arbejde med nødvendig omhu, det, man kalder due diligence, og det er så de processer, som virksomheder forventes at have på plads for for det første at være klar over, hvad man kan gøre, og hvad for en indvirkning man har på sine omgivelser, sørge for at forebygge negative indvirkninger, afbøde dem og også redegøre for aktuelle og potentielle negative indvirkninger på samfundet.
De virksomheder, der gør det, vil være bedre rustet til at håndtere potentielle og aktuelle indvirkninger på samfundet i det, de foretager sig.
Vi mener ikke, at der er behov for at skærpe den eksisterende lovgivning på CSR-området, og det vil jeg gerne uddybe.
Folketinget vedtog så sent som den 20. december sidste år, kort før jul, tilpasninger til årsregnskabsloven, som også omfatter lovkrav om CSR-rapportering – altså det her med, hvordan man opfører sig socialt – og det er efter § 99 a et krav, at virksomheder oplyser om anvendelse af processer for nødvendig omhu, hvis virksomheden anvender den slags processer.
Tilpasningerne har til formål at præcisere og tydeliggøre de lovkrav, der bliver stillet til virksomheders rapportering i deres årsrapporter.
I Danmark har vi Mæglings- og klageinstitutionen for ansvarlig virksomhedsadfærd, som forkortes MKI, og den har vi nedsat ved lov her fra Folketingets side.
Der kan man klage over danske virksomheder, der ikke handler i overensstemmelse med de internationale CSR-retningslinjer, som også indeholder krav om nødvendig omhu.
Institutionen MKI kan altså behandle sager om spørgsmål, der vedrører menneskerettigheder, arbejdstagerrettigheder, miljø, korruption og nødvendig omhu.
Institutionen baserer sit arbejde på OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder og FN's retningslinjer for menneskerettigheder og erhvervsliv.
Alle kan klage til MKI over en virksomhed, hvis ikke den efterlever krav om nødvendig omhu, og institutionen har mulighed for at afgive en udtalelse, hvis den vurderer, at en virksomhed ikke har overholdt kravene.
Tak for bemærkningerne, og også velkommen til skoleklassen deroppe, eller hvad det nu er.
I har vundet i lotteriet her og fået lov til at overvære en debat om lov om erhvervsdrivende fonde og reglerne i 5. hvidvaskdirektiv.
Jeg tænker, at det er af stor interesse for en skoleklasse.
Det er faktisk et vigtigt emne, måske lidt tørt og lidt teknisk, men det er endnu et skridt i retning af at få en stærkere bekæmpelse af hvidvask, som jo har plaget især Danmark, men selvfølgelig også Estland i den her store sag om Danske Bank, og derfor er vi i gang med en stor oprydning og med at sørge for, at vi ikke accepterer økonomisk kriminalitet i den finansielle sektor.
Det er det her forslag en del af sammen med de to andre forslag, som vi allerede har behandlet her i salen i dag.
Her handler det om, at vi simpelt hen gerne vil vide, hvem der ejer virksomheder.
Vi vil gerne have, at vi kan spore det hele vejen, så det ikke er sådan, at man kan være ejet af en fond, som så er ejet af en anden fond, som er ejet af en tredje fond, som er ejet af en fjerde fond, som bor et eller andet mærkeligt sted, og så ved vi ikke, hvem der i sidste ende ejer virksomhederne.
Derfor har vi det her forslag.
Så får vi ret til at få oplyst hele vejen op igennem kæden, hvem der i sidste ende ejer virksomhederne og er det, som vi kalder reelle ejere.
Vi indfører derfor en række krav om, hvad man skal oplyse, og der indføres pligt for alle ejere til at oplyse om deres ejerskab, hvis de bliver anmodet om det.
Det vil gøre det nemmere for virksomheder at finde ud af, hvem der er den endelige reelle ejer, og dermed få registreret ejeren, sådan som de bliver forpligtet til.
Kundekendskabsprocedurerne bliver lettere.
Det bliver f.eks. lettere for en revisor at gennemføre de kundekendskabsprocedurer, som man nu skal, da kunderne skal oplyse revisorerne om, hvem der er deres ejer, og så skal ejeren igen oplyse det næste led i kæden osv.
Virksomhederne skal hvert år sikre, at oplysningerne om, hvem der ejer dem, er opdaterede og ikke har ændret sig.
Vi mener, at reglerne vil skabe øget gennemsigtighed i ejerforholdene og dermed hjælpe med til at bekæmpe økonomisk kriminalitet, så der ikke er nogen, der kan gemme sig, både i forhold til hvidvask, terrorfinansiering og eventuel unddragelse af at betale den skat, man nu skal.
Derfor er jeg selvfølgelig glad for, at der har været bred opbakning til forslaget hele vejen rundt blandt de politiske partier, og jeg ser frem til den videre behandling.