runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-02-03:
Jamen det handler heller ikke om, at vi siger, at nu skal vi bare lukke en hel masse op.
Jeg tror, at vi alle sammen er klar over, at der er skarpe grænser for, hvad vi kan, og hvordan vi kan det.
Så det, der egentlig er mit ærinde, er jo at sige, at når vi sidder ovre hos ministeren og skal drøfte, hvordan vi får skabt nogle forhold for vores unge elever hen over foråret, som de kan være i, og som de kan agere i, vil det være vældig relevant at have mulighed for at vide, hvad sundhedsmyndighederne mener om det.
Jeg kan godt have en forestilling om det.
Det skulle gerne ligne de værksteder, der er ude i virkeligheden, så i mit hoved vil smittetrykket være det samme dér.
Men for at vi overhovedet kan diskutere det, når vi skal lægge en plan ovre hos ministeren, har vi jo brug for at vide, om det overhovedet er en mulighed.
Det er bare rigtig frustrerende at sidde i nogle diskussioner, hvor det svar, vi får fra ministeren, er, at vi kan gå over og spørge en anden minister, for det er lige præcis ved det bord, hvor vi sidder og skal diskutere det, at vi mangler den viden.
På pressemødet den anden dag var der – så vidt jeg husker, men ellers må ministeren afkræfte det – et spørgsmål om de større børn i folkeskolen, om de kunne sidde hjemme hos en af kammeraterne, om de kunne sidde tre-fire kammerater sammen og være i skole.
Ministerens svar var lidt det samme som det, vi fik sidste år, da vi diskuterede, om en lærer måtte gå tur med eleverne, nemlig at læreren ikke må organisere det, men at man ikke kan forhindre eleverne i at gøre det.
Men problemet er bare, at de elever, der har mest brug for det, også har brug for, at der bliver en lille smule organisering omkring det.
Der kunne det da være rigtig relevant at vide, om det ikke ville være okay at opfordre lærerne til at planlægge noget, så man faktisk holder det inden for de små bobler og faktisk gør det på en måde, der umiddelbart må være ansvarligt.
Så kunne vi komme videre og hjælpe de børn.
Ulla Tørnæs (V), 2021-02-03:
Mange tak for svaret.
Det er fuldstændig korrekt, at vi havde en diskussion, en drøftelse, her i Folketinget med afsæt i et beslutningsforslag fremsat af min gode kollega hr. Jens Henrik Thulesen Dahl fra Dansk Folkeparti, som også er medspørger på spørgsmålene her.
Hvis man har kontakt med omverdenen, herunder ikke mindst handicaporganisationerne, så fremstår det, som om der faktisk ikke er sket noget som helst, siden vi havde debatten sidste år, og det synes jeg er rigtig, rigtig ærgerligt, fordi debatten jo mundede ud i en beretning, hvor et flertal i Folketinget pålagde ministeren at se på, hvilke initiativer ministeren kan tage med henblik på at minimere den ulighed, som findes i uddannelsessystemet for personer med handicap.
Derfor synes jeg, det er rigtig, rigtig ærgerligt, at det eneste, ministeren her kan referere til, er, at der er sendt et hyrdebrev.
Vi har alle en interesse i det.
De studerende, der har et handicap, har selvfølgelig en indlysende personlig interesse, men vi har som samfund en kæmpe interesse i at sikre, at de barrierer, der er for, at man kan gennemføre en uddannelse, bliver identificeret, og at vi også får dem adresseret.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-02-03:
Det, der efterspørges her, er jo en sundhedsmæssig vurdering af nogle ting, der foregår på uddannelsesområdet.
Den sundhedsmæssige vurdering foregår i Sundhedsministeriet.
Det er jo alt sammen relevante spørgsmål og også relevant at diskutere med partierne, men det foregår mellem sundhedsministeren og de politiske partier.
Jeg forstår sagtens ønsket om at drøfte det.
Det er simpelt hen bare det forkerte sted at henvende sig, nemlig hos mig, hvad angår sundhedsmæssige vurderinger af, hvorvidt det ene, det andet eller det tredje tiltag smittemæssigt kan lade sig gøre.
Det tror jeg sådan set at jeg synes er fornuftigt nok, for alt andet lige er det ikke dér, Børne- og Undervisningsministeriet har sin spidskompetence, for det er ting, der alt andet lige er lægefaglige, og derfor ligger det jo i Sundhedsstyrelsen og Statens Serum Institut og dermed ovre på Sundhedsministeriets område.
Så jeg synes egentlig, at ressortfordelingen giver god mening.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-02-03:
Jeg synes bare, det bliver ganske, ganske bagvendt.
For vi sidder ovre hos børne- og undervisningsministeren og taler i de forskellige aftalekredse om, hvad vi gør i folkeskolen, hvad vi gør på erhvervsuddannelserne, og hvad vi kan gøre på de andre ungdomsuddannelser, i forhold til at de unge kommer godt igennem det her forår.
Og det, jeg egentlig hører ministeren sige, er, at vi skal flytte den diskussion over i Sundhedsministeriet.
Vi kan ikke diskutere det med sundhedsministeren, for sundhedsministeren forstår ikke nødvendigvis uddannelsesområdet, og vi har brug for at kombinere de ting.
Så det kan godt være, at vi skal have ministeren med over til sundhedsministeren og så sidde dér og diskutere det for at kunne få nogle input, som gør, at vi kan vide, om vi kan gøre det, vi gerne vil gøre, eller ej.
Er det ikke mærkeligt?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-02-03:
Det, jeg hører blive efterspurgt her, er en konkret vurdering af nogle bestemte ting, altså et ønske om en vurdering af, om det kan lade sig gøre at åbne for det og det, og om det kan lade sig gøre, at små grupper mødes på en anden måde end det, der er retningslinjerne nu.
Der har også været spørgsmål om, om det kan lade sig gøre at åbne efterskolerne.
Hvad vi kan gøre, for at trivslen bliver bedre i forbindelse med nedlukningen for de unge mennesker, er bestemt en diskussion, vi skal have med hinanden.
Men det sundhedsmæssige – altså det, der handler om pandemien og biologien og virussen – synes jeg trods alt er forankret bedst et sted, hvor det er Sundhedsstyrelsen og sundhedsmyndighederne der vurderer den del.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-02-03:
hvis vi skal have diskussionen om, hvordan vi får grundskolebørnene godt tilbage, og hvis vi er enige om, at det kunne være godt i nogle små bobler hjemme i de enkelte hjem, så kan vi bare ikke gøre det, fordi vi har brug for den sanktion ovre fra sundhedsmyndighederne for at gøre det.
Så er det da en mærkelig logik at sige, at vi så skal sende spørgsmålet derover.
Jeg har ikke ønske om at sende alle mulige spørgsmål derover, for det svar, vi får derovrefra, er jo, at der er alt for mange ting, de skal svare på, og det kan de ikke overkomme.
Så jeg ville da meget hellere, at vi ovre hos børne- og undervisningsministeren blev enige om, at det er de her fem ting, vi har brug for svar på, og at ministeren så kunne sørge for, at vi fik svaret helt konkret på de ting, som vi egentlig gerne vil aftale i aftalekredsen at gøre.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-02-03:
Alt andet lige har vi jo en ressortfordeling og en arbejdsdeling, og det, vi drøfter i Børne- og Undervisningsministeriets regi, er nu engang ikke ting, der handler om biologi og smitte.
Det vil sige, at jeg godt forstår ønsket, men der er jo også andre spørgsmål.
Hvis man stiller spørgsmål til, hvad det koster at sænke klassekvotienten på gymnasieområdet, vil man stille det spørgsmål i Finansministeriet, selv om en del af det selvfølgelig i sagens natur vil ligge ovre i Børne- og Undervisningsministeriet bagefter.
Så der er jo et eller andet i, at spørgsmål, der vedrører smitte, selvfølgelig hører hjemme i Sundhedsministeriet, men derfor kan vi jo godt have uddannelsespolitiske diskussioner ovre hos os, ligesom vi plejer – det giver jo sig selv.
Men hvis vi skal til at få spørgsmål, der ligger derovre, over til os, undskyld, så giver det ikke nogen mening.
Ulla Tørnæs (V), 2021-02-03:
Hvad er ministerens holdning til at udarbejde en helhedsorienteret studieplan for studerende med handicap?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-02-03:
Tak for spørgsmålet, som vi jo tidligere har haft fornøjelsen af også at drøfte i forbindelse med beslutningsforslag B 99.
Som jeg også fremførte dengang under debatten, skal studerende med handicap selvfølgelig have gode muligheder for at tage en videregående uddannelse, så de ikke skal bruge deres tid på unødigt at søge dispensation for det samme handicap flere gange.
Jeg vil derfor gerne benytte lejligheden til at gentage lige præcis det, at de videregående uddannelsesinstitutioner har ansvar for at tilbyde hensigtsmæssige individuelle tilpasninger, herunder jo også særlige prøvevilkår til studerende med handicap, fra det øjeblik de gøres bekendte med handicappet.
Uddannelses- og Forskningsstyrelsen afsendte tilbage i foråret sidste år et hyrdebrev til de videregående uddannelsesinstitutioner, og jeg kan forstå, at hyrdebrevet har været med til at sætte fokus på problemstillingen, men for mig er det samtidig også vigtigt, at der er rum for lokale og individuelle løsninger på den måde, som en institution opfylder tilpasningsforpligtelsen på.
Det kræver en høj grad af fleksibilitet, sådan at uddannelsesinstitutionerne sammen med den enkelte studerende bedst muligt kan håndtere de udfordringer, som et givent handicap giver, og som også fungerer i den praktiske virkelighed for den studerende på den uddannelse.
En helhedsorienteret studieplan kunne være et eksempel på et værktøj, som man kan vælge at bruge, hvis de i samspil med den enkelte studerende vurderer, at det er det, der giver mening.
Men jeg er alligevel forbeholden over for at lave det som et krav, som et bestemt planlægningsværktøj.
Institutionerne skal i samspil med den enkelte studerende foretage en konkret og individuel vurdering for at leve op til lige præcis tilpasningsforpligtelsen.
Det er efter min mening vigtigt at holde fast i en høj grad af fleksibilitet til, hvordan de så gør det, fordi jeg mener, at vi også skal huske på, at et handicap kan påvirke den enkelte studerende forskelligt i de forskellige situationer, ligesom det kan variere, hvordan og hvorledes den studerende oplyser om sit handicap, og det skal der være plads til.
Tak for ordet.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-03:
Mange tak.
Mener ministeren, at de risikovurderinger, som myndighederne har lavet, helt uden tvivl slår fast, at man ikke ville kunne åbne efterskoler og højskoler, hvis det sker under hensyntagen til retningslinjer om bl.a. test og afstand, eller er det en vurdering, som regeringen politisk har truffet uden skelen til risikovurderinger?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-03:
Regeringen, som så er Socialdemokratiet, fremlagde et forslag til en epidemilov, som indeholdt tvangsvaccination.
Det hældte Folketinget ned ad brættet.
Vi sagde: Vi ønsker ikke, at der skal være tvangsvaccination i det forslag.
Nu hører vi i dag, at man begynder at lave noget arbejde i forhold til et vaccinepas.
Kan ordføreren godt forstå, at der er nogen derude, der tænker, at det her er en måde for Socialdemokratiet og regeringen de facto at snige en tvangsvaccination ind på alligevel, ved at dem, der ikke har fået vaccinen, ikke kan bidrage og ikke kan være en del af samfundet på lige fod med andre, som har fået vaccinen?
Martin Geertsen (V), 2021-02-03:
Det er også derfor – undskyld mig udtrykket, hr. Peder Hvelplund – vi skal kigge en lille smule liberalt på det her, forstået på den måde, at vi jo skal prøve at kigge på, om vi kan finde nogle fleksible måder at gøre det her på.
Betyder det f.eks., som jeg nævnte i min ordførertale, at man kan sende nogle klasser i skole hver anden dag eller hver tredje dag, eller hvad man nu måtte kunne få af anbefalinger fra myndighederne om, hvad der ville kunne lade sig gøre inden for sådan en sundhedsfagligt forsvarlig metode?
Det er det, der er mit udgangspunkt, så jeg er meget enig med hr. Peder Hvelplund.
Peder Hvelplund (EL), 2021-02-03:
Når jeg spørger, er det jo, fordi vi kan konstatere, at der er nogle enorme trivselsproblemer især hos børn og unge, og formentlig også nogle, der kommer til at trække spor mange år ud i fremtiden, med det, de har været udsat for her.
Derfor er det jo bare ret væsentligt, at det også kommer til at tælle med som en tungtvejende parameter, også målt op imod de ting, som selvfølgelig har betydning for samfundsøkonomien på kort sigt.
Men det her er jo noget, der i den grad kommer til at have betydning for det fremtidige samfund.
Martin Geertsen (V), 2021-02-03:
I hvilken takt?
Altså, det, jeg troede lå i ordførerens spørgsmål, da jeg hørte det til en start, var, hvor det er, vi tager fat henne.
Mit udgangspunkt er sådan set det, der ligger i toppen af referencegruppens anbefalinger.
Så det er sådan set der, vi ligger.
Men hvad der ligesom helt specifikt kommer i spil her, må jo i høj grad bero på, at regeringen kommer i gang med at få fortalt deres myndigheder, at de skal gå i gang med at beregne det her.
Og så kan der jo være noget, hvor vi laver nogle nålestik.
Det kunne, for at nævne et eksempel, være, hvis regeringen kommer tilbage her på mandag og siger: Ved I hvad, nu har vi simpelt hen fundet måden at kapsle det ind på – det kommer måske til at lyde forkert – eller fundet en metode, hvormed efterskoleeleverne kan komme i skole igen.
Så siger vi: Så lad os køre med det.
Peder Hvelplund (EL), 2021-02-03:
Tak for det.
Jeg vil også gerne kvittere for en god tale, og jeg tror også godt, at jeg uden at genere hverken ordføreren eller ordførerens parti kan sige, at det i hvert fald er rart at høre, at det er en meget forsigtig tilgang, man har nu, i forhold til åbning.
For nogle gange har der været lidt tvivl om, hvor meget der skulle trykkes på speederen i forhold til at åbne op.
Men jeg synes, det er et rigtig fornuftigt sted, ordføreren nu giver udtryk for at Venstre befinder sig.
Men jeg vil alligevel godt høre lidt i forhold til det der med, at vi nu skal til at lave beregninger på, hvordan vi skal genåbne.
Hvordan er Venstres prioriteringer i forhold til det?
Det er jo rigtigt, at vi skal lade sundhedsfagligheden styre, men vi kommer jo også til at skulle træffe nogle beslutninger om prioriteringer, i forhold til om vi taler liberale erhverv, om vi taler detailhandel, om vi taler skoleelever, om vi taler trivsel, om vi taler samfundsøkonomi.
Der vil jeg bare godt høre, hvad Venstres overvejelser er i forhold til den prioritering af, i hvilken takt vi skal genåbne.
Martin Geertsen (V), 2021-02-03:
Og til det første: Det er en aftale.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-02-03:
Tak for det.
Jeg tænker jo så også, at vi kan begynde at nærme os et eller andet fornuftigt, som vi kunne lave i fællesskab, for jeg deler sådan set ønsket om, at vi også beder samfundet om generelt at bidrage mere, hvad angår de områder, der er åbne i dag, altså at man måske i højere grad sørger for at sende medarbejdere, der er nære kontakter, hjem; ikke beder medarbejdere om at komme på arbejde, hvis det er sådan, at de er smittede, hvis de vel at mærke ikke har symptomer; og i det hele taget skærper kravene.
Så det kunne godt være et fælles indsatsområde i forhold til den del.
Martin Geertsen (V), 2021-02-03:
Jeg synes, at jeg holdt en usædvanlig afbalanceret tale her i dag.
For jeg er enig i, at den der præmis om, at vi skal åbne alting på mandag under et, jo ikke giver nogen mening.
Det var sådan set bare derfor, at jeg i al stilfærdighed sagde til regeringen: Se nu at få sat turbo på de der beregninger, som ikke er sådan nogle over all-beregninger, men som er nogle beregninger, der går i detaljen.
Det er punkt 1.
Punkt 2: Se så at komme i gang med at få inddraget noget af al den lærdom, vi har fået igennem de sidste 10-11 måneder, med kviktest og sociale bobler, og hvad ved jeg, så vi gradvis kan få genåbnet det her samfund.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-02-03:
Det er i virkeligheden bare et spørgsmål.
Jeg er glad for, at ordføreren lige fremhævede tillægsnotatet, som vi lige har fået fra Seruminstituttet, for det er jo nogle heftige tal, der bliver listet op lige nu.
Blot for at nævne et af eksemplerne, nemlig scenarie 2, som ordføreren selv har forklaret hvad indeholder, så siger man jo netop, at man risikerer en relativ smitterate for scenarie 2 på over 4.000 daglige smittetilfælde og over 250 daglige indlæggelser i starten af april.
Men med scenarie 0, som altså gælder, hvis vi ikke åbnede, heller ikke for de små klasser, gælder det, at vi vil have et kontakttal på 1,1 også omkring den 1. april.
Det er jo nogle meget voldsomme antal, som vi skal forholde os til.
Hvad tænker ordføreren om det sammenholdt med ønsket om at få åbnet noget mere hurtigere?
Magnus Heunicke (S), 2021-02-03:
Det, der skal gøres, er jo, at vi skal fortsætte med at holde den her smitte nede.
Og så vil vi i løbet af februar måned kunne følge meget tæt, hvad der sker: Holder beregningerne stik i forhold til 0.-4. klasse?
Er der mulighed for mere, så lad os se på det.
Men det er jo altså noget, som vi må lade være op til vores sundhedsfaglige eksperter og matematiske eksperter.
Jeg vil nødig beskyldes for at fremmane skræmmebilleder, men vi befinder os altså i en tid, hvor man bare skal se ganske få kilometer væk fra Danmarks grænser, før man ser lande, som er tæt på at kollapse under de her nye og meget mere smitsomme varianter, som er indtrådt i Europa.
Husk på, at Danmark måske er det land, der sekventerer klart flest prøver, og vi finder de her varianter tidligt.
Det vil sige, at vi ikke reelt ved, hvor stort mørketallet er for mutationerne i resten af Europa.
Vi kan bare se, at dødstallene går den forkerte vej, indlæggelsestallene går den forkerte vej i en lang række lande.
Det kan vi ikke spille hasard med.
Vi er nødt til at være helt trygge og sikre, før vi kan åbne mere op.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-02-03:
Tak til minsiteren.
Der er ingen tvivl om, at der bliver arbejdet i døgndrift.
Hvor meget beregning og hvor lang tid skal det tage, før vi finder ud af, om vi kan bruge de kviktest for at kunne sende vores unge tilbage på efterskoler og højskoler, og teste igen?
Altså: Tager du hjem på weekend, tager du en ny test.
Vores erhvervsuddannelser kan ikke mere.
De siger: Der skal altså åbnes.
Vi har masser af plads på tømrerværkstederne.
Der er mere end 2 m²; tag en test og kom tilbage.
I forhold til vores ungdomsuddannelser taler vi ikke om at komme tilbage fuldstændig, men om en hybridløsning, så man bare kan komme ind 1 til 2 gange om ugen.
Der er så mange, der sakker fuldstændig bagud nu fagligt og virtuelt.
De er også meget bekymrede for at gå til eksamen og få årskarakterer, fordi kvaliteten af den virtuelle undervisning jo slet ikke er på niveau med den, de plejer at få.
Så hvad skal der gøres, for at vi kan få lov til at få de unge tilbage, og også dem på de videregående uddannelser?
Magnus Heunicke (S), 2021-02-03:
Den øverste prioritet er selvfølgelig sundhedsfagligheden, og det ved jeg også at Enhedslisten selvfølgelig bakker op om.
Og så er det korrekt, at hvis man læser rapporten – og det er en utrolig god rapport, der er lavet af referencegruppen – så er der netop trivsel med.
For mig at se
hænger de meget, meget tæt sammen alle sammen, ikke kun det sundhedsfaglige, men også trivsel og samfundsøkonomien.
For hvis samfundsøkonomien går så dårligt, at mennesker mister deres arbejde, så går det også ud over trivslen, og dermed kan vi ikke kun se det som værende et punkt i skemaet.
Vi er nødt til at løfte blikket og se på hele skemaet.
Derfor tror jeg, det er klogt, at vi får nogle skiver af de forskellige elementer og ikke kun regner på én ting, men regner på de forskellige elementer isoleret fra hinanden.
Og så kan vi træffe en politisk beslutning, når vi er færdig med de beregninger.
Det kan jo være, der viser sig en fuldstændig klar vej: Det er den her, der sundhedsfagligt er den rigtige.
Så mener jeg også, det bare er at gøre det, hvis der overhovedet er mulighed for at åbne op.
Og hvis der er nogle, der er fuldstændig lige, så må vi have en drøftelse af, hvad vi så prioriterer.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-02-03:
Nej, det kan jeg ikke.
I forhold til hele diskussionen omkring tvangsvaccination som en mulighed i en epidemilov vil jeg sige, at jeg ikke har mødt nogen, der har ment, at det på nogen måde var relevant at diskutere i forbindelse med håndteringen af coronavirus.
Men den er jo i den nuværende lovgivning, altså i den nuværende midlertidige epidemilov.
Den var i den tidligere lovgivning.
Det er sådan set ikke noget som helst nyt i dansk lovgivning, at der en mulighed for i helt ekstreme tilfælde at tvangsvaccinere.
Det bliver så fjernet i den kommende epidemilov, altså den der er i gang med at blive vedtaget nu her, og som skal træde i kraft fra den 1. marts.
Så jeg synes da, det trækker i den helt modsatte retning end det, der bliver hentydet til fra Nye Borgerliges side.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-03:
Altså, jeg går ud fra, at regeringen fremlægger den politik, som den gerne vil have gennemført, og ikke fremlægger noget, fordi der engang, historisk, har været en anden politik – ellers giver det jo ikke mening.
Når vi så kigger på det her vaccinepas, synes ordføreren så, at det er okay, at folk, som ikke kan tåle en vaccine, ikke kan deltage i koncerter og andre ting, og at folk, som godt kan tåle en vaccine, kan?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er det her: Hvad er ordførerens holdning til, at man, i forhold til at man har haft nedlukket nattelivet siden marts måned, ikke har regnet på, hvad det vil betyde at åbne det op igen?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-02-03:
Enhedslisten havde været velkommen til at være med i det forslag til vedtagelse og komme med input til det, også til regeringen her.
Det er gode pointer, og vi er jo heldigvis ikke begrænset af de ord, der står i den vedtagelsestekst.
Vi er jo heldigvis ikke begrænset af kun at måtte snakke med erhvervslivet, arbejdsmarkedets parter osv.
Peder Hvelplund (EL), 2021-02-03:
Når jeg spørger, er det selvfølgelig også, fordi der i det forslag til vedtagelse, som ordføreren læste op, står, at når man skal i gang med at se på genåbningen, så skal det ske i samarbejde med erhvervslivet og arbejdsmarkedets parter.
Og der undrer det mig jo lidt, at man ikke også har medtaget sociale organisationer – for hvis vi skal vægte det både i forhold til samfundsøkonomi, trivsel, smitte og frihedsrettigheder, så er det jo underligt, at man kun ser på nogle enkelte af de parametre, altså at man f.eks. ikke også inddrager lige præcis det element, der handler om socialt udsattes og børn og unges trivsel.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-02-03:
Den her sundhedskrise, vi stadig står i, men forhåbentlig ved enden af, har jo været dyr sundhedsmæssigt, og den har været dyr økonomisk, men den har så sandelig også været dyr sådan rent menneskeligt.
Og jeg synes, det er rigtig godt, at et af de fokusområder, der er i referencegruppens arbejde, netop er trivsel.
Det handler jo også om mental sundhed, altså at der er fokus på sundheden – ikke bare den somatiske sundhed, men sådan set også det, at der er grupper, som hr. Peder Hvelplund selv nævner, der bliver meget, meget hårdt ramt af den nedlukning, der er, ved at de bliver ensomme og på alle mulige måder lider under det her.
Det er også et vigtigt og centralt element.
Jeg kan ikke lige rangere en rækkefølge, med hensyn til om det kommer før eller efter det ene, det andet eller det tredje, men jeg synes, det er vigtigt, at det er et centralt element.
Peder Hvelplund (EL), 2021-02-03:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at den nedlukning, vi har set, har været fuldstændig nødvendig for simpelt hen at sikre, at vi kunne bevare kontrollen over epidemien; at vi ikke kom bagud og kom til at opleve en eksponentiel vækst.
Og allerede tilbage i efteråret fik vi de første meldinger fra sociale organisationer om den betydning, det havde for både socialt udsattes, men også børn og unges mistrivsel og faktisk også stigende ensomhed.
Derfor vil jeg bare høre Socialdemokratiets holdning til det, når nu vi skal til at begynde at se på en genåbning.
Hvilket fokus vil man have på lige præcis de grupper, som har betalt en enorm pris, og hvor vi formentlig også kommer til at se konsekvenser af den nedlukning, der har været her, mange år ud i fremtiden?