runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-01-28:
Fra Konservatives side synes vi jo, at det her er et rigtig godt forslag, som giver rigtig god mening, netop i betragtning af at der jo i 2023 er sket mere end en fordobling i forhold til 2019 i antallet af henvendelser til de her sikkerhedskonsulenter.
Så vi er sådan set ret positive over for det her forslag om, at vi ligesom genindfører registrering af de her æresrelaterede konflikter og forbrydelser.
Derfor bliver jeg nødt til lige at høre ministeren omkring noget.
Det er jo ikke så tit, at jeg er sammen med justitsministeren, fordi jeg ikke sidder med retsområdet, men sidder med udlændingeområdet.
Vi lavede den her aftale om politiets og anklagemyndighedens økonomi fra 2021 til 2023, som jeg går ud fra er udløbet nu, når vi jo er i 2025.
Så jeg har egentlig lidt brug for at få opklaret, om det her er omfattet af nogle aftaler i forhold til den aftale, der tidligere er blevet lavet blandt en bred del af partierne her i Folketinget.
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-28:
Tak for det spørgsmål, for det er jo helt rigtigt, at det, at man i Rigspolitiet ophørte med at udføre en lang række forskellige opgaver, er en direkte implikation af det seneste politiforlig, hvor det blev besluttet at skære betragteligt i Rigspolitiet for så i stedet at bruge pengene ude i de enkelte politikredse.
Det her var en blandt mange opgaver, hvorom man sagde, at det skal man ikke længere bruge tid og kræfter på i Rigspolitiet, og så bruger vi i stedet pengene ude i de enkelte politikredse og på at ansætte flere politifolk.
Så det vil være min klare vurdering og forligsfortolkning, at det vil være omfattet.
Det er rigtigt, at forliget egentlig skulle have udløbet i 2023, men det er ad to omgange blevet forlænget med brædder af forligskredsen.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-01-28:
Ja, og det var jo netop lige det, jeg havde lidt brug for at få opklaret, altså hvordan det så ud i forhold til den her seneste politiaftale, vi lavede.
Men så kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre ministeren om noget andet, for vi synes faktisk, at det er et udmærket forslag, og at det giver god mening i forhold til den her fordobling, der har været, at få kigget lidt mere på det her.
Jeg går ud fra, at der måske i løbet af efteråret skal være nogle forhandlinger på politiets område.
Om det så var noget, vi kunne kigge på i den forbindelse, kunne godt tænke mig at høre ministerens holdning til.
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-28:
Det er korrekt, at der i år skal forhandles en ny aftale om politiets og anklagemyndighedens økonomi for de kommende år, og der er man jo altid velkommen til at spille forskellige forslag ind.
Jeg vil omvendt igen bare lige fremhæve, at det er sådan allerede i dag, at æresrelaterede forbrydelser bliver registreret ude i de enkelte politikredse, og at der er fuld adgang for politiet, og det er der i øvrigt også, hvis Folketinget efterspørger det, og det gør Folketinget med jævne mellemrum, til at kunne trække de data ud, så man har det overblik.
Men det skal jo ikke afholde partier fra at bringe det ind i drøftelserne, hvis man alligevel synes, at det er vigtigt.
Susie Jessen (DD), 2025-01-28:
Tak for det.
Og tak til ministeren for talen.
Som jeg forstår det, har den her ændring gjort et sværere at monitorere omfanget af æresrelaterede konflikter og forbrydelser.
Det er rigtigt, som ministeren siger, at det før i tiden skulle indsendes hver tredje kvartal, og at man fra politiets og anklagemyndighedens side ligesom var forpligtet til at registrere de her sager som æresrelaterede sager.
Grunden til, at vi fremsætter det her beslutningsforslag, er jo også, at vi har en bekymring for, at det med den her ændring, som er blevet foretaget, kommer til at betyde, at der er nogle æresrelaterede sager, som ligesom forsvinder, altså at vi ikke har et ordentligt overblik over antallet, så vi ikke på samme måde kan se, om der sker en stigning.
Som jeg sagde før, er der jo også et mørketal i forvejen.
Vi ved, at der er meget af det her, der ikke bliver anmeldt.
Jeg kan se, at det jo er noget, som er blevet brugt af tidligere regeringer i deciderede udspil osv. om social kontrol.
Så jeg stiller mig lidt undrende over for, at ministeren ikke mener, at det her er nødvendigt.
Det kan være, at ministeren lige vil uddybe sit udsagn om, at det, man kan i dag, er præcis det samme som det, man kunne før tiden, for det mener jeg sådan set ikke at det er.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Jamen jeg bliver lidt nysgerrig på, om ordføreren pludselig mener, at det er mindre strafværdigt –
det lød næsten sådan, da ordføreren sagde det.
Jeg mener jo, at det er ekstra strafværdigt, at i de relationer, hvor man skulle føle sig tryg ...
Men så kan jeg jo spørge: Hvad er egentlig ordførerens egen holdning til, hvordan straffen skal se ud i de her sager?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-01-28:
Det er jo noget af det, vi kommer til at tage en debat om, når regeringen fremlægger sin reform.
Det ville være en skærpende omstændighed i forhold til drab, mens andre drab ville blive mindre strafværdige.
Og det er selvfølgelig også en debat og en diskussion, som man skal have.
Men i forhold til sådan det konkrete om, hvad regeringen lægger op til i vores strafreform, må ordføreren ligesom de andre ordførere her i salen og alle dem, der venter spændt på det, vente, til vi fremlægger det udspil.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-01-28:
Tak for ordet, formand.
Der er ingen som helst tvivl om, at velgørende organisationer, almennyttige ngo'er og civilsamfundsorganisationer gør et næsten ubeskrivelig vigtigt arbejde og en kæmpe forskel, og vi ser nok også, tror jeg, ind i en fremtid, hvor de kommer til at betyde endnu mere.
Gode kollegaer har tidligere her fra talerstolen beskrevet, hvordan forskellige hensyn afvejes i forhold til den lovgivning, vi har i dag.
Jeg er selv der, hvor jeg synes, at det sådan set er en udmærket balance.
Jeg kan ikke glemme, at det også kan opleves ret påtrængende at få folk forbi, der beder om penge.
Sådan kan nogle opleve det.
Men heller ikke herfra er det et vanvittig hårdt nej eller en smækken med dørene, men et sådan lidt stille nej.
For nu støtter Moderaterne ikke beslutningsforslaget.
Lad os se, hvilken tid vi kigger ind i, og hvad der kan blive nødvendigt.
Tak for ordet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Jeg bed bare mærke i, at ordføreren sagde, at det er et stille nej for nu.
Betyder det, at hvis ordføreren ikke havde været en del af regeringspartierne, så ville ordføreren have støttet det her?
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-01-28:
Nej, det var sådan set mest for at spille videre på ordvekslingen med hr. Jan E. Jørgensen.
Det er ikke en smækken med dørene.
Jeg tror, vi ser ind i en fremtid, hvor civilsamfundsorganisationerne får endnu mere at se til og får brug for flere ressourcer og kreativitet og fleksibilitet i forhold til at rejse midler.
Jeg lytter også til dem, som nævner formkravene i forhold til at etablere en støtteforening.
Det er lige til at overse.
Så muligheden er der.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Men synes ordføreren ikke, at det er absurd, at man skal bruge kræfterne på en masse administration og bureaukrati i forhold til at oprette støtteforeninger og levere ydelser til medlemmer for lige præcis at kunne indsamle via faste støtter?
Det går jo fra den opgave, som ordføreren synes er så vigtig, nemlig den her opbakning til velfærdssamfundet.
Giver det overhovedet mening?
Giver det ikke mening, at man evaluerer det her, eftersom det efterhånden er et 8 år gammelt grundlag?
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-01-28:
Nu har jeg allerede glemt, hvad det første var.
Jeg er træt, jeg beklager.
Jeg synes ikke, og jeg synes aldrig, at det er spild af tid og ressourcer at sørge for at have støtter og opbakning til det virke, man har, også i støtteforeninger.
Det kan man komme langt med.
Jeg er helt med på at kigge løbende på gældende ret og få den justeret efter behov.
Jeg tror også, vi ser ind i en fremtid, hvor det også kan blive nødvendigt at kigge på det her.
Mai Mercado (KF), 2025-01-28:
Det er måske mest et spørgsmål.
For jeg bemærkede det, som ordføreren sagde omkring de frivillige foreninger, og jeg tror, det er helt rigtigt, og jeg tror virkelig, at Moderaterne og Konservative har noget tilfælles, både i måden, vi opfatter de frivillige foreninger på, og hvilken rolle de både spiller i dag, men som de også kan komme til at spille i fremtiden.
Som tidligere socialminister har jeg jo set, hvordan de frivillige foreninger kan være med til at løfte mennesker i en grad, som en kommune aldrig nogen sinde ville kunne gøre det, fordi man som udsat borger godt ved, om det, når nogen er der, er, fordi vedkommende bliver betalt for det, eller fordi vedkommende er der af egen fri vilje og for at hjælpe den pågældende borger.
Derfor kan frivilligheden noget helt særligt.
Så tak for talen.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-01-28:
Så sender jeg bare en tak den anden vej.
Jeg glemmer ikke vores rigtig udmærkede dialog tilbage i tiden, hvor fru Mai Mercado var socialminister, og jeg er ret sikker på, at ordføreren her har ret.
Rosa Lund (EL), 2025-01-28:
Tak for det.
Jeg synes, det er et rigtig godt beslutningsforslag, som SF og Konservative kommer med i dag.
Jeg synes jo særlig også, det er værd at bemærke, at det er et samlet Organisationsdanmark, som efterspørger det her.
Det er organisationer, som laver alt lige fra udviklingsbistand, til patientorganisationer og patientforeninger, og julemærkehjemmene, som fru Mai Mercado også nævnte i sin tale lige før.
Og jeg synes egentlig, at fru Mai Mercados tale står for sig selv, så jeg vil ikke tilføje så meget andet end at sige, at Enhedslisten støtter det her beslutningsforslag.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-28:
Tak til Konservative og SF for at fremsætte forslaget.
I Dansk Folkeparti kan vi egentlig rigtig godt lide idéen om, at danskerne har mulighed for selv at vælge, hvem de gerne vil donere penge til, men det må jo så også indbefatte, at man stopper statsstøtten til eksempelvis Mellemfolkeligt Samvirke, som jo bedst kan beskrives som socialistisk propaganda for statsstøttemidler.
Vi bruger simpelt hen så mange millioner kroner på dybt, dybt skadelige venstreorienterede og småkommunistiske organisationer, som ikke burde have én krone.
Så i samme ombæring som vi lemper reglerne i forhold til indsamlinger, så danskerne selv kan vælge, hvad de vil donere til, så synes jeg da, vi skulle tage en alvorlig snak om at stoppe statsstøtten til nogle af de organisationer, som jeg her har beskrevet hvad jeg mener om.
Så vi ser positivt på beslutningsforslaget, men vi har lige nogle spørgsmål i forbindelse med udvalgsbehandlingen og så enkelte rettelser, som jeg har nævnt.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-01-28:
Det er ikke rigtigt.
Altså, det er sådan, at når der er den årlige indsamling og nogen kommer og banker på fru Zenia Stampes dør, er der den mulighed.
Der er ikke brug for en tredje model.
Der er mulighed for, hvis fru Zenia Stampe gerne vil støtte den forening hver måned eller hver 14. dag, at foreningerne kan lave de ordninger, allerede i dag.
Det er bare lige, så den misforståelse i hvert fald er fejet af bordet.
Steffen Larsen (LA), 2025-01-28:
Det er jo SF, der er forslagsstillerne, så de står her ikke lige nu; det skulle jeg lige huske, så jeg kom lidt sent herop, men mange tak, formand.
B 49 drejer sig om støtte til velgørende organisationer – velgørenhed pr. abonnement, om man vil – der er noget, der burde stå en frit for, for når gode formål skal støttes, er det jo mærkeligt at sætte grænser på.
Så i Liberal Alliance støtter vi absolut op om, at den private velfærd kan have nemt ved sit arbejde, og at indsamlinger af donationer og penge ikke gøres mere besværlige, end de behøver at være.
Derfor støtter vi også dette forslag.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-01-28:
Tak for det.
Med B 49 lægger forslagsstillerne fra SF og Konservative op til, at regeringen inden den 1. januar 2026 skal tilvejebringe det nødvendige faglige grundlag til at vurdere, om indsamlingsloven skal revideres.
Helt simpelt sagt skal det gøres nemt og enkelt for danskerne at støtte de velgørende formål, som de brænder for, på den måde, der passer til dem.
For nogle er det ved at give et bidrag i ny og næ, og for andre kunne det være ved at give et fast månedligt beløb.
Men den nuværende indsamlingslov er ikke tidssvarende og sætter forhindringer for de velgørende organisationer, når de vil tilbyde danskerne at blive faste støtter.
Grundlæggende mener vi i Danmarksdemokraterne, at det er fornuftigt, at vi har regler, som indebærer, at det er ulovligt for foreninger og organisationer at lave indsamlinger, medmindre de har tilladelse fra de danske myndigheder.
Men reglerne må ikke spænde ben for, at danskerne kan overføre faste månedlige donationer til en organisation.
Dog skal der fortsat være tilsyn med de organisationer, der modtager støtte, så pengene ikke havner i de forkerte lommer eller bliver anvendt til formål som terrorisme.
Jeg har også modtaget positive henvendelser, som forslagsstillerne også nævner, både fra ISOBRO og fra Julemærkefonden, som jo meget gerne vil have, at man kigger på den her indsamlingslov, og at den bliver opdateret.
Så i Danmarksdemokraterne stemmer vi for beslutningsforslaget og dermed også, at man indsamler viden omkring det område.
Torsten Gejl (ALT), 2025-01-28:
Jeg tror, at grunden til, at jeg også anser Socialdemokraterne for at være lidt ligeglade med de frivillige foreninger, er den lidt arrogante tone.
Ordføreren refererer til, at de forhold, der ville komme, hvis det her forslag blev vedtaget, er det vilde vesten.
Altså, et forslag, som indsamlingsorganisationernes brancheorganisation også støtter, vil skabe en situation som i det vilde vesten, som ordføreren sagde i sin tale.
Betyder det, at Sverige og Norge og Finland og Tyskland og Frankrig og Holland og Belgien og Polen på det her område har regler, der minder om det vilde vesten?
Det er der, jeg synes, det kammer lidt over.
Har ordføreren undersøgt, om det er rigtigt, hvad ministeren siger, nemlig at det her er en åben ladeport for svindel og har været en åben ladeport for svindel i alle de lande, jeg har nævnt, hvor det er indført?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-01-28:
Det, man i hvert fald kan sige, er, at da man lavede den seneste revidering af den her lovgivning, inddrog man også bidrag fra de lande, som spørgeren lige selv har nævnt, fordi de havde anden lovgivning på området.
Så ja, derfor kiggede man på, om der var andre lovgivninger, og om det var noget, man skulle lave om.
Der konkluderede det nævn, der sad og lavede et forholdsvis langt stykke arbejde, at de ikke mente, man skulle gøre det i Danmark.
Derfor blev man enige om den lovgivning, som der så foreligger nu.
Jeg tror, at det, jeg sagde eller prøvede at sige – og nu kaldte ordføreren mig så for arrogant – bare var, at der jo desværre er en risiko i vores samfund for, at nogle af de mest udsatte mennesker, som jeg egentlig også opfatter at ordførerens parti har øje for, risikerer i højere grad at blive udsat for svindel, hvis det er sådan, at vi ikke er meget, meget skarpe på, hvad for nogle regler vi har, når det kommer til indsamling.
Og det, som forslagsstillerne jo vil åbne en ladeport for her, er muligheden for, at indsamlere kan komme i folk private hjem.
Og hvis vi endelig skal drage en parallel til det, så er et af de områder, hvor vi jo kan se at der desværre er en stigning i, at folk bliver udsat for svindel, jo deres eget hjem, hvor der er folk, der lykkes med at svindle inden for alle mulige genrer.
Der er det jo vurderingen – og jeg skal ikke kunne sige, om der er lavet lange, store analyser af det endnu, men det er der givetvis – at det her vil være med til at øge svindelen for en del af de borgere.
Torsten Gejl (ALT), 2025-01-28:
Så jeg efterlyser bare et svar på, om man i den omfattende undersøgelse af forholdene i de andre lande, som ordføreren kender til, nogen som helst steder har oplevet, at det førte til en åben ladeport for svindel.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-01-28:
Man kan i hvert fald sige, hvis man skal se på andre lande, at ja, så er der eksempler på, at der bl.a. også er blevet lavet terrorfinansiering gennem indsamlinger.
Det har der også været diskussioner om at der har været tilfælde af i Danmark.
Derfor mener jeg sådan set, at det er meget fornuftigt, at vi, når det kommer til det her område, er meget, meget skarpe på, hvad for en lovgivning vi har, og at der er nogle meget, meget skarpe balancer.
Og der skulle ikke gå særlig lang tid, før der ikke kun var de gode organisationer, som vi er glade for, men også nogle svindlere, der ville udnytte det her til at udnytte nogle af vores svage borgere.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-01-28:
Tak for det.
Socialistisk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti foreslår med det her beslutningsforslag, som har fået nummeret 49, at der iværksættes en evaluering eller en gennemgang af indsamlingsloven med det formål, at det skal være muligt at vælge mellem at støtte velgørende fonde og foreninger med en fast, løbende donation eller et decideret medlemskab.
I Venstre har vi den allerstørste respekt for de mange organisationer, fonde og foreninger, der laver et vigtigt stykke arbejde.
De spiller en uvurderlig rolle.
Det er en indsats båret af et stort engagement, og det skal vi fra politisk side naturligvis bakke op om.
Vi har også en lang tradition i Danmark for indsamlinger til gode formål.
Men vi har i Venstre nogle reservationer over for det beslutningsforslag, der er fremsat, som altså også betyder, at vi desværre ikke kommer til at stemme for.
På den ene side skal der være gode muligheder for, at velgørende organisationer kan søge støtte til deres arbejde.
På den anden side er der altså også nogle hensyn, som handler om, at borgere ikke konstant i hjem og på gaden skal møde spørgsmålet, om de ikke har lyst til at støtte med en halvtredser, altså hensynet til privatlivets fred.
Og så har vi nogle regler på det her område for at undgå, at indsamlinger udnyttes til ulovlige formål.
Det kunne være terrorfinansiering.
Som reglerne er i dag, kræver medlemshvervning ikke nogen tilladelse, mens husstands- eller gadeindsamling af penge uden medlemskab eller anden modydelse gør.
Jeg kan sagtens forestille mig, at der er danskere, der gerne vil støtte et velgørende formål, men som ikke har behov for at være medlem, modtage nyhedsbrev og blive inviteret til alle mulige møder.
Derfor forstår jeg sådan set godt intentionen bag forslaget, nemlig at de borgere, som ikke ønsker at være medlem, i stedet kan give et løbende bidrag.
Det lyder umiddelbart sympatisk, men det vil være en betydelig hindring af de nugældende regler, hvis der skal kunne indsamles penge uden en indsamlingstilladelse.
Så vil det i praksis ikke kræve indsamlingstilladelse at gennemføre en husstandsindsamling eller gadeindsamling.
En ændring i det omfang, der sigtes mod i forslaget, er vi i Venstre skeptiske over for, og som jeg har fået det oplyst, er der faktisk ikke noget i den nuværende lovgivning, der forhindrer organisationer i at anmode om løbende bidrag i forbindelse med tilladte husstands- eller gadeindsamlinger.
Så selv om vi deler den grundlæggende ambition om gode vilkår for velgørende organisationer, kan vi ikke stemme for forslaget, der risikerer at underminere de øvrige hensyn, som de gældende regler også tager højde for.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Nu er det blevet nævnt flere gange, at lovgivningen sidst blev evalueret i 2017.
Altså, det er jo 8 år siden nu.
Måske er reglerne rendt lidt fra tiden, som de blev til i.
Så kunne det ikke give mening her 8 år efter lige at kigge på, om reglerne ikke godt kunne ændres, så de også følger med det billede, som indsamlingsorganisationerne oplever?
De fleste danskere vil faktisk gerne støtte, men det er altså ikke alle, der har lyst til at være en del af en medlemsorganisation og modtage nyhedsbreve og alt muligt andet for at kunne være en fast støtte.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-01-28:
Men dem har man jo så en mulighed for at hverve, hvis man har en lovligt anmeldt indsamling.
Så kan man jo ved samme lejlighed forsøge at få folk til at give et fast månedligt bidrag uden at blive medlem.
Så det handler om at begrænse antallet af gange, der bliver ringet på ens dør.
Og der må jeg sige, at der kan jeg ikke se, hvad det skulle være, der er sket de seneste 8 år, som betyder, at folk er blevet mere pjattede med at blive forstyrret i aftensmaden.
Jeg tvivler på, at det forholder sig sådan, men jeg kan selvfølgelig ikke afvise det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Men rigtig mange af de indsamlende organisationer er fonde.
De har ikke medlemmer, og derfor kan de heller ikke bare lave en indsamling og få lov til at hverve faste støtter der.
De har ikke medlemmer.
Men de kan godt bruge faste støtter.
Så er det ikke en anledning til ligesom at lave lovgivningen om?
For som den er nu, afskærer den rigtig mange velgørende organisationer fra at indsamle og fundraise til gode formål, bl.a. julemærkehjem.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-01-28:
Ja, men det er to modsatrettede hensyn, der står over for hinanden, altså på den ene side hensynet til, at man ikke skal forstyrres i tide og utide i ens eget hjem, og på den anden side muligheden for at foretage forskellige former for indsamlinger, hvervning af faste støtter og hvervning af medlemmer
Det er en balance.
Mai Mercado (KF), 2025-01-28:
Jeg har bare et enkelt spørgsmål.
Det er, fordi jeg godt kan høre, at der bliver sagt nej.
Og så kunne jeg godt tænke mig at udforske, hvor hårdt et nej det er, altså hvor hårdt man lukker døren.
For det kunne jo godt være af respekt for den regeringskonstellation, der er nu, men at Venstre på et senere tidspunkt kunne se for sig, at det kunne være nyttigt at få kigget på indsamlingsloven – det er trods alt en revidering, der er tilbage fra 2017 – og også kigge på, hvordan man sikrer bedre vilkår for det frivillige foreningsliv og sikrer civilsamfundet, fordi det jo er med til at styrke den sociale kapital og den sammenhængskraft, som trods alt er meget vigtig for det her land.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-01-28:
Det er ikke sådan et: over mit lig, aldrig nogen sinde, til solen brænder ud!
Det er et ganske almindeligt nej.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-01-28:
Nej, det kan man ikke konkludere, selv om fru Mai Mercado insisterer på, hun kan konkludere ting på vegne af Socialdemokratiet her i Folketingssalen.
Det har vi jo fået klarlagt bl.a. med den besvarelse, ministeren har givet på spørgsmålet, at de gerne må.
En af de sådan helt store udfordringer, forslagsstillerne mente der var med det her, har vi nu i dag, fordi vi har behandlet det i Folketingssalen, fået klarlagt: Det kan man godt.
Men man kan ikke konkludere, at fordi jeg ikke er enig med fru Mai Mercado i Folketingssalen om et beslutningsforslag, som ordføreren selv er glad for, er jeg ligeglad med frivillige foreninger.
Tværtimod er jeg enormt glad for vores frivillige foreninger og bakker dem også gerne selv op og hjælper dem.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Jeg tror desværre, at vi også kommer til at se en masse pseudomedlemskaber, fordi mange jo helst vil stå som faste støtter, men egentlig er ligeglade med medlemsservicen.
Så jeg tror godt, at det her med medlemskaber kan gå hen og blive en illusion, og ikke mindst udelukker det jo mange af de her fonde, som også har gode og velgørende formål.
I forhold til medlemsdemokratiet vil jeg sige, at jeg tror, det har det rigtig svært.
Det kan vi jo også se i de politiske partier at det har.
Jeg synes ikke, at det skal spærre for, at vi får indsamlet til gode og nødvendige formål.