runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2017-01-18:
Men det er jo, fordi Kystdirektoratet siger, at der ingen problemer er.
Det er det, de fortæller efter stormen Urd, og i øvrigt fortæller de i deres nytårshilsen, at året jo er gået fint, og så er der blevet tid til at drikke 54.366 kopper kaffe.
Tak for det.
Nu er der bare det ved det, at der er en lang, lang række problemer.
Der var Jyllinge, og der var alt mulig andet.
Der er ti forskellige steder i landet, hvor der er risiko for oversvømmelser.
Derfor vil jeg godt spørge yderligere i forhold til klagesystemet, altså om man er nødt til at pille nogle lag af.
Der er der 14, der har klaget.
Der er 700, der er enige i, at der skal betales.
Der er jo et spørgsmål om en fordelingsnøgle, og de vil blive ved med at klage.
Før det system bliver bragt til, jeg havde nær sagt ophør, så kan man ikke komme i gang med at lave en kystsikring.
Derfor vil jeg godt høre ministeren, hvad det er for nogle ting, som ministeren tænker anvendt, og hvilken mulighed har vi for at komme til at spille ind med noget, der måske kan virke?
Måske kunne vi også lave nogle forsøg i nogle bestemte områder for at finde ud af, hvordan man bruger pengene mest rigtigt i forhold til at sikre kysterne.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-01-18:
Tak, formand, og tak for spørgsmålet.
Nu kender jeg jo hr. Bjarne Laustsen som en lun nordjyde, og jeg synes måske nok, at ordføreren polemiserer lige rigelig meget over for Kystdirektoratet med alle de elendigheder, som hr. Bjarne Laustsen nævner.
Vi ved jo begge, at hr. Laustsen har siddet i Folketinget i mange, mange år og har været med til at sikre den lovgivning, der skal til, og som også Kystdirektoratet arbejder inden for.
Så når man peger fingre ad nogen, peger der også fingre tilbage.
Derfor er jeg da meget spændt på at se, hvordan hr. Bjarne Laustsen og Socialdemokratiet vil stille sig til eventuelle lovændringer i løbet af foråret, hvis det måtte være nødvendigt.
For det er jo den ramme, man agerer inden for.
Hr. Bjarne Laustsen glemmer jo også, når han refererer til Jyllinge Nordmark, at sige, at det er et projekt, der går tilbage til 2013 og den storm, der var der.
Der er bare ingen grund til at polemisere omkring sagen, for vi ønsker alle sammen, at det skal blive bedre.
Kystdirektoratet arbejder inden for de retningslinjer, vi giver.
Vi har sendt et klart signal om, at der skal ske en bedre kystsikring, der skal være mere rådgivning og vejledning, og Kystdirektoratet skal være mere til stede rundtom i landet.
Kystdirektoratet tager sit ansvar meget alvorligt, også de steder, hvor de har haft stormflodsopmærksomhed langs den jyske vestkyst, for i resten af landet er det jo de lokale beredskaber, der skal håndtere det.
Så derfor må man sige, at det, de har leveret, har de leveret godt, der, hvor de har haft ansvaret i forbindelse med stormen.
Og så er der steder, hvor der har været lokale beredskaber.
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-18:
Mener ministeren, at de borgere, der tidligere har fået afslag på hård kystsikring, skal genfremsende deres ansøgning til Kystdirektoratet, så de kan få deres projekter godkendt nu, hvor ministeren har bedt Kystdirektoratet om at ændre praksis?
Bjarne Laustsen (S), 2017-01-18:
Tak, hr. formand.
Titlen er helt korrekt.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det er en tilfredsstillende indsats, Kystdirektoratet har leveret i forbindelse med stormen Urd og de efterfølgende oversvømmelser?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-01-18:
[Lydudfald]
... den del, som har at gøre med Natur- og Miljøklagenævnet, bliver ordnet inden sommeren 2017.
Vi har som regering afsat 23 mio. kr. for at skabe en ekstraordinær indsats for at få behandlet sagerne, så de kystsikringssager, som ligger i Natur- og Miljøklagenævnet, vil være afsluttet inden sommerferien.
Jeg kan selvfølgelig ikke gå nærmere ind i sagsgangen i den her sag, heller ikke i kystbeskyttelsesloven, men jeg vil godt i forhold til den her fortælling mane det billede i jorden, at myndighederne er gået i stå med hensyn til kystsikringen og behandlingen af kystsikringen, for det er simpelt hen ikke korrekt.
Miljø- og fødevareministeren har igangsat en række rigtig, rigtig gode tiltag på området, og for en nærmere gennemgang af de tiltag, som han har igangsat, må jeg henvise til ham.
Endelig kan jeg også sige, at jeg er bekendt med, at miljø- og fødevareministeren i går, den 17. januar, har haft et møde med KL og en række berørte kommuner om, hvordan vi yderligere kan forberede os på de hændelser, som vil komme i fremtiden.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-01-18:
Det er selvfølgelig et fint svar, men det er bare ikke svar på det, jeg spørger om.
Vil ministeren ikke forholde sig til de klageinstanser, som jeg remsede op?
Bør klagerne kunne behandles parallelt, sådan at man kan klage over kommunens fremme af sagen, over fredningsnævn, åbeskyttelse, vandløbsregulering og ekspropriation, i stedet for at klagerne behandles fortløbende?
Er det regeringens holdning?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-01-18:
Et bredt flertal, hvor spørgerens parti for øvrigt også var med, vedtog kort før jul at etablere to nye nævn på området, nemlig Planklagenævnet og Miljø- og Fødevareklagenævnet, og det er regeringens mål, at den gennemsnitlige sagsbehandlingstid i de sager, der tidligere har været behandlet i Natur- og Miljøklagenævnet, på sigt nedbringes til under 6 måneder.
Det nævn, som vi så har placeret i Nævnets Hus i Viborg, er en styrelse, hvor vi har samlet en række klage- og ankenævn.
Det har vi gjort for at skabe de bedste muligheder for at behandle sagerne hurtigst muligt, og det er regeringens ambition, at de sager skal behandles så hurtigt som muligt til gavn for borgerne og kommunen.
Jeg gør mig meget umage på vegne af Danmark og danskerne, og derfor har vi også sørget for, at sagsbehandlingsperioden bliver vældig meget reduceret.
Med den bevilling, den tidligere regering gav, betyder det altså, at de sager, der måske har ligget i flere år, nu kommer ned på under 6 måneder.
Det er jo et kæmpe, kæmpe kvantespring frem.
Med hensyn til de forskellige sagsbehandlingstrin vil jeg sige, at nogle jo ligger i Miljø- og Fødevareministeriet, og nogle ligger i Nævnets Hus, og vi vil selvfølgelig have som prioritet, at de sager af hensyn til borgerne, af hensyn til kommunerne skal behandles så hurtigt som muligt.
Der er allerede gennemført en række konkrete tiltag, miljø- og fødevareministeren arbejder med yderligere tiltag og har det meget højt prioriteret, og det har jeg også som minister, og regeringen har sagt, at det her vil vi gøre på vegne af borgerne og kommunerne, så der kommer nogle muligheder for at lave relevante kystsikringsprojekter så hurtigt som muligt.
Morten Bødskov (S), 2017-01-18:
Mener ministeren ikke, at der er nogle grænser for, hvilke velfærdsydelser der skal konkurrenceudsættes?
Tak for det, formand.
Spørgsmålet er i al sin enkelhed følgende: Mener ministeren ikke, at der er nogle grænser for, hvilke velfærdsydelser der skal konkurrenceudsættes?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-01-18:
Uden at gå ind i den konkrete sag, men bare for at bruge den som caseeksempel, er det jo sådan, at man i Roskilde og Egedal Kommuner har et kystsikringsprojekt, som er finansieret af kommunen og borgerne.
De har sådan set gjort præcis det, vi som stat ønsker af dem.
Sådan et projekt skal igennem en række klageinstanser.
Er det hensigtsmæssigt?
Eller er det regeringens opfattelse, at de forskellige klageprocesser, som naturligvis af hensyn til retssikkerheden, miljøet og lignende skal kunne køres igennem og behandles ordentligt, bør kunne køre parallelt og ikke fortløbende, sådan at man ikke skal vente med at få behandlet sagen i én klageinstans, til man har overstået den sidste?
Altså, bør man i stedet for kunne klage og få behandlet sine klager samlet i relation til de her instanser, så de kører parallelt og dermed hurtigere?
Og vil ministeren ikke også bekræfte, at ministeren har lovet borgerne i Jyllinge, at deres klagesag i relation til de her instanser, som jeg har nævnt, skulle være overstået inden sommeren 2017?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-01-18:
Når det er sagt, skal jeg selvfølgelig understrege, at jeg jo ikke kan gå ind i en konkret sag i Jyllinge eller i det uafhængige nævns behandling af Jyllingesagen.
Jeg har som erhvervsminister fra den 1. januar 2017 fået ansvaret for Natur- og Miljøklagenævnet, som bl.a. behandler klager i forbindelse med kystsikringsprojekter efter kystbeskyttelsesloven, herunder om et projekt er lovligt.
Natur- og Miljøklagenævnet har kun ansvaret for klagesagsbehandlingen, hvis der klages over f.eks. en kommunes afgørelse i forbindelse med en kystsikringssag.
Natur- og Miljøklagenævnet behandler ca. 2.000 klager om året, og der er klageadgang i en lang række love på forskellige ministerområder.
Den gennemsnitlige sagsbehandlingstid i Natur- og Miljøklagenævnet har de seneste år svinget mellem ca. 190 og 350 dage.
Enkelte sager på bl.a. kystsikringsområdet har ligget længere.
Det er selvfølgelig fuldstændig urimeligt og uhensigtsmæssigt.
Det er uhensigtsmæssigt, hvis sagsbehandlingstiden i Klagenævnet står i vejen for gode og relevante projekter.
Så derfor har den tidligere regering afsat 23 mio. kr. til en ekstraordinær indsats, som skal få den opståede sagspukkel i Natur- og Miljøklagenævnet ud af verden i 2017.
Regeringen ønsker med de ekstra midler særlig at prioritere bl.a. sagerne om kystsikringsprojekter og andre samfundsøkonomisk vigtige sager.
Det er ambitionen, at de verserende sager på disse områder løses inden sommeren 2017.
Det er regeringens mål, at den gennemsnitlige sagsbehandlingstid i de sager, der tidligere har været behandlet i Natur- og Miljøklagenævnet, på sigt nedbringes og varigt vil være under 6 måneder.
Christian Poll (ALT), 2017-01-18:
Tak for svaret.
Det er mægtig interessant at høre om alle de tiltag.
Jeg er enig i, at vi selvfølgelig også har forurening fra udlandet, men det skal ikke være nogen undskyldning for ikke at gøre ting herhjemme.
Brændeovnsforurening er jo en af de store bidragsydere til sundhedsskadelig luftforurening.
Jeg har også bidt mærke i, at vi har haft en skrotningsordning, og den har fungeret på den måde, at man har kunnet få 2.000 kr. i skrotningspræmie, og det har så givet en udfasning af 20.000 brændeovne.
Der er kommet flere brændeovne i de danske hjem over årene.
Dem, der kommer til, er selvfølgelig nok nogle af dem, der ikke er helt så slemme, men vi har stadig væk 800.000 ovne herhjemme.
Hvis nu man forestiller sig, at man kan udfase 20.000 om året, skal der alligevel en del år til, før vi er færdige med at komme af med den her samfundsomkostning, der er tale om.
4 mia. kr. om året er immer væk nogle penge, som vi kunne spare, og ikke mindst kunne vi også spare menneskeliv.
Så jeg vil høre, om ministeren f.eks. har kigget på de løsninger, som fremlægges af nogle miljøorganisationerne, og som har været oppe at vende sidst, da man snakkede forsyningssikkerhedsafgift.
De går ud på, at man sætter en varmemåler på selve ovnen, og baseret på den afregner man en afgift.
Det er jo en måde at regulere på adressen på, i stedet for at få alt det her morads, som der i sin tid var så meget diskussion om.
Man diskuterede, hvordan folk kunne betale for brænde, de har ude i haven.
Det er jo noget sludder.
Hvis der sættes en varmemåler på ovnen, vil man kunne regulere det ret præcist, og man vil f.eks. også kunne give rabat.
Man kan dermed sige: Har du en svanemærket ovn og den er installeret i landzone, er du fritaget for afgiften, fordi de store problemer er i tæt bebyggede områder, hvor der er mange brændeovne, typisk i byzone og nær og i de større byer.
Kunne det være noget, man går videre med?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-01-18:
Man må jo bare konstatere, at danskerne er et hyggefolk med mange brændeovne.
De af os, der har en, sætter alle sammen stor pris på at have en.
Men ud over, at man kan have sin brændeovn, er det lige så vigtigt, at det foregår på et sundhedsforsvarligt grundlag.
Det er jeg helt enig med spørgeren i.
Det er også derfor, jeg siger, at vi er optaget af at få set på balancen mellem afgifterne på både biomasse, alternative brændsler og elvarme, og når resultaterne af de delanalyser i afgifts- og tilskudsanalysen foreligger, så vil vi se nærmere på det samlede billede.
Jeg vil ikke afvise, at der kunne være modeller som det, spørgeren skitserer her, men det er noget af det, som er nødvendigt at få belyst, for det har selvfølgelig nogle konsekvenser.
Der er også spørgsmålet om, hvordan man håndhæver den slags osv.
Christian Poll (ALT), 2017-01-18:
Det er jo fornemt.
Det er jeg glad for at høre, for jeg mener, at der er behov for, at vi kigger på den slags løsninger.
Nu nævnte jeg før, at man f.eks. kunne blive undtaget fra afgiften, hvis man f.eks. bor i en landzone og har en ny svanemærket ovn, som har en meget lav emission af partikler.
For så kan man bibeholde hyggen med ovnen, men i øvrigt få ændret det, at brændeovne mange steder er den primære opvarmningskilde.
Det er især det, vi gerne vil væk fra, altså at den her faste biomasse, brændslet – i en ineffektiv ovn – bruges som primær opvarmningskilde i et hus.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-01-18:
Tak for det, formand, og også tak for spørgsmålet.
Det er jo relevante refleksioner, og man kan altid arbejde på den slags modeller.
Skulle partiet Alternativet lave et chartek eller et indspil til regeringen om, hvordan man kunne håndtere den her slags løsninger, ser jeg naturligvis både positivt og konstruktivt på det.
Tak for det, formand.
Jeg er blot glad for, at formanden er opmærksom på, at der er stor interesse for Miljø- og Fødevareministeriets ressort.
Og også tak til spørgeren for spørgsmålet.
Det er således kun en af de danske kilder til partikelforurening, når vi ser på brændeovnene, men de udgør den største kilde på det hjemlige område.
Vi har siden 2008 stillet skærpede emissionskrav, altså udledningskrav til nye brændeovne og brugte brændeovne, der sælges videre.
På den måde forsvinder de gamle og mere forurenende ovne, i takt med at brændeovne udskiftes.
Det var netop formålet med skrotningsordningen for ældre brændeovne, som har sat fokus på både de miljømæssige og økonomiske fordele ved at skrotte den gamle brændeovn.
Med afskaffelsen af PSO-tariffen har vi mindsket elregningen.
Det medvirker til, at eldrevne varmepumper bliver et mere attraktivt alternativ til brændeovne.
Alt sammen er med til at bidrage til den fortsatte reduktion af forurening med partikler fra brændeovne i Danmark.
Jeg er enig i, at de nuværende helbredsomkostninger som følge af partikelforurening er for høje, uanset om omkostningerne beregnes til 1 eller 4 mia. kr.
Det er derfor med i mine overvejelser, hvordan vi fortsætter den positive udvikling, vi har skabt, med de skrappe grænseværdier for nye brændeovne og med skrotningsordning for gamle brændeovne.
Ikke mindst bliver det interessant at følge erfaringerne fra Tyskland med trinvis udfasning af de ældste og mest forurenende brændeovne.
I delanalyse 4 i afgifts- og tilskudsanalysen, der ikke er færdig endnu, skal man bl.a. se på den samlede balance i afgifts- og tilskudssystemet, herunder balancen mellem afgifter på biomasse og alternative brændsler samt elvarme.
Når resultaterne af alle delanalyser foreligger, vil vi i regeringen se nærmere på det samlede billede af behov og muligheder for at ændre i tilskud og afgifter på energiområdet.
Tak, formand, og tak til spørgeren.
Det er jo klart, at noget af det, som er afgørende, når man ser på modeller, er, om de er mulige at anvende.
Hvordan kan man gøre det enkelt for borgeren?
Så al den energi, som spørgeren kan lægge i at lave gode, konstruktive og omsættelige ordninger eller forslag, hilser jeg velkommen, og så kan det være, at det så også tager noget af tiden til at lave al den ulykke, som spørgeren ellers nogle gange laver på mit ressort.
Det er bare sagt med et glimt i øjet.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-01-18:
Hvordan vil ministeren sikre, at bureaukrati ikke står i vejen for kystsikringsprojekter som det ved Jyllinge?
Der henvises til dr.dk »Regeringen lover hurtigere hjælp til stormflodsramte Jyllinge«.
Hvordan vil ministeren sikre, at bureaukrati ikke står i vejen for kystsikringsprojekter som det ved Jyllinge?
Christian Poll (ALT), 2017-01-18:
Det var dejligt at høre, og det vil jeg da gå hjem og arbejde på og stykke noget sammen om.
Det vil være en måler, som kan aflæses
enten af skorstensfejeren, som jo skal komme med faste mellemrum, eller som vil kunne aflæses digitalt, fordi rigtig mange hjem har adgang til internettet, som den vil kunne komme kobles op på.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-01-18:
Jeg er med på, at de klager, der ender i Natur- og Miljøklagenævnet, selvfølgelig skal behandles hurtigt.
Sagsbehandlingstiden er eksploderet under den nuværende regering, og det er selvfølgelig trist, så den sagsbehandlingstid skal bringes ned, og det bakker vi fuldt op om.
Men vil ministeren ikke godt gøre sig umage for at svare på, om det er regeringens holdning, at de forskellige klageprocesser kan køre parallelt i stedet for fortløbende, sådan at man kan køre klageprocessen parallelt og ikke skal vente med næste klageinstans, indtil sidste klageinstans er overstået?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-18:
Nej, jeg kan ikke udelukke, at vi får brug for at udbygge metroen.
Jeg er lidt mere skeptisk over for letbaneprojekter, må jeg sige.
For jeg synes, der er rigtig meget, der tyder på, at separate busbaner giver mindst lige så meget mening, som at det skal foregå på et spor på en letbane.
Det er i hvert fald billigere, og det kan tilsyneladende opfylde cirka det samme behov, så man får more value for money – hvis jeg nu skal blive i det engelske, eller mere værdi for pengene – med separate busbaner, end man måske gør med letbaner.
Jeg glæder mig til at høste erfaringer fra de letbaneprojekter, som er sat i gang, i hvert fald inden vi sætter nye letbaneprojekter i gang med penge fra Folketinget.
Rasmus Prehn (S), 2017-01-18:
Hvad mener ministeren generelt om de såkaldte 2+1-løsninger, som bl.a. kan etableres på vejstrækninger mellem Thisted og Aabybro og Frederikshavn og Skagen?
Mange tak, formand.
Hvad mener ministeren generelt om de såkaldte 2+1-løsninger, som bl.a. kan etableres på vejstrækninger mellem Thisted og Aabybro og Frederikshavn og Skagen?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-18:
Tak for spørgsmålet.
Generelt mener jeg, at to plus en-veje er en fornuftig løsning, hvis de lokale forhold tillader det og der trafikalt er brug for det.
En to plus en-vej giver bedre muligheder for overhalinger, og de kan afvikle lidt mere trafik end tosporede veje.
Med den seneste ændring af færdselsloven er det nu også muligt at køre 100 km/t. på de to plus en-veje, der skiltes som motortrafikveje, og som er indrettet dertil, bl.a. med autoværn i midten.
Jeg er bekendt med, at der tidligere har været arbejdet med undersøgelser om vejmæssige opgraderinger af dele af de nævnte strækninger.
Jeg må dog gøre opmærksom på, at råderummet for nye investeringer i infrastruktur i øjeblikket er meget begrænset.
Rasmus Prehn (S), 2017-01-18:
Efter den forrige debat er det jo helt rart, at vi her har et område, hvor vi er noget mere enige.
I går havde vi jo fornøjelsen af at have en førstebehandling af en anden to plus en-løsning, nemlig Haderup Omfartsvej, hvor vi har et bredt forlig i Folketinget.
Vi er der bredt enige om, at det transportpolitisk er gode steder at satse på at få de her bedre veje.
Når jeg fremhæver de konkrete vejstrækninger i Nordjylland, er det, fordi det er noget, der har været rigtig meget lokal omtale af, og fordi der dagligt er trængsel og kødannelse på dem, altså på strækningen fra Aabybro ud mod Thisted og på strækningen fra Frederikshavn til Skagen.
Ministeren har jo tidligere givet udtryk for, ikke mindst ved sin tiltrædelse, at hvis der var projekter, der havde en god samfundsforretning, så ville han være meget positiv over for dem, og meget tyder på, at samfundet kan blive en hel del rigere ved at satse på de her vejstrækninger, netop fordi man med to plus en-løsningerne får rigtig meget mobilitet for pengene.
Og der er altså trængsel i de her områder, og man vil kunne vinde rigtig meget tid.
Tager vi strækningen til Skagen, kan vi jo se, at der er rigtig mange, bl.a. fra fiskeindustrien i Skagen, som har brug for at komme ind til Frederikshavn og videre på motorvejen, som i dag bliver forsinket ret betydeligt, fordi der ikke er en bedre vejforbindelse.
Vil ministeren ikke love at kigge nærmere på det, sådan at det, når vi på et tidspunkt får nogle penge, kan blive prioriteret?
Det kunne også være, at ministeren kunne give nogle bud på, om der kan være nogle steder, vi kan finde penge til det her.
For der er ikke nogen tvivl om, at vi som samfund ville blive rigere ved at investere i det her.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-18:
Vi har jo allerede en righoldig liste af vejinvesteringsprojekter med en meget, meget positiv forrentning af det investerede beløb, hvis vi udvider eller bygger nyt.
Og det er sådan med nye undersøgelser og nye beregninger af nye områders forrentning, at man, hvis det er, man laver investeringer, tager dem efter tur, i forhold til hvor man mener det er mest nødvendigt, og derfor kan jeg ikke her og nu love, at jeg vil igangsætte en undersøgelse af de nævnte strækninger.
For der er også andre strækninger, hvor vi har en klar fornemmelse af, at det, hvis vi laver udregningerne, så vil vise positive resultater.
Så den garanti kan jeg ikke give her og nu.
Rasmus Prehn (S), 2017-01-18:
Jeg har faktisk respekt for transportministerens ærlige svar her.
Det ville også være dumt at stå og love noget, der så alligevel har meget lange udsigter, eller som kan blive svært at overholde, så stor respekt for det.
Men vil ministeren være med til at udvise så meget rettidig omhu, at ministeren vil tage imod en invitation om at komme til området og besigtige de her vejstrækninger i en trængselssituation, sådan at man i hvert fald er mere informeret om, hvad udfordringen er, så man på et tidspunkt, hvor der er en mulighed for at finde finansiering, kan overveje en VVM-undersøgelse af de her strækninger med den hensigt at gå i gang, når der er råd til det?
Nej, det er med en vis lettelse, jeg noterer mig, at ministeren sådan set korrekser sin transportordfører fra Liberal Alliance, altså at det er et fuldstændig urealistisk scenarie at tage samtlige passagerer fra metroen og så få dem over på vejen i stedet.
Det kan selvfølgelig slet ikke hænge sammen, det skriger til himlen, og det er et meget uhensigtsmæssigt udsagn at komme med.
Men vil ministeren så udelukke, at vi i fremtiden får brug for at udbygge vores metro eller at lave letbaner i tætbefolkede områder som f.eks. her i København, fordi det heller ikke er realistisk at bevæge sig frem med selvkørende biler?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-18:
Jeg tror, at hr. Rasmus Prehn dér tager hr. Villum Christensen lidt for meget på ordet.
Jeg erkender, at det er det, hr. Villum Christensen har sagt, men jeg tror ikke, det er det, han har ment.
For vi kan jo konstatere, at toget kører derude lige nu, og metroen har et formidabelt tilbud om at transportere i store byer som København, og det gør den også i store byer i udlandet.
Der har vi subways og metroer, som fungerer glimrende.
Så transport inden for tættrafikerede bykerner handler i høj grad også om transport på skinner i nutiden og formentlig også i fremtiden.
Men når det handler om andre mulige måder at gøre det på, især i fremtiden, må vi bare erkende, at der formentlig der kommer til at ske ting og sager, der gør, at vi ikke her og nu med fornuft måske vil kunne beslutte endnu flere letbanestrækninger, end vi allerede har.
Bjarne Laustsen (S), 2017-01-18:
Mener ministeren, at det er en tilfredsstillende indsats, Kystdirektoratet har leveret i forbindelse med stormen Urd og de efterfølgende oversvømmelser?