Jane Heitmann (V), 2018-02-08:
Sundhedsvidenskabelig forskning og kliniske forsøg med lægemidler er afgørende for udviklingen i vores sundhedsvæsen.
Hvis vi ser bare 10 eller 20 år tilbage, var vores muligheder nogle andre, end de er i dag.
Den viden, vi har i dag, gør, at vi kan behandle andre sygdomme, end vi har kunnet tidligere.
Og hvis vi ser endnu længere tilbage, bliver udviklingen endnu tydeligere.
I dag kan vi få penicillin eller anden antibiotika, hvis kroppen ikke selv kan klare en halsbetændelse eller en lungebetændelse.
Men før 1928, hvor sir Alexander Fleming opdagede penicillinen, var virkeligheden, at man ikke kunne helbrede halsbetændelse eller lungebetændelse.
Penicillin var og er en lægevidenskabelig revolution.
Tænk bare på vores egen August Krogh, der i 1920 fik Nobelprisen i fysiologi og medicin for hans bidrag til forbedring af insulin, eller sygeplejersken Elise Sørensen, som opfandt stomiposen.
Den slags revolutioner, store som små, bliver kun en realitet, fordi der er mennesker, der vier deres arbejdsliv til den sundhedsvidenskabelige forskning.
Og udviklingen går heldigvis hurtigt fremad, og dygtige forskere finder hele tiden nye muligheder for at behandle forskellige sygdomme og forbedre den samlede patientbehandling i sundhedsvæsenet.
Men det er ikke kun forskerne, der er afgørende for udviklingen.
Uden deres bidrag ville den udvikling, som er så afgørende for vores samfund, jo gå i stå – ikke mindst i en tid, hvor vi lever længere og længere.
Lovforslaget her bidrager til den sundhedsvidenskabelige forskning gennem en række tiltag.
Dansk forskning er anerkendt i det meste af verden, og jeg vover pelsen og siger, at vi har viden i verdensklasse – en stor talentmasse – og forskningen bidrager til jobs for bl.a. farmaceuter, laboranter og en lang række andre faggrupper, som profiterer af, at vi kan eksportere både viden og færdigudviklede produkter.
Sidste år fremlagde vækstteamet for life science-sektoren en række anbefalinger.
Om innovation skriver vækstteamet, og jeg citerer: Rammerne for udvikling af nye innovative og effektive behandlinger skal forbedres, så patienter kan få adgang til den nyeste og mest effektive behandling.
Det kræver et øget fokus på at styrke den offentlige og private forskning, optimere rammerne for klinisk forskning, sikre en bedre og mere sikker adgang til sundhedsdata samt et smidigt og effektivt setup for test, godkendelse og overvågning af alle life science-produkter.
Citat slut.
Som vækstteamet også peger på, er det afgørende, at vi skaber nogle gode rammer for et transparent og tillidsfuldt offentligt-privat samarbejde mellem sundhedsvæsen og virksomheder.
For der er ingen tvivl om, at der er mange hensyn at tilgodese.
Habilitet er afgørende, for man skal kunne stole på, at dansk forskning er bedrevet uden usaglig påvirkning.
Med nye habilitetskrav er det hensigten at styrke en uvildig sagsbehandling.
Forskningsprojekter skal kunne iværksættes og gennemføres uden f.eks. påvirkning af uvedkommende industriinteresser.
Med de nye krav styrker vi tilliden til de involverede personers troværdighed som neutrale fagpersoner.
Lovforslaget åbner også op for muligheden for at inddrage data fra en afdød forsøgsperson i særlige tilfælde.
Og det kan være helt afgørende for forskningen at få en enkelt persons data med også.
I Venstre er vi meget optaget af at fremme og styrke den danske sundhedsvidenskabelige forskning og støtter lovforslaget som fremsat.