runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2017-04-05:
Det er dog utroligt at høre.
Når man tænker på, at den regering, der var forud for først Venstreregeringen og dernæst VLAK-regeringen, gennemførte den ene vækstreform efter den anden bredt i Folketinget og fik sat gang i hjulene, og i øvrigt at en lang række af de tiltag og måder at arbejde på, som man arbejdede med, nemlig målrettede initiativer inden for specifikke fagområder, inden for specifikke erhvervsområder, er del af en strategi og et princip, som både den tidligere regering, Lars Løkke Rasmussen II, og den nuværende regering, Lars Løkke Rasmussen III, har ført videre, så er det godt nok stærk tobak at skulle stå her og lytte til det, som jeg vel strengt taget kun kan opfatte som en minister, som kaster med sten, mens vedkommende selv bor i et glashus.
For sandheden er, at der ikke er sket noget som helst.
Der er ikke indkaldt til noget, der bare minder om forhandlinger om vækstinitiativer.
Derfor kan mit indlysende første spørgsmål til ministeren jo være: Hvornår er det så i grunden, at regeringen har tænkt sig at indkalde til forhandlinger?
For det fremgår jo ganske tydeligt, at vi socialdemokrater har været i arbejdstøjet; det har vi i øvrigt været lige siden seneste folketingsvalg, og der er vist ikke nogen, der kan være i tvivl om, at vi meget gerne vil være med til at tage initiativer.
Så kan vi diskutere politisk, hvad det så er, vi gerne vil, og prøve at opnå enighed.
Men erfaringen er dog, at det normalt kan lade sig gøre bredt at blive enige om det her i Folketinget.
Så bare en enkelt bemærkning: I indledningen af besvarelsen siger ministeren, at regeringen vil øge beskæftigelsen med 55.000-60.000.
Mig bekendt er det arbejdsudbuddet, regeringen vil øge med det tal.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-04-05:
Bare rolig, hr. Benny Engelbrecht, der skal nok komme invitationer, også til Socialdemokratiet.
Vi er sådan set en regering, der ønsker at forhandle bredt med Folketinget – ingen tvivl om det.
Og vi har store ambitioner, men det kræver, at der er nogen, der vil være med, og det nytter jo ikke noget, når man går tilbage til S-SF-holdningerne om, at man ikke skal gøre noget alvorligt ved de udfordringer, Danmark står over for.
Der er ingen grund til at tage sådan på vej, det skal nok blive godt, med eller uden Socialdemokratiets hjælp.
Bjarne Laustsen (S), 2017-04-05:
Hvem er det, ministeren specielt tænker på, når han på sin facebookside skriver, at han kæmper for, at vendelboerne får lov til at beholde flere af deres hårdt tjente kroner?
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Hvem er det, ministeren specielt tænker på, når han på sin facebookside skriver, at han kæmper for, at vendelboerne får lov til at beholde flere af deres hårdt tjente kroner?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-05:
Tak for spørgsmålet.
Deleøkonomi kan også på boligområdet være en stor gevinst for samfundet.
Det giver en bedre udnyttelse af vores ressourcer til gavn for både den, der låner, og for den, der låner ud.
Men det er klart, at der er behov for at skelne mellem deleøkonomi og egentlig erhvervsmæssig virksomhed.
I vores lovgivning findes der ikke præcise regler om, hvilke krav der gælder for korttidsudlejning af helårsboliger.
Det antages i dag, at en udlejning på op til 42 dage vil være i overensstemmelse med lovgivningen.
Det har tidligere boligministre tilkendegivet, herunder socialdemokratiske ministre.
Men der er som sagt ikke nogen præcise regler i lovgivningen, og denne usikkerhed om reglerne er en barriere og giver problemer for både ejere og lejere.
Jeg vil derfor gerne have, at vi lovfæster en grænse for korttidsudlejning for at fjerne enhver tvivl om reglerne hos borgere, virksomheder og myndigheder.
Det fremgår af regeringsgrundlaget, at regeringen vil fremlægge en strategi for deleøkonomi i løbet af 2017.
Spørgsmålet om korttidsudlejning af boliger er et af de centrale deleøkonomiske områder og vil derfor naturligt indgå i strategien.
Jeg regner i forlængelse heraf med at invitere til drøftelser om problemstillingen.
I den forbindelse vil det også være naturligt at overveje, hvordan man kan sikre kontrol af overholdelsen af grænsen.
Jeg synes, det er helt fint, hvis byer aftaler sådan nogle ting med Airbnb, og hvis danske byer ønsker at lave lignende aftaler med Airbnb, er jeg bestemt åben over for det og ser ingen problemer med det.
Benny Engelbrecht (S), 2017-04-05:
Ministeren står her og bruger sin tid på at kaste med den ene sten efter den anden mod Socialdemokratiet og har endnu ikke svaret på, om der rent faktisk kommer en invitation til brede forhandlinger.
Som ministeren svarer, virker det umiddelbart mest af alt, som om ministeren kun har i sinde at blive ved med at kaste med sten og sådan set ikke har tænkt sig at skabe nogen som helst resultater.
Det er da for sølle!
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-04-05:
Tak for det.
Vil ministeren redegøre for, om regeringen i forbindelse med finkæmningen af reguleringen i finanssektoren vil tage Rangvidrapportens tydelige anbefaling i betragtning, der peger på, at der bør udvises stor varsomhed med lempelser af den skærpede finansielle regulering, der er eller er ved at blive gennemført for at sikre robuste kreditinstitutter – selv hvis der opstår pres for sådanne lempelser under en højkonjunktur?
Thomas Jensen (S), 2017-04-05:
Mener ministeren, at det vil være i orden, hvis Finanstilsynet – med de af ministeren bebudede beføjelser – afskediger et medlem fra et pengeinstituts ledelse, og at han/hun efterfølgende modtager en eller anden form for kontraktlig fratrædelsesgodtgørelse eller bonusordning?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-04-05:
Nej, det mener jeg ikke er rimeligt.
Jeg synes ikke, det vil være i orden, hvis et ledelsesmedlem får en bonus eller lignende, hvis Finanstilsynet har vurderet, at det pågældende ledelsesmedlem ikke er egnet til at bestride sin stilling.
Ledelsesmedlemmer i den finansielle sektor, herunder i pengeinstitutterne, er i dag omfattet af en række restriktive regler for deres aflønning, og det gælder bl.a. begrænsninger for bonusser og regler om fratrædelsesgodtgørelser.
Og det er regler, som jo er aftalt i den finansielle forligskreds med den politiske aftale om aflønning i den finansielle sektor fra 2010, som jeg for øvrigt selv lavede som erhvervsminister.
Det er allerede i dag sådan, at et pengeinstitut skal reducere bonusser til ledelsen i en række tilfælde.
Det gælder eksempelvis, hvis bonusserne viser sig at være baseret på fejlagtige resultater, og hvis modtageren er i ond tro, eller i tilfælde, hvor et pengeinstituts økonomiske situation viser sig at være væsentligt forringet.
Der gælder også særlige regler for fratrædelsesgodtgørelser til ledelsesmedlemmer i den finansielle sektor, bl.a. at fratrædelsesgodtgørelser, som overstiger andet års samlede vederlag, er underlagt nogle skærpede udbetalingskrav.
Fælles for alle bonusser og fratrædelsesgodtgørelser er, at de ikke må belønne manglende resultater eller forseelser.
Thomas Jensen (S), 2017-04-05:
Jeg synes jo, det er vigtigt, at bankerne vedkender sig, at de også har et samfundsansvar.
Og noget af det, som jeg tror der er mange danskere der har det rigtig, rigtig dårligt med oven på finanskrisen, er, hvordan vi så nogle bestemte pengeinstitutter, som virkelig var med til at vælte store dele af dansk økonomi og vælte mange familiers økonomi, og så nogle bankdirektører, som simpelt hen bare scorede kassen.
Og så sidder de et eller andet sted i Danmark i dag og har deres på det tørre, mens der stadig væk er mange mennesker, som kæmper med eftervirkningerne af finanskrisen.
Derfor synes jeg selvfølgelig, det er godt, at vi har nogle regler for det her i Danmark i dag.
Men nu, hvor vi om forhåbentlig ikke så lang tid skal til at gå ind i nogle konkrete forhandlinger om, hvordan vi kan stramme det her hvidvaskområde, er det også væsentligt at vide, om ministeren er positiv over for, at vi går ind og strammer skruen ekstra meget på det her område, sådan at vi sikrer, at det ikke kan ske igen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-04-05:
Tak for spørgsmålet.
Det er regeringens ambition at føre en politik, der løfter beskæftigelsen med 55.000-60.000 og løfter velstanden med 80 mia. kr.
Regeringen er ca. 4 måneder gammel, og jeg vil gerne medgive spørgeren, at vi ikke har gennemført samtlige vækstinitiativer, der gør, at vi kan indfri den målsætning.
Hvis der var en regering, der havde gjort det, havde det vel for det første nærmest været danmarksrekord, for det andet havde der vel nærmest været et folketingsvalg, fordi de jublende masser bare ville glæde sig over den vækst og fremgang, der ville være i landet.
Regeringen er på vej med initiativer.
I det her forår kommer der en opdateret 2025-plan, og regeringen vil derudover komme med en række andre udspil, som vil sørge for at indfri vækstmålsætningen.
Det vil bl.a. være en tilbagetrækningsreform, så dem, der kan, bliver lidt længere på arbejdsmarkedet.
Vi vil sænke skatter og afgifter for erhvervslivet, og vi vil sænke skatter på arbejdsindkomster.
Når man så ser på Socialdemokratiets forslag til vækstinitiativer, vil jeg gerne kvittere for forslaget.
Jeg vil gerne kvittere for, at der er en form for indrømmelse af, at skat virker, og at skat har betydning.
Socialdemokratiets udspil er bare ikke ambitiøst nok, der skal gøres meget mere for at lette erhvervslivets vilkår.
Forslaget er helt utilstrækkeligt, når det gælder om at sørge for at få arbejdskraft nok til erhvervslivet, og Socialdemokratiets forslag kan heller ikke dæmme op for risikoen for, at opsvinget går i stå på grund af mangel på hænder.
Man forsøger ikke engang at gøre noget i forhold til at løfte beskæftigelsen på længere sigt.
Der er altså utrolig mange mangler ved forslaget, og der er ikke de ambitioner, der skal være.
Men igen vil jeg gerne kvittere for, at Socialdemokratiet er kommet ind på den bane, der hedder, at skat har betydning, især når man sætter den ned.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-04-05:
Jeg strammer stadig gerne så meget som muligt, men min fornemmelse er, at lovgivningen på området fungerer udmærket i dag.
Og som jeg nævnte før, synes jeg ikke, det er i orden, at man modtager en bonus, hvis man har brudt reglerne.
Så derfor synes jeg selvfølgelig, at vi lige skal dyrke, hvordan lovgivningen er i dag, og se på det, før vi strammer yderligere op.
Jeg har altså en forventning om, at de finansielle virksomheder selvfølgelig overholder reglerne, også på det her punkt.
Hvis de så ikke gør det, har vi Finanstilsynet til i første omgang at holde øje med det.
Så derfor må vi lige dyrke, om ikke der er hjemmel nok i lovgivningen til, at man kan skride ind i forhold til det her kompleks, og at der selvfølgelig ikke skal udbetales bonus i sådan et tilfælde.
Jeg synes, det er en god idé, at vi fortsætter den drøftelse i forbindelse med de politiske forhandlinger og får boret ud, hvad loven giver mulighed for i dag.
Jeg opfatter det sådan, at vi har et tilstrækkeligt lovgrundlag, og at det virker fornuftigt, også fordi der skal være selvjustits også blandt de finansielle virksomheder.
Men det må vi jo så tage en politisk drøftelse af.
Benny Engelbrecht (S), 2017-04-05:
Når ministeren i et indlæg i dagbladet Jyllands-Posten den 31. marts 2017 argumenterer for, at ambitionsniveauet i Socialdemokratiets vækstreform ikke er højt nok, er ministeren så ikke enig i, at den nuværende regering ikke har gennemført vækstinitiativer, der opfylder regeringens målsætning, og at Socialdemokratiet har fremlagt initiativer, der vil løfte BNP markant mere end de forslag, den nuværende regering har kunnet gennemføre?
Tak, formand.
Når ministeren i et indlæg i dagbladet Jyllands-Posten den 31. marts 2017 argumenterer for, at ambitionsniveauet i Socialdemokratiets vækstreform ikke er højt nok, er ministeren så ikke enig i, at den nuværende regering ikke har gennemført vækstinitiativer, der opfylder regeringens målsætning, og at Socialdemokratiet har fremlagt initiativer, der vil løfte BNP markant mere end de forslag, den nuværende regering har kunnet gennemføre?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-04-05:
Tak for det, formand, og tak til spørgeren.
Vi har nogle klare regler for transport af dyr, som alle producenter skal leve op til.
Så har vi jo en aktiv indsats i EU for at se, om vi kan få flere lande med på at få ændret transportforordningen, fordi det er det, der kræves, for at flere lande kommer på den her galej.
Men man må sige, at Danmark virkelig har vist vejen i forhold til transport og dyrevelfærd, og det er klart, at vi har et ønske om at få løftet det i hele EU, for det giver enormt god mening, for dermed løfter vi ikke bare dyrevelfærden for danskproducerede grise, men i høj grad også for grise over hele kontinentet.
Pia Adelsteen (DF), 2017-04-05:
Mit sidste spørgsmål i forbindelse med det her er, om ministeren kan uddybe reglerne om transporttid, som jeg jo også mener har noget med dyrevelfærd at gøre, for det drejer sig om transport af grise til slagtning.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-04-05:
Tak for spørgsmålet.
I forhold til kravet om hele haler er det rigtigt, som spørgeren også siger, at halekupering er tilladt for at forhindre halebid, hvis der forud er foretaget en passende foranstaltning for at undgå halebid.
Og over 95 pct. af grisene i Danmark og i de fleste andre EU-lande er halekuperede.
Dyrevelfærdsmærket kræver hele haler, altså hverken halekupering eller halebid, og det er derfor en stor forbedring for de grise.
Pia Adelsteen (DF), 2017-04-05:
Tak for det.
Så har jeg blot et spørgsmål om halekupering.
Der er jo mange, der siger, at halekupering i forvejen er forbudt, men jeg synes også, at det kunne være rart at få oplyst, hvor mange der rent faktisk stadig foretager halekupering, fordi grisene render rundt og bider hinanden.
Man kan jo ikke få det ene hjerte, hvis grisene ikke har haft krølle på halen – sådan tror jeg at vi udtrykte det i sin tid.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-04-05:
Tak, formand, og tak for det opfølgende spørgsmål.
Jamen det er jo klart, at et krav om løsdrift for soen i farestalden og i løbe- og kontrolafdelingen er noget, der giver soen mere dyrevelfærd.
Det at have rodemateriale, det at have tildeling af halm, er noget, der gør noget ved grisens levevis i forhold til både det, at den er nysgerrig, det, at den roder, det, at den har noget at beskæftige sig med.
Så det er klart, at det jo medfører, at der er en bedre levetilstand for denne gris.
Pia Adelsteen (DF), 2017-04-05:
Tak for svaret.
Når jeg har stillet spørgsmålet, er det jo på baggrund af en nyhedsudsendelse, hvor Coops direktør, Signe Frese, var på, og hvor jeg studsede lidt over, at Coop jo ikke har ønsket at være med til at bruge dyrevelfærdsmærket.
Vi er jo selv en del af den aftale i Dansk Folkeparti og har faktisk set det her som et løft, kan man sige, til det kød, som nok de fleste forbrugere køber, nemlig det billige kød.
Og det, der er vigtigt for mig i forbindelse med den her lille forespørgsel, kan man sige, er, at vi ligesom får nævnt over for forbrugerne, at der rent faktisk sker et løft.
Når vi taler om ét hjerte i forbindelse med dyrevelfærdsmærket, kunne jeg godt tænke mig, om ministeren lige kunne uddybe både i forhold til halekupering og mere halm og så det her med de farende søer, hvilke forbedringer der er, for jeg synes, at det er væsentligt.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-04-05:
Tak, formand, og også tak til spørgeren for spørgsmålet.
Det statslige dyrevelfærdsmærke, der vil blive lanceret i slutningen af maj, har til formål gennem forandring af forbrugernes indkøbsvaner at forbedre dyrevelfærden for flest mulige grise.
Dyrevelfærdsmærket skaber gennemsigtighed, således at forbrugerne tydeligt kan se, hvilke produkter der lever op til kravene om bedre dyrevelfærd.
Dyrevelfærdsmærket findes i tre niveauer med stigende krav til dyrevelfærd, og mærket stiller krav, der i alle tilfælde – i alle tilfælde – ligger klart over lovgivningskravet.
Grundkravene i dyrevelfærdsmærket er krav om løsdrift for soen i farestalden og i løbe- og kontrolafdelingen, krav om hele haler, mere plads og tildeling af halm som rode- og beskæftigelsesmateriale.
Det er derfor ikke korrekt, at niveauet med ét hjerte ikke vil løfte dyrevelfærden.
Det statslige dyrevelfærdsmærke tilbyder et, to og tre hjerter, således at forbrugernes præference om bedre dyrevelfærd kan imødekommes på flere niveauer.
Jo højere krav der stilles, desto dyrere bliver kødet, og desto mindre bliver afsætningen af dyrevelfærdsgrise.
Dermed får færre grise glæde af bedre dyrevelfærd.
Omkostningerne ved at producere svinekød med ét hjerte er lavere end for to og tre hjerters vedkommende.
Pia Adelsteen (DF), 2017-04-05:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til, at det nye dyrevelfærdsmærke ifølge Coop ikke vil løfte dyrevelfærd, når det gælder kød, der mærkes med én stjerne, som er det nederste niveau?
Jan Johansen (S), 2017-04-05:
Jeg er rigtig glad for, at ministeren tilkendegiver, at der skal reguleres inden for deleøkonomi.
Jeg synes jo, det er en god idé med noget deleøkonomi, men der skal bare være regler for det.
Og jeg må sige, at i de skrækscenarier, man har set rundtomkring i nogle store byer, bl.a. London og New York, er der tydelige tegn på, at hele boligområder egentlig er opkøbt og kun bliver brug til deleøkonomi.
Så kan man løfte en lille smule mere af sløret for, hvad ministeren gerne vil gøre ved det her?
Er det noget tilsvarende som med Uber, hvor man prøver at begrænse det og ser på, at der er nogle ting, der skal betales, altså at der er nogle ting, der skal hænge sammen for f.eks. hele hotelbranchen her i landet?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-04-05:
Vil ministeren redegøre for, om regeringen i forbindelse med finkæmningen af reguleringen i finanssektoren vil tage Rangvidrapportens tydelige anbefaling i betragtning, der peger på, at der bør udvises stor varsomhed med lempelser af den skærpede finansielle regulering, der er eller er ved at blive gennemført for at sikre robuste kreditinstitutter – selv hvis der opstår pres for sådanne lempelser under en højkonjunktur?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-05:
Det har vi i hvert fald sikret med den aftale, og vi kunne også have sikret det på en anden og mere åben og dynamisk måde, som regeringen foreslog, men det var der desværre ikke flertal for i Folketinget.
Jeg mener, at de samme principper bør være gældende for at udleje gennem Airbnb, altså at hvis der skal svares skat af det, skal der svares skat af det, og så bør vi have nogle systemer, der fanger, at den skat bliver betalt.
Pia Adelsteen (DF), 2017-04-05:
Hvordan forholder ministeren sig til udtalelserne fra Coops CSR-direktør, Signe Frese, til TV 2 Nyhederne den 27. marts 2017 vedrørende niveauet for det nye dyrevelfærdsmærke, der er for lavt til, at Coop kan være med, hvorfor Coop ikke vil have kød med dyrevelfærdsmærket i deres butikker?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-05:
Jeg synes, hr. Jan Johansen sagde noget om maks. 4 uger.
Det vil jeg synes er for lidt.
Det er god deleøkonomi, og det er god anvendelse af ressourcer, af lejligheder, der ellers ville stå tomme, fordi man er væk på ferie.
Med hensyn til en generel regel synes jeg virkelig, at kommunerne her bør have noget at skulle have sagt.
Hvis en kommune ikke har nogen problemer med, at man lejer ud i 8 uger eller 10 uger, eventuelt i bestemte områder i kommunen, har jeg heller ikke nogen problemer med, at en kommune har sådan nogle regler.
Jan Johansen (S), 2017-04-05:
Jeg vil slutte af med at konkludere, at jeg kan høre, at vi kommer til at drøfte det her med ministeren, og det glæder jeg mig sandelig til.
Vi har lidt forskellige opfattelser af, hvordan og hvorledes det skal være.
Men det skulle jo gerne være en fordel for alle parter, at der er regler for det, så vi kan styre udviklingen og vi får den skat ind, som vi skal have, og så vi ikke får store områder, hvor der kun bliver lejet ud.
Jeg glæder mig til den forhandling.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-05:
Jeg synes, vi bør være enige om, at det ikke nødvendigvis er os her i Folketinget, der skal styre det.
Hvis en kommune har et ønske om at gøre det på en bestemt måde, står de kommunale politikere jo til ansvar for deres egne vælgere i kommunen, og så synes jeg da ikke, at vi skal komme her fra Folketinget og sige: Nej, sådan må I ikke gøre det.
Simon Kollerup (S), 2017-04-05:
Mener ministeren, det er rimeligt, at både badende, fiskere, jægere og surfere i Nationalpark Thy af Naturstyrelsen ikke kan få lov til at bevare et toilet ved høfde 72, sydligste del af Agger Tange?
Pia Adelsteen (DF), 2017-04-05:
Hvad er ministerens holdning til, at det nye dyrevelfærdsmærke ifølge Coop ikke vil løfte dyrevelfærd, når det gælder kød, der mærkes med én stjerne, som er det nederste niveau?
Jan Johansen (S), 2017-04-05:
Det var jo nogle af de tanker, som jeg også gik med, f.eks. begrænsning af udlejning af boliger til ferieformål, og et eksempel på det kunne være maksimalt 4 uger om året; det kunne være betaling af indkomstskat ved udlejning ud over det, der er i reglerne – der er jo regler i dag for at leje sit sommerhus ud for en vis portion penge – så vi er sikre på, at der bliver betalt skat.
Jeg mener, at et af de punkter, som man også skal tage fat i, er ikke at afskaffe muligheden for, at der skal være bopælspligt, for vi kan jo se andre steder, at hvis bopælspligten bliver afskaffet, er der hele boligområder, som bliver købt op, og som kun bliver brugt til udlejning gennem Airbnb.
Pia Adelsteen (DF), 2017-04-05:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvordan forholder ministeren sig til udtalelserne fra Coops CSR-direktør, Signe Frese, til TV 2 Nyhederne den 27. marts 2017 vedrørende niveauet for det nye dyrevelfærdsmærke, der er for lavt til, at Coop kan være med, hvorfor Coop ikke vil have kød med dyrevelfærdsmærket i deres butikker?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-04-05:
Men det kommer vi ganske sikkert til at have en dialog om.
Jeg tror også, ministeren kan være sikker på, at Socialdemokratiet heller ikke vil være interesseret i at overregulere noget som helst, og vi vil også gerne diskutere kalibrering af de regler, der er osv.
Det, der bare er vigtigt for os, og som er en af de ting, ministeren også lægger til grund i sin besvarelse, er, at der jo ikke nødvendigvis er udsigt til – særlig efter valget i USA, og sådan som det politiske klima er lige nu – at der kommer meget mere byrdefulde regler, hverken på EU-plan eller som en del af Baselprocessen.
Det er i hvert fald lige nu en åben diskussion.
Og der er mit spørgsmål så: Er vi ikke en omgang for tidligt ude ved allerede nu at forberede dereguleringer, når det er, at vi rent faktisk ikke ved, om der er nye reguleringer på vej internationalt?
Det er prisværdigt, synes jeg, at ministeren ikke har en forudfattet mening.
Uden at jeg skal beskylde ministeren for at lyve, er jeg ikke helt sikker på, at jeg tror på det, al den stund at da ministeren trådte til, var en af de første store meldinger, at vi ikke måtte mobbe bankerne.
Jeg tror, vi alle sammen er enige om, at det helst skal være nemt at være virksomhed, men sagen er, at der er nogle typer virksomhed, som jo, hvis ikke vi regulerer ordentligt, potentielt kan anrette ganske stor samfundsskade.
Det var jo lige præcis det, som Jesper Rangvid reagerede på og advarede om i sin kronik i Berlingske i går, og jeg hørte ikke ministeren svare på den kritik, Jesper Rangvid kom med.