runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
Jeg har kæmpe respekt for den udvikling, Langeland er i gang med – det synes jeg i øvrigt der er utrolig god grund til at rose.
Der er ikke nogen borgere mig bekendt i Kalvehave, der synes, det var en decideret god idé med et udrejsecenter lige der, hvor man bor.
Og ja, ja, så kunne man jo godt dengang sige, at det var en ø, men det var jo ikke mere en ø, end at færgen skulle ligge og pendulere.
Selvfølgelig er der ikke et ønske på Langeland om et udrejsecenter, det er der heller ikke i Kalvehave eller på Fyn eller i Vordingborg Kommune, og det er der heller ikke i Bording, hvor den daværende borgerlige regering lagde et udrejsecenter.
Hvorfor?
Det er jo ikke et ønske, der har nogen negativ karakter, når hverken den ene eller den anden regering forsøger at placere et udrejsecenter.
Det er en af de »skal«-opgaver, der er, fordi centeret skal ligge et sted.
Så måske skal vi også have en debat med hinanden om, hvordan vi så gør det her, når det nu ikke kunne blive ved Kalvehave, og når det nu ikke kunne blive på Langeland.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-06-02:
Tak og tak for talen til statsministeren.
I min hjemstavn, som tilfældigvis er Langeland, har vi sådan et mundheld, der hedder: Hun er en af vore – underforstået, at hende kan man regne med.
Det tror jeg helt ærligt ikke at langelænderne og midtjyderne føler, altså at de kan regne med landets statsminister.
Før folketingsvalgkampen var statsministeren ude og sige: Kommer der ikke en bedre idé, er det Lindholm, man arbejder videre med.
Nu står vi her.
Statsministeren har haft regeringsmagten i 2 år.
Man har peget på Langeland – en ø, som jeg skulle hilse at sige har haft rigeligt at kæmpe med.
Hvorfor er det, at man lige pludselig nu så kategorisk afviser Lindholm?
Hvad er det, der er nyt?
Hvorfor er det, at man før valget ikke var afvisende?
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
Altså, jeg ved faktisk næsten ikke, hvordan jeg skal sige det her.
Ingen nævnt, ingen glemt; jeg mener, at vi alle sammen bærer et ansvar herfor.
Den tone, der er i dag på de sociale medier, og det, der bliver sagt og skrevet om køn, om seksualitet, om etnicitet, om syn på corona til X Factor-deltagere, der bare stiller sig op på en scene og synger – det er jo hele vejen rundt, der bliver talt og der bliver skrevet på en måde, som vi aldrig ville acceptere man gjorde, hvis vi stod over for hinanden.
Så måske er det os som samfund, der nu, hvor vi har debatten, skal kigge hinanden i øjnene og sige: Skal vi ikke begynde at tale ordentligt til hinanden?
Samira Nawa (RV), 2021-06-02:
Det er jeg meget enig i, både det her med, at det går på kryds og tværs, og at vi skal al den form for had og splittelse til livs.
Jeg tror så, at en handlingsplan er et rigtig godt sted at starte, og der er også mange organisationer, som beskæftiger sig med det her, og jeg er egentlig også glad for at høre, at statsministeren ikke afviser, at en national handlingsplan på det her område også kan komme på tale.
Man kunne også godt se på den samtale, vi har her i Folketinget – en debat og ordveksling, som jeg også havde med fru Pia Olsen Dyhr – i forhold til at vi jo også er ledere.
Er statsministeren ikke enig i, at det er os herinde, som også sætter den dagsorden og er forbilleder og rollemodeller for det øvrige samfund?
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
Jeg mener, at det i dag må være hævet over enhver tvivl, at der er racisme i Danmark.
Den finder sted, og den har mange ansigter, og den har mange udtryk, og den har mange former, og den går i øvrigt i mange forskellige retninger.
Jeg er ikke i tvivl om, hvad der er blevet fremhævet af andre, nemlig at der er medborgere med muslimsk baggrund, der oplever racisme på grund af det.
Jeg hører i øvrigt også skildringer af medborgere med grønlandsk baggrund, der oplever racisme eksempelvis fra borgere med afrikansk baggrund, ligesom jeg i øvrigt møder danskere, oprindelige danskere, etniske danskere, hvad man nu efterhånden skal kalde os, der oplever racisme i det område, hvor man har boet hele sit liv, fordi man er dansk.
Jeg tror, det er rigtigt, at det hele finder sted, og det hele er uacceptabelt.
For vi kan ikke leve sammen, hvis det er på en grund af racisme.
Man kan ikke bygge et samfund på racisme, man kan ikke bygge en samtale på baggrund af racisme.
Så vi vil gerne være med til at diskutere det.
Jeg har ikke svarene på det her.
Vi kan også godt lave en handlingsplan.
Jeg ved godt, at jeg tidligere har sagt nej, men selvfølgelig kan vi lave en handlingsplan.
Samira Nawa (RV), 2021-06-02:
Mange tak og også tak for talen.
Jeg hørte, at statsministeren adresserede mit spørgsmål til fru Pia Olsen Dyhr om de medborgere med minoritetsbaggrund i Danmark, som oplever racisme og diskrimination, og jeg har også set statsministeren kommentere på den her helt specifikke episode ved Kastrup Havn, som har berørt mange af os.
Det overraskede mig desværre ikke, fordi der jo er flere af de her oplevelser.
I Radikale Venstre kunne vi godt tænke os i ligestillingens navn og i de lige muligheders navn at sikre, at ingen børn eller voksne bliver udsat for racisme og diskrimination på arbejdsmarkedet og i nattelivet, som statsministeren selv er inde på.
Men vi synes heller ikke rigtig, at vi her fra Folketingets side endnu har stået sammen og handlet på det her.
Det, vi efterlyser fra Radikale Venstres side, er måske en national handlingsplan, altså en strategi for, hvordan vi kan komme i mål med det her, ikke bare på den korte bane, men også langsigtet.
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
Jeg er meget enig i, at det, hvis svaret på den mangel på arbejdskraft, vi kommer til at opleve som samfund – givet allerede i år, fordi det går godt for dansk økonomi – alene eller primært skal være import af arbejdskraft udefra, ikke er svaret.
Vi har så mange unge i dag, der ikke er i gang med en uddannelse, vi har rigtig mange unge, der heller ikke har et arbejde, og derudover har vi en del med anden etnisk baggrund, som heller ikke er en del af arbejdsmarkedet.
Der er så stor en arbejdskraftreserve i vores eget samfund, at den her gang må vores vision og vores idé være, at det er dem, der skal ind på arbejdsmarkedet.
Må jeg så ikke bare til sidst sige i forhold til den diskussion, vi er i gang med omkring folkeskolen i dag, at vi altså den her gang skal have lærerne med ind i diskussionen om, hvordan vi gør det her.
For jeg tror ikke, der er en eneste lærer, der har lyst til at sende drenge ud af folkeskolen, uden at de kan læse.
Karsten Hønge (SF), 2021-06-02:
Jeg tænkte på, om vi ikke kunne lave en aftale i dag, først og fremmest med regeringen, men egentlig her i Folketinget om, at al snak om, at vi mangler arbejdskraft, stopper, indtil vi har fået de unge i gang – og det kan være de 50.000 under 25 år eller de 70.000 under 30 år – som ikke har et job, som ikke har en uddannelse, og som heller ikke er i gang med en.
For det giver jo ganske enkelt ikke mening, at man taler om, at vi mangler arbejdskraft, hvis vi ikke løser den udfordring, der ligger lige foran os.
Kunne det ikke være en aftale?
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
For det første er det regeringens klare ønske, at der bliver lavet en bred aftale om ydelsessystemet i Danmark, og dermed håber vi også, at Venstre er med, og dermed har Venstre jo indflydelse på, hvordan det endelige resultat kommer til at se ud.
Jeg kritiserer ikke, at man har holdninger til Ydelseskommissionens arbejde.
Jeg synes i øvrigt, at Ydelseskommissionen har gjort et ret grundigt og fint stykke arbejde på mange måder, og de lægger jo ikke mindst op til, at vi får et meget mere forenklet ydelsessystem.
I dag er det nærmest umuligt at overskue.
Så jeg kritiserer ikke det, at man har holdninger, men når det handler om ydelser, så ender vi altid nærmest i en punisk krig, hvor man enten er for eller imod.
Jeg tror, at hvis vi skal skabe et ydelsessystem, som også holder bare lidt længere end frem til næste valg, hvor man så kan starte forfra og gøre noget andet, hvilket man så kan gøre efter hvert eneste valg, så vil det være fint at få en bred aftale, hvor vi har de forskellige hensyn med.
et af de hensyn, som jeg i øvrigt tror mange af os kan blive enige om, er, at det skal kunne betale sig arbejde.
Der skal være forskel på at være på en passiv overførselsindkomst og have et arbejde.
Der er nogle børn, som vi bliver nødt til at hjælpe på grund af deres forældres situation, og så er der i øvrigt også mange af os, der ikke har et ønske om, at eksempelvis nyankomne flygtninge skal have højere ydelser.
Sophie Løhde (V), 2021-06-02:
Tak for det.
Og tak til statsministeren for talen.
Jeg synes jo helt ærligt, det er en smule fattigt at stå og kritisere andre for at være uenige i dele af det uden så selv også at ville stille sig op som regering og forklare og forsvare, hvad man selv mener om Ydelseskommissionens anbefalinger.
Jeg tror, det blev til en pressemeddelelse fra beskæftigelsesministeren, og så var der ellers lukket ned for boks 5.
Vi kan jo tage et eksempel med afsæt i, at statsministeren jo før folketingsvalget gav et klart løfte til danskerne om, at ydelserne til arbejdsløse indvandrere ikke ville blive sat op, men det blev de med 2.000 kr. ekstra skattefrit hver eneste måned.
Derfor vil jeg bare spørge statsministeren, om hun her i dag vil give en garanti for, at den her regering så ikke nu igen indgår en aftale, hvor ydelserne til arbejdsløse indvandrere bliver sat op, og at det dermed i mindre grad kan betale sig at arbejde.
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
At Venstre ikke er med i et politiforlig, havde jeg aldrig nogen sinde troet skulle ske – aldrig nogen sinde troet skulle ske!
For det er en så fundamental del af vores samfund, og det er en så vigtig forudsætning for danskernes tryghed, så der er man selvfølgelig med.
Det er i øvrigt et politiforlig, som er rigtig godt, og Konservative er med.
Vi sikrer mere nærpoliti og mere tryghed for danskerne.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-06-02:
Det skal også bare være sådan, at helt almindelige mennesker også kan være der, og at vi ikke får lavet en skævert her.
Jeg synes da, at vi skulle sætte os ned, uden at der er skrevet noget på forhånd, i den nye samling – de partier, der om nogen i mange år har stået fast på en værdipolitik og på at skabe tryghed for danskerne – og så se på, hvordan vi kan skrue det her sammen.
Den her side af salen har om nogen stået for en stram udlændingepolitik og en konsekvent retspolitik i mange, mange år, og jeg synes ikke, det er rimeligt at bruge et enkelt lovforslag til at sige, at nu er det så regeringen, der tager danskernes tryghed alvorligt, og at vi andre er sådan nogle halalhippier af en eller anden art.
Det er vi jo ikke, så lad os starte forfra og lave noget ordentligt.
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
Men så er virkeligheden vel bare den, at med det ændringsforslag er det igen et lillebitte hop på stedet og ikke noget, der gør nogen reel forskel?
For det, der er vores udfordring, er, at den utryghedsskabende adfærd, vi ønsker at stoppe – og det ved jeg i øvrigt godt at hr. Søren Pape Poulsen er lige så optaget af, som jeg er; det ved jeg alt om – ikke altid materialiserer sig i en konkret kriminel handling.
Det gør den også, og det ved vi også godt, men den utryghedsskabende opførsel kan have et andet udtryk end decideret vold eller decideret berigelseskriminalitet, nemlig bare det, at grupper samler sig og i deres fremtoning og deres ordvalg og i den måde, de opfører sig på, kan være så truende og have en så ødelæggende karakter for resten af fællesskabet, at vi andre ikke kan være der.
Den lovgivning, vi har i dag – og det er jo så den, der kommer til at gælde – svarer ikke på den udfordring, og derfor har vi sat os for at finde et nyt værktøj, et nyt middel, for at sikre, at man eksempelvis på S-togsstationen, i butikscenteret eller på parkeringspladsen kan få trygheden tilbage til helt almindelige mennesker.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-06-02:
Tak for det.
Også i den sag kan regeringen jo regne med at have en meget ansvarlig og konstruktiv opposition, og det tror jeg egentlig at regeringen skal være glad for, for hvad kunne den da ellers ikke blive presset til?
Når nu statsministeren sådan opsummerer året, der er gået, og siger, at man ikke kan få det hele selv, og at vi skal finde hinanden, vil jeg bare sige, at det har vi så fundet, fordi vi – synes jeg i al beskedenhed – har en meget konstruktiv opposition, der har været med til at lave rigtig mange aftaler.
For det kan lyde, som om vi er nogle, der, fordi vi ikke stemmer for det forslag, ikke tager danskernes tryghed alvorligt.
Og det er danskernes tryghed, det handler om.
Altså, med det forslag, der ligger, risikerer man jo i den grad at ramme helt uskyldige mennesker, der ikke på nogen måde har intimideret andre eller gjort noget som helst forkert.
Det er jo det, man risikerer.
Så stiller Venstre et ændringsforslag, der kunne gøre, at vi kom ud over det problem, og så vil regeringen ikke støtte det.
Det synes jeg ikke er rimeligt.
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
Allerhelst vil jeg have, at der er flere, der kommer i arbejde, for de ydelser, vi diskuterer på baggrund af Ydelseskommissionens anbefalinger, er jo ydelser, man ikke skal være på i ret lang tid; det er midlertidige ydelser, det er kontanthjælpsydelser, som er lave – nærmest pr. natur, kan man sige – fordi det er midlertidige ydelser.
Jeg synes, det er en postgang for tidligt at begynde at diskutere konsekvensen af forhandlinger, der slet ikke er gået i gang, for forudsætningen for, at vi overhovedet kommer i gang med den her diskussion, er jo altså også en nødvendig diskussion af, hvad fattigdom er.
Det tror jeg vi ser forskelligt på, for hvis vi tager familieeksemplet her, har jeg altså meget, meget svært ved at se, at et beløb på 25.000 kr. om måneden efter skat er fattigdom.
Mai Villadsen (EL), 2021-06-02:
Vi kommer til at have nogle diskussioner om, hvad fattigdom er, og at relativ fattigdom også har konsekvenser for børn; det har det.
Men jeg vil gerne have svar på spørgsmålet om, hvorvidt statsministeren er klar til at tilføre penge til de familier, der har det sværest – ikke bare midlertidigt, men på lang sigt, sådan at vi faktisk hjælper nogle af dem, som er i fattigdom i Danmark.
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
Der, hvor der er tale om reel fattigdom, er jeg ikke i tvivl om, at det begrænser et barns udvikling og grundlæggende er forkert.
Men i Danmark har vi jo ikke en opdateret, ny officiel fattigdomsgrænse, og derfor går det, der ofte refereres til i den politiske diskussion, tror jeg, tilbage til den måde, Arbejderbevægelsens Erhvervsråd opgør det her på, nemlig ved at tage udgangspunkt i 50 pct. af medianindkomsten.
Men hvis vi lige prøver at tage et familieeksempel – også af hensyn til den videre diskussion – betyder det for en familie med to voksne, mor og far, og to hjemmeboende børn over 15 år en fattigdomsgrænse på over 300.000 kr. om året efter skat, hvilket altså vil sige mere end 25.000 kr. om måneden efter skat.
Det mener jeg ikke er fattigdom – det mener jeg ikke er fattigdom.
Så ja, vi vil gerne være med til at løse nogle af de problemer, der er, med fattigdom, men det her rådighedsbeløb er ikke fattigdom.
Mai Villadsen (EL), 2021-06-02:
Jeg drømmer om et samfund, hvor de muligheder, børn får i livet, ikke afhænger af deres dåbsattest, deres postadresse eller den ulykke, der kan ramme, når forældrene ender i arbejdsløshed.
Mange børn vokser jo op herhjemme i fattigdom, og det har konsekvenser.
Bare et år i fattigdom betyder utrolig meget for et barns muligheder senere i livet – med hensyn til at få en uddannelse, med hensyn til at få en familie, med hensyn til at få et godt arbejde i fremtiden.
Så med børnefattigdom sættes kursen for mange mod et rigtig, rigtig svært voksenliv.
Det kan vi ikke være bekendt; det skal vi gøre noget ved.
Og det var jo også derfor, vi gav fru Mette Frederiksen nøglerne til Statsministeriet, altså netop for at løse den her udfordring, for at gøre noget ved problemerne.
Derfor vil jeg bare gerne spørge meget direkte og enkelt i dag: Vil statsministeren leve op til løfterne, også selv om det kommer til at koste nogle penge?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-06-02:
Det sidste er jeg grundlæggende uenig i.
Det at skære ned så massivt, som regeringen lægger op til, på uddannelserne i de store byer, har jeg meget, meget svært ved at se hvordan vil være til gavn for erhvervslivet.
De står allerede og mangler.
Så hvordan er det at skære ned på netop det, de har brug for, til gavn for erhvervslivet?
For det er vel ikke virksomhederne, vi skal tvangsflytte?
Mette Thiesen (NB), 2021-06-02:
Tak for det.
Jeg har glædet mig rigtig meget til at kunne stille det her spørgsmål.
Statsministeren har sagt undskyld til godhavnsdrengene, statsministeren har kaldt sig selv for børnenes statsminister, og statsministeren har flittigt brugt de sociale medier.
Derfor har det undret mig, at statsministeren ikke har kommenteret på den tragiske TV 2-dokumentar »Nødråb fra børnehjemmet«.
Jeg indkaldte statsministeren i spørgetiden for at høre, hvad børnenes statsminister tænkte om, at anbragte børn og unge svigtes og behandles elendigt på nogle opholdssteder og institutioner, og statsministeren nægtede at stille op og henviste til den ansvarlige minister.
Jeg undrede mig meget over, at børnenes statsminister fralagde sig ansvaret og ikke var den såkaldt ansvarlige minister, da børn og unge blev udsat for trusler og voldsomme magtanvendelser af ansatte.
Derfor vil jeg gerne spørge, hvorfor statsministeren ikke længere er børnenes statsminister.
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
Det vigtigste først, og så vender jeg efterfølgende tilbage til vores samarbejde her i Folketinget.
Alle børn i Danmark skal behandles godt og ordentligt.
Og det er udtryk for et dobbelt svigt, hvis børn, der ikke kan være derhjemme på grund af manglende forældreevne eller forhold omkring familien, der tilsiger det, efterfølgende svigtes, enten fordi samfundet ikke reagerer hurtigt og effektivt nok, eller fordi det er sådan, som det er beskrevet her, tror jeg – jeg har ikke haft lejlighed til at se programmerne – at der er børn, der udsættes for en opførsel og en adfærd, som på ingen måde hører hjemme.
Det skal vi ikke alene tage afstand fra, det er jo noget, vi skal løse, og noget, som vi også har muligheden for at løse ved at stille de nødvendige krav til de voksne, der skal passe på børnene.
Det er selvsagt vigtigt, og det har Nye Borgerlige regeringens absolutte opbakning til.
Vi har jo gerne villet gå længere i de forhandlinger, der netop er afsluttet med Folketinget, for at sikre de udsatte børns rettigheder.
Vi har heldigvis fået taget nogle vigtige skridt.
I forhold til samarbejdet mellem statsminister og Folketinget vil jeg bare gøre opmærksom på, at jeg i det forgangne folketingsår har mødt op til alt det, man forventer en statsminister møder op til her i Folketingssalen.
Ja, men udgangspunktet bliver jo nødt til at være, at kommuner og regioner ikke hvert eneste år skal starte med at lave besparelser og skære ned på velfærdssamfundet.
Nu har det flertal, der sidder i dag, jo ikke siddet her i længere tid end snart 2 år, men ikke desto mindre er vi allerede ved den tredje kommune- og regionsaftale, der forhåbentlig snart indgås.
Når der bliver flere børn, når der bliver flere ældre, tilfører vi også velfærdssamfundet flere penge, og det er jo hele forudsætningen for, at vi ikke bare ser en masse besparelser på eksempelvis det specialiserede område.
Så vi er i gang, men vi er selvfølgelig ikke i mål endnu.
Jens Rohde (KD), 2021-06-02:
Men det bekymrer mig, når statsministeren siger, at det er vi i gang med at løse, for det har statsminister efter statsminister efter statsminister og politisk ordfører efter politisk ordfører efter politisk ordfører – jeg var selv inkluderet i gamle dage – stået og sagt.
Og jeg kan konstatere, når vi har de her diskussioner – jeg må indrømme, at det jo ikke er noget, der er initieret af KD, for så lang tid har vi ikke været her – at det er ordførere, der ved virkelig meget om de her områder, som tager det op, og at alle konkluderer det samme, nemlig at det langtfra er godt nok.
Der er strukturelle problemer, og der er økonomiske problemer.
Hvad vil regeringen gøre?
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
Det er næsten for stort et spørgsmål at skulle svare på på kun 1 minut, så først og fremmest vil jeg sige tak for at bringe det op.
Det er jo ikke noget, der på den måde har domineret vores debat her i dag, men det gør jo ikke, at emnet ikke er helt utrolig relevant – også fordi en del af de her medborgere ikke har en særlig stærk stemme i sig selv.
Og derfor skal vi selvfølgelig også evne at løfte diskussionen.
Jeg mener, at vi er godt i gang med at give psykiatrien det løft, som psykiatrien har haft behov for igennem en årrække.
Så også her er der behov for en bredere og mere forebyggende og i virkeligheden mere grundlæggende diskussion om, hvorfor den sårbarhed, vi oplever i vores tid, opstår.
Når det handler om mennesker med funktionsnedsættelser, er retssikkerhed selvfølgelig afgørende for den enkelte.
Jens Rohde (KD), 2021-06-02:
Statsminister efter statsminister efter statsminister har rejst sig op og talt om at få unge indvandrerkvinder i arbejde, og statsministeren føjer sig helt berettiget og rigtigt ind i rækken i dag, men statsministeren føjer sig ikke ind i rækken af statsministre, der i deres tale tager fat på problemstillingen om at sikre retsbeskyttelsen for mennesker med handicap og de psykisk syge.
Hvad vil statsministeren gøre for at sikre, at mennesker med handicap og mennesker med psykiske lidelser får opfyldt de rettigheder, som de egentlig burde betragte som en selvfølge qua den lovgivning, der allerede eksisterer i dag?
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
Dengang det blev foreslået med øen Lindholm, som korrekt er ubeboet, men med en færge, der skal ligge og sejle frem og tilbage, var der præcis samme modstand i og omkring Vordingborg Kommune, som der er på Langeland.
Jeg kan ikke se, at der en forskel i den måde, de to lokalsamfund har reageret på.
Rigtig mange var ærgerlige over den beslutning, rigtig mange var ærgerlige over beslutningen i forhold til Langeland.
Det her viser jo så bare noget om, hvorfor udlændingepolitik er svært, for det her er jo konsekvensen af udlændingepolitikken.
Jamen lad mig først og fremmest takke for det, som jeg opfatter som en udstrakt hånd til, at vi kan gå videre i det her spor – jeg modtog den i øvrigt tidligere på dagen også fra Det Konservative Folkeparti i forhold til erhvervsuddannelserne, som jeg selv indledte dagen med – og vi forestiller os, at der skal være en diskussion om folkeskolen som en del af det reformspor, vi går i gang med her i løbet af sommeren, ganske enkelt fordi rigtig mange af de udfordringer, vi har som samfund, starter og slutter her.
Og vi har på mange måder en god skole i Danmark og et utrolig godt uddannelsessystem.
Der er meget, der er grund til at rose, men det, at der er så mange børn, der ikke går videre til en ungdomsuddannelse, og at der er så mange, der bliver skoletrætte, skal vi simpelt hen have gjort noget ved. Så jeg tager imod den fremstrakte hånd og håber også, at jeg selv rakte den frem i morges.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-06-02:
Ja, der er en grund til, at vi har valgt hr. Alex Vanopslagh som formand for Liberal Alliance.
Og tak for de ord om det.
Men nu, hvor der næsten er gået 2 år med statsministeren som statsminister, vil jeg gerne have, at statsministeren så siger, jamen så går vi i gang med det her efter sommerferien f.eks., så bliver der indkaldt til møder om, at vi skal have en ordentlig folkeskole, i stedet for at det ligesom flyver i luften, at statsministeren er enig med Liberal Alliance, og så kan vi så være enige sammen i hver vores rum.
Hvornår skal der indkaldes til forhandlinger, så vi kan gøre noget ved det?