runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-03-28:
Hvis ordføreren i sin tale lægger vægt på, at der er nogle udsatte borgere, f.eks. ældre, der måske ikke har lyst til at bruge det her, forstår jeg ikke, at man stadig væk støtter, at der i en periode ikke kan bruges kontanter, når der er andre løsninger, altså de her lukkede kontantsystemer, hvor der kan puttes fysiske penge i.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-03-28:
Nej, sådan skal det ikke forstås.
Det skal forstås sådan, at vi støtter de ændringer, der er, både i forhold til kl. 22-6 og også i forhold til kl. 20-6 de steder, hvor der er høj kriminalitet.
De to dele støtter vi fra Dansk Folkepartis side.
Det, jeg blot siger, er, at hvis man kigger på de erfaringer, der er kommet fra andre lande, bl.a. Sverige, kan man jo se, at det ikke er nær alle butikker, som har ønsket at gå så drastisk til værks.
De har faktisk netop ønsket også at benytte sig af nogle af de elektroniske løsninger, der findes.
Der siger vi bare, at vi meget gerne vil have, at de elektroniske løsninger også vinder indpas i de her områder, hvor folk eksempelvis vil komme til at opleve, at det i en periode af døgnet ikke vil være muligt at betale med kontanter.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-03-28:
Tak for talen, og også tak for at bringe det på bane med de her lukkede kontantsystemer, hvor man propper en pengeseddel eller en mønt i, og så får man det tilbage, man skal have.
Både i forhold til det røveriargument, som vi tit har hørt her, vil det jo netop være en sikring mod røveri, men det vil også sikre, at nogle af de ældre eller udsatte borgere eller folk, der simpelt hen ikke har mulighed for at have et betalingskort af forskellige årsager, ikke føler, at vi har så travlt med digitalisering herinde, at de bliver hægtet af.
Så bare for at forstå ordførerens holdning helt klart: Er ordføreren med på, at vi i udvalget får udboret, om det ikke kunne være en vej i stedet for?
PROSA, fagforeningen, har jo også sagt, at de her systemer ikke behøver at være særlig dyre, for jeg tror også, vi alle sammen har en interesse i at hjælpe de helt små erhvervsdrivende.
Men der er altså nogle forskellige hensyn, der balancerer her, f.eks. hensynet til, at det ikke er alle, der ønsker betalingskort.
Så er det forstået korrekt, at ordføreren mener, at det skal vi kigge på i udvalget, og at det eventuelt kan blive et ændringsforslag til det samlede forslag?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-28:
De regeringer, jeg har været medlem af, har altid bestræbt sig på at lave god lovgivning.
Det tror jeg faktisk alle ministre gør, også selv socialdemokratiske ministre.
Men hvordan loven blev til, og hvilke overvejelser der var, gør jeg gerne rede for på skrift.
Det er også en sag, der har været genstand for stor politisk diskussion, aktindsigter er fløjet rundt i manegen, og det er kun fint.
Jeg kan uddybe det i et skriftligt svar.
Det tror jeg vil være nyttigt for alle.
Thomas Jensen (S), 2017-03-28:
Så kan jeg hjælpe hukommelsen lidt på vej, men vi kan også godt tage det skriftligt efterfølgende.
Det var nemlig sådan, at som svar til hr. Nick Hækkerup sagde den daværende skatteminister, at han ikke behøvede at spørge EU, om det her var lovmedholdeligt, men at man simpelt hen bare indførte det her i Danmark uden overhovedet at vide, om man gik ind i noget, der kunne skabe problemer.
Men jeg synes bare, det hører med til historien, at VK-regeringen i sin tid ikke lavede et ordentligt lovgivningsarbejde om det her med genoptjeningsprincippet på børnechecken.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-28:
Hvad jeg foretog mig i 2010 som skatteminister, og hvilke overvejelser der var, tror jeg, at jeg over for hr. Thomas Jensen, som jo også fulgte debatten dengang, skal redegøre for i skriftlig form.
Så er jeg sikker på, at alle nuancer kommer med i det svar.
Thomas Jensen (S), 2017-03-28:
Tak, formand.
Nu nævner ministeren jo, at den tidligere VK-regering i 2010-2011 fremsatte et lovforslag, og det var på skatteministerens område, og det var jo den nuværende beskæftigelsesminister, der var skatteminister på det tidspunkt.
Jeg vil bare spørge ministeren, om ministeren i sin funktion som skatteminister tilbage i 2010-2011 spurgte EU, om det var lovmedholdeligt i forhold til EU-retten, at man indførte det her optjeningsprincip på børnechecken.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-28:
Jeg har ikke brug for at stå og være til en eller anden andagt hos paven og bekende mine synder og sige, at vi tog fejl.
Vi står fuldt på mål for det, vi gjorde på det tidspunkt.
Vi syntes, det var nødvendigt at kæmpe den kamp.
Så har der jo været en diskussion om, hvad EU-retten siger, og hvad EU-retten ikke siger, og vi valgte så at lave L 7.
Og vi må så bare konstatere i dag, at hr. Finn Sørensen godt har været klar over, at L 7 har eksisteret, men jo har foregivet i spørgsmål til ordførerne her i salen i dag, at L 7 ikke har, om man så må sige, været vedtaget.
Det synes jeg er lidt ærgerligt for debatten, for når hr. Finn Sørensen har kendt svaret, er der jo ikke nogen grund til at stille nogen spørgsmål, for man kender svaret på forhånd.
Men det skal jeg ikke blande mig i.
Hr. Finn Sørensen må stille alle de spørgsmål, han vil.
Jeg er sådan set glad for, at han interesserer sig for området.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-03-28:
Altså, jeg er meget ked af, at jeg ikke her kan svare på spørgsmål om diskussionen fra 2014, men det kan jeg simpelt hen ikke.
For jeg har forberedt mig på det, jeg skal forholde mig til i dag, og det er det, der står i forespørgslen om, hvad vi ønsker at den danske regering skal forhandle nu.
Så jeg har ikke læst grundigt op på den kritik, der var af den tidligere regering for 3 år siden, så det må vi tage en anden gang.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-28:
Bare lige til at starte med vil jeg spørge: Vil ordføreren ikke anerkende, at det nye forhandlingsrum, der er blevet skabt, i langt højere grad skyldes de diskussioner, der var i forbindelse med og forud for briternes afstemning – det, der senere viste sig at blive et exit, men som man håbede på ikke ville udløse et exit – mere end det handlede om det beslutningsforslag, de borgerlige partier gik sammen om tilbage i 2014?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-03-28:
Vi har jo stået her og diskuteret det her før.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig bare lige at læse et lille citat op fra den tale, for nogle gange må man klappe sig selv på skulderen og sige, at det faktisk var meget klogt skrevet.
Så det kommer her:
I stedet for at mistænkeliggøre europæere, som gerne vil herop og arbejde, bør vi sikre, at reglerne er så gode som muligt, så vi undgår eksempelvis social dumping og sikrer, at udenlandske virksomheder ikke underbyder danske virksomheder ud fra det alene.
Hvis vi vil fastholde et stærkt indre marked, er det afgørende, at vi adresserer de udfordringer, men samtidig også viser vores støtte til et forpligtende samarbejde i stedet for igen at gå til det, som var det et menukort.
Det handler om noget meget principielt, når vi eksempelvis snakker indeksering af børnepenge.
Der er det principielle i, at er man skatteborger i Danmark, er det her, man får en sådan ydelse.
Og hvis man er det i et andet land, er det dér.
Det synes jeg egentlig er meget simpelt.
En anden del handler for os om nogle gange at se på de reelle problemer i stedet for at hidse sig op over en dagsorden, der måske ikke – hvilket man ser, når man går ned i fakta og ser på alle de svar på spørgsmål, der har været om sagen – er det mest presserende, når vi snakker om at få fri bevægelighed til at fungere.
Og der tager vi i høj grad til efterretning, hvad Kommissionen også har meldt ud – at det her vil være administrativt fuldstændig vanvittigt at gøre.
Så vil jeg gerne lige kommentere noget om det forslag til vedtagelse, som hr. Peter Hummelgaard Thomsen fremsatte.
I slutningen skriver man, at Folketinget noterer sig, at regeringen løbende vil holde de partier, der stemmer for forslaget til vedtagelse, orienteret om forhandlingerne til revision af forordning 883/2004.
Jeg mener sådan set, det kunne være rart, hvis ministeren havde lyst til at holde alle de af Folketingets partier, der, hvad enten man er enig eller ej, faktisk er interesseret i at se, hvilken retning de her forhandlinger går i, orienteret.
På vegne af Radikale Venstre, som desværre ikke kan være her i dag, og Alternativet, vil jeg gerne læse et forslag til vedtagelse op: Forslag til vedtagelse
»Folketinget mener, at det er mest retfærdigt, at vandrende arbejdstagere kan modtage børnepenge, når den vandrende arbejdstager på lige fod med nationale borgere betaler skat af sin løn og dermed er med til at bidrage til samfundet, hvor denne arbejder.
Endvidere konstaterer Folketinget, at en indeksering af børnechecken vil være en for bureaukratisk foranstaltning, og mener derfor ikke, at regeringen bør arbejde for at få en indeksering af børnechecken med i revideringen af EU-reglerne på området.«
Christina Egelund (LA), 2017-03-28:
Jeg ved ikke, om det var uansvarligt.
Jeg vil sådan set godt medgive, at vi gik rigtig langt i debatten dengang, men det tror jeg også der var behov for – og det tror jeg egentlig der er på en lang række områder i forhold til den europapolitiske debat.
Der er behov for, at nogle også siger meget højt og tydeligt, at det her er et problem.
Så kan man jo altid gå ind i en eller anden semantisk diskussion om, om der skulle være argumenteret for det ene eller det andet på den ene eller den anden måde.
Fakta er, at vi var nogle, som rejste debatten for år tilbage, og at man nu er et sted, hvor man i Europa har reelle politiske forhandlinger om at forandre de her regler.
Det synes jeg sådan set at vi begge to skal være glade for – for jeg ved, at det også er noget, som ligger Socialdemokratiet på sinde.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-28:
Det er jeg faktisk rigtig glad for at ordføreren indrømmer.
Altså, er hun ikke enig i, at det var uansvarligt – set i bagklogskabens klare lys?
Christina Egelund (LA), 2017-03-28:
Det tror jeg at jeg har sagt to gange nu: at selvfølgelig spillede det politiske pres, som blev sat på Europa i forbindelse med Camerons forhandlinger om en ny aftale for Storbritannien, også en rolle.
Selvfølgelig har det haft en betydning.
Jeg tror da ikke, at man skal underkende, at det har en betydning, når det er en debat, der fylder rigtig meget i forskellige medlemslande, herunder i Danmark, men at den situation, som blev skabt af Storbritanniens afstemning, satte det her fuldstændig på spidsen, vil jeg overhovedet ikke løbe fra.
Vi kunne jo godt tage en længere historisk debat om, hvorfor hvem sagde hvad og med hvilket motiv og i hvilket ærinde dengang.
Det, der i hvert fald er Liberal Alliances holdning i dag, som det også var dengang, er, at vi mener, at vi skal kunne have lov til f.eks. at indføre optjeningsprincipper.
Det mente vi også dengang.
Men jeg synes også, det ville klæde hr. Finn Sørensen og Enhedslisten at anerkende, at der er et andet forhandlingsrum i Europa i dag omkring de her regler, end der var tilbage i 2014.
Det er sådan set bare det, vi tager bestik af.
Vores holdning har ikke ændret sig et komma.
Karsten Hønge (SF), 2017-03-28:
Det handler om fairness og om, at lønarbejderne skal opleve retfærdighed.
Det er jo ikke sådan, at lønarbejdere fra Østeuropa kommer til bl.a. Danmark for at udnytte vores ordninger.
Jeg synes, at diskussionen om velfærdsturisme nogle gange kammer over i, at man mener, at det nærmest er med det formål, lønarbejdere fra lavtlønslande kommer.
Det kan vi ikke se nogen dokumentation for, men resultatet er et stykke hen ad vejen det samme.
SF kan støtte det forslag til vedtagelse, som er blevet fremsat af hr. Peter Hummelgaard Thomsen.
Christina Egelund (LA), 2017-03-28:
Hr. Finn Sørensen har jo fuldstændig ret i, at i dag som i 2014 administrerer man efter gældende EU-ret og ikke efter det optjeningsprincip, som den daværende VK-regering indførte.
Det er fuldstændig rigtigt.
Det er jeg da enig i.
Det ville være underligt at bestride fakta.
Men det, der jo er forskellen, og det, jeg sagde er forskellen, er jo, at der i dag er en forhandling i Bruxelles om den her forordning.
Det var det, som også beskæftigelsesministeren redegjorde for i sit svar, nemlig at man faktisk forhandler de her regler.
Jeg tror også, at noget af det, som har åbnet op for forhandlingerne, er, at man i forbindelse med forhandlingerne med Storbritannien om en ny aftale for Storbritannien, blev nødt til ud fra et politisk pres at åbne op for det.
Det er jo det, der er det nye.
Men jeg bestrider ikke, at man i dag administrerer efter EU-retten.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-28:
Der er ikke nogen forskel.
Kritikpunktet fra de borgerlige partier var, at Thorningregeringen ikke ville følge den tekst, der var i VK-regeringens lovgivning om børnechecken, nemlig optjeningskravet for at få ret til børnechecken, hvor VK-regeringens lovgivning udelukker det, som EU-retten siger, nemlig at man kan indføre alle de optjeningsprincipper, man vil, men man skal bare acceptere sammenlægningsprincippet, altså de perioder, borgeren har opholdt sig i andre EU-lande.
Men situationen er nøjagtig den samme nu.
Den lovtekst er ikke blevet ændret, og den nuværende regering har lige fra dag et – også da den hed Lars Løkke Rasussen I, eller hvad den første regering hed – også administreret i strid med det.
Så der er ingen forskel.
Og så er det da meget naturligt, at vi spørger, om man så har ændret holdning i de blå partier, altså at det var rigtigt, at man ikke administrerede, som man skulle, fordi det må man ikke for EU – eller hvor står man?
Det er da rimeligt at svare på det, ellers er det jo bare sådan noget pjat.
Så truer man og skælder ud, fordi man ikke selv sidder i regering.
Og når man så selv sidder der, gør man nøjagtig det samme, og så er det pludselig rigtigt at gøre det.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-28:
Hvis spørgeren havde hørt lidt efter, ville han have hørt, at der ikke stod noget om udmeldelse af EU i det forslag til vedtagelse, vi fremsatte.
Men hvis det skal forstås på den måde, at Socialdemokratiet er i færd med et hamskifte, så vi kan få en mere offensiv samarbejdspartner i vores bestræbelser på at få ændret EU-reglerne på det her område, så vil jeg se frem til, f.eks. at Socialdemokratiet bliver helt klare i mælet om, at de selvfølgelig vil være med til at støtte kravet om en social protokol, og at vi i den situation, hvor fru Mette Frederiksen eller en anden socialdemokrat bliver statsminister, så stiller det krav over for de andre regeringschefer i EU.
Det ser jeg da meget frem til.
Tak for det.
Det var da altid noget.
Man ville nemlig ikke dengang indrømme, at det var i strid med EU-retten, hvis man ændrede en måde at administrere loven på.
Men man erkender så, at det vil det være.
Jeg vil bare sige, at det da intet som helst har med den argumentation at gøre, som blev fremført dengang.
Det var en meget principiel argumentation, der gik på, at lov er lov og lov skal holdes.
Det var også derfor, Enhedslisten stemte for det beslutningsforslag fra De Konservative, fordi vi er enige i, at den vedtagne lov skal overholdes, uanset hvad EU mener.
Det var en helt principiel argumentation, og ellers kunne man jo heller ikke have truet med at vælte en regering, hvis det ikke var et så principielt spørgsmål som det.
Så det hænger bare ikke sammen, må jeg konstatere.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-03-28:
Det gør jeg nemlig.
Vi er meget på linje med det, som de øvrige borgerlige partier har sagt, og derfor vil jeg heller ikke lave et meget langt indlæg – det har været en relativt lang debat om noget, som vi jo faktisk er utrolig enige om i Folketinget.
Vi er også rigtig glade for, at arbejdskraften i Europa kan bevæge sig rundt, så samfundets ressourcer kan blive udnyttet bedst muligt; at dem, der kan tilbyde deres arbejdskraft et sted i Europa, hvor der er brug for den, kan gøre det, og at virksomheder og arbejdstagere kan finde hinanden til gavn for, at tingene kan blive produceret der, hvor man er bedst til det.
Vi synes ikke om, at man i Europa skal konkurrere om, hvem der kan tilbyde de bedste sociale ydelser, og derfor er vi varme tilhængere af, at man forsøger at lægge nogle bremser på den mulighed, der er, for at udnytte, at der er meget høje sociale ydelser i Danmark.
Dermed undgår vi, at vi kommer til at tiltrække folk til Danmark, ikke fordi vi har noget relevant arbejde til dem, men fordi vi har et velfærdssystem, som er meget generøst i forhold til andre europæiske landes.
Ethvert tiltag, som kan medvirke til at forhindre den type af konkurrence, vil vi støtte.
Og derfor håber vi også meget, at det kan lykkes for Danmark at få den her indeksering af børnepengene igennem, således at hvis man er bosiddende i Danmark og betaler børnepenge til børn, der befinder sig i Rumænien eksempelvis, så bliver det en mindre ydelse, de får, end hvis børnene bor i Danmark.
Så vi støtter regeringen.
Jeg må så sige, at jeg ikke er sådan specielt optimistisk, i forhold til at det kan lykkes at få det igennem, for jeg synes, man kan fornemme, at der er andre lande rundtomkring, hvor man ikke er enige i den her tilgang.
Men vi må gøre, hvad vi kan, og Det Konservative Folkeparti ønsker, at regeringen lægger så mange kræfter som muligt i at få det her igennem.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-28:
Det kan jeg altså ikke rigtig forstå, for det var åbenbart ikke nødvendigt i 2014, da man diskuterede det problem, at den daværende regering ikke ville administrere i overensstemmelse med lovteksten.
Så hvad er der sket?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-03-28:
Det skal man have en juridisk ekspert til at svare på.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-28:
Nu kan det så ikke være mit formål med at stille spørgsmålet, for jeg har ikke været med til at indkalde til den her forespørgselsdebat.
Jeg vil spørge på en lidt anden måde.
Vil det være i strid med EU-retten, hvis den nuværende regering begynder at administrere i overensstemmelse med den gældende lovtekst om børnecheck?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-03-28:
Jeg må sige det samme, som jeg sagde før, at jeg ikke kan huske detaljerne i den diskussion fra 2014 godt nok til, at jeg kan svare på det.
Det går så faktisk først nu op for mig, når jeg hører de to socialdemokratiske spørgere her, at det åbenbart er det, der er formålet med den her forespørgselsdebat i dag, nemlig at rode rundt i, hvad der blev sagt i 2014.
Jeg troede faktisk, at formålet med det her var, at vi kunne blive enige om, hvordan vi skulle forholde os i dag, men det står nu klart for mig, at det egentlig er en drilleforespørgsel, der er tale om her.
Det vil udløse en masse besvær, og det synes jeg kun man gøre, hvis det er meget, meget store og principielt vigtige sager for Danmark; det kunne f.eks. være i forhold til flygtningesituationen, at man skulle gå ind og sige: Jamen her prøver vi at gøre noget andet.
Men udgangspunktet er naturligvis, at vi er nødt til at rette os efter EU-lovgivningen.
Hvis der kommer nogle klare juridiske svar, og det skal vi så have først, på, at vi ikke kan komme videre med det her, jamen så har vi selvfølgelig et problem, i forhold til hvad vi gerne vil.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-03-28:
Så det vil sige, at det vil man ikke.
Regeringen vil ikke lave et eller andet, der kan gå ind og bryde EU-retten eller EU-lovgivningen.
Det vil sige, at ordføreren så også vil give mig ret i, at Det Konservative Folkeparti i opposition godt vil gå ind og bryde EU-retten – det pålagde de den daværende regering at gøre i 2014 – men det vil Det Konservative Folkeparti i regering ikke.
Det er jo sådan set det, jeg hører.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-03-28:
Det er en meget fair fortolkning af det.
Jeg føler ikke, jeg kan svare på det, for jeg var ikke en del af de diskussioner dengang, så det må hr. Peter Hummelgaard Thomsen have til gode at få svar på til en anden gang.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-28:
Den del er vi i Socialdemokratiet med på, og det er også derfor, vi står sammen om en fælles vedtagelsestekst.
Jeg tror godt, Venstres ordfører var klar over debatten på det tidspunkt, men han nægtede at svare og citerede en af ministrene, der havde sagt det samme, og jeg kan så også forstå, at den konservative ordfører måske ikke nægter at svare, men i hvert fald ikke kan svare.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-03-28:
Det er fra en tid, hvor jeg ikke sad i Folketinget, så jeg skal ikke gøre mig helt klog på alle detaljerne i den diskussion, der var dengang.
Jeg har simpelt hen lidt svært ved at forholde mig til det, for jeg kan ikke huske, hvor man præcis kritiserede det.
Vi har et ønske om, at vi kommer til at indeksere børnepengene, vi har et ønske om, at regeringen kæmper så meget som muligt for at få det igennem.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-03-28:
Det er fair nok, at ordføreren ikke kan svare på noget, der skete dengang, men ordføreren er valgt til at være ordfører for et parti, som sidder i regering, og er nu ordfører her.
Derfor vil jeg jo så stille et spørgsmål, og det forventer jeg at ordføreren kan svare på.
Vil Konservative, der sidder i regering, gå med til at lave nogle ting på det her område, som går ind og bryder EU-retten, altså går imod EU-lovgivningen?
Vil man det under den her regering?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-28:
Når nu man både hører ordførerens ordførertale her i dag, hvor han siger, at Det Konservative Folkeparti ikke er særlig optimistisk, i forhold til at det rent faktisk kan lade sig gøre at lave de her ændringer, samtidig med at Det Konservative Folkeparti jo tilbage i 2014, efter Kommissionen var kommet med sin henstilling til Danmark, var en del af det beslutningsforslag, hvor man bad den daværende Thorningledede regering om at bryde EU-retten, vil ordføreren den dag i dag i bagklogskabens klare lys så indrømme, at det måske både var en fejl og måske endda også juridisk set uansvarligt?
Inger Støjberg (V), 2017-03-29:
Det er klart, at jeg læner mig op ad den juridiske vejledning, jeg får i ministeriet.
Dermed er svaret nej.
Jeg mener, at vi har dygtige jurister, både i vort eget ministerium, lige så vel som jeg mener, vi har det i Justitsministeriet.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-03-29:
Jeg kan forstå, at der har været meget grundige overvejelser omkring juraen i det her, altså om der er tale om en ny form for diskrimination.
Men var der ikke også de tilsvarende grundige overvejelser, da man i sin tid gennemførte 28-årsreglen?
Det vil jeg egentlig tro der har været.
Men alligevel kom man til kort.
Er man ikke en lille smule nervøs, en lille smule bange for, at det samme kan ske her?
Josephine Fock (ALT), 2017-03-29:
Hvad så i forhold til pensionister?
Jeg har den opfattelse, at sådan som lovforslaget er formuleret, står der, at man skal tilbydes et job.
Men jeg har svært ved at se, at det skal være nødvendigt også at afskære pensionister, som har tjent et tilstrækkeligt beløb til at kunne forsørge sig selv, hvis de vender tilbage til Danmark.
Har man drøftet pensionister særligt i forbindelse med lovforslaget?
Inger Støjberg (V), 2017-03-29:
Det er klart, at det jo er interne anliggender i ministeriet, hvilket fru Josephine Fock også siger.
Men når det er sagt, kan jeg garantere for, at det jo selvfølgelig har indgået i vores overvejelser, for der er ikke meget fidus i først at få en dom, der går os imod, fordi der er forskelsbehandling, for så at få et nyt lovforslag, der gør det samme.
Det nytter selvfølgelig ikke noget.
Så jeg kan sige, at det selvfølgelig har været grundigt drøftet og gransket i ministeriet, såvel i mit eget som i Justitsministeriet, som er inde over i sager som de her.
Nej, men jeg kan sige, at det her jo er, hvad man kan kalde en lappeløsning.
Det kan man jo godt være ærlig og sige at det er, altså efter Biaodommen.
Jeg er ikke begejstret for den dom, der faldt, men jeg bliver jo nødt til så at få lappet det og undgå de skadevirkninger, der er.
Det her mener jeg er den måde, vi bedst gør det på, og ja, så er der nogle, som får svært ved at komme hertil, og det er f.eks. dem, der tjener under det, som beløbsgrænsen nu er sat til, lige så vel som jeg helt anerkender, at pensionister også kan være omfattet.