runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2021-11-17:
Tak for det.
Det, jeg sagde, var ikke: Lad os bare vente og se og trække på skuldrene.
Det, jeg sagde, hr. Marcus Knuth, og det, jeg i hvert fald mener, som jeg jo så har mulighed for at understrege nu, er, at der, hvor de her mennesker var før, er der ikke nogen erfaring med eller noget, der tyder på, at de begik mere kriminalitet, eller at de begik kriminalitet igen.
De har begået kriminalitet.
Det er derfor, de er der, hvor de er.
Det var sådan set det, jeg sagde, hr. Marcus Knuth, og jeg synes, det ville klæde Det Konservative Folkeparti at lytte efter, hvad der bliver sagt, og ikke, hvad man tror der bliver sagt.
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-17:
Jeg vil godt lige understrege, at såfremt PET i forbindelse med et lovforslag vurderer, at en ansøger er til fare for landets sikkerhed, så forelægges sagerne jo for Indfødsretsudvalget, og det har vi en god tradition for, og der vil være en forelæggelse med indstilling om udelukkelse af den pågældende.
Hvis det er sådan, at der ønskes drøftelse af efterretningsmæssige forhold i Folketinget, så kommer det til at skulle foregå i det, der i daglig tale bliver kaldt Kontroludvalget, som netop har til formål at have indseende med Forsvarets og Politiets Efterretningstjenesters virksomhed.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-17:
Det var da noget af et svar.
Det vil sige, at hvis jeg stiller det samme spørgsmål igen, altså om der er folk, der tidligere har været til fare for landets sikkerhed, og jeg så beder om et svar ovre i Kontroludvalget, så kan ministeren sige, at jeg kan få det svar?
For det er jo helt absurd, hvis vi i Folketinget her om ganske få uger tildeler dansk statsborgerskab til folk, der tidligere har været til fare for landets sikkerhed.
Det kan godt være, at de ikke er det i dag, men hvis det er sådan, at man engang har gået rundt med planer om at begå terror, så skal man jo selvfølgelig ikke have det danske pas, heller ikke mange år senere.
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-17:
Det er ikke for at være unødigt hemmelighedsfuld, men vi har aftalt nogle rammer, som fremgår af den cirkulæreskrivelse, som danner grundlag for, hvem der skal på lovforslaget om indfødsrets meddelelse.
Og det fremgår tydeligt af cirkulæreskrivelsen, at hvis PET vurderer, at der er nogen, der er til fare, så vil de blive forelagt for udvalget.
Det er det, vi har aftalt, og det er det, vi arbejder efter.
Jeg kan ikke garantere, hvad der vil blive fremlagt i Kontroludvalget, men jeg kan sige, at det, hvis man ønsker en drøftelse at et efterretningsmæssigt forhold, så er i Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne, hvor det skal foregå.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-17:
Det har ministeren så selv fastsat til 5 år.
Vi mener, at det skal være permanent.
Men indtil vi får det igennem, vil vi gerne have at vide, om der er nogen på det her lovforslag, der rent faktisk har været til fare for landets sikkerhed.
For hvis de har været det, skal de selvfølgelig ikke være på lovforslaget.
Så vil ministeren gøre noget som helst for at arbejde med os, således at vi kan få et svar på, om der er nogen, der har været til fare for landets sikkerhed, som nu lige om lidt måske får det danske pas?
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-17:
Det afgørende for os er, at Indfødsretsudvalget får besked på, om efterretningstjenesten vurderer, at der er nogen, der er til fare for statens sikkerhed, og at der ligger en indstilling om udelukkelse.
Ja, jeg kan ikke komme tættere på en drøftelse af det andet.
Jeg kan kun opfordre til, at de her spørgsmål rejses i Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-17:
Tak, hr. formand.
Hvad mener ministeren om, at ansøgere, der har fået gentagne og omfattende domme for kriminalitet, står til at få dansk statsborgerskab?
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-17:
Igen vil jeg sige tak for spørgsmålet.
Det er en aftale, som jeg er glad for, og det er en aftale, hvor vi fik understreget, at tildeling af dansk statsborgerskab er en tillidserklæring fra det danske samfund og derfor også noget, man skal gøre sig fortjent til.
En ansøger, der er idømt betinget eller ubetinget fængsel eller foranstaltninger efter straffelovens kapitel 9, er derfor udelukket fra at blive dansk statsborger efter de nye regler, medmindre Folketingets Indfødsretsudvalg konkret meddeler den pågældende dispensation fra vandelskravet.
Det er min opfattelse, at en ansøger om dansk statsborgerskab skal optages på et lovforslag om indfødsretsmeddelelse, hvis vedkommende opfylder de betingelser, som et flertal i Folketinget er blevet enige om, eller hvis vedkommende konkret er blevet meddelt dispensation.
Derfor bakker jeg også op om det lovforslag, der er fremlagt, med de navne, der fremgår af det lovforslag.
Tak for ordet.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-17:
Tak til ministeren.
Jeg har det, synes jeg selv, meget fredelige synspunkt, at kriminelle udlændinge selvfølgelig ikke skal have dansk pas.
Så er det rigtigt, at vi har lavet en ny indfødsretsaftale, der strammer op på reglerne, men der er jo stadig væk alt for mange kriminelle, der flyver under radaren.
På det kommende lovforslag er der folk, der er dømt for narkohandel, gentagne tilfælde af tyveri – nogle gange er det den samme person, der har gjort det igen og igen – hæleri, ulovligt arbejde, brud på udlændingeloven osv. osv.
Der synes vi Konservative, at de her mennesker selvfølgelig ikke skal have dansk pas.
Som minimum ønsker vi at få alle informationer forelagt, og vi ønsker at kunne stemme om det i fortrolighed i udvalget.
Men den proces kan vi jo ikke gå igennem, fordi ministeren igen og igen blokerer for det.
Hvorfor er det, at ministeren blokerer for det fuldstændig grundlovsbundne folketingsarbejde, som vi ønsker at gennemføre her, således at vi som minimum kan få lov til at stemme nej til dem, der har begået kriminalitet?
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-17:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes også selv, jeg har det rimelig fredelige synspunkt, at de politiske aftaler, der er indgået, skal der administreres efter.
Det betyder, at de ansøgere – altså folk, der søger om dansk statsborgerskab – der lever op til betingelserne, som udgangspunkt skal på de lovforslag, vi behandler her i Folketingssalen.
Der er lige den her lille undtagelse, hvor vi får en henvendelse fra Politiets Efterretningstjeneste, men hvis man ser bort fra det, vil det være vores holdning, og derfor administrerer vi også efter de aftaler, der er indgået.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-17:
Tak til ministeren.
Men helt ærligt: Det er jo dybt, dybt utilfredsstillende, at vi i Folketinget ikke kan få svar på noget så basalt, som hvorvidt der er ansøgere til dansk statsborgerskab, der lige om lidt kan få det danske pas, som tidligere har været til fare for landets sikkerhed.
Og hvis det er sådan, at man tidligere har været til fare for landets sikkerhed, skal man selvfølgelig ikke have dansk statsborgerskab.
Så når jeg nu spørger ministeren, om der er nogen, der tidligere har været til fare for landets sikkerhed, hvorfor er det så, at jeg ikke kan få et svar?
Jeg ved godt, at jeg ikke kan få et svar her i Folketingssalen, men jeg har jo spurgt i fortrolighed ovre i udvalget.
Hvorfor er det, jeg ikke kan få et meget, meget simpelt svar på mit spørgsmål?
Peter Skaarup (DF), 2021-11-17:
Spørgsmålet lyder sådan her: Vil regeringen – idet en lang række skoleledelser ikke værner om læreres ytrings- og metodefrihed – sikre, at der oprettes en særlig dag for undervisning i ytringsfrihed og Muhammedtegninger for alle folkeskolens elever?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-11-17:
Det er jo næsten enslydende med det spørgsmål, der blev stillet til justitsministeren, om end det er lidt mere konkret lige præcis på det med skoledag.
Jeg vil starte med at sige, for nu sad jeg og overhørte den tidligere omgang spørgsmål og svar, at det næsten kommer til at lyde, som om der ingenting er sket.
Det synes jeg er meget langt væk fra virkeligheden, forstået på den måde, at der faktisk er taget initiativ til at fordoble straffen over for borgere, som forsøger at forhindre nogle andre i at bruge deres ytringsfrihed.
Det mener jeg simpelt hen er rigtig vigtigt, både i forhold til hvordan vi som samfund går ind i det med en alvorstunghed, i forhold til hvor vigtigt det er at værne om.
Og så er der selvfølgelig spørgsmål om de ting, der på undervisningsområdet har fyldt meget.
Man kan sige, at en ting er straffene, men en anden ting er, hvordan man tager det der lange, seje træk i forhold til at få vendt en form om.
Det har de efterspurgt, altså at blive klædt på til at undervise i de her også meget vanskelige spørgsmål, og det vil sige, at der er blevet afholdt en række temadage både for lærere og for skoleledere, i forhold til hvordan man underviser i kontroversielle emner og kritisk tænkning, ligesom der er udarbejdet spritnyt materiale, som ligger på emu.dk, lige præcis i forhold til spørgsmålet om, hvordan man underviser i de her temaer.
Jeg har selv været på besøg på Frederiksberg Gymnasium, som er et af de steder, hvor man har en meget blandet elevskare, og hvor man med mellemrum er stødt på problemstillinger lige præcis i forhold til risiko for selvcensur og andet, og man skal lytte meget grundigt til, hvad der bliver sagt, i forhold til hvor vigtigt det er at få klædt lærerne på til at stå derude i klasselokalet med en ny årgang år efter år, hvor man skal ind både i forhold til en elevgruppe og i folkeskolesammenhæng i forhold til en forældregruppe.
Er det der, man tager diskussionen om det?
Peter Skaarup (DF), 2021-11-17:
Ja, spørgsmålet er jo relevant, fordi vi desværre har oplevet lærere, der har ønsket at undervise i Muhammedtegningerne eller har forsøgt det, men som er blevet mobbet, som er blevet udskammet på forskellig vis.
Vi har et eksempel, og det er et medlem af DF, men det kunne sådan set lige så godt være en, der ikke var det, og hun hedder Jannie Bøgh, og hun har fået trusler fra muslimer igennem årene for forskellig islamkritik.
Der kunne jeg jo godt tænke mig at høre om noget.
Når nu ministeren siger, at der er nogle ting, der skal drøftes, og der er lovforslag og sådan noget, hvordan bakker vi så helt konkret den lærer og de lærere op, som er i en situation, hvor de føler sig truet væk fra at undervise i det, de egentlig mener deres elever skal vide noget om?
Det var det første.
Det andet er: Vil regeringen så tage det konkrete initiativ - og jeg stillede jo spørgsmålet, men jeg synes ikke rigtig, jeg fik svar – at lave en dag, hvor alle elever i landets skoler lærer om Muhammedtegningerne, for det er jo en vigtig del af vores danmarkshistorie?
På den måde kan man jo tage ansvaret lidt fra lærerne og på den måde løfte dem ind i den situation, at de kan gøre det med fuld opbakning fra Folketingets side, der står fast på ytringsfriheden, hvad jeg også går ud fra regeringen gør.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-11-17:
Hvis man bliver truet, er det altså en politisag.
Trusler skal politiet selvfølgelig reagere på, og derfor synes jeg også, det er vigtigt, at man går ind og kigger på straffeniveauet, og jeg er utrolig glad for, at man går ind og fordobler straffeniveauet for at forsøge at forhindre nogen i at bruge deres ytringsfrihed.
Det kræver så også en virkelighed, hvor det faktisk bliver anvendt.
Peter Skaarup (DF), 2021-11-17:
Jeg tror næsten lige, jeg skulle læse spørgsmålet op igen, for jeg synes stadig ikke rigtig, ministeren får svaret på det, jeg egentlig spørger om.
To gange har jeg forsøgt nu, og jeg forsøger lige en tredje gang.
Altså: Vil regeringen sikre, at der bliver oprettet en særlig dag for undervisning i ytringsfrihed og Muhammedtegninger for alle folkeskolens elever?
Det er spørgsmålet.
Vil regeringen sikre det og på den måde tage ansvaret fra dem, der i dag bliver truet?
Vil man sikre det?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-11-17:
Vi mener ikke, at det er tid til at konkludere på den snak endnu.
Det at lave en konkret dag, som vi pådutter alle skoler, vil være et brud med al dansk skoletradition.
Det kan da godt være, at vi skal derhen, for vi står jo sådan set i en ny situation, men at træffe den beslutning bare sådan,
er lige at gøre det med lidt for let hånd.
Det er trods alt den danske skoletradition, og den har været der siden 1814, så det skal vi ikke gøre med for let hånd.
Skal vi derhen, kræver det altså, at vi får en grundigere drøftelse, og det er det, som regeringen har taget initiativ til med de forhandlinger, som statsministeren har annonceret og indkaldt til.
Peter Skaarup (DF), 2021-11-17:
Ja, nu fik jeg svar på spørgsmålet.
Det vil regeringen så ikke, altså man vil ikke lave en særlig dag, men hvad vil regeringen så?
er egentlig spørgsmålet.
Altså, vil regeringen sikre, at lærere frit kan undervise i Muhammedtegningerne, og løfte ansvaret fra lærerne, som jo i dag meget tit afholder sig fra det, fordi de er bange for at blive truet, de er bange for at lide samme skæbne som Samuel Paty i Frankrig?
Så det er egentlig det essentielle her: Er der en selvcensur i dag?
Ja, det er der.
Hvad gør vi ved den?
Vi kan jo løfte ansvaret væk fra lærerne og sikre, at regeringen og Folketinget tager ansvaret på sig, og det kan man jo gøre på den her måde.
Så hvis man ikke vil det her, hvad vil man så?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-11-17:
Det er noget af en spåmand, vi har stående her til at stille spørgsmål, altså i forhold til sådan at kunne konkludere på et forhandlingsforløb, der end ikke er indkaldt til endnu.
Det, vi har sagt fra regeringens side, er, at det ikke duer med den selvcensur.
Vi anerkender, at den er der, og at det er uacceptabelt.
Man skal kunne gå trygt på arbejde.
Det har vi ikke leveret rammerne til endnu, og det er derfor, vi gerne vil have de forhandlinger.
Jeg synes, vi skal have en grundig drøftelse, fordi nogle af de redskaber, der er på bordet, bryder med en skoletradition, vi har haft i Danmark siden 1814.
Det gør man altså ikke med let hånd, vil jeg sige; altså, i forhold til at der er nogle andre, der kommer og dikterer, hvordan vores skoletradition skal være – det synes jeg man skal være lidt påpasselig med.
Men vi skal jo kunne løse de nutidige problemer, der er, og derfor kan det da godt være, at der skal nogle nye typer redskaber på bordet.
Så det er jo det, drøftelsen handler om.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-17:
Tak, hr. formand.
Hvad mener ministeren om, at Folketinget ikke må blive oplyst om, hvor mange ansøgere til dansk statsborgerskab der tidligere har været vurderet som værende til fare for rigets sikkerhed?
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-17:
Tak, formand, og tak til spørgeren for spørgsmålet.
Af vores aftale fremgår det bl.a., at tildelingen af statsborgerskab bør være forbeholdt de personer, som har valgt Danmark og grundlæggende danske værdier og retsprincipper til, lært dansk, som har integreret sig i og ønsker at være en aktiv del af det danske samfund, og som ikke har begået kriminalitet.
Som jeg har sagt ved tidligere lejligheder, mener jeg, at når en ansøger opfylder de betingelser, som et flertal i Folketinget er blevet enige om, skal ansøgeren optages på et lovforslag. Som spørgeren også er bekendt med, foretager Politiets Efterretningstjeneste inden fremsættelse af et lovforslag om indfødsrets meddelelse en vurdering af, om der er ansøgere, der kan være til fare for statens sikkerhed.
Om PET's arbejde kan jeg oplyse, at det fremgår af cirkulæreskrivelsen, at hvis justitsministeren meddeler, at det af Politiets Efterretningstjeneste vurderes, at en ansøger kan være en fare for statens sikkerhed, så forelægges sagen for Indfødsretsudvalget med indstilling om udelukkelse af den pågældende fra optagelse på et lovforslag om indfødsrets meddelelse i en nærmere angiven periode.
Jeg kan ikke oplyse, om der er ansøgere på det fremsatte lovforslag om indfødsrets meddelelse, som tidligere af PET har været vurderet som værende til fare for statens sikkerhed, og det skyldes, at jeg ikke inden for rammerne af en folketingsbesvarelse – hverken mundtligt eller skriftligt – kan komme nærmere ind på PET's arbejde, herunder give konkrete oplysninger om efterretningstjenestens kendskab til enkeltpersoner.
Men man skal huske, at det, hvis der måtte være en ansøger, som tidligere har været vurderet af PET som værende til fare for statens sikkerhed og vedkommende måtte fremgå af et senere lovforslag, så er, fordi det ikke længere er vurderingen, at ansøgeren er til fare for statens sikkerhed.
Med de ord vil jeg gerne sige tak for ordet.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-17:
Det er jo der, jeg helt grundlæggende er uenig med ministeren.
For ministeren lægger op til, at det er en ret at få dansk statsborgerskab, bare man lever op til cirkulæret.
Vi mener, at det er en gave at få det danske statsborgerskab, og hvis det er sådan, at man lever op til cirkulæret, men et flertal i Folketinget alligevel synes, at man, hvis man har fået fem domme for forskellig slags kriminalitet, der er lige under fængsel, ikke skal have det, så skal man selvfølgelig ikke have det. Så hvis det var sådan, at et flertal i Folketinget eventuelt ønskede at pille nogle personer, der havde begået kriminalitet, af det her lovforslag, hvorfor vil ministeren ikke lade Folketinget udføre det?
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-17:
Men så er vi måske her inde ved sagens kerne.
For som jeg hører Det Konservative Folkeparti, mener Det Konservative Folkeparti, at de mennesker, der lever op til cirkulæreskrivelsen, udgør en bruttoliste over mennesker, der kan få statsborgerskab, og så kan Folketinget bagefter pille nogle af, hvis man af forskellige årsager mener, at de ikke skal have statsborgerskab.
Vi ser nok sådan på det – og sådan har Folketinget set på det i mange, mange år – at de mennesker, der lever op til betingelserne, skal have dansk statsborgerskab, og så kan det være, at der bliver lagt nogle oven i det, fordi Folketinget giver dispensation efter en individuel behandling af en ansøgning.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-11-17:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er en god idé at affaldssortere ved hjælp af robotter frem for at kildesortere i den enkelte husstand, taget den store økonomiske og klimamæssige besparelse på henholdsvis 25 mio. kr. og 12.000 t CO 2 for eksempelvis kommunerne på Fyn in mente?
Lea Wermelin (S), 2021-11-17:
Tak for det.
Vi danskere har europarekord i affald.
Vi er dem, der altså smider mest husholdningsaffald ud – over 800 kg pr. person pr. år.
Så vi skal genbruge, og vi skal genanvende mere, og det er også målet med den strømlining af affaldssorteringen, som regeringen har aftalt med et bredt flertal af Folketingets partier.
Det er jo et godt spørgsmål, som Dansk Folkepartis ordfører stiller, altså om teknologien så er klar til at sortere plast samt mad- og drikkekartoner fra restaffald.
Jeg vil gerne understrege, og det er jo også det, spørgsmålet går på, at hvis teknologiske løsninger kan gøre det lige så godt og ikke mindst med ligeså høj kvalitet og i ligeså store mængder til genanvendelse, står aftalen ikke i vejen for det, tværtimod.
Det er jo, fordi det i bund og grund handler om, hvordan vi får skabt mest muligt genbrug og genanvendelse til gavn for vores klima, miljø og nye grønne arbejdspladser.
Derfor er det på høje tid, at vi får den aftale.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-11-17:
Tak for det.
Vi er sådan set enige om målet med det her.
Udfordringen ligger så i, at når jeg for nylig sidder til et kommunalbestyrelsesmøde i Assens og skal forhandle om og vurdere den nye affaldsplan for Assens Kommune, indgår der det, der ifølge lovgivningen er krav om, nemlig en kildesortering af et meget vidt omfang ude hos de enkelte borgere.
Det, vi diskuterer på Fyn, er jo så, om man ikke rent faktisk kan gøre det bedre.
Vi får i hvert fald oplyst, at robotterne, ved at vi laver den her indsamling, som robotterne så kan sortere, kan gøre det meget, meget bedre, end vi kan som mennesker.
Jeg oplevede i sidste uge at komme hjem til min genbrugsbeholder, der havde sådan en fin lille grøn seddel på, hvor der var skrevet, at jeg havde lagt et net af nylon ned sammen med plastik.
Jeg er ikke i stand til lige at vurdere, om noget er nylon eller plastik, eller hvad det er; jeg tænkte bare, at det måtte høre hjemme der.
Men jeg får at vide, at jeg ikke får tømt min overfaldsmand, fordi jeg har noget i, som ikke skulle være der.
Og hvis jeg ikke kan forstå det, tænker jeg, at der også er mange andre, der ikke kan.
Så meget af mit affald kunne let ende i den sorte spand, hvor det slet ikke hører hjemme.
Og jeg ved, at hvis vi havde robotterne til at gøre det, ville de kunne sortere det og se, hvad det her er, om det er nylon eller plastik af den ene eller anden eller tredje type.
Det er også derfor, kommunerne på Fyn har søgt om at få en dispensation, så de kan få lov til at udfolde det her med robotterne.
For det er faktisk noget, vi sagt i al beskedenhed er rimelig gode til på Fyn: at udnytte robotteknologien.
Hvis man kan gøre det, som vi i hvert fald får oplyst man kan, med en meget, meget højere sorteringskvalitet og meget mere effektivt, fordi der ikke skal køre så mange lastbiler ud og samle fraktioner ind fra de enkelte borgere – der er rigtig mange kilometer rundt, når man er i en landkommune som Assens Kommune, så det er også rigtig meget CO 2 , der kommer fra de lastbiler – kunne vi dog så ikke få lov til at gøre det på den mest hensigtsmæssige og billige måde, i stedet for at vi først skal implementere et system, som er både dyrt og mere besværligt, og så måske senere hen kan få lov til at gøre noget andet?
En del af grunden til, at Dansk Folkeparti ikke er med i aftalen, er jo netop, at vi kan se komplikationerne ved den meget, meget omfattende kildesortering, og en stor del af det vil netop kunne løses ved at bruge teknologien.
Men jeg hører så også ministeren sige, at vi sådan set bør kunne gå i gang.
Hvis vi tror på, at teknologien er der, skal vi ikke begynde at installere noget andet, som er både dyrt og besværligt; så kan vi faktisk gå i gang med den teknologi, som er beskrevet i den ansøgning, som er sendt ind af de fynske kommuner.
Lea Wermelin (S), 2021-11-17:
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, for man siger, at vi faktisk gerne vil genbruge og genanvende i Danmark, og erhvervslivet anbefaler, at vi skal have strømlinet affaldsfraktionerne i Danmark, hvis det skal lykkes, og det er jo så det, vi er en bred kreds af partier, der har lyttet til og netop har gennemført.
Det er klart, at det sætter en kæmpe teknologiudvikling i gang, og det er jo rigtig, rigtig godt.
Så det er en faglig vurdering, og den faglige vurdering er ikke lavet endnu.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-11-17:
Det giver jo ikke mening at smide en masse penge ud på noget, som vi rent faktisk ikke har brug for, og som vi kunne gøre bedre.
Lea Wermelin (S), 2021-11-17:
Jamen jeg synes, det er lidt ærgerligt at sige, at det, vi har sat gang i nu, er tungt og dumt og besværligt osv., for det handler jo om, at hvis vi gerne vil sikre mere genbrug og genanvendelse i Danmark, og det vil vi i regeringen, og det vil en bred kreds af partier, så er vi også nødt til at starte op, og så kan man ikke hele tiden gå og vente på, at teknologien er klar, for den bliver heller ikke klar.
Det er jo det, vi hører fra erhvervslivet, fra det klimapartnerskab, der har været nedsat der.
Hvis de skal investere i genanvendelsesanlæg i Danmark, ja, så skal de være sikre på strømlining af affaldet, og det er jo det, vi har garanteret.
Så man kommer til at kildesortere, også på Fyn, for det dækker jo, uanset den ansøgning, ikke alle fraktionerne, men Miljøstyrelsen kommer selvsagt til at vurdere den ansøgning, der er blevet sendt ind, og det er heller ikke i modstrid med den aftale, vi har lavet.
Så det kommer man til fagligt at vurdere, ja.