runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-08:
Jeg hørte ministeren sige, at han ikke var bekendt med, at der var taxaflyselskaber, som kunne få fordel af nulmoms for indenrigsflyvninger.
Det er for mig lidt overraskende.
Det er ikke mere end et par dage siden, jeg fik et svar fra Skatteministeriet, hvori der netop var oplistet en række taxaflyselskaber, som vil få gevinst af den her nulmoms.
Så når ministeren siger, at han ikke er bekendt med det, er det så, fordi ministeren ikke har læst det svar, der er fra Skatteministeriet?
Er det, fordi man er uenig i det svar, der er fra Skatteministeriet?
Hvad ligger til grund for ministerens svar her?
Det må jeg simpelt hen sige at jeg er meget uforstående over for.
Det, der jo er mærkeligt, er, at vi i går i Folketingssalen behandlede en aftale, vi i SF faktisk har indgået med regeringen, om netop en passagerafgift.
Den blev indgået i december sidste år.
I marts kunne man så læse, at regeringen vil gøre det billigere at flyve indenrigsflyvninger ved at fjerne momsen, altså lave en nulmomsordning, ligesom man har for udenrigsflyselskaber.
Så prøvede vi at undersøge, hvor mange indenrigsflyselskaber der får gavn af det.
Der er vi jo kommet frem til, at der ikke er nogen, hvilket også var fremme i det samråd, vi havde med ministeren.
Der findes ikke et indenrigsflyselskab, der vil få gevinst af det.
Så det problem, som ministeren taler om man vil løse for indenrigsflyselskaber, er jo ikke et, der findes derude.
Det er et, der måske kan opstå i fremtiden, men det er ikke et, der findes i dag.
Derimod ved vi jo fra svaret fra Skatteministeriet, at der er en række taxaflyselskaber, der vil få gevinst af det.
Så mit spørgsmål må opsummeres til to spørgsmål.
Det første er: Er ministeren ikke bekendt med det svar, der er kommet fra Skatteministeriet, om, at der er en række flyselskaber, der på taxaflyvninger vil få gevinst af det her lovforslag?
Det andet er: Er ministeren ikke enig i, at de 5 mio. kr., som provenutabet er beregnet til at være, må være beregnet af taxaflyselskaberne?
Thomas Danielsen (V), 2024-05-08:
Jeg har ikke rigtig noget grundlag for at sige, at det vil føre til mere flyvning.
Jeg ved godt, at man teknisk har lavet en kalkule, hvor tallet er på 5 mio. kr.
Men jeg er simpelt hen ikke bekendt med, at der er noget taxaflyvning, som ikke undgår moms i dag.
Det kan være, spørgeren har fundet noget, men jeg er ikke bekendt med det.
Jeg troede faktisk, at spørgeren havde fået sådan rimelig dybdegående svar på samrådet, hvor vi gik i dybden med det og ikke bare havde de her få sekunder til at svare i en pingpong i forhold til nulmoms, og hvad det reelt betyder.
Jeg tror, det gør en positiv forskel.
Jeg håber, der kommer mere indenrigsflyvning, og jeg håber, vi får bundet Danmark bedre sammen, men at det sker med danske flyselskaber.
I forhold til at du i dag kan få en udenlandsk licens og så flyve i Danmark på den og derved undgå moms, vil jeg sige, at jeg endnu ikke er stødt på et godt argument for at skulle bevare den model, altså den, vi har i dag.
Det har jeg ikke hørt fra nogen, hverken fra spørgeren eller fra andre.
Jeg har hørt andre holdninger om, at det skal være dyrere at flyve, men det, at man laver om i den her finte, er der simpelt hen ikke nogen gode argumenter for at man ikke skulle gøre, så svaret er nej.
Jeg håber, at det i fremtiden vil blive nemmere at være et lille flyselskab i Danmark, og at man ikke skal spekulere i udenlandske licenser, eller på, om man hovedsagelig flyver i udlandet osv.
Det giver ikke mening.
Så det er jo bare en fjollet regel, vi har fjernet.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-08:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til, at indførelsen af nulmoms for indenrigsflyvning vil gøre det billigere at benytte sig af taxaflyvning, og er ministeren bekymret for, om forslaget vil lede til flere taxaflyvninger?
Jacob Jensen (V), 2024-05-08:
Som jeg startede med at sige i min indledning, er det, der er vores position, at vi gerne vil have, at transporttiden i forhold til slagtedyr maksimalt skal være 8 timer, og det er i modsætning til Kommissionens forslag, der er 9 timer.
Vi har også sagt, at vi gerne vil begrænse transporttiden yderligere, i forhold til det som Kommissionens forslag lægger op til, hvilket i øvrigt også er en stramning i forhold til de gældende regler.
Men vi har ikke på nuværende tidspunkt lagt os endeligt fast, og det vil vi selvfølgelig også gøre i samarbejde med Folketinget, dvs. i forhold til Europaudvalget og den mandatafgivning, vi normalt har i den her slags sager.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-08:
Tak for det.
Mit opfølgende spørgsmål må så blive: Er ministeren ikke bekendt med, om der er nogle af de her flyselskaber, som i dag kan karakteriseres som rene indenrigsflyselskaber, som ikke er udenrigsflyselskaber, altså dem, som fru Sofie Lippert læste højt fra talerstolen før?
Thomas Danielsen (V), 2024-05-08:
Nej, det er jeg ikke, men som sagt kan det godt være.
Jeg har bare svaret, hvad jeg er bekendt med, og jeg listede en række selskaber op, og visse af dem har jeg aldrig hørt om før.
Visse af dem kender vi jo særdeles godt.
Ordføreren kender jo DAT f.eks., som blev nævnt på listen.
Hvordan de har registreret sig ved jeg ikke, men enten er det en udenlandsk licens, eller også er det hovedsagelig med udenrigsflyvninger.
Der er ikke noget af det, der er forkert, men der er bare ikke noget til hinder for bare at oprette sig som et dansk selskab i stedet for og så have de samme flyvninger.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-08:
Tak skal du have.
Mener ministeren, at der skal være fuld åbenhed i anlægsbudgetter og deres detaljer, så Folketinget kan stemme på et fuldt oplyst grundlag, når det kommer til vejprojekter som i eksempelvis lovforslag nr. L 112?
Thomas Danielsen (V), 2024-05-08:
Det er jo en generel udfordring, at vi skal have hele vores elinfrastruktur vendt på hovedet.
Vi skal have varmet vores huse op med el, bilen skal på el osv. osv., og samtidig producerer vi også nogle gange el decentralt og ikke fra et centralt kraftværk, enten via store vindmøller, der bliver sat op, eller via husstandssolceller eller husstandsvindmøller, og hvad ved jeg.
Hele vores infrastruktur er jo ikke bygget til det her, så det betyder, at det er en generel udfordring af hele vores elinfrastruktur.
Det ligger lidt uden for mit ressort, men det ændrer ikke på, at der er nogle mennesker, der har nogle udfordringer, og som vi kigger på hvordan vi kan hjælpe både med støttepuljer og andet.
Lad os drikke en kop kaffe og se, hvad det er for nogle udfordringer, de her vognmænd har henvendt sig til dig om.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-05-08:
I dag forsøger de på at løse problemet ved at købe en bil, de reelt set ikke ville have købt, fordi den har nogle lempelser af A++; det er jo elbiler.
Det korte af det lange er, at ministeren vel er enig i, at vi så i givet fald skal prioritere midlerne til at få distributionsnettet gjort stærkere, især i de tyndt befolkede områder, hvor det også rammer privatbilismen helt lavpraktisk.
Det er begrænset, hvor mange der på en vej kan få elbil, fordi naboerne har købt, og så er det slut.
Thomas Danielsen (V), 2024-05-08:
Igen vil jeg sige, at jeg tror, vi skal tilbage til kaffekoppen.
Det er jo klart, at hvis du har en elbil, lever du jo rigeligt op til det krav, så det egentlig ikke er en elbilsregulering, men lad os se på, om der er et problem.
Jeg kan høre, at der i hvert fald er én vognmand, der har et problem, så lad os forholde os til det og se, om det giver anledning til, at der skal laves noget om, eller om noget skal være anderledes.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-05-08:
Jeg er helt enig i, at der sker en hel masse.
Men der er faktisk mange steder i yderområderne, hvor en vognmand får at vide, at der på grund af at alle naboerne i den lille landsby har valgt at få elbiler, er der ikke plads til flere, før man får tilført en bedre infrastruktur.
Vil ministeren ikke se på muligheden – og så skal vi nok tage den over kaffen, hvis det er – for at give dispensation til de få flextrafikvognmænd, det eventuelt kunne være, i særdeleshed i landdistrikterne, så de kan leve op til kravene i landdistrikterne i særdeleshed?
Thomas Danielsen (V), 2024-05-08:
Ja, men igen tror jeg, vi skal tilbage til det med kaffekoppen, for vi oplever en meget hastigere udbygning af ladeinfrastrukturen, end nogen havde forudset.
F.eks. er der bare på et år sket en udbygning af offentligt tilgængelige ladestandere på 90 pct.
Men jeg skal jo ikke kunne sige, om der ikke kunne være en vognmand, som bor et sted, hvor han har svært ved at få hjemmeopladning.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-05-08:
Jeg har fra vognmænd fået henvendelser om – og det kan godt være, at det er det, der gør spørgsmålet lidt svært - at der er op til 3 års leveringstid på ladeinfrastrukturen bare til hjemmeadressen.
Altså, de står over for at skulle skifte en bil ud nu, og de er tvunget til at købe en fossilbil eller en kategori to- eller kategori fire-bil – nu kan jeg ikke engang huske, hvilke der er lempelser på, men det er ministeren sikkert bekendt med – så mit spørgsmål er: Er ministeren enig i, at det skal være muligt at leve op til lovgivningen?
Det tror og håber jeg ministeren er.
Thomas Danielsen (V), 2024-05-08:
Jeg er faktisk lidt overrasket over, at der skulle være nogle særlig store udfordringer i forhold til flextrafikkøretøjer og -biler, for jeg er kun bekendt med, at der er væsentlig lempeligere krav til dem, end der er til taxaer.
Så det er faktisk ikke, fordi jeg ikke vil svare spørgeren, men det vil i virkeligheden nok egne sig bedre til, at vi over en kop kaffe snakker lidt om, hvad det er for nogle eksempler, spørgeren har fået ind på bordet.
Der må jo være nogle flekstrafikchauffører, som har kontaktet spørgeren, for jeg ved faktisk ikke, hvad problemstillingen skulle være.
Altså, jeg kan ikke lige selv se, at der skulle være nogle særlige krav, som er vanskeligere at leve op til som flextrafikchauffør.
Så jeg vil meget gerne drikke en kop kaffe med spørgeren og tage en snak om, hvilke udfordringer og muligheder der er.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-05-08:
Tak for ordet, og tak til ministeren for at møde op.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at flextrafikvognmænd er bundet af A++-energimærkekravene, hvis de har behov for at udskifte deres køretøj, selv om det ikke er muligt for vognmænd i landdistrikterne at finde en elbil, der kan køre langt nok på en ladning og samtidig leve op til kravene, der stilles til flextrafikkøretøjer?
Jeppe Bruus (S), 2024-05-08:
Jeg synes, at det her var en fin runde, så tak for det.
Jacob Jensen (V), 2024-05-08:
Tak for spørgsmålet.
Det ligger jo meget i forlængelse af det tidligere spørgsmål, nu bare med modsat fortegn, og det sætter måske det her meget godt i relief.
Regeringen ønsker som sagt at udvikle og ikke afvikle dansk landbrugsproduktion, og jeg glæder mig derfor også fortsat over den teknologiske udvikling, der sker inden for erhvervet i de her år.
Det er en udvikling, som vi vil være med til at understøtte, og dermed også understøtte, at landbrugsproduktionen i Danmark også i fremtiden skal være et eksempel, som andre lande kan kigge til og lade sig inspirere af.
Vi har sat et ambitiøst og vigtigt mål med 2030-målet i landbrugsaftalen om at levere 55-65 pct. mindre CO 2 i 2030 målt i forhold til niveauet i 1990.
Vi er godt på vej, men vi er ikke i mål endnu.
Vi har også et mål om, at vi skal være klimaneutrale i 2045, og derfor skal vi, som jeg også sagde til den tidligere spørger, sikre en langsigtet, robust og bæredygtig regulering af landbrugets klimaudledninger.
Derfor vil regeringen, som det også fremgår af regeringsprogrammet, indføre en klimaafgift i landbruget, og den skal bidrage til, at landbruget opfylder reduktionsmålet.
Men vi skal også sikre, at der kommer til at ske en udvikling og ikke en afvikling af landbruget.
Derfor vil regeringen bl.a. tilbageføre provenuet fra afgiften til at understøtte den omstilling i erhvervet.
Det er vigtigt, at vi ser alle udfordringer i sammenhæng, og til det formål har vi jo netop nedsat en grøn trepart, hvor vi sammen med landbruget, Danmarks Naturfredningsforening, industrien, fagbevægelsen og med kommunerne kigger ind i at lave brede og langsigtede løsninger for landbruget.
Det er også derfor, at vi kigger ned i de anbefalinger, som det såkaldte Svarerudvalg, altså ekspertgruppen for en grøn skattereform, gav os nogle faglige indspark til, og det ser jeg enormt meget frem til at vi i den kommende tid kommer til at drøfte og forhåbentlig kommer i mål med en god plan for.
Signe Munk (SF), 2024-05-08:
Når det fremgår af landbrugsaftalen fra 2021, at »Aftaleparterne har en fælles ambition om, at udledningen af drivhusgasser for land- og skovbrugssektoren skal reduceres med mindst 8 mio. t. CO2e i 2030 under hensyntagen til principperne i klimaloven, herunder bæredygtig erhvervsudvikling og dansk konkurrencekraft, sunde offentlige finanser og beskæftigelse«, vil regeringen så holde fast i denne ambition og sikre den indfriet med en aftale om en CO2-afgift for landbruget?
Jacob Jensen (V), 2024-05-08:
Jeg bliver simpelt hen nødt til at anholde præmissen om, at det lige koster en masse arbejdspladser og lige koster en hel masse.
For vi har jo netop politisk aftalt – og det er det, som jeg forholder mig til – i regeringsgrundlaget, at den struktur, der skal være omkring indførelsen af en CO 2 -afgift, skal være en incitamentsdrevet struktur, sådan at konkurrenceevnen bliver bevaret, at man understøtter erhvervet i at omstille sig, at det kan betale sig at omstille sig, og at vi netop dermed også kommer i mål med den omstilling, som vi politisk har taget ansvar for at vi skal, i hvert fald nogle af os.
Så ved jeg godt, at det kan være sjovere at drikke slushice og puste balloner op, men vi er altså nu engang nogle, der bliver nødt til tage et ansvar for det her, og det har vi valgt at gøre.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-08:
Jeg tror, vi fik gjort det ret klart, at Danmarksdemokraterne ikke er lemminger.
Vi er nærmest ugler, som sætter sig ned, og så bruger vi hjernen i stedet for mavsen.
Vi maler os ikke op i krogen og siger, at vi laver noget tosset bare for at lave det.
Det tror jeg vi fik slået ret godt fast.
Vi ved, det kommer til at koste arbejdspladser, og den skal bare gennemføres, koste hvad det koste vil.
Jacob Jensen (V), 2024-05-08:
Hr. Kim Edberg Andersen, vi er ikke i mål!
Vi er ikke i mål med det, som vi har aftalt at der skal leveres på i forhold til lavere CO 2 -udledning for vores fødevareproduktion, og det er 55-65 pct. i 2030 i forhold til det, der var niveauet i 1990.
Det er det, der er aftalt.
Det ved jeg godt at spørgerens parti så ikke er en del af og dermed heller ikke tager et ansvar for, men det er vi nu engang nogle andre der gør.
Det er derfor, vi laver den her struktur, hvor vi også har fået forhandlet med i vores samlede regeringsprogram, at det netop ikke er et svar at sige, at måden, hvorpå vi kommer i mål, skal være en afvikling.
For der er jo nogle partier, der ønsker at afvikle dele af dansk landbrug; det ønsker vi ikke fra regeringens side.
Vi ønsker at udvikle det og dermed også understøtte den miljøteknologi og klimateknologi, som skal være med til at bringe også CO 2 -regnskabet i mål.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-08:
Det kan godt være, at jeg bliver rundtosset på rodeotyren, men til gengæld er jeg ikke ramt af lemmingeeffekten, hvor man, på trods af at man ved, at man er nået i mål, stadig væk kaster sig ud over kanten, for det gør alle de andre.
Når vi er i dyreverdenen, vil jeg hellere være en rodeotyr end lemmingen, for udkommet bliver jo lidt mere uheldigt for lemmingen.
Det bliver vi bare nødt til at se i øjnene.
Virkeligheden er jo også, at vi ved, at vi kommer i mål.
Vi ved også, at offentlig administration ikke er gratis.
Så vil ministeren forsøge at forklare mig det på en anden måde?
Hvis man får 1 kr. ind i afgift og man så skal give den krone tilbage, hvem skal så betale lønningen til den, der administrerer afgiften?
Jacob Jensen (V), 2024-05-08:
I modsætning til spørgerens parti vælger vi at tage et ansvar for at udvikle landbruget.
Man kan jo godt blive en lille smule rundtosset af at køre rundt på rodeotyren, og det er åbenbart det, der er tilfældet her.
For det, der ligger i det her, er, at der er et kæmpe flertal i Folketinget, der ønsker at indføre en CO 2 -afgift.
Vi har så sagt som en del af det, at det er en del af rammerne for, hvordan incitamenterne skal være rigtige til at ibrugtage nogle af de her nye teknologier.
Det er jo klart, at teknologier bliver ibrugtaget, hvis det kan betale sig, og kun, hvis det kan betale sig.
Så den præmis om, at det lige koster tusindvis af arbejdspladser, er simpelt hen en præmis, som spørgeren her åbenbart selv kommer med.
For vi har netop sagt i vores regeringsprogram, at det netop ikke samlet set skal koste arbejdspladser, og at det ikke skal koste erhvervet konkurrenceevne, men at pengene skal tilbage krone til krone for at understøtte en udvikling og ikke en afvikling.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-08:
Så borgmesteren i Hjørring har ret.
Det er jo ren klodshans, for hvis man nu lytter efter, hvad ministeren siger, vil man udvikle noget ved at sørge for, at man mister 8.000 arbejdspladser i et erhverv.
For man laver en CO 2 -afgift, vel vidende at man faktisk er i mål.
Vil ministeren ikke bare lige være sød at forklare det for mig en gang til?
Hvordan udvikler man et erhverv ved at tage nogle penge fra dem, som de så mister 8.000 arbejdspladser på, køre det igennem et DJØF-lag – det er nok nogle af de her 11 mia. kr., man bruger på det – som jo skal have løn for at sidde og tilbagebetale til et erhverv, som faktisk er i mål af sig selv?
Man må gerne kalde mig Klodshans, men vil ministeren ikke lige forklare mig, hvordan det er at udvikle et erhverv?
Jacob Jensen (V), 2024-05-08:
Tak for spørgsmålet.
Som det sikkert også er spørgeren bekendt, ønsker regeringen at udvikle og ikke at afvikle dansk landbrugsproduktion, og jeg glæder mig derfor også over den teknologiske udvikling, som der sker i landbruget i de her år.
Det er en udvikling, vi skal fortsætte med at understøtte, og dansk landbrugsproduktion skal være et eksempel til efterlevelse også for andre landes omstilling af landbruget.
Derfor skal vi sikre en langsigtet, robust og bæredygtig regulering af landbrugets klimaudledninger, og derfor vil regeringen indføre en klimaafgift, og afgiften skal udformes på en måde, hvor erhvervet understøttes, og så erhvervets konkurrenceevne ikke forringes, og der må derfor ikke flyttes arbejdspladser ud af landet samlet set.
Vi tager som bekendt et ansvar for at udvikle landbruget, og derfor har regeringen også nedsat en grøn trepart.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-08:
Tak for det, formand.
Jeg skal lige et skridt tilbage, for jeg har ingen briller med.
Er ministeren enig i sin partifælle Søren Smalbros udtalelse, og det er borgmesteren i Hjørring: »Det er klart, at hvis man kommer i mål med målsætningerne, så er en CO 2 -afgift oveni jo til Klods Hans.
Jeg mener, så giver det jo ingen mening«?
Det er, efter at de nye tal på skovens CO 2 -optag er udgivet.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-05-08:
Tak for det, og tak for dialogen.
Jeg er glad for, at ministeren også er enig i, at transporttid ikke er det eneste, det drejer sig om, når man snakker transport af dyr.
Til sidst skal jeg bare lige for min egen forståelse spørge: Skal jeg tage det sådan, at ministeren og regeringen egentlig har den indstilling, at det skal være muligt at eksportere levende dyr til andre EU-lande og tredjelande, også hvis transporttiden overstiger 8 timer, når vi f.eks. snakker avlsdyr?
Signe Munk (SF), 2024-05-08:
Tak for besvarelsen, men det var ikke rigtig et svar på spørgsmålet.
Ministerens egen partileder var forhandler af aftalen.
Det er altså Troels Lund Poulsen, der har skrevet under på det her dokument.
Og jeg forestiller mig, at når man er minister for fødevarer, landbrug og fiskeri, må det være et dokument, der er ret vigtigt for det politiske arbejde, der foregår i ministeriet, og for ministeren.
Derfor går spørgsmålet jo sådan set på, at på side 1 i aftaleteksten står der netop, at der er en ambition om at reducere med 8 mio. t CO 2 i 2030, og det er fra hele den her gruppe af partier, som har lavet aftalen.
Ministeren refererer til reduktionsmålet og det spænd, det er lavet på, og bare sådan til fælles oplysning vil jeg sige, at de 8 mio. t CO 2 betyder, at man skal nå 65 pct.s reduktion.
Så jeg tillader mig lige at spørge igen, og det er, fordi det er sådan med jer fra Venstre, at man skal trække oplysningerne ud af jer, når det kommer til den grønne omstilling af landbruget, og det samme gjaldt økonomiministeren, da jeg spurgte til reduktionsmålet.
Så jeg spørger igen: Vil regeringen holde fast i den ambition, som ministerens egen formand har skrevet under på, om, at man skal reducere med 8 mio. t CO 2 i landbrugs- og skovbrugssektoren i 2030?
Jacob Jensen (V), 2024-05-08:
Jeg kan bekræfte det, som spørgeren tænker er en sandhed, nemlig at det, som spørgeren henviser til, altså landbrugsaftalen, er et utrolig vigtigt dokument for mit politiske arbejde, og det er derfor, vi har en bred landbrugsforligskreds, som også løbende kommer til møde ovre ved mig, hvor vi netop sidder og kigger ned i de mange forskellige initiativer, som landbrugsaftalen indeholder.
En af tingene er, hvordan vi så leverer på bl.a. de 55-65 pct., altså det spænd, som der bliver lagt op til, i CO 2 -reduktioner.
Og det er selvfølgelig en aftale, som vi kommer til at skulle levere på i samarbejde med den forligskreds, som spørgerens parti jo også er en væsentlig del af.
Så det er svaret.
Ja, det mener jeg er fuldstændig åbenlyst.
Selvfølgelig har alle en interesse i, at dyrene når frem.
Men man kan sige, at skønnet for, om de så har lidt overlast eller ej ud fra en dyrevelfærdsmæssige vurdering, er op til de regler, som vi politisk både fra EU's side og fra national, dansk side er med til at sætte rammerne for, og som jo igen baserer sig på bl.a. nogle faglige vurderinger af, hvad der skal til i forhold til forskellige dyretyper, forskellige størrelser af dyr, hvor robuste de er, hvor gamle de er, hvor langt de kan tåle at køre, og hvad der skal være af strøelse, højdekrav og pladskrav osv. osv.
Så det er jo en samlet faglig vurdering af, hvordan dyrevelfærden skal være til stede, i forhold til hvor lang tid man i givet fald kan transportere et dyr på betryggende vilkår.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-05-08:
Det er jeg glad for at høre.
Jeg kender jo også ministerens baggrund fra før.
Jeg går egentlig lidt ud fra, at ministeren er enig, når jeg her siger, at både landmænd, chauffører og vognmænd alle sammen har en klar interesse i, at dyrene rent faktisk når sikkert frem til deres destination uden at have lidt overlast.
Jacob Jensen (V), 2024-05-08:
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at transporttid jo ikke er det eneste parameter, som er afgørende for, hvordan dyr kan transporteres på dyrevelfærdsmæssig betryggende vis.
Det handler også om transporttid.
Det handler også om, hvordan vejret er.
Er det meget koldt?
Det handler selvfølgelig om, at der skal være adgang til foder, vand og strøelse og plads og ventilation og meget andet.
Så jeg er enig i, at det handler om en række forskellige elementer, som man samlet set selvfølgelig skal vurdere på, i forhold til hvordan dyrene har det.
Men at transporttid også betyder noget, tror jeg også er ret klart for de fleste.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-05-08:
Tak for det.
I dag, når man ser på dyretransporter, må man jo også bare sige, at der er mange forskellige teknologiske muligheder, man kan bruge på sine transporter.
Så i den forbindelse vil jeg egentlig bare høre, om ministeren anerkender, at det i dag faktisk er muligt at transportere dyr over længere distancer, på en måde hvor dyrene ikke lider overlast, såfremt man rent faktisk gør en masse af de her tiltag, der er mulige i dag teknologisk og uddannelsesmæssigt.