runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Kronborg (S), 2019-10-08:
Tak for det.
Det er jo lidt specielt at stå her for allerførste gang.
Lovforslaget udspringer bl.a. af den politiske aftale om veterinærforlig III fra december 2017, som blev indgået mellem den daværende regering, Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Enhedslisten, Radikale Venstre, Alternativet og SF.
Lovforslaget er altså delvis en implementering af det initiativ i veterinærforliget, som skal sikre, at driften af Fødevarestyrelsens medicinregister VetStat kan finansieres af ejere af dyrehold med svin og kvæg registreret i Det Centrale Husdyrbrugsregister.
Det kræver en teknisk omlægning og modernisering, som vi med det her forslag får sat i gang.
Derudover tages initiativ til en række ændringer i loven, som skal sikre en bred administration af loven.
Det kan bl.a. fremhæves, at veterinærstuderende fremover kan få mulighed for at deltage i diagnostik og behandling af dyr på Københavns Universitets dyrehospitaler som en del af uddannelsen.
Et andet tiltag handler om tilsynet med dyrlæger ansat ved Københavns Universitets dyrehospitaler.
De vil fremover være underlagt tilsynet, når de behandler privatejede dyr, så det svarer til det tilsyn, som andre dyrlæger også er underlagt.
Lovforslaget sørger kort fortalt for en modernisering og fremtidssikring af Fødevarestyrelsens medicinregister samt for nogle ændringer, der sikrer bedre administration af loven.
På den baggrund støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Tak for ordet.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-08:
Tak for det, formand.
Liberal Alliance kan med de samme argumenter, som er blevet brugt af de øvrige partier her fra talerstolen, støtte lovforslaget.
Jeg vil sige til hr. Peter Seier Christensen fra Nye Borgerlige, at det med, at et erhverv selv finansierer de omkostninger, som erhvervets drift medfører for det offentlige, faktisk er en ganske normal ting, og jeg synes også en rigtig ting, fordi det faktisk er med til at styrke erhvervet, at der er styr på medicin, i det her tilfælde.
Mogens Jensen (S), 2019-10-08:
Tak for det, og allerførst herfra også et tillykke til alle de nye ordførere, der har været her på talerstolen for første gang.
Det synes jeg gik godt.
Så må vi jo håbe, at det går lige så godt for den nye minister.
Men det ser ud til, at vi kan finde et bredt flertal for det her lovforslag, og det er der jo ikke noget mærkeligt i, fordi det, som det er sagt flere gange, jo er en del af den aftale, der ligger om veterinærforlig III, og som vi udmønter med det her.
Så derfor skal jeg heller ikke, da der er blevet redegjort for, hvad indholdet af lovforslaget går ud på, komme nærmere ind på det, men måske bare lige berøre et enkelt spørgsmål, der blev stillet af Dansk Folkepartis ordfører fru Lise Bech, som spurgte om, hvorfor det kun er ejere af bedrifter med svin og kvæg, som skal betale for driften af det nye VetStat, når medicinforbruget for andre dyrearter også registreres i registeret.
Det forholder sig sådan, at det blev besluttet, da det her forlig blev lavet, at betaling skal ske forholdsmæssigt ud fra det antibiotikaforbrug, som bedriften har.
Og da antibiotikaforbruget hos bedrifter med får og geder – og det er jo dem, der ligesom er holdt uden for det her – er et rigtig, rigtig lille forbrug, der svarer til, kan jeg se her, 0,01 pct. af det registrerede forbrug, så blev det aftalt, at man skulle undtage dem for betaling, fordi det var lige før, at administrationsomkostningerne ved inddrivelsen ville blive større end selve betalingen.
Så det er baggrunden for den model, der er valgt for arrangementet.
Men udover det ser jeg selvfølgelig frem til, at vi kan behandle eventuelt yderligere spørgsmål i udvalgsbehandlingen, og jeg takker for debatten.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-10-08:
Vi støtter sådan set en digitalisering af hele Danmark, og vi kommer ikke med ultimative krav ved finanslovsforhandlinger.
Sådan er det.
Ikke engang vores allervigtigste krav er helt ultimative.
Hvis vi måtte få noget, der er endnu bedre end vores bedste krav, så er vi helt åbne over for, at det er det, der kan komme igennem.
Så der må jeg desværre skuffe Venstres ordfører.
Erling Bonnesen (V), 2019-10-08:
Jamen på den baggrund er jeg da glad for, at Enhedslistens ordfører så hurtigt næsten foretager en kovending i sagen, så det glæder mig da.
Men så må jeg også forstå det sådan – og det skal være mit spørgsmål – at Enhedslisten bliver en central del af den kommende finanslov.
Så kan jeg regne med, at Enhedslisten med den her hurtige kovending simpelt hen slår i bordet ovre i Finansministeriet og siger, at Enhedslisten ikke går med til nogen finanslovsaftaler, medmindre den bredbåndspulje kommer på plads igen?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-10-08:
Nej, vi er slet ikke afslappet over for det.
Vi synes, det er enormt vigtigt, at man i alle lokalområder har gode internetforbindelser, og vi støtter sådan set, at der er en bredbåndspulje.
Vi har også noteret os, at der gennem de sidste 4 år jo er blevet strammet op.
Der var jo et enkelt år, hvor der var dele af Københavns Kommune, som fik støtte fra den her bredbåndspulje.
Det syntes vi var lidt underligt, og vi synes, at det er byområder, der ligger lidt længere væk fra Rådhuspladsen i København, der skal have den støtte.
Så jeg deler fuldt ud, hvad skal man sige, de bekymringer, som Venstres ordfører har luftet her, og jeg synes, at det er vigtigere at støtte landlige områder på Langeland end områder sådan i yderkanten af Københavns Kommune.
Erling Bonnesen (V), 2019-10-08:
Tak for det.
Jamen det er bare lige en kort opfølgning i forhold til bredbåndspuljen.
Det kan ordføreren jo næsten regne ud.
Jeg vil ikke sige, at ordføreren har et smil på læben, men det undrer mig lidt, at Enhedslisten tager det så nonchalant.
Altså, vi er jo fuldstændig enige om – og det har jeg også sagt på Venstres vegne – at vi selvfølgelig støtter det her lovforslag, men jeg gør så bare opmærksom på, at det er nødvendigt helt praktisk, at der er hul igennem.
Men det er Enhedslisten sådan helt afslappet over for.
Hvorfor egentlig?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-10-08:
Enhedslisten går også ind for lovforslaget om digitalisering.
Vi vil samtidig sige, at vi faktisk synes, det er enormt vigtigt, når man laver sådan nogle systemer, at de er brugervenlige, funktionelle og hurtige.
Og at det er løsninger, som den enkelte landmand selv kan udføre, så man ikke ender i nogle systemer, hvor man er dybt afhængig af nogle landbrugskonsulenter, fordi det kun er dem, som kan håndtere de elektroniske systemer, som man skal bruge.
Det synes vi er vigtigt.
Og så har jeg også noteret mig, at der er mulighed for, at der i en periode, hvis der er landmænd, der har digitale problemer, kan dispenseres.
Så har jeg lyst til at sige nu, hvor der er flere ordførere, der har sagt, at den der bredbåndspulje ikke skal sløjfes osv., at det vil være lidt farligt, hvis man i forhold til bredbåndspuljen, som måske kan understøtte 500 eller 1.000 nye husstande om året, ligesom sidder herinde og vedtager love, hvor man f.eks. er afhængig af, at der bliver rullet lidt mere fiber ud ude på landet, men hvor det slet ikke er en løsning for hele landet.
Så er det virkelig farligt at lave lovgivning på den måde.
Men som politisk drilleri er det jo selvfølgelig en god sag.
Så jeg synes, det er væsentligt at se det her i det perspektiv, at det er en nødvendighed, og at hvis der er landmænd, der ikke har den gode forbindelse, kan det være, at man er nødt til at tage ind til det lokale bibliotek og få ordnet sin landbrugsstøtte, og hvad det ellers kan være, man skal indberette.
Så Enhedslisten går ind for, at vi får den her digitalisering.
Det er vigtigt for samfundsudviklingen.
Orla Østerby (KF), 2019-10-08:
Tak for det.
Den fællesoffentlige digitaliseringsstrategi er jo det, vi har fat om her, og den kører fra 2016 til 2020.
Jeg vil sige, at da vi sad og forhandlede netop bredbåndspuljen – den vil jeg også tage fat i i den her forbindelse – diskuterede vi landbruget.
Det var simpelt hen noget, vi sad og diskuterede, altså hvad det ville betyde, at man også fik bredbånd derud, hvor landbrugene er.
Det er jo ikke inde i København, men det er derude, hvor der er langt mellem husene.
Det, vi skal huske på, er, at det er store virksomheder, vi har i landbruget i dag, og de er enormt afhængige af, at de har en god bredbåndsforbindelse.
Så derfor håber jeg, at ministeren vil tage det med, der er blevet sagt her i dag i forbindelse med L 29.
For L 29 kan jo kun fungere, og landmændene kan jo kun tale digitalt med offentlige myndigheder og Landbrugsstyrelsen, hvis det er sådan, at de kan få forbindelse – og der er bredbåndsnettet meget, meget vigtigt.
Men Det Konservative Folkeparti støtter L 29.
Zenia Stampe (RV), 2019-10-08:
Tak for det.
Jeg skal bare allerførst starte med at undskylde, at jeg ikke deltog under første punkt.
Det nåede jeg desværre ikke.
Det lovforslag støtter vi, og det gør vi også med det her forslag, og jeg behøver i virkeligheden ikke sætte flere ord på det.
Lise Bech (DF), 2019-10-08:
Tak, formand.
Det tager jo ikke så lang tid at tage de her lovforslag, for meget af det er faktisk noget, vi havde gang i, inden valget kom.
Som nogle har sagt, er det her lovforslag en ændring af landbrugsstøtteloven, der vedrører obligatorisk digital kommunikation, og det er jo et udtryk for, at vi alle sammen skal være en del af den digitale tidsalder.
Landbrugsstyrelsen indførte i 2019 satellitbaseret kontrol, og det er jo supergodt, at vi fremover kan afløse en del af den fysiske kontrol med satellitbaseret kontrol.
Jeg tænker så: Kan vi mon spare noget der, ved at de ikke skal ud fysisk?
Lovforslaget indeholder derfor også et krav om, at bedrifterne skal bruge bestemte it-systemer, apps og lignende, og det giver meget god mening.
Så har jeg også lige et lille NB, nemlig at jeg rigtig gerne vil bede ministeren om at sørge for, at de her landmænd overhovedet kan kommunikere med omverdenen, og det er selvfølgelig bredbåndspuljen, jeg tænker på.
Jeg synes, det er katastrofalt, hvis den bliver taget af.
Men ud over det kan Dansk Folkeparti godt støtte det her forslag.
Erling Bonnesen (V), 2019-10-08:
Tak for det.
Også det her lovforslag, som er fint gennemgået af den forrige ordfører, kan jeg sige at vi fra Venstre bakker op og stemmer for.
Det er fuldstændig rigtigt, at mere og mere overgår til digital kommunikation, og det er vigtigt, at man følger op på det.
Og som det også fremgår, også i forhold til satellitbaseret kontrol, udarbejdes der jo mere og mere i den retning.
Så har jeg et lille spørgsmål, også til fødevareministeren, om, at når vi nu som en helt naturlig del, kan man sige, går ind for og bakker op om at få så meget som muligt over på digital kommunikation, så er det også vigtigt, at vi kan sige, at der så at sige er hul igennem, altså hurtigere bredbånd, og at der ikke er for mange mobilhuller.
Og der kan man jo kigge lidt bagud og se, at der fik vi med afsæt i Venstre og blå lejr – og også med et bredt flertal i Folketinget, som jeg husker det – afsat den her bredbåndspulje.
Og nu synes jeg jo, at man kan se over de sidste dage her, at der er opstået sådan lidt usikkerhed om, hvorvidt den bredbåndspulje får lov til at fortsætte.
Jeg kan i hvert fald hilse og sige, også fra Langeland og fra nogle landmænd, som har kontaktet mig undervejs, at de meget gerne også vil betjene sig af de her nye muligheder, for det er jo den nemmeste måde at gøre det på.
Men det forudsætter bare, at der er hul igennem.
Så jeg vil da gerne bede fødevareministeren lige adressere det, og jeg håber da, at fødevareministeren kan bekræfte, at det omkring bredbåndspuljen simpelt hen var en misforståelse, og at den selvfølgelig skal fortsætte.
For vi skal jo have hul igennem alle steder – også på Langeland.
Anders Kronborg (S), 2019-10-08:
Tak for ordet.
Danmark er et af verdens mest digitaliserede lande.
Både borgere og virksomheder bruger hver eneste dag digitale værktøjer.
De løser opgaver digitalt, de udvikler og finder på nye ideer digitalt.
Vi kommunikerer digitalt, og vi er faktisk blevet rigtig gode til det.
Det betyder, at Danmark har et effektivt arbejdsmarked med konkurrencedygtige virksomheder og medarbejdere, som er fortrolige med den digitale verden.
Det er en integreret del af langt de fleste danskeres hverdag.
Det gælder også landbrugene, der som moderne virksomheder bruger digitale løsninger og betragter dem som en helt naturlig del af det at drive en effektiv og konkurrencedygtig forretning.
Nussede papirskemaer, store arkivmapper og brevvekslinger med myndighederne – med frimærker – ser mindre og mindre ud til at være en del af fremtiden.
Jeg er derfor også meget fortrøstningsfuld over, at vi har et højteknologisk landbrugserhverv, som er godt med på den digitale bølge, og det er derfor også et erhverv, som er godt rustet til at gå det sidste stykke af den digitale vej.
Lovforslaget her er en naturlig del af den digitaliseringsbevægelse, som er i gang i hele samfundet, hvor vi hele tiden tænker i nye og smartere løsninger, som giver mere tid, mere overskud til borgere og virksomheder og for den sags skyld også myndigheder.
Med mulighederne for at gøre den digitale kommunikation obligatorisk for forhold omfattet af landbrugsstøtteloven kan vi strømline kommunikationen endnu mere og gøre den mere effektiv til gavn for både borgere og erhvervet.
Jo mindre tid, der bruges på bureaukrati og papirhåndtering, desto flere ressourcer er der til kerneopgaven.
Samtidig må det altid være et mål at begrænse brugen af papir og store fysiske sagsmapper, som belaster klimaet og vores miljø.
Vi er kommet langt, men vi kan stadig blive bedre.
Gode og brugervenlige digitale værktøjer er vejen til færre fysiske dokumenter, og på den baggrund støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2019-10-08:
Det her bliver sikkert sjovere og sjovere, jo flere gange man gør det.
Vi i SF støtter også det her forslag.
Vi har noteret os nogle af de bekymringer, som er fremsat i høringen, og som også er blevet påtalt nu her, bl.a. at vi selvfølgelig skal sikre os, at der er mulighed for dispensation i ekstraordinære tilfælde, og at den her tænkte app overholder databeskyttelsesforordningens krav.
Så er det jo selvfølgelig en del af en meget omfattende digitaliseringsproces, hvor vi skal passe på især de ældre borgere.
Det må vi så finde nogle små smutveje i resten af processen for at sikre ekstra grundigt.
Peter Seier Christensen (NB), 2019-10-08:
Tak for det.
Det er første gang, jeg skal tale fra den her talerstol, og det er mig en meget stor ære.
Vedrørende lovforslaget: Nye Borgerlige er naturligvis tilhængere af et velfungerende medicinregister, VetStat, men vi mener ikke, at udgifterne i forbindelse med en modernisering af systemet skal pålægges landbruget.
Landbruget er spændt hårdt for i forvejen, og det må være muligt at finde et beløb på 3 mio. kr. i et samlet offentligt budget på 1.150 mia. kr. Hvis der skal lægges yderligere byrder på landbruget, skal de kompenseres på anden vis.
Vi ser positivt på de øvrige tiltag i lovforslaget, herunder regler for dækning af ekstra kontrol ved manglende overholdelse af lovgivningen.
Dog vil vi under udvalgsarbejdet gerne have uddybet, præcis hvad der ligger i det.
Så på baggrund af finansieringsmodellen kan Nye Borgerlige ikke støtte lovforslaget, som det foreligger.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-08:
Folk spørger mig tit, hvorfor jeg er EU-modstander, og det her er et af svarene på det.
Fra Bruxelles kommer direktivet om, at vi skal bygge ladestandere, og vupti lægger vi en kæmpe udgift over på borgerne og på erhvervslivet.
Det er en potentiel regning og en potentielt stor millionregning, som vi lægger ud: op imod 400-500 mio. kr.
Ja, hvis du tæller den almene sektor med, kan det blive langt mere.
Der er tale om potentielle huslejestigninger for mennesker, som bor i lejeboliger, og udgifter, som kan være potentielt rigtig høje for den enkelte erhvervsdrivende.
Og alt sammen gøres, fordi man lægger en plantænkning ned over det her i stedet for at lade udbud og efterspørgsel løse problemerne.
Når vi har sådan et omfattende lovforslag, som reelt set lægger så markante udgifter ud over borgerne og ud over erhvervslivet, så burde det tænkes med ind i en større infrastrukturel plan omkring omstilling fra fossile brændstoffer på transportområdet til vedvarende energi, men det gør det ikke på det her tidspunkt.
Og vi er meget bekymrede over den magt, der nu bliver givet til den enkelte boligminister med hensyn til at lave en bekendtgørelse om, hvorledes det her kommer til at ramme erhvervslivet.
Derfor kan vi ikke på nuværende tidspunkt støtte forslaget.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-10-08:
Tak for ordet, formand.
Navnet er udtalt fuldstændig korrekt.
Det er Sikandar Siddique.
Alternativet støtter udbredelsen af elbiler i Danmark, og det er derfor afgørende at implementere EU's direktiv og få den basale infrastruktur på plads.
Alternativet bakker derfor op om lovforslaget om at fremme udbredelsen af ladeinfrastrukturer til elektriske køretøjer.
Det skal dog bemærkes, at lovforslaget udgør en minimumsimplementering af bygningsdirektivets krav, men det er dog et vigtigt første skridt i den rigtige retning.
Tak for ordet.
Mona Juul (KF), 2019-10-08:
Jeg må igen henvise til, at det, vi skal kigge på nu, hr. Lars Boje Mathiesen, jo er, hvordan vi kan sænke omkostningerne så meget som overhovedet muligt, sådan at vi kan sikre de minimumsimplementeringer af elladestandere, der er tale om i det her EU-direktiv.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-08:
Det er meget fint, men det var ikke det, mit spørgsmål gik ud på.
Mona Juul (KF), 2019-10-08:
Jeg henviser til det, jeg sagde i min tale.
Tak for det.
Jeg er rigtig glad for her i min anden ordførertale i dag at være med til at pege i en grøn retning.
Lovforslaget har, som flere af de foregående ordførere har været inde på, til formål at sikre overholdelse af vores EU-retlige forpligtelser i forbindelse med bygningsdirektivet.
Det er et direktiv, der kommer Danmark til gode på mange andre fronter og her dels skal gøre det nemmere at udrulle elbiler i form af flere ladestandere, dels skal fremme etablering af automatiserings- og kontrolsystemer i bygninger, hvad der selvfølgelig kan være med til at nedbringe energiforbruget.
Det sidste er der allerede krav om ved nybyggeri.
Her handler det om de eksisterende bygninger, hvor det er vigtigt at bemærke, at eksisterende boligbyggeri kun kan omfattes, hvis det er omkostningseffektivt – i lovteksten forstået som at totalomkostningerne bliver mindre ved at vælge systemet frem for ikke at vælge det.
Og så er det selvfølgelig vigtigt, at de ekstra omkostninger, lovforslaget medfører for såvel det offentlige som erhvervslivet, holdes så lave som overhovedet muligt.
Og her ser vi også gerne, at omkostningerne ved ladestanderne dækkes af de virksomheder, der har fortjenesten ved opladningerne, som der også var kommentarer om tidligere.
Med disse kommentarer bakker vi op om forslaget og minder om, at der er tale om en minimumsimplementering af bygningsdirektivets krav.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-10-08:
Lovforslaget er sådan en minimumsimplementering af krav i EU's bygningsdirektiv.
Enhedslisten har selv en klimaplan, som vi fremlagde her i starten af året, og som har 1 million elbiler i 2030 som mål, og de elbiler skal selvfølgelig lades op et sted.
Det er også nødvendigt at gå ind og kigge på, hvordan vi sikrer, at det kommer til at ske.
Hvordan er det, vi udnytter lovgivningen til at fremme, at vi har en omstilling til bæredygtig transport?
Vi har en kæmpe udfordring.
CO 2 -belastningen fra transporten stiger år efter år, og vi står over for, at vi skal omstille os til et nulemissionssamfund.
Altså, vi skal ikke bare tænke på, hvad det er, vi skal forsøge at nå i 2030 med 70 pct.s samlet reduktion.
Vi skal jo sådan set videre og blive et nulemissionssamfund.
Nu står vi over for noget, som pålægger, at vi får rullet noget infrastruktur ud til det nybyggeri, der kommer til at være fra 2020, og vi har så fastlagt her, at der er andre regler for det eksisterende byggeri, som skal gælde senest i 2025.
Vi ser sådan set meget gerne, at det er lovgivningen, som hovedsagelig præciserer, hvad der skal ske.
Når man ser på høringssvarene, er der jo nogle, der sådan dvæler ved, hvem det er, der kommer til at betale for det her.
Og BL har et estimat på, at for lejere i den almene sektor bliver det her en ekstra udgift på mellem 1,25 mia. kr. og 1,87 mia. kr.
Det er sådan lidt specielt, at nogle af de fattigste beboere, som ikke har bil, sådan set over deres husleje vil være med til at betale for, at der er kommet parkeringspladser i den boligforening.
Nu skal de så være med til, at der kommer elinfrastruktur, altså ladestandere til de beboere, som har en elbil.
Det er jo sådan i øjeblikket, og dermed er det også sådan lidt en speciel sag at diskutere her, for indtil nu er det jo private aktører, som har rullet ladestandere ud til elbilsfolket, og det er i høj grad andelsejede energiselskaber, som har taget teten, og som har etableret selskaber, som på forretningsmæssige vilkår har opstillet de her ladestandere.
Jeg har også noteret mig, at der er nogle af de her ladestandere, som man ikke er stavnsbundet evigt til, fordi der er en del af ladestanderen, der kan skiftes ud, så man kan skifte, hvad skal man sige, leverandør.
Jeg synes, det ville være væsentligt, at der i de bekendtgørelser, der skal laves, kommer fokus på, i hvilket omfang man kan sikre, at der ikke bare er mest muligt af den her udgift, som bliver væltet over på lejerne i den almene sektor, men at man sådan set fremmer, at det er dem, der har elbiler, der sådan set også kommer til at betale en pæn del af de udgifter, der er til at sikre, at der er lademuligheder for dem, der har elbil.
Det synes jeg ville være væsentligt, hvis man kunne sikre det i en bekendtgørelse.
Så det er vores forbehold i sagen.
Vi har forventninger til, at ministeren kommer og laver nogle gode bekendtgørelser, som ikke sender regningen videre til de allerfattigste beboere i den almene sektor, men at man får noget, der er mere afbalanceret.
Med de kommentarer kan Enhedslisten støtte lovforslaget.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-10-08:
Det er en lidt mere privat kommentar til hr. Ole Birk Olesen, som glædeligvis har kørt i elbil i 5 år.
Jeg kører også i elbil, og jeg vil sige, at hvis du kører over på Vestkysten i Jylland, er der ikke mange opladestandere, så jeg synes, det er en rigtig god ting, at vi får forholdt os til, hvordan de standere skal sættes op, og at der kommer flere af dem.
Så mit spørgsmål er: Kan hr. Ole Birk Olesen finde opladestandere alle steder i Danmark?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-08:
Jeg var i Herning for to, tre weekender siden, hvor jeg ladede min bil, og der var ingen problemer.
Det er selvfølgelig også en stor by i Vestjylland, men det er bare for at sige, at det ikke kun er i København og Aarhus, der findes ladestandere, de findes faktisk over det meste af landet.
Jens Rohde (RV), 2019-10-08:
Tak for det.
Jeg vil så godt alligevel sende en hilsen til vores minister.
Det her er et dejligt forslag, fordi det er dejlig uideologisk.
Det er faktisk præget af sund fornuft i forhold til den virkelige verden, vi lever af, og så bliver det ikke mere radikalt, og derfor støtter vi naturligvis op om lovforslaget.