runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2023-04-19:
Det er jo rigtig meget snak, mange gode intentioner og meget lidt handling.
I dag står vi i Danmark fuldstændig lige så sårbart og åbent, som vi gjorde i 2015, og det var migrantkrisen i 2015, der gjorde, at vi stiftede Nye Borgerlige.
Det var, fordi der var et borgerligt flertal, der havde lovet at passe på Danmark, og det gjorde de ikke; de lod migranter i tusindvis strømme ind over vores grænser og bevæge sig op ad vores motorveje.
Jeg vil vove den påstand – selv om der er andre, der mener, at det var et klimavalg – at årsagen til, at Socialdemokratiet faktisk fik så meget fremgang, og også måske fremgang på bekostning af et parti som Dansk Folkeparti, ved valget i 2019, var, at man var klar til at lave et nyt asylsystem.
Nu har Socialdemokratiet siddet i Statsministeriet i ikke bare en valgperiode, men i en valgperiode plus indledningen til en anden valgperiode, og intet er sket.
Og det, jeg hører i dag, er, at nu, når migranter igen strømmer mod Europa, fordi Europas grænser igen er åbne efter coronakrisen, er der intet gjort, og der er ingen handling, som gør, at man kan garantere danskerne, at det her problem ikke opstår igen.
Det er jo dybt uansvarligt.
Hvad har regeringen konkret tænkt sig at gøre, for at vi ikke står i samme situation, som vi gjorde i 2015?
Det er nu, der skal handles.
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-19:
Tak for spørgsmålet.
Lad mig indlede med at sige, at for regeringen er det vigtigt, at indsatsen i vores grænseområder er stærk og robust.
Samtidig skal indsatsen være til mindst mulig gene for ganske almindelige borgere, og det gælder altså ikke mindst pendlerne.
Det er ekstremt vigtigt for regeringen, at vi slår ned på kriminalitet, der går på tværs af landegrænser, og at vi passer godt på hele Danmark.
Det vil vi med den nye indsats i grænseområderne bl.a. gøre ved at sikre en øget overvågning af grænserne, der på sigt skal understøttes af øget brug af droner og nummerpladegenkendelse.
Derudover vil der også blive iværksat etablering af en ny operativ enhed i politiet, som skal have særligt fokus på omrejsende kriminelle.
Samtidig med at vi ændrer grænsekontrollen, styrker vi udlændingekontrollen i resten af landet.
Det er Rigspolitiets vurdering, at den nye indsats dermed samlet set vil have en positiv effekt på bekæmpelsen af grænseoverskridende kriminalitet.
Så vi kommer altså til at bruge politiets ressourcer i grænseområderne mere effektivt, og det er godt for danskernes sikkerhed.
Regeringen og myndighederne følger naturligvis situationen tæt, og regeringen er også klar til at øge grænsekontrollen på ny med meget kort varsel, hvis det skulle blive nødvendigt.
Karsten Hønge (SF), 2023-04-19:
Mener ministeren, at det er en god idé at tilslutte sig den spanske regerings projekt om at tilbyde ukrainske børn at holde ferie i fred og ro i et EU-land, og mener ministeren, at Danmark bør tilslutte sig dette projekt?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-04-19:
Jeg har trykket mig ind.
Nu virker mikrofonen.
Svarene skal være så korte, at jeg ikke kan nå rundt om det hele, så nu starter jeg et andet sted fra og siger noget i forhold til det her med, hvad vi vil gøre for at afskaffe fattigdom.
Der kan jeg sige, at på mit eget område er vi i gang med at køre en stor aftale om hjemløshed igennem Folketinget, og jeg mener, at en af de mest afgørende ting for mennesker er, at de faktisk har en bolig at være i.
Det er i øvrigt en aftale, der er indgået med ordførerens eget parti, og det vil sige, at i forhold til at afskaffe fattigdom mener jeg det er et vigtigt redskab.
Og i det redskab ligger jo at kunne sænke huslejen.
For et af de problemer, der er i forbindelse med hjemløshed, særlig i de større byer i Danmark, hvor det er blevet så dyrt at bo, er jo, at folk simpelt hen ikke har råd til de boliger, der er, og derfor har vi sat vældig mange penge af til, at man netop kan sænke huslejerne for de grupper, hvor der er udfordringer med at bide sig fast på boligmarkedet.
Det er bare for at nævne ét eksempel.
Taletiden er kort.
Morten Bødskov (S), 2023-04-19:
Ja, det synes jeg, og jeg synes, at vi i fællesskab kan glæde os over, at ordningen ikke er blevet benyttet i så stort et omfang, som vi frygtede.
Det havde været interessant, men det er jeg ikke helt sikker på at vi alle sammen kunne have forudset med så stor sikkerhed, som jeg må forstå hr. Ole Birk Olesen øjensynlig har været i stand til det.
Det har været en ordning, der har hjulpet, og som har hjulpet ganske mange familier, og nu bliver den i øvrigt tilpasset den nye situation, hvor vi ændrer på administrationsomkostningerne for at sikre, at ordningen stadig kan bruges, men hvor den selvfølgelig også er indstillet efter, at energipriserne er faldet, og at der er færre, der benytter ordningen.
Der er stadig familier og virksomheder, som har problemer, og dem er vi i det her brede flertal glade for at få lov til at hjælpe.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-04-19:
Nu lyder det så fra ministeren, at man jo ikke kunne forudse, at priserne på el og gas ville ændre sig så hurtigt, at ordningen ville blive brugt så forholdsvis lidt.
Vil det sige, at man, hvis man havde forudset det, hvis man havde kunnet se, at den for kun at udlåne så lidt ville være så dyr, så ikke ville have truffet beslutningen, sådan at man i bagklogskabens lys kunne sige, at det syntes man var det rigtige at gøre på det tidspunkt, men at man, hvis man havde vidst, hvad vi ved i dag, så ikke ville have gjort det?
Morten Bødskov (S), 2023-04-19:
Jeg tror, jeg vil koncentrere mig om, at den her ordning er skabt i et bredt flertal.
Liberal Alliance har valgt at stå uden for det brede flertal, som gav danske familier og danske virksomheder en håndsrækning i en situation, hvor man jo lige efter en coronakrise havnede i stigende energipriser, en inflationskrise, som stadig påvirker rigtig mange familier og virksomheder.
Og her har vi i et bredt flertal i Folketinget fundet det rigtigst at give både familier og virksomheder en hjælpende hånd med at håndtere det, som er en del af udfordringen og også inflationen, nemlig de stærkt stigende energipriser.
Hvad man så med Ole Birk Olesens styrke er i stand til at forudse, kan jeg desværre ikke rigtig entrere i.
Jeg koncentrerer mig om, at vi har været i stand til – med brede flertal – at hjælpe familier, der har haft det hårdt, og også virksomheder, der har haft det hårdt, med at komme bedre igennem den store krise, der har været i efteråret, hvor energipriserne steg meget, meget voldsomt.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-04-19:
Erhvervsministeren skal ikke beklage, at han ikke kan være på mit niveau.
Det er ikke hans skyld.
Det er jo andre forhold, der gør sig gældende.
Men jeg vil dog stadig væk gerne vide, om det, når der nu findes adskillige låneordninger, private låneordninger, som man kunne benytte, hvis man manglede penge i en situation, hvor energien var for dyr, så var det værd at oprette en statsstøttet låneordning gennem energiskatselskaberne, som det kostede 145 mio. kr. at administrere for at udlåne 192 mio. kr.?
Det er jo ikke sådan, at der ikke findes lån, uden at staten låner pengene ud.
Morten Bødskov (S), 2023-04-19:
Så er vi selvfølgelig ved sagens kerne, hvor forskellen i politik også udspiller sig.
For det, som hr. Ole Birk Olesen siger her, er jo et udtryk for, at hr. Ole Birk Olesen bare mener, at de virksomheder, som her var hårdt ramt, skulle sejle deres egen sø, og at vi ikke skulle hjælpe dem.
Det er jo det, der er sagens kerne, og der er der heldigvis et bredt flertal i Folketinget, som er uenig med Liberal Alliance, og som i den pågældende situation kunne se energipriser stryge igennem loftet, gaskunder, som fik deres gasregninger mere end fordoblet, og virksomheder, som kom i svære problemer.
Der var et bredt flertal i Folketinget, som mente, at vi skulle hjælpe dem, og det mener vi fortsat.
Vi ændrer ordningen, så den er tilpasset de forhold, der er nu, hvor energipriserne heldigvis er på vej ned.
Men der er jo stadig mange, som har problemer, og der er vi bare politisk uenige.
Et bredt flertal i Folketinget mener, at vi skal hjælpe dem, og det mener Liberal Alliance så ikke, og det står helt for hr. Ole Birk Olesens egen regning.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-04-19:
Jeg spurgte ikke, om erhvervsministeren stadig væk var tilfreds med ordningen.
Jeg spurgte, om erhvervsministeren synes, at udgifterne til ordningen står mål med ordningen, og lad mig lige læse udgifterne op: Det koster 145 mio. kr. at administrere udlån for 192 mio. kr. Det vil sige, at man, hver gang man i den her ordning låner 1 kr. ud, bruger ca. 75 øre på at administrere ordningen, og spørgsmålet var, om ministeren synes, at disse to tal står i et godt forhold til hinanden.
Altså, er der ingen grænser for, hvor meget administrationen af den her ordning må koste, før ministeren siger, at det er for dyrt, i forhold til hvad vi får ud af det?
Hvis der er sådan en grænse for ministeren, er den grænse så ikke overskredet, når det koster 145 mio. kr. at administrere udlån af 192 mio. kr.?
Ministeren skal ikke tale om, hvorvidt Liberal Alliance er med i den her aftale eller ej.
For en af grundene til, at Liberal Alliance ikke var med, var jo, at vi forudså, at det ville være enormt bøvlet og enormt dyrt for et meget lille resultat, og det er jo det, vi kan se ud af de her tal.
Men spørgsmålet går i al sin enkelhed ud på, om ministeren synes, det er i orden at bruge 145 mio. kr. af skatteborgernes penge på at administrere en udlånsordning, hvor man udlåner 192 mio. kr.
Reza Javid (EL), 2023-04-19:
Mange tak.
Har ministeren til hensigt at genoptage arbejdet med indførelsen af en officiel fattigdomsgrænse i Danmark og i den forbindelse igangsætte initiativer for at mindske fattigdommen, herunder især børnefattigdommen?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-04-19:
Tak for spørgsmålet.
Det korte svar på den første del af spørgsmålet er nej.
Jeg har kæmpet for at få en fattigdomsgrænse i rigtig mange år, helt tilbage fra 00'erne.
På det tidspunkt målte vi simpelt hen ikke på fattigdom i Danmark, og derfor var det for Socialdemokratiet vigtigt at få en fattigdomsgrænse i Danmark.
Man skal huske på, at en fattigdomsgrænse i sig selv egentlig hverken gør fra eller til, i forhold til hvor mange fattige der er.
Fattigdomsgrænsen i sig selv siger noget om, hvor mange der er fattige.
Så det er altså et måleinstrument.
Det, der jo så er sket siden, er, at under Helle Thorning-Schmidt blev der indført en fattigdomsgrænse.
Den blev så efterfølgende afskaffet i 2015, da der kom en blå regering til.
I 2018, altså igen under en blå regering,
blev der så iværksat et stykke arbejde i Danmarks Statistik, hvor man samlede op på fattigdomsdebatten.
Der er dele af den måde, de har gjort det på, jeg er uenig i.
Der er andre dele, jeg synes er gode.
Det tror jeg partierne forholder sig lidt forskelligt til.
Det er jo ikke det samme som at have en officiel fattigdomsgrænse, som er det, Socialdemokratiet har kæmpet for i årevis.
Det formål mener jeg er indfriet, og derfor er vi tæt på, at jeg måske synes, det er en lidt mere akademisk diskussion, om man bruger det, der ligger fra Danmarks Statistik, eller om man sætter et andet stempel på et andet sted fra.
Og så må jeg vende tilbage til anden del af spørgsmålet i næste runde.
Reza Javid (EL), 2023-04-19:
Jamen så kunne man via den metode, som Danmarks Statistik bruger, fastsætte en officiel fattigdomsgrænse.
Sagen er, at fattigdom jo er et socialt problem, og vi ved, at det er skadeligt for samfundet som helhed, men især for de mennesker, som det handler om.
Og især børnene bliver negativt påvirket af fattigdom i form af negative konsekvenser for deres udvikling – sociale, personlige, men også faglige udvikling.
Vi ved også, at et udgangspunkt i fattigdom kan få konsekvenser, som følger børn og unge resten af deres liv, med større sandsynlighed for sociale udfordringer, større ledighed, lavere uddannelse og flere på førtidspension.
Så både set ud fra et samfundsøkonomisk perspektiv, men også fra et humanistisk perspektiv, som er det vigtigste, er det fornuftigt at afskaffe fattigdommen.
Det har Danmark faktisk også forpligtet sig til, i og med at vi har underskrevet verdensmålene i 2015.
Og ironisk nok afskaffede Venstreregeringen samme år den officielle fattigdomsgrænse, så det bliver svært at måle.
Men hvis vi skal mindske og afskaffe fattigdommen i Danmark – og det mener vi i Enhedslisten at vi absolut skal – så er den første betingelse, at vi via en officiel fattigdomsgrænse kan følge med i antallet af mennesker med fattigdomsproblemer og få evidens omkring, hvordan økonomiske og politiske tiltag påvirker fattigdommen i Danmark.
Så vil jeg spørge, om ministeren mener, at Danmark med den nuværende udvikling vil kunne opfylde sit mål om at halvere fattigdommen i 2030, som vi har forpligtet os til.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-04-19:
Tak for det.
Jeg er fuldstændig enig i, at den første betingelse for at gøre noget ved fattigdom er, at man ved, hvad der foregår, så at sige, at man har data for det.
Det er derfor, jeg selv har kæmpet for i årevis, at vi fik en fattigdomsgrænse.
Og man skal igen huske på, at selve fattigdomsgrænsen hverken gør fra eller til, i forhold til om folk er fattige, men den giver os et billede af, hvor mange der er fattige, og hvem de er.
Det var formålet, og det var det, den politiske kamp handlede om i forhold til at få en fattigdomsgrænse.
De findes i lidt forskellige varianter.
Dele af dem er jeg enig i, dele af dem er jeg ikke enig i.
Sådan vil det være fra parti til parti.
Men altså, den officielle statistikmyndighed i Danmark har lavet en beskrivelse af det, og det vil sige, at datasættet mener jeg egentlig er tilgængeligt.
Og så bliver det en lidt akademisk diskussion, om det så er officielt eller ej.
Er det en officiel fattigdomsgrænse, når Danmarks Statistik har lavet den?
Nej, det er det vel egentlig ikke.
Og det er vel derfor, vi har foreslået i Socialdemokratiet, at der skulle et andet stempel på.
Men jeg synes måske, vi er henne et sted, hvor det vigtigste i det, der bliver spurgt til, er: Hvordan sørger vi for, at børn ikke vokser op i fattigdom?
Reza Javid (EL), 2023-04-19:
Skal jeg forstå det på den måde, at den metode, som Danmarks Statistik bruger, er den, som regeringen anerkender som indikator for fattigdomsproblemet i Danmark?
Jeg vil også sige, at jeg anerkender, at både statsministeren og denne minister tidligere har sagt, at de er på vej med en officiel fattigdomsgrænse, og der har været et arbejde i gang, men der er desværre ikke sket noget.
Og nu kan jeg forstå, at man fuldstændig har opgivet at få en officiel fattigdomsgrænse.
Men hvilke konkrete tiltag kan ministeren tænke sig at gøre i forhold til at nedbringe de reelle problemer omkring fattigdom?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-04-19:
Tusind tak for det.
Nej, der er forskel på det.
Hvis fattigdomsgrænsen er defineret af regeringen, er det en politisk besluttet fattigdomsgrænse, og det er det, der kommer fra Danmarks Statistik, jo ikke.
Jeg er i øvrigt heller ikke enig i alle delene af den, hvis jeg politisk skulle tage stilling til det.
Det er simpelt hen bare et spørgsmål om, at idéen med fattigdomsgrænsen jo er, at vi har et overblik over, hvordan det ser ud.
Det mener jeg sådan set vi har nu.
Vi er ikke politisk enige om, hvordan vi læser tallene og alt muligt andet, men det, vi gerne ville, og som ordføreren kalder step one, altså det første skridt, når vi taler om fattigdom, er, at vi har en beskrivelse af, hvad det overhovedet er i vores samfund.
Og jeg mener sådan set godt, man kan sige, at Danmarks Statistik og også andre, VIVE, Arbejderbevægelsens Erhvervsråd og andre, efter den kamp er blevet ført, faktisk giver os et ret fuldstændigt billede af det med de forskellige opfattelser, vi har af, hvordan vi definerer det.
Reza Javid (EL), 2023-04-19:
Jeg mangler stadig væk at høre, hvad regeringen konkret vil gøre for at nedbringe fattigdommen, og om man vil opfylde vores forpligtelser i forhold til verdensmålene.
Nogle steder i verden kan man tale om fattigdom på grund af krig, korrupte regimer og terror osv., men i Danmark er fattigdom et politisk valg.
Danmark er et rigt land, der er mulighed for at afskaffe fattigdommen.
Det er ikke økonomien, der står i vejen, men måske ideologien.
En klog mand har engang sagt, at for at afskaffe fattigdom kræves det, at to betingelser er opfyldt.
Den ene er et venligt samfund, og den anden er en god regering.
Hvilket samfund har vi, og hvad med den anden betingelse?
Sophie Løhde (V), 2023-04-19:
Jeg synes, det er dybt bekymrende, at flere børn og unge mistrives, at flere børn og unge har behov for at komme i kontakt med sundhedsvæsenet og ultimativt den regionale psykiatri.
Jeg tillader mig også blot at gøre spørgeren opmærksom på, at man også skal huske, at vi i dag er blevet langt bedre til at give nogle tilbud til nogle børn og unge, hvor alternativet tidligere var ingenting.
Når det er sagt, skal vi jo gøre, hvad vi kan for at sætte forebyggende ind, altså forhindre, at børn og unge overhovedet har behov for behandlingstilbud, hvad enten det foregår i regi af almen praksis eller i psykiatrien, for dermed også at sikre, at vi kan forebygge, at flere børn og unge får forværret den psykiske mistrivsel eksempelvis.
Lotte Rod (RV), 2023-04-19:
Når jeg stiller det her spørgsmål i dag, er det, fordi jeg allerede har stillet et skriftligt spørgsmål om, hvad regeringen ville gøre, og fik svaret, der kun gik på de nye, lettilgængelige tilbud.
Jeg synes, det er rigtig godt, at vi har aftalt dem, men vil regeringen ikke tage nye initiativer til at sætte ind, så børn og unge får anden hjælp end medicin?
Sophie Løhde (V), 2023-04-19:
Jo, der bliver jo taget en række initiativer som led i den psykiatriaftale, som vi indgik kort før folketingsvalget, og som spørgerens parti også er en del af, og der har vi jo aftalt en række forskellige tilbud.
Det er hele den del, der vedrører psykiatrien, og det, der er udenfor, altså også i regi af PPR i forhold til de her lettilgængelige tilbud, som jeg fremhæver, i forhold til at der i dag ikke findes et lettilgængeligt tilbud for børn og unge, som har symptomer på lettere psykiske lidelser, eller som psykisk mistrives.
Derudover er der jo alt det, der foregår og bliver taget initiativer til, og som ligger langt væk fra sundhedsvæsenet, men som også er rigtig vigtigt, når vi snakker forebyggende indsats, og som jeg ved min gode kollega børne- og undervisningsministeren har et meget stort fokus på, i forhold til hvilken betydning skolen, daginstitutioner, fritidsaktiviteter og nogle af alle de andre vigtige ting, som betyder rigtig meget i forhold til børn og unge, spiller.
Lotte Rod (RV), 2023-04-19:
Men hvilke helt konkrete nye tiltag vil regeringen tage for, at der ikke er så mange børn og unge, som kun får medicin som hjælp?
Sophie Løhde (V), 2023-04-19:
Det er en lille smule pudsigt, at jeg skal sidde og redegøre for den politiske aftale, som spørgeren selv har været med til at indgå, og hvor vi også har aftalt, i hvilken rækkefølge vi skal implementere den.
Der tager vi jo en række forskellige initiativer, også i forhold til forløbsbeskrivelser målrettet mod børn og unge, der er et andet initiativ, der er på den korte bane, og som vi har aftalt i fællesskab at starte ud med.
Mette Thiesen (DF), 2023-04-19:
Tusind tak.
Vil ministeren i forlængelse af Politikens artikel »Forsvarsadvokat: Anklagedes retssikkerhed i voldtægtssager udhules i faretruende grad« udgivet den 2. februar 2023 sammenholdt med DR’s artikel »Rigsadvokaten slår fast: Samtykkeloven fungerer efter hensigten« udgivet den 17. marts 2023 tilkendegive, om ministeren er enig i Rigsadvokatens vurdering af, at samtykkeloven fungerer efter hensigten?
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-19:
Tak for ordet.
Og også tak til spørgeren for spørgsmålet.
Den samtykkebaserede voldtægtsbestemmelse var et helt afgørende skridt for ligestillingen i Danmark.
Retten til at bestemme over sin egen krop og til selv at beslutte, hvem man vil indlede et seksuelt forhold til, skal selvfølgelig være omdrejningspunktet for vores lovgivning, og det skal naturligvis også afspejles i straffelovens bestemmelser.
Flere anmelder voldtægt, og vi ser også tegn på, at lovgivningen fører til flere domme.
Det er positivt.
Mit håb er, at det også på den længere bane vil føre til en varig kulturændring i samfundet, så vi i fremtiden vil se færre voldtægtssager.
Fordi der var tale om en nykriminalisering, blev den samtykkebaserede voldtægtsbestemmelse desuden udpeget som et anklagerfagligt fokusområde i januar 2021.
Og Rigsadvokaten har siden da fulgt anvendelsen af bestemmelsen tæt for at belyse, hvordan den anvendes i praksis.
Rigsadvokaten konkluderer bl.a., at der i retspraksis er sket en tilstrækkelig afklaring af bestemmelsens anvendelsesområde og rækkevidde.
Det vil sige, at der er kommet klarhed over, hvornår en sag falder inden for det nykriminaliserede område.
I den forbindelse fremhæver Rigsadvokaten, at gennemgangen af retspraksis viser, at hovedparten af voldtægtssagerne vedrører forhold, som også ville have været strafbare efter den tidligere voldtægtsbestemmelse.
Rigsadvokaten konkluderer desuden, at bestemmelsen anvendes som forudsat i lovgivningen, herunder med hensyn til strafudmålingen.
Jeg har med tilfredshed noteret mig Rigsadvokatens konklusioner, men anvendelsen af den samtykkebaserede voldtægtsbestemmelse er selvsagt noget, Justitsministeriet følger interesseret med i.
Mette Thiesen (DF), 2023-04-19:
Tusind tak for besvarelsen.
I forhold til samtykkeloven drøfter man jo også i mange henseender rigtig meget det her med frivillighedskriterie eller samtykkekriterie – det kan jeg da huske, fra da vi behandlede den.
Og grunden til, at jeg stiller det her spørgsmål, er, at der i hvert fald er blevet sået tvivl om, hvorvidt man ændrer på nogle ret grundlæggende principper i forhold til retssikkerhed med den her lovgivning.
Det, som der bliver nævnt i den her kronik af en forsvarsadvokat, er, og nu citerer jeg igen: »Derfor er det problematisk, når vi indfører regler, som udfordrer helt grundlæggende principper i den danske retspleje, såsom uskyldighedsformodningen, princippet om bevisumiddelbarhed, offentlighedsprincippet og den tiltaltes adgang til at vælge sin egen forsvarer.
Regler, som udgør helt centrale retsgarantier.
Konsekvensen er, at risikoen for justitsmord forøges.«
Har ministeren en kommentar til det?
Den her forsvarsadvokat siger også, at i de her påstand mod påstand-sager er rettens vurdering af troværdigheden af forklaringer fra den forurettede og den tiltalte afgørende for sagens udfald, og han problematiserer, at retten kan fravælge at høre fra den ene part, altså fra
den, hvad skal man sige, forudgående historik, der ligger for den ene part.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre nogle svar fra ministeren, i forhold til om det også er noget, ministeren finder bekymrende.
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-19:
Altså, først og fremmest vil jeg sige, at jeg mener det, når jeg siger, at Justitsministeriet og jeg som justitsminister selvfølgelig følger med i lovgivningens anvendelse.
Men når det er sagt, er man altså uskyldig, indtil det modsatte er bevist, og det har den samtykkebaserede voldtægtsbestemmelse ikke ændret på.
Det er i alle straffesager anklagemyndigheden, der skal føre bevis for, at der er begået et strafbart forhold.
Og i voldtægtssager betyder det, at anklagemyndigheden skal føre bevis for, at der ikke var samtykket til det pågældende samleje, og at det må have stået den tiltalte klart.
En del voldtægtssager kan være bevismæssigt vanskelige, da det i sidste ende kan handle om påstand mod påstand og rettens vurdering af troværdigheden af forklaringerne.
Men det ændrer ikke på, at det er anklagemyndigheden, der skal løfte bevisbyrden, og enhver tvivl herom skal komme den tiltalte til gode.
Mette Thiesen (DF), 2023-04-19:
Tak for svaret.
Det er vi sådan set selvfølgelig fuldstændig enige om, for sådan må det jo være i et retssamfund.
Grunden til, at jeg problematiserer det og stiller de her spørgsmål, er jo, at vi helst ikke skal lave lovgivning herinde, som ender med netop at rykke ved nogle af de her helt grundlæggende retssikkerhedsmæssige principper.
Har ministeren et svar på, om ministeren finder det her bekymrende, eller er det noget, ministeren har lyst til at undersøge?