Jakob Sølvhøj (EL), 2016-10-13:
Jeg vil indledningsvis sige, at jeg synes, det er bemærkelsesværdigt, når man læser lovforslaget, hvor svag en sammenhæng der er mellem forslaget, Rambølls evaluering af tilsynsordninger for de frie skoler fra 2015 og så den politiske aftale, som danner udgangspunkt for hele lovgivningen.
Selv om der i lovbemærkningerne refereres til rapporten, får man faktisk det indtryk, at evalueringen af tilsynet har spillet en meget beskeden rolle, fordi de helt centrale elementer i lovforslaget fremstår helt uden sammenhæng med det, der kan læses i evalueringsrapporten.
Den manglende sammenhæng er en medvirkende årsag til, at Enhedslisten er betænkelig ved det samlede forslag til lovændringer.
Og vores betænkelighed er ikke blevet mindre af de høringssvar, der er indkommet.
Det betyder ikke, at vi ikke finder, der er positive elementer i lovforslaget.
Det er f.eks. godt, at der tages fat på problemstillingen vedrørende uvildighed i tilsynet, og vi synes, det er et udmærket forslag, at kredsen af personer, der ikke kan vælges som tilsynsførende, udvides, og at både den enkelte og den samlede valgperiode afkortes.
Til gengæld synes vi, der er brug for at se nærmere på forslaget til nye rammer for samtaler med eleverne.
I en række af høringssvarene udtrykkes der en kritik af den foreslåede ordning, som vi synes bør give anledning til justeringer i lovforslaget.
Vi er umiddelbart ikke uenige i, at der som led i tilsynet skal være en mulighed for at gennemføre samtaler med elever uden tilstedeværelse af skoleledere og lærere.
Vi har også bemærket, at det vil blive accepteret, hvis forældre modsætter sig deres børns deltagelse, men vi synes, at lovbemærkningerne indeholder en knap nok indpakket trussel om konsekvenserne, hvis forældrene benytter sig af denne rettighed.
Det synes vi er stærkt uklædeligt.
Frem for den mistillid, der udtrykkes over for forældrene i lovbemærkningerne, mener vi, at loven i stedet burde præcisere, at forældrene som udgangspunkt altid deltager, hvis der undtagelsesvis gennemføres tilsynssamtaler med enkelte elever.
Vi synes også, at der på baggrund af de mange høringssvar er behov for at få belyst, hvad forslaget om indskrivning af begrebet demokratisk dannelse konkret indebærer for skolernes praksis.
Det er vist indlysende, at der ikke her i salen vil være nogen, der mener, at de frie skoler ikke skal bygge på et værdigrundlag, der respekterer de grundlæggende demokratiske værdier i vores samfund.
Jeg tror heller ikke, der er nogen af Folketingets partier, der vil sætte spørgsmålstegn ved, om den frie skoleverdens foreninger bekender sig til demokratiske værdier.
Og alligevel skal man bemærke sig, at disse foreninger sætter et stort spørgsmålstegn ved den måde, begrebet demokratisk dannelse foreslås indskrevet i loven.
Det gøres fra Dansk Friskoleforening, det gøres fra Danmarks Privatskoleforening, fra Frie Skolers Lærerforening, fra Grundtvigsk Forum og flere andre.
Jeg synes derfor, det er vigtigt, at vi i debatten i dag og i den videre lovproces får kigget meget nøje på, hvad der er substansen i den kritik, der rejses i høringssvarene.
Det efterlyses, hvad indskrivningen af begrebet demokratisk dannelse konkret indebærer i forhold til skolernes undervisning og samlede virke.
Hvilken betydning har det at indføje begrebet, når der allerede står i loven, at skolerne i hele deres virke skal forberede eleverne til at leve i et samfund som det danske med frihed og folkestyre og udvikle og styrke elevernes kendskab til og respekt for grundlæggende frihed og menneskerettigheder?
Forandrer det her noget?
Er tilføjelsen udtryk for, at vi blot nævner det demokratiske grundlag for friskolernes virke én gang til, eller er der tale om en skærpelse af kravene til skolerne?
Hvad går skærpelsen i givet fald helt præcis ud på, og hvilke konsekvenser får det for indholdet i tilsynet?
Det synes jeg vi mangler svar på.
I lovudkastet, der har været til høring, stod der f.eks. om demokratisk dannelse, »at det ikke er tilstrækkeligt, hvis skolen indskrænker sig til at forberede eleverne på, at de må slå sig til tåls med at leve i et frit demokrati.
For at opfylde bestemmelsen skal skolen i ord og handling bane vejen for, at eleverne tager det frie demokratiske samfunds værdier til sig«.
Jeg har bemærket, at de sætninger er forsvundet igen i det endelige lovforslag, og jeg vil godt høre: Er det, fordi ministeren er enig med Grundtvigsk Forum i, at formuleringen var klart begrænsende for åndsfriheden i relation til de frie skoler?
Eller er der andre årsager til, at de formuleringer er blevet fortrudt undervejs i processen?
Jeg vil i det videre arbejde også bede ministeren belyse nærmere, hvad der ligger i lovformuleringerne om præcisering og effektiv håndhævelse af skolens dekorumkrav, som jeg synes forekommer uklar.
Enhedslisten kan ikke støtte lovforslaget, som det ligger her.
Vi håber, at vi i den videre lovproces kan få belyst de konkrete konsekvenser af lovforslaget nærmere, og at regeringen vil være åben over for at tilrette lovforslaget, så det imødekommer en række af de kritiske bemærkninger, der er kommet fra den frie skoleverden.
Jeg ser frem til det videre arbejde med forslaget.