runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad (S), 2019-01-30:
Jeg må lade ministeren være undskyldt, fordi ministeren kommer fra Jylland og sandsynligvis aldrig har prøvet at pendle mellem to takstzoner som dem, der nu skal oprettes.
Jeg har selv i mange år pendlet mellem det gamle Vestsjællands Trafikselskab og Hovedstadsområdets Trafikselskab, og jeg har adskillige gange oplevet, at ældre damer og også yngre mennesker har forsøgt at købe gyldigt rejsehjemmel, men har fået udstukket en kontrolafgift mellem Tølløse og Hvalsø stationer, hvor grænsen var mellem de to trafikselskaber, fordi man havde gyldigt rejsehjemmel til det ene trafikselskab og gyldigt rejsehjemmel til det andet trafikselskab, men der altså imellem trafikselskaberne krævedes en ekstra billet, således at man skulle have rejsehjemmel til tre forskellige instanser for at komme fra Tølløse Station til Hvalsø Station.
Det var også tilfældet indtil for et par år siden.
Da havde man en ordning, hvor man f.eks. med skoleklasser skulle købe tre forskellige stykker rejsehjemmel for at komme fra Holbæk til København.
Og dengang sagde DSB's ledelse ligesom den daværende Venstreregering, at nu var det altså på tide, at man afskaffede den her ordning, fordi den var uhensigtsmæssig.
Det gav ikke mening, at folk skulle købe tre stykker rejsehjemmel for at komme fra Holbæk til København.
Mener ministeren virkelig, det giver mening at lave så indviklet et system, som vi allerede adskillige gange har fået bevist ikke fungerer, og som Venstreregeringen af samme årsag afskaffede for 2 år siden?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-01-30:
Tak for det.
Hr. Kaare Dybvad stiller to spørgsmål.
Det første handler om pendlere mellem hovedstadsområdets nye trafikselskab HOT og resten af Sjælland.
Jeg forventer på ingen måde, at pendlermulighederne mellem HOT og det øvrige Sjælland forringes i forhold til i dag.
Der er endog borgere, der pendler til hovedstaden fra både Fyn og Jylland.
Med HOT i hovedstadsområdet får de 11 øvrige kommuner på Sjælland netop mulighed for at tilrettelægge den kollektive transport med udgangspunkt i de behov, som de har.
Der oprettes et selvstændigt trafikselskab her helt på linje med, hvordan det er i resten af landet.
I øvrigt forestiller jeg mig, at dette trafikselskab får mulighed for at indkøbe ydelser hos HOT, hvis de finder det hensigtsmæssigt.
Angående det andet spørgsmål, som vedrører Østbanen, så er det korrekt, at grænsen, som vi foreslår, mellem HOT og det andet trafikselskab krydser Østbanen.
Men det betyder ikke nødvendigvis, at Østbanen skal opdeles.
I dag ejer det nuværende trafikselskab, Movia, en forholdsvis stor andel af privatbaneinfrastrukturen på hele Sjælland.
Præcis hvordan privatbanernes ejerskab på Sjælland skal organiseres fremover, skal afklares nærmere i det videre arbejde.
En mulighed er, at HOT overtager hele Movias del af ejerskabet af privatbanerne på Sjælland.
En anden mulighed kunne være, at det nye trafikselskab på Sjælland også overtager en andel.
Det skal overvejes nøje.
I forbindelse med lanceringen af regeringens udspil om HOT skrev jeg netop også til Movias formand og tilkendegav, at jeg gerne ser, at bl.a. Movia bidrager med input til ministeriets videre arbejde med den præcise udformning, der skal lede frem til et lovforslag.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-01-30:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Er ministeren enig med tidligere general Peter Bartram, når han skriver, at NATO er bedst til at varetage Danmarks sikkerhed, og at der ikke bør opbygges parallelstrukturer på militærområdet, som det vil være tilfældet med en EU-hær?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2019-01-30:
For os gælder det jo om at skabe stabilitet og prøve at genoprette en normalitet i samfund, der er brudt sammen.
Når vi deltager de steder, er det jo for at bekæmpe terrorbevægelser.
Og det er jo ikke, fordi vi i NATO-sammenhæng eller koalitionssammenhæng tror, at når vi så har berøvet ISIL eller Taleban kontrollen med et bestemt geografisk område, så har vi vundet.
Så skifter kampene karakter.
Og jeg kan ikke for min død forstå, at der skulle være et modsætningsforhold i det, medmindre ens argumentation hele tiden er drevet af, at EU er Fanden selv, og at ligegyldigt, hvad EU laver, er det noget lort, undskyld sprogbrugen.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-01-30:
Jeg synes bare, man skal huske på bagtæppet for hele den her debat om EU.
Det var jo det, som Angela Merkel fik sagt oven på valget af den nuværende amerikanske præsident, nemlig at tiden nu var der, hvor man ikke længere kunne stole på USA.
Den skal også kunne forsvare Europa, den skal også kunne intervenere i tredjelande, og er det så en rolle, som forsvarsministeren ser for EU, at EU skal gå ud og varetage den opgave i virkeligheden og skabe fred i Syrien eller agere i Afrika i tidligere franske kolonier?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2019-01-30:
Men, altså, rent faktisk supplerer EU og NATO hinanden rigtig, rigtig godt.
For at tage en af de praktiske ting, som man samarbejder om, kan jeg nævne det at sikre en større grad af mobilitet i Europa, så tropper ikke hænger i grænsekontrol.
Der er jo eksempler på, hvis jeg husker ret, amerikanere, der har hængt 14 dage i en grænsekontrol mellem Rumænien og Bulgarien osv., og det er jo klart, at i krisesituationer er man nødt til ligesom at få nogle klare regler for, hvordan man kan komme videre.
Og derfor: En ting er, at man kan nedkæmpe en fjende, og det kan NATO – det skal jeg love for – noget andet er, at der er andre ting, der følger med, for når man har nedkæmpet en fjende, er der jo et civilsamfund, der skal genopbygges.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-01-30:
Nu siger forsvarsministeren, at det her er udtryk for woodoo, og så kommer jeg jo lidt til at tænke på salige George Bush, som jo i 1979 fik sagt om sin senere arbejdsgiver Ronald Reagans økonomiske politik, at den var udtryk for woodoo-økonomi.
Nu skal man jo ikke foruddiskontere, at forsvarsministeren kommer til at forsvare det, han tidligere har kaldt woodoo, men jeg må bare sige, at det da ikke er helt betydningsløst, at Macron og Merkel begge udtrykker den forkærlighed for EU og for en EU-hær.
Er det så forsvarsministerens holdning, at den der EU-hær så skal ind i Mosul og Raqqa?
Jeg er ikke sikker på, at jeg deler den opfattelse med forsvarsministeren; men lad det nu ligge.
Jeg tror i øvrigt også, jeg læser Peter Bartrams udtalelser lidt anderledes, end forsvarsministeren læser dem
– altså det, Peter Bartram skriver her i sine twitteropslag den 6. januar, er – og jeg citerer: »NATO er bedst til at varetage vores sikkerhed.
Skulle EUR lande ønske en stærkere EUR profil kan det nemt praktiseres i regi af NATO.
De EUR lande kan jo blot stille styrker til NATO opr med primær EUR interesse.
Vi skal ikke opbygge parallelstrukturer på det MIL område.«
Der er nogle forkortelser.
Det er der jo i Twitter, når man skriver sådan.
Men jeg tror, jeg forstår Peter Bartram derhen, at Peter Bartram advarer en lille smule mod, at vi opbygger en særskilt EU-kapabilitet og et særskilt EU-regime inden for Europa i konkurrence med NATO.
Grunden til, at jeg bringer det op, er jo, at uanset hvordan man vender og drejer det, synes det, som om der er nogen, der mener det.
Altså, Emmanuel Macron, den franske præsident, en ikke ubetydelig figur, fik jo sagt til et radioprogram, at han ville have en sand europæisk hær.
Og udover at han ville have en sand europæisk hær, skulle denne hær også være rettet mod Kina, Rusland og USA.
Jeg ved ikke rigtig, hvorfor han fik USA med i den der ligning, men det gjorde den gode præsident, og den 14. november fulgte Angela Merkel det jo også op med ønsket om, at vi skulle have – igen – en sand europæisk hær.
Så mon ikke det, som Peter Bartram udtaler sig om her, er en advarsel til de her mennesker – den franske præsident og den tyske præsident, ikke uvæsentlige figurer i Europa – om, at vi skal gå den vej.
Og så er spørgsmålet igen: Hvordan i alverden har forsvarsministeren tænkt sig at stoppe det, når to store, markante lande i EU så entydigt slår den tone an, der hedder en fælles EU-hær?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2019-01-30:
NATO er hjørnestenen i Danmarks forsvars- og sikkerhedspolitik.
Det er veldokumenteret i regeringsgrundlaget, i det forsvarsforlig, vi indgik sidste år, og i den udenrigs- og sikkerhedspolitiske strategi.
Derfor er jeg helt enig i Peter Bartrams udtalelse om, at vi skal undgå at opbygge parallelstrukturer i NATO og EU.
Ideen om et mere handlekraftigt forsvarspolitisk EU er mere relevant, end det har været i mange år.
Det er grundlæggende godt, at EU bidrager mere til Europas sikkerhed.
Jeg deler ikke målet om en EU-hær, og det har jeg jo klart sagt offentligt og til en række EU-kolleger, og der er heller ikke konkrete initiativer i EU, der peger på, at udviklingen i forsvarssamarbejdet skal føre til, at EU erstatter NATO.
Det ser jeg ikke for mig.
Der er tale om, at EU skal styrke sin kapacitet til i større grad at kunne tage vare på Europas egen sikkerhed i fuldt samarbejde med NATO, og regeringen er derfor tilfreds med, at EU og NATO i stigende grad samarbejder om europæisk sikkerhed.
Oplagte eksempler er håndteringen af de udfordringer, der udgår fra flygtningestrømme, terrorisme og svage stater i Nordafrika.
Her kan EU spille en særlig rolle.
Hertil kommer EU's særlige kompetence med hensyn til at stabilisere kriseramte områder, træningsindsatser samt opbygning af civilsamfund med politi og domstole.
På det forskningsmæssige og industripolitiske samarbejde på forsvarsområdet kan et tættere samarbejde i EU føre til, at de europæiske NATO-medlemmer styrker deres militære kapaciteter, og det vil selvfølgelig også komme NATO til gavn.
Derfor er det min opfattelse, at EU på en lang række af disse områder skaber reelt sikkerhedspolitisk merværdi.
Kaare Dybvad (S), 2019-01-30:
Tak for det, formand.
Mener ministeren, at det er hensigtsmæssigt for de mange vest- og sydsjællændere, der hver dag pendler til hovedstaden og Østsjælland, at de nu skal adskilles fra hovedstadens trafikselskab, herunder om ministeren finder det hensigtsmæssigt at trække grænsen mellem de to nye trafikselskaber på tværs af Østbanen, der således bliver delt mellem de to selskaber?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-01-30:
Jeg ved ikke, om hr. Jan Johansen fuldstændig har glemt de problemer, der var i 2012 og 2014, hvor bilister sad i kø i timevis på både den ene side og den anden side af Storebæltsforbindelsen, fordi der var arrangeret løb på broen, sådan at broen ikke kunnet tjene sit egentlige formål, nemlig at sørge for, at folk kunne komme fra øst til vest.
Jeg ved ikke, om hr. Jan Johansen nogen sinde selv har siddet i sådan en kø, hvor man har været med til at finansiere, at der blev bygget en fast forbindelse i Danmark, men den er fuldstændig proppet til og spærret, fordi der er nogle, der har besluttet, at det er vigtigt at holde et motionsløb.
Når man sidder i sådan en kø, hvilket jeg heldigvis ikke har prøvet, men det er der andre, der har, så har man svært ved at forstå beslutningen om, at det er vigtigere, at der er motionsløb lige netop det eneste sted, hvor man kan komme fra Fyn til Sjælland, end at man kan køre der som trafikant.
Tænk, hvis man skal besøge sin mor på hospitalet, som ligger med alvorlig sygdom og måske skal dø; tænk, hvis man skal til en begravelse; tænk, hvis man skal til en vigtig jobsamtale; tænk, hvis man skal nå et fly på en vigtig rejse, og det så ikke kan lade sig gøre, fordi hr. Jan Johansen har besluttet, at der det eneste sted, man kan komme fra Fyn til Sjælland, skal være et motionsløb.
Jeg vil ikke tage ansvaret for den beslutning.
Det må hr. Jan Johansen gøre, hvis han en dag bliver transportminister.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-01-30:
Det sidste er jeg sådan set principielt enig i, men jeg vil også godt lige i relation til hele diskussionen – også med hensyn til Viborg – sige, at Energistyrelsen har nedsat et rejsehold, der kan rådgive værkerne i forhold til, hvordan man tilrettelægger produktionen bedst muligt og tager størst muligt hensyn til at sikre så lave varmepriser som overhovedet muligt.
I de penge ligger både muligheden for en håndholdt indsats, som vi i øjeblikket forhandler om med spørgerens parti, og derudover også omlægning til andre former for varme – der kan være forskellige tiltag alt afhængig af lokale forhold.
Og så er det også således, at 500 fjernvarmeværker pr. 1. januar ikke længere skal producere både el og varme samtidig.
Men det er regeringens hensigt – og jeg tror også, det er spørgerens partiets hensigt – at vi i hvert fald skal kigge på mulighederne for, at endnu flere værker ikke længere skal være bundet til både at producere el og fjernvarme.
Karin Gaardsted (S), 2019-01-30:
Tak for det.
Jeg vil bare lige gøre ministeren opmærksom på, at der er en række værker i det midt-og vestjyske, som ikke har kunnet få lov til at iværksætte andre metoder, om jeg så må sige, fordi man har været bundet af en gasaftale.
Det synes jeg lige skal med i den her sammenhæng, så vi ikke står her og hænger værkerne ud for, at de ikke har udvist rettidig omhu.
Men jeg vil også gerne lige høre ministerens mening om krydssubsidiering.
Det er åbenbart meget brugt inden for forsyning, og det betyder, at der er andre forbrugere, der er med til at betale for underskuddet i de pågældende selskaber.
Hvad er ministerens holdning til det?
Og bør alle selskaber ikke være produktionsopdelte?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-01-30:
Tak for det til fru Karin Gaardsted.
Det er jo således, at det er et tilskud til elproduktionen, der bortfalder.
Det er jo noget, værkerne har vidst siden 2004-05, og det er også således, at EU har sagt, at fra 1. januar 2019 må man ikke længere udbetale størstedelen af grundbeløbet, og så kommer der så en liste over resten, de sidste 20 pct., fra 1. januar 2020.
Det er jo klart, at så vil der ske en overvæltning af omkostningerne i varmeprisen i de forhold, hvor værkerne ikke har taget behørigt hensyn til, at det her tilskud på et eller andet tidspunkt vil bortfalde.
Med hensyn til den anden del af spørgsmålet om Viborg Fjernvarme, og hvad man skal betale for,
har der jo været en diskussion, og jeg mindes fra tiden, inden jeg blev minister, at det har været diskuteret flere gange.
Jeg kender det ikke helt i detaljer, og for at give et fyldestgørende svar på det spørgsmål vil jeg tilbyde, at vi oversender et skriftligt svar.
Karin Gaardsted (S), 2019-01-30:
I Viborg har bortfaldet af tilskud til elproduktionen været medvirkende til en stigning i fjernvarmeprisen pr. 01.01.2019 på ca. 78 pct. i forhold til fjernvarmeprisen 01.01.2018, godt nok fordelt over to prisstigninger, så det øjensynligt ikke skulle se så voldsomt ud, og derfor har jeg nævnt tallet 50 pct. i hovedspørgsmålet til ministeren.
Men det er en meget voldsom prisstigning.
Varslet var som bekendt ikke er lovligt, og det har naturligvis været en stor belastning for både familier, ældre og enlige pludselig at skulle finde så mange ekstra penge så hurtigt.
Fjernvarmebestyrelsen har nu, som ministeren siger, måttet krybe til korset og tilbageføre de ulovligt opkrævede beløb, indtil varslet er overholdt.
Det kan synes molboagtigt og bureaukratisk, men loven skal overholdes, og fejlen ligger udelukkende hos bestyrelsen for fjernvarmeværket.
Men nu til det næste, og det er: Hvorfor er det, det her sker?
Det er jo rigtigt, at det begrundes med, at grundbeløbet fjernes, men jeg tror også, at der er andre ting, fordi ifølge varmeforsyningsloven skal der maksimalt betales den billigste af følgende to priser for varmen: enten den omkostningsbestemte pris eller substitutionsprisen.
Kan ministeren fortælle noget om, hvordan bortfaldet af tilskuddet til elproduktionen på kraft-varme-værker kan føre til stigende priser på fjernvarme?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-01-30:
Tak til fru Karin Gaardsted for spørgsmålet.
Jeg synes, at det er rigtig ærgerligt at høre, at varmekunderne i Viborg vil opleve store prisstigninger.
Jeg kan forstå på artiklen, som spørgeren refererer til, at stigningen skyldes grundbeløbets ophør.
Grundbeløbet ophørte som planlagt ved udgangen af 2018.
EU's statsstøtteregler betyder, at støtten ikke længere kan forlænges.
Det drøftede vi i forligskredsen senest i forbindelse med energiaftalen, hvor Socialdemokratiet jo også var med.
Det er en sag, som jeg tager meget alvorligt, og derfor har det været meget vigtigt for mig at sikre gode rammevilkår, så værkerne selv har mulighed for at nedbringe priserne.
Regeringen har sammen med resten af Folketingets partier med energiaftalen sidste år lempet elvarmeafgiften markant.
Derudover er produktionsbindingerne som aftalt ophævet i mindre områder fra den 1. januar 2019.
Regeringens ambition er, at produktionsbindingerne også ophæves for de større værker.
Nogle varmeværker vil have svært ved at holde varmepriserne nede selv med de forbedrede rammevilkår.
Med energiaftalen blev regeringen og resten af forligskredsen derfor enige om at afsætte en samlet pulje på 540 mio. kr. til netop de grundbeløbsramte værker og forbrugere.
Med hensyn til den korte varsling af prisstigninger i Viborg er jeg enig i, at det er utilfredsstillende.
Det er vigtigt, at varmeforbrugerne har vished om størrelsen på deres varmeregning.
Jeg vil derfor opfordre varmeselskaberne til at følge den praksis, som Forsyningstilsynet har lagt.
Det er hverken en god sag for varmeforbrugerne eller Viborg Fjernvarme.
Karin Gaardsted (S), 2019-01-30:
Er ministeren enig i, at det er stærkt utilfredsstillende, at varmeprisen dels stiger med op til 50 pct. for borgere i Viborg, dels, at der er udsendt opkrævninger med ulovligt kort varsel?
Kaare Dybvad (S), 2019-01-30:
Så vil jeg sige mange tak til ministeren for det gode svar.
Jeg deler også ministerens opfattelse af, at det er noget, som vi har en bred enighed om.
Og jeg vil opfordre kommunale politikere såvel som embedsmænd, der måske i et svagt øjeblik har overvejet at benytte sig af sådan nogle metoder, til så at se ministerens svar, sådan at der er hundrede procent klarhed over, at det ikke er noget, der bliver accepteret – hverken fra Folketingets eller regeringens side.
Karin Gaardsted (S), 2019-01-30:
Uden produktionsopdelte regnskaber og kendte fordelingsnøgler er det helt umuligt at afgøre, om fjernvarmeforbrugerne i Viborg betaler tilskud til elproduktionen og dermed til Energi Viborg Strøm A/S og Midtjysk Elhandel A/S.
Skemaer til anmeldelse af priser m.v. er ens, uanset om der er tale om fjernvarmeselskaber med ren varmeproduktion, samproduktion osv.
Skemaerne lægger således op til, at der skal føres kontrol med, om fordelingen af omkostninger mellem el og varme er rimelig.
Kan ministeren redegøre for, hvorfor Forsyningstilsynets anmeldelsesblanketter ikke er produktionsopdelte, så en krydssubsidiering kunne opdages og forebygges?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2019-01-30:
På grund af mit ministerielle hverv har jeg utrolig svært ved at gå ind i den konkrete sag, som er baggrunden for diskussionen.
Det håber jeg der er forståelse for.
I forhold til spørgsmålet om social eksport håber jeg at min holdning er meget kendt, for den er nemlig meget klar.
Vi har jo også nogle gange i forskellige af Folketingets udvalg diskuteret det, at jeg er modstander af, at kommunerne laver social eksport – sådan som jeg også lige gjorde rede for her.
Jeg håber, at vi med den aftale, som regeringen har indgået med Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti, får sat en stopper for den sociale eksport.
Det er jo lidt svært at vide på forhånd, da det her jo er en sag, som er sket, før de nye regler træder i kraft.
Jeg kan dog glæde mig over, at den ene af de involverede kommuners borgmester, nemlig Lollands borgmester, har udtrykt glæde over den aftale, som vi sammen har indgået.
Så jeg håber da bestemt, at vi kommer til at løse de her problemer fremadrettet.
Jeg er jo fuldstændig enig i spørgerens betragtninger om, at det er vigtigt, at børn har nogle at se op til og kan se, at penge ikke er noget, der kommer fra kommunen, men noget, der kommer fra, at folk går på arbejde.
Det betyder også noget for, hvad det er for et liv og for en tilværelse, som de pågældende børn selv måtte få.
Jan Johansen (S), 2019-01-30:
Jeg synes jo, at ministeren burde prøve at kigge til andre lande.
Der kan ting godt lade sig gøre på en anden måde, fordi man er kreativ og tænker sig rigtig godt om.
Og der er egentlig også forståelse for, at man kan afholde nogle nationale ting, som kører hen over tilsvarende steder i udlandet.
Men jeg kan høre, at hvis det er Tour de France, kan det godt lade sig gøre, men hvis det er en anden nationalsport, som dækker landet som f.eks. PostNord Danmark Rundt, så kan det ikke lade sig gøre.
Så ministeren vil altså ikke give et tilsagn om, at man i bestyrelsen for broen, hvis arrangørerne retter fuldstændig ind, også godt kan se, at det her kan lade sig gøre, uden at det generer trafikken?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-01-30:
Det danske samfund har brugt mange, mange milliarder kroner på, at det ikke længere skal være nødvendigt at tage færgen, når man skal fra Fyn til Sjælland, men at man i stedet kan køre på en fast forbindelse.
Den faste forbindelse er lavet af hensyn til trafikanter, der skal fra øst til vest.
Vi har ikke brugt alle de milliarder af kroner, for at der skal kunne arrangeres motionsløb på broen.
Derfor syntes jeg, at det har prioritet, at folk skal kunne rejse i landet, når de skal til vigtige gøremål, og det har højere prioritet, end at der skal være et motionsløb lige netop der, som er det eneste sted, man kan bruge til at komme fra Sjælland til Fyn.
Så udgangspunktet er: Nej, der kan ikke være løb på Storebæltsforbindelsen, medmindre, som vi har sagt, at vi har at gøre med en meget stor international begivenhed som f.eks. en start i Danmark af Tour de France.
Jan Johansen (S), 2019-01-30:
Vil ministeren så prøve at overveje, hvis man stikker nogle regler ud for sådan noget national sport, at sige, at hvis de ansøger om at komme med til at bruge broen 1 time eller 2, er det tidspunktet, der kommer til at tælle i afgørelsen af, om de kan få lov til det.
Er ministeren åben over for, at man godt kan bruge den, hvis det generer mindst muligt og det er i meget kort tid, så arrangørerne altså må rette ind efter trafikken?
Dermed kan de også bruge den bro, vi er så stolte af at vise frem, til national sport, og så kan vi få nogle arrangementer i gang, uden at det generer trafikken ret meget og i hvert fald mindst muligt.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-01-30:
Jeg har jo modtaget en ansøgning om dispensation en dag i august mellem kl. 13.00 og kl. 14.00.
Den ansøgning har jeg forholdt mig til.
Og der er meget trafik på det tidspunkt, og derfor er der potentielt meget trafik, som skal sidde i kø, hvis det er, at det er en af de dage, hvor der opstår problemer, som der tidligere har gjort, når man har villet krydse Storebæltsbroen i forbindelse med motionsløb.
Storebæltsbroen er det eneste sted i Danmark, hvor man via vej kan krydse vandet og komme fra Fyn til Sjælland, fra vest til øst eller fra øst til vest.
Det er det eneste sted.
Jan Johansen (S), 2019-01-30:
Tak, og tak for svaret.
Jeg er selvfølgelig enig med ministeren i, at det skal genere mindst muligt.
Jeg vil også godt tilkendegive, at når der f.eks. skal være en national sportsbegivenhed, der berører hele Danmark, skal man kigge anderledes på det, end hvis det bare er en klub eller andet, når det vil lukke en bro.
Men jeg forstår ikke, at man ikke på en eller anden måde kan være åben over for at sige til arrangørerne, at der er nogle bestemte tidspunkter, hvor man ikke kan lukke den, men at der er andre tidspunkter, hvor man godt vil give en tilladelse i et par timer, fordi der er meget lidt trafik, så det godt kan lade sig gøre i forening – altså hvor man generer trafikken mindst muligt, men hvor vi kan afholde en national sportsbegivenhed hen over broen, som vi er så stolte af.