runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Katrine Daugaard (LA), 2025-06-04:
Hvis man finder frem til noget, skal det da kunne straffes.
Hvorfor skal det helst nærmest ligefrem skrives ind i aftalen, at man ikke skal kunne det, og at man dermed ikke vil være med til at lave en juridisk aftale?
Juridisk – det er det ord, man i Konservative ikke kan lide, og det undrer mig, når man normalt er et parti, der forstår vigtigheden af straf.
Mette Abildgaard (KF), 2025-06-04:
Naturligvis skal man kunne straffe den person, og det har vores domstole mulighed for.
Det har man mulighed for at få afprøvet ved domstolene.
Det er der jo ikke noget usædvanligt i.
Men spørgsmålet er, om vi som politikere skal gå ind at bestille en undersøgelse, som skal undersøge 23.000 adoptionssager 50 år tilbage i tiden, for at afdække enkeltpersoner, der har siddet med et myndighedsansvar og begået fejl.
Katrine Daugaard (LA), 2025-06-04:
Jeg synes egentlig, det er vildt at høre fru Mette Abildgaard stå og referere til private korrespondancer, som man har været en del af, på talerstolen i Folketinget.
Så nu, når man selv har startet det, vil jeg da fortsætte med at fortælle fra den samme korrespondance, at fru Mette Abildgaard og Konservative meget gerne ville sikre, at enkeltpersoner netop ikke kunne straffes.
Kan fru Mette Abildgaard ikke gøres klogere på, hvordan i alverden man mener at man overhovedet kan gøre det i en retsstat, altså at man gerne vil sikre sig, at enkeltpersoner ikke må kunne blive straffet?
Mener fru Mette Abildgaard så, at man i en retsstat som Danmark ikke må kunne straffe den person?
Mette Abildgaard (KF), 2025-06-04:
Men jeg er ikke enig i, at de undersøgelser, man har lavet indtil videre, har været ligegyldige, som der bliver givet indtryk af.
Det er med de undersøgelser i hånden, at der er mennesker, der nu har lagt sag an mod staten; det er med undersøgelsen i forhold til Chile, i forhold til Sydkorea osv.
Så de undersøgelser bliver rent faktisk brugt til at kræve deres ret over for staten.
Karin Liltorp (ALT), 2025-06-04:
Så kommer jeg lidt tilbage til det, hr. Peder Hvelplund også spurgte til: Kan ordføreren ikke se, at det måske er lidt urimeligt at sige til de adopterede, som har lidt store traumer på grund af det her, at nu må de selv kaste sig ud i kamp mod systemet?
Jeg troede, at retssikkerhed betød rigtig meget for De Konservative.
I stedet for at sige, at nej nej, det er os som samfund, det er os som system, der tager ansvaret på os, og vi skal nok sørge for det hele, siger vi: Det må du selv kæmpe med, den kamp må du selv tage; vi hjælper dig godt nok.
Mette Abildgaard (KF), 2025-06-04:
Jeg kan jo konstatere, at partierne bag en fælles vedtagelsestekst ikke er enige om, hvorvidt der skal placeres et ansvar på enkeltpersonniveau.
Det ved jeg spørgerens parti ikke mener, men jeg ved, at det er der andre partier der har udtrykt ønske om at der skal.
Det afgørende for os er her, at man har den mulighed for at rejse sagen.
Man har også mulighed for at gøre det i fællesskab.
Der er ikke nogen, der siger, at man ikke kan vælge at gå sammen og rejse en sag i forening.
Peder Hvelplund (EL), 2025-06-04:
Det er jo, fordi der her er tale om et systemisk svigt.
Det er jo ikke et spørgsmål om, at der har siddet en enkelt sagsbehandler og fejlbehandlet.
Det har vi kunnet se.
I de 56 sager fra sandheds- og forsoningskommissionen i Sydkorea var der fejl i samtlige sager, alvorlige fejl.
Når vi har lavet de historiske undersøgelser herhjemme, har det jo vist, at der har været alvorlige fejl.
Det er jo derfor, vi står et sted nu, hvor vi kan konstatere, at der er sket alvorlige fejl, og det er jo derfor, vi har behov for den juridiske undersøgelse.
Det er, fordi det ikke handler om, at det er enkelte sagsbehandlere.
Det er et systemisk svigt, hvor myndighederne har et ansvar.
Mette Abildgaard (KF), 2025-06-04:
Jeg synes egentlig, jeg kan høre, at flere ordførere allerede har konkluderet noget, så jeg kan godt sidde og tænke: Hvorfor er der brug for den her undersøgelse, når mange allerede har konkluderet noget på det her område?
Men jeg er nødt til at sige, at jeg har tillid til, at vi lader domstolene være den dømmende magt i det her samfund.
I dag er det sådan, at hvis der er tvangsfjernede børn, som er blevet uretmæssigt behandlet, så beder vi også dem om selv at lægge sag an for at blive godtgjort for de svigt, der er sket.
Det er præcis det samme, vi gør, så jeg forstår ikke, hvorfor det er så problematisk, men jeg synes, det er enormt godt, at vi nu finder midler til at give mulighed for, at man kan få sin sag vurderet juridisk.
Peder Hvelplund (EL), 2025-06-04:
Tak for det.
Og tak til fru Mette Abildgaard for talen.
Nu nævner fru Mette Abildgaard selv det med, at man afsætter 15 mio. kr. til Adoption og Samfund, formentlig, i forhold til at kunne give juridisk rådgivning.
Altså, er ordføreren ikke enig i, at det er en lidt fattig tilgang at sige, at hvis den danske stat systemisk har svigtet de her borgere, hvad alt jo tyder på at den danske stat og danske myndigheder har, så er svaret til dem, at så kan vi stille nogle penge til rådighed, så de kan få juridisk bistand til, at de selv kan rejse de her sager?
Der er jo tale om nogle borgere, som har store ar på sjælen af den behandling, de har været udsat for.
Er svaret til dem virkelig, at de kan få juridisk bistand, så de selv kan lægge sag an mod staten, hvor de så skal bruge personlige ressourcer på at kunne vinde en sådan sag, før de kan få den oprejsning, som det er ret indlysende at de bør have for den behandling, de har været udsat for?
Karin Liltorp (ALT), 2025-06-04:
Tak for det, og tak for talen.
Nu nævnte ordføreren, at det virker, som om der allerede er blevet konkluderet noget, men det er jo, fordi alle os, der sidder herinde, ved, at der allerede er lavet masser af undersøgelser.
Jeg tror ikke, alle herinde skal være synske for at vide, at den her undersøgelse kommer til at vise, at der er begået store fejl.
Og det er jo netop derfor, vi siger: Hvorfor ikke lave den her juridiske undersøgelse nu i stedet for at vente på endnu en undersøgelse, som trækker sagen i endnu et par år – hvorfor ikke sige, at, nej, det er nu, det skal gøres?
Vi har set det i Sverige, vi har set det andre steder, og vi har set danske eksempler.
Hvorfor er det, at Konservative er så bange for at få lavet den her juridiske undersøgelse?
Mette Abildgaard (KF), 2025-06-04:
Men vi har hele tiden ment, at det er op til vores domstole at være den dømmende magt, som konkluderer på det.
Og der troede jeg egentlig også, Liberal Alliance var i en retsstat.
Jamen i Det Konservative Folkeparti er vi ikke bange for at få foretaget en juridisk undersøgelse.
Men vi konservative har fokus på, hvordan vi hjælper mennesker med at få indsigt i deres egen historie, og vi er interesseret i, at vi lader domstolene fælde dom, i forhold til om der er noget, der medfører erstatningspligt, eller en anden form for sanktion.
Ken Kristensen (V), 2025-06-04:
Tak for det, og tak til ordføreren for en fin tale.
Der er jo ingen tvivl om, at Konservative står på retsstatens principper.
Jeg er også meget enig i, at det er domstolene, der skal afgøre det i forhold til juridisk ansvar og erstatningsansvar.
Er det ordførerens vurdering, at en større juridisk undersøgelse af omkring 23.000 adoptioner fra 70 lande gennem 60 år vil tage mange, mange år at få afdækket og i øvrigt også vil koste et ukendt million- hvis ikke milliardbeløb, og at det vil hindre de adopterede i hurtigere og smidigere at forfølge vurderingen af, om de har en juridisk ret og en erstatningsmæssig ret ved hjælp af de her juridiske personer, vi stiller til rådighed for dem?
Kunne du lige sætte et par ord på det skisma?
Katrine Daugaard (LA), 2025-06-04:
Undersøgelsen, som er vedtaget af en række partier i dag, gælder kun frem til 2016.
Hvorfor lige det årstal?
Har ordføreren et gæt på, hvorfor det lige er 2016, ud over, at man lavede en ændring af lovgivningen, men det har man jo gjort så mange gange på det område?
Hvorfor er det lige frem til 2016, at man tror man kan finde noget, og at vi derfor ikke skal kigge på det?
Peter Kofod (DF), 2025-06-04:
Nej, det kan jeg godt forstå hvis man ikke gør.
Katrine Daugaard (LA), 2025-06-04:
Tror ordføreren, at de adopterede har tillid til de myndigheder, der skal yde dem juridisk assistance, når de selv samme myndigheder i så mange år har gjort alt for, at vi ikke skal kende sandheden her?
Peter Kofod (DF), 2025-06-04:
Jeg synes jo, man skal vende alle sten i den her sag, men hvorfor det lige er 2016, ved jeg ikke.
Der må man nok spørge Dansk Folkepartis socialordfører, om der er et eller andet i de her sammenhænge, der er fuldstændig bundet til lige præcis 2016.
Tak for det.
Forestil jer en dag at vågne op og opdage, at hele ens liv er bygget på en løgn, og at man som barn blev revet væk fra sit hjem og sit hjemland, ikke for at få en bedre fremtid, men fordi voksne mennesker lukkede øjnene for, hvad der reelt foregik.
Det er virkeligheden for alt for mange adopterede i Danmark.
I årtier har vi lukket børn ind gennem internationale adoptioner uden reelt at sikre os, at det er sket under ordentlige og etisk forsvarlige forhold.
Nu ser vi så konsekvenserne.
Historierne vælter frem om papirer, der var forfalskede, mødre, der aldrig gav samtykke, og børn, der i virkeligheden blev handlet som varer.
Det er ikke bare en skandale, det er ren menneskehandel, og det er sket under danske myndigheders ansvar.
Vi skylder de adopterede en ting, og det er sandhed, ikke er flere bortforklaringer, men sandhed og ansvar.
Vi kræver en grundig og uafhængig undersøgelse af, hvad der er foregået, hvem der vidste hvad og hvornår, og hvem der burde have grebet ind og ikke gjorde det.
For det kan ikke være rigtigt, at systemet svigtede, og at ingen stilles til ansvar.
De adopterede har krav på svar.
Deres forældre, både dem her i Danmark og dem i oprindelseslandene, har krav på svar.
Og danskerne har krav på, at Danmark aldrig igen skal være med til at legitimere den her slags sager.
Vi skal sætte mennesker over systemer, og vi skal tage alvorligt, når voksne mennesker, som i dag lever med ar på sjælen, siger, at deres adoption ikke var et lykkeligt eventyr, men et mareridt, de aldrig bad om.
Det handler ikke bare om fortiden.
Det handler om, hvilket samfund vi vil være.
Skal vi være et Danmark, der tager ansvar, eller et Danmark, der lukker øjnene?
For os i Dansk Folkeparti er det meget klart.
Vi vælger ansvaret.
Vi ønsker en fuld kortlægning af ulovlige og uetiske adoptioner, hvor Danmark har medvirket, at de involverede myndigheder og aktører stilles til ansvar, og at fremtidige adoptioner skal ske på børnenes præmisser og aldrig for at tilfredsstille voksnes behov.
Vi vil ikke acceptere, at børn er en handelsvare, og vi vil ikke acceptere, at svigt fejes ind under gulvtæppet, og vi vil slet ikke acceptere, at Danmark lader stå til.
Vi skal have retfærdighed for de adopterede, og vi vil have et Danmark tilbage, hvor ansvar, sandhed og menneskelig anstændighed igen bliver rettesnoren for, hvordan vi behandler dem, der har brug for hjælpen.
Derfor støtter vi i dag oppositionens vedtagelsestekst.
Tak for ordet.
Mette Abildgaard (KF), 2025-06-04:
Jeg ønsker, der bliver lavet en grundig kortlægning, som viser, hvordan de forskellige myndigheder har håndteret det her, og hvordan tilsynet og de private organisationer har håndteret det her.
Jeg håber, at den viden kan gøre, at vi både lærer noget om fortidens fejl, men også om fremtiden.
De tidligere undersøgelser, der er blevet lavet, har givet grobund for, at nogle har brugt det i et søgsmål, og er der nogen, der ønsker at bruge den her undersøgelse til det, så kommer det jo til at stå dem frit for.
Karina Adsbøl (DD), 2025-06-04:
Men ønsker De Konservative så, at det kommer frem, og at det skal komme frem, hvilket ansvar staten har haft i forhold til de ulovlige adoptioner?
Mette Abildgaard (KF), 2025-06-04:
Jeg håber, den undersøgelse giver os en kortlægning af myndighedernes rolle, af tilsynets rolle og af de private organisationers rolle i det her.
Jeg håber, det giver en klarhed.
Det er første gang, man undersøger så mange lande gennem så lang en periode.
Jeg håber, det kan være med til at give noget klarhed, og så håber jeg, at nogle af de mennesker, som overvejer at forfølge det her juridisk, nu får bedre hjælp til at gøre det, og at de mennesker, for hvem det afgørende er at få indsigt i deres egen historie, hvilket ikke handler så meget om det juridiske spor, får bedre mulighed for det.
Karina Adsbøl (DD), 2025-06-04:
Tak for det.
Dem, der har siddet i lokalet, ved jo godt, hvordan armlægningen har været, og hvad ønsket var.
Det var jo mulighedens kunst bare at få afsat lidt midler til overhovedet at få undersøgt noget som helst.
Mette Abildgaard (KF), 2025-06-04:
Det er svært at konkludere på, hvordan lang tid sådan en undersøgelse vil tage, i og med at man ikke har evnet at forklare, hvad det er for en undersøgelse, man ønsker.
Er det en granskningskommission, man vil have?
Er det en advokatundersøgelse, man ønsker?
Det har vi jo ikke fået nogen svar på.
Det har vi heller ikke fået i debatten i dag.
Jeg kan undre mig over, hvorfor så mange af de partier, der sidder herinde, har nikket til en aftale omkring reserven for 2024, hvor der klokkeklart står, at det ikke er en juridisk undersøgelse, man afsætter penge til.
Hvorfor har man nikket til det dengang?
Vi har jo nu brugt adskillige år på at slås om det her og kæmpe frem og tilbage i stedet for bare at komme i gang.
Man kunne have været tro imod det, der stod i den aftaletekst, som man selv skrev under på første gang i november 2023 og siden hen igen i november 2024.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-06-11:
En fjerdedel af alle beslutningsforslag i Folketinget er på mit område, og jeg diskuterede nærmest hver dag i foråret med både hr. Mikkel Bjørn og hr. Morten Messerschmidt.
At det sådan skulle være særlig farligt for mig at gå op til en andenbehandling, har jeg svært ved at se.
Jeg opfattede det måske mere på den måde, at det var et åbent gruppemøde i Dansk Folkeparti, der blev holdt, for det var først og fremmest Dansk Folkepartis medlemmer, der stillede spørgsmål til hr. Mikkel Bjørn og hr. Morten Messerschmidt.
Jeg synes jo, det er fair nok, at man gerne vil indvie den store offentlighed i det, men det var jo nok ikke det, der var meningen, da man sådan fandt på det der med at stille spørgsmål til dem, der var på talerstolen, altså at det skulle være ens egne partifæller, som først og fremmest holdt en beskæftiget, når man var oppe.
Det er fair nok, og det må man selvfølgelig godt, men jeg betragtede det mere som et forsøg på at promovere den indsats, man har lavet, end at man sådan reelt ville høre, hvad jeg mente om det.
For det havde jeg jo tilkendegivet allerede ved førstebehandlingen, og jeg tilkendegiver det sådan set også gerne her i dag.
Så jeg er ikke sikker på, at jeg helt forstår den kritik.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-06-11:
For det første vil jeg sige til ministeren, at jeg synes, det er en uskik, at man nævner personer, der ikke er i salen.
Jeg kan se, at der er mange socialdemokrater, også ministre, der ikke er her i salen, og jeg er ked af, at det åbenbart er blevet kutyme.
Vi har alle sammen en god grund til ikke at være her.
For det andet var Socialdemokraterne støtteparti for borgerlige regeringer, da man tildelte statsborgerskaber i massevis.
Dansk Folkeparti kæmpede en ensom kamp, og det gør vi for så vidt stadig væk.
Socialdemokraterne har siden under statsminister Mette Frederiksen og under ministeren, hr. Kaare Dybvad Bek, ændret kurs – ros for det.
For det tredje vil jeg høre, og nu kommer vi til spørgsmålet: Hvorfor er det så årvågne borgere eller hr. Mikkel Bjørn, der skal opdage kriminelle eller islamister på lovforslag om indfødsret, og ikke ministerens ministerium?
Er det ikke på tide, at ministeren får lidt mere styr på den del af sit ministerium?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-06-11:
Først vil jeg sige, at når man er ordfører på et lovforslag, har stillet næsten 100 spørgsmål og ikke møder op til tredjebehandlingen, så synes jeg, det er fair nok at kommentere det, for det er en del af den samlede lovbehandling, der er.
Ministeriet har skrevet en masse svar, som jeg har godkendt, på spørgsmål fra hr. Mikkel Bjørn, og jeg synes, det er jo fair nok, at det indgår i debatten her, når man ikke selv har fundet tid til at være her.
Men det er selvfølgelig en fair diskussion.
Jeg tror, at det, der først og fremmest står i vejen for det, der bliver spurgt til, er grundlovens § 44, altså det, at indfødsret skal gives ved lov, og at vi ikke må delegere et skøn ud af Folketinget.
Jeg kan heller ikke ansætte folk, der på samme måde, som nogle borgere eller nogle medarbejdere i Dansk Folkepartis sekretariat eller andre gør, undersøger det og siger: Jeg vurderer, at samlet lever ham her ikke op til demokratiske værdier.
Det må vi ikke gøre – det er en klar afgørelse, der ligger ad flere omgange – og det er det, der er i vejen for, at jeg sidder og gør det.
Jeg mindes ikke, at jeg har kastet anklager imod specifikt Dansk Folkeparti i forhold til spørgsmålet om at opdage eksempelvis folk, som har udemokratisk adfærd, eller hvad man vil kalde det.
Jeg har sådan set anerkendt Dansk Folkepartis indsats i den her sammenhæng.
Men det er klart, at hvis man vil til at skulle lave en ordning, som skal være i overensstemmelse med § 44 i grundloven, og som samtidig skal delegere en eller anden form for skøn, vil jeg sige, at det er enormt kompliceret, og at jeg ikke kommer til at lave en halv løsning og så præsentere den i forbindelse med sådan et spørgsmål.
Mette Thiesen (DF), 2025-06-11:
Tusind tak.
Man kan godt undre sig lidt over, at ministeren så trods alt ikke var kæk nok til at gå på talerstolen eller i øvrigt tale imod det, da både hr. Mikkel Bjørn og hr. Morten Messerschmidt var på talerstolen, sidst vi behandlede indfødsretsændringsforslaget fra Dansk Folkeparti.
Da sad ministeren på sin plads og smågrinede lidt bøvet i stedet for bare at gå på talerstolen.
Nu synes man så, at man skal gå op, så man kan jo godt stille sig selv det spørgsmål, hvorfor ministeren måske ikke turde gå i debat med de to medlemmer af Dansk Folkeparti, men så kan stå her og kloge sig et par uger efter.
Ministeren er jo så, kan man sige, minister i en regering og blandt en del af Folketinget, hvor man jo gladelig bare stemmer for, at alle mulige islamister, kriminelle og alle mulige andre får statsborgerskaber.
Så jeg tænker, at den kritik klinger en smule hult.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-06-11:
Det er simpelt hen ikke godt nok, at det er årvågne borgere, der skal lave ministeriets og ministerens arbejde, eller at det er hr. Mikkel Bjørn som menigt, flittigt folketingsmedlem, der skal grave sig ned i sagerne og finde fejl på fejl, hvorefter regeringen så efter et voldsomt pres i sidste øjeblik tager folk af lovforslaget.
Det er ikke godt nok, minister.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-06-11:
Først vil jeg sige, at det ikke er en tilfældig person på internettet, der har gjort opmærksom på den ansøger.
Det er via et udvalgsspørgsmål fra Dansk Folkeparti.
Det kom, før det var omtalt i offentligheden, og det, som vi gerne vil, er at få en skriftlig fremstilling, som derefter skal forelægges for Indfødsretsudvalget til afgørelse i den her sag.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-06-11:
Jeg er ikke uenig i, at indfødsretsprøven har gjort en forskel.
Problematikken ligger bare i, at det ikke er nok.
Vi ser stadig personer, der består indfødsretsprøven, men som på ingen måde deler de værdier, vores samfund ligesom er bygget op omkring.
Vi har i Liberal Alliance foreslået, at der skal indføres en model til screening af ansøgerne, men det ville regeringen ikke være med til.
Regeringen lovede så, at der ville blive nedsat en arbejdsgruppe, der skulle kigge på det.
Den arbejdsgruppe er stadig ikke efter 6 måneder blevet nedsat.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre: Hvad har ministeren tænkt sig at gøre ved de her udfordringer?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-06-11:
Nej, jeg mener ikke, det er den bedste måde at gøre det på, men jeg mener, at det er den måde, som i den her situation har kunnet være en løsning.
Det, vi har set, er jo, at efter man indførte bl.a. værdispørgsmålene, som hr. Mattias Tesfaye som minister indførte i indfødsretsprøven, så er der en meget stor forskel på, hvem der består prøven.
Det, der er tilfældet, er, at folk fra europæiske lande består i meget højere grad end folk, der kommer fra uden for Europa.
Det er jo præcis det, vi ønsker os, altså muligheden for, at dem, der er tæt på os kulturelt, også har mulighed for at få statsborgerskab, fordi det er dem, som vi tror på det er nemmest at integrere, og det er jo det, det handler om.
Det mener jeg er en af de meget effektive metoder, der er blevet brugt til at sørge for, at man har en vis kulturel lighed med Danmark, hvis man gerne vil have et statsborgerskab.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-06-11:
Først og fremmest vil jeg gerne kvittere ministeren for rent faktisk at gå på talerstolen her under tredjebehandlingen.
Det kunne vi måske også have haft behov for under andenbehandlingen, men jeg vil trods alt gerne kvittere for, at ministeren gør det her ved tredjebehandlingen.
Min tale handlede jo grundlæggende om de udfordringer, vi har i forhold til tildelingen af statsborgerskab.
Altså, vi har opsat nogle kriterier, og dem har vi strammet mere end én gang, men der er stadig nogle, der kommer på lovforslaget, som i princippet opfylder kriterierne, men hvor deres handlinger og deres adfærd ikke flugter med det, der i hvert fald i mine øjne skal til for at blive tildelt et dansk statsborgerskab.
Nu har regeringen så stillet et ændringsforslag, som vi har vedtaget, om at fjerne en person på lovforslaget.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om ministeren mener, at vi med det ændringsforslag og ved at fjerne den her person, løser de udfordringer, vi rent faktisk står for.
Peder Hvelplund (EL), 2025-06-11:
På samme måde kunne man jo sige, at hvis man reagerer, hver gang der på Facebook eller på nettet i øvrigt bliver rejst tvivl om en enkelt ansøger, og man hver gang reagerer og siger, at her skal vi undersøge noget yderligere, så bliver der jo tale om den totale vilkårlighed, udover den vilkårlighed, der allerede nu eksisterer.
Kan ministeren måske oplyse, hvordan man så har tænkt sig at afdække det her?
For mig bekendt erklærer borgeren jo fortsat, at man står ved den troskabs- og loyalitetserklæring.
Så kan ministeren måske beskrive, hvordan man har tænkt sig at afdække det i den partshøring, der ligger?
For hvis det alene er en bekræftelse, formoder jeg, at den allerede foreligger.
Tak for det, og tak til ministeren for at gå på talerstolen her til tredjebehandlingen.
Jeg vil egentlig gerne spørge til det ændringsforslag, der bliver stillet her.
Det fremgår jo også af betænkningen til lovforslaget, at det vurderes, at der er en væsentlig procesrisiko, i forhold til at det her kan medføre et brud på menneskerettighedskonventionen, fordi der kommer til at opstå vilkårlighed i sagsbehandlingen.
Hvad er ministerens overvejelse, i forhold til at man med det her lovforslag ikke bare løber en procesrisiko, men en væsentlig procesrisiko i forhold til et brud med konventionerne?
Og er det er stadig væk regeringens politik, at man vil overholde de internationale konventioner?
Mette Thiesen (DF), 2025-06-11:
Det der er altså for letkøbt, minister.
Hvis man mener, at man skal besvare nogle spørgsmål, som er blevet stillet, så må man jo besvare dem, mens de personer, der stiller spørgsmålene er til stede.
Det er jo sådan helt absurd, at man venter til her og tænker: Nå, så kan jeg lige kom ind med den.
Ministeren havde alle muligheder, og ministeren husker så i øvrigt også utrolig dårligt, for der var mange, der stillede spørgsmål.
Der vil ministeren så også kunne huske, at vi faktisk fra Dansk Folkepartis side sagde, at fordi der er så meget rod i ministerens ministerium, at fordi det er Mikkel Bjørn-effekten, der gør, at de her mennesker faktisk ryger af lovforslagene, så vil vi have et moratorium, altså simpelt hen have lukket ned for statsborgerskaber, til ministeren får styr på sin egen butik.