runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-01-16:
Jeg er glad for at høre, at statsministeren siger, det er vigtigt for regeringen at overholde internationale konventioner.
Men samtidig er det jo vigtigt, at der reelt sker en efterfølgelse af de domme, som eksempelvis kommer fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Hvis man ser på samrådet i sidste uge, forlød det jo fra integrationsministeren, at der har været en fejlagtig håndtering af sagen, og at det skyldtes integrationsministerens embedsfolk.
Sagen var simpelt hen blevet håndteret på fagkontorniveau, lød det fra ministeren.
Men der var samtidig den situation, at ministeren sagde på samrådet, at hun faktisk personligt var bekendt med dommen allerede i april 2017 på grund af en pressehenvendelse om, at Information ville skrive en historie, hvori flere jurister kritiserede den manglende efterfølgelse af dommen i praksis.
Men behandlingen sættes ikke i bero trods den afgørelse fra Menneskerettighedsdomstolen, som man altså på daværende tidspunkt må have været bekendt med.
Derfor kunne jeg bare godt tænke mig at høre statsministeren: Når statsministeren nu siger, at regeringen vil overholde internationale konventioner, mener statsministeren så, at integrationsministeren har levet op til sit ansvar ved at forholde sig passivt i så lang tid, som det desværre har været tilfældet i den her sag?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-01-16:
Og inden for rammerne af det ønsker vi så at føre en hård og fast udlændingepolitik, som gør, at vi har tingene under kontrol.
Det er regeringens afsæt.
Så har jeg i øvrigt ikke nogen nærmere forudsætninger for at gå ind i den konkrete sag som sådan.
Jeg er jo bekendt med, at integrationsministeren i et samråd har redegjort for den her sag og også meget åbent har erkendt de sagsbehandlingsfejl, der har været i sagen, og draget omsorg for, at der bliver rettet op på det.
Tak for spørgsmålet.
Det er måske lige en postgang for tidligt, for forhandlingerne om et nyt medieforlig er ikke gået i gang, og regeringen har ikke spillet ud endnu.
Det gør vi senere på foråret, så det skal jeg ikke foregribe.
Men det er klart, at noget af regeringens udgangspunkt jo er at sørge for, at der er mediediversitet.
Og ved siden af en diskussion, der handler om, hvad der skal skæres, står der jo også en diskussion om, hvem det er, der producerer.
Altså, man kan jo godt have et Danmarks Radio, selv om f.eks. egenproduktionen justeres ned for at skabe et større marked og noget mere konkurrence og noget mere åbenhed om, hvem der skal producere til public service-forpligtelsen.
Regeringen ønsker at få en diskussion om netop det, altså måske at få et mere fokuseret Danmarks Radio.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-01-16:
I foråret 2016 besøgte den daværende integrationsminister, Inger Støjberg, SF's landsmøde.
Her diskuterede vi SF's udspil til et opgør med parallelsamfund og ghettoer, og ministeren sagde allerede dengang, at der blev arbejdet på højtryk på et udspil på netop det område fra regeringens side, og at det var lige på trapperne.
Jeg ved godt, at der er sket meget siden da – den rene Venstreregering er blevet til en trepartiregering, og bølgerne er måske også gået lidt højt i regeringen indimellem – men ministeren med ansvaret for området hedder jo stadig væk Inger Støjberg, og vi venter stadig væk i spænding på regeringens udspil.
For mig at se handler det om, at vi alle sammen skal være med til at løse integrationsopgaven og ikke bare overlade den til de borgere, der i forvejen har deres at slås med i deres boligområder.
Problemerne med parallelsamfund er reelle.
Der er belastede boligområder i Danmark, hvor det ikke længere er fedt at vokse op som barn, fordi man ikke får de samme muligheder som andre børn.
Mit mål er, at vi kan møde hinanden alle steder i livet, i hverdagen, snakke sammen i idrætsklubben, i skolen.
Det gør vi jo faktisk ikke, for små lukkede boligområder får lov til at sejle deres egen sø, og helt andre værdier og normer kan få lov til at styre og herske i de her områder.
For der er jo en hård kerne, der af en eller anden årsag modarbejder integrationen og det gode liv i Danmark og i stedet hænger sig fast i, at der nok er bedre i hjemlandet.
Så jeg er sådan set optaget af, at vi får gjort noget seriøst ved problemet.
Jeg vil derfor gerne spørge statsministeren: Hvor længe skal vi vente endnu på at se regeringens bud på løsninger?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-16:
Jamen man må ikke gøre ophold.
Man må godt gå igennem zonen, man må godt købe ind, men man må ikke opholde sig i zonen i længere tid.
Hvis du har en bolig, en lejlighed, så slår du ikke lejr der.
Rune Lund (EL), 2018-01-16:
Hvis man nu er en dansk statsborger, der er hjemløs, og man får et zoneforbud i op til 2 år og man efterfølgende får tilbudt en bolig i København, hvor man har et zoneforbud, hvordan må man så bevæge sig rundt?
Det er stadig væk uklart for mig.
Det kunne være en højmesse, det kunne også være en kirkelig handling som en begravelse eller et bryllup.
Jeg tænkte, at justitsministeren måske kunne oplyse mig om det her i dag.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-16:
Nu er det folk, der slår lejr, så derfor er de jo ikke bosiddende.
Man må godt gå igennem området, og man må godt være i området, men man må ikke sådan tage ophold i området.
Man kan godt bevæge sig igennem området.
Hvis vi nu tænkte os den situation, at man havde job der, hvor man havde fået et zoneforbud, så må man passe det og gå ud igen.
Rune Lund (EL), 2018-01-16:
Det er lidt uklart for mig, hvad man præcis må og ikke må i forbudszonen, hvis man er blevet pålagt et zoneforbud.
Så derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig, at justitsministeren her i dag kunne oplyse mig om, hvorvidt en person, som har bopæl i forbudszonen, f.eks. må deltage i aktiviteter med henblik på politiske tilkendegivelser.
Det kan f.eks. være demonstrationer eller møder.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-16:
Tak til ordførerne for de mange positive indlæg, vi har hørt i dag.
Det tegner til, at der er et markant flertal her i Folketinget, der vil gennemføre denne lovgivning.
Det er afgørende for regeringen, at borgerne kan færdes trygt i det offentlige rum.
Det er derfor en klar prioritet for regeringen at sætte ind mod udenlandske tilrejsende, som slår lejr på offentlige steder, og som ved deres ophold skaber utryghed og gener for lokale beboere og forbipasserende.
Regeringen har allerede taget en række skridt for at komme disse forhold til livs, bl.a. ved at kriminalisere etablering af og ophold i lejre, som er egnet til at skabe utryghed i nærområdet, og vi har styrket politiets mulighed for at meddele zoneforbud til personer, der overtræder forbuddet.
De utryghedsskabende lejre kan imidlertid udgøre en alvorlig trussel mod det normale samfundsliv i de områder, hvor de bliver etableret.
På den baggrund finder regeringen, at der er behov for at styrke indsatsen mod de utryghedsskabende lejre endnu mere.
Med forslaget vil regeringen udvide muligheden for at fastsætte zoneforbud til områder, der dækker en hel kommune.
Forslaget skal give politiet bedre værktøjer til at sætte effektivt ind over for utryghedsskabende lejre, og der sendes et stærkt signal til potentielle tilrejsende og andre om, at det i Danmark ikke er tilladt at etablere sig og opholde sig i utryghedsskabende lejre på offentlige steder.
Et eksempel kunne være personer, som opholder sig i parker eller på offentlige veje i længere tid ad gangen, og som skaber utryghed i området.
Den foreslåede ændring af politiloven ophæves automatisk den 1. marts 2021, medmindre Folketinget forinden har forlænget gyldigheden af den foreslåede ændring.
Det foreslås også, at straffen for overtrædelse af zoneforbuddet skærpes.
Konkret vil det betyde, at straffen i udgangspunktet udgør 7 dages ubetinget fængsel i førstegangstilfælde, og det skal sende et klart signal til potentielle tilrejsende og andre om, at utryghedsskabende lejre ikke kan accepteres.
Med de bemærkninger vil jeg takke for indlæggene, og jeg ser frem til den videre behandling og står naturligvis til rådighed for de spørgsmål, der måtte være.
Naser Khader (KF), 2018-01-16:
Vi har desværre set en udvikling de senere år, hvor en stor gruppe udlændinge rejser til Danmark og lever som hjemløse.
I aviserne, bl.a. Weekendavisen her den 2. juni i år, har man kunnet læse, hvordan disse grupper ofte er organiseret i kriminelle netværk, hvor de penge, som bliver skaffet gennem tiggeri og flaskepant, går til bagmænd i hjemlandet.
I disse netværk bliver kvinder og børn udnyttet og tvunget til at tigge.
Mændene stjæler pantflasker fra lokale beværtninger.
Vi har sågar set eksempler på, at almindelige hjemløse bliver opkrævet beskyttelsespenge for at få lov til at sove på gaden.
Det er forkasteligt.
Efter en periode i Danmark rejser de hjem igen med de penge, det er lykkedes dem at samle sammen.
Det er ikke nødvendigvis småbeløb – det er store beløb i forhold til hjemlandenes standarder.
Og der er med andre ord tale om en god forretning.
Disse grupper har bosat sig i lejre i parker og på pladser, hvor det offentlige rum bliver deres domæne.
Det sker til gene for omgivelserne i form af støj, uro, uhygiejniske forhold og ikke mindst forstyrrelse af den offentlige orden.
Det skal vi have sat en stopper for.
Danskere skal kunne færdedes trygt i det offentlige rum.
Ifølge politiet har det været effektivt, og vi har fået nedbragt antallet af lejre meget – tallene er fra den 15. oktober.
Med dette lovforslag får politiet et endnu mere effektivt værktøj.
Vi vil gerne give politiet mulighed for at indføre zoneforbud, der gælder i hele kommunen.
Det vil først og fremmest gøre det nemmere for politiet at holde disse grupper helt ude af de belastede byområder.
Byerne er særlig hårdt ramt, da mulighederne for at tigge og samle pant er bedre.
Det er også nemmere at kontrollere en fast defineret zone frem for de 400- og 800-meterszoner, som har været gældende siden juni.
Så med dette lovforslag får politiet et effektivt værktøj mod disse grupper, og vi sender et klart signal om, at Danmark ikke ønsker de her aktiviteter.
Karsten Hønge (SF), 2018-01-16:
Vi kender jo alle til de uheldige situationer, hvor hjemløse af forskellige nationaliteter samler sig i noget, der kan ligne lejre, og jeg kan da sagtens forstå ønsket om at skride ind over for de forskellige udfordringer, der opstår.
Fri bevægelighed i EU handler jo om, at virksomheder og lønarbejdere skal kunne bevæge sig på tværs af grænserne, og samtidig er det nemt at forstå, hvorfor fattige fra f.eks. Østeuropa gerne vil flytte til Danmark, men det er ikke holdbart, hverken for den fattige eller for det danske samfund.
Men uanset social status skal retssikkerheden jo være den samme for os alle sammen, og vi skal også tro på, hvorfor en udvidelse af zoneforbuddet faktisk også vil virke.
Men når vi udvider et zoneforbud, vil det sandsynligvis bare føre til, at hjemløse presses ud i omegnskommunerne, og så er vi lige vidt.
Og det er måske netop kernen i diskussionen, altså troen på, at det at skubbe, presse og bortvise fattige og hjemløse skulle løse noget som helst.
Og når så samtidig retssikkerheden er på spil, når man ikke engang er i stand til at definere, hvad der udgør en lejr, så er resultatet jo bare, at der flyttes rundt på problemet, og vi kan især også se af høringssvaret fra Kirkens Korshær, hvilke konsekvenser det vil få.
SF kan ikke støtte lovforslaget.
Christina Egelund (LA), 2018-01-16:
Det er klart, at hvis det kommer for dagen, at loven er håndhævet i strid med international ret af den ene eller den anden art, så er det ikke noget, som vi bare siger »nå« til, så er det selvfølgelig noget, som vi vil tage op fra den placering, som vi har.
Det siger sig selv.
Rune Lund (EL), 2018-01-16:
Hvis det kommer frem, at den her lov rent faktisk er blevet administreret diskriminerende, altså i strid med principperne for dansk lovgivning og internationale konventioner, hvordan vil Liberal Alliance så følge op på det som en del af regeringen?
Er det noget, som Liberal Alliance vil acceptere, eller hvordan vil fru Christina Egelund forholde sig til en sådan situation?
Christina Egelund (LA), 2018-01-16:
I første omgang er det selvfølgelig sådan, at loven gælder for alle, for vi skal ikke og vi bør ikke og vi må ikke lave diskriminerende love i det her land, som gælder for særlige grupper eller særlige nationaliteter, etniciteter, andre grupper.
Hvis det er rigtigt, at det administreres i en diskriminerende ånd, synes jeg absolut, at det er et problem, for det er selvfølgelig et helt grundlæggende princip i et retssamfund, at alle er lige for loven og loven håndhæves ens for alle.
Rune Lund (EL), 2018-01-16:
Gadejuristen har lavet et grundigt høringssvar og anfører bl.a., at forbud mod ophold i utryghedsskabende lejre sammen med strafskærpelsen for betleri primært ser ud til at blive brugt mod udenlandske hjemløse.
Hvordan ser fru Christina Egelund på det?
Christina Egelund (LA), 2018-01-16:
Det er for Liberal Alliance altafgørende, at man som borger i Danmark kan færdes trygt og frit overalt i det offentlige rum.
Desværre har vi de seneste år set eksempler på, at grupper slår lejr på offentlige steder, forstyrrer den offentlige orden og skaber utryghed for omkringboende og for forbipasserende.
Det er selvfølgelig uholdbart og en situation, som kræver løsninger.
Og regeringen har allerede taget forskellige initiativer i den retning.
Vurderingen er dog, at der er behov for at styrke indsatsen yderligere, og det er det, der lægges op til med dette lovforslag.
Med lovforslaget ønsker regeringen nemlig at udvide politiets mulighed for at fastsætte et såkaldt zoneforbud, ligesom straffen for overtrædelse af loven skærpes.
Og det er vigtigt at slå fast, at forslaget gælder en helt særlig og konkret situation, som forhåbentlig er midlertidig.
I Liberal Alliance støtter vi lovforslaget.
Zenia Stampe (RV), 2018-01-16:
Hvis jeg nu er dansk hjemløs i København – det kunne også være en anden kommune – og altså ikke har nogen bolig selv og heller ikke kan tage hjem til min familie, fordi de måske bor i Jylland, eller fordi jeg er uvenner med dem, hvordan skal jeg så sove uden at komme i karambolage med det her lejrforbud?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-16:
Jeg vil gerne henvise til side 3 under punkt 2.1.1.4, hvor der i tredje afsnit står, hvordan ordet lejr skal forstås, og hvad en lejr er.
Det er jo ikke sådan – det er en konkret vurdering – at det som udgangspunkt er nok, hvis man lægger sig med sin madras og sin sovepose, til at sige, at det er en lejr.
Hvis man begynder at etablere sig med presenninger og udstyr – og det kan også være, at der kan konstateres rod omkring dette – ja, så kan én person godt udgøre en utryghedsskabende lejr.
Men hvis den enkelte hjemløse lægger sig på noget pap eller i en sovepose eller på en madras, er det som udgangspunkt ikke nok til, at man kalder det en lejr.
Trine Bramsen (S), 2018-01-16:
Formålet med beslutningsforslaget er at få nedlagt forbud mod en række bander og grupperinger med henblik på at få dem opløst, jævnfør grundlovens § 78, stk. 2 og 3.
Først og fremmest vil jeg sige, at vi i Socialdemokratiet er fuldstændig enige med forslagsstillerne i, at kriminelle bandegrupperinger ikke hører hjemme i Danmark.
Der forsamlede bandens medlemmer sig og viste deres rygmærker frem i en magtdemonstration.
Der skal ikke meget fantasi til at forestille sig, hvordan de børn oplevede det.
På deres skolevej var der pludselig fyldt med bandemedlemmer, og med bandemedlemmerne var politiet mødt op i stort mandtal.
Børnene måtte søge tilflugt på et bibliotek og hos lokale, der åbnede deres døre, så børnene kunne komme indenfor.
Det sker altså i Danmark.
Det skete i Odense, og siden har vi set flere lignende tilfælde på Nørrebro i København, i Aarhus, i Slagelse, på Lolland, i Næstved og flere andre byer.
Det sker, kære venner, samtidig med at den målte utryghed blandt danskerne stiger, og derfor skal vi gøre noget ved problemet.
Det er vores ansvar.
Det er vores pligt som folketingsmedlemmer.
Det har vi gjort med bandepakken, og som politiet fortæller, når vi er ude at besøge dem, har den været helt afgørende i forhold til at sætte en fod i døren for de kriminelle.
Vi skal fortsætte, så længe de kriminelle grupperinger skaber stor utryghed.
Tidligere har både jeg og mit parti været skeptiske over for, hvad et forbud ville have af effekt, men jeg må sige, at jeg personligt har ændret holdning, efter at jeg har talt med flere tidligere bandemedlemmer og med vores tyske politikerkollegaer på retsområdet.
Samstemmende siger de, at en fjernelse af rygmærkerne har stor betydning for tiltrækningen til grupperingerne og for den flokmentalitet, de lever af.
Særlig er det noget, som afhopperne fra bandegrupperinger og rockergrupper siger at de har brugt strategisk i forhold til at tiltrække nye medlemmer.
Ud over det har vi tidligere fra mit partis side været bekymret for, at et forbud ville gøre initiativerne i de forskellige bandepakker effektløse.
Der er sket det nu, at vi har fået et ministersvar, der klart og entydigt siger, at det har ingen betydning i forhold til bandepakkernes fortsatte virke.
Derfor mener Socialdemokratiet og derfor mener jeg, at vi skal ulovliggøre banderne.
Men når vi ikke kan støtte forslaget her i dag, er det, fordi det juridiske grundlag skal være i orden og det ikke nytter at ulovliggøre, uden at det holder i retten.
Som justitsministeren var inde på, vil det føre direkte til en domstolsprøvelse, hvis vi vedtager det her, og derfor mener vi, at det rigtige er at få afprøvet Rigsadvokatens sag ved domstolene med et grundigt bearbejdet anklageskrift og med de beviser, der rent faktisk også kan holde, i stedet for at gøre det, mange af os, tror jeg, føler for og bare lave et forbud her i Folketingssalen i dag.
Med de ord skal jeg meddele, at vi ikke støtter forslaget her i dag, men vi støtter intentionen og håber, at vi når hen til målet sammen.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-16:
Jo, men handler det her om politisk at markere noget, eller handler det om at vinde?
For mig handler det om at vinde, og jeg tror ikke, at vi vinder den her sag, medmindre vi har det bedst mulige grundlag.
For jeg tænker, at nu har vi i årtier bekæmpet bander – rockere og andre – på den ene, på den anden og på den tredje måde, og så tror jeg også, vi venter de få måneder, til sagen er endeligt klar.
Jeg tror, vi deler målet, om end vi kan have lidt forskellige opfattelser af vejen dertil.
Det ville ikke være godt, hvis jeg gjorde det, for
så tror jeg, vi taber sagen.
Jeg er enig med spørgeren i, at vi jo bare nu kunne sige, at vi forbyder banden, men i det øjeblik, vi bruger grundlovens bestemmelser og forbyder den, skal vi samtidig rejse sagen ved domstolen.
Det vil sige, at hvis vi gjorde det nu, havde vi ikke sagen klar, og vi har jo ikke nogen interesse i at forbyde grupperingen, før vi har sagen klar.
I det sekund, vi har sagen klar, skal vi selvfølgelig forbyde den, og så kan det køre.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-01-16:
Tak til ministeren for talen.
Jeg bliver nysgerrig på flere ting, når jeg hører ministeren.
Først synes jeg, at politikere skal gå foran.
Vi skal gå foran, og hvis vi virkelig tror på et forbud, mener jeg også, at vi skal bruge den mulighed, der er i paragraffens stk. 3 og simpelt hen sige, at vi gør det foreløbigt, og så tester vi den mulighed.
Jeg vil så høre ministeren: Hvis nu Dansk Folkeparti kommer med et ændringsforslag til vores eget beslutningsforslag og siger, at det ikke længere er alle de bander, som der står i registeret, men alene den bestemte bande, vil ministeren på den baggrund gå med til et foreløbigt forbud mod den bande?
Josephine Fock (ALT), 2018-01-16:
Det er jeg jo helt enig med justitsministeren i.
Og som udgangspunkt har jeg også stor tiltro til vores myndigheder – det skal der slet ikke herske tvivl om.
Men i forhold til utryghedsskabende tiggeri har det jo været nødvendigt at holde et møde med, jeg tror det var politidirektøren i forhold til at indskærpe, at der skal gælde lighed for loven.
Det var det ene spørgsmål.
Det skal være en lejr, der skal være egnet til at skabe utryghed, det vil sige, at den ikke nødvendigvis er utryghedsskabende.
Kunne det ikke blive uddybet i bemærkningerne, hvad der skal til, for at den reelt er utryghedsskabende, som er det, regeringen ønsker at gå med i det her lovforslag?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-16:
To ting: Grunden til, at vi overhovedet har indført loven om tiggeri og den her lov, er jo, at der har været et problem med tilrejsende kriminelle, der har levet i lejre og har tigget – det er jo virkeligheden.
Så laver vi en lov, og den lov gælder for alle, for alle mennesker er lige for loven, og den gælder også de danske hjemløse.
Så har jeg selvfølgelig en tro på, at vores myndigheder selvfølgelig ikke optræder diskriminerende.
Altså, jeg har jo fået nogle spørgsmål omkring det her, og det undrer mig meget, at man mener, at lige her skulle vores politi og andre optræde meget diskriminerende.
Det tager jeg som en fuldstændig forudsætning at de selvfølgelig ikke gør – det skal de jo heller ikke.
Josephine Fock (ALT), 2018-01-16:
Tak for det.
Jeg vil høre, hvad justitsministeren vil gøre for at sikre sig, at der ikke kommer til at foregå diskrimination her.
For jeg synes, at det ligger slet skjult mellem linjerne, at det særlig er udenlandske hjemløse, man vil til livs, præcis som i det forslag, vi også skal behandle efterfølgende i dag, om utryghedsskabende tiggeri, hvor man jo har gået målrettet efter udenlandske tiggere.
Så hvordan vil justitsministeren sikre sig, at der ikke foregår diskrimination i forhold til den her lovgivning?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-16:
Det er jo i det hele taget en ulykkelig begivenhed for dem, der nu står og ikke har et sted at bo, og derfor skal vi selvfølgelig være så præcise, vi kan.
Jeg skal gerne bidrage til, at vi i udvalgsbehandlingen kan gøre det her endnu tydeligere – eller i hvert fald til, at vi får op under udvalgsbehandlingen, hvad det er, der mangler her.
Der står en lang række tilfælde her, og hvis de ikke er udtømmende, må vi jo se, om vi kan gøre det tydeligere
Zenia Stampe (RV), 2018-01-16:
Undskyld, jeg glemmer at trykke.
Jeg er glad for det svar, og jeg vil spørge, om justitsministeren vil være imødekommende over for muligheden for at præcisere det her endnu mere, for det er jo også noget af det, vi ser i høringssvarene, altså at det ikke er præciseret nok.
I hvert fald er der rigtig mange danske hjemløse, der efterhånden ikke ved, hvad de kan, og der er nogle, der slet ikke tør sove, fordi de tror, at forbuddet handler om at ligge vandret.
Jo, der er også nogle, der sover, men så står de op og sover, fordi de så ikke er omfattet af det der forbud.
For os vil det i hvert fald være temmelig afgørende, at vi får præciseret, hvad det betyder, så de danskere, der af uransagelige årsager ender på gaden og ikke har et sted at bo, ikke bliver omfattet af det her forbud.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-01-16:
Jeg synes, ministeren skal være lidt mere ambitiøs på sit ressorts vegne.
Altså, vi er tilbage i sommerferien, hvor ministeren varsler, at nu skal det her undersøges af Rigsadvokaten, og vi er godt og vel et halvt år tilbage i tiden.
Det kan så godt være, at vi betræder ny grund, men vi er simpelt hen nødt til at presse de her bander mest muligt, og der vil det altså efter vores opfattelse være en stor fordel, hvis det politisk er os, der går foran, i stedet for at man klemmer systemet ind foran sig.
Josephine Fock (ALT), 2018-01-16:
Jeg forstår nok bare ikke, hvorfor Socialdemokratiet støtter forbuddet, hvis det i virkeligheden er de andre tiltag, vi ved hjælper, altså de mere forebyggende indsatser og netop transitprogrammerne, som jeg jo også er meget enig med ordføreren om i forhold til de udenlandske hjemløse.
Det, jeg er bekymret for her, er de konkrete personer, men det er også det, som netop KL adresserer, og som ordføreren også selv adresserede i sin ordførertale, at vi bare flytter problemet.
Hvordan vil ordføreren imødegå det, at vi bare flytter problemet ud over de 800 m til andre bydele?