runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-06-24:
Her kommer vi jo igen ind på den slags formulerede spørgsmål, som slutter med: Kan vi love, at vi ikke stemmer for budgettet?
Jeg tror, det er uklogt at arbejde med veto, når det, der er opgaven her, er at nå et kompromis, hvor vi trækker resultatet længst i retning af de danske positioner.
Og de positioner har jeg redegjort for, både hvad angår fordelingsnøgle, og hvad angår menneskerettigheder, retsstatsmekanismer og lignende.
Søren Søndergaard (EL), 2020-06-24:
Det lyder godt.
Jeg vil bare høre, om konklusionen så er den enkle, at vi ikke kommer til at se Socialdemokratiet stemme for et EU-budget eller en EU's genopretningsfond, hvor det største beløb går til et land, der benytter sig af social dumping, forsvarer social dumping og indfører apartheidzoner i sit eget land.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-06-24:
Vi har jo sagt klart – regeringen har sagt meget klart – at vi mener, at man skal arbejde for, at de fordelingsprincipper, den fordelingsnøgle, der er, ikke skal afspejle situationen fra 2015-2019; den skal afspejle, hvor hårdt ramt landene reelt er af covid-19.
Og det synspunkt står vi selvfølgelig ved.
Hvis vi taler mere generelt om EU's budget og de udfordringer, der er i visse lande, så er det jo hr. Søren Søndergaard bekendt, at vi har lagt meget stor vægt på retsstatsprincippet.
Vi mener, at man i højere grad skal sigte til, at landene overholder de fælles demokratiske spilleregler, de fælles europæiske værdier omkring menneskerettigheder og de fælles europæiske værdier omkring mangfoldighed, og vi mener, at deres evne til at leve op til de værdier skal afspejles, når vi taler budget.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-06-24:
Jeg synes da, at vi også afsætter rigtig mange varer i USA og i Kina.
Vil det sige, at næste gang en økonomisk krise rammer USA og Kina, så skal vi sende penge derhen, for at de har nogle penge, de kan købe danske varer for?
Hvis det var så godt at sende penge, ville man da synes, at man skulle sende så mange penge som muligt.
Halime Oguz (SF), 2020-06-24:
Tak, og tak for talen.
Hr. Jan E. Jørgensen vil måske sige, at det har noget med finansieringen at gøre, men når man kigger tilbage på Venstres EU-historik, har spørgsmålet om finansieringen aldrig ført til, at man stemte imod et EU, som i sidste ende varetager danske interesser.
Kan hr. Jan E. Jørgensen i det lys begrunde, at det ikke var noget politisk drilleri, der gjorde sig gældende her?
Jan E. Jørgensen (V), 2020-06-24:
Det var jo netop baggrunden for, at Venstre ikke gav regeringen mandat: at vi ikke kunne få den garanti for, at det her ikke ville betyde eksempelvis en højere skat i Danmark.
Og ja, Venstre er fortsat tilhænger af, at vi afskaffer alle vores EU-forbehold, herunder euroforbeholdet.
Men det er nok ikke det, der står først for.
Vi mener, det er vigtigere at få afskaffet forsvarsforbeholdet og retsforbeholdet.
Peter Skaarup (DF), 2020-06-24:
Det er jo netop problemet: Finansministeren kunne ikke give sådan en garanti.
Det er da helt skævt, hvis det skulle ske.
Men det andet spørgsmål synes jeg ikke rigtig hr. Jan E Jørgensen svarede på.
Er det i virkeligheden ikke euroen, man prøver på at redde med de tiltag fra EU's side, og ønsker Venstre stadig væk, at vi skal betale med euro og ikke med kroner henne i supermarkedet?
Jan E. Jørgensen (V), 2020-06-24:
Nu ved hr. Peter Skaarup lige så godt som jeg, at hr. Thor Pedersen lavede sjov med Finansministeriets regnemodeller, da han kom med den bemærkning om at købe hele verden.
Det synes jeg egentlig er sådan lidt – ja, hvad skal vi sige – kritisabelt at bruge det gamle udtryk.
Det må de selv klare rundtomkring i verden.
Det synes jeg sådan set man selv skal bestemme.
Det er i hvert fald ikke noget, jeg har tænkt mig at EU skal gå ind at bestemme.
Men det skal ikke ske ved, at danske skatteydere skal betale højere skat, som så kan finansiere en lavere skat, og det kunne finansministeren jo have givet en garanti for ikke ville komme til at ske.
Peter Skaarup (DF), 2020-06-24:
Tak til hr. Jan E. Jørgensen for en som sædvanlig farverig ordførertale.
Jeg bed faktisk også mærke i det samme som hr. Søren Søndergaard.
Det var ikke nok med, som gode gamle Thor Pedersen sagde – han var med her som finansminister – at man kunne købe hele verden, nej, her var det noget med, at vi kunne give skattelettelser til hele verden.
Problemet er bare, hvis det er danske skatteborgere, der skal til at betale skattelettelser i Italien eller Spanien, og det er faktisk ikke helt udelukket ud fra de ting, der foregår, når man kigger på de politiske diskussioner i Italien og i Spanien.
Men nok om det.
Det, som jeg egentlig vil spørge Venstres ordfører om, er: Deler Venstres ordfører den opfattelse, som jeg selv har, nemlig at det her i virkeligheden nok handler om at prøve og redde euroen, altså, at de her kæmpe hjælpepakker i virkeligheden handler om at redde euroen?
Er Venstres ordfører enig i det?
Jan E. Jørgensen (V), 2020-06-24:
Altså, der er jeg givetvis ikke lige så meget inde i italienske finansøkonomiske og skattepolitiske historier, som hr. Søren Søndergaard er, så det vil jeg slet ikke gå ind og sige.
Altså, Venstre synes, at man skal betale den skat, man skal betale, selvfølgelig, og der skal ikke være mulighed for selv at bestemme, hvor meget man vil betale i skat.
Og vi skal også have en effektiv skattekontrol.
Det skal man selvfølgelig også have i Italien.
Men at en høj skat er hæmmende for vækst, lige meget hvor vi befinder os i verden, mener vi, og det mener vi også at vi historisk har belæg for at mene.
Søren Søndergaard (EL), 2020-06-24:
Venstres ordfører vil ikke bare have skattelettelser i Danmark, men i hele verden, inklusive i alle EU-lande.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-06-24:
Det er altså ikke mig, der har travlt med at bruge ordene klogt og uklogt; hr. Christian Rabjerg Madsen har også selv lige brugt dem.
En socialdemokrat kan jo for tiden nærmest ikke åbne munden uden at fortælle, hvor klog ens egen strategi er, og nogle gange også, hvor klog De Konservatives strategi er, og dermed hvor uklog alle andres strategi er.
Så altså, det er ikke mig, der har travlt med det.
Men det er fint nok, altså at gøre politik til et spørgsmål om at være klog og uklog frem for at gøre det til et spørgsmål om, hvad man mener, og holdninger, der skal brydes, osv.
Det er et nybrud i dansk politik, men det skal Socialdemokratiet da have lov til.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-24:
Hr. Jan E. Jørgensen er meget optaget af – og det er vi sådan set også – hvordan pengene bruges.
Det kan være godt.
Men der er ikke så meget om, hvordan de tilvejebringes.
Den måde, man jo har tænkt sig at gøre det på, er, at EU som juridisk person optager lån på det finansielle marked.
Det betyder jo så, at Danmark, hvis vi på et tidspunkt måtte befinde os i en situation, hvor et af de lande, der så har fået pengene, hvad enten det er i form af lån eller donationer, ikke kan eller vil betale tilbage, så er med til at hæfte, fordi vi har optaget gælden i det, man vil kalde in solidum, altså at vi alle sammen skulder ved skulder skal hæfte for det.
Det er det, jeg vil spørge hr. Jan E. Jørgensen om, altså om det virkelig er Venstres politik.
For jeg synes, det er et kedeligt træk, at man sådan bevæger sig i retning af, at EU skal optage fælles lån.
Det minder jo om noget, hr. Jens Rohde kunne have foreslået, altså sådan en fælles finanspolitik og føderalisme.
Så er hr. Jan E. Jørgensen overhovedet bekymret for den del af forslaget?
Jan E. Jørgensen (V), 2020-06-24:
Ja, det er hr. Jan E. Jørgensen, men måske ikke helt lige så meget som hr. Morten Messerschmidt, det vil jeg gerne medgive.
Men vi står i en historisk stor og dyb økonomisk krise, og desperate tider kræver desperate tiltag, og det er ganske rigtigt ikke noget, vi plejer at gøre, altså på den måde gå ud og optage lån i fællesskab.
Når man gør det, er det jo bl.a., fordi den kreditværdighed, som nogle lande har i EU, er højere end den kreditværdighed, som andre lande har.
Så på den måde kan der jo være fornuft i det.
At man ikke skulle ønske at betale pengene tilbage, må jeg betragte som ret utænkeligt, altså at det skulle ske.
Hvis det skulle ske, har man jo altså strukturfondsmidler, landbrugsstøtte og andet, og der kunne man så i givet fald tilbageholde pengene.
Så det ser jeg ikke som noget problem.
Så det med, at man skulle komme i en situation, hvor man ikke kan tilbagebetale dem – jamen det er jo bl.a. derfor, at vi laver hele det her projekt, nemlig for at sikre, at der ikke er lande, der går statsbankerot, og som kommer i en situation, hvor de ikke kan betale penge tilbage.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-24:
Men hvilken garanti har Venstre så fået for, at det her skulle hjælpe?
Nu nævnte hr. Jan E. Jørgensen jo Marshallhjælpen tidligere.
Jeg synes måske, det er lidt vildt at sammenligne det med den skadevirkning, som anden verdenskrig havde på hele det europæiske kontinent, men fair nok.
Der havde de jo nogle garantier.
Altså, amerikanerne var fysisk til stede og var inde og stille krav til, hvordan man så skulle opbygge sin centraladministration, og hvordan man håndterede hele den måde, Europa skulle bygges op på.
Har hr. Jan E. Jørgensen fået tilsvarende garantier i forhold til de lande, der skal have de her penge?
Jan E. Jørgensen (V), 2020-06-24:
Vi er helt enige i, at Marshallhjælpen selvfølgelig ikke kan sammenlignes med det en til en, og at det var en ganske anden og langt mere alvorlig situation, som Europa stod i efter anden verdenskrig.
Det var jo bl.a. for at undgå fremtidige krige på det europæiske kontinent.
Garantier?
Jo ikke andet end den garanti, der følger af at være medlem af EU og det at være bundet af de forpligtelser, der er der.
Hidtil har der jo ikke været eksempler på, at nogle ikke har overholdt de garantier.
Nu er EU jo også kun et halvt århundrede gammelt, så det kan selvfølgelig nå at ske.
Men indtil nu er det altså ikke sket.
Nu tror jeg, hr. Christian Rabjerg Madsen gør sig mere uklog, end han er.
Altså, hvis vi går ind og kigger på debatten og læser, hvad der blev sagt fra min side og fra finansministerens side, står det fuldstændig klart, at det, jeg spurgte om, var, hvordan man synes, det var gået med den strategi, som the frugal four har anlagt.
For det er jo ikke gået så godt: Kommissionens forslag er længere væk fra de danske interesser end der, hvor Frankrig-Tyskland lå.
Det var det, jeg spurgte til; jeg spurgte til, hvordan man synes det var gået.
Man kan jo sagtens stå sammen med nogle, men ikke være særlig god til at forhandle og ikke opnå nogle særlig gode resultater.
Det er da ikke det samme som, at jeg siger, at man så skal stå alene og ikke være sammen med Sverige og Østrig og Holland.
Så altså, det kan godt være, man ikke lytter efter, hvad jeg står og siger, og det synes jeg er fair nok – det kan jo også være kedeligt at høre på, hvad jeg siger; det er jeg helt med på – men så skal man i hvert fald lade være med at lade, som om man har hørt, hvad jeg har sagt, og så gå ind og kommentere på det.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-06-24:
Hr. Jan E. Jørgensen har meget travlt med at vurdere klogskaben i Socialdemokratiets position i den her sag, og det må stå for hr. Jan E. Jørgensens egen regning.
Det, jeg spurgte om, var, om hr. Jan E. Jørgensen ikke fortsat mener, at det grundlæggende set er fornuftigt, at vi arbejder tæt sammen med de lande, som udgør the frugal four, altså om vi fortsat vil gøre det, og at vi i kraft af det samarbejde har en større sandsynlighed for at opnå et resultat, som ligger tættere på den danske position, som jo også er den position, som Venstre indtager.
Så har der været noget indenrigspolitisk, som man har ønsket at gøre til genstand for den europapolitiske diskussion; det mener jeg er uklogt.
Men grundlæggende set forstår jeg det sådan, at hr. Jan E. Jørgensen bakker op om Danmarks position på det her spørgsmål.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-25:
Tusind tak.
I Nye Borgerlige har vi fra start af været skeptiske over for det her lovforslag.
Der var nogle knaster i det, hvilket jeg egentlig også sagde ved førstebehandlingen.
Nogle af tingene er blevet løst, men jeg fristes næsten til at gentage mig selv, fra da vi behandlede godskørselsloven: Det kunne være så godt, men nu er det faktisk skidt.
Der er altså nogle knaster i det her lovforslag, som ikke er blevet fjernet, og hvor der faktisk ikke har været en vilje til at fjerne dem.
Vi har fra start af sagt, at vi var imod, netop fordi det blev hjemtaget til Færdselsstyrelsen.
Det her med hjemtagning lyder så hyggeligt, men det handler jo sådan set om, at man centraliserer i stedet for at have det decentralt.
Det er selvfølgelig den ene ting i det.
En anden ting er, at det her bliver markant dyrere for dem, der arbejder med det hver eneste dag.
Det bliver bøvlet, og det er fuldstændig rigtigt, som Hans Christian Schmidt sagde før, en overimplementering.
Det kan vi selvfølgelig ikke være med til.
Jeg er rigtig glad for, at Venstre og Dansk Folkeparti og også De Konservative, tror jeg,
er med på, at det her er et lovforslag, som både er lidt sjusket, og hvor man heller ikke har brugt de muligheder, man havde for at gøre det til et godt lovforslag.
Jeg savnede lidt den samme ildhu fra især Venstre, da vi behandlede godskørselsloven, men lad det nu ligge.
Vi stemmer selvfølgelig også imod i Nye Borgerlige, for det er bare sådan, som jeg sagde ved førstebehandlingen af godskørselsloven: Det kunne være så godt, men nu er det faktisk skidt.
Nej, lige præcis her er det en overimplementering.
Der ligger fejlen herinde.
Jens Rohde (RV), 2020-06-25:
Jeg vil bare have lov at glæde mig over, at vi nu hører fra talerstolen, at det ikke er EU's skyld.
Det er jo nærmest en historisk dag.
Det blev jo også sommer i år.
Så tak for at en repræsentant for Nye Borgerlige, fru Mette Thiesen, her i dag understreger, at dette lovforslag, hvad enten man kan lide det eller ej, om det er en overimplementering eller ej, ikke er EU's skyld.
Det synes jeg da egentlig man skal notere sig og sætte streg under, når vi nu får en debat i de kommende måneder.
René Christensen (DF), 2020-06-25:
Tak for det, formand.
Dansk Folkeparti har også sagt, at vi vil redegøre for vores tilgang til lovforslaget.
Det, man skal lægge mærke til, er, at vi i Danmark jo har en lidt anden tilgang til tungvognstransporten, end man har i resten af Europa.
For det første har vi jo en totalvægt i Danmark på 60 t.
I kender dem godt, når I kører på motorvejen.
Det er dem, hvor der er en trailer bagefter en forvogn.
Det har man ikke i de andre europæiske lande.
Derfor har vi nogle helt andre regler i Danmark, end man ellers har.
Det giver selvfølgelig nogle udfordringer i sådan et forslag her.
Det, vi også ser i Danmark, er, at mange nordmænd og svenskere faktisk får opbygget deres biler i Danmark.
Det vil sige, at det her faktisk er en eksportvare.
Selv om vi ikke producerer lastbiler, opbygger vi faktisk rigtig mange lastbiler og busser i Danmark, også til eksport.
Det, der er det springende punkt for Dansk Folkeparti, som betyder, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte forslaget her, er, at man ikke har kunnet belyse det omkostningsniveau, det kommer til at betyde fremadrettet i forhold til opbygningen af de her biler.
Det gør selvfølgelig, at vi ikke kan være sikre på, at den gode konkurrencesituation, som vi står i i Danmark, fordi vi er dygtige til at opbygge de her biler, vil fortsætte også i fremtiden.
Vi synes selvfølgelig, det er rigtigt ærgerligt, at man her udnytter et EU-direktiv, som man gerne vil gennemføre.
Det giver selvfølgelig mening, at man gør det, men så skal man også kunne forklare, hvilke konsekvenser det vil få for erhvervslivet.
Det har man ikke kunnet.
Derfor stemmer Dansk Folkeparti nej til forslaget, som det ligger.
Benny Engelbrecht (S), 2020-06-25:
Nu er det ikke for at ødelægge den gode stemning, der er opstået her mellem Radikale og Nye Borgerlige, og det er heller ikke for at gentage min alenlange tale fra andenbehandlingen, men blot for at korrigere den misforståelse, at vi nu skulle være i gang med ved lov at implementere nationale regler.
Det gør vi ikke – det kommer vi tidligst til at gøre i folketingssamlingen 2021-22, og det vil sige, at det, vi implementerer i dansk lovgivning nu, alene er EU-forordninger, intet andet.
Jeg håber derfor også, at man, til trods for at der tydeligvis ikke helt er en forståelse for, hvad det konkrete lovforslag handler om, så i forhold til de bekymringer, der nu er nævnt her fra talerstolen, og som ikke har noget med det konkrete lovforslag at gøre, vil følge den opfordring, som jeg gav på samrådet i Transportudvalget forleden dag, nemlig at deltage i de tætte høringsmøder, som bliver mellem branchen og Færdselsstyrelsen, i forhold til hvordan reglerne konkret skal implementeres.
Hvis man kontakter mit forkontor i Transportministeriet, vil man blive inviteret til møderne.
Man skal dog være opmærksom på, at møderne naturligvis foregår hos Færdselsstyrelsen, altså i Ribe, men hvis man er så interesseret, som man har givet udtryk for her fra talerstolen at man er, går jeg også ud fra, at man med største naturlighed vil deltage i det implementeringsarbejde.
Andreas Steenberg (RV), 2020-06-25:
Jeg er på talerstolen for at meddele, at vi kan stemme for det her beslutningsforslag.
Det er jo et forslag, der beder regeringen om at komme med en beregning på, hvad et stykke jernbane i Sønderjylland vil koste, og under debatten fik vi faktisk af transportministeren at vide, at det her stykke jernbane – det er med alle forbehold – vil koste omkring 800 mio. kr. Derfor har vi jo sådan set fået svar på det, forslagsstillerne ønsker, og derfor er det måske også lidt mærkeligt, at man skal stemme om noget, som man har fået svar på, men i hvert fald er vi kommet frem til, at man jo så sagtens kan stemme for det, når nu man har fået svaret.
Derfor stemmer vi grønt – eller det gør vi så ikke, fordi vi stemmer på en anden måde lige i øjeblikket, men vi stemmer for beslutningsforslaget.
Fatma Øktem (V), 2020-06-25:
Mange tak.
Venstre støtter forslaget om at styrke den krisehjælp, man kan få i Danmark.
Er man blevet udsat for vold, trusler om vold eller tilsvarende, skal man have hjælp – den fornødne hjælp, der skal til for, at man kommer ovenpå igen.
For det er klokkeklar kønsdiskrimination, når L 173 lægger op til at indføre 10 timers psykologhjælp til kvinder uden at give mændene den samme ret.
Når man giver psykologhjælp til børn, der følger kvinder, men ikke til børn, der følger mænd, er det forskelsbehandling.
Det er Institut for Menneskerettigheder, Offerrådgivningen i Danmark og Rådet for Socialt Udsatte enige med os i.
Gør det slet ikke indtryk på regeringen?
Vold er vold, kære minister.
Vold er undertrykkende.
Vold er nedbrydende, men vigtigst af alt: Vold kønsforskelsbehandler ikke, men det gør regeringen og dens støttepartier desværre her.
Jeg vil opfordre ministeren til at tage ordet og en gang til fortælle os, hvordan man kan fremsætte et forslag, der er så klokkeklar forskelsbehandling.
Karina Adsbøl (DF), 2020-06-25:
Tak for det.
I går stillede Dansk Folkeparti et ændringsforslag til denne lov, netop fordi vi ikke ønsker den her forskelsbehandling.
Det er, som Venstres ordfører sagde, klar forskelsbehandling.
Man giver kvinder ret til 10 timers psykologhjælp, og børn, der følges med deres mor, har ret til hjælp, men hvis en mand møder op på et mandecenter, får han ikke ret til 10 timers psykologhjælp, og barnet heller ikke.
Derfor er det klokkeklar forskelsbehandling, og derfor havde det været ønskeligt, at et flertal her i Folketinget havde støttet op om Dansk Folkepartis ændringsforslag, men nu må vi jo så gøre det anderledes og derfor fremsætte et beslutningsforslag i Folketingssalen, så vi kan få ligestilling på området.
Man må bare sige, at de partier, der hver dag råber på ligestilling, ikke gør det, når det handler om mænd.
Mændene må bare klare sig selv, for de får nemlig ikke ret til 10 timers psykologhjælp.
Jeg vil også gerne appellere til, at social- og indenrigsministeren går op på talerstolen og forklarer Folketinget, hvordan man som minister kan fremsætte et lovforslag, som klokkeklart forskelsbehandler mænd og kvinder.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2020-06-25:
Jeg kan tilslutte mig de to forrige talere.
Det Konservative Folkeparti kan ikke stemme for det her lovforslag.
Hvor er ligestillingen henne?
Vold er vel vold, og det handler vel ikke om, som jeg har hørt at ministeren har udtalt, at kvinder bliver udsat for grovere vold end mænd.
Vold er vel vold, og hvis du er voldsoffer og har brug for hjælp, er det vel ligegyldigt, om du er mand eller kvinde – du bliver jo påvirket af det, du er blevet udsat for, og hvis du har brug for hjælp, skal vi vel i ligestillingens navn ligestille mænd og kvinder.
Så fra Det Konservative Folkepartis side kan vi ikke støtte det her lovforslag.
René Christensen (DF), 2020-06-25:
Nu står vi her ved tredjebehandlingen af L 164, og det omhandler, at miljøministeren vil udtage de her 37.000 ha, som er § 3-jord.
Det er egentlig et sympatisk forslag.
Der er ingen tvivl om, og det sagde jeg også ved førstebehandlingen, at der er en hel del af de her § 3-jorde, som har en naturværdi, der er værd at bibeholde og værd at passe på.
Det, vi er så ærgerlige over, er, at miljøministeren, og miljøministeren har også sagt det flere gange på åbne samråd, siger, at det grønne mandat ikke skal bruges til at lave brede aftaler, det skal bruges til at lave smalle aftaler, det skal bruges til, at vi skal have en kampplads.
Dansk Folkeparti ville gerne have været med til at pille nogle af de her § 3-jorde ud, således at vi også i fremtiden har de her naturtyper, som vi skal passe på, men ministeren har ikke indkaldt til et eneste møde i den her sag.
Udvalget er så indkaldt til flere åbne samråd, hvor ministeren har haft lejlighed til at tale med resten af Folketinget om sagen, men der har ikke været åbnet for, at man kunne indkalde til forhandlinger.
Derfor kan vi heller ikke støtte forslaget i dag.
En af grundene har Erling Bonnesen fra Venstre redegjort rigtig fint for, og det handler om, at man bl.a. ikke vil kompensere.
En af de andre udfordringer er bl.a., at når vi så stiller et ændringsforslag og ser på, hvordan det ser ud med de bedste jorde, hvordan man kan udpege dem, der, hvor man har den bedste naturværdi, svarer man tilbage, at det er forholdsvis svært at udpege dem.
Så man har valgt de her 37.000 ha en lille smule lemfældigt.
Det kan godt være, det skal være 37.000 ha, der skal pilles ud, det vil vi bestemt ikke afvise i Dansk Folkeparti, men vi vil afvise at stemme ja til forslaget i dag, fordi man bl.a. ikke kompenserer de her landmænd.
Mange af de her jorde bliver faktisk også brugt af landmænd til økologisk landbrug, som vi alle sammen har en vision om at skulle udbrede, for arealet skal være større og større, men de her jorde bliver brugt som græsningsarealer for bl.a. malkekvæg.
Og vi kan se, at nogle af de her jorde ikke kan bruges til det fremadrettet, bl.a. fordi man ikke kan gødske, og derfor har man ikke den foderværdi, som der ligger på jordene.
Så det grønne mandat vælger regeringen at bruge til at slås med i stedet for at bruge det til at få noget bedre natur.
Det er skuffende, at vi i dag skal stå og stemme om det her forslag.
Det bliver stemt igennem med et smalt flertal, og der vil være en del, som stemmer imod, og det ærgrer os på naturens vegne, at ministeren har valgt at bruge sit grønne mandat på den måde, som hun gør i dag.
Tak for ordet.