Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-04-13:
Tak igen, formand.
Vi skal nu behandle et beslutningsforslag om regulering af pension.
Det udspringer af et borgerforslag og indebærer, at social pension skal reguleres i takt med den forventede lønudvikling, samt at der skal ske en efterregulering for årene 2020-23.
Jeg vil godt starte med at sige tak for forslaget og kvittere for, at vi i dag tager en debat om pensionisters levegrundlag.
Jeg vil også godt slå fast, at det er noget, vi i regeringen er meget optaget af.
Vi har været igennem en periode med ekstraordinært høje prisstigninger, og det er noget, der selvfølgelig kan mærkes, især i de hjem og i de familier, der har mindst.
Det gælder for mange pensionister, men selvfølgelig også for andre grupper.
De prisstigninger er noget, vi i regeringen tager alvorligt.
Vores fokus har været at yde målrettet økonomisk støtte til de grupper i vores samfund, som inflationen har ramt ekstra hårdt, dvs. de grupper, der har begrænsede indkomster og kan have vanskeligt ved at gå ud og gøre brug af de mange jobmuligheder, som andre grupper kan.
Det er en tilgang, der er helt i tråd med, hvad vi også bliver anbefalet af økonomer.
Det gælder også su-modtagere, der får su-handicaptillæg, eller enlige forsørgere, der har modtaget en økonomisk håndsrækning.
I aftalen om en ny inflationspakke fra februar blev aftalepartierne enige om at udbetale et ekstra skattefrit engangsbeløb på 5.000 kr. i 2023 til de folkepensionister, der er berettiget til og får udbetalt ældrechecken for 2023.
Beløbet bliver ikke modregnet i borgernes ydelser og forventes at blive udbetalt til maj.
Med engangsbeløbet gives en håndsrækning til de pensionister, som ikke har mange penge på bogen, og som har relativt beskedne supplerende indkomster.
Og det er den gruppe af folkepensionister, som rammes særlig hårdt af de stigende priser.
Med de målrettede initiativer fører regeringen en balanceret finanspolitik, samtidig med at vi holder hånden under de svageste.
Det mener jeg er økonomisk ansvarlig politik i en ekstraordinær tid med stigende priser.
Det var nogle ord om, hvad det er, vi har gjort for at hjælpe udsatte danskere i den her tid.
Og nu vil jeg vende mig mod forslaget, vi behandler i dag.
Det gælder ikke mindst i forhold til folkepensionen, hvor der har været et bredt flertal for, at ydelsen fuldt ud reguleres med lønudviklingen.
Over tid har det været til gavn for modtagerne, at ydelserne har været underlagt den her regulering frem for en regulering, der f.eks. følger prisudviklingen.
Det har det, i kraft af at lønningerne over de seneste årtier samlet set er steget mere end priserne, og derfor er størrelsen på ydelserne generelt også steget mere end inflationen.
Realværdien af pensionsydelserne set i forhold til den generelle prisudvikling
har således været stigende.
I regeringen er vi derfor varsomme med at ændre den nuværende mekanisme, der grundlæggende har været til gavn for pensionisterne.
Konkret indebærer forslaget at fjerne den 2-årige forskydning i reguleringen af pensionsydelserne og i stedet for basere reguleringen på den forventede udvikling i lønningerne.
Til det vil jeg gerne tilføje, at det jo desværre ikke alene er pensionisterne, der i 2022 har oplevet et fald i realindkomsten på grund af de øgede priser.
Det har folk i arbejde også.
At fjerne den 2-årige forskydning i reguleringen afhjælper derfor ikke risikoen for, at man for en stund oplever, at prisstigningerne er højere end den årlige regulering.
Derudover vil det alt andet lige indebære en større usikkerhed at basere satsreguleringsprocenten på et skøn over den forventede lønudvikling i stedet for at basere den på den faktiske lønudvikling.
Hvordan skal det f.eks. håndteres, hvis den forventede udvikling efterfølgende viser sig at være højere eller lavere end den faktiske lønudvikling?
Skal man så efterregulere ydelserne for at undgå, at pensionister under- eller overkompenseres?
Endelig skal vi passe på med ikke at puste yderligere til inflationen.
Hvis ydelserne hæves, risikerer vi, at priserne vil stige endnu mere, hvilket vil gå ud over både arbejdsløse, overførselsmodtagere og folk i arbejde.
Jeg noterer mig således også, at flere professorer, herunder overvismand hr. Carl-Johan Dalgaard, har opfordret til, at vi skal være varsomme med justeringer af løn- og overførselsindkomster, når priserne stiger.
Vi risikerer at fastholde den høje inflation.
Samlet set bakker regeringen fortsat op om den nuværende satsregulering, der baserer sig på brede politiske aftaler.
Men ved siden af det har vi et skarpt øje på, at det kan være svært at få tingene til at hænge sammen for en gruppe i vores samfund, og til dem har vi fokuseret og prioriteret en målrettet hjælp.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Tak for det.
Tak for en effektiv behandling, må man sige.
Vi står med et forslag her, der helt generelt rummer forbedringer af lønmodtagernes retsstilling og i særlig grad en forbedring for de lønmodtagere, der befinder sig i mere usikre positioner på vores arbejdsmarked, som flere af ordførerne også har været inde på: de løst ansatte, dem med et lavt ugentligt timetal osv.
Det er alt i alt et forslag, der kommer til at passe bedre på særlig den gruppe på vores arbejdsmarked.
Selve lovforslaget er udarbejdet på baggrund af en forståelsesaftale mellem FH og DA, altså arbejdsmarkedets parter, om, hvordan arbejdsvilkårsdirektivet fra EU kan implementeres ved lov i Danmark.
Parterne har spillet en afgørende rolle i implementeringsprocessen, og det vil jeg rigtig gerne kvittere for, også her fra Folketingets talerstol.
Alt i alt synes jeg vi står med et rigtig godt og gennemarbejdet forslag, som jeg glæder mig over at rigtig mange ordførere har været på talerstolen og bakke op om, og jeg ser frem til den videre behandling, inklusive de spørgsmål, der er rejst i dag.