runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DD), 2026-02-05:
Tak til ordføreren for en god tale.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren måske kunne gøre os klogere.
Jeg syntes, det var svært at blive klog på det, regeringspartierne sagde, men jeg tænkte, at ordføreren måske kunne gøre det.
Altså, Socialdemokratiet vil sende breve om det her med bederum.
Man siger en hel masse i offentligheden om, at nu skal det også være forbudt, og at det er helt forfærdeligt, og den ene minister og ordfører efter den anden siger noget i den retning.
Men her i Folketingssalen er det noget med måske at sende nogle breve, måske også i fremtiden, eller hvordan man skal forstå det.
Kan ordføreren blive klog på, hvad det egentlig er, Venstre og Socialdemokratiet mener, når de her i Folketingssalen i hvert fald ikke siger åbent, at de støtter det her forslag, men ligesom lægger deres lod i Moderaternes kurv, og det vil så sige, at det ikke kan blive til noget?
Frederik Vad (S), 2026-02-05:
Ville hr. Mikkel Bjørn mene, at det var oplysende for offentligheden, hvis jeg og hr. Mads Olsen havde en udveksling, der handlede om Dansk Folkepartis politik?
Altså ville hr. Mikkel Bjørn mene, at det var folkeoplysning til offentligheden, hvis hr. Mads Olsen og jeg i en pingpong udlagde, hvad Dansk Folkeparti mente om noget som helst?
Tak for ordet.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Mikkel Bjørn om, hvorfor Danmarksdemokraterne og Dansk Folkeparti taler med hinanden om andre partier her.
Hvorfor stiller man spørgsmål til hinanden, man godt kender svaret på?
Altså, Danmarksdemokraterne stiller nogle spørgsmål til Dansk Folkeparti om Socialdemokratiet – hvorfor gider hr. Mikkel Bjørn svare på det?
Det har jo ikke noget med Dansk Folkeparti at gøre.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-02-05:
Det giver vel egentlig meget god mening.
Der er jo folk derude, som sidder og følger med i debatten og ønsker at kunne tage stilling til det, der foregår herinde, på et oplyst grundlag.
Der kan være medier, der sidder og følger med og gerne vil forstå, hvilke magtdynamikker eller forskellige interesser, der er i spil her.
Der kan også være mennesker, der om 100 år sidder og læser tilbage i Folketingstidende og gerne vil vide, hvordan debatten udspillede sig, hvad det var for nogle forskellige synspunkter, der gjorde sig gældende fra de forskellige partier, og hvorfor partierne gjorde, som de gjorde i den specifikke situation, de stod i.
Så jeg synes egentlig ikke, det er så underligt, at hr. Peter Skaarup beder mig opklare noget, som jeg egentlig synes at offentligheden fortjener at få opklaret, nemlig at man gør én ting i offentligheden og noget andet herinde i Folketinget.
Som jeg forstod det, var hr. Peter Skaarups kommentar ikke en udlægning, men et citat fra medierne om, hvad Socialdemokratiet selv har været ude og sige gjorde sig gældende, i forhold til hvorfor man placerede sig der, hvor man nu engang har placeret sig i det her spørgsmål.
Det synes jeg er relevant at have en samtale om her i Folketinget.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-02-05:
Tak for det.
Jeg har jo glæden af at være miljøordfører og sidder i det forum tit sammen med ordføreren for Alternativet, og det er da påfaldende, at man siger, at når det gælder bederum, hvor man udfører social kontrol og på den måde forpester andre muslimers liv, skal man ikke gøre noget, og der skal vi ikke lave et forbud, men hvis det gælder udledning fra det tidligere Cheminova, hvor ledelsen har truffet dårlige valg og man så forpester vandmiljøet, så skal der slås med den hårde hammer; så skal der er et forbud til.
Hvad er forskellen?
Hvorfor laver man ikke et forbud, når vi kan se, at der er noget, der ødelægger noget for mennesker, der ikke har behov for, at det bliver ødelagt?
Hvorfor er det, at ledelsen skal blive ved med at sove i timen, hvis det er det, de gør?
Hvorfor er det, de skal have lov til det?
Så skal de vel også have lov til det oppe på Cheminova?
De kan komme med rigtig mange gode argumenter for det, altså, de laver medicin mod malaria osv.
Der er masser af gode argumenter, der også kan føles rigtig godt i mavsen.
Der er muslimer, der bliver udsat for social kontrol.
Der er artikler, hvor de siger, at de er trætte af, at de skal stå på mål for, hvornår de beder, eller om de beder nok.
Er Alternativet uenig i, at et forbud mod bederum kunne hjælpe på det?
Christina Olumeko (ALT), 2026-02-05:
Tak for ordet.
Vi behandler i dag et forslag fra Liberal Alliance, Konservative, Dansk Folkeparti og Danmarksdemokraterne, der handler om at forbyde det, forslagsstillerne kalder bederum, på offentlige uddannelsesinstitutioner.
I dag er de rum, der omtales i forslaget, i praksis kendt som refleksionsrum eller stillerum, og det er op til den enkelte institutions ledelse, om de vil stille dem til rådighed.
Det er ikke noget, som Folketinget lovgiver om.
Men når nu vi har en række partier, der ikke har tillid til institutionernes ledelser og vil have et forbud mod de her rum, synes jeg faktisk, vi skal tage udgangspunkt i virkeligheden.
Det er virkeligheden, og vi har i Alternativet fuld tiltro til, at uddannelserne selv tager ansvar for, om de vil have rum til refleksion, og at de bruges på en måde, som lever op til rummes formål.
Debatten om refleksionsrum er også blevet brugt til at påkalde sig en legitim bekymring for negativ social kontrol og kønsadskillelse blandt studerende.
Det er legitime problemer, som vi naturligvis skal tage alvorligt i hele Folketinget.
Men jeg synes faktisk, det er underligt at ville forbyde rum, der, som uddannelserne siger, er til gavn for de studerendes og medarbejdernes trivsel og arbejdsmiljø.
Uddannelsesinstitutionerne har allerede taget skridt til at sikre, at rummene er neutrale og åbne for alle, og at der ikke sker diskrimination i forbindelse med dem.
Det viser, at institutionerne godt kan forvalte den balance, vi ønsker, altså at give plads til individuel refleksion uden at give plads til skadelig adfærd.
At ville forbyde refleksionsrum vil ikke løse de udfordringer, der reelt ligger bag bekymringerne.
Derfor kommer Alternativet til at stemme imod.
Og jeg skal hilse fra Radikale Venstre og sige, at de også agter at stemme imod.
Tak for ordet.
Mohammad Rona (M), 2026-02-05:
Jeg elsker det jo sådan set, når vi har de her debatter, og jeg elsker også, når hr. Kim Edberg Andersen er med til de her debatter, uanset om man har ordførerskabet eller ej.
Men når det så er sagt, vil jeg jo sige, at meget af det, som ministeren sådan set også var inde på i forhold til at sige: Prøv at høre her, uddannelsesinstitutionerne kan godt selv finde ud af det her.
Vi har jo set det på SDU, og vi har set det på KU.
Hvis de oplever, at der er nogle ting derude, som ikke virker for dem, så har de jo lukket dem ned.
Det har vi da fuld respekt for.
Vi bakker da alle op, uanset hvilken beslutning de tager i forhold til det her.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-02-05:
Det er vildt at høre, at det er et ledelsesansvar, fra partiet, der indført en koranlov, hvor det jo på en god dag måske var fem mennesker, der ikke kunne finde ud af at opføre sig ordentligt.
Så kunne man godt lave et forbud, men når det er en ledelse, der har ansvaret for, at unge mennesker ikke bliver udsat for social kontrol, så er man villig til at se igennem fingre med, at der er noget, der sker, indtil hvad, hr. Mohammad Rona?
Hvor meget skal der for Moderaterne til, før man laver et forbud mod islamiske bederum?
For vi ved jo, at problematikkerne er der.
Vi ved jo, at det er et kæmpeproblem.
Jeg ved godt, at det der med håb er en løsning, men det tror jeg ikke engang at hr. Mohammad Rona byder ind på.
Så hvor meget skal der til, hr. Mohammad Rona?
Mohammad Rona (M), 2026-02-05:
Jeg tror ikke, at der er nogen regeringer før os, der har gjort så meget i forhold til negativ social kontrol og den generelle udlændingepolitik.
Når det så er sagt, må man også bare lige huske på, at nogle af de her bederum og nogle af de her koran- og bedetæpper jo flytter andre steder hen.
Så flytter de f.eks. under en trappe, og skal vi så lave et beslutningsforslag, hvor vi forbyder noget under en trappe?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-02-05:
Tak for det.
Jeg har et spørgsmål til Moderaternes ordfører, der jo har kommenteret på den sag, der har været, med bederum på CBS.
Jeg blev en lille smule forvirret, da jeg læste ordførerens udtalelser, særlig i forhold til den del, der handler om kønsopdelte bederum.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om hr. Mohammad Rona vil acceptere kønsopdelte bederum på vores uddannelsesinstitutioner.
Mohammad Rona (M), 2026-02-05:
Det var faktisk noget af det første, jeg sagde i min tale; det var: Nej, det er ikke noget, vi accepterer på nogen som helst måde.
Det gør vi ikke, og det synes jeg også ministeren var ret tydelig omkring.
Og jeg ved, at det her er et område, som ministeren er gået ret meget op i.
Så det var faktisk noget af det første, jeg sagde.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-02-05:
Det er jeg til gengæld glad for at høre, altså at ordføreren kunne gøre mig en lille smule klogere på det.
Så ligesom de andre regeringsordførere kunne jeg godt tænke mig også at høre Moderaterne i forhold til den her rapport, som Københavns Universitet har lavet, og hvor de i rapporten jo ikke kan udelukke, at så længe vi har bederum på vores universiteter, så er der risiko for, at der bliver udøvet negativ social kontrol.
Så vil jeg høre, hvad Moderaterne har tænkt sig at gøre ved det.
Mohammad Rona (M), 2026-02-05:
Med al respekt vil jeg sige, at jeg ikke har læst rapporten.
Jeg sidder normalt ikke i udvalget og har ikke ordførerskabet, så jeg må tilstå, at jeg ikke har læst rapporten eller kender rapporten.
Det har vi været fra dag et, og det er jo også derfor, at vi har lavet mange af de tiltag i forhold til negativ social kontrol.
Men når det så er sagt, bakker vi jo sådan set fuldt op om, at det er uddannelserne selv, uddannelsesinstitutionerne selv, rektorerne selv, der tager de beslutninger, der er de bedste lokalt.
Lise Bertelsen (KF), 2026-02-05:
Tak for ordet, formand.
Der var så lidt teknikaliteter, der lige skulle styr på, og det er der nu blevet, og derfor er vi stadig væk for det her forslag.
Vi er medforslagsstillere, fordi vi faktisk tænker, at det er ganske klart: Det er et nej til bederum på vores offentlige uddannelser.
Det mener vi, fordi vi har set de her forskellige situationer og de her forskellige udøvelser af negativ social kontrol, som vi simpelt hen ikke vil finde os i på vores uddannelsesinstitutioner.
For mig handler det overhovedet ikke om at begrænse retten til tro, men det drejer sig simpelt hen om at sikre, at vores fælles offentlige institutioner forbliver neutrale og frie for religiøse indflydelser.
Uddannelsesinstitutioner skal være steder, hvor fokus er på faglighed, fællesskab og lige vilkår og ikke på religiøs praksis.
Et forbud mod bederum er ikke et angreb på religionsfriheden.
Det er en understregning af, at religion er en privatsag.
Man kan naturligvis stadig bede og tro og udøve sin religion, men det skal ske på egne præmisser og ikke i skolen eller på uddannelsernes faciliteter.
Vi har brug for et klart princip her.
Offentlige institutioner skal være fri for særhensyn til religioner, der udøver negativ social kontrol.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-02-05:
Tak for det til ordføreren.
Det er jo forstemmende.
Ordføreren har det bedste udsyn over Folketingssalen nu og kan jo så se, at det er rigtigt, at både Socialdemokraterne og Moderaterne ikke engang gider at tage det her seriøst nok til, at de gad at blive her under behandlingen.
Venstre har alligevel nok i bukserne endnu til, at de godt kan sige ét på sociale medier og noget andet, når der skal gøres noget, men de sidder da og tager tæskene for det efterfølgende.
Det kan man da have lidt respekt for.
Mener hr. Mikkel Bjørn, at det er ordentlig varetagelse af magten i Danmark, at man er begyndt at sende breve ud, når der er noget, man ikke ønsker, i stedet for at man har tænkt sig at lovgive om noget, som faktisk er så alvorligt som det her?
For det er jo ekstremt alvorligt, og det er ikke så forfladiget, som ministeren sagde, da ministeren gik på talerstolen og sagde, at det er til yogamåtter og folk, der er gravide.
Så vil ordføreren ikke bare sige sin utvetydige holdning til det, regeringen gør i dag, nemlig at stikke hovedet i busken og ikke forholde sig til problemerne?
Mikkel Bjørn (DF), 2026-02-05:
Det er jo en ny form for syltekrukke, som regeringen har opfundet.
Altså, tidligere nedsatte man en ekspertgruppe eller en kommission, hvis der var et eller andet, man ikke ønskede at gøre noget ved, men som man gerne ville signalere over for befolkningen at man trods alt tog alvorligt.
Det nye er så, at så sender man breve til alle mulige om det, man gerne vil have de skal gøre, i stedet for selv at tage ansvar for den retning for samfundet, som man ønsker.
Jeg synes, det er en useriøs måde at være regering på.
Men det falder jo tilbage på regeringen selv.
Jeg synes, at regeringen i de her spørgsmål opfører sig som islamisternes nyttige idioter, og det synes jeg de skulle holde op med at gøre.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-02-05:
Den sidste sætning er jeg fuldstændig enig med hr. Mikkel Bjørn i.
Men det er da også beskæmmende, at man ikke engang gider at bruge gamle traditioner som syltekrukker herinde længere, og at man bare siger til Moderaterne: Kan vi få lov at være stramme her?
Nej, det kan I ikke.
Kan I så hjælpe os med en god undskyldning til, hvordan vi kan cykle rundt nede i Folketingssalen, for vi vil gerne virke stramme, når valget kommer?
Men det er da pinligt, at man har et så alvorligt problem, der er pågået i årevis.
Jeg bliver bare nødt til at sige: Da jeg var ung, havde vi ikke bederum nogen steder.
Dengang vidste selv muslimer, at religion var en privatsag.
Det er et alvorligt problem, som der skal gøres noget ved.
Tusind tak for støtten fra Dansk Folkeparti til forslaget.
Christina Olumeko (ALT), 2026-02-05:
Tak for et godt spørgsmål.
Forskellen her er jo virkeligheden.
Altså, virkeligheden er jo ikke, som ordføreren beskriver den.
Uddannelsesinstitutionerne siger, at de her rum bliver brugt til fordybelse, til stille refleksion og nogle gange også til bøn, enten alene eller sammen med andre, og at det er til gavn for studiemiljøet og arbejdsmiljøet, og at man tager hånd om udfordringerne, hvis der skulle være kønsadskillelse, og hvis der skulle være negativ social kontrol, og der, hvor det har været tilfældet, har man håndteret det.
Så forskellen er virkeligheden.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-02-05:
Jeg er helt sikker på, at hvis du ringer til en hvilken som helst af de virksomheder, vi har i søgelyset for ikke at overholde miljølovgivningen, vil de også sige: Jamen vi er ved at kigge på det; vi har vurderet, er det faktisk ikke er så slemt, som du tror, Kim, så derfor tager du fejl; det kan godt være, at du spurgte om noget med arsenik, men vi har målt på zink, og der fik vi ikke det resultat.
Er muligheden ikke også, at de her ledelser har en intention om, at vi ikke skal bestemme det, og at de vil bestemme det, og at de godt kan leve med en lille smule social kontrol?
For Alternativet står nu og siger, at de muslimer, der har været ude at sige, at de ville være glade for, at der kom et forbud, fordi de ikke ønsker den her forpestelse, lyver.
Er det det, Alternativet står og siger, altså at de andre muslimer så lyver?
Jamen jeg anerkender ikke den der snak og valgretorik, for det, ordføreren lige skal huske, er, at dem, vi snakker om i dag, også er folks børn.
Man gider ikke at hjælpe de børn her.
Og så kan man sidde dernede og puste sig op alt det, man vil, og sige, hvor dygtig man er, men man svigter nogle mennesker, fordi man er bange for at tage stilling og gøre det, man egentlig siger på sociale medier og i aviserne.
Hr. Frederik Vad har jo fortalt, hvorfor I ikke gør det; hvorfor I pakker fuldstændig sammen, når vi snakker om det her.
Det er, fordi Moderaterne ikke vil tillade jer at gøre det.
I svigter også andre folks børn.
De er blevet lidt ældre, men I svigter stadig væk børnene.
Camilla Fabricius (S), 2026-02-05:
Tak, hr. formand.
Jeg er her på vegne af vores boligordfører, og jeg vil derfor læse talen op, og så vil jeg forsøge at svare så godt som muligt, og ellers viderebringer jeg de spørgsmål, der måtte være fra salen.
Med L 96 gøres det muligt for udlejer og lejer at kommunikere sammen gennem en sikker digital postleverandør om det, man kalder »særlig bebyrdende meddelelser«.
Det kan altså således være meddelelser om opsigelse eller om påkrav som følge af betalingsmisligholdelse.
Det er lejer, der vælger, hvilken leverandør der skal benyttes til kommunikationen.
Der er allerede indgået aftaler om dette mellem regeringen, SF og De Konservative.
I Socialdemokratiet støtter vi selvfølgelig op om dette lovforslag, og vi finder det også fornuftigt at opdatere loven, så den passer ind i den digitale tidsalder, hvor det meste af vores post efterhånden alligevel foregår digitalt.
Samtidig sikrer vi, at ingen bliver tvunget til at kommunikere digitalt, men at man fortsat kan vælge fysisk post, hvis det er det, man ønsker.
Socialdemokratiet støtter derfor lovforslaget.
Erik Veje Rasmussen (V), 2026-02-05:
Med dette lovforslag tager vi et skridt i retning af en mere fri og digital form for kommunikation på boligområdet.
Forslaget giver mulighed for, at boligejere og lejere fremover kan kommunikere om lejeforholdet digitalt – en tidssvarende og fornuftig løsning.
I de senere år har digitaliseringen på mange områder ændret vores samfund.
Klippekortet er blevet til rejsekort.
Telefonboksen er blevet afløst af smartphonen, og borgernes kontakt med myndighederne er primært flyttet til digitale platforme.
Det har i mange tilfælde gjort hverdagen nemmere, hurtigere og billigere, ikke mindst for borgerne.
Derfor er det også naturligt, at vi med dagens lovforslag sikrer en mere moderne kommunikation for både lejere og udlejere, især med henblik på de særlig bebyrdende meddelelser, der i dag er bundet op på fysisk post.
Med lovforslaget åbner vi for, at disse meddelelser også kan sendes digitalt via en sikker digital postleverandør.
Venstre ser positivt på den afbalancerede tilgang til digitaliseringen og støtter derfor lovforslaget.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-02-05:
Tak for det, formand.
Jeg tror faktisk ikke, jeg kan nå at få fire reprimander den her gang, men jeg kan prøve.
Danmarksdemokraterne kommer til at se positivt på det her forslag.
Der er noget fornuftigt og ordentligt i at digitalisere og gøre tingene lidt nemmere, men der er nogle ting, vi gerne vil have undersøgt videre.
Der er jo nogle mennesker i Danmark, som ikke har det godt med at være digitale, og det er mennesker, vi bliver nødt til at sikre ikke mister nogen retssikkerhed i forhold til det her.
Det lyder besnærende, at du nu kan få at vide, om du har glemt at betale husleje, eller om du bliver smidt ud af din lejlighed, pr. sms eller mail.
Men hvis ikke du ved, hvordan sms og mail fungerer, har vi simpelt hen behov for at sikre os, at der også bliver lavet et regelsæt, hvor de mennesker selvfølgelig – naturligvis, har jeg næsten lyst til at sige – stadig væk bliver beskyttet og sørget for.
Så det har vi tænkt os at bruge lidt tid på ved andenbehandlingen.
Ud over det ser vi ret positivt på forslaget.
Det giver ret god mening i den tidsalder, vi er i, men vi skal bare lige huske, at de svageste også skal med.
De har brug for mere end de stærkeste, og det håber jeg også at både regeringen og mine kollegaer i Folketinget sikrer sig, altså at inden lovforslaget skal stemmes igennem, har vi sikret, at alle kan være med, og at ingen risikerer at miste noget retssikkerhedsmæssigt.
Tak for ordet.
Mads Olsen (SF), 2026-02-05:
Tak for ordet, formand.
Lejeloven kræver i dag, at visse meddelelser som opsigelser og betalingspåkrav fremsendes fysisk.
Den nye løsning, som vi behandler i dag, muliggør, at meddelelser, som i dag skal afleveres fysisk, fremover vil kunne sendes digitalt via en sikker digital platform, som lejer selv udpeger og udlejer godkender.
Det sikrer, at kommunikationen når via det system, lejeren i forvejen bruger til digital post.
Aftalen vil være frivillig og kan til enhver tid opsiges uden konsekvenser for resten af lejekontrakten.
For SF er det centralt, at kommunikationen mellem udlejer og lejer foregår på en god og ordentlig måde.
Det er afgørende, at vigtige informationer om huslejebetalinger og opsigelse af lejemål ikke går tabt, fordi kommunikationen nu skal foregå digitalt, og derfor er vi glade for, at lejeren bestemmer, hvor den digitale kommunikation skal foregå, og fortsat har mulighed for at modtage informationer med posten, hvis det aftales.
Det eneste opmærksomhedspunkt, vi har, er ikke om dette lovforslag, men drejer sig mere generelt om, hvordan dao håndterer posten lige for tiden.
Tak for ordet.
Louise Brown (LA), 2026-02-05:
Tak for det.
Der er fortsat dele af dansk lovgivning, der hænger i bremsen, og et af de områder er lejelovgivningen, hvor man endnu ikke fuldt ud har formået at muliggøre noget så normalt i 2026 som digital kommunikation mellem udlejer og lejer.
Det kan lyde banalt, og det mener vi sådan set også i Liberal Alliance at det er.
Når alting problematiseres og vejes på en guldvægt og det er præget af mistillid fra begge sider, ender man alt for ofte med unødig detaljeret og bureaukratisk lovgivning.
Grundlæggende er Liberal Alliance glad for den retning, som lovforslaget bevæger sig i.
Vi håber her på aftaleparternes og ministerens velvillighed, så vi kan sikre mest mulig klarhed og mindst muligt bureaukrati.
Derudover har vi noteret os, at forløbet frem mod det her lovforslag har været bemærkelsesværdig lukket.
Regeringen har valgt at forhandle snævert med SF og Det Konservative Folkeparti, på trods af at der efter vores bedste overbevisning er tale om et ret ukontroversielt forslag, som burde kunne samle et meget bredt flertal i Folketinget.
Det fremstår mere som en politisk del og hersk-strategi end som et reelt ønske om at styrke det samarbejdende folkestyre.
Men det må en flertalsregering i sidste ende jo selv om.
Vi ser frem til det videre udvalgsarbejde.
Tak for ordet.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2026-02-05:
Tak for ordet, formand.
For Moderaterne er det centrale i lovforslaget her grundlæggende at finde en ansvarlig balance i et forhold, som jo bare kan være svært, nemlig det mellem lejer og udlejer – også når det drejer sig om at flytte kommunikationen over på en digital platform, som er tryg og sikker.
Det har længe været under opsejling, at kommunikationen mellem lejer og udlejer i stigende grad foregår digitalt.
I takt med at vi som borgere kommunikerer digitalt med både myndigheder, banker og forsikringsselskaber, er det jo selvfølgelig naturligt, at også udlejningsområdet følger med.
Med lovforslaget her bliver den sidste rest på udlejningsområdet nu også omfattet.
For Moderaterne er det afgørende, at der er balance.
Det gælder også i forholdet mellem lejer og udlejer.
Lejeområdet er notorisk kendt for at være eller at kunne være ganske konfliktfyldt.
Af samme årsag må vi også erkende, at det er svært at lave perfekt lovgivning, som tager højde for alle eventualiteter.
Når det er sagt, mener jeg sådan set, at vi med lovforslaget her har fundet en tilstrækkelig god balance, som på den ene side tillader udlejer fremadrettet at kunne sende rykkerskrivelser, opsigelser m.v. som digital kommunikation, og som på den anden side samtidig sikrer, at det gøres på en måde, der ikke aktivt stiller landets lejere i en ugunstig situation.
Vi skal som i alle andre forhold være opmærksomme på, at der er en uligevægtig magtbalance mellem en professionel udlejer og den enkelte lejer.
Derfor giver det også for Moderaterne god mening, når vi laver lovgivning som i dag, at vi sikrer, at ingen som udgangspunkt stilles ringere, navnlig ikke de lejere, som er ældre, udsatte eller på anden vis har svært ved den digitale kommunikation.
Meddelelser kan ikke afgives som digitale dokumenter, når lejere er fritaget for digital post.
Det er selvfølgelig afgørende at opretholde.
Vi ser i Moderaterne frem til udvalgsbehandlingen og har naturligvis forinden noteret os de input, der er kommet i høringsprocessen fra både lejere og udlejere og andre eksperter på området, og også tak for de input.
Vi støtter lovforslaget.
Tak for ordet.