Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-01-13:
Vi har i Børne- og Undervisningsministeriet arbejdet på i et godt stykke tid at lave den længste bruttoliste, vi overhovedet kan komme i tanke om, over, hvad man kan gøre for at lukke faglige huller, og det er jo ikke kun, hvad angår de gymnasiale uddannelser, som der konkret bliver spurgt til her.
Det er også, hvad angår folkeskolen.
Det er, hvad angår fgu.
Den har jeg en forestilling om at vi, Folketingets partier, i fællesskab med hinanden skal tage stilling til.
Vi har det første møde fredag i forhold til de her problemstillinger, hvor vi går lidt mere til biddet for faktisk at finde løsninger på det, og det glæder jeg mig til, vil jeg gerne sige.
Jeg er også blevet spurgt til, om regeringen vil finde økonomi til at lukke faglige huller, og der vil jeg bare sige, at svaret klart er: Ja, selvfølgelig.
Altså, det tåbeligste, vi som samfund kan gøre, er at sige: Der er kommet nogle faglige huller – pyt med det.
For ungdommen skal have ordentlige, solide uddannelser.
Det nyder vi godt af i resten af deres levetid.
Og omvendt: Hvis ikke de får ordentlige uddannelser, kan man faktisk også se det resten af deres levetid i form af et liv, der er helt anderledes end det, det ellers ville have været.
Det betaler sig at investere i mennesker, og det gør det i den grad, når vi taler om uddannelse, både for samfundet, men selvfølgelig også for det enkelte barn og den enkelte unge, og derfor glæder jeg mig til, at vi i fællesskab med hinanden kan tage fat om den ret store opgave.
Jeg er selv dykket ned i nogle af de rapporter, der er lavet – heldigvis er vi jo nået lidt længere hen i coronatiden.
OECD har bl.a. beskæftiget sig med problemstillingen og samlet op på, hvad forskellige forskere siger om, hvordan man skal gribe an at lukke skolehuller i forbindelse med corona.
Så jeg mener, at vi har noget mere erfaring at stå på, både fra andre lande, men også fordi vi selv nu har prøvet i foråret at kigge på den her problemstilling.
Men det er et rigtig alvorligt problem, vil jeg også gerne sige, og det kræver, at vi tager ordentligt fat, og også helst, at vi lander det i så brede aftaler, som vi overhovedet kan slippe af sted med.
Så også et godt nytår her ansigt til ansigt.
Lad mig først og fremmest slå fast, at vi kommer til at gøre alt, hvad vi kan, for at der ikke kommer til at være nogen som helst hindring i forhold til et videre optag i uddannelsessystemet.
Det gjorde vi også sidste år, i øvrigt i fællesskab, og det skal vi selvfølgelig gøre igen i år.
Det synes jeg faktisk er vigtigt at sige, for ellers kunne man jo gå og være bekymret, hvis man var et ungt menneske, der stod over for eksamen.
Når det er sagt, er der en række problemstillinger omkring det her.
Først vil jeg sige: Ja, der er et fagligt efterslæb.
Der er nogle, der har været hjemme, ikke bare i den her periode, hvor vi har været lukket ned nu, men som også har været pletvis hjemme henover det sidste år på grund af lokale nedlukninger.
Det er en problemstilling, vi skal tage ekstremt seriøst i form af at få lukket de faglige huller.
Vi skal også tage det meget seriøst, i forhold til hvad vi stiller op med eksamen.
For der er dilemmaet jo, de unge mennesker på den ene side har rigtig godt af at få eksamenstræning.
Det gælder både afgangsprøverne i folkeskolen, og det gælder selvfølgelig også på ungdomsuddannelserne.
De har godt af at få eksamenstræning.
På den anden side skal vi heller ikke stille dem en opgave, man ikke kan gabe over, fordi man ikke har fået den undervisning, der skal til.
Og det vil sige, at vi skal sørge for at få lavet en løsning, som på en eller anden måde balancerer de to hensyn.
Vi prøvede det jo sidste år, og man kan sige, at sidste år var alt nyt.
Nu har vi været henne over det før, og det vil sige, at jeg egentlig synes, at vores forudsætninger er bedre, end de var sidste år.
Og det er sådan set altid noget.
Men i forhold til det konkrete spørgsmål om, hvad det har af betydning i forhold til deres videre optag: I forhold til optaget mener jeg egentlig, at jeg kan sige, at der kommer det ikke til at have nogen betydning.
Men det er klart, at der er et problem, ved at de kan have nogle faglige huller, der kan give nogle vanskeligheder, i forhold til at der var nogle konkrete færdigheder, de skulle have haft med sig.
Og de faglige huller skal vi efter min mening gennemgå med en tættekam i fællesskab med forskere og med alle de faglige interessenter, der er, altså hvad vi har af både lærerforeninger og faglige foreninger og selvfølgelig kommunerne, når vi taler om folkeskoleområdet.
Vi har virkelig brug for at gå tæt ind omkring at få lukket de faglige huller.
Ellers står de og mangler nogle færdigheder i deres videre færd gennem uddannelsessystemet.