runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (KF), 2020-02-26:
Vi har begrænset tid til mange spørgsmål og svar her, men nu er jeg lidt forvirret, fordi hvis Enhedslisten siger, at man ikke vil ændre noget ved systemet, hvorfor har vi så overhovedet den her debat?
I udvalget får vi jo fremlagt de dokumenter, der er nødvendige, og hvis det også har med domstole og tidligere domme at gøre, får vi det også fremlagt.
Og så har jeg altså tiltro til, at de folkevalgte medlemmer, som sidder i udvalget, træffer de rigtige beslutninger.
Nils Sjøberg (RV), 2020-02-26:
Når vi har den her debat, skyldes det, at der er rejst tvivl om, hvorvidt vi overholder handicapkonventionen, og derfor vil jeg gerne slå fast, at det er afgørende vigtigt, at vi har den her diskussion for at præcisere, at vi naturligvis overholder handicapkonventionen, de europæiske menneskerettigheder og selvfølgelig også grundloven.
Jeg vil egentlig gerne bede De Konservatives ordfører bekræfte, at Det Konservative Folkeparti også ønsker at leve op til handicapkonventionen.
Det er ikke et spørgsmål om at stille spørgsmål ved grundloven eller ved måden, Folketinget arbejder på.
Det her er et spørgsmål om at bekræfte, at vi ønsker, at handicapkonventionen skal overholdes.
Mattias Tesfaye (S), 2020-02-26:
Det ville vi ikke gøre.
Det ville vi aldrig gøre.
Jeg medgiver, at Libyen nok er det eneste land, jeg på forhånd vil afskrive, for der er ikke noget stabilt styre at samarbejde med overhovedet.
Men vi har på ingen måde skrinlagt den her idé.
Men det er heller ikke en ny idé – det er jo ikke noget, Socialdemokratiet har opfundet; det er jo noget, der har været diskuteret i Europa i mange, mange år.
En af årsagerne til, at jeg tror, at det er mere realistisk, end det nogen sinde før har været, er bl.a. det, vi har set med EU-Tyrkiet-aftalen, som jo er lidt i stil med det, vi selv taler om.
Det er ikke præcis det samme, men det er lidt i den stil.
Da det lykkedes for Angela Merkel at få den igennem, tænkte jeg: Okay, vi kan mere, end vi kunne tidligere – gad vide, om vi også kan tage næste skridt?
Nils Sjøberg (RV), 2020-02-26:
Jeg takker for de pæne ord om dem, der sidder i udvalget, i og med at jeg også selv sidder der.
Der har været rejst tvivl i forbindelse med, at det kun er 1 pct. af ansøgerne, der bliver godkendt, og forskellige eksperter på det her område spørger: Er det her måden, man gør det på?
Gør man det tilstrækkelig godt?
På den baggrund er det selvfølgelig lidt vigtigt for os at få præciseret, at Folketinget ønsker at gøre det klart for udvalget og for regeringen, at man ønsker at arbejde efter menneskerettighedskonventionerne og handicapkonventionen og den europæiske menneskerettighedskonvention osv.
Så det, vi gerne vil sikre os, og det håber vi da også meget vi kan få De Konservative med på, er en bekræftelse af, at det ønsker man at gøre, og at man ønsker at leve op til disse vilkår.
Det er derfor, vi har fremsat det forslag, vi har gjort.
Jeg vil godt følge op på det, som hr. Peder Hvelplund nævner.
I artikel 18 i menneskerettighedskonventionen og i forbindelse med de her konventioner for handicappede står der, at deltagerstaterne skal anerkende retten for personer med handicap til at færdes frit og frit til at vælge deres opholdssted samt til statsborgerskab på lige fod med andre, herunder ved at sikre, at personer med handicap ... –
og så står der anført en række forskellige forhold herunder.
Det, jeg gerne vil spørge Liberal Alliances ordfører om, er følgende: Når man har skrevet under på sådan en konvention, er det så noget, hvor man bare siger: Jamen det har vi skrevet under på, for det betød ikke rigtig noget, eller lægger man rent faktisk vægt på, at man prøver på at overholde den konvention, man faktisk har skrevet under på?
Henrik Dahl (LA), 2020-02-26:
Jamen vi skal da overholde de ting, vi skriver under på, i det omfang, det ikke strider mod grundloven, men retten til at tildele statsborgerskab er ikke blevet afgivet til andre, altså, Folketinget har ikke afgivet den ret, og derfor har vi jo kun skrev under på ting, som vi så at sige kan skrive under på.
Altså, jeg kunne jo også skrive under på, at ordførerens hus tilhører en anden person, men det har jeg jo ikke ret til.
Den underskrift er jo ikke noget værd.
Nils Sjøberg (RV), 2020-02-26:
Der skal ikke være nogen tvivl om, at grundloven har en afgørende betydning, og det er vi alle enige om, og at det at blive dansk statsborger er en gave.
Det er ikke en ret.
Sådan skal det forstås.
Det er noget, man giver fra Folketingets side, og som man gør fra Indfødsretsudvalgets side.
Slet ingen tvivl om den sag.
Så jeg synes, at det, der er afgørende i den her sag, og det vil jeg gerne spørge ordføreren om igen, er: Lægger ordføreren slet ikke vægt på betydningen af, at man faktisk har underskrevet denne konvention, som giver handicappede nogle muligheder?
Vil ordføreren ikke leve op til disse forpligtelser, eller ønsker ordføreren det ikke?
Jeg synes, at som det fremgår lige nu, er det et spørgsmål om, at ordføreren nærmest opfatter det her, som at det bare er noget, man har skrevet under på, men det har ikke nogen særlig betydning.
Henrik Dahl (LA), 2020-02-26:
Ingen årsag.
Vi er her for det samme.
Mattias Tesfaye (S), 2020-02-26:
Jeg vil også starte med at sige tak for debatten, som jeg synes har været god, og som synliggør, synes jeg, nogle af de udfordringer, der er, når Indfødsretsudvalget skal behandle de her sager.
Det er ikke let.
Og som jeg også sagde i min indledende tale, yder ministeriet selvfølgelig sekretariatsbistand til Indfødsretsudvalget, som det altid har gjort, men som ministeren er det jo ikke i min magt at beslutte, om der skal gives dispensation i en konkret sag.
Det er Folketingets kompetence.
Jeg er, som nævnt,
Som sagt, er det regeringens holdning, at der inden for rammerne af vores internationale forpligtelser skal stilles høje og fornuftige krav til ansøgere om dansk indfødsret, herunder om det danske sprog og kendskab til danske samfundsforhold, dansk kultur og historie.
Jeg er glad for, at bredt flertal i Folketinget fortsat er enig i det, og jeg helt sikker på, at vi inden for rammerne af den grundlov, vi har tiltrådt, og de konventioner, vi har underskrevet, fortsat vil være i stand til at fastholde nogle fornuftige regler for tildeling af statsborgerskab.
Peder Hvelplund (EL), 2020-02-26:
Tak for det, formand.
Jeg vil bare benytte lejligheden til at takke for en trods alt interessant debat, vi har haft her i eftermiddag.
Nu har vi haft en diskussion om den modstrid, der skulle være mellem konventioner og grundloven.
Jeg synes, det er væsentligt at få slået fast, at der intet grundlovsstridigt er i at vælge at sige, at man vil overholde konventionerne.
Jeg synes tværtimod, det er god og sund fornuft, hvis man tilslutter sig internationale konventioner og skriver under på, at der er regler, man vil overholde, som f.eks., at man ikke vil diskriminere folk med baggrund i handicap, at man så også i Folketinget vælger at følge den praksis.
Ellers synes jeg, man skal stille forslag om, at vi skal træde ud af de konventioner, hvis man synes, det er dumt.
Det har ikke noget at gøre med, om det er grundlovsstridigt eller ej.
Det er et spørgsmål om ganske almindelig politisk anstændighed.
Hvis man tilslutter sig en aftale, så synes jeg også, man skal bestræbe sig på at overholde den.
Det er i hvert fald det, jeg har lært og er blevet opdraget til, i forhold til hvad der er en sund værdi i et samfund.
Det andet spørgsmål er så spørgsmålet om handicap, og det er jo det centrale i den her debat.
Det er netop spørgsmålet om, om det skal være tilladt at diskriminere folk alene med baggrund i, at de har et handicap.
Det er jo det, vi har kunnet se i de sager her, hvor der er tale om, at der er borgere, der er gået op og har fået en lægeerklæring på, at der er noget helt specifikt, de ikke kan med baggrund i deres handicap – en lægeerklæring, der er blevet afgivet af en læge med autorisation i det danske sundhedsvæsen, som skal give en afgørelse, der er præget af omhu og uhildethed.
Det er noget, vi bør have en vis respekt for.
De kan give en lægeerklæring på, at der er et konkret krav, som samfundet stiller til den her borger, som borgeren ikke kan opfylde med baggrund i, at borgeren har et handicap.
Jeg kan så forstå, at der er en række partier, som mener, at selv om borgeren har det handicap og det alene er det, der diskvalificerer fra at få samme afgørelse som en borger uden handicap, så er det i orden at sige, at her forskelsbehandler vi.
Det synes jeg faktisk er bekymrende, og jeg synes, det er bekymrende, at det foregår på det her område.
Jeg synes også, det er bekymrende, hvis det er en opfattelse, der vil brede sig til andre dele af samfundet.
For i sin substans er det her ikke anderledes end i alle mulige andre samfundsforhold.
Det er spørgsmålet om, om en borger har ret til ligebehandling med andre borgere.
Det er præcis det, der er kommet en domstolsafgørelse på.
Så derfor tror jeg, at vi fortsat kommer til at følge de afgørelser, der kommer til at ligge i Indfødsretsudvalget, nøje, og vi vil selvfølgelig fortsætte med at følge op på det her, og så er det jo muligt, at vi kommer til at tage debatten igen her i salen.
Ellers gør vi det i hvert fald i Indfødsretsudvalget.
Men derudover vil jeg takke for debatten.
Henrik Dahl (LA), 2020-02-26:
Jamen Radikale Venstre er jo i sin gode ret til at mene, at hvis der er en modsætning mellem handicapkonventionen og grundloven, gælder handicapkonventionen.
Vi mener i Liberal Alliance, at hvis der er en modsætning mellem grundloven og handicapkonventionen, gælder grundloven, og det er jo helt ærligt at mene, at grundloven ikke gælder i visse afgrænsede situationer.
Men det er bare sådan, at hvis der skal afgives suverænitet, kræver det en folkeafstemning, og der har ikke været en folkeafstemning om, at vi skal afgive den her suverænitet.
Halime Oguz (SF), 2020-02-26:
Og tak for ordførertalen.
Ordføreren understreger gang på gang, at man skal give statsborgerskab til borgere, der skaber værdi i samfundet.
Mener ordføreren så, at mennesker med handicap ikke skaber nogen værdi i samfundet?
Der vil jeg lige henlede opmærksomheden på Darwins teori om, at det kun er de stærkeste, der overlever.
Er det sådan en samfundsmodel, Nye Borgerlige gerne så i Danmark?
Pernille Vermund (NB), 2020-02-26:
Jeg vil bare sige tak.
Henrik Dahl (LA), 2020-02-26:
Jamen alt, hvad der findes af love og traktater osv., er jo ikke sådan en fuldstændig modsætningsfri, logisk tekst.
Og det er en af de modsætninger, vi støder ind i her, for det synspunkt, som hr. Peder Hvelplund kommer med, er jo, at det på en eller anden måde er en rettighed at være dansker.
Det er ikke en ret at være dansker.
Og når det ikke er en ret at være dansker, starter diskussionen også et andet sted, fordi det første og vigtigste er, hvem vi vil tildele den ret.
Og det har vi fuldstændig demokratisk, suveræn ret til at bestemme.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-26:
Det er en ret ubehagelig tanke, og i forhold til det svar, jeg lige har givet, er det i virkeligheden også en lille smule provokerende spurgt.
Jeg og vi er fløjtende ligeglade med, om mennesker mangler en arm, mangler et ben eller har et andet handicap – det er vi rigtig mange der har af forskellig art.
Det lever man med, og det lever man mod.
Det må være nogle af de primære kriterier.
Men hvis man i øvrigt forsørger sig selv, hvilket rigtig mange handicappede gør, taler vores sprog, køber ind på vores værdier osv., så er det jo ikke diskvalificerende i sig selv, at man har et handicap.
Og jeg tror, som jeg sagde tidligere, heller ikke, at der er nogen her i Folketinget, som afviser et statsborgerskab alene på baggrund af et handicap, hvis man i øvrigt klarer sig selv og er velfungerende.
Halime Oguz (SF), 2020-02-26:
Jeg synes ikke rigtig, det var et svar på mit spørgsmål.
For der er jo ingen tvivl om, at alle støtter op om, at der selvfølgelig skal være nogle bestemte krav for at kunne få et statsborgerskab.
Men ordføreren markerer gang på gang, at vi skal have borgere, der skaber værdi.
Det vil sige, at borgere, der har et handicap, ikke skaber værdi ifølge ordføreren.
Det var bare det, jeg gerne ville have præciseret.
Når ordføreren siger, at der selvfølgelig også er borgere, der mangler en arm eller et ben, som stadig skaber værdi,
hvad er problemet så i at overholde handicapkonventionen?
Pernille Vermund (NB), 2020-02-26:
Men vi har sådan set ikke noget problem med at overholde handicapkonventionen.
Vi siger bare, at hvis konventioner og grundloven konflikter, er det jo grundloven, der må stå øverst, og konventionen, der må vige.
Og vi har som folketingsmedlemmer ikke nogen konventionsmæssige forpligtelser til at vedtage den ene eller den anden lov.
Og der mener vi, at så kan man selvfølgelig ikke blive dansk statsborger.
Henrik Dahl (LA), 2020-02-26:
Det er nok i virkeligheden en af de mest interessante debatter, jeg har været med til, fordi den går helt ind til kernen af det danske demokrati.
Hvad vil regeringen gøre for at kontrollere Folketinget? hedder det i forespørgslen.
Vi har parlamentarisme; det er Folketinget, der bestemmer over regeringen.
Hvorfor vil Folketinget ikke lade sig diktere af domstolene?
Ja, det vil Folketinget jo ikke, når det skønner, at domstolene eller andre så at sige kommer ind på Folketingets banehalvdel, Folketingets territorium, og vil påtvinge Folketinget en bestemt politik.
Og det er jo en debat imellem det, man kan kalde legalisme, og spørgsmålet om demokratisk mandat.
Og legalisme er jo alle mulige forsøg på at tage demokratiske beslutninger væk, sådan at beslutninger bliver truffet af myndigheder eller andre, der ikke har demokratisk mandat.
Vi har haft en lang diskussion om, at alle mulige aktører, der ikke har et demokratisk mandat, skal tildele statsborgerskab, og dér fastslår grundloven jo fuldstændig klart, at der skal være et demokratisk mandat, der er givet ved et folketingsvalg, og at det selvfølgelig ikke skal udhules.
Folketingets medlemmer er bundet af grundloven og af deres samvittighed, som der står i grundlovens § 56.
Så det er jo en utrolig spændende diskussion om, hvilke love og traktater der har forrang for hvad, som der også er flere ordførere, der har været inde på. Og her har både jeg og LA den opfattelse, at grundloven naturligvis har forrang, medmindre der er blevet holdt en folkeafstemning, for det skal der holdes, hvis vi skal afgive suverænitet.
Der har ikke været holdt en folkeafstemning; vi har ikke afgivet suverænitet.
Og derfor er det selvfølgelig Folketinget, der har det sidste ord, for der står i grundloven, at der skal være et demokratisk mandat til at træffe de her beslutninger.
Og så kan det jo ikke nytte noget, at alle mulige aktører, der ikke har et demokratisk mandat forsøger at æde sig ind på det demokratiske mandat, der skal være.
Ja, det er jo mærkeligt, men det er, fordi flertallet ikke er Enhedslisten, så derfor vil flertallet jo ikke realisere Enhedslistens program.
Jeg har tit ærgret mig over, at Folketinget heller ikke vil realisere vores program, men det vil Folketinget åbenbart heller ikke, og det er jo så noget, man må leve med i et demokrati.
Så tak for en helt utrolig spændende debat, og det mener jeg virkelig, fordi det er så interessant – navnlig det her spørgsmål om legalismen, hvor nogle aktører hele tiden prøver at tiltuske sig adgang til at tage beslutninger, som der skal være demokratisk mandat til, men som der ikke er.
Det er et af de største problemer, vi står med i dag, nemlig at alle mulige aktører vil tage magt fra os, der er valgt.
Og det er selvfølgelig noget, vi skal være meget, meget skeptiske over for.
Så vi er glade for, at vi er nået frem til den her tekst, som allerede er blevet læst op.
Og med de bemærkninger takker jeg for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2020-02-26:
Tak for det.
Og tak for talen.
Det er nogle interessante betragtninger, hr. Henrik Dahl gør sig i forhold til det her, men det her handler jo grundlæggende om Folketingets ret til at træffe beslutninger.
Folketinget har jo besluttet, at man vil tilslutte sig nogle internationale konventioner.
Det har der været et flertal i Folketinget for, at man ville gøre.
Så kan man i Folketinget godt beslutte sig for bagefter, at nu har vi tilsluttet os dem, men vi vil gerne bryde dem alligevel.
Det kan man så tage en debat om her, og det er jo så det, vi gør lige nu.
Det er jo ikke et spørgsmål om, at vi kommer og siger, at der er nogle domstole, som skal bestemme, at man skal gøre noget bestemt i Indfødsretsudvalget.
Det her er en debat om, om vi i Folketinget har en enighed om, at de konventioner, vi har tilsluttet os, også skal overholdes.
Så er det helt legitimt at have den holdning, hvor man siger: Jamen vi har tilsluttet os nogle konventioner, men dem ønsker vi ikke at overholde alligevel.
Og det er så egentlig bare det, jeg vil spørge hr. Henrik Dahl om, altså om det er Liberal Alliances opfattelse, at vi ganske vist har tilsluttet os nogle konventioner, men at vi alligevel vil have lov til at bryde dem, når vi sidder i Indfødsretsudvalget.
For det er jo det, vi har fået en klar indikation for med de domstolsafgørelser, der er kommet.
Så det er sådan set bare det, der er spørgsmålet.
Henrik Dahl (LA), 2020-02-26:
Jamen det er jo derfor, at diskussionen er så interessant.
For jeg har den opfattelse, at vi i Danmark har et legalistisk miljø, der hele tiden lægger arm med Folketinget.
Og i det legalistiske miljø er man fortaler for, at Folketinget afgiver magt, og man er tilhænger af, at man tager magt fra Folketinget på alle mulige forskellige måder.
Og det har man selvfølgelig lov til i det legalistiske miljø.
Jeg bestrider bare, at det legalistiske miljø har ret i sin påstand.
Grundloven fastslår jo helt klart, at vi, der er valgt til Folketinget, har det sidste ord.
Og der har det legalistiske miljø jo så efter min opfattelse ret til sige, hvad det legalistiske miljø vil.
Det legalistiske miljø vil give nogle af de her rettigheder til organisationer, der i princippet intet demokratisk mandat har.
Det er det, der altid kommer fra det legalistiske miljø.
Og det er godt, vi får den her debat, for så får vi også en debat om, hvad det vil sige at have et demokratisk mandat og være valgt af folket, som vi, der er her, jo er.
Peder Hvelplund (EL), 2020-02-26:
Nu er jeg jo en simpel mand og ikke så belæst, som hr. Henrik Dahl er.
Men jeg har jo grundlæggende den tilgang, at hvis man tilslutter sig en international konvention, gør man det, fordi man har tænkt sig at overholde den.
Hvis man har tænkt sig ikke at overholde den, synes jeg, man skal stille forslag om at træde ud af den.
Og nu er det sådan, at Danmark har tilsluttet sig Den Europæiske Menneskerettighedskonvention og dermed også handicapkonventionen, og derfor er mit spørgsmål til hr. Henrik Dahl egentlig bare, om Liberal Alliance er af den opfattelse, at vi skal forblive i de konventioner og dermed også – formoder jeg – bestræbe os på overholde dem.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-26:
Jeg er godt nok skræmt over, hvor vidtrækkende de rettigheder, man i Enhedslisten vil give til andre mennesker, er.
Altså, jeg er skræmt ved tanken om, at mennesker, der kommer hertil fra andre lande, og som har så stor en funktionsnedsættelse, at de ikke kan gebærde sig på dansk i tilstrækkelig grad til at kunne klare den her indfødsretsprøve, skal have stemmeret, skal have adgang til det danske demokrati og dermed have mulighed for at ændre eller påvirke, hvordan danskerne lever sammen.
Det synes jeg er ret voldsomt.
Marcus Knuth (KF), 2020-02-26:
Tak, formand.
Jeg vil gøre det her forholdsvis kort.
Det Konservative Folkeparti bakker op om det forslag til vedtagelse, som Socialdemokratiet allerede har læst op, og som har opbakning fra Venstre og – så vidt jeg forstår – også LA.
Jeg synes, det her er en lidt finurlig debat.
Det system synes jeg er det helt rigtige.
Jeg synes godt, vi kan kigge på den nuværende lovgivning, og jeg synes, man skal stramme markant op på, hvem der kan få dansk statsborgerskab, især i forhold til folk, der er dømt for kriminalitet, og folk, der ikke taler ordentligt dansk.
Men det er jo så ikke det, vi debatterer her i dag, for vi debatterer systemet som helhed.
Jeg har ingen grund til at betvivle systemet, og det ved jeg der er et meget stort flertal her i Folketinget der er enig med mig i.
Som sagt bakker vi op om det forslag til vedtagelse, som Socialdemokratiet har læst op, så jeg ser sådan set ikke nogen grund til at sige andet, end at vi har helhjertet tiltro til systemet, og at det egentlig kun er lovgivningen, vi ønsker at stramme op på.
Halime Oguz (SF), 2020-02-26:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at i SF går vi ind for, at man overholder konventionerne.
Og så vil jeg invitere ordføreren til at tilslutte sig vores forslag til vedtagelse.
Jeppe Bruus (S), 2020-02-26:
Jeg kan ikke helt vurdere rækkevidden af det, spørgsmålet handler om.
Hvis spørgsmålet handler om, at der har været en dom ved en domstol, og om vi så vil tilsidesætte grundloven, så vil vi sige, at vi nok ikke vil gøre det.
Det er jo sådan i de sager, der også er henvist til, at der har været en dom, og ministeren har også redegjort for, at man har fået en bøde, man så betaler.
Rosa Lund (EL), 2020-02-26:
Jeg undrer mig bare en lille smule over, at Socialdemokratiet præsenterer en vedtagelsestekst, og derfor vil jeg gerne høre, hvad det er i den vedtagelsestekst, som hr. Peder Hvelplund lige før læste op, og som Socialdemokratiet ikke kan støtte.
For den vedtagelsestekst siger bare helt simpelt, at vi skal overholde de konventioner, vi har tilsluttet os.
Jeppe Bruus (S), 2020-02-26:
Jeg må tilstå, at jeg ikke har teksten her, og jeg kan heller ikke fuldstændig ordret huske den.
Rosa Lund (EL), 2020-02-26:
Jeg skal bare lige være helt sikker så.
Socialdemokratiet er altså ikke et sted, hvor man ikke længere synes at Danmark skal overholde handicapkonventionen, som er det, det særlig drejer sig om i dag.
Vi har jo også et forståelsespapir, som ret slagkraftigt slår fast, at nu står vi altså på skuldrene af konventionerne og går ikke længere til kanten, men står på skuldrene.
Jeppe Bruus (S), 2020-02-26:
Jeg har læst den notits, som fru Inger Støjberg som integrationsminister sendte til Folketinget i lyset af en tilsvarende debat, som faktisk meget klart redegør for, hvad det er for nogle forpligtelser, der følger af handicapkonventionen, hvornår det er, man skal have dispensation, og hvad det er for nogle kriterier, der gør, at man ikke får dispensation.
Som jeg forstod det, hvis jeg forstod det korrekt, har man oversendt den tilsvarende notits efter valget til et nyt Folketing på vegne af regeringen, og det synes jeg da er rigtig fint, for så har man skåret det fuldstændig ud i pap, hvad det er for en opgave, som Indfødsretsudvalget har.