Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-02:
Jeg kan forstå, at der kører flere møder samtidig, så jeg har fået æren af at holde Enhedslistens tale.
Problemerne omkring tolkning i det offentlige er blevet aktualiseret på det seneste.
Dagbladet Information fortalte i oktober om en mand, der var blevet tilbudt opgaver som swahilitolk uden at kunne tale sproget.
Informations artikler viser, at kontrollen med tolkenes sprogkundskaber og kendskab til tolkehåndværket er meget ringe eller helt fraværende.
Det beslutningsforslag, vi står med i dag, vil ikke forbedre vilkårene for de af vores medborgere, som ikke er sikre nok i dansk til at mestre en svær samtale med en læge, sygeplejerske eller sagsbehandler.
I stedet vil forslaget gøre forholdene værre, føre til misforståelser, fejldiagnoser og forkert behandling og lægge pres på børn, som, fordi de er bedre til dansk end deres forældre, i visse tilfælde vil blive presset ind i en svær tolkesituation, hvor børn under ingen omstændigheder hører hjemme.
Vi stod med et tilsvarende beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti for et års tid siden.
Forskellen er, at hvor Dansk Folkeparti i 2016 lagde op til, at folk selv skulle betale for tolkning efter 2 års ophold i Danmark, er det nu ændret til 3 år.
Det sker ifølge Dansk Folkeparti for at imødekomme Socialdemokratiet, som i betænkningen i marts i år skrev, at partiet deler intentionen i beslutningsforslaget og gerne ville diskutere, hvordan der kan strammes op på statens udgifter til tolkeydelser.
Socialdemokratiets begrundelse i marts 2017 for deres nej til det tidligere forslag var, at der var risiko for, at børn ville blive brugt som tolke.
Den indvending rummer det nye beslutningsforslag vel at mærke ikke noget svar på.
Børn kan stadig væk risikere at være dårligt stillede, når deres forældre har brug for hjælp til kommunikation.
For Enhedslisten er forslaget ikke blevet mere spiseligt, selv om det er mildnet en anelse.
Konsekvenserne af det her forslag vil være, at læger, jordemødre, sygeplejersker, socialrådgivere, pædagoger og lærere vil få sværere ved at kommunikere med deres patienter og med forældre, som af den ene eller den anden grund ikke taler godt nok dansk.
Og det vil være til skade for menneskers sundhed, for børns opvækst og trivsel.
Forslaget vil øge udlændinges incitament til at lære dansk hurtigt, står der i bemærkningerne.
Men allerede i dag har mennesker, som bosætter sig i Danmark som flygtninge eller som indvandrere, en kraftig tilskyndelse til at lære dansk.
I nogle tilfælde lykkes det.
Der kan være gode grunde til, at det ikke lykkes; man kan være voldsomt traumatiseret, eller man kommer måske hertil med en ringe form for skolegang.
Uanset hvad, er jeg ikke et sekund i tvivl om, at det her forslag ikke vil få flere til at lære dansk.
Der er brug for nogle helt andre ting på tolkeområdet.
Vi har brug for en certificeringsordning, en ordentlig tilgængelig tolkeliste med tydelige angivelser af tolkenes kvalifikationer, øget brug af fjerntolkning med moderne hjælpemidler og sidst, men ikke mindst, en SU-berettiget, offentligt finansieret tolkeuddannelse på de vigtigste flygtninge- og indvandrersprog.
Det er alle muligheder, som vi kan gøre brug af for at styrke tolkningen i Danmark, og det er der i allerhøjeste grad brug for.
Det har personalet i både sundhedssektoren, retssystemet, det sociale system og asylsystemet råbt op om længe.
Det her forslag fra Dansk Folkeparti virker i den stik modsatte retning, og det kan Enhedslisten ikke støtte.