runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2021-12-22:
Tak for det.
Og tak for ordførertalen.
Det er altid godt også at tale om, hvad man selv vil.
Det er altid en fordel.
Jeg har lige et spørgsmål.
Vi havde også sidste år en debat om noget af det, og da var det 100 mia. kr., der skulle findes til skattelettelser, og ordføreren siger, at man nu har fundet 6 mia. kr., og at man også bruger nogle af dem på skattelettelser i forhold til bilafgifter, og det kan jo være positivt nok.
Men man tilbagefører så også 3 mia. kr., og som ordføreren sagde i sit indlæg, bliver pengene brugt helt forkert derude.
Der er simpelt hen så mange penge at finde ude i det offentlige, så hvad er årsagen til, at Nye Borgerlige tilfører sundhedsområdet 3 mia. kr.?
Hvis man mener, at pengene bliver brugt helt forkert, hvorfor er der så behov for flere penge?
Kan man så ikke bare bruge pengene rigtigt?
Ja, men det vil så sige, at man reelt kun har fundet 3 mia. kr., for de 6 mia. kr. har man jo tilbageført ude i den der grimme maskine, der hedder velfærd, så det vil sige, at der altså mangler 97 mia. kr. i den økonomiske plan for at give skattelettelser.
Kommer de så forholdsvis hurtigt?
For jeg kan så forstå, at for at lave besparelser i det offentlige er man nødt til at tilføre det offentlige penge.
For at få sundhedsvæsenet til at lade være med at bruge pengene på frås og tosserier og andre ting er man nødt til at tilføre penge derude.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-12-22:
Arh, det var alligevel godt forsøgt, men man får altså ikke en fidusbamse for den der.
Det er klart, at når man laver en økonomisk langsigtet plan, som går over 15 år, er der nogle af tiltagene, man kan starte med det samme, og andre, man kan rykke.
Når man laver en langsigtet plan, er det jo resultatet, man kigger på, når det tidspunkt er kommet.
Og det tror jeg også finansordføreren udmærket godt ved.
Christian Juhl (EL), 2021-12-22:
Jeg synes, det er rigtig godt, når folk går til yderligheder.
Hvis ikke man gider det, behøver man slet ikke at gå.
Det burde alle partier jo have som parole efter min mening.
Jeg har kigget på den her plan, som jo virker sådan lidt vidtløftig.
Vi har i mange år fået skyld for ikke at finansiere det, vi foreslår.
Men når nu Nye Borgerlige foreslår noget, vil jeg prøve at høre, hvordan man kommer frem til de tal – dem kan jeg ikke finde ud af – for, hvor mange offentligt ansatte der skal afskediges.
Hvis jeg regner det ud på én måde, er det 100.000.
Hvis jeg regner det ud på den anden måde – og det er jeres egne tal, jeg bruger – så er det 180.000.
Jeg forstår det ikke.
Kan ordføreren fortælle mig, hvor mange offentligt ansatte der skal fyres ifølge den her plan?
Hvornår skal de fyres?
Og er det netto- eller bruttotal?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-12-22:
Når ordføreren nævner, at der er de her to tal – det ene, som vi har i vores plan, og så de 180.000 – er det, fordi man tager udgangspunkt i AE, som har lavet en analyse af, hvad tallet vil være, hvis man fremfører den fortsatte vækst i det offentlige.
Men det ønsker vi jo ikke at gøre, så derfor kan man ikke regne med de 180.000.
Christian Juhl (EL), 2021-12-22:
Er det 180.000 personer netto?
Eller hvordan skal man gøre det?
Og hvis det kun er 100.000, vil jeg gerne have forklaret, hvordan man skal se på regnestykket, og er det så personer netto, eller er det bare antal hoveder?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-12-22:
Det er jo et beregningsteknisk tal, og der er det således, at hvis man reducerer noget, vurderer man ud fra de udgifter, hvor mange der er offentligt ansatte, og derfor bliver det justeret, og så kommer der sådan et tal ud på det, som er beregningsteknisk.
Sådan er det.
Jens Rohde (KD), 2021-12-22:
Siger, hvad han mener, og gør, hvad han siger – det gik jeg til valg på i 2005.
Jo, jo, men et par år senere havde jeg jo så forladt Christiansborg, og så så jeg, at Enhedslisten gik til valg på det.
Så det er jo godt nok, hvis det er et mantra for alle, men det var en lille historie om det.
Frihed, hr. Lars Boje Mathiesen, ved jeg jo ligger NB meget på sinde, i hvert fald for de rigtige.
Og så tænkte jeg jo, da jeg hørte hr. Lars Boje Mathiesens tale: Hvorfor sidde og dosere friheden herindefra ved at sige, at nu gør vi sådan, og så stille en masse krav, ved at give nogle penge til noget og så stille en masse krav til det?
Altså, det er jo den medicin, vi altid har gjort brug af herinde.
Hvorfor ikke give kommunerne friheden til at disponere selv over service og skat og give regionerne frihed til at gøre det samme og så måske holde os en lille smule tilbage herindefra?
Camilla Fabricius (S), 2021-12-22:
Tak for det.
Jeg bliver jo sådan helt juleglad over, at ordføreren siger, at det, man siger, er det, man vil gøre, for så er der jo noget her, også historisk, vi skal have rettet op på, hr. ordfører.
Det er nemlig sådan, at Nye Borgerlige skriver på deres hjemmeside, at det er rimeligt og retfærdigt at give mulighed for tidligere pension til dem, der har været flest år på arbejdsmarkedet, og alligevel stemte Nye Borgerlige imod en Arnepension.
Så nu spørger jeg Nye Borgerlige: Vil man så, henholdt til at man gør det, man siger, rette op på det og tilslutte sig Arneaftalen?
Christian Juhl (EL), 2021-12-22:
Nu var det med arbejdet ærlig ment – det var ikke noget, jeg bare populistisk foreslog.
Men det tager vi i pausen.
Man opkræver moms på kulturen, og så siger man: Det er, fordi EU vil have det.
Jamen kunne man så ikke sige, at et hårdt presset kulturliv, som det jo er i øjeblikket, bl.a. på grund af corona, selvfølgelig skal have de penge tilbage, når man tvangsopkræver moms på kulturen?
Det er jo virkelig barsk at sige til kulturen, der næsten ligger ned på grund af corona, at den så skal yde ekstra.
Jeg synes ikke, det er særlig anstændigt.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-22:
Jeg synes, at fru Camilla Fabricius lige skal gå hjem og høre igen, hvad det var, jeg rent faktisk svarede, for jeg anerkendte faktisk netop det: at der er nogle mennesker, der sådan i gennemsnit som gruppe selvfølgelig kommer til at dø tidligere og tidligere blive gamle end andre, og at der er den sammenhæng, at der er en overrepræsentation af dem i lavtlønnede jobs.
Så jeg sagde ikke, at jeg ikke anerkendte det; jeg sagde faktisk det modsatte.
Anders Kronborg (S), 2021-12-22:
Tusind tak.
Jeg anerkender, at ordføreren siger det.
Derfor synes jeg også, det er meget relevant, at vi lige tager et tilbageblik til 2006, hvor man laver velfærdsaftalen.
Den laver man jo, fordi vi danskere lever længere.
Hvis vi skal finansiere vores velfærdssamfund, skal vi også blive længere tid på arbejdsmarkedet.
Så i forhold til ordførerens anerkendelse af, at dem med de korteste uddannelser, dem med de hårdeste job, lever længere, vil ordføreren så ikke anerkende, at det sådan set ikke er i forhold til intentionerne med velfærdsaftalen i 2006, at man nu er ved at fjerne alle muligheder for, at de her mennesker kan trække sig tidligere og værdigt tilbage fra arbejdsmarkedet?
For som jeg forstår ordføreren, skal man nærmest have en rullestol eller et par krykker, hvis man skal have lov til at forlade arbejdsmarkedet – hvis det står til De Konservative.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-22:
Det er jo ikke seriøst fra hr. Anders Kronborgs side, for det er jo bare noget, han opfinder.
Der er jo ingen konservativ, der nogen sinde har udtalt noget i den retning overhovedet, og der er heller ingen, der har den holdning, at man nærmest skal sidde i kørestol, før man går på pension.
Det er simpelt hen et synspunkt, der ikke findes.
Det er meget bekvemt at spille op imod det og så lade, som om man mener det modsatte, men det er ikke særlig ærligt, når det synspunkt faktisk overhovedet ikke eksisterer.
Altså, vi er tilhængere af, at folk, der er nedslidte, skal kunne gå tidligt på pension.
Vi mener ikke, at Arnepensionens kriterier rammer den gruppe særlig præcist, for vi mener, at det er nogle uretfærdige kriterier, som ikke handler om at være nedslidt, men som handler om nogle andre ting.
Anders Kronborg (S), 2021-12-22:
Lad mig spørge på en anden måde: Ordføreren erkender jo netop velfærdsaftalen i 2006, og der stiger pensionsalderen gradvist, i og med at vi lever længere.
Der er altså nogle borgere, nogle, der er på arbejdsmarkedet derude, der faktisk er utrygge.
De kan mærke en nedslidning på egen krop.
De er nødt til at tage smertestillende medicin for at klare arbejdsdagen.
Frygter ordføreren ikke, at det, hvis man fjerner alle de muligheder for at trække sig tidligere tilbage, også kan flytte opbakningen i befolkningen til velfærdsaftalen?
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-22:
Nej, det gør jeg ikke.
Jeg synes, vi skal forklare, hvad velfærdsaftalen går ud på.
Vi har jo bl.a. lavet en aftale om, at vi sigter efter en pensionstid på i gennemsnit 14,5 år.
Så i stedet for at gå ud og lave skræmmebilleder om, at unge mennesker kommer meget, meget sent på pension, så de selv nede i en ung alder begynder at indprente sig det billede, så skulle man jo fortælle, at vi sigter efter, at man har cirka det samme antal år på pension, som man har i dag.
Det synes jeg er ærligt og fair og også det rigtige som samfund.
For det er da selvfølgelig nemt at uddele pensionsrettigheder, men det skal også betales af færre og færre mennesker, som skal forsørge flere og flere.
Det er svært at få til at hænge sammen.
Christian Juhl (EL), 2021-12-22:
Tak for det.
Jeg tror, at det nok er, fordi Konservative vælgere ofte ikke har haft særlig hårdt fysisk arbejde, at de kan have den slags aparte synspunkter.
Der kan jeg forstå, at vi skal leje et fængsel i Kosovo til de fanger, vi ikke gider have i Danmark, og så kan de tage sig af dem.
En anden ting er, at det skal finansieres med moms på kulturen, og så tager man også nogle penge fra udviklingsbistanden.
Det er en ganske, ganske kynisk måde at lave politik på, når vi ikke selv gider at tage os af vores fanger.
Er det virkelig konservativ politik, at man lægger moms på kulturen for at bruge dem på et fængsel i Kosovo?
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-22:
Jeg ved ikke, om det ligefrem er uanstændigt, men jeg er enig i, at det er rigtig ærgerligt, at der kommer en ekstra beskatning på kulturlivet.
Vi vil gerne være med til at tale om at lave skattelettelser, som er målrettet kulturlivet på en eller anden måde – den diskussion går vi meget gerne ind i.
Jeg tror, det bliver svært sådan at få det til at ramme de samme mennesker, som nu bliver opkrævet noget mere i skat, en til en; så bryder man nok med EU's direktiv, fordi man jo så i virkeligheden ikke opkræver den skat.
Så det kan nok ikke lade sig gøre.
Men en eller anden diskussion i retning af at hjælpe kulturlivet vil vi gerne være med til.
Malte Larsen (S), 2021-12-22:
Jeg tror, at når vi bliver ved med at bore i det her med Arnepensionen, er det, fordi vi ikke rigtig oplever en forståelse for de mennesker, som den er tænkt til, en forståelse for, at man efter et langt arbejdsliv ikke ønsker den ydmygende situation, det kan være, at gå via jobcenteret og forklare sin elendighed for så at blive berettiget til at få en førtidspension eller komme på en seniorpensionsordning.
Derfor har vi ønsket at give det som en ret.
Jeg anerkender selvfølgelig, at det er en ærlig politisk prioritering, at man gerne vil give det her som topskattelettelser i stedet for.
Men når jeres politiske ordfører, Mette Abildgaard, siger, at Arnepensionen næsten er et liv i sus og dus, og anklager Socialdemokratiet for at love guld og grønne skove til en bestemt gruppe danskere, som om Arnepensionen skulle give adgang til en luksustilværelse, så spørger jeg ordføreren igen, om han opfatter en ydelse på knap 14.000 kr. om måneden før skat som guld og grønne skove.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-22:
Nej, det gør jeg ikke.
Og jeg tror heller ikke, at det er blevet sagt på den måde, altså som om det skulle være et udtryk for, at var en luksustilværelse, man ville få, med de ydelser, som følger af Arnepensionen.
Men det er jo en urgammel diskussion mellem socialdemokrater og konservative, og den har været der lige siden 1800-tallet, altså alt det her med, om rettigheder skal være universelle, dvs. til alle, eller om de skal være målrettet folk, som virkelig har behov for dem.
Så der er jo ikke noget som helst nyt i den diskussion.
Jeg tror, at hvis man fik folketingsmedlemmer fra 1800-tallet til at dukke op til diskussionen, ville de kunne genkende positionerne for Det Konservative Folkeparti – eller Højre, som det hed dengang – og Socialdemokratiet.
Så den uenighed bliver nok ved med at være der.
Vi mener altså ikke, at man skal bede folk om at gå på arbejde hver dag og betale skat for at give ydelser til nogle mennesker, som faktisk ikke har brug for dem.
Jeg mener, at det skal målrettes de mennesker, der virkelig har brug for det, herunder folk der er nedslidte.
Malte Larsen (S), 2021-12-22:
Og dermed undgår ordføreren jo behændigt at forholde sig til den situation, nogle mennesker står i, nemlig at de med hatten i hånden ligesom skal godkendes til at være elendige nok til, at de kan komme på en ordning, fordi den er opfundet til dem.
Nå, det er jo fair nok.
Nogle, som Konservative gerne lover guld og grønne skove, er de i forvejen mest velstillede.
De Konservative vil både give topskattelettelser, sænke aktiebeskatningen, sænke skatteloftet for personlig indkomst og afskaffe skatten på arbejdsgiverbetalt telefon, der står til privat disposition.
Det vil give 100 danskere en skattelettelse på 1 mio. kr. – er det retfærdigt?
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-22:
Det sidste må næsten være et fejlcitat, for det, vi foreslår, giver mere end 100 danskere en skattelettelse – det giver rigtig mange danskere en skattelettelse.
Vi trækker 100.000 ud af topskatten – måske var det det, der blev sigtet til.
Men tak for at oplyse alle de gode ting vi gerne vil gøre for danskerne.
Vi mener bestemt, at det er noget positivt og retfærdigt, at man får lov at beholde flere af de penge, som man selv har tjent.
Så ja, det mener vi er bundretfærdigt.
Jeg synes, det minder meget om en debat på sociale medier, når man lige starter med at sige, at Konservative vælgere er sådan nogle, der aldrig har haft et hårdt fysisk arbejde.
Altså, det er sådan en konkurrence om at fornærme hinanden mest muligt i stedet for at udveksle ærlige synspunkter her i Folketingssalen.
Det er vores politik at være med i den aftale om kriminalforsorgen, hvor vi får nogle fængselspladser i Kosovo – det synes vi er en god idé.
Finansieringen er altså ikke noget, vi har fundet på, men som vi har accepteret.
Og som jeg har forstået det, er det en moms på kulturaktiviteter, som er dikteret af EU, og som vi derfor dårligt kan undslå os for kommer.
Det giver så nogle penge ekstra i statskassen, som vi så har sagt ja til at bruge på den her måde.
Men det er min forståelse, at vi ikke kan lade være med at have den beskatning, desværre.
Jens Rohde (KD), 2021-12-22:
Det burde man jo kunne finde finansiering til, også fordi det har den positive effekt på beskæftigelsen.
Og det er en bunden opgave.
Nu vil jeg godt lige skifte spor, og det er så for at følge op på hr. Ole Birk Olesens indgang til alt det omkring energisituationen og det, at staten efterhånden tjener ret mange penge i øvrigt også på de stærkt stigende energipriser.
Jeg spurgte hr. Christian Rabjerg Madsen om det tidligere på dagen.
Nu ligger det faktisk også i »Danmark kan mere«, at nogle skal kompenseres for de stigende energipriser.
Vil Radikale Venstre være med til at sænke energiafgifterne, således at folk ikke skal gå fra hus og hjem på baggrund af de stigende energipriser?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-22:
Først: Vi har i Danmark offentlige udgifter på over 1.100 mia. kr.
Så er påstanden fra spørgeren, at det, at man bruger 3,3 mia. kr. mere på en Arnepension til en udvalgt af skare mennesker, simpelt hen er en kæmpe reform og en nyorientering af det danske velfærdssamfund, altså fordi man på et budget på over 1.100 mia. kr. finder en udgiftspost ekstra på 3,3 mia. kr.
Sådan noget skal man jo længere ud på landet med.
Dernæst: Hvis man i 42 år – når man fylder 61 – har arbejdet størstedelen af sine arbejdsår på deltid, ned til 18 timer om ugen, så har man med et hundrede procents sikkerhed fået flere ydelser fra det offentlige i løbet af sit liv, end man har indbetalt af skatter i løbet af sit liv.
Det er jo det, som Arnepensionen giver ret til.
Du kan sådan set være på deltidsarbejde ned til 18 timer om ugen i samtlige 42 år og stadig have ret til Arnepensionen.
Brian Bressendorff (S), 2021-12-22:
Med den logik, som ordføreren lægger for dagen, vil jeg jo også forstå, at det gælder for alle mennesker, der modtager noget fra det offentlige, om det så er gratis uddannelse, om det er dem, der får hjælp af en jordemoder, når der er en lille baby, der skal leveres, om det er, når der bygges veje og broer, sådan at hr. Ole Birk Olesen kan køre herind på Borgen og sidde.
Er det virkelig sådan, ordføreren ser vores velfærdssamfund, altså at vi udnytter andre folks penge?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-22:
Nej, det er det ikke.
Og til det er der jo kun at sige, at de penge, man får på det tidspunkt, ikke er nogle, man selv tjener.
Det er nogle, man får fra nogle andre mennesker.
Og hvis man igennem sit liv har været på deltid ned til 18 timer om ugen i 42 år, har man med hundrede procents sikkerhed ikke betalt mere til det offentlige, end man har modtaget fra det offentlige.
Så har man tværtimod modtaget i hele sit liv, og nu skal man så modtage igen.
Rune Lund (EL), 2021-12-22:
Siden der kom et nyt flertal til i juni 2019, har vi skullet rydde op efter det borgerlige flertal, der var før.
Vi har set, hvordan de borgerlige partier førte en politik, som betød, at der blev aftalt skatte- og afgiftslettelser for 27 mia. kr. – det blev varigt til ca. 22 mia. kr., det vil koste om året – samtidig med at velfærden blev underfinansieret.
En af de måder, der blev underfinansieret på, var jo bl.a., at der kun var midlertidige bevillinger til politiet og midlertidige bevillinger til vores skatteforvaltning, og det, der er sket siden valget i juni 2019, er, at vi nu, siden da, har lavet et varigt løft af skatteforvaltningens budget på 3 mia. kr.
Det er faktisk mere end det dobbelte, samlet set, af, hvad regeringen ellers lagde op til skulle være forhandlingsreserven i det her års finanslov.
Det er et meget stort beløb.
Hvordan har Liberal Alliance det egentlig med at føre sådan en uansvarlig politik, hvor man bruger pengene på skattelettelser, mens man efterlader regningen til andre partier, som skal sørge for at finansiere de grundlæggende søjler, som vores samfund står på i Danmark?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-22:
Men det er ikke sådan, det har været.
I de år under VLAK-regeringen, som vi var en del af, førte man en holdbar finanspolitik, og det vil sige, at man var på det spor, som et bredt flertal i Folketinget bakker op om, hvor man stræber mod balance i den strukturelle saldo i den offentlige sektor, sådan som også denne regering gør.
Det var også sådan under VLAK-regeringen, så jeg forstår ikke rigtig hr. Rune Lunds spørgsmål.
Det virker, som om hr. Rune Lund har opfundet sine egne regnemetoder.
Rune Lund (EL), 2021-12-22:
Og så spørger jeg bare: Hvorfor er man villig til at lave permanente udgifter til skattelettelser, som i for høj grad kommer de rigeste til gode, mens der kun bliver givet midlertidige bevillinger til samfundets grundlæggende søjler, hvilket betyder, at vi nu skal samle regningen op?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-22:
Der er intet i den måde, vi driver det danske samfund på, som er permanent.
Hr. Rune Lund er jo velkommen til at gøre de skattelettelser midlertidige ved at foreslå dem afskaffet, og hvis hr. Rune Lund kan skaffe flertal for det i Folketinget, bliver de skattelettelser midlertidige.
Så jeg forstår slet ikke den her distinktion mellem, om man sætter det på som en varig udgift eller en varig lettelse, som vi også gjorde med så mange andre ting, eller om man finansierer det det næste år eller de næste 2 år.
Jens Rohde (KD), 2021-12-22:
Tak for det.
Jeg skylder hr. Ole Birk Olesen en undskyldning.
Jeg tror, det er et halvt år siden eller trekvart år siden, vi havde en diskussion om arbejdsudbud, hvor jeg sagde, at vores effekter på arbejdsudbuddet i vores 2030-plan er væsentlig større end Liberal Alliances.
Det var lodret forkert.
Vi kan slet ikke matche Liberal Alliance.
Så lad det hermed være sagt, og så indgangen til mit spørgsmål, nemlig: I forhandlingerne om »Danmark kan mere I« har vi jo en fælles interesse i at se, hvor langt vi kan trække regeringen i forhold til at øge ambitionen om en positiv effekt på det strukturelle arbejdsudbud.
Men vi ved også godt, at vi hverken når vores målsætning eller Liberal Alliances målsætning.
Det skal man nok have en god fantasi for at forestille sig.
Så hvor vil LA her lægge et snit?
Er det alt eller intet, eller er partiet villig til at gå så meget konstruktivt ind, at vi måske sådan i fællesskab kan presse regeringen til noget, der vil lidt mere end det, der ligger på bordet?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-22:
Nej, vi mener, at der er flere danskere, der skal i arbejde, og hvis der er et forslag på bordet, der siger, at det er 1.000 flere, der kommer i arbejde, ved en metode, som vi synes om, så stemmer vi for det.
Hvis det er 10.000, som regeringen foreslår, så stemmer vi for det.
Vi har nogle udfordringer med det, som regeringen vil bruge besparelsen på.
Altså, vi synes ikke om at lave en besparelse på dimittenddagpenge.
Vi vil gerne spare på dimittenddagpenge, men vi vil ikke spare på dimittenddagpenge for så at bruge pengene på noget andet, som vi synes er helt skørt, og vi synes f.eks., det er ret skørt at hæve de ordinære dagpenge med 5.000 kr. de første 3 måneder.
Der er også nogle andre ting i regeringens udspil, som ikke er vores politik.
Så det er der, vi ligger.
Vi gør gerne alt muligt, der er godt for Danmark, men hvis man bruger besparelsen på at gøre noget andet, der er lige så dårligt som det, man sparer på, så er vi jo lige vidt, synes vi.
Jens Rohde (KD), 2021-12-22:
Det er jeg jo sådan set enig i, og jeg er også enig i, at der er en lang række elementer i det udspil, som man ikke kan kalde borgerlig politik, men hvad nu, hvis man så lige skræller lidt af det af, som jeg også spurgte hr. Rasmus Jarlov om?
Hvis vi nu f.eks. skal have noget mere udenlandsk arbejdskraft, og hvis man skal have regeringens støttepartier til at bakke op om, at det skal være lettere at komme hertil at arbejde, så kunne det jo godt være, at man skulle sige: Okay, så går vi med på, at vi styrker fagbevægelsen.
Er det overhovedet en spiselig model for Liberal Alliance?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-22:
Vi prøver i sådan nogle aftaler, hvor der nogle gange både er skidt og kanel, at vurdere, om kanelet fylder mere end skidtet, og så kan vi godt være med.
Så det ville afhænge konkret af, hvad der står i aftalen.
F.eks. det der forslag, som regeringen har, om at lukke sådan nogle tjenester som Wolt, der har en mere fleksibel ansættelsesmodel end det, vi traditionelt kender på den fagforeningsstyrede del af arbejdsmarkedet, synes vi er enormt problematisk, og derfor vil vi have meget svært ved at deltage i en aftale, som lukker for den her mere fleksible måde at have ansættelser på.
Alexander Grandt (S), 2021-12-22:
Det er jo et eller andet sted mageløst at kritisere regeringen for ikke at skaffe arbejdskraft, når vi alle sammen ved, at vi står med en historisk høj beskæftigelse, aldrig set højere i det her land.
Men nok om det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om de her 700.000, som også er lidt et opblæst tal, det er jo også folk, der f.eks. er på førtidspension osv.
Så hvis vi nu gør gruppen endnu mindre og f.eks. taler om de her 50.000 unge, som er uden uddannelse, uden beskæftigelse – anerkender ordføreren ikke, at der er brug for andre tiltag end rent økonomiske tiltag for at bringe den her gruppe i arbejde?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-22:
En bedre folkeskole til at tage sig af den slags unge, en bedre vejledning af den slags unge, højere tilskyndelse af deres forældre til at være i arbejde, så det smitter af på børnene, mange ting kan bidrage.
Men det, der i meget høj grad også bidrager til disse unges liv, er, at de skal have en oplevelse af, at de får et betydelig bedre liv, hvis de slår ind på en arbejdsvej, end hvis de slår ind på en kontanthjælpsvej.
Og det handler også om økonomi.