runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Horn Langhoff (S), 2020-01-16:
Det er bare en stille undren.
Jeg har – hvad kan man sige – vænnet mig til et Konservative Folkeparti, som gerne vil have, at pengene passer.
Jeg har også hørt adskillige konservative politikere ytre, at pengene skal passe, og at tingene skal finansieres.
Jeg har tilmed også overværet adskillige konservative politikere være nådesløse i deres kritik, hvis der var nogen, der stillede sig op på Folketingets talerstol og talte for at gennemføre en politik, som der ikke var finansiering bag.
Så i min optik er det her en forholdsvis ny ting hos Det Konservative Folkeparti.
Hvordan skal det her finansieres?
Og hvis ikke det skal finansieres, hvis ikke de partier, der skal stemme det igennem, ønsker at finansiere det, hvordan skal det her så blive til virkelighed?
Tak for det.
Jeg kan kun bekræfte det, som Enhedslistens ordfører siger, nemlig at sandheden nok er et eller andet sted derimellem – at vi har styr på hinanden.
Vi har jo en mindretalsregering i Danmark, som jo kun kan gennemføre det, der er flertal for i Folketinget – heldigvis.
Og heldigvis lykkes det jo rigtig godt, og det synes jeg også vi ser i dag.
På den måde kan man sige, at det, i hvert fald for mig, er en lidt uvant situation, vi står i i dag, nemlig at vi har nogle støttepartier, der går op i det, og så er der nogle – det er i hvert fald særlig uvant i forbindelse med Venstre – som nu vil gennemføre politik ufinansieret i en situation, hvor vi taler om de her forholdsvis store og usikre beløb.
Så mit spørgsmål til ordføreren er: Er vi i den situation – jeg tør næsten ikke tage ordene i min mund – at Enhedslisten oplever, at Venstre i hvert fald i den her konkrete sag opfører sig økonomisk uansvarligt?
Martin Geertsen (V), 2020-01-16:
Man må jo rose sundhedsministeren for at have fuldstændig styr på sit parlamentariske grundlag.
Det er flot arbejde; det må jeg sige.
Altså, der er ingen slinger i valsen, og det er jo et super arbejde.
Må jeg ikke spørge, for jeg kender jo Enhedslistens repræsentanter både her og hisset som utrolig grundige mennesker, og nu hører jeg Enhedslistens ordfører stå deroppe og give sin principielle tilslutning, altså næsten helt ned i detaljen, til det her forslag: Hvad er Enhedslistens forslag til en finansiering af sådan en vederlagsfri fysioterapihenvisning?
Martin Geertsen (V), 2020-01-16:
Er SF's ordfører utålmodig i forhold til regeringens, hvad skal man sige, tempo, for så vidt angår det med at indkalde til forhandlinger om en bredere aftale på sundhedsområdet?
Per Larsen (KF), 2020-01-16:
Da jeg så det her forslag, regnede jeg sådan set som en selvfølge med, at det blev vedtaget.
Jeg har jo kunnet følge med i debatten om det her igennem flere år, og også noteret mig, at Socialdemokratiet før valget var stålsatte på, at det her forslag blev gennemført, uanset hvilken regering vi fik.
Derfor havde jeg også forestillet mig, at det med finansieringen skulle vi være fælles om, når vi fik vedtaget, at vi skulle ophæve den her henvisningspligt.
Så der synes jeg, at vi har et fælles ansvar for at finansiere den slags ting, hvad der åbenbart var enighed om før valget.
Den enighed kan jeg så forstå er ophørt.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-01-16:
SF er altid utålmodige, når det handler om at sætte fokus på, hvordan vi kan forbedre sundhedsområdet.
Jeg synes, at det trænger.
Jeg synes, der er rigtig mange steder, der lider under for få ressourcer, for stor travlhed, og som lider under, at for mange patienter falder ned mellem to stole.
Så ja, vi er utålmodige, og det prøver vi selvfølgelig også at adressere dér, hvor det er muligt at gøre det.
Martin Geertsen (V), 2020-01-16:
Så har jeg bare to spørgsmål.
Hvordan synes SF egentlig det går med det, altså det med at få regeringen til at indkalde til nogle forhandlinger om en bred sundhedsaftale?
Eller rettere sagt: Hvad er det, SF gør for at presse på i forhold til regeringen?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-01-16:
Jeg er helt sikker på, at der vil blive indkaldt til forhandlinger.
Vi er et halvt år inde i en regeringsperiode, og lur mig, om ikke vi kan se frem til, at vi netop bliver indkaldt.
For det betyder faktisk noget, at de aftaler, vi laver, er bredt funderede, sådan at de også er langtidsholdbare.
Liselott Blixt (DF), 2020-01-16:
Mange tak for de pæne tilkendegivelser.
Jeg kan altså ikke lade være med at grine lidt af Enhedslisten, der taler meget om økonomi.
Jeg har godt nok været inde i den her sal rigtig mange gange, hvor man er kommet med noget, der ikke har været økonomisk belæg for.
Her har vi faktisk vores sundhedsreform, hvor vi havde finansieret det hele, og sådan er det jo; vi har forskellige politikområder og forskellige måder at finansiere det på.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre, om Enhedslisten vil arbejde for, at der sker noget til den finanslov, man vil lave til efteråret, eller om man vil – hvad noget nyt for mig – lande en sundhedsaftale i 2021.
Det er jo rart, at man får det at vide af Enhedslisten.
Hvorfor ikke gøre noget nu, når man har muligheden for det?
Peder Hvelplund (EL), 2020-01-16:
Allerførst bliver jeg nødt til lige at korrigere fru Liselott Blixt.
Jeg tvivler meget stærkt på, at fru Liselott Blixt nogen sinde har oplevet, at Enhedslisten har fremsat et beslutningsforslag, hvor der ikke medfølger en konkret finansiering.
Jeg synes, det er et ganske udmærket princip, at når man går i salen med et forslag, der koster penge, så viser man også, hvor finansieringen kan komme fra.
Jeg ved også, at Enhedslisten nogle gange har stemt imod et beslutningsforslag, hvor vi har været enige i indholdet, men ikke har kunnet acceptere finansieringen.
Sådan er det jo, når vi fremsætter ting her i Folketinget: Det handler både om, hvad vi vil bruge pengene til, men det handler også om, hvor vi vil finde dem.
Det er bare for at få det på plads.
Så vil jeg, som jeg også sagde i min ordførertale, sige, at vi jo kommer til at skulle forhandle en ny sundhedsaftale, og jeg går ud fra, at det bliver i 2021, for den udfordring, vi står over for, skal vi jo forholde os til.
Derfor synes jeg også, det er helt afgørende, at det element om direkte henvisning til fysioterapeut kommer til at indgå i de forhandlinger og dermed også i den form for finansiering, der skal findes dér.
Jeg synes, det er et glimrende forslag, og jeg er helt sikker på, at det er noget, vi kommer til at indføre på et tidspunkt, men vi skal jo sikre, at det er noget, der bliver set i sammenhæng, og vi skal sikre, at det er noget, hvor finansieringen er på plads.
Liselott Blixt (DF), 2020-01-16:
I mange af de forslag, som jeg hentyder til, har Enhedslisten altid refereret til, at man tager det fra de multinationale koncerner og andre virksomheder over skatten, og det er på den måde, man finansierer alt, hvad man kommer med.
Så det kunne man også gøre her.
Var det ikke noget, man kunne gå til finanslovsforhandlingerne med?
Per Larsen (KF), 2020-01-16:
Jeg kan sige, at for Det Konservative Folkeparti er det vigtigt, at man kan gøre brug af de sundhedsydelser, som er til rådighed.
Og derfor har jeg også ofte plæderet for, at man skulle sikre en tilstrækkelig kapacitet på forskellige ydernummerbesatte områder, og det vil jeg også mene skal gælde fysioterapi.
Hvis det er sådan, at der er kapacitetsproblemer på området, må man jo oprette nogle flere ydernumre – sådan må det være.
Tanja Larsson (S), 2020-01-16:
Jeg har lige en sidste ting i forhold til det, ordføreren startede med at sige noget om, nemlig færre operationer og noget om at spare på sygedagpenge.
I dag er der jo allerede ventetid ved fysioterapeuterne, så jeg ved ikke lige helt, hvordan den frie henvisningsret skulle kunne gøre, at vi kunne få færre operationer og færre på sygedagpenge.
For det har vel noget med adfærden hos den enkelte patient at gøre og vel ikke med, om der går 3 dage eller 5 dage, i forhold til om patienten kommer til fysioterapi.
Per Larsen (KF), 2020-01-16:
Nu ved jeg ikke helt, om jeg forstod spørgsmålet, men det korte af det lange er, at hvis man starter diagnosticeringen hos en fysioterapeut, kunne det jo godt være, at udfaldet af forløbet bliver anderledes, end hvis man starter hos en læge – det kan man ikke helt afvise.
Og jeg har sådan set heller ikke evidens for at sige, at det er sådan, det er.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-16:
Det er et interessant forslag det her.
Lad mig først lige adressere noget.
Altså, nu har der været sådan en debat omkring det der med, om noget er finansieret eller ufinansieret og alt muligt andet.
Hvis det er 140 mio. kr., snakker vi om 0,1 promille af de penge, som Folketinget her har at gøre med hvert år, altså som er statsbudgettet.
Og hvis der er en politisk vilje til, at det er det her, man skal, og hvis man så ikke kan finde og rykke rundt på 0,1 promille af statsbudgettet, så burde man altså ikke sidde herinde og have ansvaret, må jeg nok sige.
Så lad os nu droppe den her med, at det er pengene, det handler om, for 140 mio. kr. kan man godt rykke rundt på.
Og hvis man ikke kan rykke rundt på 0,1 promille, har man et problem.
Når vi både er positive og også skeptiske over for det her, som det ligger nu, er det, fordi vi gerne vil have noget mere viden om det.
Noget handler om, hvor mange det her reelt set omfatter, altså hvor mange der vil bruge det her.
Vi kan se, vi har en kraftig stigning i antallet af private sygeforsikringer.
Bare på de seneste 2 år, tror jeg, at det er steget med 200.000 flere, som nu har valgt at få en privat sygeforsikring, så vi er oppe på 2 millioner danskere, som faktisk har en privat sygeforsikring.
Hvordan ser de prognoser ud i fremtiden?
Altså fortsætter det med at stige, vil der være mange mennesker, som vil være dækket af det, og så vil beløbet, man ville skulle sætte af til det, jo reelt set være mindre.
Og derfor kan det her faktisk have rykket sig, siden man behandlede det sidst.
Så der er sådan nogle usikkerheder omkring økonomien i det, som en udvalgsbehandling eller noget andet måske kunne komme tættere på i forhold til at svare på, hvad det her reelt set koster.
Der er nogle, som så er dækket under en privat sundhedsforsikring, som flere og flere vælger, og jeg vil sige, at det altså ikke er kun højtuddannede, der vælger det.
Der er også flere offentligt ansatte, som får private sundhedsforsikringer – fængelsfolk, som også nu er begyndt at få private sundhedsforsikringer.
Og det vil sige, at de jo så vil være dækket derunder.
Derudover kan vi se, at en del af de her private ulykkesforsikringer, som dækker, faktisk også dækker det her område.
Så er der også en problematik i forhold til fysioterapeuter.
Skal det også dække det, hvis man tror, man har et eller andet, eller at man måske kunne få noget?
Henrik Dahl (LA), 2020-01-16:
Tak for ordet.
Med beslutningsforslaget B 21 bliver det foreslået, at kravet om henvisning til egen læge til tilskudsberettiget fysioterapeutbehandling skal afskaffes.
Det er et forslag, som vi under ingen omstændigheder kan støtte, og vi kommer heller aldrig til at støtte andre forslag, som yder tilskud til behandling af diagnoser, patienten selv har stillet.
Og det har nogle meget principielle årsager, som jeg gerne vil benytte min taletid til at gennemgå.
Den store amerikanske sociolog Talcott Parsons beskrev i 1951 det, han kaldte for sygerollen.
Når man var syg, slap man for sine normale roller og pligter, og til gengæld var man underlagt en forpligtelse til at søge kompetent hjælp og selvfølgelig en forpligtelse til ikke at gøre ondt værre.
Men Parsons bemærker også, at det på mange måder er en fordel at slippe for sine pligter.
Og fordi det er en fordel at slippe for sine pligter, er det også nødvendigt med en form for dørvogtere, som nøje undersøger, hvem der kan få lov til at blive lukket ind i kategorien syg.
De her dørvogtere, der lukker folk ind i kategorien syg, kalder man for læger – og de er meget, meget vigtige.
Læger har ret til at sige, at man ikke er syg, selv om man føler sig syg, og det er selvfølgelig en ret vigtig rettighed at have for læger.
Men de har jo faktisk også ret til det omvendte: De har ret til at sige, at man er syg, selv om man føler sig rask.
Begge de her rettigheder og pligter er altså nogle, vi skal holde fast i.
Det er både moralsk og økonomisk forkasteligt at melde sig syg, hvis man er rask, og det er farligt, hvis syge mennesker tror, de er raske og f.eks. på den baggrund får lov til at beholde deres kørekort eller flycertifikat.
Derfor skal vi have et system med medicinsk uddannede dørvogtere.
Problemet bliver jo ikke mindre, når det er andre end en selv, der skal betale for behandlingen.
Det er jo en kendt sag, at hvis man skal købe noget for sine egne penge, tænker man sig grundigt om, inden man træffer beslutningen.
Man er tit mere rundhåndet, hvis man skal købe noget for andres penge.
Og det er derfor, at jeg i andre sammenhænge har sagt, at Danmark ikke vil være modent til socialisme, før den dag kommer, hvor borgerne kan spise ved en gratis buffet uden at tage på i vægt.
Hvad enten vi taler om tilstande, der skal behandles af fysioterapeuter, psykologer, læger eller andre, så er tanken, at andre end den syge skal betale for behandlingen.
Og her må det altså være sådan, at der skal være en meget, meget betroet dørvogter, der kan lukke folk ind i kategorien syg.
Selvdiagnosticeret sygdom i kombination med skattefinansieret behandling er rent ud sagt
en meget farlig idé.
Det kan slå bunden ud af statens finanser hurtigere, end man kan udtale ordet bankerot.
Og derfor er vi nødt til at afvise det her forslag.
Tak for ordet.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2020-01-16:
Jeg vil lige starte med at sige til ordføreren: Tak for et godt forslag, som også er et forslag, som taler ind i en dagsorden, der ligger Socialdemokratiet meget på sinde, nemlig ulighed i sundhed.
Så det vil jeg gerne kvittere for, og det er hermed gjort endnu en gang.
Der kommer en evaluering næste år, altså i 2021 – jeg tror, ordføreren tidligere kom til at sige, at det var i 2022, men det er altså allerede i 2021.
Og hvis nu den viser, at det hele er forfærdeligt osv., så kan vi jo lade være.
Men hvis den viser, at der faktisk er nogle rigtig spændende perspektiver i det, så kan vi jo gøre det her sammen, hvis der er politisk vilje til det.
Og når den tid så i givet fald skulle komme – om det så bliver Dansk Folkeparti, der fremsætter et beslutningsforslag, eller om det er regeringen eller andre partier, der fremsætter et lovforslag, eller hvordan det bliver – så lad os sørge for at have finansieringen parat.
Det, jeg problematiserer, er ikke kun, hvorvidt det er et estimat, for det kan gå den ene eller den anden vej, det er jeg med på.
Men under alle omstændigheder skal det jo finansieres, for ellers bliver det ikke til noget.
Vi kan ikke gennemføre politik, som vi ikke har økonomien til.
Jeg vil lade det blive ved den her kommentar – det er i virkeligheden bare en kvittering og en opfordring.
Liselott Blixt (DF), 2020-01-16:
Tak for det.
Jeg hørte en anden ordfører sige heroppefra, at det var i 2022, at evalueringen vil blive foretaget
, så det var der, jeg tog det fra.
Jeg er rigtig glad for, at det bliver i 2021.
Jeg ser frem til, at vi – hvis der ikke er flertal for det her, hvilket jeg kan mærke at der ikke er – så arbejder frem mod, at det her kommer til at ske i fremtiden, hvis evalueringen viser, at det er godt.
Tanja Larsson (S), 2020-01-16:
Jeg vil gerne takke ordføreren på vegne af fysioterapeuter – jeg selv uddannet fysioterapeut – for alle de rosende ord.
Det er jo superdejligt at høre, at vores fag har så stor opbakning hos De Konservative.
Nu har jeg en kollega oppe i Aalborg, der hedder Torben, og det er i forhold til, at vi er inde på lighed i sundhed: Torben er uddannet fysioterapeut, han har også læst osteopati og er meget, meget dygtig.
Han har ikke en fysioterapiklinik med ydernummer, fordi der ikke er nok ydernumre, men Torben er meget kvalificeret.
Hvad tænker ordføreren om lighed i forhold til det?
Per Larsen (KF), 2020-01-16:
Jeg trådte jo ind i salen her med en forvisning om, at der ville være bred enighed om det her forslag.
Og det kan jeg så forstå at der ikke længere er, og det er jo skuffende.
Det er her og nu, man vil kunne frigøre noget kapacitet, sådan at folk hurtigere vil kunne komme til deres praktiserende læge, samtidig med at det så vil have nogle positive effekter, at man hurtigere kommer til fysioterapeut, frem for at man skal vente i lang tid.
Det er en del af det.
Så må jeg bare sige, som jeg også sagde tidligere: Jeg havde forestillet mig, at vi kunne være fælles om at finde finansieringen på det her område.
Det er jo ikke sådan, at der står noget om, at det her forslag skal træde i kraft allerede fra dags dato.
Hvis det er sådan, at vi bliver enige om at stemme det her igennem, så kan vi jo hjælpe hinanden med at finde finansieringen i forbindelse med den næste finanslov.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-01-16:
Tak for det.
Nu er muligheden for at gå direkte til fysioterapeuten, så længe man skal betale, vel i virkeligheden mere at gøre det lettere for nogle borgere, end det er lighed for nogle borgere.
Jeg hæfter mig også ved, at ordføreren i øvrigt støtter op om forslaget, i forhold til at vi kan spare penge.
Men det får mig også til at stille spørgsmålet, om Det Konservative Folkeparti faktisk vil begynde at tænke i dynamiske effekter i forhold til fremtidige finansieringer.
Per Larsen (KF), 2020-01-16:
Dynamiske effekter kan jo findes på mange områder.
Og ja, hvis det er sådan, at man kan spare nogle penge – det kan være på forebyggelsestiltag – så skal vi selvfølgelig indregne dem og være med til at tage den økonomiske gevinst hjem, også fordi det jo som udgangspunkt er noget, der forbedrer folks livskvalitet og forbedrer hele deres tilværelse.
Så ja, jeg synes, at man sagtens kan tage de der positive effekter med, når man snakker finansiering i sundhedsvæsenet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-01-16:
Det er trods alt på nogle andre områder, at man skal hente pengene, hvis man eksempelvis snakker sygedagpenge.
Jeg synes, at det er nye positive toner, fordi det jo ville være et opgør med Finansministeriets regnemetode, sådan som man bruger den i dag.
Så derfor spørger jeg bare igen: Kan jeg forstå det her som, at Det Konservative Folkeparti også er indstillet på at kigge på Finansministeriets regnemetoder i forhold til dynamiske effekter i fremtiden?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2020-01-16:
Jeg kan jo bare gentage spørgsmålet og så håbe på at få et svar her anden gang: Hvordan skal det finansieres?
Hvis I stemmer for det her, og hvis det bliver stemt igennem, så vil Folketinget pålægge regeringen at gennemføre det her.
Og der er ikke anvist nogen finansiering.
Skal vi gå ud og banke de her penge op af jorden?
Hvor er det, de penge skal trylles frem henne?
Jeg kan ikke se det i det her forslag, og jeg kan ikke høre den konservative ordfører sige det.
Og så vil jeg bare lige sige: Hvorfor ikke lige slå lidt koldt vand i blodet og se på det her pilotprojekt i hovedstaden, hvor man fjerner henvisningspligten i Frederikssund og Ballerup og så har to andre kommuner, Gladsaxe og Gribskov, som kontrolkommuner, så vi har et sammenligningsgrundlag?
Resultaterne af det vil blive fremlagt næste år.
Martin Geertsen (V), 2020-01-16:
Lad mig lige citere den daværende socialdemokratiske sundhedsordfører, hr. Flemming Møller Mortensen, en gang til her i salen.
Den 26. marts 2019, Berlingske Tidende: »Vi har en virkelig presset almen praksis.
Hvis man kan lette det lidt ved at flytte nogle af de patienter, som unødvendigt kommer efter en lægelig henvisning, skal man gøre det.
Det er et initiativ, vi også har luftet i Socialdemokratiet, så uanset hvilken regering vi får efter valget, vil dette initiativ blive gennemført.«
Når man hører hr. Rasmus Horn Langhoffs tale, lyder det, som om det overhovedet ikke er noget, man har drøftet i Socialdemokratiet før, eller også er hr. Flemming Møller Mortensen blevet fejlciteret.
Det tror jeg ikke han er.
Hvad vil den konservative ordfører karakterisere det her som?
Altså, man kunne jo få tanken, at det er det rene løftebrud fra Socialdemokratiets side.
Hvad mener den konservative ordfører om det her?
Per Larsen (KF), 2020-01-16:
Nu er det jo vanskeligt at vurdere på, hvad der er sket i Socialdemokratiet.
Jeg kan bare sige, at vi har støttet det her forslag før valget.
Nu har der så været et valg, og vi støtter selvfølgelig også forslaget efter valget.
Sådan er det for Det Konservative Folkeparti.
Martin Geertsen (V), 2020-01-16:
Jeg synes da, at hr. Per Larsen skal sætte nogle flere ord på det der med, at der er et parti, der siger ét før valget og gør noget andet efter valget, hvilket karakteriserer Socialdemokratiet her.
Kan ordføreren sætte lidt flere ord på det?
Per Larsen (KF), 2020-01-16:
Vi har jo typisk en meget kasseopdelt økonomi i det her land.
Det synes jeg godt vi kunne kigge på på den lange bane, for mange gange strander tingene jo på grund af manglende finansiering.
Og hvis det er sådan, at man sparer nogle penge et andet sted i systemet, så bør man jo tage de gevinster hjem.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-01-16:
Altså, jeg har en forventning om, at regeringen også på et tidspunkt indkalder til nogle drøftelser om en sundhedsaftale.
Og jeg synes jo ikke, det her bare fjerner uligheden i sundheden.
Altså, den store ulighed i sundhed i forhold til behandling hos en fysioterapeut er jo eksempelvis brugerbetalingen, der gør, at mange patienter vælger den fra.
Dansk Folkeparti har selv gjort gældende, at det her koster 140 mio. kr.
Jeg synes allerede, der er rigtig mange eksempler på, at det tal måske i virkeligheden heller ikke er rigtigt.
Så lad os nu sætte os ned og finde ud af, hvad det koster, og hvor de gode afledte effekter er, hvad der måske også kunne betyde, at vi kunne få det her til at flyve rigtigt.
Liselott Blixt (DF), 2020-01-16:
Det her er jo ikke noget nyt forslag.
Jeg havde det oppe for 10 år siden i den her sal.
Der er stillet massivt mange spørgsmål, der er udregninger fra Finansministeriet.
Så det her er jo ikke noget nyt, som man så lige pludselig skal til at undersøge.
Og derfor undrer det mig, når Socialistisk Folkeparti står og er støtteparti til en regering, der kan agere nu, men ikke gør det, og som bliver ved med at tale om ulighed i sundhed, men skubber tingene foran sig.
Hvordan vil sundhedsordføreren sikre, at nogle af de sundhedsbidrag, man ønsker at komme med, kommer i gang, mens man er støtteparti for en regering?
Magnus Heunicke (S), 2020-01-16:
Nu var jeg jo ikke med i det rum, hvor det interview blev givet.
Men det, jeg kan henvise til, er, at vi – også før valget – meget klart har sagt fra socialdemokratisk side, at vi som udgangspunkt er tilhængere af det.
Vi har også sagt, at vi støtter at indføre en forsøgsordning, som jo så eventuelt kan udfoldes til hele Danmark.
Og det er præcis det, der nu kommer til at ske i en forsøgsordning.
Det er et pilotprojekt – det er jo piloterne, der flyver forrest – og hvis det viser sig at være en succes, kan man få resten af landet med.