runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-01:
Der er en økonomisk sammenhæng mellem, hvor mange der søger asyl i Danmark, og hvor mange vi kan hjælpe ude i verden.
Jo flere der søger asyl her, og jo større en andel af udviklingsbistanden, der bliver brugt på asylsagsbehandlingen i Danmark og indkvartering i Danmark, jo færre kan vi hjælpe ude i den virkelige verden
Faktisk er det sådan, at hvis man sætter sig ned og kigger på økonomien i det her, kan man få helt ondt i maven, hver eneste gang der er nogen, der søger asyl i Danmark.
For det betyder et dræn af de penge, vi kan bruge meget bedre ude i verden.
Hvis man skal sige det lidt firkantet, er jeg den dårligste flygtningeminister, I kan få.
Den bedste flygtningeminister, I kan få, sidder hernede.
Han kan hjælpe mange flere i udviklingspolitikken, end vi kan hjælpe i asylcentersystemet og med efterfølgende opholdstilladelse.
Humanismen sidder dér, det frygtelige i flygtningepolitik står her.
Rosa Lund (EL), 2020-12-01:
Det er jo ikke sådan, at fordi vi har lukket grænserne i Danmark, har vi hævet udviklingsbistanden.
Det er jo rigtigt, at det ikke er den danske regerings skyld – så meget vil jeg da gerne medgive – at flygtningelejren på Lesbos er brændt.
Men det, som vi kan beslutte i den her folketingssal, udlændinge- og integrationsminister, er jo at hente 300 børn og deres familier til Danmark og give dem asyl.
Det kan vi beslutte i den her sal.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-01:
Hvis de her børn søger asyl i Grækenland, er det de græske myndigheders ansvar at behandle asylansøgningen, og hvis de har behov for beskyttelse, er det de græske myndigheders opgave at sikre, at de får en opholdstilladelse og et liv i Grækenland.
Det er jo ikke nogen beslutninger, der er truffet i den her sal eller af den her regering, som gør, at der er børn, der lever på gaden i Grækenland.
Der bor jo desværre børn på gaden over hele kloden, men det er jo ikke den her regerings skyld, det er ikke det her Folketings skyld.
Vores opgave er at sørge for: Hvordan kan vi hjælpe fleste mulige bedst muligt ude i verden for de ressourcer, vi nu har til rådighed?
Jo færre mennesker vi hjælper her, jo flere mennesker kan man hjælpe i virkeligheden.
Rosa Lund (EL), 2020-12-01:
Tak for det.
Det tror jeg sådan set også der er.
Jeg er ikke sikker på, at vi er enige om, hvordan det system skal se ud, men vi er enige om, at det ikke fungerer, som det er i dag.
Noget, der i hvert fald er meget tydeligt for mig, for at bruge ministerens egne ord, er, at vi ikke får mest humanisme for pengene ved at lade 13.000 mennesker bo på gaderne på Lesbos.
Det gør vi simpelt hen ikke.
Og jeg mener ikke, at de børn, som vi har diskuteret hele aftenen her, har tid til at vente på, at udlændinge- og integrationsministeren og hans EU-kolleger bliver enige om et nyt asylsystem.
Det er altså ikke mest humanisme for pengene, så derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Hvor lang tid går der så, før det her nye system kommer, sådan at de her børn kan få tag over hovedet?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-01:
Jamen vi mener ikke, de børn skal udsættes for noget som helst.
De opholder sig i et EU-land, der har tilsluttet sig alle de internationale konventioner, som er relevante på det her område.
De har mulighed for at søge asyl, deres asylsag vil blive behandlet, og i det omfang, de har brug for beskyttelse, vil de få beskyttelse.
Vi mener, udfordringen er, at der er 80 millioner flygtninge og fordrevne, som opholder sig tæt på konflikter, og som er i en meget alvorlig situation, og dem skal vi hjælpe flest mulige af med de beskedne budgetter, vi har i Danmark.
Jo flere vi genbosætter hertil, som vi ikke engang ved om har noget beskyttelsesbehov, jo færre kan vi hjælpe ude i verden.
Vi er ikke interesserede i at føre en politik, hvor vi kan hjælpe færrest mulige mennesker; vi er interesserede i at føre en politik, hvor vi kan hjælpe flest mulige mennesker.
Hver eneste person, der tager til Danmark og søger asyl, koster tusindvis af kroner – rigtig mange penge.
1 års indkvartering i asylsystemet er 300.000 kr. De kan da bruges meget bedre alle mulige andre steder.
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-01:
Nu er det heldigvis ikke flere millioner børn, vi taler om i Moria, men i omegnen af 4.000.
Og jeg synes, det er lidt slående, at i debatten i dag har der fra regeringens og Socialdemokraternes side været tre undskyldninger for, at man ikke skulle hjælpe og tage imod nogle af de her børn, og det har været what about, what about og what about.
Altså, hvis vi nu startede med at sige, at der er nogle meget udsatte i Moria i Europa, som i øjeblikket er de mest udsatte, og med alle de beskrevne forhold, der er, hvad mere mener ministeren så de her børn skal udsættes for, for at Danmark tager hånd om dem og tager imod nogle af dem?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-01:
Hvis der var 300 børn i verden, som havde store, store problemer og trængte til en sikker havn, er jeg sikker på, at Europa på ganske få sekunder ville kunne finde egnede plejefamilier til dem og ville kunne skrive en opholdstilladelse, finde en skole, de kunne gå i, få dem godt i gang med livet og give dem den psykologhjælp, der skulle til, hvis de havde været igennem nogle traumatiserende oplevelser.
Det er jeg helt sikker på.
Men der er ikke 300 børn.
Der er ikke engang 3.000 børn.
Der er ikke engang 30.000.
Der er mere end 3 millioner børn, der er i den situation, og derfor bliver vi som politikere også nødt til at forholde os til, at de løsninger, vi præsenterer, sagligt skal kunne begrundes: Hvorfor er det lige præcis de børn, der skal have skrevet en opholdstilladelse, frem for alle andre?
Og hvis vi tager lige præcis de 300 børn, hvad så næste gang, der er en forespørgselsdebat om 300 børn i Rwanda, i Bangladesh, i Honduras eller i Etiopien?
Der er desværre 300 børn rigtig mange steder, og derfor mener jeg også, at vi har et ansvar for lige at stoppe op og overveje med os selv, hvordan vi hjælper flest mulige bedst muligt.
Vores vurdering er: Omlægning af udviklingspolitikken, stram udlændingepolitik og kvoteflygtninge.
Det er den måde, vi mener vi kan hjælpe flest på.
Og jeg synes faktisk ikke rigtig, at sådan en debat som i dag afslører nogle overbevisende argumenter for, hvorfor man kan få mere humanisme ved at indrette det på en anden måde, f.eks. ved at bruge genbosætning af folk, der ikke engang har noget garanteret beskyttelsesbehov, som omdrejningspunkt for vores flygtningepolitik.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-12-01:
Ja, man kan sige, at der i hvert fald bliver åbnet nogle døre, hvis det er, man sender det signal ud til verden og i særdeleshed til menneskesmuglere, at det er en farbar vej at føre de her stakkels mennesker ud på.
Jeg bliver også bare nødt til at sige, at nu tales der i dag om 300 børn, men det rækker jo absolut ingen steder, hvis det endelig skulle komme dertil.
Så jeg synes egentlig, at det er vigtigt at sende et signal ud til verden og til menneskesmuglerne i særdeleshed om, at det her accepterer vi ikke.
Det er ikke en måde at sende folk ud og væk fra deres nærmiljø på, og det er også derfor, jeg har det med i mit forslag til vedtagelse sammen med DF, nemlig at vi rigtig gerne ser, at regeringen hurtigst muligt kommer i gang med at kigge på det her modtagecenter uden for Europa.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-01:
Tak for det.
De fleste af os deler heldigvis den holdning, at vi skal hjælpe verdens flygtninge.
I Socialdemokratiet har vi en ambition om at rykke asylbehandlingen ud af Europa.
Lykkes det, kan vi hjælpe langt flere flygtninge, end det er tilfældet i dag.
Vi kunne hjælpe 600.000 af verdens dårligst stillede flygtninge for det beløb, vi i Danmark bruger på 10.000 asylansøgere – 10.000 asylansøgere, hvoraf mange slet ikke får asyl, fordi de jo ikke er flygtninge.
Samtidig ville vi fjerne det incitament, der får mennesker i den tredje verden til at begive sig ud på den livsfarlige rejse mod Europa.
Sidste år druknede i gennemsnit 25 mennesker om ugen i Middelhavet.
Nogle af dem, der overlevede rejsen, kom til Grækenland, og Grækenland har siden været under et stort pres.
Derfor valgte regeringen i foråret at sende 22,4 mio. kr. til Grækenland, og efter branden i Morialejren fordobledes det beløb, og man sendte 22,4 mio. kr. mere.
De penge skal bl.a. bruges til at skabe boliger for til de mange uledsagede børn i landet, og vi har derudover sendt andet materiel.
Men vi skal ikke tage imod asylansøgere fra Moria.
Omfordeler vi asylansøgere og migranter, der indrejser irregulært i EU, så vil endnu flere prøve lykken.
Der vil komme et endnu større pres på Grækenland og Europa, og samtidig ved vi, at mange i Morialejren ikke har et asylgrundlag.
Vi kan ikke tilrettelægge dansk udlændingepolitik efter, hvad der lige i øjeblikket fylder på fjernsynsskærmen.
Millioner af børn verden over har akut brug for mad, rent drikkevand og medicin.
Selv om de ikke befinder sig i Europa, har de også brug for hjælp.
Folketinget konstaterer endvidere, at Danmark reagerede på det græske behov for at støtte med et økonomisk bidrag til at få uledsagede mindreårige ud af lejrene på øerne og til at trygge bosteder på fastlandet og desuden med telte og tæpper på baggrund af græsk anmodning.
Folketinget bakker op om, at regeringen fortsat følger situationen i Grækenland, og konstaterer samtidig, at det ikke er en holdbar løsning at omfordele asylansøgere og uledsagede mindreårige fra de græske øer til Danmark eller andre europæiske velfærdsstater, da det vil få endnu flere ud på menneskesmuglernes farlige rejser i gummibåde.«
Rosa Lund (EL), 2020-12-01:
Jamen altså, jeg må bare gentage mit svar fra tidligere: Jeg tror desværre, det kommer til at stige, hvis Frontex bliver ved med at opføre sig, som Frontex opfører sig.
Og jeg kan berolige hr. Rasmus Stoklund med, at vi i Enhedslisten også er optaget af det, der ikke lige rammer medierne.
Derfor har vi faktisk brugt noget tid på at undersøge de her ting, hr. Rasmus Stoklund.
Så jeg deler ikke den bekymring, som man har i Socialdemokratiet,
og jeg kan bare garantere, at vi i Enhedslisten vil blive ved med at være optaget af de mange mennesker, som er på flugt rundtomkring i verden.
Det er derfor, vi går ind for en højere klimabistand og en højere udviklingsbistand.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-01:
Jeg er ikke i tvivl om, at fru Rosa Lund er villig til at invitere utrolig mange mennesker hertil, men hvis nu vi skulle prøve at forholde os til det på en måde, hvor præmissen var, at vi var nødt til at hjælpe folk ude i verden, fordi det drejer sig om millioner af mennesker, så er sagen jo en anden.
Og her er det bare min oplevelse, at man bl.a. i Enhedslisten især drager omsorg for det, der sådan lige har mediernes bevågenhed for tiden, og det er det, der undrer mig.
Og samtidig var det i gennemsnit 25 mennesker om ugen, mener jeg det var, der druknede sidste år, fordi de tog af sted på faldefærdige tømmerflåder.
Altså, hvordan tror man det tal vil udvikle sig, hvis man skaber en incitamentsmodel, hvor flygtninge, hvis de først når Grækenland, så kommer direkte videre op til fru Rosa Lund?
Rosa Lund (EL), 2020-12-01:
Tak for det.
Jeg kan sige til hr. Rasmus Stoklund, at jeg altid gerne vil diskutere det her, så han kan sådan set bare ringe.
Jeg hørte det som mange spørgsmål i ét.
For det første bliver jeg spurgt, hvordan jeg tror dødstallet vil udvikle sig.
Jamen med de pushbacks, som vi ser fra Frontex, tror jeg desværre, at dødstallet kommer til at udvikle sig i den forkerte retning.
Kommer flygtningetallet til at stige, fordi vi i Danmark tager 300 børn?
Det ved jeg ikke, men jeg tror, det kommer til at stige, fordi der er mange store katastrofer og krige i verden.
Og jeg synes, hr. Rasmus Stoklund spørger om noget rigtig vigtigt: Hvad med alle dem, der ikke kommer i fjernsynet?
Jamen dem kan jeg da love at vi drager omsorg for i Enhedslisten.
Det er derfor, vi mener, at man skal tage mange flere kvoteflygtninge end dem, vi tager i dag.
Det er derfor, vi mener, at det skal være meget nemmere at få en opholdstilladelse i Danmark, end det er i dag.
Det er derfor, vi mener, at det skal være meget nemmere at få familiesammenføring, end det er i dag.
Og det er derfor, vi mener, at udviklingsbistanden skal være væsentlig højere, end den er i dag.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-01:
For det første tak for invitationen til at komme og diskutere det her emne.
For det andet vil jeg spørge Rosa Lund, om hun tror – hvis nu man gik med på den her præmis om at tage folk hertil – at der ville komme flere mennesker til Europa næste år i de her gummibåde, og hvordan hun Lund tror at dødstallet ville udvikle sig.
Derudover vil jeg sige – jeg skal lige se, hvor meget taletid, jeg har tilbage – at i Sahelregionen er der sådan i runde tal 2,5 millioner internt fordrevne.
Der er ca. 1 million rohingyaflygtninge i Bangladesh.
Altså, hvad med alle de her mennesker, som ikke har været i fjernsynet for nylig?
Hvorfor drager man ikke omsorg for dem?
Der ville vi da få langt mere humanisme for pengene.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-01:
Spørgsmålet var, om regeringen er tryg ved at samarbejde med Grækenland, og det er vi.
Jeg vil endda sige, at i den tid, jeg har været udlændingeminister, har jeg oplevet, at det er en regering, der får stadig bedre greb om situationen og er i stand til at håndhæve EU's ydre grænse langt bedre, end vi så for et par år siden.
Det er jo ikke et uland, vi taler om her.
Det er en europæisk samarbejdspartner, og når vi støtter dem, sker det jo på en måde, hvor vi ikke bagefter sender revisioner og kontroller efter pengene, men hvor vi stoler på, at de mennesker, vi samarbejder med, bruger dem der, hvor de hjælper bedst muligt.
Rosa Lund (EL), 2020-12-01:
Nu er det jo bl.a. dyrt at have afviste asylansøgere i Danmark, fordi vi selv har skabt et system, der gør, at det er rigtig, rigtig dyrt.
Det er jo ikke det, forespørgselsdebatten handler om.
Jeg vil gerne spørge udlændingeministeren, om man virkelig er tryg ved at sende penge til en stat, som i forvejen har gang i en sag, hvor det er meget tvivlsomt, at EU-midlerne faktisk ender i flygtningelejrene, altså ender med at give de her mennesker tag over hovedet.
Det, som den tidligere udviklingsminister, hr. Rasmus Prehn, sagde,
var jo, at det var regeringens politik, at man skulle hjælpe med, at de her børn fik tag over hovedet.
Men det, der er sket, er, at der er blevet bygget en ny lejr, hvor forholdene er ekstremt dårlige, og vi kan så læse i Berlingske Tidende i dag, at det er under halvdelen af det danske bidrag, der er endt der.
Er det virkelig tilfredsstillende for regeringen, som taler så meget imod svindel, at de penge, man sender af sted, ikke ender til det formål, som man sendte dem af sted til?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-01:
Nogle af de mennesker, der opholder sig på de græske øer, har brug for beskyttelse, men rigtig, rigtig mange har ikke brug for beskyttelse.
Det viser anerkendelsesprocenterne i hele Europa jo.
Flertallet af de mennesker, der søger asyl i Europa, får ikke asyl.
Så hvis vi begynder at omfordele de her mennesker, skal vi også være klar over, at en stor del af dem slet ikke har behov for beskyttelse, og når vi har behandlet deres asylsag i Danmark og de har fået afslag, så hænger vi på den.
Så er det vores ansvar at få dem udsendt til alverdens lande i hele verden, og det ved vi hvor svært er.
En afvist asylansøger i Danmark koster 300.000 kr. om året.
Det kan man få mange hjemmehjælpstimer for, men man kan også få meget støtte og hjælp til flygtninge, der faktisk er flygtninge og opholder sig i Rwanda, i Yemen, i Libanon, i Tyrkiet – folk, som vi ved er flygtninge.
Så jeg synes også, vi skal spørge os selv, hvordan vi bruger ressourcerne
bedst muligt.
Jeg mener ikke, at vi bruger ressourcerne bedst muligt ved at omfordele folk, om hvem vi ved, at en stor andel slet ikke har noget beskyttelsesbehov, men måske er blevet sendt i forvejen af familierne i et forsøg på at få fodfæste i et europæisk land, så de bagefter enten kan være her, få en opholdstilladelse på den ene eller den anden måde og søge familiesammenføring eller bare få en fremtid i Europa, hvor man kan arbejde sort og sende nogle penge hjem.
Carl Valentin (SF), 2020-12-01:
Jeg er sådan set enig med ministeren i, at vi har et dysfunktionelt asylsystem, og at der skal nogle grundlæggende reformer til.
Men nu er virkeligheden jo bare, at de her børn ikke kan bruge det til noget, at vi ønsker nogle grundlæggende reformer af asylsystemet.
De står i en situation, hvor de har brug for vores beskyttelse.
Hvorfor kan regeringen ikke beslutte sig for, at man både i den her ekstremt akutte situation for de her mennesker kan hjælpe dem og så kæmpe for nogle langsigtede løsninger på den gordiske knude, som vores asylsystem er?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-01:
Det korte svar er ja.
Det ser jeg en modsætning mellem.
For hvis vi begynder at omfordele folk, der er ankommet til Europa, og som for en dels vedkommende har brugt menneskesmuglere for at komme hertil, så sender vi jo det signal, at hvis man ønsker en fremtid i en nordeuropæisk velfærdsstat, så kan en af metoderne være at betale menneskesmuglere penge for at blive flyttet fra Tyrkiet til en græsk ø, f.eks. Lesbos.
Derfor er det skruen uden ende og en meget kortsigtet løsning.
Jeg vil meget hellere, sådan som vi har gjort, sige, at vi fører en stram udlændingepolitik – færrest mulige skal søge asyl i Danmark.
Når vi får bragt asyltallet ned, begynder vi lige så stille, som vi har gjort i år, at modtage nogle mennesker, der er anerkendt som flygtninge, som FN har vurderet som flygtninge, og som opholder sig i Rwanda, og som ikke er i nærheden af at bruge menneskesmuglere for at komme til Europa, og sige, at hvis man skal til Europa, er det kontrolleret gennem FN; det er ikke gennem menneskesmuglere.
Derfor tror jeg, at det vil være et skridt i den forkerte retning.
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-01:
Jeg er selvfølgelig meget ærgerlig over, at regeringen heller ikke i dag melder sig klar til at tage nogle af de her børn til Danmark, på samme måde som andre EU-lande har gjort, og på samme måde som en lang række kommuner med bl.a. socialdemokratiske borgmestre på tværs af landet også har meldt sig klar til.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om ministeren ser en modsætning imellem at tage eksempelvis 300 børn fra Moria hjem og så samtidig bekæmpe den feje og forkerte menneskesmugling og andet, der finder sted.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-01:
Tak, hr. formand.
Jeg vil gøre det kort og godt.
Vi Konservative synes jo, det her er et rigtig fint forslag.
Med Søren Pape som justitsminister fik vores tidligere regering sat rigtig hårdt ind over for den voksende bandekriminalitet her i landet.
Jeg tror, at når man bare kaster et blik mod Sverige og ser, hvor galt det er gået der, fordi der ikke er blevet sat hårdt ind, kan man se, at vi skal være rigtig glade for den indsats.
Det her forslag er et rigtig godt og fint ekstra skridt i den rigtige retning.
Det eneste, der selvfølgelig ærgrer os Konservative lidt, er, at man ikke går lidt længere.
Vi mener jo, at bandekriminelle slet ikke skal have dansk statsborgerskab til at begynde med.
Vi havde gerne set, at Socialdemokratiet og Venstre og alle selvfølgelig her i Folketinget støttede op om, at enhver med en fængselsdom slet ikke fik dansk statsborgerskab.
Det er alt andet lige nemmere at sørge for, at folk ikke får dansk statsborgerskab til at begynde mad, end at tage det fra folk bagefter.
Men med disse ord kan vi sige, at vi støtter helhjertet op om forslaget.
Flemming Møller Mortensen (S), 2020-12-01:
Det bør jeg retmæssigt takke rigtig meget for, og det gør jeg.
I forhold til spørgsmålet nævnte jeg også i min besvarelse det faktum, at man altså overdrager hjælpen til de græske myndigheder, og så er det de græske myndigheder, der står for anvendelsen, planlægningen og afsendelsen.
Jeg tror, at vi alle sammen kan forestille os den noget kaotiske situation, Grækenland har været i, efter katastrofen og branden.
Vi har ikke fra dansk side – det er sådan, det er blevet oplyst af Beredskabsstyrelsen –
Det er også, fordi man udtrykker en vis forståelse for, at der har været kaotiske tilstande.
Men det er altså efter det regelsæt, vi også den her gang via Beredskabsstyrelsen har leveret materiel til et andet land i en katastrofesituation.
Så der er fulgt de samme principper og har været helt det samme flow for varerne.
Og det er modtagerlandet, der selv administrerer det, når vi først har sikret det.
Og her skal jeg sige, at Beredskabsstyrelsen også har oplyst, at der kun gik 61 timer, fra vi fik beskeden, til varerne var leveret.
Så man var meget hurtig på aftrækkeren, og det synes jeg at vi har grund til at glæde os over og også rose Beredskabsstyrelsen for det arbejde, de har gjort.
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-01:
Tak for det.
Og tak for ordførerens tale.
Jeg vil høre, om ordføreren anerkender, at så længe så få er villige til at aftage og lette byrden for eksempelvis Grækenland, risikerer vi at se en ophobning under dårlige og uværdige forhold, mangelfuld retssikkerhed for asylansøgere ved grænsen og dårlig integration af dem, der får lovligt ophold.
Altså, med andre ord risikerer vi, at der så bliver åbnet nogle døre, hvilket ikke er hensigtsmæssigt, hvis ikke alle bidrager og tager et fælles ansvar.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-12-01:
Tak for det, formand.
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne for at rejse denne forespørgsel.
Det er et svært emne, vi skal debattere her i dag, for det handler om, at flere tusinde mennesker inklusive børn lever på gaden som følge af den meget sørgelige situation, som opstod efter nedbrændingen af Morialejren.
Det er så langt fra den trygge tilværelse, som børn og familier fortjener.
Det gør mig ondt, at det er børn, det går ud over, for børn er uskyldige.
Men det ændrer ikke på, at deres forældre har valgt at betale store summer til menneskesmuglere, der sender børn og forældre ud på en meget farlig og usikker rejse over Middelhavet i overfyldte gummibåde.
Jeg tror, at alle her i salen er enige om, at det er en frygtelig situation, men hvordan skal vi så hjælpe?
Det er her, politik bliver svært.
Det er her, vi ser forskellige måder at hjælpe på.
For Venstre er det vigtigt, at vi ikke fører en politik, hvor menneskesmuglerne bliver ved med at være vejen til Europa.
Vælger de europæiske lande inklusive Danmark at hente de her børn til landet, risikerer vi, at der skabes mange flere migrationsstrømme til Danmark og til Europa.
Selv om strømmen af flygtninge og migranter er bremset op i år, må vi bare konstatere, at der stadig er mange familier, der begiver sig ud på en meget farlig rejse i usikre både med det resultat, at flere tusinde drukner og dør.
Hertil kommer, at mange, der når Europa, ikke har et reelt beskyttelsesbehov.
Det betyder, at de får afslag på asyl og må tvinges til at rejse hjem igen.
Imens det sker, sidder der grådige menneskesmuglere og tjener masser af penge på at arrangere disse rejser.
I stedet mener vi, at regeringen forsat skal gøre en indsats for, at der skabes bedre faciliteter for alle de uskyldige børn, der nu sidder i den her forfærdelige situation.
Vores vurdering er, at den mest effektive måde at hjælpe på er at hjælpe i nærområderne og i lejrene op til Europas grænser.
Regeringen har indtil videre bevilget over 22 mio. kr. til Grækenland og sendt både tæpper og telte.
Senere kom det dog frem, af teltene var ubrugelige i vintermånederne, og det er selvfølgelig overhovedet ikke holdbart, for det bliver også vinter, selv på Lesbos.
Derfor forventer Venstre også, at regeringen selvfølgelig sender hjælp, der reelt gør en forskel og rent faktisk hjælper de tusinder af mennesker, der er blevet hjemløse.
Jeg synes egentlig også, at udviklingsministeren redegjorde fint for det.
Med de ord skal jeg meddele, at Venstre og DF fremsætter følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at der fortsat kommer mange flygtninge og migranter til Europas grænser, og at indsatsen mod menneskesmuglere skal styrkes.
Gummibåde og andre usikre fartøjer med flygtninge og migranter skal vendes – de skal ikke være vejen til Europa.
Dansk ulandsbistand skal bl.a. anvendes til at modvirke de tendenser, der driver menneskestrømme mod Europa.
Problemstillingen er så alvorlig, at Folketinget vil bede regeringen om at indfri løfterne om et modtagecenter uden for Europa inden for en 2-årig periode.«