runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2024-11-06:
Der er ikke nogen tvivl om, at situationen i Gaza er alvorlig, og at den desværre også har været det længe.
Det har regeringen også udtrykt ved adskillige lejligheder.
Der er tale om en humanitær katastrofe af et ubegribeligt omfang, og det ser regeringen også på med dyb bekymring.
Samtidig anerkender Danmark Israels ret til at forsvare sig selv mod trusler og terror, men det skal også foregå inden for rammerne af den humanitære folkeret og sikre beskyttelsen af civile.
Udenrigsministeren var i forrige uge ude at fordømme det israelske parlaments beslutning om at ophæve privilegier og immunitet for FN's hjælpeorganisation for palæstinensiske flygtninge.
I det interview, som der henvises til i spørgsmålet, slog jeg også fast, at jeg anser situationen i Gaza for at være bekymrende, ligesom jeg gav udtryk for min bekymring i forhold til de israelske operationer i Libanon, der gik ud over FN-soldater.
Det står jeg fuldt ud ved, og jeg fandt, og jeg finder det også stadig væk dybt bekymrende.
Det er derudover også almindeligt kendt, at Danmark deltager i F-35-programmet.
USA har som led i det samarbejde placeret reservedele på lokale lagre i alle F-35-lande.
Reservedelene er ejet af USA, og USA beslutter, hvordan disse reservedele skal fordeles.
Det betyder bl.a., at amerikansk ejede dele, som i dag befinder sig på et F-35-reservedelslager i Danmark, kan ende i Israel.
Det er ganske simpelt ikke det, som sker, når USA beslutter at sende amerikanske reservedele fra de lokale F-35-reservedelslagre.
Danmark deltager i F-35-programmet af hensyn til vores egen sikkerhed, og det vil jeg også gerne understrege at vi fortsat vil blive ved med at gøre.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-11-06:
Det er jo fint med de bekymringer, men det, vi taler om her, er jo faktisk noget ganske andet, nemlig at Danmark som led i F-35-samarbejdet eksporterer dele til kampfly til USA, som for en vis dels vedkommende bliver eksporteret videre til Israel og bliver anvendt i bl.a. Israels krig i Gaza, som har pågået siden den 7. oktober sidste år.
Det, som Danmark er forpligtet til igennem EU og FN, er at lave en risikovurdering af, om vi med vores eksport risikerer at bidrage til alvorlige menneskerettighedskrænkelser eller overtrædelser af krigens love.
Forsvarsministeren siger jo selv noget om det, og nu tager jeg hele citatet, sådan som det fremgår af Politiken –
spørgsmålet lyder: »Det, Israel har gjort i Gaza, betyder vel, at Danmark leverer våben til krigsførelse, der bryder FN’s regler?«
Og ministeren svarer: »Ja, og det er bekymrende.
Det er helt uacceptabelt, og det skal Israel forstå.«
Det sidste er vi enige om.
Det er også det, forsvarsministeren gentager nu.
Det, som er mit spørgsmål i dag, er: Hvad vil forsvarsministeren stille op med den bekymring?
Er det noget, man vil handle på?
Hvis ministeren rent faktisk siger, at ja, vi leverer våben til en krigsførelse, der bryder FN's regler, kan man så nøjes med bekymringen, eller er man nødt til faktisk at handle?
Og vil forsvarsministeren bekræfte, at Danmark er forpligtet gennem både EU og FN til rent faktisk at foretage en risikovurdering, når man laver eksport af våben og våbendele?
Michael Rosenmark (DD), 2024-11-06:
Tak for svaret.
Tænker ministeren også, at det kunne være en god idé i højere grad både at inddrage, men også at ansvarliggøre andre myndigheder?
For som vi har set i »Den sorte svane«, laver de her grupperinger jo overtrædelser på alle områder, kan man sige.
Ved en samlet myndighedsindsats, hvor der deles viden og laves fælles indsatser – altså ikke kun Al Capone-modellen med skattemyndigheder og politi, men også alle andre myndigheder, som vi senest har set i forbindelse med dumpning af forurenet jord – kunne man i højere grad gøre alle myndigheder ansvarlige for at gøre en indsats mod de her kriminelle grupperinger, som opererer overalt.
Magnus Heunicke (S), 2024-11-06:
Der findes en opgørelse – jeg har den her foran mig – over de 50 mest citerede eksperter i danske medier sidste år; de 50 mest citerede eksperter.
Nu kan vi ikke lave sådan en quiz her i salen, men man kan jo prøve at høre, om man kan gætte, hvor langt vi skal ned for at finde den første kvinde af de 50 mest citerede eksperter.
På en 24.-plads – på en 24.-plads.
I øvrigt er der i alt kun 5 kvinder på listen over de 50 mest citerede eksperter.
Er det, fordi kvinderne ikke har uddannelserne?
Er det, fordi de ikke har viden?
Det er nok, fordi man på de forskellige redaktioner skal gøre sig lidt mere umage for at tænke lidt mere: Det kan være, at den her stemme, den her viden også var relevant og interessant at få ind i debatten.
Det er det, det handler om, og det synes jeg faktisk er relevant, og det er den virkelighed, vi lever i.
Mattias Tesfaye (S), 2024-11-06:
IBC er et meget godt eksempel på undtagelsen, der bekræfter reglen.
Altså, helt generelt er det her jo mere økonomi til uddannelserne i Syd- og Sønderjylland, altså hvis man ser på det helt overordnet.
Det er desværre ikke teknisk muligt for ministeriet, som oplysningerne er nu, at udbetale økonomi på baggrund af hver enkelt afdeling, for vi har ikke de oplysninger, der skal til for at kunne udbetale taxametertilskud for det.
Det synes jeg de gør – til handelsskolerne, til erhvervsskolerne, til landdistrikterne – og det var det, der var formålet med omlægningen.
Mette Kierkgaard (M), 2024-11-06:
Det er rigtigt, at baggrunden for spørgsmålet jo også er, at som led i det statslige arbejdsprogram har alle ministerier skullet finde og reducere i statsligt finansierede årsværk.
I den proces mistede sekretariatet i Danske Ældreråd sit årlige statslige driftstilskud på 2,4 mio. kr.
Efterfølgende har der været en række input og reaktioner, bl.a. fra de danske lokale ældreråd, KL og Ældre Sagen, som har gjort opmærksom på, at beslutningen vil svække de lokale ældreråds mulighed for at løfte deres rolle lokalt.
Vores 98 ældreråd er utrolig centrale i forhold til at sikre, at de ældre inddrages og har adgang til at få indflydelse på udformningen af den kommunale ældrepolitik.
Det er ekstremt virksomt og effektivt lokalt demokrati.
De lokale ældreråd er nogle af de mest vigtige aktører i forhold til at sikre god implementering af den store ældrereform, vi jo også i aftalekredsen skal sikre implementeres ude i kommunerne.
Vi har derfor besluttet i regeringen, at der i den kommende finanslov for 2025 skal lægges op til varigt at øremærke 2,4 mio. kr. årligt på kommunernes bloktilskud netop til de lokale ældreråd.
Det har vi gjort for at sikre, at pengene bliver prioriteret efter hensigten, og derfor har vi sammen med KL udarbejdet et forståelsespapir, som vil udgøre rammen for udmøntningen af midlerne lokalt.
Jeg har jo også noteret mig i andre sammenhænge, at spørgeren og Danmarksdemokraterne er af den opfattelse, at skiftende regeringer har centraliseret alt for meget, og jeg håber derfor også, at måske netop Danmarksdemokraterne også støtter op om den nye finansieringsform.
Faktisk synes jeg, at vi med den her nye finansieringsform har fundet en model, der ikke vil medføre flere statslige årsværk, men samtidig understøtter det lokale demokrati, der tager beslutningerne, frem for at det bliver gjort herinde på Christiansborg.
På den måde synes jeg faktisk, at ældrerådene og støtten til ældrerådene fremover også i høj grad vil afspejle hele den grundlæggende værdi omkring lokal frihed og lokalt ansvar i den nye ældrelov.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-11-06:
I Danmarksdemokraterne mener vi, hånden på hjertet, at regeringens måde at håndtere det her på har været helt gakgak, for at sige det helt ærligt.
Vi kan se en regering, som gerne vil skære i antallet af statslige arbejdspladser, nedbringe bureaukrati – det giver god mening – men i den ombæring vælger man så at tage 2,4 mio. kr. fra en civilsamfundsorganisation.
Det er ikke statslige arbejdspladser; det er en civilsamfundsorganisation, der til daglig rådgiver 98 ældreråd rundtomkring i danske kommuner.
De er hamrende vigtige for, at de her ældreråd kan få vejledning og støtte i deres daglige arbejde for at sætte de ældres politik på dagsordenen og for at gøre en forskel.
Derfor giver det overhovedet ikke mening, at man vil fjerne tilskuddet.
Når det så er sagt, skal ministeren have tak for at have lavet den her kovending i forhold til så at sige, at man alligevel gerne vil redde Danske Ældreråd.
Problemet er bare, at den måde, som regeringen og ældreministeren gør det på, alligevel risikerer at betyde, at Danske Ældreråd bliver nedlagt.
Det er, fordi ministeren vil kanalisere de her midler, 2,4 mio. kr., ud til kommunerne via bloktilskuddet, og de her midler er ikke øremærket.
Med besparelse på besparelse, som man ser rundtomkring i danske kommuner i den her tid, bl.a. i min egen kommune i Helsingør, må man sige, at der er stor risiko for, at Danske Ældreråd ikke kommer til at se skyggen af de her midler, som nu kommer ud til alle kommuner, hvor 98 skriveborde skal kanalisere dem videre til danske ældreråd, også selv om man har lavet et såkaldt forståelsespapir med KL.
Det kender jeg godt efter 10 års arbejde i en kommunalbestyrelse.
Det er ikke ret meget værd, hvis man står i en situation, hvor man skal spare.
Så jeg vil gerne høre ministeren, om ministeren kan garantere, at Danske Ældreråd også eksisterer om et år fra nu.
Mette Kierkgaard (M), 2024-11-06:
Nu er det jo svært for nogen overhovedet at lave garantier politisk, og noget af det, jeg hæfter mig ved i det her, er jo, at bloktilskuddet er en kendt form i forhold til at give penge til kommunerne.
Det, jeg forstår på KL, det, jeg forstår på kommunerne, og det, jeg forstår på de lokale ældreråd, er, at de gerne vil prioritere de midler, og det er også derfor, vi har lavet det forståelsespapir omkring bloktilskuddet.
Hvis det er sådan, at man ikke længere kan have tillid til, at bloktilskuddet som en kendt finansieringsform har grobund, så synes jeg, det er svært.
Grundlæggende handler det om, at jeg ikke mener, at vi herinde fra Christiansborg skal øremærke, hvad pengene går til, ved at give penge til et centralt sekretariat.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-11-06:
Mener ministeren, at det rimer på mindre bureaukrati og mere velfærd, når regeringen fjerner det statslige tilskud til Danske Ældreråd og i stedet lægger det over på bloktilskuddet i kommunerne, således at udbetalingen af tilskuddet fremover skal administreres fra 98 skriveborde frem for 1?
Mette Kierkgaard (M), 2024-11-06:
Nej, det har jeg ikke, og jeg synes, at man skal passe på med at konkludere, at der kommer til at blive en masse ekstra bureaukrati, for bloktilskuddet er en kendt form.
Det er en kendt administrationsform, i forhold til at det er den måde, pengene kanaliseres ud til kommunerne på.
Så vil jeg bare igen gerne understrege, at hele bevægelsen i forhold til at give det over bloktilskuddet og et forståelsespapir, i forhold til at det skal gå til de lokale ældreråd, beror jo på den kerneværdi, at hvad er det for en relation, vi som stat og som politikere på Christiansborg skal have til vores kommuner.
Der har jeg altså mere hang til tillidsreformen i forhold til at frisætte friheden, men også det lokale ansvar, og derfor skal pengene selvfølgelig kanaliseres derud.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-11-06:
Jeg har hørt ministeren og regeringen gang på gang sige, at en afbureaukratisering er vigtig.
Jeg og Danmarksdemokraterne har været med til at indgå en aftale, en ældreaftale, med ældreministeren og regeringen omkring ældreområdet, og her var afbureaukratisering en væsentlig del.
Kan det betale sig?
Kan det virkelig betale sig?
Mette Kierkgaard (M), 2024-11-06:
Spørgeren har jo heller ikke en konkret opgørelse over, hvor meget mere bureaukrati der bliver, og jeg er ikke sikker på, at der bliver så meget mere, fordi det er en kendt administrationsform.
Jeg synes, at det væsentlige, vi gør her, er, at vi løfter den ære og glorværdighed, som de lokale ældreråd har, fordi vi giver dem større frihed; vi giver dem lokalt ansvar.
Som spørgeren også er inde på, og det er jeg meget glad for, indeholder den ældrereform, som vi sammen med en række partier har indgået bredt her i Folketinget, netop også en lang, lang række afbureaukratiseringstiltag, så det kan jeg kun bakke op omkring.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-11-06:
Vi har lige været med til at øremærke midler til faste teams.
Så det kan man jo godt, og ministeren var selv med på den.
I øvrigt vil jeg gerne høre noget i forhold til det her ekstra bureaukrati, som der jo bliver skabt.
Når man går fra at kanalisere penge fra et skrivebord i Ældreministeriet direkte til Danske Ældreråd til at begynde at kanalisere penge fra Ældreministeriet til 98 skriveborde ude i kommunerne, derfra til ældrerådene og derfra videre til Danske Ældreråd, bliver der jo skabt en masse ekstra bureaukrati.
Har ministeren beregnet, hvad det ekstra bureaukrati vil koste?
Mette Kierkgaard (M), 2024-11-06:
Jeg tager det bestemt heller ikke som drillerier, for jeg ved, at det er noget, som spørgeren er utrolig meget optaget af, og det er en utrolig vigtig diskussion om netop at sikre kvalitet i ældreplejen, hvad jeg tror vi begge to er optaget af.
Det her handler ikke om bureaukratiske ting; det her handler ikke om nogle overordnede floskler osv.
Det handler om, at vi laver kvalitet på en ny måde, både med tilsynet, men også med en helt ny måde at forvalte vores pleje på med helhedspleje, med borgernær visitation, med større fokus på inddragelse af pårørende og samspil med pårørende og så også med at frigive ressourcer fra den tid, der bruges på bureaukratiske ting og på administrative opgaver, så den faktisk kan bruges ude i den borgernære pleje til glæde for de ældre.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-11-06:
Tak for det.
Mette Kierkgaard (M), 2024-11-06:
Tusind tak for spørgsmålet.
Lad mig starte med at sige, at mit mål selvfølgelig er at gøre tilsynet bedre.
Vi tager et opgør med den måde, vi laver tilsynet på nu, med den klassiske måde at tænke tilsyn på, altså alene at opfatte det som en kontrolenhed og en løftet pegefinger.
Det gør vi grundlæggende, fordi tilliden til medarbejdere og lederes faglighed og kompetencer er en hjørnesten i hele ældrereformarbejdet.
Med det nye ældretilsyn bliver tilsynets tillid til de lokale fagligheder og kompetencer styrket, og det skal ses i sammenhæng med tilsynets læringsorienterede sigte, og det bliver selvfølgelig helt centralt.
Det skal også medvirke til en kulturændring, hvor der er en tryg samarbejdskultur og åbenhed om udfordringer, og hvor det understøttes, at fejl opdages tidligt.
Det skal selvfølgelig også medvirke til, at der er et rum for dialog og læring.
Derfor vil ældretilsynet f.eks. også afholde opstartsmøder med plejehjem og have en rådgivnings- og sparringsfunktion i forhold til enhederne.
Derudover opretter vi også som noget nyt en ældrelinje i tilknytning til tilsynet for alle dem, som er i berøring med plejehjem og hjemmepleje, og som er bekymret for forholdene.
Ældretilsynet skal selvfølgelig også stadig føre den nødvendige kontrol med forholdene på landets plejehjem og i ældreplejen, så kvaliteten og retssikkerheden er i orden.
Her vil jeg også gerne understrege, at det nye ældretilsyn ligesom i dag kan komme på et reaktivt tilsyn på baggrund af bl.a. henvendelser til ældrelinjen fra borgere og pårørende, orientering fra myndigheder, overvågning af pressen og andet.
Et af målene med det nye ældretilsyn er derfor at sikre, at tilsynet bruger kræfterne de steder, hvor der er behov for det, og det frigiver tid til, at vi kan bruge tiden på den borgernære omsorg og pleje, som plejehjem og hjemmeplejen ellers ville have brugt på unødvendige tilsyn.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-11-06:
Tak for det.
Det er jo rigtigt, som ministeren siger, at der er indgået en aftale, og det er altså regeringen, Socialistisk Folkeparti, Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti, Danmarksdemokraterne og Radikale Venstre, der har indgået den aftale.
Dansk Folkeparti er ikke med.
Jeg må sige, at efterhånden som der dukker flere og flere ting op, synes jeg egentlig, det er ret tilfredsstillende.
Der har også været en klage i forhold til ældrerådene, og det har ministeren så trukket mere eller mindre tilbage, men jeg tror, der vil komme mange andre ting.
Nu interesserer jeg mig lige præcis for den her sag med tilsynene.
Jeg må bare sige, at selv om ministeren siger, det bliver gjort på en anden måde, og at der skal kvalitetsløftes, og jeg ved ikke hvad, så synes jeg, at fra 1 år til 5 år i en tid, hvor vi desværre stadig væk oplever den ene skandale efter den anden på plejehjemmene og i hjemmeplejen i forhold til de ældre, der bor hjemme, er meget, meget betænkeligt for at sige det mildt, altså at man udvider med 4 år til et tilsyn.
Jeg synes, tilsyn er godt, og jeg synes også, tilsyn kan være positivt, for der er jo også en forventning om – sådan ville jeg i hvert fald selv have det, hvis jeg var leder på et plejehjem – at de tilsyn bare skulle gå derfra og sige: Det er et plejehjem, der bare fungerer.
Derfor fatter jeg simpelt hen ikke, at man med et pennestrøg siger: Vi går fra 1 år til 5 år.
Så reducerer man det tilsyn, som jeg finder er så fuldstændig afgørende.
Mette Kierkgaard (M), 2024-11-06:
Jeg kan sagtens tilslutte mig spørgerens fokus på, at tilsyn selvfølgelig er afgørende.
Derfor er det heller ikke et spørgsmål om, at vi med et pennestrøg blot ændrer et tilsyn eller skærer nogle tilsyn væk.
Vi laver en hel ny måde at lave et lærende, dialogbaseret, tillidsbaseret tilsyn på.
Vi står i øvrigt også på viden i det her spørgsmål, og vi har inddraget nogle gode erfaringer fra bl.a. Hillerød Kommune, som netop siger, at man faktisk, når vi har en mere dialogorienteret og lærende tilgang, samtidig med at vi selvfølgelig kontrollerer kvaliteten, så lykkes bedre med sit tilsyn.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-11-06:
Jeg er simpelt hen bange for, at ministeren og aftalepartierne løber panden mod en mur i forhold til det her.
Jeg advarer bare, og jeg tror virkelig på, at vi vil opleve, at der sker flere skidte ting på plejehjemmene, når man reducerer de tilsyn, som ministeren lægger op til og aftalepartierne lægger op til at gøre.
Jeg synes, det er katastrofalt i en tid, hvor man simpelt hen skærer ned på opsyn, hvor man skærer ned på dem, der kommer ud og spørger, hvordan det egentlig går, og forhåbentlig – og det sker jo heldigvis mange steder – går derfra med et positivt syn.
Men der er også nogle steder, hvor man siger, at der altså er nogle ting, der skal rettes op på, og der er også steder, som er virkelig katastrofale.
Der ser jeg bare desværre, at ved at gå fra 1 år til 5 år vil der opstå rigtig mange ting, som vi vil være kede af.
Mette Kierkgaard (M), 2024-11-06:
Igen er jeg meget, meget enig i, at vi skal have tilsyn, der fungerer og gør, at man også bruger tiden på det rigtige.
Det er jo også, som spørgeren er inde på, sådan, at når man laver rutinemæssige tilsyn – det viser de undersøgelser, vi har, faktisk – er der ofte ikke noget at komme efter.
Det er jo altså god tid brugt af medarbejdere på et tilsyn, hvor der faktisk ikke er noget at komme efter.
Alt det, vi ved fra tilsyn, er, at når vi laver det risikobaseret, og når vi laver det reaktivt, er det der, der er noget at komme efter, og det er der, man skal fokusere sin energi.
Derudover er det sådan, at kvalitet jo er et varemærke for hele reformen, idet det ikke kun er tilsynet, der sikrer kvaliteten.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-11-06:
Det med, at der ikke er noget at komme efter, skal vi jo være glade for.
Jeg tror på, at netop fordi man ved, der kommer et tilsyn, er der ikke noget at komme efter.
Hvis man kan vente 5 år, er jeg oprigtigt bekymret, og så kan ministeren komme med for mig at høre desværre alt for meget bureaukratisk embedsmandssnak, i forhold til hvad man så gør.
Altså, det er sådan nogle fine ord som kvalitetsløft, tillid, kompetencer osv.
Jeg tror bare oprigtigt ikke på det, minister.
Nu hører jeg jo ikke til dem, der driller ministrene, hvis der er nogen, der overhovedet gør det – og det er der så en statsminister, der mener at der er – men jeg gør det i hvert fald ikke, men jeg er oprigtigt bekymret for ældreplejen og for, at den bliver forringet.
Nu synes jeg bare, jeg har sagt det.
Det kommer på tryk, og ministeren kan roligt regne med, at når de her sager opstår, står jeg her igen.
Rasmus Stoklund (S), 2024-11-06:
Jeg er fuldstændig enig i, at lovgivningen skal overholdes hertillands.
Derfor er jeg selvfølgelig også tilhænger af, at Folketinget tager den her sag alvorligt, og det er det min klare oplevelse at Folketinget gør.
Derfor skal Folketinget nu drøfte den videre proces i Udvalget for Forretningsordenen, i forhold til hvordan man får bragt tingene i orden, og den proces vil jeg så afvente.
Men jeg synes da, det er naturligt, at Folketinget tager de initiativer, der skal til for at få bragt orden i det hele.
Christina Olumeko (ALT), 2024-11-06:
Det er spørgeren – jeg selv – og ministeren jo helt enige om.
Jeg havde personligt som folketingsmedlem lidt en oplevelse af, eller i hvert fald en spekulation omkring, om det her er blevet forsøgt listet lidt igennem, for Skatteudvalget fik jo ikke lov til at se på lovforslaget; det kom direkte fra Præsidiet.
Derfor har et samlet Skatteudvalg også sendt en besked til Præsidiet om, at den her type lovforslag skal igennem Skatteudvalget, så det også er åbent for offentligheden.
Kan skatteministeren give os indblik i, om der har været nogen kommunikation fra Skatteministeriet eller skattemyndighederne om den her sag, altså om Folketinget er blevet tippet om situationen fra ministeriet selv?
Rasmus Stoklund (S), 2024-11-06:
Den sidste del af spørgsmålet må jeg vende tilbage med skriftligt.
Om der har været nogen form for kommunikation mellem myndighederne og Folketinget, skal jeg ikke kunne sige på stående fod, men det vender jeg tilbage med skriftligt.
Derudover synes jeg jo bare, der også er en overordnet overvejelse i hele den her diskussion, hvor jeg igen må understrege, at jeg ikke sætter spørgsmålstegn ved, at lovgivningen selvfølgelig skal overholdes.
Men det er jo bare vigtigt, at vi har nogle rammer, så det ikke er sådan, at der er et negativt økonomisk incitament for folketingsmedlemmer til at sige ja til at deltage i arrangementer, der ligger langt væk fra eksempelvis København, men at det er over hele landet, at man får besøg af folketingsmedlemmer.
Christina Olumeko (ALT), 2024-11-06:
Tak til ministeren for svaret.
Vi mener i Alternativet, at sagen om skattefri kørselsgodtgørelse til folketingsmedlemmer uden tilstrækkelig lovhjemmel rækker langt ud over, hvad der kan anses for at være god og anstændig opførsel som lovgivende forsamling her i Folketinget.
Det handler om tilliden til skattesystemet, men jo også om Folketinget som institution.
Folketinget har en særlig rolle som landets lovgivende forsamling i forhold til at være de første til at agere inden for lovens rammer.
Hvis ikke der er styr på den her type udbetalinger, risikerer vi at svække offentlighedens tillid til både det politiske system, men også vores skatteadministration.
Derfor mener vi, det er afgørende, at sagen ikke bare bliver overladt til f.eks. skattekontrollen på et senere tidspunkt, men at vi aktivt tager ansvar for at bringe orden i egne rækker.
Derfor vil jeg gerne spørge skatteministeren, om skatteministeren mener, at det kun er en opgave for skattekontrollen på et tidspunkt at undersøge, i hvilket omfang der er udbetalt skattefri kørepenge uden lovhjemmel, eller om ministeren også mener, at Folketinget selv har et særligt ansvar for at bringe tingene i orden.
Rasmus Stoklund (S), 2024-11-06:
Det er klart, at hvis jeg får en henvendelse fra Folketinget, hvori Folketinget beder mig om at gøre noget, så gør jeg det.
Men i første omgang har Udvalget for Forretningsordenen jo tilrettelagt en proces for at drøfte det her i Folketinget, og den videre proces følger jo så herefter, afhængig af hvad man måtte konkludere.
Om det så i den videre proces indebærer, at jeg skal gøre noget, så gør jeg selvfølgelig det.
Men der afventer vi jo løbende den konklusion, der må komme på mødet i Udvalget for Forretningsordenen.