Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-04-02:
Også herfra skal der lyde en tak for redegørelsen.
De nordiske forsvarsministre blev enige om de politiske prioriteringer i NORDEFCO i slutningen af sidste år i forhold til de kommende år i det, der hedder Vision 2025, og der er opstillet 16 konkrete mål, som har til formål at styrke det nordiske forsvarssamarbejde i fredstid og under eventuel krise og konflikt.
Som grønlandsk folketingsmedlem hæfter jeg mig naturligvis også ved de målsætninger, som kan trække tråde til forsvarssamarbejdet i forhold til Grønland, og der, hvor jeg ser et behov for, at vi i forhold til de her 16 mål også ser, hvordan det skal implementeres i forsvarets arbejde i Grønland. Det gælder bl.a. i forhold til øget overvågning, og det gælder i forhold til datadeling fra radarer.
Helt konkret peger vi fra Inuit Ataqatigiits side på, at inspektionsfartøjerne bør have det nødvendige mandskab og udstyr, ligesom vi også mener, at en øget brug af satellitter og droner og moderne udstyr kan være med til at styrke overvågningen og beredskabet omkring Grønland.
Dette arbejde er allerede blevet sat godt i gang, men vi er slet ikke i mål med implementeringen af forsvarsforliget
bl.a. Et mål i den fremtidige forsvarsindsats i Arktis og omkring Grønland, som jeg gerne vil fremhæve, er en styrket robusthed i forhold til cybertrusler, og i Forsvarsministeriets egen rapport om Arktis – i det, der hedder Arktisanalysen – bliver der bl.a. identificeret et behov for, at Arktisk Kommando skal have kapacitet til at kunne imødegå cybertrusler mod Grønland.
Rusland har igennem en årrække oprustet militært i Arktis, og kun 1.000 km væk fra Grønland ligger der en russisk base.
Dette kombineret med, at vi inden for nogle få år også skal til at forhandle om kontinentalsoklen med Rusland, har medført, at vi bl.a. har indkaldt udenrigsministeren i et lukket samråd om, hvordan Grønland og Danmark proaktivt i fællesskab skal agere i forhold til Ruslands øgede militarisering af Arktis.
For det er vigtigt, at vi i fællesskab har en klar plan med hensyn til det her.
Rusland er blevet nævnt et par gange her i løbet af debatten i dag i forbindelse med forsvarsområdet og det nordiske samarbejde.
Som Folketingets repræsentant i Komiteen for Arktiske Parlamentarikere har jeg netop været i Rusland for at mødes med mine kollegaer fra Arktis, og fra Inuit Ataqatigiits side kan vi ikke understrege nok, hvor vigtigt det er med dialogen og det diplomatiske arbejde, men også en mere aktivistisk linje, som både Radikale Venstre og SF var fortalere for tidligere i debatten, er en vigtig del af vores indsats.
Det er noget, som vi skal gøre, samtidig med at vi selvfølgelig er forberedte på, at tingene kan ændre sig, og at det uforudselige også kan ske.
Med disse ord siger vi tak.
Mange tak.
Hvad angår helikopterkapaciteten, som er en lille del af beredskabet, er der en kontrakt mellem regeringen og Air Greeland, som er en af de eneste flyoperatører i Grønland, og der ved jeg i hvert fald, at der er et af de andre partier herinde, Dansk Folkeparti, som har peget på, at det kunne give rigtig god mening at give den her kontrakt til Air Greenland, fordi de er en af de meget, meget få aktører, der er i Grønland, der ligesom har et særligt kendskab til det her.
Er det noget, som regeringen kunne forestille sig at bakke op om, fordi man kunne se en fordel i måske at lave en mere permanent løsning i forhold til helikopterberedskabet?