runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Mark (SF), 2016-10-13:
Tak for det.
Jeg skal gøre det ganske kort: Vi kan ikke bakke op om det her forslag.
Lovforslaget har jo for det første til formål at give kommuner og virksomheder mulighed for at bestemme over alle pladser, der er i en selvejende, i en privat eller i en udliciteret institution, og det er egentlig det enkle princip, der gør, at vi i SF ikke kan bakke op om det.
For det første virker det tosset, at en virksomhed kan reservere alle pladser.
Betyder det, at pladserne så skal stå tomme i den tid, hvor der ikke er børn nok til at fylde institutionen op?
Det kan jeg også se at der i flere af høringssvarene stilles spørgsmål til.
Men for det andet og vigtigst af alt bryder det for mig at se med en grundværdi, nemlig at vores daginstitutioner i Danmark er for alle børn og fra alle slags familier, uanset om det er nogle, der er ansat i en virksomhed, eller det er nogle, der er på kontanthjælp.
Min konklusion og vores konklusion i SF er så modsat Alternativets, at vi vil ikke vil være med til at skabe et A- og et B-hold, hvorfor vi stemmer nej til det her forslag.
Den anden del af lovforslaget, der giver hjemmel til, at der kan etableres internationale dagtilbud, hvor hovedsproget er enten engelsk, tysk eller fransk, kunne vi godt være med på at diskutere, hvis der bliver åbnet op, og det her lovforslag bliver splittet op.
Der er det også vigtigt for os, som der også står, at det som udgangspunkt er sådan, at dansk er hovedsproget, og at det, hvis man åbner op for det her, ikke skaber integrationsmæssige problemer.
Så vil jeg bare sige til det, der er blevet sagt, om, at der er nogle partier, der bifalder frie institutioner, f.eks. selvejende daginstitutioner med fleksible åbningstider – og med bedre forhold, blev der også sagt heroppefra – at nogle af dem, altså ikke de selvejende, men de private, jo simpelt hen har bedre forhold, fordi de har flere penge at gøre godt med og dermed bedre normeringer.
Og nogle af dem har af samme årsag fleksible åbningstider.
Jeg tror egentlig, at langt de fleste, hvis ikke alle kommunale daginstitutioner i Danmark også ønsker mere fleksible forhold til forældrene. Jeg tror også, at alle danske daginstitutioner ønsker bedre normeringer.
Så hvis ministeren er interesseret – nu ved jeg, at vi snart skal diskutere børnepolitik – kunne man jo have sådan et princip, der hed fleksibilitet til alle og bedre normeringer til alle, men også institutioner, der er frie for alle.
Og det strider det her forslag imod, hvorfor vi ikke kan bakke op om det.
Pernille Bendixen (DF), 2016-10-13:
Mange tak for det.
I forhold til det her med at tiltrække medarbejdere udefra til de internationale dagtilbud, kunne ministeren så tilkendegive, om ikke det var bedre, at vi fik uddannet vores egne folk – altså i stedet for at forsøge at importere folk udefra?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-10-13:
Hvis man tager regeringens 2025-plan, handler det både om at sikre, at der er flere danskere af dem, der i dag står uden for arbejdsmarkedet, der kommer ind på arbejdsmarkedet, men det ændrer ikke på, at vi har rigtig mange globale virksomheder, som også er danske globale virksomheder med deres hovedkontor i Danmark, som har behov for højt specialiseret arbejdskraft, som allerede i dag har internationale tilbud, også børnehaver, knyttet op på institutionerne eller knyttet op i kommunerne.
Og der er det, at der kan være en international institution med f.eks. engelsk som sprog, både vigtigt i forhold til de danske medarbejdere, der måske har været 2 år i udlandet, er hjemme i 2 år og skal 2 år til udlandet igen, og hvor de ønsker, at deres børn skal have en sammenhæng i deres dagtilbud, og for de medarbejdere fra udlandet, som kommer til Danmark, og som er med til at skabe vækst og udvikling i Danmark.
Så for mig er det ikke enten-eller, det er både-og.
Det er både, at vi skal have flere danskere ude på arbejdsmarkedet, men det er også, at vi skal sikre, at der fortsat kan være stærke danske globale virksomheder, som også har deres hovedkontor i Danmark, og hvor vi også har en dagtilbudsstruktur, der kan være med til at understøtte dem.
Pernille Bendixen (DF), 2016-10-13:
Enhedslistens ordfører taler lidt om det her med, at der måske kan være en dårlig kvalitet, og at der faktisk også kan være noget i forhold til overenskomsten, som kan medføre social dumping, og jeg tænker, at det kan være meget relevant at se på det område.
Er det noget, ministeren kan be- eller afkræfte eller har nogle tal eller statistikker på, altså i forhold til om der foregår social dumping, eller om kvaliteten kunne være meget ringe i sådanne tilbud?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-10-13:
Det er jo helt korrekt, at der allerede i dag i lovgivningen ligger muligheden for, at virksomheder opretter institutioner – det findes allerede, og det at der også mange der gør brug af.
Det her handler jo ikke om, at man gør op med f.eks. pasningsgarantien, altså, en forælder vil jo stadig være garanteret en plads til sit barn via sin kommune.
Og hvis det var sådan, at det var på spil, ville vi jo helt klart ikke være for.
Det er en afvejning, og det har været en afvejning for os, hvor det har vægtet tungest at sige: Vi hylder faktisk den fleksibilitet, der ligger i forhold til muligheden for at kunne gøre det – og særlig tiltrække noget udenlandsk arbejdskraft til Danmark.
Og det handler ikke om, at vi gerne vil have flere penge til landet, men at vi egentlig gerne vil have noget mere innovation og kreativitet og ny viden til landet.
Og det synes vi der er mulighed for her.
Anni Matthiesen (V), 2016-10-13:
I forbindelse med at vi behandler lovforslag nr. L 37 om ændring af dagtilbudsloven med henblik på at forbedre vilkårene for etablering af virksomhedsinstitutioner og internationale dagtilbud, kan jeg oplyse, at Venstre naturligvis stemmer for det her lovforslag.
Dagligdagen skal jo gå op i en højere enhed for rigtig mange danskere, både i forhold til arbejdsliv, familieliv og jo også pasning af børn.
Det vedrører både direktøren og medarbejderen i produktionen, den selvstændige og sygeplejersken, landmanden og laboranten.
Ja, vi skal have dagligdagen til at hænge sammen, og det bilder jeg mig også ind at vi her i Folketinget godt er klar over, måske især os, der har børn.
Det er i hvert fald noget af det, jeg tænker tilbage på, nemlig at det, da mine børn var små, nogle gange kunne være en udfordring.
Derfor er jeg egentlig også rigtig begejstret for det lovforslag, som vi behandler nu her, for det giver nemlig nogle muligheder for at gøre hverdagen nemmere at få til at hænge sammen.
Med forslaget ønsker vi fra Venstres side at sikre bedre vilkår for drift af virksomhedsinstitutioner, så de kan reservere pladser til medarbejdernes børn.
Disse institutioner vil være til stor glæde og til stor gavn for virksomhedens ansatte og familier.
Hverdagen kan for mange blive væsentlig mere fleksibel, når dagtilbuddet er lige ved siden af arbejdspladsen.
Sidst, men ikke mindst vil lovforslaget være med til at forbedre rekrutteringen af dygtige medarbejdere langvejs fra, når virksomheder kan tilbyde en samlet familiepakke, kan man sige, for både forældre og børn.
Et andet element i L 37 går ud på at sikre bedre vilkår for internationale dagtilbud.
Det skal være med til også at tiltrække og fastholde kvalificeret arbejdskraft til danske virksomheder.
Jeg kan sige, at jeg i hvert fald ved, at den kommune, som jeg selv bor i, ser frem til, at den her lov bliver vedtaget.
Der er mange steder, hvor man allerede i dag har rigtig mange medarbejdere, der kommer fra udlandet og måske bliver i en kortere periode, hvor de har hele familien med, og hvor der er brug for nogle fleksible og gode muligheder for også at få passet børnene.
Samtidig giver loven også mulighed for, at der kan etableres internationale tilbud, hvor hovedsproget er enten engelsk, tysk eller fransk.
Det er her vigtigt også at understrege, at det er under den forudsætning, at også byrådet i kommunen vurderer, at det ikke vil have nogen konsekvenser for integrationen.
Alt i alt synes jeg det her er et rigtig godt lovforslag, som vi naturligvis stemmer for.
Og så skal jeg hilse fra De Konservative og sige, at de også støtter det her forslag.
Merete Riisager (LA), 2016-10-13:
Dagtilbudsområdet er et område, hvor staten hersker.
De private og selvejende tilbud udgør en forsvindende lille del af udbuddet, og denne lille del er under konstante angreb og mistænkeliggørelse fra venstrefløjen og fagforeninger som FOA.
FOA har ført denne kamp systematisk i mange år, og de er effektive til at antyde og insinuere, at de private tilbud leverer ringere kvalitet, og at der er større risici ved som forældre at vælge et privat tilbud.
I virkeligheden forholder det sig dog lige modsat.
Generelt er forældre glade for de private tilbud, og det er der grund til.
De private er nemlig ikke underlagt lige så mange bureaukratiske regler og forskrifter som de offentlige, og de bruger derfor flere af deres timer på omsorg.
Det er godt for børnene.
L 37 er et lillebitte skridt i forhold til liberalisering af dagtilbudsområdet.
Jeg vil dog tillade mig at komme med en lille opsang til regeringen: For år tilbage udarbejdede Venstre en plan for liberalisering af dagtilbudsområdet.
Hvor blev den af?
Regeringen har varslet en reform efter nytår, men indtil videre forlyder det, at der sendes en pulje efter kommunerne, og at de pædagogiske læreplaner skal gøres længere.
Når LA støtter op om Venstreregeringen, er det jo altså i en positiv forventning om, at den politik, der kommer fra jer, er borgerlig-liberal, og det ønsker vi at huske jer på.
Vi hjælper også gerne til.
Så lad os sammen skabe en liberaliseringspakke på daginstitutionsområdet, der giver forældrene helt nye muligheder for at oprette, drive og tilvælge private daginstitutioner, som vil være til gavn for børnene, og som vil hæve det faglige niveau i hele sektoren.
Liberal Alliance stemmer for L 37.
Pernille Bendixen (DF), 2016-10-13:
Tak for det.
Ordføreren har en bekymring for, om der bliver oprettet en slags A- og B-hold.
Kunne du ikke prøve at definere lidt nærmere, hvad der menes med det?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-10-13:
Den bekymring gik på, at der måske kunne komme A-institutioner og B-institutioner.
Vil det blive sådan, at de her virksomhedsinstitutioner, hvor man kan reservere pladser til medarbejdernes børn, bliver nogle særlige attraktive institutioner, måske fordi virksomheden vælger at skyde nogle penge ind, eller hvor man f.eks. ikke bruger alle pladserne og derfor jo har en bedre normering i forhold til de offentlige institutioner?
Så det er mere de bekymringer, vi har.
Men vi har egentlig en tro på, at også de her institutioner, såfremt der er ledige pladser, vil åbne op for den kommunale anvisning.
Så det er et opmærksomhedspunkt, men det er sådan set ikke noget, der gør, at vi holder os tilbage i forhold til at støtte lovforslaget.
Pernille Bendixen (DF), 2016-10-13:
Men lad os så forestille os, at der virkelig var en daginstitution i en virksomhed, hvor man faktisk havde en bedre normering og nogle andre attraktive ting.
Ville det så være et problem, at der var nogle børn, der fik et bedre tilbud end andre børn?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-10-13:
Det kommer an på, hvad et bedre tilbud er.
Altså, som udgangspunkt ja.
Det ville da være et problem, hvis vi ikke havde lige forhold i Danmark i de tilbud, der er til vores børn i vores daginstitutioner.
Men vi går jo i Alternativet generelt ind for frihed til institutionerne.
Det betyder, at vi sådan set tror på, at det er ledelsen i de enkelte institutioner, der er dem, der har kompetencen til at definere: Hvordan er vi en god børneinstitution?
Så i den optik har vi sådan set fuld tiltro til, at den frihed skal institutionerne have.
Men det er da klart, at hvis det var, der var meget forskel, så ville vi da reagere på det.
Jacob Mark (SF), 2016-10-13:
Det er et spørgsmål, der handler om det her med, hvem der kan gå på de her institutioner, som man vil åbne op for.
Jeg deler sådan set Alternativets begejstring over f.eks. selvejende børnehaver, der kan have en lidt anderledes pædagogik og tilgang til pædagogikken, og mange af dem er jo også, som ordføreren selv siger, mindre institutioner.
Men det, der også begejstrer mig ved selvejende institutioner, er, at det jo er for alle børn – at det ikke kun er for børn af virksomhedsejeren eller af den, der er ansat i virksomheden, men også af kontanthjælpsmodtageren.
Det, som FOA f.eks. skriver i deres høringssvar, er, at det her lovforslag er en urimelig forskelsbehandling, altså at private og selvejende institutioner i modsætning til kommunale institutioner kan forbeholde pladserne til særlige grupper af børn – jeg tror endda, at BUPL kalder det et opgør med en grundværdi om, at dagtilbud er for alle børn.
Jamen jeg kan kun sige igen, at vi jo sådan set også bakker op om frie institutioner og den der frihed til en anden pædagogik, men at vi også bakker op om, at alle forældre kan få oplevelsen af den der frie pædagogik, hvis det er det, de ønsker.
Og noget af det, vi frygter ved det her lovforslag, er, at det simpelt hen er et skred i forhold til den grundværdi, at alle har adgang.
Er det ikke også sådan – for det er sådan, jeg forstår det, og det var også det, hr. Jakob Sølvhøj sagde – at der allerede ligger muligheder for at tilgodese virksomheder i dag, og at det er noget, man har gjort i kommunerne i mange år, altså i forhold til selvejende institutioner?
Så er det ikke et unødvendigt skred, som Alternativet er med til her, i forhold til at lave en lov, der gør, at ikke alle typer børn har ret til at komme i en daginstitution?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-10-13:
Til det første vil jeg sige, at jeg er fuldstændig enig i, at der selvfølgelig skal finde et skærpet tilsyn sted, og det gør der allerede.
Min indvending går på, at der ikke er nogen grund til at regulere yderligere på det skærpede tilsyn, vi har i dag.
Til det andet spørgsmål vil jeg sige, at vi da fra Alternativets side ville ønske, at alle danske borgere abonnerede på og gik ind for den demokratiske styreform, men jeg kan jo ikke bestemme det.
Vi kan jo ikke som samfund bestemme og sige: Du skal synes, at demokratiet er det rigtige.
Vi bliver nødt til at respektere, at der kan sidde mennesker ude i vores samfund, som måske synes, at et totalitært regime er det rigtige, men så længe de ikke praktiserer det på en måde, så det fører til ulovligheder, så det bliver kriminelt eller voldeligt eller på nogen måde er et overgreb mod andre, kan vi jo ikke som samfund gå ind og bestemme, at de ikke må synes sådan.
Det er det, jeg synes er bekymrende.
Anni Matthiesen (V), 2016-10-13:
Altså, nu synes jeg, vi begynder at tale om enkelte ord.
Jeg må sige, at der selvfølgelig kan være forskellige opfattelser af, hvordan man tolker de enkelte ord.
Jeg synes f.eks., at medborgerskab lige så vel kan tolkes i forskellige retninger.
Det synes jeg egentlig fortsat giver friheden, men egentlig også understreger, at vi jo lever i et demokratisk samfund.
Jacob Mark (SF), 2016-10-13:
Jeg har egentlig rigtig mange spørgsmål, men man må jo prøve at kredse om nogle få.
Altså, et skærpet tilsyn er jo ikke noget, der bare eksisterer i friskoleverdenen.
Jeg har været børneudvalgsformand i Køge, hvor vi flere gange satte daginstitutioner under skærpet tilsyn, fordi vi var bekymrede for, hvorvidt der skete noget, der ikke skulle.
Og ja, der var da også repræsentanter for kommunerne ude i de daginstitutioner, men man gør det jo for at beskytte børnene.
Altså, er Alternativet imod muligheden for at have det skærpede tilsyn, og at man faktisk blander sig, hvis man oplever, at noget går galt, eller noget ikke er, som det skal være?
Det andet spørgsmål handler om, at ordføreren siger, at ordføreren ikke mener, at man skal abonnere på demokrati ude på skolerne – hvad skal man så?
Jeg er da enig i, at man skal lære eleverne at reflektere kritisk, men når vi bruger mange, mange milliarder til friskoler til at uddanne børnene, skal de da abonnere på demokrati, på frihed, på ligestilling.
Selvfølgelig skal de da det.
Vi skal give åndsfrihed, ja, men mener Alternativet, at det ville være okay, hvis der var antidemokrati, hvis de gjorde det modsatte?
Ville det være okay for Alternativet?
Daniel Toft Jakobsen (S), 2016-10-13:
Jeg kender ikke alle de tilsynssager, der har været de sidste år.
Men sådan som jeg har forstået det, har der været en række sager om det krav, der handler om at stå mål med undervisningen i folkeskolen.
For os er det simpelt hen vigtigt, at friskolerne bidrager til den frihedstradition, som de selv er et produkt af, altså den demokratiske dannelse og den frihedstradition, fremadrettet.
Og det er derfor, vi støtter det her.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-10-13:
Så kan jeg løfte sløret for, at der er to tilfælde, hvor det her krav om frihed og folkestyre har været inddraget i vurderingen om fratagelse af tilskud, men det har ikke ligget til grund alene, og det drejede sig om henholdsvis en kristen og en muslimsk friskole, altså to tilfælde fra 2000 til 2015.
Så kan man spørge sig selv, om det giver anledning til en regulering af loven.
Jeg har lyst til at stille et andet spørgsmål.
Ordføreren sagde, at det er vigtigt, at Socialdemokraterne støtter, at det her skærpede tilsyn bidrager til den demokratiske dannelse.
Det, der står i teksten, er, at det skal styrke den demokratiske dannelse.
Ser ordføreren en forskel mellem ordene at bidrage til den demokratiske dannelse og at styrke den demokratiske dannelse?
Daniel Toft Jakobsen (S), 2016-10-13:
Jeg tror, at det, der står helt præcist i det lovforslag, der ligger her, er, at friskolerne skal styrke og udvikle elevernes demokratiske dannelse, og det synes jeg er et rimeligt krav at stille til friskolerne.
Som sagt: Friskolerne er et produkt af den her frihedstradition, og de er på rigtig mange måder også en fin repræsentant for den frihedstradition, og derfor synes jeg, det er rimeligt at sige til friskolerne, at de må stå, hvor de vil, men der er nogle grundlæggende demokratiske spilleregler, som skal overholdes, og dem skal de også lære deres elever at overholde fremadrettet.
Det har jo også stået i loven indtil nu, at friskolerne skal styrke og udvikle elevernes forståelse for og respekt for grundlæggende frihedsrettigheder, og der synes jeg, at det her med demokratisk dannelse er en præcisering af det.
Anni Matthiesen (V), 2016-10-13:
Tak for det, formand.
I forbindelse med behandlingen af det her lovforslag, L 36, om styrkelsen af kvaliteten på de frie grundskoler stemmer Venstre naturligvis for lovforslaget.
Jeg vil ikke begynde at gå ned i detaljerne i lovforslagets indhold.
Det synes jeg egentlig at de to tidligere ordførere har været godt omkring.
Så vil jeg sige, at det glæder mig rigtig meget, at vi også på det her område understreger, at vi kan samarbejde på tværs.
Det er også vigtigt for mig at sige, at i Venstre anerkender vi, at langt, langt hovedparten af de frie grundskoler gør et rigtig godt stykke arbejde.
De frie skoler er en meget vigtig del af vores samfund, og de frie skoler er med til at sikre, at vi har et frit skolevalg.
De har gjort det ved at gøre brug af den ret, der jo også er indskrevet i grundloven, nemlig at man frit kan vælge et undervisningstilbud her i landet.
Dette er jo om noget et tegn på, at de frie skoler har en rigtig vigtig plads i det danske samfund.
Der kan være mange forskellige årsager til, at den enkelte familie vælger en fri skole.
Det kan f.eks. være på baggrund af pædagogiske, ideologiske, geografiske eller religiøse årsager.
Hvorfor man vælger en fri skole, er helt op til den enkelte familie.
Det vil det også være i fremtiden, og det vigtige er, at de frie skoler fortsat repræsenterer en mangfoldighed af gode skoletilbud og dermed jo også fortsat udfylder en vigtig funktion i vores samfund.
Med de frie skolers store betydning for vores samfund følger jo selvfølgelig også et stort ansvar.
De frie skoler skal selvfølgelig undervise vore børn i de traditionelle fag som f.eks. dansk og matematik, men de frie skoler har også et meget stort ansvar for at undervise vores børn i frihed, folkestyre og demokrati.
Desværre er der frie skoler, som er udfordret på det sidste punkt.
Disse skoler må ikke flyve under radaren.
De skal jo egentlig trækkes frem i lyset, så vi kan rette op på kvaliteten af deres undervisning i frihed og folkestyre.
Det er i denne tid nødvendigt med et større fokus på demokratisk dannelse.
Parallelsamfund og social kontrol er nogle af de største udfordringer i vores samfund i den her tid.
Det går ud over de enkelte børn, og det går ud over vores samfund som helhed, og dermed skader det integrationen og er med til at grave grøfter i stedet for bygger broer.
Med det her lovforslag sikrer vi, at de udfordrede frie skoler får rettet op på kvaliteten i forhold til arbejdet med frihed og folkestyre.
Det er til glæde for vores samfund, det er til glæde for vores børn og unge, og det er også til glæde for vores frie skoler i almindelighed og for den enkelte skole i særdeleshed.
Venstre stemmer naturligvis for det her lovforslag, og så har jeg også lovet at hilse fra De Konservative og sige, at de også støtter lovforslaget.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-10-13:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg har lyst til at spørge ordføreren, om ordføreren kan redegøre for, hvilke konkrete tilsynssager der danner grundlag for det her ønske om et skærpet tilsyn på friskolerne.
Anni Matthiesen (V), 2016-10-13:
Jeg kan berolige hr. Jakob Sølvhøj fra Enhedslisten med at sige, at det ikke bekymrer mig.
Jeg ved, at de frie skoler står på et stærkt fundament, og jeg må sige, at det her lovforslag ikke forhindrer de her ting, som ordføreren beskriver.
Der er stadig væk plads til frihed, der er stadig væk plads til forskellighed, men jeg vil også sige, at jeg synes, det er vigtigt, at vi også af hensyn til børnene sikrer, at der undervises efter demokratiske principper.
Jeg synes egentlig, at vi skylder børnene at sikre, at der ikke skabes parallelsamfund nogen som helst steder.
Og så vil jeg stadig væk sige, at jeg fortsat håber og tror på, at det er ganske, ganske få skoler, der eventuelt skal have det her skærpede tilsyn.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-10-13:
Jeg er enig i, at vores skoler skal hvile på et demokratisk grundlag, og jeg er også enig i, at vi skal undgå parallelsamfund, men jeg vil sige, at jeg hos de foreninger, der nu har afgivet høringssvar på det her område, repræsentanter fra hele den frie skoleverden, læser en meget stærk bekymring, som jeg selv deler, for, at der er tale om en ensretning.
Det er vel ikke sådan, at de foreninger repræsenterer særlige parallelsamfund.
De repræsenterer vel den brede mangfoldighed af frie skoler.
Gør det ikke indtryk på ordføreren, at der er så kritisk en indstilling og så stor en bekymring blandt de frie skoler, og kunne det ikke tyde på, at der har været mangelfuld dialog med hele friskoleverdenen, inden man fremsatte forslaget?
Anni Matthiesen (V), 2016-10-13:
Jeg tror, det er helt naturligt, at man som forening for alle frie skoler selvfølgelig også skal kigge på det her lovforslag med de kritiske briller på.
Jeg må sige, at der har været rigtig mange dialogmøder – det kan jeg sige, for jeg har selv haft en del af dem – inden det her lovforslag blev fremsat.
Jeg kan berolige Enhedslistens ordfører med, at der jo også fortsat vil være dialog, efter at det her lovforslag er vedtaget i Folketingssalen.
Når man ser i teksten, er der rigtig mange steder, hvor der er ting, som man efterfølgende også vil udføre i tæt samarbejde med de frie skolers forening.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-10-13:
Tak for det.
Ordføreren sagde, at det her lovforslag kommer til at bygge broer frem for at grave grøfter.
Jeg vil mene, det er fuldstændig modsat, for jeg mener, at det her lovforslag bygger på enormt meget mistillid til friskolerne i forhold til at varetage den opgave, som de sådan set er sat i verden for at varetage.
Så sådan kan man jo se så forskelligt på tingene.
Jeg har lyst til at spørge ordføreren, om hun mener, det er friskolernes opgave at videregive de demokratiske værdier til eleverne på en sådan måde, at eleverne abonnerer på demokratiet som styreform, at de tror på, det er den rigtige styreform.