runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-12-20:
Tak for ordet, formand.
Jeg skal på vegne af SF's ordfører, hr. Carl Valentin, beklage, at han desværre ikke kan være her lige nu, men jeg er her, og jeg meddeler hermed til ministeren, at SF støtter lovforslaget.
Det er jo sådan, at vi i Danmark og i verden i det hele taget står i en klimakrise og en naturkrise, og det skal vi have løst.
Vi har lige set flotte resultater komme ud fra COP 15 i Canada, som betyder, at vi nu skal have meget mere beskyttet natur, også her i Danmark, hvor vi ikke har nok, i hvert fald set med SF's øjne.
Og det, at vi skal bruge EU's landbrugsstøtte til at understøtte den grønne omstilling, er jo noget, vi længe har kæmpet for, og vi er rigtig glade for, at man med den her reform af EU's landbrugsstøtte, som er kommet, nu får langt bedre mulighed for at gøre det.
Men man får også langt bedre mulighed for at bruge midlerne, som man selv ønsker i medlemsstaterne.
Og med lovforslaget her samles det lovgrundlag, som understøtter EU's landbrugspolitik i Danmark, i øvrigt i en samlet lov, hvilket øger gennemsigtigheden, og det er rigtig godt, og det kan vi sagtens tilslutte os.
Spørgsmålet er så, hvad regeringen og det nyvalgte Folketing vil bruge de her mere gennemsigtige og fleksible regler til.
Det kræver bl.a., at vi får den klimaafgift på landbruget, som regeringen har annonceret, men også, at vi bruger landbrugsstøtten langt mere offensivt til at fremme den grønne omstilling.
Det ser SF frem til at drøfte i det nye år.
Her og nu vil jeg på vegne af min kollega sige tillykke, og at jeg ser frem til samarbejdet.
Tak for ordet.
Erling Bonnesen (V), 2022-12-20:
Mange tak for det.
Og undskyld, men jeg var lige derude, hvor man er, efter at man har passet sin vagt.
I Venstre mener vi, det er vigtigt, at man lever op til sine forpligtelser også i den her situation, herunder i forbindelse med implementeringen af de såkaldte CAP-aftaler, altså i forhold til EU, og så også den præcise danske implementering af det.
Og det er jo, på baggrund af at et stort flertal indgik landbrugsaftalen her for godt et års tid siden.
Landbrugsaftalen er både grøn og ambitiøs og skal sikre en fortsat videreudvikling af landbrugs- og fødevareerhvervet.
Derfor er det også vigtigt, at vores aftaler bliver ført ud i livet – for at der kan komme endnu mere gang i f.eks. at udtage lavbundsjorder, og for at vi får sat yderligere skub i den grønne udvikling og omstilling og videreudviklingen af sektoren.
Dette lovforslag sikrer ikke kun, at vi lever op til forpligtelserne, men også, at aftalerne nu kan blive ført ud i livet.
Og forslaget her er jo også vigtigt, for at der kan udbetales den sædvanlige landbrugsstøtte som aftalt og en lang række andre ting, der kan tages fat på med det samme, nu her til nytår.
Og som det jo også fremgår af teksten, er der indsat en såkaldt solnedgangsklausul, således at man efter nytår kan vende tilbage til lovforslaget her og få det genbehandlet, så man kan få det indrettet helt præcist med henblik på en, skal vi sige mere permanent fremtidig implementering, sådan som vi har aftalt.
Så i Venstre kan vi selvfølgelig støtte forslaget.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2022-12-20:
Tak for ordet, hr. formand.
Stort tillykke til ministeren.
Jeg skal nok gøre mig umage.
Landbruget – fødevarer – er et område, jeg har været tæt på i mange år.
Det er et område, jeg brænder for, og det ligger mig meget på sinde.
Landbruget har i historien spillet en helt særlig rolle i Danmark, og vi har en stor opgave foran os nu med at fremtidssikre landbrugs- og fødevaresektoren, som står over for en ambitiøs grøn omstilling på rigtig mange områder.
Danmark står ikke alene om opgaven; det er i lige så høj grad en opgave for det europæiske fællesskab.
Det er utrolig vigtigt for Moderaterne, at landbruget kender de fremtidige rammevilkår.
Landbruget skal planlægge, og det skal udvikle frem i tiden.
Vi går også ind for, at vi får og indgår i et konstruktivt og helhjertet samarbejde i EU omkring det her.
Det fremsatte lovforslag tilvejebringer grundlaget for, at landbruget fortsat kan få udbetalt landbrugsstøtte og deltage i den fælles europæiske landbrugspolitik for de kommende 4 år, og det er en landbrugspolitik, der skal træde i kraft den 1. januar 2023.
På den baggrund bakker Moderaterne op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Malte Larsen (S), 2022-12-20:
Mange tak.
Jeg er her i dag som vikar for vores ordfører, Anders Kronborg.
Dansk landbrug modtager hvert år mere end 7 mia. kr. i landbrugsstøtte.
Det er selvfølgelig vigtigt for erhvervet, at der er tryghed om rammerne efter nytår, og at støtteordningerne kan åbne som forventeligt i 2023.
Vi skal selvfølgelig også være en aktiv deltager i den fælleseuropæiske landbrugspolitik her for perioden 2023-27.
Jeg har jo selv kendt til en del af landbrugets støtteordninger i mere end 30 år.
Jeg glæder mig over, at lovforslaget her også omfatter den meget fremsynede landbrugsaftale, som et meget bredt flertal i Folketinget aftalte for godt et år siden – den mest klimaambitiøse landbrugsaftale, landet endnu har set.
Danmark fik da også som et af de første lande godkendt sin plan allerede i sommer.
En fjerdedel af landbrugsstøtten skal nu gå til grøn omstilling.
Biodiversitet, miljø og ikke mindst klima er kriterier, der i fremtiden indgår i landbrugsstøtten.
Men vigtigst er nok det nybrud, at EU i fællesskab stadfæster, at landbrugspolitik ikke blot er fødevarepolitik, men at landbrugsstøtten også skal bruges til at få netop mere biodiversitet, bedre miljø og en mere klimabevidst anvendelse af arealerne.
Jeg skal meddele, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Carsten Bach (LA), 2022-12-20:
Tak for det, hr. formand.
Også herfra tillykke til den nyudnævnte minister.
Jeg er sikker på, at det bliver et fantastisk samarbejde, og jeg er selv meget glad for at være tilbage på ordførerposten for fødevareerhvervet.
Men ganske kort sagt er det her lovforslag jo meget simpelt en genfremsættelse af et lovforslag, der tidligere er fremsat for Folketinget lige umiddelbart før valgudskrivelsen, og lovforslaget er forudsætningen for, at reformen af EU's landbrugspolitik som planlagt kan træde i kraft pr. 1. januar 2023.
Endvidere skal lovforslaget så også sikre, at ministeren kan gennemføre de her såkaldte lavbundsprojekter med udtagning af lavbundsjorder for øget kulstofopbygning, og deraf kommer der jo så også en positiv klimaeffekt.
På den måde er lovforslaget sat i verden for at sikre, at der også er hjemmel til den udmøntning af aftalen om en grøn omstilling af dansk landbrug, som vi jo har brug for.
Lovforslaget fremstilles som en forenkling af lovstrukturen på området, hvor dansk regulering, der skal sikre grundlaget for administrationen af den fælles landbrugspolitik, samles i én ny hovedlov, og den slags forenkling er helt i tråd med Liberal Alliances generelle politik for afbureaukratisering af dansk lovgivning.
Da lovforslaget her jo hastebehandles, er der indeholdt en såkaldt solnedgangsklausul, og det bortfalder så også automatisk pr. 1. juli 2023 for så at blive erstattet af endnu en ny lov, som vi så skal behandle her i Folketinget til foråret, og jeg vil ikke afvise, at Liberal Alliance godt kunne have et par forslag til justeringer af lovforslaget, når det genfremsættes i foråret, men det kan vi jo tage til den tid.
Det er dog – kan man sige – ret afgørende, at en uproblematisk dansk implementering af det juridiske grundlag for EU's landbrugspolitik allerede nu kommer på plads for danske landmænd og deres økonomi.
Så Liberal Alliance bakker selvfølgelig op om hastebehandlingen her og stemmer selvfølgelig også for lovforslaget, sådan at der er sikkerhed for de fremtidige rammevilkår for dansk landbrug.
Tak for ordet.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2022-12-20:
Her ville jeg jo gerne enten kunne be- eller afkræfte hr. Søren Søndergaards spørgsmål.
Sagen er jo den, at Moderaterne – mit parti – jo ikke fandtes, dengang man indgik den her aftale.
Vi sad ikke i Folketinget, og vi havde heller ikke mulighed for at udpege, genudpege eller for den sags skyld have nogen indflydelse på bestyrelsen de kommende 2 år.
Derfor betragter jeg mig også i ordets betydning som Tingets tjener og Hendes Majestæts tjener i det her tilfælde.
Jeg er ikke bekendt med, at det skyldes lovgivning i EU, men det vil jeg love ordføreren at undersøge nærmere.
Det er dog ikke mit indtryk, at der ligger noget til grund for det – men det er med det forbehold, jeg netop har nævnt.
Søren Søndergaard (EL), 2022-12-20:
Tak, og tak til ministeren.
Der er selvfølgelig grænser for, hvad ministeren har haft mulighed for at sætte sig ind i på de ganske få dage, hvor ministeren har været minister; men det kunne jo være, at ministeren i forbindelse med det her arbejde havde fået et indtryk af, om grunden til, at vi går i gang med at lave det her arbejde, i virkeligheden er, at det en EU-beslutning, altså at det er det, der er baggrunden for, at vi nu går i gang med det arbejde med at ændre sammensætningen af DR's bestyrelse.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2022-12-20:
Tak for det.
Og tak for næsten fuldtonet opbakning fra Tingets partier til lovforslaget og hastebehandlingen af det.
Men før jeg går videre til indholdet, vil jeg sige tak for de mange lykønskninger fra mine kollegaer; det rører mig dybt, så dem skal I have tak for.
Normalt skal man ikke være stolt af at gennemføre hastelovbehandling som minister, og det er jeg heller ikke, men det er nødvendigt for at sikre, at DR har en bestyrelse efter den 1. januar.
Nogle vil måske mene, at det ville være uheldigt, hvis kulturministeren som den eneste var ansvarlig for, hvad DR foretog sig, og dermed også kunne påvirke driften af vores public service-medie sådan direkte uden om en bestyrelse.
Og derfor sætter jeg også pris på den store opbakning, der har været blandt Tingets partier, til det her lovforslag.
Af aftalen fremgår det – det er jo medieaftalen fra den seneste periode – at beskikkelsesperioden for den nuværende bestyrelse forlænges i 2 år.
Det skyldes simpelt hen det forhold, at man i aftalen har beskrevet et arbejde, der skal sikre eller fremme eller foreslå en ny måde at sammensætte bestyrelsen på.
Der sidder mange dygtige, engagerede og velmenende mennesker i bestyrelsen i dag, der råder over en bred vifte af kompetencer, og dem skylder vi en stor tak for deres indsats.
Med jeres støtte bliver den indsats nu forlænget i 2 år, og samtidig påbegynder der et arbejde for at identificere, hvordan man kan styrke modellen og tilstedeværelsen, eventuelt, af kompetencer i bestyrelsen.
Det er en diskussion og et arbejde, som jeg ser frem til at inddrage alle Tingets partier i, og jeg har også med stor interesse noteret mig de mange bemærkninger, forslag og hentydninger, der er kommet fra de forskellige ordførere.
Det er vigtigt for mig at præcisere, at lovforslaget cementerer den gældende praksis om udskiftninger i bestyrelsen inden for beskikkelsesperioden.
I det tilfælde, at der udtræder et bestyrelsesmedlem eller flere i de kommende 2 år, betyder det, at de samme principper som hidtil gælder.
Det er vigtigt at understrege for at sikre gennemsigtighed.
Det foreslås derfor, at lovforslagets bestemmelser om den 2-årige forlængelse træder i kraft den 29. december 2022, og at beskikkelsesperioden løber i de kommende 2 år fra den 1. januar.
Med de ord skal jeg sige tak for ordet og tak for opbakningen til lovforslaget.
Mikkel Bjørn (NB), 2022-12-20:
Nu startede Socialdemokratiets ordfører med at omtale DR som en kulturbærende institution, en kulturinstitution.
Det lyder jo meget godt; selv synes jeg, det lyder absolut fremragende.
I Nye Borgerlige er vi bare kommet til den konklusion, at DR har bevæget sig væk fra at være en kulturbærende institution, og det er der mange eksempler på.
Et godt eksempel, selv om det er i småtingsafdelingen,
er, at DR i foråret udgav en artikel, hvor man skelnede mellem kvinder og livmoderbærende individer, og det er jo bare et af mange eksempler på, at DR simpelt hen har bevæget sig væk fra at være en kulturbærende institution og langt hen ad vejen er blevet en propagandainstitution for venstrefløjen.
Derfor synes vi helt principielt, at det vil være mest rigtigt simpelt hen at stemme imod det her forslag.
Så det er vores holdning.
Christian Friis Bach (RV), 2022-12-20:
Tak for det.
Jeg vil også først benytte lejligheden til her fra talerstolen at ønske hjertelig tillykke til den nye kulturminister, og så vil jeg som de foregående ordførere glæde mig over det her fredsommelige lovforslag, som kan samle os før jul, om at forlænge bestyrelsens periode og arbejde hen imod en stærk og uafhængig bestyrelse for DR.
Søren Søndergaard (EL), 2022-12-20:
Forslaget er jo blevet beskrevet, og vi er rigtig glade for, at der også fra Socialdemokratiets side er helhjertet opbakning til medieaftalen.
Det håber vi gør sig gældende for hele medieaftalen, for det er jo sådan, at når man indgår en aftale, er det klart, at man står ved den, også efter et valg.
Især når der er flertal for den efter et valg, står man selvfølgelig ved den.
Derfor glæder vi os selvfølgelig over, at Socialdemokratiets tilslutning til den aftale, vi har lavet på det her område, også gælder på de andre områder i den medieaftale, vi aftalte, f.eks. når det gælder kulturbidraget.
Det er jo rigtigt, at det her står i medieaftalen.
Det, der ikke er blevet sagt, er jo, at det var udtryk for et kompromis i medieaftalen, fordi der var meget forskellige holdninger til, hvordan DR's bestyrelse skulle se ud.
Jeg vil sige, at regeringen lidt som en tyv i natten kom med det forslag, at det skulle være en såkaldt professionel bestyrelse.
Det er måske lidt en fornærmelse mod en række af de mennesker, der sidder der allerede i dag.
Men det var i hvert fald meget svært for nogle af os at få opklaret, hvad det var, der skulle være det positive ved en ændret sammensætning af DR's bestyrelse.
Vi har den opfattelse, modsat Liberal Alliance – vi kan allerede høre, at der er ideologiske forskelle, og det er jo godt – at når de danske skatteydere putter mange, mange hundrede millioner, faktisk milliarder i DR, skal der også være en eller anden forbindelse til befolkningen.
Vi har ikke sagt, at det nødvendigvis skal være politikere; vi er åbne for idrætsforeninger, lytterorganisationer, hvis man vil det, pensionistorganisationer, fagbevægelsen, arbejdsgiverforening eller hvad som helst.
Men det skal være noget, der kan give DR en eller anden form for folkelig forankring.
Det synes vi er en vigtig ting.
Derimod synes vi måske, at det der med at afkoble det helt fra en folkelig forankring ikke er nogen særlig god ting.
Så blev kompromiset jo, som det blev: Vi undersøger det nærmere.
Og det tager noget tid, og derfor genbeskikker vi den bestyrelse, der er, og så kommer vi tilbage til det.
Det er så det forslag, vi behandler i dag.
Og så kommer vi jo netop tilbage til den diskussion, og den vil jeg da se frem til at vi får mulighed for at føre.
Og det gør vi så med den nye kulturminister, som jeg vil byde velkommen.
Vi ser selvfølgelig frem til at tage den diskussion med den nye kulturminister.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-12-20:
Tak for det, og tillykke til kulturministeren.
I dag behandler vi, som mange andre også har fremført, et lovforslag om udpegelse af DR's bestyrelse, herunder det antal medlemmer, der udpeges af Folketingets seks største partier, med en præcisering af, at hvis der sker udtrædelse af et medlem af bestyrelsen undervejs i perioden – her er der jo sket forandringer af Folketingets sammensætning; et af de før seks største partier er nu ikke længere blandt de seks største – så skal det være de aktuelle seks største partier, der indstiller til, hvem der skal sidde i DR's bestyrelse.
Udpegelsen følger altså praksis om, at det er de seks største partier også undervejs i en periode, der udpeger et nyt medlem, hvis det er nødvendigt.
Derudover forlænges den nuværende periode med 2 år, så der i 2025 kan fremlægges en ny udpegningsmodel for sammensætningen af DR's bestyrelse.
Den diskussion kommer vi tilbage til.
Loven ophører dermed ved udgangen af 2024.
Det er et fornuftigt udgangspunkt, at det er de aktuelle seks største partier i Folketinget, der indstiller, at perioden udvides med 2 år ifølge en ny udpegningsmodel.
Vi tilslutter os lovforslaget.
Per Larsen (KF), 2022-12-20:
Tak for det.
Jeg vil også gerne ønske ministeren tillykke med de nye opgaver her i det åbne rum.
Jeg har lykønsket tidligere, men god gerning kan ikke gøres for ofte, og jeg ser frem til samarbejdet.
Med hensyn til L 10, forslag til lov om administration af den fælles landbrugspolitik, indgik vi jo bredt i Folketinget en stor og gennemgribende aftale om en grøn omstilling af dansk landbrug i efteråret, og når jeg siger »bred aftale«, dækker det jo over både Socialdemokratiet, Venstre, Dansk Folkeparti, Socialistisk Folkeparti, Radikale Venstre, Enhedslisten, Det Konservative Folkeparti, Nye Borgerlige, Liberal Alliance og Kristendemokraterne, og det sikrer jo landbruget og fødevareindustrien en god kontinuitet, hvor lovgivningen ikke skifter i tide og utide, og det er utrolig vigtigt.
For dansk landbrug skal selvfølgelig have mulighed for at udvikle sig og skal ikke afvikles.
Aftalen sikrer jo bl.a. en reduktion af udledningen af drivhusgasser til atmosfæren og en reduktion af næringsstoffer til vandmiljøet.
Lovforslaget her er også en ny hovedlov for administrationen af landbrugsstøtten.
Dertil er der også en ændring af jordfordelingsloven, der bør sikre, at der er mere fremdrift i jordfordelingerne, og fremover er det jo sådan, at andre end dommere kan være medlem af Jordfordelingskommissionen, hvilket jo har været en flaskehals, fordi vi jo ikke har for mange dommere i det her land.
Hvorfor skal lovforslaget så hastebehandles?
Ja, lovforslaget skal sikre en rettidig efterlevelse af EU-forordningen om den fælles landbrugspolitik, der træder i kraft den 1. januar, og så skal landbrugserhvervet selvfølgelig også have kendskab til de rammevilkår, der gælder fra den 1. januar 2023.
Det er bestemt ikke for tidligt.
Så i Det Konservative Folkeparti støtter vi forslaget.
Jacob Jensen (V), 2022-12-20:
Al den stund de andre landes aftaler først lige er kommet i hus, er det, som jeg nævnte, først sidst på året, Kommissionen ligesom kan have det samlede overblik.
Så det er et tilsagn om, at det kan vi godt kigge på løbende.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-12-20:
Jeg synes jo, at man godt løbende kan foretage den her opsamling af, hvad andre EU-lande har fået godkendt, i stedet for at det skal vente til sidst på året.
For der kunne jo være en række lande, hvor man godt kender vilkårene, og hvor man kunne samle op på det allerede nu, hvilket måske kunne være inspiration til de ændringer, som ministeren lægger op til.
Det er sådan set, synes jeg, meget fint med den åbenhed, at vi vedtager loven nu her i en hurtig behandling, men at vi åbner op for, at der kan justeres på tingene.
Og der synes jeg, det ville være rigtig fint at inddrage, hvad andre EU-lande har fået godkendt, for det var jo ærlig talt lidt en gættekonkurrence, da vi skulle sidde og lave landbrugsaftale, at få at vide: Det her må I ikke, for det kan vi ikke få igennem i EU.
Hvad skal man sige til det?
Nu er der måske andre lande, der har fået noget igennem, som vi også gerne ville have, og så skal vi holde det op mod, hvor mange systemer vi kan lave, så Landbrugsstyrelsen kan håndtere det.
Så jeg vil godt høre, om ministeren ikke kan se, at vi måske kunne inddrage nogle erfaringer fra andre EU-lande, også på den korte bane.
Kim Edberg Andersen (NB), 2022-12-20:
Jeg bliver bare nødt til at sige, at hr. Kim Edberg Andersen har rigtig tykke fingre, så han kom til at trykke på knappen uden at ville sige noget.
Nick Zimmermann (DF), 2022-12-20:
Tak for ordet.
Det kan jo nok ikke komme bag på nogen, at Dansk Folkeparti er modstander af den fælles europæiske landbrugspolitik.
Der bliver brugt alt for mange penge på den – helt op imod en tredjedel af EU's kæmpe budget – og det synes vi altså er helt vildt.
Men det er jo ikke det, vi skal behandle her i dag; vi skal i stedet for tale om det lovforslag, der handler om den nationale administration af den fælles landbrugspolitik.
Der er således tale om et forslag, der skal samle det lovgrundlag, der supplerer Den Europæiske Unions forordninger om den fælles landbrugspolitik i en ny hovedlov, der udformes.
I Dansk Folkeparti er vi ikke glade for det hele i den her aftale, men vi er med, bl.a. fordi det blev aftalt at kompensere landbruget for omstilling af produktionen i en mere grøn og bæredygtig retning.
Vi er også glade for satsningen på forskning og nye teknologier som vejen til et grønnere Danmark, i stedet for at man forsøger at løse klimaudfordringerne ved at give landbruget dårligere vilkår.
Når det er sagt, er det altid en smule bekymrende, når lovgivning hastes igennem.
I den forbindelse noterer Dansk Folkeparti sig med tilfredshed, at lovforslaget indeholder en solnedgangsklausul, der indebærer, at loven og ændringerne i den anden lovgivning automatisk ophæves den 1. juli 2023.
Samtidig anerkender vi begrundelserne for, at det er nødvendigt med en hurtig proces.
Det er vigtigt, at der kan åbnes for ansøgning til landbrugsstøtteordninger som planlagt, så den enkelte landbruger ikke risikerer at lide skade.
Det er altså vigtigt for erhvervet at kende de rammevilkår, der gælder fra den 1. januar 2023.
På den baggrund kan Dansk Folkeparti støtte forslaget.
Kim Edberg Andersen (NB), 2022-12-20:
Nu vil spørgeren finde ud af, at »alle« ikke er mig, og at jeg kommer til at kæmpe for det danske landbrug, lige indtil jeg bliver smidt ud herinde fra engang.
Det kommer jeg til.
For det, der er lavet, er en politisk aftale om, at vi skal reducere en vis mængde.
Men ordføreren skal bare gøre sig helt klart, at selv om Klimapanelet var fremme og sige, at vi så skulle lukke op mod en fjerdedel af danske landbrug, så bliver jeg bare nødt til at sige, at så bliver vi nødt til at finde en anden vej.
Jeg hørte godt, at man kunne få de arbejdspladser andre steder, eventuelt i byområder.
Det hjælper altså bare ikke ovre i Jylland.
Og så bliver vi måske nok nødt til at tage tænkehatten på igen og sige, at okay, selv om den yderste venstrefløj har det fint med at ødelægge landbruget, så er vi ikke sikre på, at der er et flertal i Folketinget for det længere.
Det er jeg jo glad for, for det betyder, at vi i den her periode kan få ændret på nogle af de tåbelige beslutninger, der er blevet taget tidligere.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-12-20:
Ja, vi skal omstille landbruget til et landbrug med langt færre husdyr, og de landmænd, som kun dyrker jorden og ikke har husdyr, er sådan set også landmænd.
Så vil jeg sige, at vi indimellem får gode råd.
Det gør vi bl.a. fra Klimarådet, også omkring hvordan vi lægger vores afgifter.
Og der er den klare melding, at vi altså skal lægge en ensartet CO 2 -afgift ud på hele samfundet.
Det er sådan set det økonomisk forsvarlige.
Det er meget dyrt, hvis vi skal holde hånden over landbruget uden CO 2 -afgifter.
For så skal vi sådan set pålægge industrien og andre dele af vores samfund en højere CO 2 -afgift.
Så vi er nødt til at komme i mål med at omstille landbruget, og det kan alle lige så godt indstille sig på.