runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-12-14:
Ja, jeg havde vist lige et ekstra spørgsmål.
Jeg kan i hvert fald bare konstatere, at man er langt bedre til at lave de økonomiske vurderinger og i forhold til EU-retten, end man lige er til at lave vurderingerne på landdistriktsområdet.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad fordelene er, ud over mindre bureaukrati, forstår jeg, ved ikke at indføre en obligatorisk ordning.
Altså, man kunne jo godt forestille sig, at det var meget bekvemt ikke at indføre en obligatorisk ordning, for det kunne også være, at man fik nogle sandheder at høre, som man ikke havde lyst til.
Men er der andre fordele ved ikke at gøre som i forslaget her end lige bureaukratiet?
Susie Jessen (DD), 2023-12-14:
Tak for talen.
Jeg kan forstå, ordføreren sætter sin lid til, at det her bliver brugt rigtigt.
Nu er ordføreren jo selv fra Sønderjylland, og kilometerafgiften, eller lastbilafgiften, som den også bliver kaldt, koster Sydjylland omkring 800 mio. kr. i afgifter.
Til sammenligning koster den kun København omkring 88 mio. kr.
Mener ordføreren, at landdistriktsfilteret ikke burde være brugt på den her lovgivning, hvis det er sådan, at det fungerer, som ordføreren siger det skal?
Henrik Frandsen (M), 2023-12-14:
Jeg kan jo ikke stå her og afgøre, om man i lovbehandlingen i ministeriet har brugt landdistriktsfilteret og vurderet, at det ikke havde en konsekvens for det konkrete landdistrikt, så det kan jeg jo ikke svare på alene af den grund.
Men jeg kan da godt se, at jo flere kilometer, man kører, jo mere kilometerbaseret vejafgift kommer man også til at betale.
Susie Jessen (DD), 2023-12-14:
Men problemet med lige præcis det her lovforslag er, at der ikke har været den her vurdering i lovforslaget, så vidt jeg i hvert fald kan se.
Og så sætter vi jo vores lid til de her tal, som jeg har her.
Det er nogle, vi har fået udefra.
Det er Dansk Industri, der bl.a. har siddet og regnet på det her, så der har ikke været nogen konsekvensvurdering af det.
Jeg kan huske, at da debatten var i salen, spurgte jeg ind til konsekvenserne for landdistrikterne, og det kunne skatteministeren ikke svare ordentligt på.
Han sagde, at det må vi jo se, og vi er da opmærksomme osv.
Men når det har så store konsekvenser for landdistrikterne, at det ikke bliver brugt, ville det så ikke have været rart med et filter på lige præcis sådan noget som det her?
Henrik Frandsen (M), 2023-12-14:
Jeg er ikke spor i tvivl om, at de tal, fru Susie Jessen bruger, er korrekte, ellers ville hun selvfølgelig ikke bruge dem.
Det kan jeg jo ikke, for jeg sidder ikke i ministeriet og ser, hvad de laver.
Jeg går ud fra, at man bruger landdistriktsfilteret, når der i 2017 blev vedtaget en lov om det.
Det går jeg selvfølgelig ud fra man gør.
Men jeg kan jo ikke se, om de reelt har gjort det.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-14:
Jeg bliver nødt til at ændre mit spørgsmål, for det, ordføreren stod og sagde, var egentlig ret vildt.
Ordføreren står og siger, at hvis man bliver pålagt at gøre det her, er det eneste, det vil føre til, at der bare kommer til at stå i flere lovforslag, at det ikke har nogen indflydelse.
Står ordføreren og siger, at de bevidst vil bruge det forkert i et ministerie?
Mit næste spørgsmål går på, at ordføreren nu står og dybest set bliver sat til vægs af fru Susie Jessen, når hun siger, at det jo har haft indflydelse i Sønderjylland, og hun nævner et beløb.
Så siger ordføreren, at han faktisk ikke kan vide det, for han er ikke blevet informeret.
Det er hele pointen med det her.
Eller er Moderaterne helt tilfredse med, at ordføreren nu skal stå deroppe og sige: Jeg kan ikke svare på spørgsmålet, for jeg er faktisk ikke blevet informeret?
Morten Dahlin (V), 2023-12-14:
Så vidt jeg husker, og jeg kan huske forkert, diskuterede fru Jette Gottlieb og jeg ved redegørelsen mest lige præcis det forslag, fru Jette Gottlieb også var på talerstolen i dag og tordne imod.
Men jeg kan jo huske forkert.
Altså, det er obligatorisk for ressortministerierne at foretage en konsekvensanalyse af, hvilken indvirkning lovgivning vil have på regioner og landdistrikter.
Det er sådan, reglerne er i dag.
Det, SF og Danmarksdemokraterne foreslår her i dag, er så, at hvis det så ikke har nogen indvirkning, skal vi bruge tid og penge på, at det bliver skrevet ind i loven.
Det kan jeg bare ikke se vil medføre andet end bureaukrati og ekstra spild af skatteborgernes penge.
Det her er jo en af årsagerne til, at vi ser de der knopskydninger i den offentlige sektor, som vi alle sammen står og harcelerer imod, hvor der bliver ansat en masse administrativt ansatte, hvis arbejde ikke giver skatteborgerne værdi for pengene.
Det er, fordi sådan nogle forslag her bliver fremsat, formentlig for at lave en eller anden symbolsk markering af, at man gerne vil noget for landdistrikterne, men jeg frygter, at det fører til spild af skatteborgernes penge, og det er min opgave at stå vagt om dem.
Henrik Frandsen (M), 2023-12-14:
Tak for ordet, hr. formand.
Skal landdistriktsfilteret gøres obligatorisk ved vedtagelsen af ny lovgivning?
Det er det spørgsmål, vi behandler i dag med beslutningsforslaget, hvis formål er at sikre en bedre vurdering af lovforslagenes konsekvenser for vores landdistrikter.
Som en, der selv bor på landet – jeg har altid boet på landet, måske minus et enkelt år – synes jeg, at det er et sympatisk forslag, men der er andre overvejelser omkring det, der gør, at Moderaterne ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Jeg kan lige så godt sige det med det samme.
Forslagsstillerne peger på, at en evaluering af brugen af landdistriktsfilteret, som Indenrigs- og Boligministeriet foretog i 2021, viser, at landdistriktsfilteret ikke bliver brugt i tilstrækkelig grad i lovgivningsprocessen.
Det er der gjort rede for.
Men det, som evalueringen i virkeligheden viser, er, at der kun i få tilfælde kan indskrives bemærkninger om de regionale landdistriktsrelaterede konsekvenser ved et lovforslag.
Af den grund skal det gøres obligatorisk at bruge filteret, hver gang der udarbejdes ny lovgivning.
Jeg er den pragmatiske type, så jeg har en klar forventning om, at når der ikke er skrevet flere bemærkninger, er det, fordi der ikke har været behov for det.
Vi skal også være meget påpasselige med at indføre mere unødvendigt bureaukrati, og det er i hvert fald et af de meget, meget vægtige argumenter, jeg har hørt i dag, og noget, som jeg også selv er meget optaget af.
Bureaukrati vokser simpelt hen nedefra og kommer af sig selv, og vi behøver ikke at lægge endnu flere frø til at få endnu mere bureaukrati ved at gøre det obligatorisk.
Landdistriktsfilteret er allerede en del af ministrenes vurdering i lovgivningsarbejdet.
At gøre det obligatorisk at inkludere bemærkninger om landdistriktskonsekvenser i alle lovforslag vil formentlig bare indebære en notering om fravær af konsekvenser.
Så mens ambitionen om at styrke landdistrikterne ved at indføre en obligatorisk brug af landdistriktsfilteret absolut er hæderværdig, er vi nødt til at overveje, hvilken effekt dette beslutningsforslag vil have i den virkelige verden.
Jeg tror ikke, det vil have en effekt.
Vi ønsker alle at sikre, at vores lovgivning har positive virkninger for hele Danmark, men det skal gøres uden at skabe unødige byrder, bureaukrati eller bremse den effektive beslutningsproces.
Som jeg sagde tidligere i mit indlæg: Moderaterne kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Hans Christian Schmidt (V), 2023-12-14:
Vi indførte jo landdistriktsfilteret i 2017, fordi vi var af den opfattelse, at det ville ministerierne kunne vurdere.
Det ved jeg stadig væk ikke om de kan eller ikke kan, men jeg synes, at 3 pct. er meget lavt, og jeg erindrer ikke, at det var det tal, vi nævnte for hinanden, dengang vi diskuterede, om det her skulle vedtages; der erindrer jeg ikke at vi var nede på 3 pct.
Altså, det virker meget lavt.
Men jeg tror, at hvad angår det spørgsmål, som spørgeren stiller her, er svaret, at vi jo nu kommer til at behandle beslutningsforslaget i Landdistriktsudvalget, og jeg skal nok tage imod det med åbent sind.
Jeg tror, det er der, vi skal tage en drøftelse af, hvad man kan gøre.
Er der erfaringer, man har fra tidligere?
Jeg tror bare ikke på, at fordi vi gør det til noget obligatorisk, som alle skal gøre, så virker det bedre end det her, hvor alle jo i grunden også skulle gøre det, men åbenbart – sådan kan jeg i hvert fald forstå forslagsstillerne – ikke gør det.
Susie Jessen (DD), 2023-12-14:
Ordføreren ved også godt, at der er flere lovforslag, der ligger i andre udvalg, som vi har problemer med at have overblik over i Landdistriktsudvalget, fordi de ligger i andre udvalg, hvor man måske ikke har det samme blik for landdistriktspolitikken, som vi har i Landdistriktsudvalget.
Så der er jo et reelt problem her.
Det undrer mig bare, at regeringen ikke vil være med til at løse det, for I må da også have en interesse i, at der er en bedre balance mellem land og by og vi skaber noget god lovgivning herindefra.
Kasper Roug (S), 2023-12-14:
Altså, uha da, vi vil jo meget gerne have god lovgivning her, og det arbejder jeg da hver eneste dag for at vi får på Christiansborg.
Det er klart, at Folketinget kun skal levere god lovgivning, men landdistrikterne har jo ikke brug for flere djøf-filtre – ja, jeg kan faktisk godt lide den anden ordførers betegnelse, det må jeg ærligt indrømme.
Det har vi jo ikke brug for mere af.
Landdistrikterne har jo brug for konkrete politiske aftaler og ikke flere og flere vurderinger og flere og flere filtre.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-14:
Nu siger ordføreren, at han ikke forstår det, og jeg ved ikke, om formanden vil give mig længere taletid, hvis jeg skal forklare en socialdemokrat noget, han ikke forstår, for det er ofte lidt op ad bakke.
Det er jo ikke et ekstra filter, vi vil have på.
Vi vil fjerne djøf-filteret, for ordførerens regering siger, at det er lavet, at tingene er lavet, og så sætter vi lige et filter ind, og så filtrerer vi, om Folketingets medlemmer må se det, inden de behandler et lovforslag.
Det kan jeg godt se er svært at forstå, men jeg hjælper jo ordføreren.
Ordføreren siger, at der skal færre filtre, så lad os fjerne djøf-filteret, og lad os sætte tingene ind i teksten.
Tingene er jo lavet.
Nu røg tiden jo, men det er kort tid at gøre en socialdemokrat klogere på.
Det er det, men jeg prøvede.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at hvis man fjerner den filtrering, regeringen laver, i forhold til om vi må se tingene eller ej, så fjerner man rent faktisk et filter, ergo fjerner man bureaukrati?
Kasper Roug (S), 2023-12-14:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er faktisk lidt, nu siger jeg nedslået – det er måske lige voldsomt nok – over, at ordføreren ikke har højere tanker om mig, end at han åbenbart skal bruge i hvert fald 2 minutter for at kunne forklare mig noget, som han mener jeg ikke forstår.
Jeg forstår godt forslaget, og jeg siger tak for spørgsmålet.
Det er jo, ligesom om man bare råber på mere og mere kontrol.
Altså, der er jo rigtig mange instanser her i Folketinget til at undersøge det.
Det er jo derfor, vi har udvalgsspørgsmål.
Det er derfor, vi har første- og andenbehandlinger af lovgivning.
Der kan man jo også stille nogle spørgsmål til emnet her.
Det er jo ikke sådan, at det fuldstændig er taget ud af den blå luft, og at vi ikke har mulighed for at gennemskue, hvad forskellige typer af lovgivning har af konsekvenser.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-14:
Det har jeg i hvert fald lært i Folketinget: at Socialdemokraterne ikke er meget for at få tingene kontrolleret i bund.
Det krævede ikke mange sekunder, før jeg vidste det.
Jeg bliver bare nødt til at sige det en gang til, fordi Socialdemokratiet åbenbart alligevel ikke har forstået det.
Tingene bliver lavet.
De er lavet i ministeriet.
Ministeren siger: Vi følger loven; de er lavet.
Det eneste, der så ikke sker, er, at det kommer med ud, når man så viser det til folketingsmedlemmerne.
Vi fjerner et filter.
Vi får mindre bureaukrati.
Kasper Roug (S), 2023-12-14:
Jeg fornemmer jo en frustration hos min kollega, og det er jeg selvfølgelig rigtig ked af.
Jeg er måske bare helt gammeldags uenig.
Det er jo en del af det at være i Folketinget.
Jeg synes egentlig, at begrebet djøf-filter faktisk er rigtig, rigtig fint.
Hvorfor i alverden skulle vi skrive i lovforslag, at det ingen konsekvenser har for landdistrikterne, når det nu engang er åbenlyst for alle, at det ikke har det?
Der er jo tydeligvis nogle sager, hvor det har haft det, og hvor man jo også har gjort opmærksom på det.
Hvis det er, at man har konkrete eksempler på det, så kom da endelig frem med det.
Så må man arbejde med det derfra.
Hans Christian Schmidt (V), 2023-12-14:
Tak for ordet, og tak til Danmarksdemokraterne og Socialistisk Folkeparti for at fremsætte beslutningsforslaget.
Med beslutningsforslaget foreslår Danmarksdemokraterne og Socialistisk Folkeparti, at det fremover skal være obligatorisk for alle ministre uanset ministerområde og for alle ministerier, at der ved ny lovgivning skal noteres i bemærkningerne, hvilke konsekvenser forslaget potentielt vil have for landdistrikterne, altså et såkaldt landdistriktsfilter.
Idéen er god.
For det er vigtigt, at vi, når vi vedtager ny lovgivning, ser på, hvilke konsekvenser lovgivningen vil have for bl.a. dansk erhvervsliv, administrationen, samfundsøkonomien og landdistrikterne.
Landdistriktsfilteret har Venstre jo sammen med Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti indført tilbage i 2017.
Her indførte vi det nuværende landdistriktsfilter for at sikre, at der i forbindelse med ny lovgivning tages hensyn til landdistrikterne, men med en model, hvorved landdistriktsfilteret kun skal benyttes, hvis det er relevant.
Det var det, vi besluttede.
Den nuværende model sikrer jo altså, at når det er relevant, tager det konkrete ministerium sine forholdsregler og sikrer, at der tages forbehold med en konsekvensanalyse af den pågældende lov.
Og det kan vi ikke, fordi vi synes, at man allerede i dag benytter landdistriktsfilteret som en del af ministeriernes lovgivningsarbejde.
Med en vedtagelse af det her beslutningsforslag vil det fortsat være op til de enkelte ressortministerier at vurdere et lovforslags konsekvenser for landdistrikterne, men med den forskel, at ministerierne skal bruge mere tid, flere ressourcer og skal igennem flere bureaukratiske arbejdsgange, også selv om et lovforslag ikke er relevant eller har betydning for landdistrikterne.
I Venstre ønsker vi at tage et opgør med regler og bureaukrati.
En obligatorisk udvidelse af anvendelsen af landdistriktsfilteret til lovforslag, der ikke vurderes relevante, tror vi også blot vil give mere bureaukrati – det var også det, som ministeren var inde på.
Venstre kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Susie Jessen (DD), 2023-12-14:
Tak til ordføreren for talen.
Det er nemlig helt rigtigt, at landdistriktsfilteret i dag kun bliver benyttet, hvis det er relevant, altså hvis man vurderer, at det er relevant i et lovforslag.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren så mener, at det er blevet brugt på den rigtige måde, når vi kunne se, at det mellem 2017 og 2020 kun var i 22 ud af 698 lovforslag, at landdistriktsfilteret blev brugt.
Jeg har godt nok kun været her et år, men jeg har da kunnet se mange lovforslag, som har haft en eller anden form for påvirkning på landdistrikterne, som man måske kun er ekstra opmærksom på, fordi man sidder med det som ordfører.
Hans Christian Schmidt (V), 2023-12-14:
Jeg vil sige, at da vi indførte landdistriktsfilteret, gjorde jeg mig ikke den overvejelse, at det kun ville skulle dreje sig om 3 pct. af alle lovforslag.
Det må jeg erkende.
Susie Jessen (DD), 2023-12-14:
Netop derfor giver det jo god mening at få lavet et obligatorisk landdistriktsfilter, hvor det simpelt hen bliver skrevet ind i lovgivningen.
Jeg kan ikke se, hvordan det skulle være et djøf-filter, som man siger.
Nu har man jo også lige indført toptopskatten.
Vi er jo med i aftalen.
Det er mere Liberal Alliance, der er sure over det.
Det er jo også en værre omgang bureaukrati, kunne jeg godt forestille mig.
Men det har man jo gjort alligevel.
Så jeg synes, det er et lidt ærgerligt argument, man bruger her, altså at det er et djøf-filter, for jeg tror faktisk, det betyder meget for landdistrikterne, at man har et overblik over, hvordan lovgivningen påvirker helt generelt.
Hans Christian Schmidt (V), 2023-12-14:
Så jeg tror, at man er nødt til at se sig om efter nogle andre værktøjer, for ellers skulle det jo være blevet gjort.
Men jeg indrømmer gerne, at jeg er overrasket over, at det kun er 3 pct. Jeg havde troet, det var noget mere.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-12-14:
Jeg kan jo forstå, at Venstre er tilfreds med den nuværende ordning.
Jeg hørte i hvert fald, at ministeren heller ikke vil afskaffe den, vi har.
Jeg hører også, at ordføreren siger, at 3 pct. nok er lige i underkanten.
Men hvordan kommer vi så derhen, hvor der bliver foretaget relevante vurderinger, hvis vi ikke gør det obligatorisk?
Jeg er bange for, at der er lovforslag, der simpelt hen smutter under radaren i dag, og postloven er igen et godt eksempel.
Vi har jo fået breve i udvalget, hvor Sammenslutningen af Danske Småøer skriver og er frustrerede over, at de nu nok får en ringere betjening postmæssigt på øerne.
Jeg tænker, at det da havde været et oplagt relevant forslag at lave en vurdering af.
Den findes så ikke.
Hvad er så ordførerens idéer til, hvordan vi kommer i hus med at få lavet det af de relevante forslag?
For jeg kunne jo forstå, at man bakker op om, at der skal være en, men man synes ikke, at den skal være obligatorisk.
Men hvad gør vi så?
Kasper Roug (S), 2023-12-14:
Tak for spørgsmålet.
Der er ingen tvivl om, at der er store forskelle på land og by, og det er også noget af det, vi skal arbejde på at gøre mindre hele tiden.
Det er jo derfor, vi også i Landdistriktsudvalget selvfølgelig arbejder sammen med landdistriktsministeren for at gøre det bedre hele tiden.
Men det at tro, at flere vurderinger og mere bureaukrati skulle gøre en forskel i Danmark mellem land og by, er jeg meget, meget tvivlende over for.
Jeg kan stadig væk ikke helt rigtig forstå, hvad logikken bag det er.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-12-14:
Ja, det vil tiden jo vise, og så kan man sige, at alt godt, der trækker i den rigtige retning, trods alt er et fremskridt.
Så er det jo så nogle gange, at man som ordfører må sande, at man måske lige var lidt forud for, hvad regeringen sådan gik og planlagde.
Men det vigtigste er jo trods alt, at vi gør noget, der rykker det i den rigtige retning for landdistrikterne.
Jens Meilvang (LA), 2023-12-14:
Mange tak for ordet, og tak til Danmarksdemokraterne for at fremsætte det her forslag.
Liberal Alliance deler sådan set ambitionen om, at dér, hvor det giver mening, kan statslige arbejdspladser lige så godt være placeret i et landdistrikt eller rundtomkring i Danmark som inde i Københavns centrum.
Siden 2015 er der, som der står i forslaget, kommet ca. 10.000 ekstra statslige arbejdspladser i hovedstaden.
Det skyldes i høj grad, at der har været en djøf-ansættelsesfest, hvor man bare under Mette Frederiksen har ansat 9.000 ekstra bureaukrater i staten.
Løsningen på djøf-festen i den offentlige sektor er ikke at sende djøf'erne ud i landdistrikterne, men i stedet at sende dem ud i private jobs.
Vi kan ikke støtte forslaget og ser langt hellere en plan for, at det voksende antal statslige arbejdspladser bliver reduceret væsentligt.
Niels Flemming Hansen (KF), 2023-12-14:
Mange tak for det, formand.
Og mange tak til Danmarksdemokraterne for at fremsætte dette beslutningsforslag.
Vi var som bekendt med til at udflytte arbejdspladserne, tilbage da vi startede på det, og sagde jo også dengang, at vi gerne så, at vi fik en undersøgelse af, hvordan det så var gået med at flytte mere end de her små 4.000 arbejdspladser, som vi gjorde dengang.
Den undersøgelse har vi ikke set endnu.
Derfor sad jeg og klikkede rundt i vores systemer herinde og finder så Rigsrevisionens rapport omkring det her med udflytning af statslige arbejdspladser.
Den konkluderede og vurderede, efter at cirka halvdelen af institutionerne var udflyttet, at opgavevaretagelsen var påvirket negativt med hensyn til produktivitet, kvalitet og sagsbehandling, og at omkring en fjerdedel af medarbejderne i de udflyttede institutioner var fulgt med – altså kun en fjerdedel.
Cirka halvdelen af institutionerne oplevede, at de efter udflytningen havde vanskeligere ved at rekruttere medarbejdere med relevante kompetencer end før udflytningen, og at sygefraværet var steget hos knap halvdelen af institutionerne.
Det er jo sådan ikke de bedste sundhedstegn.
Så vi kunne egentlig godt tænke os stadig væk at få den her undersøgelse af, hvordan det egentlig er gået, for det synes vi er væsentligt, inden vi lige sætter os ned og tager beslutning om 10.000 – 10.000 – arbejdspladser, man skal flytte.
Det er dælme mange.
Jeg vil til gengæld foreslå, at man i stedet for, når man planlægger nye statslige arbejdspladser, kigger vest for Valby Bakke, måske meget vest for Valby Bakke og måske syd for Valby Bakke og nord for Valby Bakke.
Det tror jeg er en langt bedre vej at gå.
Og med disse ord bliver det et pænt, men forsigtigt nej tak til Danmarksdemokraternes forslag.
Susie Jessen (DD), 2023-12-14:
Tak til ordføreren for talen.
Det er bare lige en tanke.
Der var ingen, der løftede et øjenbryn i forhold til de her 10.000 statslige arbejdspladser, der er blevet oprettet her i København siden 2015.
Altså, ordføreren får det til at lyde, som om 10.000 er rigtig mange, men der har jo bare ikke været nogen sådan særlig diskussion af de tusindvis af arbejdspladser, der er blevet oprettet i Københavnsområdet siden 2015.
Jeg har også set en rapport fra SDU, som ganske rigtigt siger, at der har været nogle udfordringer, men det har også noget at gøre med antallet af de statslige arbejdspladser, der er blevet udflyttet.
Man har ikke kunnet se en ordentlig effekt.
Men der har faktisk været lidt af en effekt i forhold til de unge, altså at de vælger at bosætte sig i de områder.
Så jeg har set nogle andre rapporter.
Jeg deler ordførerens konklusion om, at det kunne være godt med en undersøgelse af, hvordan det er gået, men kunne vi ikke også godt bruge en forundersøgelse af, hvad vi skal gøre for at få endnu flere statslige arbejdspladser ud?
Niels Flemming Hansen (KF), 2023-12-14:
Jeg synes jo bare ikke, at man, når man nu har skabt en arbejdsplads for medarbejdere et sted i landet, i det her tilfælde København, skal begynde at flytte folk bagefter eller flytte arbejdspladsen.
Jeg synes egentlig, det giver meget, meget bedre mening, at når vi skaber nye, skaber vi dem derude.
Altså, der er flyttet 5.750 statslige arbejdspladser siden 2015, og der er kommet en nettotilvækst af statslige arbejdspladser i København på 4.200.
Så det er fuldstændig rigtigt: Der er kommet en massiv tilgang til Københavnsområdet.
Det er vi meget enige i.
Susie Jessen (DD), 2023-12-14:
Jeg vil egentlig bare sige tak til ordføreren for den klare tale, altså at Konservative ikke synes, det er en god idé at flytte statslige arbejdspladser ud i landet, for den klarhed savner jeg lidt i den her debat.
Jeg synes, der er alt for mange, der siger, at de deler intentionen, men så vil de ikke være med til at gøre noget.
Så jeg vil egentlig bare sige tak til Konservative for den klare tale.
Man vil ikke udflytte flere statslige arbejdspladser.
Er det rigtigt forstået?
Henrik Frandsen (M), 2023-12-14:
Der er jo allerede i regeringsgrundlaget adresseret behovet for statslige arbejdspladser i hele landet sådan at forstå, at når man etablerer nye arbejdspladser, nye styrelser, nye institutioner, store udbygninger osv., så skal der være tungtvejende grunde til ikke at placere dem ude i landdistrikterne.
Det er også klart, at hvis man sidder med en offentlig institution og den egentlig er bedre placeret et andet sted, så kan man jo af egen drift finde ud af, om man vil flytte den ud, tænker jeg.
Men jeg mener faktisk, at regeringsgrundlaget allerede adresserer det.