runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-05-21:
Jeg troede, at ordføreren bemærkede det, dengang vi behandlede forslaget om ugegrænsen til abort.
Men hvis ikke det er tilfældet, er jeg i hvert fald glad for, at jeg fik sagt den bemærkning.
For i forhold til det andet lyder det til, at vi er enige.
Vi har jo også stemt for.
Vi forholder os altid sagligt.
Hvis der står afbureaukratisering på noget, stemmer vi ikke bare for, for der er noget af det bureaukrati, og vi har, der indebærer retssikkerhed, så vi forholder os altid sagligt til det.
Her er vi endt med at sige, at vi faktisk tror, at det her er en fornuftig løsning.
Men vi kommer ikke til bare at sige ja, fordi vi hedder Liberal Alliance.
Så selvfølgelig skal vi tænke over, hvad vi stemmer ja til.
Nu ser jeg nogen, der ryster på hovedet foran hernede på forreste række.
Jeg går ud fra, det er, fordi det er en lidt sat på spidsen-formulering, som hr. Lars Boje Mathiesen kommer med.
Vi har i hvert fald være åbne for i Liberal Alliance, at det bliver lagt ud til storbyerne selv at indrette sig.
F.eks. har man i Aalborg ikke interesse i at få bilerne ud af byen.
I København er der måske større interesse i at få bilerne ud af byen nogle steder.
Man ved ret godt lokalt, hvad det er, der passer bedst, og det vil de typisk planlægge efter.
Hvad det helt specifikt er, der bliver spurgt ind til, kan jeg simpelt hen ikke svare på, fordi jeg ikke ved det.
Jeg kan også se på min gruppeformand her, at han heller ikke helt er enig i spørgsmålet.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-21:
Liberal Alliance har ved Ole Birk Olesen i Politiken sagt, at man vil forbyde benzin- og dieselbiler i København i 2028.
Er det stadig væk Liberal Alliances politik, og er København den eneste by, hvor man ville forbyde benzin- og dieselbiler?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-05-21:
Planen, som liberale alliance har lagt, kan ikke lade sig gøre – det kan ikke engang undersøges, det bliver ikke engang undersøgt ordentligt.
Vi siger: Lad os kigge på de muligheder, der er, før vi risikerer så stor en regning til borgerne, til samfundet, til os alle sammen – også til dansk erhvervsliv.
Lad os få kigget på de muligheder, der er, før vi laver en så tung en investering.
Det er der, hvor jeg synes, at Alternativet og Liberal Alliance ofte er meget enige, altså når det gælder om at se på problematikken.
Vi er ikke altid enige om løsningerne.
Vi ser lidt forskelligt på, hvordan vi skal løse det her.
Men det her med, man skal have skatteborgerne til at betale for en ydelse, nemlig at der skal hentes børn, så forældrene kan stå ved samlebåndet, er jo den forkerte tankegang.
Hvis jeg personligt ville prioritere det, at der skulle komme en og hente børnene, ville der måske være et marked for det, og så ville der være en udbyder, og så ville den kunne komme til.
Men det handler jo netop om at sætte det fri.
Det offentlige ved ikke bedst; det gør markedet.
Det er derfor, det private ville kunne give det, fordi man ville efterspørge det.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Tak for det.
Jeg er helt enig i, at det forslag fra Pernille Rosenkrantz-Theil om, at der skal være børnetaxier, der kører ud og hente børn om morgenen, så forældrene hurtigere kan komme på arbejde, er en helt vanvittig lappeløsning, som jo netop ikke forholder sig til virkeligheden, nemlig at familierne i dag er stressede, pressede og har svært ved at få tingene til at løbe rundt.
Det er jo også derfor, vi i Alternativet gerne vil kigge på nedsat arbejdstid og en langt højere grad af fleksibilitet på arbejdsmarkedet, sådan at man i nogle perioder kan arbejde mindre, i andre mere i forhold til de her livsfaser, som jeg anerkender er forskellige.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-05-21:
Jeg oplever faktisk i høj grad, at vi allerede i dag har den opdeling, nemlig at det kun er dem med flest midler, der har råd til at vælge noget anderledes – det er kun dem, der må.
For når det offentlige laver en universel ydelse som f.eks. børnepenge, stiller vi nogle krav.
Hvis vi satte nogle flere offentlige ydelser fri, så borgeren selv kunne vælge sin udbyder, så er det klart, at der ville være flere, der havde råd til det, end der er i dag, ved netop at følge den her helt klassisk borgerlige tankegang, at pengene skal følge borgeren.
Det er både ved børnepasning og ved sundhedsydelser og også ved ældrepleje – det kan være alt muligt.
Vi tænker ikke nok i at bryde det her velfærdsmonopol, vi har, hvor vi undtagelsesvis lader private komme til.
Det er så forskelligt, ved vi har behov for.
Jeg hørte Pernille Rosenkrantz-Theil sige, at hun ville have de offentligt ansatte til at hente børn i ladcykel.
Det kunne da være et fint alternativ for en privat at spørge, om der er et marked for det.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Tak for det, og tak til ordføreren for en god tale.
I Alternativet er vi meget enige med Liberal Alliance omkring hele den her tillidsbaserede dagsorden, som jeg oplevede, at ordføreren brugte meget tid på; tillid til de offentligt ansatte eller i hvert fald velfærden, tillid til fagligheden og til de enkelte familier.
Så langt, så godt.
LA har jo også en kampagne med sloganet »Du har altid et valg«, og det kan man nok filosofisk være enig i, men jeg tænker også, at vi ved, at man i den virkelige verden er påvirket af mange andre parametre og faktorer i forhold til at tage de her valg.
Så hvis ordføreren skulle uddybe Liberal Alliances tankegang omkring velfærden, hvordan sikrer vi så, at der ikke kommer i en enorm ulighed i velfærden, og at det ikke kun er dem med ressourcerne, der kan vælge de her velfærdsiværksættere, som ordføreren nævner?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-05-21:
Tak for det, og tak for en god tale.
Jeg har jo kigget lidt ind i jeres »En frisk start«, og den efterlader mig sådan lidt med, at tænk på et tal.
Liberal Alliance vil gerne spare 13,5 mia. kr. på administrative statslige årsværk.
Jeg har haft lejlighed til at diskutere eller faktisk måske nok mere være i debat med partiets finansordfører herinde adskillige gange, hvor det sådan gik lidt mere på, hvem der ville det her mest, men hver gang jeg har efterspurgt det, og hver gang jeg har appelleret til partiets finansordfører om, at vi sætter os ned og bliver konkrete på, hvad det er for noget opgavebortfald, der skal være, og hvad det er for nogle årsværk der skal væk, så har jeg ikke hørt noget fra ordføreren.
Men nu er det jo lang tid siden, så nu tænker jeg, om partiets ordfører kan komme med nogle konkrete steder og sige, hvor de 13,5 mia. kr. skal spares henne.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-05-21:
Tak for det.
Desværre er der en stigende tendens her i salen til, at Liberal Alliance er imod, når vi skal give vores politi flere ressourcer eller give vores politi nogle konkrete værktøjer i dagligdagen.
Vi så det, da vi sidste år skulle stemme i forhold til at afbøde en besparelse for politiet, hvor Liberal Alliance stemte imod, og så så vi det senest i salen for et par uger siden, da Liberal Alliances ordfører hernede sagde, at man mente, at det var bedre, at kommunerne brugte en masse millioner kroner af skatteborgernes penge på at ansætte kommunale tryghedsvagter i f.eks. svømmehaller eller på offentlige pladser i stedet for at bakke op om et opholdsforbud, der vil betyde, at man kan fjerne f.eks. nogle af de kriminelle indvandrere, jeg fortalte om før, ved at sige, at de ikke må komme der mere, når de er så truende over for personalet eller skræmmer de andre kunder, der er i en butik, væk.
Derfor er mit spørgsmål bare: Hvorfor vil Liberal Alliance ikke være med til at give politiet værktøjer, der kan sørge for, at almindelige mennesker kan være i det offentlige rum, i stedet for at man skal bruge millioner af skattekroner på at ansætte vagter?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-05-21:
Det er jo simpelt hen ikke rigtigt, da vi jo stemte for burkaforbuddet.
Jeg sad her ikke dengang, så jeg ved ikke helt, hvorfor man siger »hver gang«.
I forhold til at man har mådehold i forhold til borgernes ret til et privatliv og frihed, kommer jeg ikke fra et parti, hvor det er sådan, at man siger, at overvågning er frihed.
Det gør jeg ikke, for det mener jeg ikke, og derfor ser vi som et liberalt parti ikke lige så nemt på myndighedernes beføjelser.
Vi mener, at det er noget, der skal begrænses til det absolut nødvendige.
Jeg nægter på ingen måde, at Liberal Alliance har fået en strammere udlændingepolitik, end vi havde for 10 år siden.
I forhold til det specifikke forslag, som bliver nævnt her, altså det med opholdsforbuddet, var det jo en samlet pakke, hvor der også var øget overvågning, og hvor det var den del, vi ikke mente vi havde lyst til at stå inde for, og hvor vi ikke mente at målet helliger midlet.
Så derfor valgte vi ikke at være med, men i forhold til at give redskaber bliver jeg nødt til igen at påpege, at jeg ville ønske, at Socialdemokratiet viste en lillebitte smule mådehold i forhold til politiets beføjelser, altså vores myndigheders beføjelser, som f.eks. med PET-loven.
Det er utroligt, at man gang på gang tager myndigheders beføjelser op som et emne, når man lige har lagt op til nogle af de vildeste beføjelser, vi har set i det her land.
Frederik Vad (S), 2025-05-21:
Tak for det.
Jeg vil gerne følge op på min kollega Bjørn Brandenborgs spørgsmål omkring opholdsforbud.
For jeg synes, at det, ordføreren står på talerstolen og siger, er det samme, som liberale har sagt hver gang, man har strammet udlændinge- og retspolitikken i Danmark gennem tiden.
Da vi i sin tid lavede 24-årsreglen, var der mange liberale, der sagde, at uha, det vil også ramme amerikanere eller folk, der kommer tilbage fra USA med en amerikansk kæreste, og det vil også ramme uskyldige.
Ja, men det kan forhindre arrangerede ægteskaber.
Da vi indførte burkaforbuddet, var der også nogle liberale, der sagde: Jamen hvad så, hvis man har taget en burka på frivilligt, eller hvad med folks personlige frihed?
Nu står ordføreren og siger, at et opholdsforbud vil Liberal Alliance ikke støtte, fordi det jo kan ramme nogle forkerte og nogle tilfældige.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvordan kan det være, at Liberal Alliance belært af de sidste 25 års udlændinge- og retspolitik ikke kan se, at vi har brug for nogle håndfaste redskaber til politiet, også i forhold til et opholdsforbud, hvis vi skal sikre tryghed på togstationer og i svømmehaller landet over?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-05-21:
Jamen altså, vi melder ud, at der skal lempes på nogle af kravene til international arbejdskraft.
Jeg hører ikke Radikale sætte nogen begrænsninger.
Så ja, der vil være mange, der vil kunne komme nemmere hertil.
At vi samtidig med det også bliver nødt til at erkende, at der er nogle, vi har sværere ved at få integreret end andre, og at der derfor ikke skal være de samme krav, er jo en udbygning af vores politik.
Det er da ikke så kontroversielt.
Frederik Vad (S), 2025-05-21:
Da vi lavede 24-årsreglen, stod der også liberale, der sagde, at kom nu med noget mådehold, og da vi lavede burkaforbuddet, blev der også sagt mådehold.
Ordføreren erkender jo ikke og vil ikke stå på mål for, at Liberal Alliance er imod et opholdsforbud, at man er imod det hele, og at man har sagt, at de svømmehaller og stationer, der har problemer, må hyre private vagter.
Man vil ikke give politiet det her redskab med et opholdsforbud, og jeg ved godt, at I stemte for burkaforbuddet.
Men liberale fra alle mulige forskellige partier har talt om mådehold, hver eneste gang vi har strammet reglerne på de her områder.
Hvorfor er man imod et opholdsforbud som redskab til politiet?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-05-21:
Når det kommer til at give vores ordensmagt beføjelser, er det blevet meget tydeligt, at Socialdemokratiet lader til ingen grænser at have, for hvad de vil give beføjelser til.
I forhold til den nye PET-lovgivning stod Venstres ordfører her og sagde, at de lige skulle se, hvad der er op og ned, men Socialdemokratiet ved godt, hvad der er op og ned i den, og der vælger man bare at sige, at når det kommer til, hvilke beføjelser myndighederne skal have, skal der ikke være nogen begrænsninger nærmest.
Det er ikke en stigende tendens, hr. Bjørn Brandenborg har bemærket, det er noget, vi altid er opmærksomme på, for vi skal også balancere den personlige frihed, og vi skal balancere, hvilke rettigheder vi giver til ordensmagten.
Derfor vil det altid være noget, vi vægter højt, og det vil også være noget, vi kæmper med næb og kløer for, når vi til efteråret igen skal til at snakke den PET-lovgivning, hvor vi ser hidtil usete beføjelser, som Socialdemokratiet vil give til vores myndigheder.
Hans Andersen (V), 2025-05-21:
Jeg glæder mig over, at den her KLAR-alliance så ikke er så klar alligevel.
Jeg kan forstå, at Radikale Venstre er blevet smidt under bussen i dag – Liberal Alliance løber væk, og Konservative løb væk fra aftalen om fri indrejse i dag.
Det er så ikke et forslag, der gælder længere.
Paradigmeskiftet, forslaget fra Liberal Alliance, holdt et par år, og nu mener Liberal Alliance så noget andet.
Men jeg vil gerne sige, at jeg synes, at der er positive toner i det, Liberal Alliance mener i dag – men hvor længe holder det?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-05-21:
Nu prøver jeg lige igen, og så kunne det være, at ordføreren, når jeg stiller et spørgsmål om noget konkret, så vil svare på det i stedet for at tale om alt mulig andet.
Jeg spurgte ikke ind til PET-loven, den diskussion har vi haft, og jeg glæder mig til, den kommer igen – jeg tager den gerne med oprejst pande.
Jeg spurgte ind til opholdsforbuddet.
Derfor er mit spørgsmål jo egentlig ret simpelt, og jeg håber, at ordføreren vil prøve at svare på det nu: Hvorfor er man imod, at politiet har mulighed for at sige til nogle mennesker, at de ikke skal være i det offentlige rum, og hvis forbryder man sig mod det, får man en bøde, og bliver man ved, kommer man i fængsel.
Hvorfor skal kommunen bruge millioner af kroner på at ansætte vagter, i stedet for at pengene kunne være brugt på velfærd og mange andre ting?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-05-21:
Jeg bliver lige nødt til at tilføje, at ud over at være konkret, var ordføreren også meget beskrivende i sit spørgsmål om ordensmagtens beføjelser og Liberal Alliances tilgang til ordensmagtens beføjelser.
I forhold til det konkrete spørgsmål, hr. Bjørn Brandenborg, vil jeg sige: Rolig nu, det er altid en vurdering af, om det skal være nødvendigt.
Nogle gange vil det koste mere i forhold til ikke at være nødvendigt, men hvor man vil kunne beskytte det hensyn, vi vægter, og det vil vi også tage med her, det vil vi også tage med i sådan et konkret forslag, og det vil det være, hver gang vi drøfter ordensmagtens beføjelser.
Hans Andersen (V), 2025-05-21:
Tak for det.
For blot et par år siden stod en række partiledere fra Radikale Venstre, Liberal Alliance og Konservative i Børsen, og hr. Alex Vanopslagh proklamerede, at der var brug for et paradigmeskifte i forhold til international arbejdskraft og adgangen for international arbejdskraft.
Det, forslaget gik ud på, var, at alle, også mennesker fra Mellemøsten og Afrika, skulle kunne komme til Danmark, altså at der skulle være fri indrejse, og så kunne man bagefter klare papirarbejdet.
Det blev så lanceret sammen med Radikale Venstre og Konservative.
Jeg skal bare forstå det: Mener Liberal Alliance ikke det her mere?
Er man gået bort fra paradigmeskiftet i forhold til international arbejdskraft?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-05-21:
Vi er fuldstændig enige med Radikale Venstre og Konservative i, at der er behov for international arbejdskraft, og at der er steder, hvor vi bestemt kan lempe betingelserne.
Vi er selv kommet med et udlændingeudspil, og vi kan jo ikke sige, at det skal gælde for alle, så hvis der står ordret, at det skal gælde alle, må jeg sige, at vi har ændret holdning.
Men Liberal Alliances politik er, at vi skal kunne lempe kravene f.eks. for en sygeplejerske, der kommer fra England.
Der er tilfælde, hvor der skal lempes i forhold til den internationale arbejdskraft, så det bliver nemmere at komme hertil.
Men vores forslag går på to ben.
Vi skal også have en erkendelse af, at vi ikke bare kan få arbejdskraft alle steder fra og så forvente, at det ikke påvirker vores samfund.
Derfor har vi sagt, at det ikke skal gælde alle lande.
Vi skal dele det op i et A- og et B-hold, så vi siger, at der er folk fra nogle lande, vi ikke kan tilbyde de lempelige vilkår.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-05-22:
Tak for det.
Til den allersidste del af det, som ministeren siger i forhold til det med de 0,7 pct., vil jeg sige, at jeg synes, vi har en utrolig fin model, for vi laver jo reguleringen over årene, men vi kommer til at lande på de 0,7 pct.
Jeg er også enig med ministeren i det der med, at vi skal passe på ikke at binde os for meget, i forhold til hvordan de allokeres.
Men det tror jeg bare kan være en rigtig interessant drøftelse for os at få politisk.
Det er nu, hvor vi er så få lande, der står på de 0,7 pct., og de 3 af de 4 lande er nordiske lande.
Vi har også politisk som parlamentarikere drøftet meget med de nordiske lande, om vi kan gøre noget andet og mere, altså igen for at potensere stemmen om de 0,7 pct., men også akkumulere vores indsats for at gøre det endnu mere markant der, hvor vi eventuelt koordinerer en fælles nordisk indsats.
Er det noget, der har været en drøftelse af?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-05-22:
Jo, og jeg vil også sige om det her med balance: Hvis vi ser på det aktuelle niveau, er det vel sådan en tredjedel multilateralt og to tredjedele bilateralt, og jeg er meget bekymret ved at låse os på alle mulige måltal, selv om det jo tit bliver det, man falder tilbage på, når man sidder og laver politik, ikke?
Vi har også en 30-procentsmålsætning om det grønne, og 60 er det til klima, og det bliver meget hurtigt sådan noget med, at hvis man så skal udtrykke en yderligere ambition, skal man sætte en procentdel op, og så laver man nogle bindinger på sig selv.
Men det er klart, at der skal være et substantielt bidrag inde i det multilaterale.
Det giver os også leverage ude i verden til de debatter, også omkring finansiering og innovativ finansiering og gældspolitik og andet, hvor vi jo sådan set kan yde et bidrag, der rækker ud over bare vores egne penge, hvis man kan sige det på den måde.
Jeg tror så til gengæld, at der ligger en god debat i, hvordan vi så får skabt mere synlighed og mere opfølgning på også vores multilaterale bidrag.
Det er også en diskussion, der findes derude.
Jeg snakkede selv med Tom Fletcher om det i sidste uge: Hvis man skal formå donorlandene til at gå multilateralt, skal de multilaterale systemer måske også være bedre til at synliggøre, hvad der så blev af et givet lands bidrag inde i en multinational organisation, ikke?
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-22:
Jeg synes heller ikke, det er en interessant diskussion i sig selv at diskutere procentsatserne.
Det er i virkeligheden mere det politisk at tilkendegive en støtte, og det er selvfølgelig finansielt, men det er jo også et politisk, diplomatisk engagement i hele det internationale system.
Og jeg er fuldt ud enig med det, som udenrigsministeren også refererer, nemlig Fletchers kommentar omkring, hvordan man så fra de multilaterale organisationers side kan være med til at synliggøre og sikre den forankring og opbakning.
Det var også noget af det, man også fra dansk side kunne engagere sig i.
Så det var egentlig mere som en kommentar end som et spørgsmål.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-05-22:
Ja, og jeg tager det også ned som en kommentar.
Jeg er sådan set ret enig.
Der er jo bestemt rum for forbedring.
Og der er ingen tvivl om, at med det tilbageslag, der er i øjeblikket i ODA-bevillinger rundtomkring i verden, så kan vi jo ikke fylde det hul op.
Det kan vi ikke – det kan vi ikke.
Men vi har en slags moralsk overhånd, hvis vi holder os til 0,7, og bør også kunne bruge det til at skabe et mere effektivt system, altså også i nogle af de multilaterale fora.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-22:
Tak til ministeren for også at reflektere sådan lidt åbent over det.
For det er jo er rigtigt, at man på en eller anden måde næsten kan komme til at tage hul på en slags forhandling her, og det er egentlig ikke intentionen med mit spørgsmål.
Men det er vitterlig bare for at få nogle refleksioner over noget, vi ikke rigtig har berørt, nemlig den diskussion, der jo ofte har været, om, hvordan vi i forhold til Danmarks engagement balancerer mellem det multilaterale og det bilaterale, altså ikke bare i lyset af, at Danmark sidder i FN's Sikkerhedsråd – men det gør det jo selvfølgelig endnu mere interessant – men at vi jo faktisk netop også er aktive med hensyn til at styrke internationale institutioner.
Nu har jeg selv haft fornøjelsen af sammen med udvalgskolleger at være på besøg i Den Afrikanske Union, hvor Danmark i forhold til det med fredsarbejdet jo her er stærkt aktiv.
Så vil udenrigsministeren ikke bare sige en lille smule om, hvordan han og regeringen ser på det danske engagement fremadrettet, uden dermed at se det i sådan et forhandlingsperspektiv, men i virkeligheden mere storpolitisk?
Så er det ikke også en dansk interesse – og nu lægger jeg udenrigsministeren ord i munden – at styrke det?
Ja, det er i høj grad noget, jeg interesserer mig for
Jeg er glad for, at ordføreren også selv husker det meget stærke fokus, ordføreren har på det.
Jeg synes, at det, der er vigtigt med vores udviklingsbistand, jo i virkeligheden er, at den kan noget helt særligt, altså den statslige bistand.
Det er nemlig at have det her klare mål for, at den skal bekæmpe fattigdom.
Det er sværere at styre privat kapital til at skulle det, medmindre man lægger nogle rammer ned omkring, hvordan de privatsektorengagementer skal være.
Det er i virkeligheden det, jeg synes er det vigtige her, altså at vi ikke prøver at sige, at den private sektor skal én ting, at civilsamfundet skal en anden ting, og at myndighedssamarbejdet skal en tredje ting.
Der er nogle tværgående formål, som skal kunne løftes på tværs af de tre typer indsatser, og det er måske i virkeligheden det, vi skal fokusere meget mere på end at prøve at dele det op igen.
Det tror jeg ikke tjener det samlede formål.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-22:
Jeg vil nu fastholde, at Venstre er et godt liberalt parti, og at vækst og arbejdspladser i den grad er fattigdomsbekæmpende, og det er jo noget af det, der smitter.
Især inden for landbrugssektoren har det hevet millioner og milliarder af mennesker ud af fattigdom, altså at man har fået gang i landbrugssektoren og landmænd og landbrugsvirksomheder rundtomkring i verdens fattige lande.
Det er virkelig effektivt i fattigdomsbekæmpelsen.
Men så er der nogle, der står tilbage.
Det var også det, fru Trine Pertou Mach var enig i.
Og der kan man så sige, at hvis der er noget, der virkelig har virket i verden, så er det jo sociale velfærdsydelser; så er det jo netop ældrecheck, børnecheck og alt det, som vi kender i Danmark, hvor vi hiver mennesker ud af fattigdom.
Og der er nogle globale initiativer.
Er det noget, fru Trine Pertou Mach interesserer sig for?
Claus Jørgensen (SF), 2025-05-22:
Tak for det svar.
Jeg er glad for at høre, at Konservative holder fast i 0,7 pct. Hvad tænker ordføreren om meldingen ovre fra de herrer ovre på højrefløjen her, som vil gå ned på 0,5 pct.?
Vil det have betydning, bl.a. for de grønne projekter fremadrettet?
Helle Bonnesen (KF), 2025-05-22:
Jeg skal ikke gøre mig til dommer over andre partiers politik og strategier, og hvordan de vælger at vælge til og fra.
For os har det været vigtigt, og det er vigtigt, at vi er en del af den 0,7-procentsmålsætning, der er internationalt.
Jeg håber stadig væk, de partier vil være med til diskussionerne og prioriteringerne.
Mere vil jeg ikke kommentere på det.