runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2022-05-06:
Tak, og jeg beklager.
Det er jo simpelt hen vilkårene, når man kun har få minutter til at stille spørgsmål og kommentere på en debat, som betyder rigtig meget for mange af os.
Vi har stået her før, og nu står vi her igen.
Der er fremsat flere beslutningsforslag, herunder også beslutningsforslag fra Nye Borgerlige, om at lave mere åbenhed i, lad os kalde den offentlighedsloven.
Når vi står her nu, er det jo let bare at sige, at vi stemmer for, men jeg må også bare sige, at vi for en måned siden har haft en forespørgselsdebat, hvor vi prøvede at presse på for at høre, hvor langt man er i de forhandlinger, som vi for lidt over et år siden fik at vide nu skulle gå i gang, og hvor flere af os kun er blevet indkaldt en enkelt gang.
Vi har derfor en fornemmelse af, at der ikke sådan er den store fremdrift i forhandlingerne.
Det er muligt, at der sker mere i forligskredsen – det skal jeg jo ikke kunne sige noget om.
Men med tanke på, hvor stor en del af Folketingets medlemmer som er optaget af det her, og hvor mange gange vi har behandlet det, kunne det jo være rart, at man på en eller anden måde fik en vished om, hvad det er, der kommer til at ske, ikke mindst fordi det jo var et enigt Folketing, der sidste år vedtog – på baggrund af SF's, nu kan jeg ikke engang huske, om det er var et beslutningsforslag eller en forespørgselsdebat – at der skulle indkaldes til forhandlinger, og at regeringen skulle igangsætte forhandlingerne på det her område.
Vi støtter forslaget, og jeg må sige, at hvis man var imod det, man kan kalde mørklægningsloven, før den socialdemokratiske regering fik magten, så er man det nok endnu mere nu.
Det er ikke, fordi vi er imod offentlighedsloven som sådan, men fordi de ændringer, som blev indført, og som gjorde, at offentlighedsloven fik tilnavnet mørklægningsloven, i den grad har gjort det muligt for politikere og for regeringen at holde kortene meget tæt ind til kroppen.
Og jeg tror også, det er kommet bag på nogle af dem, som lavede aftalen, at man kunne have en regering, som er så lukket og har været så lukket, som den nuværende regering har været.
Ikke mindst i forbindelse med coronahåndteringen har det her været helt grelt.
Jeg har nævnt de mange eksempler, hvor vi har manglet åbenhed, i alle mine tidligere ordførertaler, og det skal jeg skåne jer for nu.
Men vi bakker naturligvis op om forslaget.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-05-06:
Tak for det.
En mulighed for at give større indsigt i det offentlige arbejde er selvsagt noget, vi støtter.
Desværre døjer vi stadig med offentlighedslovens mørklægninger, men her vil vi da kunne lysne en smule af offentlighedslovens mørke.
Vi har jo her for nylig haft sager, hvor der pludselig kunne skabes stor debat om, hvad der egentlig skal journaliseres, og hvad der kan kræves offentliggjort – og ikke mindst, hvem der skal tage beslutningen om hvad.
Så et samfund, hvor magthaverne ikke kan skjule noget for offentligheden, andet end selvfølgelig det, som vil kompromittere nationens sikkerhed, støtter vi.
Nærværende forslag er således et skridt i den rigtige retning.
Britt Bager (KF), 2022-05-06:
Det synes jeg sådan set at jeg svarede meget klart på, når jeg sagde, at vores ambition stadig væk er, at vi går til forhandlinger med henblik på at lave ændringer.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-06:
Jeg sendte efter den seneste debat to artikler til ordføreren, og den artikel, jeg refererer til her, er fra 2019 umiddelbart op til valget, hvor det fremgik, at Konservative var et af de mange partier, der ville afskaffe ministerbetjeningsreglen, § 22 og § 27.
Enten må det have været sådan, at Berlingske og Ritzau dengang har refereret Konservatives politik forkert – det er jo fair nok, hvis det er det, ordføreren siger, altså at det aldrig har været konservativ politik.
Eller også er spørgsmålet, om det er konservativ politik, eller om det var konservativ politik, og om det så stadig er det.
Det er sådan set bare det, jeg vil have afklaret.
Britt Bager (KF), 2022-05-06:
Det er i hvert fald vores mål at se ind i, om der skal ske ændringer.
Rent teknisk bliver jeg nødt til lige at irettesætte fru Pernille Vermund, for nu henviste fru Pernille Vermund også til den artikel sidste gang, og derfor gik jeg selvfølgelig hjem og kiggede på den.
Og det er sådan, at der er citeret fra en artikel helt tilbage fra 2016.
Der er ikke citater fra 2019, fru Pernille Vermund.
Fru Pernille Vermund kan ikke finde et direkte citat i den artikel, som er taget fra 2019.
Det er bare en teknikalitet, men nu brugte ordføreren den samme artikel sidste gang, og der er ikke et direkte citat fra 2019.
Det håber jeg at ordføreren kan bekræfte.
Når det så er sagt, går vi stadig væk til forhandlinger med den samme ambition.
Samira Nawa (RV), 2022-05-06:
Mange tak.
I Radikale Venstre vil vi have en ny offentlighedslov, der skal skabe større åbenhed og gennemsigtighed i den offentlige forvaltning.
Ja, man kunne kalde det en åbenhedslov, for det er en forudsætning for demokrati, at vi kan se magthaverne efter i kortene, og det er mulighederne i dag bare ikke gode nok for.
Radikale Venstre var i 2013 selv med til at indføre en ny offentlighedslov.
Det har vi siden fortrudt, for formålet var sådan set at skabe mere åbenhed på en række områder, men vi endte med mere lukkethed.
Og det er især den omdiskuterede ministerbetjeningsregel, som er skyld i, at sager, der har offentlighedens interesse, bliver mørklagt og umulige for journalister at grave ned i.
I Radikale Venstre er vi klar til et opgør med mørklægningsgardinerne, for vi må og skal have en ny ordning omkring den grundpille i vores demokrati, som offentlighedsloven udgør.
Vi siger tak til Enhedslisten for at fremsætte det her lovforslag, som vi også kommer til at støtte.
Britt Bager (KF), 2022-05-06:
Tak for det.
Det forslag, vi debatterer nu, handler om ændring af en lov, som har været kendetegnet ved stor offentlig debat siden lovens vedtagelse i 2013.
Debatten om offentlighedsloven har primært fokuseret på de begrænsninger af åbenheden, som loven har medført.
Ordret ønsker forslagsstillerne at sikre åbenhed og offentlighedens mulighed for aktindsigt i magthavernes arbejde for derigennem at sikre indsigt i den demokratiske politiske proces.
Og for at opfylde dette ønske vil forslagsstillerne ophæve kalenderreglen, ministerbetjeningsreglen og folketingspolitikerreglen.
Særlig to af de tre ting her har været til heftig debat.
Den offentlighedslov, vi har i dag, er baseret på et grundigt arbejde fra Offentlighedskommissionen.
Vi er allerede i gang med en møderække i forligskredsen, og da vi i Konservative mener, at man skal lovgive med grundighed og eftertænksomhed, så mener vi selvfølgelig også, at man bør have afsluttet de drøftelse, som finder sted i Justitsministeriet.
Og derfor kan Konservative ikke støtte op om det her lovforslag.
Rosa Lund (EL), 2022-05-06:
Tak for det, og tak for talen.
Det med, at ændringerne skal ske med grundighed og eftertænksomhed, er jo noget, vi har hørt før.
Det er vi i Enhedslisten jo sådan set fuldstændig enige i.
Det er jo derfor, at vi har fremsat det her forslag netop som et lovforslag og ikke som et beslutningsforslag eller en forespørgsel eller i et samråd.
Det er, præcis fordi vi gerne vil have tre behandlinger.
Det skal være grundigt, og det skal være gennemarbejdet.
Samtidig vil jeg også sige, at det jo ikke er første gang, vi diskuterer det her, og jeg tror godt, at jeg på vegne af de andre partier, der støtter det her lovforslag, kan love, at de har tænkt sig grundigt om.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-05-06:
Jamen der er jo ingen tvivl om, at vi i SF står på mål for, at vi ønsker ændringer i offentlighedsloven, og vi vil også presse på for, at det kan ske.
Jeg vil bare advare om, at man kan være alt for optimistisk, fordi Socialdemokraterne jo grundlæggende har meldt ud, at de ikke ønsker mere åbenhed; de synes sådan set, at lovgivningen er fin, som den er i dag.
Og fru Rosa Lunds eksempel med forståelsespapiret er måske et meget godt eksempel på, hvor svært det er at få hul på den her problemstilling.
Britt Bager (KF), 2022-05-06:
Det kan jeg slet ikke være i tvivl om, men det betyder bare ikke, at vi støtter op om det.
Vi sidder lige nu som en del af et forlig, og jeg synes simpelt hen, at det ville være uordentligt, hvis vi ikke gør de drøftelser færdige, som vi er i gang med.
Rosa Lund (EL), 2022-05-06:
Men kan fru Britt Bager så afsløre for os andre, hvornår man regner med at være færdig med de drøftelser?
For det her er jo et spørgsmål, som optager mange partier her i Folketinget, men som sådan set også optager rigtig mange andre uden for Christiansborg.
Britt Bager (KF), 2022-05-06:
Jeg kan i hvert fald afsløre, at justitsministeren har givet tilsagn om, at vi skal være færdige inden udgangen af året.
Det går jeg da ud fra at justitsministeren har tænkt sig at leve op til.
Vi vil i hvert fald fra Konservatives side presse på for, at det her foregår i et – hvad skal man sige – jævnt tempo, og jeg kunne høre på hr. Jan E. Jørgensen, at det vil han også, så mon ikke vi kommer til at se lidt mere hyppige forhandlinger, end der har været hidtil.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-05-06:
Tak for det, og tak til Venstre for i første omgang at have rejst noget af indholdet i dette lovforslag og siden til regeringen for at udarbejde lovforslaget.
Har man delt en video med kompromitterende materiale, skal man selvfølgelig ikke kunne spekulere i at få forhalet ens sag, så man ad den vej slipper for at betale tortgodtgørelse.
Har man begået noget kriminelt, og der herfor skal betales tortgodtgørelse, skal man selvfølgelig ikke kunne slippe ud af det.
Men – for
vi synes, der er et men – lad os antage, at man modtager 10.000 kr. i tortgodtgørelse ved en deling af en video, og hvis 700 mennesker deler den samme video, vil den forurettede i stedet modtage 7 mio. kr., fordi hver deling er en separat krænkelse, mens der i den nuværende lovgivning er et loft over, hvor meget tortgodtgørelse man kan tildeles.
Vi er selvfølgelig stadig med på den del, der hedder, at gerningsmanden ikke i dette tilfælde skal slippe for at betale 10.000 kr. som erstatning, også selv om der er 700 og man forsøger at trække sagen ud.
Men spørgsmålet er bare, om der stadig bør være en form for loft for tortgodtgørelse, og om de efterfølgende tortgodtgørelser i stedet skal gå til noget andet end offeret.
Det kunne være en offerfond for netop denne form for krænkelse eller noget andet fornuftigt.
Men umiddelbart er det at kunne modtage 7 mio. kr. for en delt video måske nok alt for meget som erstatning, trods alt.
Den anden del, den med, at det vil blive nemmere at modtage erstatning, støtter vi selvsagt.
Britt Bager (KF), 2022-05-06:
Tak for det.
Det her lovforslag behandler tortgodtgørelse.
Ofre for forbrydelser skal have en økonomisk anerkendelse og erstatning, og de skal have en afslutning på sagen.
Derfor skal betalingen også ske smidigt, og den skal ske hurtigt.
Som tidligere ordførere har nævnt, udspringer det her forslag af en højesteretsdom om begrænsninger til ofre i Umbrellasagen.
Det er selvfølgelig helt uholdbart, at gerningsmænd slipper for at betale tortgodtgørelse.
Særligt den manglende proportionalitet, der kan være i forhold til andre erstatninger, har jeg noteret mig.
I Det Konservative Folkeparti bakker vi op om en ændring af den gældende retspraksis, og vi er meget positive over for det forslag, som Venstre her har nævnt.
Vi håber derfor, at vi i udvalgsbehandlingen kan se på de forslag, der måtte være, og vi ser frem til behandlingen.
Rosa Lund (EL), 2022-05-06:
Jeg noterede mig, at hr. Preben Bang Henriksen tidligere i debatten sagde, at det var en gordisk knude, og jeg forstår godt, hvad hr. Preben Bang Henriksen mener.
Og det er jo egentlig lidt det samme, vi er inde på i den her ordveksling, altså hvordan niveauerne skal være, og hvordan vi sikrer, at der er en proportionalitet i en eller anden grad.
Det er i hvert fald den diskussion, jeg forstår vi leder efter, og den diskussion vil jeg sådan set meget gerne tage i Retsudvalget.
Jeg husker, at det tidligere folketingsmedlem hr. Kristian Hegaard fra Radikale Venstre på et tidspunkt havde et beslutningsforslag om, at man skulle lave en fond, hvor man så den vej igennem kunne fordele de her tortgodtgørelser.
Det er vi også åbne over for i Enhedslisten, men lige nu er det bare det her forslag, der ligger på bordet.
Men lad os diskutere det i udvalget.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-05-06:
Det var såmænd bare det der, at vi nu igen kommer hen på en anden boldgade: Han kan ikke gøre det igen, hvis han sidder i fængsel.
Men vi kommer nok ikke videre.
Det er jo korrekt, at det er en forbrydelse, der fortsætter hele tiden.
Det har fru Rosa Lund helt ret i, men stadig væk får jeg svært ved at forklare voldtægtsofferet, at det er 20 gange så hårdt at blive udsat for sådan en seksualforbrydelse med billeder, end det er at blive voldtaget.
Det får jeg godt nok svært ved.
Rosa Lund (EL), 2022-05-06:
Jeg forstår sagtens bemærkningen og bekymringen fra hr. Preben Bang Henriksens side, men jeg vil jo dog så også sige, at det er et seksuelt krænkende overgreb at få delt seksuelt krænkende billeder, og at det er en forbrydelse, som du ikke kan slukke for eller blive fri for.
Det er en forbrydelse, som kan blive begået igen og igen af den samme person, og der vil jeg da sige, at jeg med den nye samtykkelov vil håbe, at den forbryder, som har voldtaget nogen, ikke kan gøre det igen, fordi vedkommende sidder i fængsel.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-05-06:
Jeg er helt enig med fru Rosa Lund i, at det digitalt bliver værre og værre osv. osv. – helt sikkert – og derfor også i, at vi skal snakke om det.
Og så synes jeg alligevel, fru Rosa Lund brugte meget af sin tid på at fortælle, hvor forfærdeligt det var at blive krænket på den her måde, og også det er jeg hundrede procent enig i.
Men lad os da tale rent ud af posen og så vende tilbage til mit regneeksempel.
Hvad vil fru Rosa Lund sige til den kvinde, der er blevet voldtaget, og som har fået 100.000 kr. – og lad os bare antage, at et Folketing har givet hende 200.000 kr. eller noget i den retning – når naboen, der har været udsat for en digital krænkelse af den her karakter, får 2,5 mio. kr.?
Er vi ligesom ikke nødt til, når vi nu skal tale om det hele, så også at tale om proportionerne i det her?
Preben Bang Henriksen (V), 2022-05-06:
Fru Karina Lorentzen Dehnhardt behøver ikke at gøre det færdigt, for vores tankegang er fuldstændig ens på det her område, også omkring godtgørelse og erstatninger.
Det er ikke et spørgsmål, men måske bare en afsluttende bemærkning fra min side omkring det her, nemlig at vi er på vej ud på en eller anden mærkelig galej, der vil skabe massevis af problemer for det her Folketing – over for, jeg gentager, et voldtægtsoffer.
Om hun så har fået 100.000 kr., eller om vi har fået det sat op til 200.000 kr. for en voldtægt, helt fint med mig, men så skal vedkommende alligevel se, at den, der korrekt nok fik en masse gok i hovedet i overført betydning og fik sin film offentliggjort, står og får et par millioner kroner.
Det giver helt klart et misforhold.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-05-06:
Jamen jeg kan godt se dilemmaet.
Jeg tror bare, at vi skal vænne os til en tanke om, at et digitalt overgreb faktisk også er et overgreb.
Og det, at man har fået delt sin video af rigtig, rigtig mange gerningsmænd, betyder jo også en voldsom og omfattende oprydning.
Ja, måske bliver man aldrig færdig med den, fordi der er nogle, der har downloadet den til telefonen, og som uploader den igen, og den bliver ved og ved og ved med at florere.
Men jeg kan sagtens se udfordringerne i det.
Jeg har bare heller ikke lige en specielt god løsning på det her.
Britt Bager (KF), 2022-05-06:
Jeg har sådan set vænnet mig til tanken om, at en digital krænkelse også er en krænkelse, også skal føre til erstatning og kan være lige så voldsom som andre krænkelser.
Men jeg vil alligevel godt spørge fru Karina Lorentzen Dehnhardt, om hun virkelig synes, der er proportionalitet i, at et offer for en voldtægt vil få tilkendt i omegnen af 80.000-120.000 kr., mens et offer for en digital krænkelse kan få op mod et par millioner.
Mener ordføreren, at det er proportionelt?
Britt Bager (KF), 2022-05-06:
Nu har jeg lige hørt, at hr. Preben Bang Henriksen har præsenteret en løsning.
Jeg kan ikke stå og sige, om det er den rigtige, men jeg synes i hvert fald, vi skal se på den i udvalgsbehandlingen, og jeg synes også, vi skal se på andre løsninger i udvalgsbehandlingen.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at erstatningerne er så lave, at det nærmest ikke kan betale sig at føre en retssag.
Det kan vi også se på.
Det er en særskilt problemstilling.
Men der er nogle dilemmaer forbundet med det her lovforslag, som jeg håber ordføreren vil være med til at se på i udvalgsbehandlingen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-05-06:
Jeg kan godt se dilemmaerne i det.
Jeg er bare ikke sikker på, at der er en optimal løsning.
Det skal jo i hvert fald være en løsning, hvor gerningsmændene bidrager til den.
Det kan jo ikke nytte noget, at der er nogle gerningsmænd, der i sidste ende går fri.
Samira Nawa (RV), 2022-05-06:
Mange tak.
Den her uges mange sager i Folketingssalen har sat sig på min stemme, så jeg vil prøve at gøre det så kort som muligt, også henset til at ordførere før mig har gennemgået lovforslaget ret grundigt.
I Radikale Venstre betragter vi digitale krænkelser som værende alvorlige, og det skal ikke være sådan, at en gerningsmand kan slippe for at betale tortgodtgørelse, bare fordi tilstrækkelig mange andre har begået samme krænkelser og et loft for tortgodtgørelsen er nået.
Enhver deling af materiale på nettet uden samtykke er jo en krænkelse i sig selv.
Med det her lovforslag opnår ofre en bedre retsstilling.
Derfor bakker vi op i Radikale Venstre.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-05-06:
Nej, som jeg sagde før, synes jeg, der er et dilemma i det.
Jeg har bare ikke en bedre løsning på det, men det kan være, spørgeren har en, som vi måske hellere skulle diskutere.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-06:
Tak for det.
Det lovforslag, vi behandler i dag, går ud på at ophæve tre specifikke bestemmelser i offentlighedsloven, nemlig kalenderreglen, ministerbetjeningsreglen og folketingspolitikerreglen.
Offentlighedsloven drøfter vi jævnligt, både her i salen og i udvalgslokalerne, og det skyldes jo, at partierne ikke ser ens på reglerne i offentlighedsloven og på, hvordan de hensyn, der ligger bag loven, skal balanceres.
Vi synes, at loven skal tage udgangspunkt i, at vi har åbenhed og gennemsigtighed i den offentlige forvaltning, samtidig med at vi sikrer et fortroligt rum, hvor embedsmænd og ministre kan arbejde mere uformelt og dynamisk.
Vi synes, at offentlighedsloven, som den ser ud i dag, har ramt en rimelig balance mellem de forskellige hensyn.
Så vi er ikke enige i, at de pågældende bestemmelser skal ophæves.
Tak for ordet.
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-06:
Jamen det skal forhandles.
Det har vi forpligtet os til.
Jeg synes også, at når man er en del af et forlig, kan man ikke bare sætte sig med armene over kors og læne sig tilbage.
Så har man jo et ansvar for – synes jeg – at holde sammen på den forligskreds, som grundlæggende set har båret den eksisterende lovgivning igennem.
Så jeg er tilhænger af en åben og fri og oplyst debat.
Men jeg synes nu også, at det har vi i Danmark.
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-06:
Det lyder faktisk lidt, som om det er Venstre og Konservative, der skal trække regeringen hen mod større gennemsigtighed, men det lyder også på ministeren, som om det skal forhandles.
Og hvis nu de forhandlinger ender i et eller andet, der gør det lidt mere gennemsigtigt, hvad vil ministerens prioritering så være?
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-06:
Nu har jeg kun været justitsminister i få dage, men jeg har været udlændingeminister i 3 år, og der kommer hele tiden ansøgninger om aktindsigt fra privatpersoner og medier og alle mulige.
Det synes jeg er helt legitimt og ordentligt.
Og mit udgangspunkt er egentlig, at jeg synes, at de nuværende regler fungerer sådan ganske udmærket.
Jeg skal ikke kunne afvise, at det ville give mening at justere lidt hist og pist, men grundlæggende mener jeg, at vi har en udmærket offentlighedslov.
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-06:
Det gør vi også, selv om vi ikke er med i det forlig, for det kan jo kun forhåbentlig bringe os lidt fremad i forhold til at få mere gennemsigtighed ind.
Altså, det lykkedes jo at regere landet, før man indførte de her regler, så mon ikke vi klarer det, hvis vi gør det i de forhandlinger.
Nu er det jo sådan, at ministeren er ny – velkommen til området – og man kan jo ikke forlange, at ministeren er hundredetusind procent nede i det her.
Men trods alt, når vi nu har debatten, hvor synes ministeren at vi måske har mørkelagt for meget, gjort det lidt for uigennemsigtigt?
Nu er det ikke noget, ministeren skal holdes op på – det vil jeg gerne sige meget, meget tydeligt – men hvad tænker ministeren om, hvor vi kunne bringe mere lys ind i vores demokratiske system, så det er lettere for alle mulige at følge mellemregningerne?
Jan E. Jørgensen (V), 2022-05-06:
Tak for det.
Vi ser frem til forhandlingerne fra Venstres side.
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-06:
Ja, det kan jeg bekræfte.
Jan E. Jørgensen (V), 2022-05-06:
Tak for det, og velkommen til den nye justitsminister.
Tillykke med posten, jeg ser frem til samarbejdet.
Og som en, der har diskuteret offentlighedslov i 10 år eller sådan noget, kan jeg bare sige, at den debat vænner man sig aldrig til.
Men sjov kan den være.
I forbindelse med forespørgselsdebatten om F 27 her i sidste måned drøftede vi også offentlighedsloven, og ved den lejlighed spurgte jeg justitsminister Nick Hækkerup om, hvornår »snarest muligt« var.
Det var i forbindelse med, at vi lavede en fælles vedtagelsestekst, hvor vi skrev, at de ændringer af offentlighedsloven, som Venstre har proklameret at vi ønsker, skal være færdige snarest muligt.
Til det svarede justitsministeren: »Det er jo ikke kun op til mig at afgøre.
Men for mig at se er det da realistisk, at vi er færdige med forhandlingerne med udgangen af indeværende år« – altså inden nytårsaften 2022.
Der vil jeg bare bede den nye justitsminister bekræfte, at det fortsat er regeringens ambition.
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-06:
Jeg skal starte med at sige, at jeg nok skal vænne mig til debatten.
Og det næste er, at jeg ikke ved, hvad der gjorde, at man havde en position tilbage i 2012 og en anden nu.
Jeg vil som det første godt starte med at sige, at jeg synes, det er en meget relevant og helt legitim diskussion.
Som det andet
vil jeg også give fru Rosa Lund, tror jeg det var, ret i, at vi med digitaliseringen også bevæger os lidt ud i ukendt land.
Vi skal lige finde frem til, hvad der egentlig er den rimelige måde at få erstatning på ved digitale krænkelser.
Det handler altså ikke om én person, der deler det til 100 mennesker, men om mange forskellige gerningsmænd.
Så det er jo uafhængige overtrædelser af lovgivningen, som skal vurderes uafhængigt.
Det, vi så kan diskutere, er, om man, hvis ti forskellige personer sender en video til ti forskellige andre personer, så kan betragte det som ti knytnæveslag, og om man så skal lægge erstatningerne oveni hinanden, eller om vi når til et niveau, hvor vi må etablere et loft.
Jeg kan forstå, at det vil blive diskuteret i udvalgsbehandlingen, og det ser jeg frem til.
Vores udgangspunkt er selvfølgelig det, der står i lovforslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-05-06:
Med hensyn til forslaget om at have et eller andet loft af proportionalitetsmæssige grunde, hvorefter der imidlertid ikke er nogen, der skal tjene på at være over loftet, så de skal indbetale til en offerfond, så de kommer af med alt det, de skal komme af med, og offeret får de penge, offeret skal have, vil jeg spørge: Vil sådan en tanke være ministeren helt fjern, eller kunne vi arbejde videre med den?