runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-04-21:
Tak, og tak til ordføreren for igen i år at komme med en passioneret tale omkring det her internationale samarbejde.
Jeg synes egentlig, der er nogle rigtig fine refleksioner om, hvad det her med at sætte stolen for døren betyder i forhold til Rusland og den symbolik, der er over for de andre lande.
Og det, der jo så også er værd at gøre, er måske at efterrationalisere lidt på, hvordan vi har ageret tidligere, og her tænker jeg på Danmarks formandskab for Europarådet, hvor vi på det tidspunkt sad sammen i Europarådets Parlamentariske Forsamling.
Den daværende statsminister var nede at holde en tale, som det jo kun var visse lande, der kunne klappe meget af, nemlig ved at stå og sætte spørgsmålstegn ved domstolen og domstolens måde at dømme i forhold til menneskerettighederne.
Synes den seneste tids udvikling ikke at kalde på lidt efterrationalisering fra Venstres side om, om det var så klogt at sætte spørgsmålstegn ved domstolens ageren, netop fordi det jo kun var de lande, som man her står og peger på, der stod og klappede af det initiativ, man tog?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-21:
Tak for det.
I 2018 vedtog vi i Folketinget to lovforslag – L 38 og L 39 – og de udgør det, som man populært kalder parallelsamfundspakken, og det handler om initiativer, der modvirker parallelsamfund, og L 39 handler om finansieringen af det.
Vi vil med lovforslaget give boligorganisationen, kommunerne og Landsbyggefonden hjemmel til at anvende de redskaber, som er nødvendige for en succesfuld implementering af en udviklingsplan.
Der skal sikres en langsigtet positiv forandring i de mest belastede boligområder, som igennem en lang årrække har kæmpet med store sociale problemer.
Nogle boligområder plejer at ligge omkring grænseværdierne, og derfor er det ikke unaturligt, at de i ét år lige præcis kommer af listen for derefter året efter at komme på listen.
Men det betyder ikke, at områderne ikke skal omdannes.
Det skal de selvfølgelig, og udviklingsplanen skal implementeres.
Det skylder vi hinanden, og det skylder vi ikke mindst dem, der bor i områderne.
Hensigten med indsatsen er jo netop, at de skal forbedres, og det hjælper ikke noget, hvis vi giver op på halvvejen og ikke fører udviklingen igennem og så ender med områder, som så ikke bliver omdannet.
Til det konkrete indhold kan jeg sige, at almenboligloven og lejeloven i dag indeholder visse bestemmelser, der kun kan anvendes i et udsat boligområde, et ghettoområde eller et hårdt ghettoområde.
Lovforslaget vil betyde, at et boligområde, som ikke længere opfylder betingelsen for at være på listerne, kan anvende de redskaber, som er nødvendige for at gennemføre udviklingsplanen.
Det handler bl.a. om reglerne om ommærkning af familieboliger til ungdomsboliger, brug af dispositionsfondens midler, salg og nedrivning af almene boliger, fastsættelse af udlejningskriterier i forbindelse med salg, opsigelse i forbindelse med salg og genhusning, frafald af tillægskøbesum og finansiering af indsatser.
Disse regler vil finde anvendelse, indtil den godkendte udviklingsplan er gennemført, dog senest den 1. januar 2030.
Det handler om de særlige regler om et forbud mod anvisning af almene boliger i hårde ghettoområder til visse boligsøgende og kommunal anvisning af boliger i et udsat boligområde.
I de to tilfælde vil anvendelsen af reglerne også ophøre, når boligområdet i fire på hinanden følgende år ikke opfylder betingelserne for at være et udsat boligområde eller et hårdt ghettoområde.
Jeg vil understrege, at vi med forslaget ikke vil ændre på de enkelte bestemmelsers materielle indhold.
Der foreslås ingen ændring i henhold til lokale aktørers beføjelser i forbindelse med salg, nedrivning, opsigelse, genhusning eller andet.
Jeg vil endnu en gang takke for de positive bemærkninger her, og jeg ser frem til udvalgsbehandlingen.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-04-21:
Nej, det vil Venstre ikke, for de er kommet igennem med et møjsommeligt europæisk pres.
Men jeg synes faktisk, at vi skulle gå ind og kigge mere på det, som er mere personlige sanktioner, altså det, som jeg stadig væk kalder Magnitskysanktioner, selv om Europa ikke vil være med til det, og simpelt hen gå efter at ramme enkelte individer og deres rolle, som de er.
For det tror jeg rammer bedre og mere præcist, end hvis det bare er sådan en bred sanktion.
Søren Espersen (DF), 2021-04-21:
Det var det, jeg gerne ville have bekræftet, altså at der ikke er tale om handelsrestriktioner.
Vil Venstre så være med til at ophæve de restriktioner, der ligger nu?
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-04-21:
Nu blev jeg jo også glad, da hr. Søren Espersen kaldte mig formand.
Altså, jeg er kun ordfører for Venstre, så det er det eneste, jeg tager på mig.
Men i forhold til spørgsmålet: De sanktioner, jeg har tænkt, skulle være politiske sanktioner.
Europarådet har sidste år åbnet op for, at man kan lave interne – skal vi sige – politiske sanktioner, f.eks. fratage dem taleretten, fratage dem stemmeretten, nogle af de andre ting, man kan gøre internt i Europarådet.
Og det nye er så, at det, hvis man beslutter det, så at sige er i alle led.
Så det er i Ministerkomitéen, den parlamentariske forsamling osv.
Så det er ikke sektorsanktioner, jeg taler om som – skal vi sige – gængse, normale sanktioner.
Søren Espersen (DF), 2021-04-21:
Venstres ordfører nævner, at der, hvor man så sætter hårdt mod hårdt i forhold til Rusland, bliver sanktioner.
Jeg vil gerne høre, hvad det er for nogle sanktioner, som Venstres formand har i tankerne.
De sidste sanktioner, vi lavede imod Rusland, også handelsrestriktioner, var jo ikke en vældig stor succes.
Jo, det var det for Færøerne – de fik meget ud af dem – men vi andre gjorde jo ikke.
Vi mistede en hel del i eksportindtægter.
Men hvad for sanktioner skal der til?
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-04-21:
Men det er jeg jo faktisk på sin vis hundrede procent enig i, og jeg tror også, hr. Rasmus Nordqvist er enig med mig i, at vi selvfølgelig skal have et internationalt udsyn, og det er også det, vi prøver på.
For ligesom alt andet her i livet skal det balanceres.
Men det må bare aldrig blive på bekostning af, at det skal være det her Folketing, som er det nationale parlament, og som derfor har størst bestemmelse på nogle centrale områder.
Altså, nu har jeg siddet i Folketinget i 16 år, og jeg har aldrig oplevet, at man ikke har taget det lidt mere højtideligt og sørget for, at der selvfølgelig skal være ro og orden i Folketingssalen, i forhold til at vi skal kunne lave vores arbejde.
Undskyld, det har jeg ikke, og der forventer jeg selvfølgelig, at man håndterer det på en lidt anden, seriøs måde end det, man indtil videre har gjort.
Tilbage til emnet, og så prøver jeg at se, om jeg kan overdøve bassen samtidig: Det her er jo et ret alvorligt område, nemlig hvordan og hvorledes det er foregået i Europarådet, i OSCE og i Østersørådet, og derfor er det jo sørgeligt, at det skal være på en baggrund af bastrommer, jeg så skal prøve at få det til at forene sig.
Men svaret er jo, at hvis vi går ind og kigger på spørgsmålet om, ja, faktisk alle tre organisationer, er det sådan, at vi desværre er i en situation, hvor der især er ét land, som har en negativ rolle, og det er ...
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-04-21:
Jeg synes, det er ærgerligt, at hr. Michael Aastrup Jensen her egentlig ikke forholder sig til substansen, som handler om, at det, når man nogle gange tager nogle skridt, så også har en symbolsk værdi, og at der er lande, der ser på, hvordan man agerer.
Det kan godt være, at det ikke har en betydning for Rusland, det kan godt være, at de er ligeglade, men det har en symbolsk betydning for, hvordan andre lande ser på det, og det er egentlig også den efterrationalisering, jeg håber at Venstre har tænkt sig at gøre.
For nogle gange bliver man nødt til at se på, hvordan tingene bliver læst og af hvem, når man er i et internationalt samarbejde.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-04-21:
Og det er en balancegang, og det er en politisk beslutning om, hvor den balance skal være.
Det er jeg hundredeti procent enig i.
For befolkningen i f.eks. et land som Danmark ønsker, at det hundrede procent skal være herinde, man træffer beslutningen om, hvordan vores udlændinge- og integrationspolitik osv. er.
Og der er det altså desværre, at vi tidligere har oplevet en meget aktivistisk domstol, der går ind provokerer den grænse, og det synes jeg er farligt.
Jeg bliver altid så glad, når jeg får at vide, at Venstre er det største oppositionsparti.
Jeg tager imod det, så godt jeg nu kan.
Men i forhold til spørgsmålet om atomvåben: For at være helt ærlig er atomvåben jo en del af doktrinen om afskrækkelse.
Det er de nødsaget til at være, ikke mindst når vi oplever mere og mere aggressive lande, og vi glemmer ikke Kina i det her spørgsmål, selv om det er langt væk fra Europa og det, vi taler om i dag.
Derfor er atomvåben stadig væk en nødvendighed.
Men skal vi have kontrol med dem, og skal vi gøre, hvad vi kan, for at forhindre, at nye lande får atomvåben?
Christian Juhl (EL), 2021-04-21:
Jeg synes også, at Erdogan trænger til en ordentlig tur rundt i manegen og til at få at vide, at han behandler sin befolkning virkelig, virkelig dårligt.
OSCE's ene tredjedel handler om våbenkontrol og nedrustningsmekanismer.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan Venstres ordfører synes det går med nedrustningen.
Venstre var også med til at stemme imod FN's krav om at forbyde atomvåben.
Det vil sige, at vi ikke får gang i nogle processer; START-forhandlingerne ligger døde, og alle de andre initiativer ligger døde i øjeblikket.
Hvordan i alverden skal vi gøre det, hvis ikke engang vores regering og vores største oppositionsparti vil være med til at tage nogle skridt i retning af at få fjernet nogle af våbnene?
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-04-21:
Jeg kan jo på sin vis være enig i, at Putin kunne være hundrede procent ligeglad med, om Europarådet sanktionerer ham eller ej.
Jeg taler bare om signalværdien i forhold til de andre lande, som måske ikke er ligeglade.
Et land som Tyrkiet har stadig væk en stor, stor interesse i at være en del af Europarådet.
Der er også lande som Ungarn og Polen, som stadig væk har stor interesse i at være en del af Europarådet.
Derfor har vi brug for en signalgivning om, at det ikke bare er et tag selv-bord.
Derfor er det vigtigt, at vi en gang imellem trækker en streg i sandet og siger: Hertil og ikke længere.
Så den stol, vi skal sætte for døren, skal være et svar til Erdogan – undskyld, til Putin – om, at hvis man ikke gør det her, kommer sanktionerne.
Christian Juhl (EL), 2021-04-21:
Da jeg trykkede mig ind, var det for at høre, hvad det er for en stol, der skal sættes for døren.
Vi har jo sanktioner på forskellige niveauer over for Rusland, og de virker stort set ikke; vi råber og skriger op om Krim, og vi gør ved.
Enten skal der gang i nogle forhandlinger, eller også skal den stol, der sættes for døren, byde på andet end bare en snak i en halvtom Folketingssal eller et brev til Putin eller sådan nogle ting.
For det forandrer jo ingenting.
Jeg har endnu ikke set en sanktion, der forandrer noget for toppen.
Både Erdogan og Putin og for den sags skyld kineserne er flintrende ligeglade med almindelige sanktioner.
Heidi Bank (V), 2021-04-21:
Nej, det kan jeg faktisk ikke, for det har vi jo sådan set givet kommunerne mulighed for i årevis: at man kunne tage fat og gøre noget ved de problemer, der er.
Man har jo mange steder bare ladet stå til i forhold til det her.
Så det her er jo redskaber, vi har givet, for at man kan få løst de udfordringer, der er.
Og derfor mener vi, det er utrolig vigtigt, at vi fastholder en positiv udvikling i de her områder.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-04-21:
Nu siger ordføreren, at det er en stop and go-effekt.
Var det ikke en idé at give de her områder mulighed for, hvis de var af den hårde ghettoliste 3 år i træk, så ikke at skulle reducere antallet af almene familieboliger?
For så havde de jo vist, at de sådan set med andre virkemidler end at fjerne boliger kunne nå frem til at have løst nogle problemer – det kunne være med beskæftigelse, det kunne være med kriminalitet.
Kan ordføreren ikke se, at det er lidt for rigidt, at man vil holde fast i en lovgivning, som er blevet vedtaget?
Heidi Bank (V), 2021-04-21:
Jeg er sådan set meget enig med ordføreren i, at de andre parametre også betyder noget, altså at f.eks. beskæftigelse, som ordføreren nævner, betyder noget.
Det mener vi også i Venstre er noget af det, der bør lægges endnu mere vægt på, altså at få gjort ekstra meget på det område, så flere kan komme i beskæftigelse.
Så den del er vi meget enige i at der skal ses yderligere på, altså hvilke værktøjer man kan tage fat i.
Men det ændrer jo ikke på, at den her stop and go-politik, hvor noget kan ryge på og noget kan ryge af, samtidig med at der er lavet en enorm indsats ude i kommunerne, bare ikke er holdbar.
Og nu er det sådan, at det bliver italesat fra Enhedslistens side, som om det her er en straf.
Altså, sådan ser vi det ikke.
Vi ser faktisk, at der bliver brugt masser af ressourcer på at løfte de her områder.
Det er en mulighed for de her områder for at få en rigtig positiv udvikling.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-04-21:
Nu lægger ordføreren vægt på, at der skal laves et eller andet sejt, langt træk, før man når i mål med det her.
Men man kan så konstatere, at der er fire boligområder, som er kommet af den hårde ghettoliste – de er sådan set, uden at man fjernede 60 pct. af de almene familieboliger, kommet af listerne – fordi der er blevet lavet en beskæftigelsesindsats og man er kommet frem til, at der er mindre kriminalitet i de områder, og det er jo glædeligt, men alligevel vil man straffe beboerne med at tage boligen fra nogle af dem.
Altså, det er så langt ude, at det næsten ikke er til at fatte.
Og jeg synes egentlig, at LLO's høringssvar er meget tankevækkende, fordi de bl.a. henviser til proportionaliteten i det her.
Kan ordføreren ikke se, at der sådan set godt kunne være nogle af de områder, der engang er blevet stemplet som hårde ghettoer, som reelt ikke er det, men er områder, hvor der bor mange arbejdsløse, hvilket man så må hjælpe med til at ændre på?
Heidi Bank (V), 2021-04-21:
Venstre ønsker et Danmark uden parallelsamfund og uden ghettoer i 2030.
Derfor indgik vi i VLAK-regeringen i 2018 aftaler og initiativer på boligområdet, der modvirker parallelsamfund.
Det handler grundlæggende om at skabe de bedste rammer for menneskers liv og muligheder.
Det er et langt sejt træk.
At omdanne boligområder kræver en stor indsats fra både kommuner og boligforeninger, hvor der udarbejdes grundige udviklingsplaner, og hvor der gøres brug af særlige redskaber, der netop er indrettet til at skabe forandring.
De regler og de redskaber, der anvendes til at hjælpe hertil, kræver i dag, at man står på en særlig liste over udsatte boligområder, ghettoområder eller hårde ghettoområder.
Det er et problem.
For selv om det i sig selv er positivt, at et boligområde flytter sig på listen, tager en varig forandring tid.
Intentionen var og er klar i loven: Forpligtelsen om, at andelen af almene familieboliger skal nedbringes til højst 40 pct., ændres ikke af, at boligområdet ikke længere opfylder betingelserne for at være et hårdt ghettoområde.
Forpligtelsen gælder, indtil den er opfyldt, men som det er i dag, vil det ikke være muligt at gennemføre f.eks. salg eller nedrivning, når det pågældende boligområde ikke længere står på listerne.
Det betyder en uhensigtsmæssig stop and go.
At boligområdernes udvikling væk fra ghettoområder vipper lidt frem og lidt tilbage, duer ikke.
Med dette lovforslag sikrer vi lovhjemmel til, at de boligområder og kommuner, der har igangsat en udviklingsplan for hårde ghettoområder, har mulighed for at gennemføre udviklingsplanen med de særlige regler, der gælder herfor, selv om det pågældende boligområde ikke længere opfylder betingelserne for at være på den hårde ghettoliste.
Skal vi fastholde den positive udvikling og dermed modvirke parallelsamfund, skal udviklingsplanerne gennemføres i deres hele med de redskaber, der netop er indrettet hertil.
Med disse bemærkninger støtter vi lovforslaget, og vi ser frem til udvalgsbehandlingen.
Tanja Larsson (S), 2021-04-21:
Jamen, altså, det handler jo for os om, at der reelt skal være lige muligheder for alle børn i Danmark, uanset etnicitet, social baggrund og økonomisk baggrund.
Og det, at man kommer af den hårde ghettoliste, er jo ikke ensbetydende med, at der ikke stadig væk er de her udfordringer.
Så jeg tror simpelt hen, vores opfattelse af problemstillingen er forskellig.
Altså, det handler jo for os om at lave bæredygtige samfund og bæredygtige boligområder.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-04-21:
Jamen der er jo al mulig grund til at fortsætte en beskæftigelsesindsats og hjælpe de unge med ikke at blive kriminelle og den slags, og det kan man jo gøre.
Det, som Socialdemokratiet her vil gå videre med, er jo at reducere antallet af de almene familieboliger.
Og det vil sige, at vi har nogle boligområder, som er kommet af den hårde ghettoliste, uden at man har reduceret antallet af familieboliger, og så vil Socialdemokratiet alligevel køre videre med, at man skal fjerne de der farlige almene familieboliger, selv om man er kommet af den hårde ghettoliste.
Kan ordføreren ikke se, at det her ikke er rimeligt?
Tanja Larsson (S), 2021-04-21:
Jeg synes, det giver rigtig god mening, for den mellemregning, jeg synes spørgeren mangler, er, at bare fordi du er kommet af den hårde ghettoliste, er det jo ikke ensbetydende med, at der ikke er udfordringer i området.
Det er da totalt solidarisk og retfærdigt, og det bekæmper uligheden i samfundet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-04-21:
Der er nogle, der mener, at der skal være proportionalitet i lovgivningen, sådan at den straf, man kan få, skal stemme overens med det, man har gjort forkert.
Her har vi at gøre med, at der er fire boligområder, som er kommet af den hårde ghettoliste.
Det vil sige, at hvis man ser på, hvad hensigten egentlig var med loven om parallelsamfund, er man faktisk kommet frem til en virkelighed, hvor de er kommet af den hårde liste.
Hvorfor er det så, at man vil vedtage en lov, som så alligevel kører derudaf, som om de stadig væk var en hård ghetto?
Det er dér, det ikke hænger sammen.
For der er jo noget, der allerede har virket – der er sådan set en beskæftigelseseffekt; der er nogle områder, der er blevet mindre kriminelle.
Og så står man i den situation, hvis den her lov vedtages, at så skal man stadig væk agere, som om man var en hård ghetto.
Kan ordføreren ikke se i, at der ikke er proportionalitet i det, der foregår her?
Tanja Larsson (S), 2021-04-21:
Med dette lovforslag foreslås det at indføre en overgangsordning for tidligere hårde ghettoområder omfattet af en udviklingsplan, således at det fortsat bliver muligt at kunne anvende særlige redskaber, der gælder for udsatte boligområder, ghettoområder eller hårde ghettoområder.
I Socialdemokratiet mener vi, at det selvfølgelig skal være muligt for boligområder, der er kommet af den hårde ghettoliste, at fortsætte den positive udvikling, så der sikres en bæredygtig og vedvarende omdannelse af området.
Det er fornuftigt, at sådanne boligområder kan blive omfattet af en overgangsordning, så de særlige redskaber, som har bidraget til, at boligområdet kom af den hårde ghettoliste, fortsat kan anvendes.
Det er særlige redskaber som f.eks. skærpede udlejningsregler, frafald af tillægskøbesum og ommærkning af familieboliger til ungdomsboliger.
Det er afgørende redskaber i indsatsen for at sikre en vedvarende positiv omdannelse af socialt belastede områder.
Som reglerne er i dag, er det svært at gennemføre en udviklingsplan, når et boligområde er kommet af den hårde ghettoliste.
Dermed er det også svært at fastholde en positiv omdannelse af boligområdet.
I Socialdemokratiet har vi en helt særlig forpligtelse til at sikre, at ingen boligområder i Danmark er afskåret fra vores fællesskab.
For hele grundlaget for vores samfundsmodel er jo et stærkt fællesskab.
Vi ønsker blandede bydele og blandede boligområder, hvor vi kommer hinanden ved, i stedet for at vi lever adskilt fra hinanden på baggrund af etniske, sociale og økonomiske forskelle, og derfor støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Joy Mogensen (S), 2021-04-21:
Jeg mener, det er rigtig vigtigt, at vi bliver ved med at gå videre med den her genåbning, så vi ikke ender i en ny nedlukning.
Det er næsten det, som ville være endnu mere ubærligt end den utålmodighed, vi alle sammen mærker lige nu, altså hvis ikke vi holder fast i de gode forholdsregler, der har bragt os så langt.
Og da er coronapas noget nyt, ligesom mundbind var det sidste efterår.
Men når vi vænner os til det, når vi får det ind, så er det altså en rigtig vigtig måde at holde virussen under kontrol på og samtidig have store dele af vores hverdag tilbage mere og mere, som tiden går.
Det glæder jeg mig til samarbejdet om.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-04-21:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti er en del af ghettoaftalen, og den står vi selvfølgelig ved.
Vi er glade for den.
Og vi ligger egentlig meget på linje med Venstres og Socialdemokraternes ordførere – jeg synes egentlig, at det, der blev sagt, var glimrende, og jeg skal ikke gentage pointerne, for de er gode.
Det, der er lidt interessant, er jo, at nogle gange, når man laver lovforslag og vedtager love, har man ikke altid taget højde for alle eventualiteter, og det er det, der er sket i det her tilfælde.
Det er jo kommunerne, der har meldt tilbage og har sagt, at de har brug for, at de her redskaber fortsat er til rådighed, når de begynder forvandlingen og transformationen af områderne, og derfor synes jeg egentlig bare, at vi gør det, der er vores arbejde, nemlig lytter til de instanser og de mennesker, som bliver berørt af loven, og de ønsker ganske enkelt fortsat at have de redskaber, som er til stede, før udviklingsplanen bliver sat i værk.
Og det ønsker vi simpelt hen i Dansk Folkeparti.
Vi ønsker normalt fungerende områder, der er mangfoldige og ikke består af en bestemt kultur og nogle bestemte mennesker.
Vi vil have et mangfoldigt Danmark, og den eneste måde, man kan have et mangfoldigt Danmark på, er, at der er så mange forskellige slags mennesker som muligt, der bor sammen, og der har Vollsmose, Gellerup og andre af disse områder jo haft det enormt svært, fordi nogle bestemte mennesker har klumpet sig sammen.
Og Danmark er jo ved at blive polariseret – det ser vi jo år for år.
Vi ønsker ikke den her polarisering, og ghettoplanen er et blandt mange redskaber til at undgå den her polarisering, fordi den er med til at sikre, at vi fortsat kan møde hinanden høj som lav, for det er simpelt hen forudsætningen for, at man kan kalde sig et folk.
Ghettoplanen er en del af det, og vi støtter bevarelsen af de redskaber, som kommunerne og andre fortsat har brug for.
Så der er opbakning herfra.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-04-21:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om ordføreren mener, at Munkebo i Kolding sådan er en hård ghetto.
For det er jo et af de områder, der er kommet af den hårde ghettoliste, altså hvor der er en beskæftigelsesindsats, som har virket, og den kan åbenbart virke, selv om man ikke reducerer antallet af almene familieboliger.
Så er der nogle, der kommer i arbejde, og det synes jeg er glædeligt.
Så det kunne jeg godt tænke mig at høre.
Jeg kunne så også godt tænke mig at høre, om Dansk Folkeparti er så glad for det her lovkompleks, der er omkring almene boliger, fordi man har en systematisk diskriminering af mennesker med ikkevestlig baggrund og deres efterkommere.
Er det ligesom det, der ligger til grund for, at man er så glad for den lovgivning, der er vedtaget, og som nu bliver suppleret med endnu et tiltag her i dag?