runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stinus Lindgreen (RV), 2026-01-16:
Tak for en rigtig god tale, og tak for redegørelsen.
Og ja, vi kan godt komme et bedre sted hen, for selv om det går den rigtige vej, og selv om der er taget gode skridt, så ligger vi jo stadig et sted, som er på niveau med nogle af de værste brancher i samfundet ellers.
Så det er klart, at vi skal videre end det.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren til det, som også både hr. Carsten Bach, fru Lisbeth Bech-Nielsen og jeg selv var inde på, nemlig at der jo er andre ting.
Det er ikke, fordi der er noget galt med redegørelsen, men man kunne godt brede den mere ud, og vi har alle sammen fremhævet andre tal og andre undersøgelser.
Så jeg vil blot høre, om vi om et år, når vi skal have debatten igen, kunne have en redegørelse fra ministeriet, som kigger lidt bredere på det end alene på den seksuelt krænkende adfærd, den kønskrænkende adfærd, så vi får et mere retvisende billede af, hvad det er, der foregår.
For det er jo ikke alene det, der afgør, om det er en god arbejdsplads.
Det hører jeg også ministeren sige i talen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2026-01-16:
Jeg ved ikke, om det er et samfundsmæssigt problem.
Det handler jo snarere om menneskelig adfærd, og menneskelig adfærd er et produkt af syndefaldet – vi er faldne mennesker.
Der er rigtig mange faldne mennesker.
Vi er det alle sammen.
Og vi kommer galt af sted, og vi bliver drevet af ting, vi ikke skulle have gjort.
Der er drifter på spil, især når vi er unge.
Der kan være alkohol, og der er magt; der er rigtig meget på spil.
Der handler det bare om, at ledelsen er sig det bevidst, og at man har en kultur, der fremmer god opdragelse og god opførsel.
Carsten Bach (LA), 2026-01-16:
I virkeligheden var det egentlig bare for at kvittere for en synes jeg god tale, som sætter spot på rigtig mange vigtige ting, bl.a. ledelser.
Og der bliver jeg nervøs for, at det, når vi taler om det her som et mere overordnet samfundsmæssigt problem, godt lidt kan gå hen og blive en sovepude for forsvaret, for os som forsvarspolitikere og for ministeren på området osv., og at de her tal måske i nogen udstrækning også afspejler forhold i det omgivende samfund osv.
Måske ordføreren lige kan prøve at sætte nogle yderligere ord på de tanker, ordføreren gør sig omkring det at gøre det her til et overordnet samfundsproblem i forhold til at kunne løse de udfordringer, der i forsvaret.
Alex Ahrendtsen (DF), 2026-01-16:
Det forventer jeg at man håndterer ledelsesmæssigt.
Jeg ser ingen grund til at lave politik på det.
Det gælder jo for alle virksomheder.
Det gælder for alle og også offentlige virksomheder, at man håndterer det, at man er en god chef.
Jeg synes, det er lidt underligt at lave politik på det.
Stinus Lindgreen (RV), 2026-01-16:
Undskyld, jeg synes, at svaret går lidt i forskellige retninger, for noget af det, ordføreren siger, jo fuldstændig rigtigt.
Det handler om chikane og om krænkende adfærd.
Det er jo ikke kun seksuelt krænkende adfærd.
Det kunne også være, at du bliver behandlet forkert på grund af dit køn, din seksualitet, din religion, etnicitet, og hvad det nu måtte være.
Hvis vi skal kunne rumme alle, skal vi jo tage højde for hele paletten, om jeg så må sige, af potentielt krænkede adfærd, hvis vi skal have det til at være et velfungerende Forsvar.
Alex Ahrendtsen (DF), 2026-01-16:
Nej, det ser jeg faktisk ikke nogen idé i.
Redegørelsen handler om ligestilling.
Den handler om ligestilling i værnepligten, og den handler om kønskrænkende adfærd.
Når man bliver indkaldt til Forsvaret, skal alle behandles lige, uanset hvem du er.
Du skal lægge det, du har med dig, uden for døren, og så skal du indtræde i et fællesskab, hvor der en ledelse, og du skal løse en opgave, og det er jeg sikker på at Forsvaret sagtens kan finde ud af.
Stinus Lindgreen (RV), 2026-01-16:
Tak for talen.
Jeg er helt enig i, at vi skal have det her til at fungere.
Jeg er meget enig i meget af det, der blev fremført fra talerstolen her.
Jeg har blot et spørgsmål, som jeg også stillede til SF's ordfører.
Nu har vi fået en redegørelse, og det er rigtig positivt, at vi har debatten.
Hvad er det, vi spørger om?
Hvad det er, vi undersøger?
For det er et relativt snævert fokus, der er i redegørelsen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2026-01-16:
Tak, formand.
For Dansk Folkeparti er det helt afgørende, at forsvaret er en arbejdsplads, hvor man kan gøre tjeneste med stolthed uden frygt for krænkelser, chikane eller usund kultur.
Når det er sagt, er forsvaret også et spejl på samfundet.
Vi skal ikke gøre os selv hellige.
Her på Christiansborg har der været masser af sager med dårlig arbejdskultur, krænkelser og chikane.
Der er endda et regeringsparti, Moderaterne, der var ved at gå op i limningen, fordi man havde en usund kultur med krænkelser og kønschikane osv. osv.
I Dansk Folkeparti er vi meget opmærksomme på vores egne ansatte.
Vi har masser af unge ansatte, også unge meget charmerende kvinder, og de har også været udsat for ubønhørlige tilnærmelser og lumre beskeder fra andre partiers kolleger.
Så vi skal ikke gøre os bedre, end vi er her.
Der er kønskrænkende adfærd alle steder.
Når det så er sagt, skal forsvaret kunne tiltrække alle, både mænd og kvinder.
Danmark står i en alvorlig sikkerhedspolitisk situation, og vi har brug for dygtige danskere, der kan og vil bidrage.
Derfor giver det også mening, at vi arbejder for et forsvar med lige muligheder og et miljø, hvor både mænd og kvinder kan se sig selv i en militær karriere.
Fremover er der fuld ligestilling i værnepligten, men med respekt for forsvarets virkelighed.
Så vidt jeg husker, var det Dansk Folkeparti, der var det første parti til at foreslå fuld ligestilling i værnepligten.
Men hvis vi vil have det til at lykkes, kræver det, at forsvaret også er klar i praksis, i hverdagen, i indkvarteringen, i udstyret, i kulturen og i sundhedsindsatsen.
Derfor støtter vi i Dansk Folkeparti også princippet om nultolerance.
Vi lægger vægt på, at det ikke må være tomme ord.
For én hændelse er én hændelse for meget.
Det er vigtigt, at ansatte og værnepligtige ved, hvor de kan gå hen, og at de bliver taget alvorligt.
Det er positivt, at der er rådgivere og muligheder for at anmelde forhold, og at der også kan bruges whistleblowerordninger.
Det handler om forsvarets evne til at løse sine opgaver bedst muligt.
Hvis vi vil have flere til at blive i forsvaret, kræver det et miljø med ordentlighed, disciplin og respekt.
Vi skal kunne forsvare Danmark og samtidig sikre, at alle, der trækker i uniform, møder et forsvar, hvor man behandles ordentligt.
Så har forsvaret så også en mulighed for at opdrage kommende generationer, når de bliver indkaldt til værnepligten.
Afsluttende vil jeg sige, at jeg godt nok synes, det er lidt mærkeligt, at der stort set ingen er til stede fra venstrefløjen.
SF har været her og holdt deres tale, og Socialdemokratiet har også været her.
Men hvor er resten?
Det er jo oftest dem, der kæfter højest op i medierne om ligestilling, og de er totalt fraværende.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå det.
Det er en vigtig dagsorden, hvis vi skal have det her til at fungere.
Jeg ved, at forsvaret tager det alvorligt og også gør det rette.
Vi må bare ikke få det til at kamme over.
Der skal også være plads til sund fornuft.
Det handler om ledelse, og at man griber ind.
Det handler om opdragelse, og det handler om sund kultur.
Tak for ordet.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-16:
Mange tak.
Og tak for ordførerens tale, hvor der bliver påpeget en hel masse vigtige ting, nemlig lige præcis, at der, som det også fremgår af høringssvarene, og som man også kan se i lovteksten, er så mange vage formuleringer, hvor mange af de her retsgarantier ikke bliver sikret korrekt.
Nogle af de ting, som ordføreren er inde på, er jeg enig i, og man kan nævne en hel række, så nu håber jeg, vi kan samarbejde om måske at forsøge at lave nogle ændringsforslag til det.
Men særlig det, som ordføreren nævner i forhold til uafhængighed, synes jeg er rigtig, rigtig vigtigt, og jeg glæder mig til at høre ministeren, hvorvidt ministeren kan støtte det forslag og eventuelt inkorporere det som en ændring.
For det er jo afgørende.
Det er jo fuldstændig absurd at have et uafhængigt tilsyn, der sekretariatetsmæssigt, økonomisk og organisatorisk bor i ministeriet, og som i øvrigt også er beskikket af ministeren.
Det kan jo ikke defineres som uafhængigt, og derfor kan det heller ikke være i overensstemmelse med EU-dommen.
Så jeg er rigtig glad for, at ordføreren påpeger den del.
Peter Hummelgaard (S), 2026-01-16:
Jamen hvad skal du, uanset om du er fisker eller jager, så lave med en jager- eller en fiskerkniv på Østerbro på en kampdag, hvor gaderne er spærret af, fordi fansene er på vej for at bevæge sig hen mod stadion?
Jeg synes, det er nogle meget, meget fiktive og overhypotetiske eksempler, fru Theresa Scavenius finder på.
Kan der så være grænsetilfælde?
Det kan der sikkert nok være, og det beror jo så på en politifaglig vurdering i situationen, og den har jeg, for at være ærlig, meget, meget stor tillid til.
For politiet ved godt, hvad man har med at gøre, fordi man jo desværre har set eskaleringen inden for de her miljøer igennem de senere år.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2026-01-16:
Som jeg forstår det, udspringer de initiativer i lovforslaget af en arbejdsgruppe, hvor politiet også har været involveret.
Så man må gå ud fra, at de forslag, der ligger her, også er noget, som politiet mener der kan være brug for.
Det tror jeg nok er det væsentligste.
Det kan godt være, vi har de redskaber, der skal til, men vi kan jo i hvert fald se, at vi stadig væk ikke helt har fået hånd om det.
Er det så det her, der stopper det?
Det er jeg ikke hundrede procent sikker på, men det skal vel ikke afholde os fra at prøve at gøre et forsøg på at komme den her vold til livs.
For det er bare ikke i orden, at man tager sine børn med ned på stadion og så skal risikere at havne midt i en voldsepisode.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-16:
Så hvis man laver noget, som er inden for vores strafferamme allerede, bliver man selvfølgelig straffet.
Eksemplerne er jo sådan noget med spyt eller en maske i lommen, altså den slags ting, og meget, meget brede visitationszoner.
Så spørgsmålet er netop bare: Har vi ikke allerede de ressourcer til at bekæmpe den vold, man ønsker at bekæmpe?
Det står over for, at man her har et forslag, som kommer til at tage en hel masse mennesker med, som der skal køres sager mod, både i politiet og ude i domstolene, og som i virkeligheden er uskyldige og ikke udgør nogen stor risiko.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2026-01-16:
Jeg må indrømme, at jeg ikke har været så grundig som ordføreren og spurgt ind til, hvordan udviklingen har været i forskellige domme, sigtelser og afgørelser.
Jeg forholder mig til, at vi på et møde i Justitsministeriet fik at vide, at i modsætning til andre lande er der en stigning i fodboldvolden i Danmark.
Der sker også den her opblanding, hvor bandemiljøet også begynder at være en del af det.
Så det må vi jo prøve at få udredt.
Men jeg synes alligevel, at det kan være på sin plads med initiativer i forhold til den her bekymrende tendens til, at fodboldkampe ender i vold.
I forhold til ressourcespørgsmålet er det jo selvfølgelig rigtigt, hvad der bliver sagt, hvis der kommer flere sager.
Det er jo også lidt formålet, kan man sige, at få dømt nogle af dem, som rent faktisk begår den her vold, og få givet dem karantæner.
Så er man jo nødt til at afsætte ressourcer til både politi og domstole, så de kan sagsbehandle det.
Det er jeg med på.
Men at sige, at vi ikke vil gøre noget og bare lade de her ting passere, fordi det så koster ekstra ressourcer for domstolene, tror jeg alligevel heller ikke helt holder som argument.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-16:
Ordføreren er bekymret i forhold til ressourcerne, der bliver brugt, og derfor argumenterer hun for, at det her er et godt forslag.
Men anerkender ordføreren, at det her forslag vil føre flere ressourcer til politiet og faktisk også til vores domstolssystem, som i forvejen er presset?
Det er der nemlig nogle af de andre høringssvar, som også påpeger.
Så hvis man er interesseret i ressourcerne, skal man være imod det her forslag, fordi man sænker barren for, hvornår man kan blive registreret, og hvornår der skal køre nogle sager.
I forhold til det, ordføreren siger med, at der er en stigning i volden, har jeg spurgt skriftligt ind til det, og det er som sagt ikke så entydigt, at den er steget.
I forhold til nogle af paragrafferne, f.eks. ordensbekendtgørelsen, er der et kæmpe fald over de sidste 10 år.
Så er der volden, som nogle år ligger lidt højere, og andre år er den meget lav.
Så det svinger rigtig meget, men samlet set er det ikke sådan, at der er flere sigtelser ifølge den statistik, jeg har fået fra Justitsministeriet, over de sidste 10 år.
Så igen vil jeg sige, at problemets omfang er ikke begrundet nok til, at vi laver de her store krænkelser af borgernes retssikkerhed, som f.eks. Venstre også lige har bekræftet kommer til at ske.
Helene Brydensholt (ALT), 2026-01-16:
Tak til ordføreren for talen, hvor ordføreren jo også kom ind på klubbernes ansvar i det her, og det var det, jeg lige her på falderebet egentlig fik lyst til bare helt nysgerrigt at spørge ordføreren ind til.
For ordføreren spurgte efter løsningsforslag fra fru Theresa Scavenius, og så blev jeg egentlig nysgerrig på at høre mere om de løsningsforslag, ordføreren havde, i forhold til hvad man kan bede klubberne om at gøre for at bekæmpe det her problem.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-16:
Der er jo kæmpestor forskel på, om det er på vej ind på et stadion eller til en koncert, eller hvorvidt det er i en radius på 5 km rundt omkring det her pågældende stadion eller den her koncert.
Det vil sige, at det er det scenarie med midt på gaden med dit barn på vej til børnehave, man skal forestille sig.
Så siger ordføreren, som de andre også siger: Vi regner med, at politiet godt kan håndtere det.
Derfor henviser jeg til, at Politiforbundet selv siger: Der kommer tusindvis af mennesker i det her register, som de kommer til at putte i karantæne på grund af nogle bagateller, nogle småting, fordi det skal de.
De siger også, at det er rigtig svært og uhensigtsmæssigt.
Vil ordføreren ikke forholde sig til den kritik?
Betina Kastbjerg (DD), 2026-01-16:
Jeg synes faktisk, at lovforslaget er hegnet godt ind.
Nu ved jeg også, at ordføreren var med til den tekniske gennemgang i går med justitsministeren, og der blev det her med, om man kunne blive ramt, hvis man skulle ned at aflevere sit barn i en daginstitution eller man skulle på arbejde, netop nævnt.
Men det er jo ikke dem, man vil ramme, og det blev også bekræftet af ministeriet i går, altså at det ikke er dem, man vil ramme.
Som jeg også lige hørte fru Mette Thiesen sige det, og jeg har selv prøvet det, når jeg går til koncert, er det helt fair, at man lige bliver kropsvisiteret for at se, om man har noget med, som man ikke må have med.
Det kan jeg ikke se er et problem.
Uanset, om man er på vej til fodboldkamp eller på vej hen i børnehaven, tror jeg, at vi alle sammen overlever lige at blive kropsvisiteret.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-16:
Mange tak.
Jeg synes, at det er den samme argumentation, vi har fået flere gange allerede nu her til morgen, altså det her med, at forslaget er berettiget og legitimt, fordi vi har et problem med nogle voldsparate hooligans.
Problemet med det her forslag er jo, at det rammer meget bredere end bare de hårdeste kriminelle i det her samfund.
Det gælder f.eks. det bandemedlem, der har afsonet sin straf, og som bor i en by, hvor der er en fodboldkamp, og der kan dermed opstå tvivl om, hvorvidt den her person skal i børnehave og hente sit barn eller til fodboldkamp, men nu bliver pålagt at skulle blive visiteret eller andet eller komme i registeret igen.
Så pointen er ligesom bare det her med, om ordføreren anerkender, at der er en risiko for, at der er nogle uskyldige, som kan blive ramt af det her forslag?
Synes ordføreren, at det er stramt nok formuleret, sådan at man er sikker på, at der ikke er nogen uskyldige, der kommer med i det her register?
Betina Kastbjerg (DD), 2026-01-16:
Tak for det, formand.
Det er ikke fans, der bakker op om deres hold.
Det er grupper, som ikke kommer for spillets skyld, men for konfrontationens skyld, og det kan og skal vi ikke acceptere.
Derfor bakker Danmarksdemokraterne naturligvis om lovforslaget.
Lovforslaget tager fat der, hvor problemerne reelt er, og giver myndighederne de nødvendige redskaber.
Når politiets mulighed for bortvisning udvides og der etableres visitationszoner og forbud mod pyroteknik i stadionernes nærområder, styrker det den forebyggende indsats.
Det handler om at gribe ind, før volden opstår, ikke først bagefter.
Vi støtter også fuldt ud, at der slås hårdere ned på de personer, der igen og igen skaber utryghed.
Udvidelsen af karantænereglerne er både rimelige og nødvendige.
Hvis man har udøvet vold i forbindelse med fodbold, også i udlandet, eller hvis man er bandemedlem eller dømt for grov vold, skal man ganske enkelt ikke have adgang til de danske fodboldstadioner.
Muligheden for strakskarantæner og karantænezoner sender samtidig et klart signal om, at i Danmark accepterer vi ikke, at fodbold bruges som en undskyldning for vold og kriminalitet.
Konsekvenserne skal være tydelige og mærkbare.
Det her lovforslag handler ikke om at genere lovlydige fans, tværtimod.
For Danmarksdemokraterne er tryghed ikke til forhandling.
Lov og orden gælder også på stadion og rundt om stadion.
Dog har der i høringssvarene været nogle bekymringer, som jeg lige vil nævne.
Det er, at det i forhold til udvidelsen af antallet af personer, der har karantæne til danske fodboldkampe, kan være vanskeligt for vores politi og kontrollører at håndhæve det.
Derfor ser vi i hvert fald i Danmarksdemokraterne positivt på, at Datatilsynet allerede tilbage i september 2025 gav superligaklubberne mulighed for at anvende ansigtsgenkendelse, fordi ansigtsgenkendelse på og omkring landets fodboldstadioner er afgørende for at holde bandemedlemmer og uromagere væk fra fodboldkampene.
Samtidig sikrer det, at hele byrden ikke ender hos politiet, og at ressourcerne for at skabe sikkerhed omkring fodboldkampe bruges der, hvor behovet er størst.
Derfor mener vi, at der bør fastlægges klare og ensartede regler for, hvordan ansigtsgenkendende teknologier kan anvendes ansvarligt og målrettes til at understøtte håndhævelsen af karantæner.
Som nævnt tidligere, støtter Danmarksdemokraterne lovforslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2026-01-16:
Det er jo fristende at lave en parallel til de muslimske kredse, vi taler om, som i vidt omfang praktiserer et eget retssystem.
Det er vi ikke begejstrede for her i Folketinget, og derfor vil jeg sige om forslaget her: Nej, vi har altså ikke sådan andre, der kan fastsætte regler i Danmark, ud over Folketinget og de relevante myndigheder.
Og derfor må jeg sige, at vi umiddelbart kommer til at se positivt på det, men jeg kender ikke detaljerne i forslaget.
Betina Kastbjerg (DD), 2026-01-16:
Jeg har også læst høringssvaret fra Politiforbundet, men jeg deler ikke lige helt den samme holdning som ordføreren.
Jeg forestiller mig, at politiet godt kan se, om man er på vej til fodbold, eller om man er på vej til børnehave.
De fleste fans har i hvert fald trøjer på osv.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2026-01-16:
Som jeg sagde i min tale, synes jeg jo, at man måske skulle bestemme, at klubberne skal stille et bestemt antal autoriserede vagter til rådighed og flere, end de gør i dag, som selvfølgelig skal være et tillæg til, at politiet også er der.
Så har de jo i Sverige også længe sagt, at man skal betale, tror jeg, for det ekstra politi, der medgår; der skal selvfølgelig altid været noget basis på en eller anden måde.
Så synes jeg jo egentlig også, at Konservative har et udmærket forslag, som handler om, at politiet kan bestemme, at det her skal afvikles uden tilskuere, hvis der er stor risiko for vold.
Det er et forslag, som jeg i hvert fald gerne vil bakke op.
Så jeg synes, at der er flere ting, som vi kan gøre i tillæg til det her.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2026-01-16:
Jeg er heller ikke ellevild med at vende lommer sådan generelt og principielt og i enhver forstand.
Jeg forstår, at det kan være nødvendigt, og jeg forstår også, at der er opbakning også fra hr. Bjørn Brandenborg i øvrigt i forhold til at få præciseret kriterier og kigge på det.
Det synes jeg er strålende.
Der er ingen grund til, at hver eneste betjent skal gå der og finde retstilstanden på egen hånd.
Lad os endelig give noget mere inspiration til det, så vi rammer bedre plet.
Det håber jeg vi kan arbejde videre med.
Det er en god pointe.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-16:
Jeg undrer mig over, at ordføreren ligesom mange af de andre igen nævner meget det her med, at det er nemt at finde dem, man er imod, for så kan alle vi andre, der bare vil have en fredelig fodboldkamp, nyde den fodboldkamp.
Pointen her er jo, at det kan være, at nogle af de her fredelige, almindelige mennesker – det kan være nogle af os – har noget i lommen, som man så har mistanke om.
I København er der en kultur, hvor rigtig mange børn og unge har FCK-trøjer på som hverdagstøj.
Det har de skolen.
Men det kan skabe en forvirring om, hvorvidt det her er en såkaldt voldsparat fodboldfan eller en, der er på vej hjem fra skole eller klub.
Så kritikken af det her forslag er, at det ikke er stramt nok formuleret.
Man går kun efter dem – ifølge hvad man siger her i salen, det er det politiske ønske – som man åbenbart godt kan se er det.
Jeg ved ikke, hvordan man kan det, men det forestiller man sig at man kan.
Den tidligere ordfører sagde f.eks., at det handlede om, hvorvidt man var på vej hen til et stadion.
Det står der ikke noget om i lovforslaget, og det kan man da godt tolke ind i det, men hvis man synes, det er en god idé, skal det jo stå der.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2026-01-16:
Når vi behandler forslaget om at stramme op på regelværket her, handler det jo om at undgå og forhåbentlig forebygge fodbolduroligheder og vold og ballade, og så er jo bare også på en trist baggrund.
Alle skal kunne nyde den kæmpe fornøjelse og det fællesskab, der er ved at tage på stadion og se fodbold.
Det har jeg selv nydt meget, særlig dengang jeg ikke arbejdede dag og nat.
Det skal man altså kunne gøre uden at være bekymret for sin egen og sine børns sikkerhed.
Der er en stigning, der ses en stigning i omfanget af fodboldballade, og det er vi nødt til at finde nogle værktøjer til at modgå.
Det er simpelt hen en adfærd, vi er nødt til at sige fra over for.
Her bliver det så på den lidt mere hårde måde med lovforslaget, som skal give både myndigheder og klubber bedre muligheder for at sikre den tryghed, vi er nødt til at insistere på at der skal være forbundet med noget så fornøjeligt.
Der er altid mange hensyn at afveje over for hinanden, ikke mindst på det strafferetlige felt.
Her er jeg også glad for dialogen om og udkommet af snakken i forhold til pletter på straffeattesten, som nødvendigvis må afvente endelig dom.
Det er jo helt åbenlyst, og det er jeg rigtig glad for at vi er landet på.
Når det drejer sig om fodbold og ens hold, er der bare mange følelser i spil, og det skal der også være.
Det er en vigtig del af hele livet omkring det her, at man lever sig ind i kampen, man støtter sit hold.
Det kan jeg så godt forstå.
Det har jeg selv været den del af.
Når vi strammer op, er det også, fordi vi har lyttet.
Der har været god dialog, som jeg forstår det, med aktørerne rundtomkring og med politiet selv.
Det er altså dem, der i første række møder ballademagerne, og det, vi prøver at gøre her, er at sørge for, at politiet har de fornødne redskaber, når det gælder den her misere.
Alene det ret omfattende samarbejde og den dialog, der har været i forhold til aktørerne, gør, at vi må tage de her skridt.
Det er dem, der er eksperter på fansene derude i første række, og den ret brede opbakning, vi kan læse os til, siger jo bare det samme.
Det skal være sjovt at komme på stadion.
Det er et både sundt og supergodt fællesskab at få lov at dyrke den passion.
Det skal ballademagere ikke have lov til at afværge.
Det må vi forsøge at få forebygget langt bedre.
Tak for ordet.