runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-10-25:
Jeg synes ikke rigtig, ordføreren svarer på mit spørgsmål.
For det er jo rigtigt, at hvis du har en bil, hvor du stort set ikke betaler afgift, og hvis den, der betaler rigtig meget afgift, betaler mindre, så er spændet mindre på den korte bane.
Og den, der står øverst på listen over miljøvenlige biler, er vel elbilen.
Så hvis man tager den aftale på lang sigt, ikke bare på den korte bane, er det her vel en kæmpe gevinst for elbilerne?
Det er jo et lidt andet billede end det, man har prøvet på at tegne, både ordføreren selv, men også branchen, nemlig at man næsten snyder elbilerne.
For god brændstoføkonomi er da vel netop noget, som burde gå i den rigtige retning for miljøvenlige biler.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-10-25:
Altså, for det første – nu nåede jeg det ikke i min tale – vil jeg også gerne rose DF for at have flyttet aftalen i en bedre retning på flere parametre.
Jeg kom heller ikke ind på alle de ting, som jeg faktisk synes er positive ved den her aftale, skalaknækket, fradrag osv.
Men jeg synes, som ordføreren selv sagde i sin tale, at man ikke kan lave den her slags øvelser hvert år eller hvert andet år, fordi alting går i stå.
Det er meget dramatisk, der er meget på spil, og derfor skal man passe på, at man ikke laver sådan en middelløsning.
Og med det her synes jeg man misser en historisk chance for virkelig at lave noget, der var ambitiøst – stadig væk med reference til Dansk Folkeparti, der fik det i en bedre retning.
Skellet mellem de markant billigere benzinbiler og elbilerne betyder jo nu, at det er endnu mindre attraktivt at købe elbiler.
Det kan være, vi kan lave en aftale om det senere – det håber jeg virkelig.
Men vi stod i den situation, at der i første kvartal af 2017 blev solgt 60.000 benzinbiler og 37 elbiler, hvor stort set ingen af dem var til private.
Det var til nogle kommunale flåder.
Og det billede synes jeg er fuldstændig forfærdeligt, når man tænker på, at vi trods alt også har nogle klimamål, som vi skal opfylde for vores egen skyld, også inden for vejtransporten.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-10-25:
Tak for det.
Jeg tror, jeg er enig med ordføreren i, at det bedste ville være at lave en teknisk baseret afgift, fordi det bl.a. ville gavne miljørigtige biler som elbiler, for når værdielementet fylder mindre og de tekniske parametre som bl.a. brændstoføkonomien fylder mere, vil det bl.a. være til gavn for elbilerne, som jo kører langt på en optankning.
Så langt tror jeg vi er enige.
Så jeg vil egentlig bare spørge ordføreren, om man ikke er enig i, at det faktisk er til gavn for elbilerne, når vi skruer op for fradrag og tillæg for god brændstoføkonomi.
Det er netop noget, der gavner elbilerne på lang sigt.
Altså, når der er mindre værdi og mere teknik i det, er det grundlæggende en aftale, der gavner elbilerne, og billedet er jo lidt, at det her ligesom er til ugunst for elbilerne, mens det faktisk på den lange bane er stik modsat.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-10-25:
Hvis regeringen var kommet med et lovforslag, hvor der måske stadig væk var et vist ulighedselement, men hvor det f.eks. var teknisk muligt at have roadpricing eller et eller andet andet, og hvor man sagde, at man nu laver en stor omlægning af afgifterne osv., så kunne vi godt have set positivt på det.
Problemet her er bare, at det er en aftale, der er meget skæv.
Det er en aftale, der vil have negative konsekvenser for miljøet og for klimaet – og jeg ved godt, hvad svaret fra Skatteministeriet lyder på – og det er en aftale, der vil betyde endnu flere biler på vejene, og det er altså stukket fuldstændig af.
Der er 2,4 millioner biler i det her land efterhånden.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-10-25:
Jeg er sådan set enig i det sidste.
Jeg synes også, det er ærgerligt, at de billigste biler bliver dyrere.
Det var ikke et ønske, som regeringen havde, det var et meget udtalt og ærligt ønske, som DF havde, og som de så er blevet imødekommet på.
Det er noget, DF har fået i de her forhandlinger, og sådan er det, når man indgår aftaler, men det er i hvert fald ikke en tanke, en idé, der er groet i vores have.
Men hvis vi bare ser sådan helt nøgternt på det her, kan vi se, at vi stadig væk har en marginalbeskatning på 212 pct.
Jeg tror også, at man, hvis man ser på folks forbrug af fjernsyn, kan se, at der bliver købt dyrere fjernsyn i Gentofte, end der gør andre steder.
Synes ordføreren, vi skal lægge en marginalbeskatning på 212 pct. på tv-apparater?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-10-25:
Jeg har også hæftet mig ved de svar, der kom, både i aftaleteksten og efterfølgende, da jeg stillede spørgsmålet om, hvilke forudsætninger der lå til grund for at sige, at der alene var en forøget CO2-påvirkning på 13.000 t – og det er ud af et billede af, at vejtransporten udleder 11 mio. t, så forholdsmæssigt er det jo ikke så meget.
Det har så givet anledning til, at man siger, at der stort set er status quo.
Altså, det gør det ikke bedre, men det gør det heller ikke meget værre.
Men i de forudsætninger, både i svaret og i aftalen, forudsætter man, at der ikke med den her nye aftale bliver købt flere biler, men dyrere biler.
Den trend, vi har set de seneste par år,
har jo været, at der både bliver købt dyre biler, men at der også bliver købt mange flere biler – mange flere bil nummer to.
Og som jeg har sagt en del gange, er vi efterhånden oppe på 2,4 millioner biler på vejene, hvilket er rekord.
Mener ordføreren ikke, at det er underligt, at man i et svar om CO2-påvirkningen forudsætter, at der ikke bliver solgt markant flere biler, men kun dyrere biler?
Jesper Petersen (S), 2017-10-25:
Det er lidt imod, hvad man bør gøre, for skatteministeren kan jo vælge kun at kunne nå at svare på det ene.
Men jeg har nu alligevel to spørgsmål, som jeg vil nå her.
Det ene går på, om skatteministeren enig i, at det vil blive sådan med aftalen her, at salget af elbiler de kommende år vil gå langsommere end ellers.
For med alt det andet udmærkede sagt om aftalen er det jo en af de ting, vi synes er kritisk, som det er fremgået.
Så hvis vi spørger i Skatteministeriet, om det her ikke vil føre til en langsommere udbredelse af elbiler i Danmark, vil vi så ikke få et bekræftende svar?
Det andet spørgsmål er til, at der i høringssvarene er ret mange kritiske bemærkninger om leasingindgrebet.
Jeg vil bare høre skatteministeren, om man er sikker på, at det er den rigtige model, man har fundet med det forslag, der ligger her – om man ligesom kan sige, at det er sådan her og det virker og det kommer til at lukke det hul, vi er enige om der har været.
Rune Lund (EL), 2017-10-25:
Vi støtter fra Enhedslistens side, at der bliver lavet dobbeltbeskatningsoverenskomster, fordi det er med til at sikre retfærdige forhold i forhold til beskatningen i de tilfælde, hvor der er tale om en grænseoverskridende aktivitet, herunder at sikre, at indkomster kommer til beskatning i de relevante lande.
Men det er vigtigt at sikre, at der er en rimelig balance og kontrolmuligheder i aftalerne.
Der er jo en fare for, at rige lande med effektive skattemyndigheder tryner lande med mindre effektive myndigheder, og at multinationale selskaber kan bruge aftaler som mellemstationer til at flytte overskud og penge, som de skulle betale skat af.
Nu har vi så en skatteaftale her, men vi har så også nogle spørgsmål til lovforslaget, selv om vi generelt forholder os positivt til selve aftalen.
Men vi har kunnet se, hvordan f.eks. Danske Bank har været dybt involveret i sager om hvidvask, hvor penge er strømmet fra Aserbajdsjan gennem Danske Bank-selskaber til åbenlyst lyssky formål, tilsyneladende korruption og bestikkelse, jævnfør de artikler, der bl.a. har været i Berlingske og også i FinansWatch.
Kan vi med sådan en aftale som den her være sikre på, at den trafik, som Danske Bank tilsyneladende er formidler af, nu bliver stoppet?
Hvilke skridt er der taget for at sikre, at den her aftale ikke kan misbruges til nye sager, som vi har set i forhold til Aserbajdsjan via Danske Bank?
Og kan denne dobbeltbeskatningsoverenskomst bruges til at unddrage indkomster, som burde beskattes i Danmark?
Det er nogle af de spørgsmål, som vi godt lige kunne tænke os at dykke lidt dybere ned i.
Men vores udgangspunkt er sådan set, at vi er positive over for aftalen, sådan som den ligger, og selvfølgelig dobbeltbeskatningsoverenskomster i det hele taget.
Louise Schack Elholm (V), 2017-10-25:
Tak for det, og tak for ordet.
Lad mig bare sige, at det jo er lang tid siden, vi sidst har haft en dobbeltbeskatningsoverenskomst her i Folketinget.
Ideen er jo, at man aftaler med det pågældende land, hvordan man med hensyn til de mennesker og virksomheder, der har samarbejde mellem de to lande, beskatter tingene, så det, der skal beskattes, ikke bliver beskattet to gange og ikke nul gange, men én gang.
Så det er sådan set bare en måde, hvorpå man sikrer at tingene foregår på en ordentlig måde, og det bakker vi selvfølgelig fra Venstres side op om.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-10-25:
Vi synes jo, det er ganske fornuftigt, at man kan samarbejde med andre lande, så man sikrer det, både på vegne af virksomhederne, men også på vegne af borgerne.
Så derfor kan jeg ligesom den foregående ordfører meddele, at vi kan støtte lovforslaget.
Jesper Petersen (S), 2017-10-25:
Socialdemokratiet kan tilslutte sig lovforslagets overordnede formål om at bidrage til økonomisk udvikling ved at skabe klarhed over virksomhedernes skattemæssige forhold i samhandel og aktivitet i øvrigt mellem Danmark og Aserbajdsjan.
Der bliver skabt vilkår, hvor der ikke sker dobbeltbeskatning og dermed dårligere muligheder for samhandel eller virksomhed på tværs af de to lande.
Det er også en socialdemokratisk mærkesag at bekæmpe international skatteunddragelse, og aftaler som den her indebærer jo altså også et styrket samarbejde mellem vore landes skattemyndigheder.
Øget samhandel og bedre muligheder for at imødegå internationalt skattesvig er begge dele vældig positivt og har selvfølgelig Socialdemokratiets opbakning, og vi kan støtte lovforslaget.
Karsten Lauritzen (V), 2017-10-25:
Svartiden tillader ikke, at jeg går i dybden med spørgsmålet om finansiel leasing.
Men der er enten blevet oversendt et ændringsforslag, eller også vil der blive sendt et over.
Men det var simpelt hen en opstramning, som man bl.a. kan diskutere lovligheden i i forhold til EU-reglerne – i hvert fald så vidt jeg erindrer det – men det var altså også et spørgsmål om, at det slet ikke har været diskuteret, og at det vil ramme en del af leasingområdet, som ikke er en del af en afgiftskonstruktion, men altså handler om den del af markedet, som vi ønsker skal fortsætte.
I forhold til det om 4-månedersreglen: Det er jo muligt, at man kan lave nogle særlige konstruktioner på 4 måneder, men man skal jo så fysisk bytte bilen efter 4 måneder, og det vil ikke være helt uproblematisk.
Og hvis vi vælger at sige, at det skulle være 3 måneder, løber vi ind i, at man, når man laver en genberegning, skal have noget at genberegne op imod.
Og det er måske svært at finde ud af, hvad en bil, der er 3 måneder gammel, koster på markedet.
Der skal lige gå lidt tid, og derfor mener vi, at 4 måneder er det rigtige snit, der er lagt.
Rune Lund (EL), 2017-10-25:
Jeg kan i hvert fald sige, at vi er meget interesserede i, at det hul bliver lukket helt, og at vi ikke mere skal finde os i, at der kører biler rundt, som man, fordi de er blevet leasede, stort set betaler ingenting eller 0 kr. for i registreringsafgift, mens almindelige mennesker, som går ned og køber en bil hos bilforhandleren, skal betale registreringsafgift.
Det er ganske enkelt urimeligt, og det er en finte, som de her leasingfirmaer har tjent alt for mange penge på.
Men i forhold til 4-månedersgrænsen: Hvilke muligheder ser skatteministeren for, at man kan lukke det hul, hvis det måtte blive et problem?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet opfølgende spørgsmål er: Hvordan kan det være, at begrænsningerne af finansiel ligestilling, som jo ligger i lovforslaget, kom ind?
Det kan godt være, at det ikke var en del af den politiske aftale, men det virker umiddelbart fornuftigt, at det er kommet ind.
Så hvad var den oprindelige grund til, at det egentlig kom med i lovforslaget, selv om det ikke var en del af den politiske aftale?
Karsten Lauritzen (V), 2017-10-25:
Hr. Rune Lund redegør jo for nogle af udfordringerne.
Jeg er jo også som skatteminister og som en del af regeringen underlagt de EU-regler, der gælder.
Derfor er der grænser for, hvad man kan gøre.
Jeg tror, at hvis vi ikke havde haft de her EU-regler, havde vi valgt en anden måde at gå til leasingudfordringen på og til de ønsker, der i øvrigt har været fra Dansk Folkepartis side.
Jeg tror også, at Socialdemokratiet og hr. Rune Lund har været ude i offentligheden og påpege den her uretfærdighed, at man betaler en høj registreringsafgift for nogle biler, mens andre gennem forskellige lovlige afgiftskonstruktioner på leasingområdet ingenting betaler.
Så har vi valgt nogle andre og måske også mere effektive redskaber.
Men vi bliver nødt til at tage hensyn til de EU-regler, der gælder og derfor er vi endt her, og det mener vi i den grad er EU-lovmedholdeligt.
Hvis det skulle vise sig ikke at virke – det tror jeg nu det gør; det er den faglige vurdering i Skatteministeriet –
har vi skrevet en evalueringsklausul ind, bl.a. efter ønske fra Dansk Folkepartis side, på grund af den samme bekymring, som hr. Rune Lund giver udtryk for, nemlig om det her nu virker.
Derfor skal jeg mødes med aftalepartierne efter et år, altså i efteråret 2018, for at se på, om det her virker.
Og så må vi justere det, hvis der er behov for det.
Rune Lund (EL), 2017-10-25:
Som jeg redegjorde for i min ordførertale, er der mange elementer i den her aftale, som vi er stærkt kritiske over for, men der er også gode elementer, bl.a. at leasinghullet bliver lukket – i hvert fald tilsyneladende.
Jeg kan forstå, at skatteministeren har fremsendt et ændringsforslag, men jeg kan umiddelbart ikke forstå, hvorfor det ændringsforslag bliver fremsendt, for en begrænsning til forudbetalt registreringsafgift gør jo alt andet lige, at færre kommer hen til muligheden for senere at kunne fifle i leasingbranchen.
Så sådan som det ligger nu, er der et ekstra grovmasket gitter i forhold til at forhindre det skattefifleri, som vi har set, og som har kostet rigtig mange penge.
Og hvis proppen bliver sat rigtigt i det her leasinghul, vil jeg gå så langt som til at sige, at det her lovforslag faktisk må være overfinansieret, medmindre der ligger nogle huller, som vi ikke har styr på.
Et af hullerne er det med, at leasingbranchen måske kan undgå den prop, der er blevet sat i, ved at lave nogle meget korte leasingkontrakter.
Hvordan vil skatteministeren reagere, hvis det er noget, der begynder at ske rundtomkring i leasingfirmaerne?
Karsten Lauritzen (V), 2017-10-25:
Jeg ved, der er stillet et skriftligt spørgsmål om, hvordan forslaget her hænger sammen med elbilerne.
De lempelser, der generelt er af bilafgifterne, vil jo også komme elbilerne til gavn, fordi vi har besluttet at indfase elbilerne i det almindelige registreringsafgiftssystem.
Hvad det betyder, når man isoleret set kigger på aftalen og den forholdsmæssige størrelse og andet, vil jeg gerne svare på skriftligt.
Jeg tror ikke – med streg under tror – at det er den her ændring af registreringsafgiften, der afgør, om der bliver solgt mange flere eller langt færre elbiler.
Langt de fleste elbiler, der sælges i dag, er mindre elbiler, og de betaler meget, meget lidt eller ingenting i registreringsafgift.
Jeg tror, at det, der kommer til at drive elbilmarkedet, der nok skal komme til at blomstre i Danmark, er den teknologiske udvikling.
Det andet spørgsmål, som spørgeren stiller, har jeg glemt.
Men nu er min tid også løbet ud.
Jesper Petersen (S), 2017-10-25:
Jeg må så sige – også med de input, der er fra branchen – at jeg tror, at det vil blive sådan, at der bliver en langsommere udbredelse af elbilerne.
Det mener vi simpelt hen vi bør have en ny diskussion af, fordi vi jo har en aftale med hinanden om gerne at ville tilskynde til den udbredelse af elbiler.
Men det må vi følge op på uden for dagens diskussion.
Det andet spørgsmål drejede sig om leasing.
Ministeren kom vist i tanker om det, så jeg.
Men det er der så lejlighed til at svare på nu: altså en sikkerhed for, at man rammer rigtigt med det indgreb, der er her – om vi kan være sikre på, at det hul, der er blevet beskrevet så grundigt i især Jyllands-Posten, er effektivt lukket med det foreslåede.
Karsten Lauritzen (V), 2017-10-25:
I forhold til spørgsmålet om elbiler har vi jo lavet en aftale om, hvor mange elbiler der skal sælges, og at den forhøjede afgift for elbiler først skal træde i kraft, når x antal elbiler er solgt.
Men jeg ser ikke nogen årsag til som følge af det, regeringen gør her, at gøre yderligere ting i forhold til elbiler.
Men drøftelsen tager vi selvfølgelig gerne.
I forhold til leasing kan jeg kort sige, at ja, den faglige vurdering i Skatteministeriet er, at det her er en effektiv måde lukke leasinghullet på.
Der blev også stillet et ændringsforslag.
En opstramning i lovforslaget omkring finansiel leasing viser sig at gå meget længere end det, der var tiltænkt, og det har i øvrigt heller ikke været drøftet politisk i de forhandlinger og den aftale, der er lavet med Dansk Folkeparti.
Så der blev stillet ændringsforslag om at fjerne den del, fordi det gik meget langt og ville ødelægge en stor del af leasingmarkedet.
Vi vil så evaluere ordningen efter 1 år, og der vil vi samle op på, om det har været en effektiv måde at løse problemet på.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-10-25:
Jeg vil gerne lige vende tilbage til det spørgsmål, jeg stillede ministeren skriftligt, spørgsmål nr. 4, om, hvilke forudsætninger der var lagt ind for at vurdere, at den her aftale er cirka CO2-neutral.
Og i svaret står der: »Lempelserne af registrerings- og ejerafgiften set under ét skønnes således at give sig udslag i, at bilkøberne køber dyrere biler end ellers, frem for at de køber flere biler.
Samlet skønnes kørselsomfanget for en nyregistreringsårgang som følge af omlægningen at falde med ca. 0,3 pct.«
Nu nævnte jeg før, at jeg har været inde på Danmarks Statistik for at se, hvordan udviklingen har været under den her regering og den tidligere Venstreregering, og der har jo været en ret dramatisk stigning i antallet af nyregistreringer, altså en 20-procentsstigning på nogle få år.
Og det har været i den samme periode, at man har lavet nogle ret massive lempelser af registreringsafgiften.
Mener ministeren virkelig – for miljø- og klimapåvirkning afhænger jo ikke kun af den enkelte bil, man kører i, men af den samlede mængde af benzinbiler, der er – at i modsætning til hvad tidligere aftaler har haft af afledte effekter, vil den her aftale ikke betyde, at der bliver solgt flere biler eller nyregistreret flere biler?
Karsten Lauritzen (V), 2017-10-25:
Det er jo loyalt refereret af fru Lisbeth Bech Poulsen, hvad der er svaret til Folketinget, og det er så den faglige vurdering i Skatteministeriet.
Er jeg enig i den?
Jeg har hvert fald tillid til, at den skulle være rigtig.
Men vi må jo følge udviklingen.
Der er andre ting, der kan gå i den modsatte retning, i takt med at vi forbedrer den kollektive trafik.
Altså, der er jo ikke mange, der bor i København, der har en bil; de fleste har en cykel og kører med kollektiv transport.
Regeringen har ikke et eller andet firkantet mål om, at den her aftale skal føre til, at der skal komme flere biler på vejene.
Vi har heller ikke et ønske om, at der skal være et bestemt antal biler på vejene.
Vi har et ønske om, at danskerne kan komme rundt.
I hovedstaden er det offentlig og kollektiv transport, der er vejen frem.
I resten af landet bliver vi nødt til at fremme privatbilismen, for der er den kollektive transport ikke et alternativ.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-10-25:
Jeg vil gerne spørge om noget andet.
Er ministeren enig i, at de finansieringsforslag, der ligger i lovforslaget, og som jeg synes er gode, bl.a. at man fjerner fradrag for lovpligtigt sikkerhedsudstyr, at man ændrer på skalaknækket – altså de her finansieringsforslag for at gøre benzinbiler billigere – er forslag, som bl.a. SF kom med, til at finansiere en fortsat afgiftsfritagelse for elbiler, da vi sad sammen for et par år siden for at prøve at finde en løsning.
Karsten Lauritzen (V), 2017-10-25:
Nu er jeg jo ikke meget for sådan at referere fra, hvad der foregår i forhandlinger bag lukkede døre, men det, Lisbeth Bech Poulsen siger, er rigtigt.
Det kan jeg fuldstændig bekræfte.
Men jeg kan fuldstændig bekræfte, at SF kiggede på de her finansieringselementer og har foreslået dem tidligere.
Men altså, gode forslag, særlig finansieringsforslag, er der ikke copyright på i politik, og det er nok også meget godt.
Inger Støjberg (V), 2017-10-25:
Jeg mener helt bestemt, at det her er fuldstændig både ret og rimeligt, og at det falder fuldstændig inden for rammerne af retssikkerheden.
Så kan jeg i øvrigt oplyse, at i 2016 afgjorde man 932 sager om unge – om de var over eller under 18 år – og i 712 af sagerne blev de vurderet til, at de var under 18.
Det er altså et massivt problem.
Og det er altså også sådan, fru Johanne Schmidt-Nielsen, at man bliver oplyst om, at man netop skal tale sandt, hvis man vil have de her muligheder for at få permanent ophold og dermed også have muligheden for at blive dansker i fremtiden, og det gør man, lige når man ankommer til asylcentrene i fremtiden.
Jeg synes simpelt hen, det er så rimeligt et forslag, og jeg kan egentlig ikke forstå, at vi ikke har haft det før.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-10-25:
Tak for det.
Kan man med sikkerhed fastslå, at et menneske har løjet, hvis der stadig er 16 pct.s sandsynlighed for, at han eller hun taler sandt?
Jeg spørger selvfølgelig på grund af den ret store usikkerhed, der er forbundet med aldersvurderinger.
Altså, er det et retssikkerhedsmæssigt rimeligt grundlag på livstid at fratage mennesker muligheden for at søge om permanent ophold, hvis der er 16 pct.s sandsynlighed for, at vedkommende faktisk taler sandt?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-10-25:
Det er sådan, når man bygger almene boliger, at så skal de kommende beboere betale 2,7 pct. af opførelsessummen i husleje.
Det har man ment var et rimeligt og rigtigt beløb.
Det er ikke sådan, at det, fordi vi får billigere lån, så pludselig er urimeligt for beboerne at betale 2,7 pct. af anlæggelsessummen, det er stadig væk et rimeligt beløb, men staten sparer altså nogle penge.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-10-25:
Tak for det.
Jeg synes jo, det er væsentligt, at det, når det her lovforslag, der er på vej, kommer, så er soleklart, i hvilket omfang man håndterer de her ting omkring de rabatter, som almene boligorganisationer og afdelinger har opnået i forbindelse med låntagning.
Jeg vil egentlig gerne høre ministeren, om han kan garantere, at vi ikke kommer ud i, at der er nogle afdelinger, som ender med at sidde med sorteper med nogle sager, hvor det kommer til at medføre højere huslejer, fordi regeringen har en plan for, at man gerne vil spare 1,8 mia. kr. i statskassen.
Og jeg vil også godt høre ministeren, i hvilket omfang ministeren kan se det vil være rimeligt, at den her låneomlægning kom til at medføre lavere huslejer.
Jeg har tidligere spurgt ind til det, og hvis det var sådan, at man i forbindelse med hele besparelsen på de 2,2 mia. kr., der kunne være, hvis man tog alle lån, gennemførte det på en måde, så det kom lejerne til gode, kunne man i gennemsnit nedsætte huslejen med 5,8 pct.
Jeg vil også høre ministeren, om ikke det vil være rimeligt, fordi det sådan set ville medføre, at kommunerne ville få nogle lavere udgifter til boligsikring.
Det er tidligere i et svar til mig estimeret til at være 215 mio. kr., kommunerne kunne spare, hvis det var sådan, at det var huslejenedsættelser, som var følgen af, at man omlægger lånene med en eller anden form for statsgaranti.