runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-06:
Jeg kan sagtens se, at man vil kunne finde nogle eksempler, hvor det kan virke lidt underligt, hvorfor der vil være den skelnen, hvis den enkelte føler, at vedkommende i praksis, selv om det måske ikke var det, der var meningen, faktisk indgår i en normering et sted, f.eks. som sygeplejerske.
Jeg synes dog, at det er et naturligt sted at lægge et snit, hvis vi skal bevæge os i den her retning, at sige, at folk, som går på arbejde som en del af deres læretid og er lønnet af en arbejdsgiver og betaler skat, bidrager helt objektivt på en anden måde, end man gør, hvis man ikke får udbetalt løn på markedsvilkår og klarer sig på markedsvilkår, som man jo i praksis gør, hvis man er i lære.
Det synes jeg er en anden situation, end hvis man modtager su, og derfor synes jeg, det her ville være et naturligt snit.
Hvordan det så præcis skulle lægges til rette er nok lidt for tidligt for os at konkludere noget på, men det er det, der er baggrunden for, at vi forsøger at komme det lidt i møde her.
Jeg tror, det er rigtigt, at vi nok ikke kommer til at nærme os hinanden hundrede procent her, men det handler nok om, hvordan man lægger snittet, og jeg synes, at der er en forskel på, om man klarer sig på noget, der minder mere om et ordinært arbejdsmarked og får udbetalt løn, og på, om man modtager su.
Det er jo ikke et udtryk for, at det så ikke er smart at tage en uddannelse, for det er det jo, både for den enkelte og for samfundet, men der er jo heller ikke noget i vejen for, at man tager en uddannelse og så selvfølgelig efterfølgende optjener retten til permanent ophold ved så at vinde fodfæste på arbejdsmarkedet.
Mads Fuglede (V), 2021-05-06:
Tak for ordet.
Med beslutningsforslaget ønsker forslagsstillerne at ændre reglerne for tidsubegrænset opholdstilladelse, således at læretid på erhvervsuddannelser og praktikforløb tæller med i opgørelsen af beskæftigelseskravet, hvis vedkommende indgår som led i normeringen på arbejdspladsen, som det er tilfældet for f.eks. sygeplejersker og pædagoger.
Overordnet set mener Venstre, at det er vigtigt, at vi skaber nogle rammer og regler i forbindelse med permanent opholdstilladelse, som stiller krav til udlændinge.
Forslagsstillernes forslag lægger op til, at de vil lempe på reglerne for at få permanent opholdstilladelse, fordi de mener, at uddannelse skal indgå i beregningen for fuldtidsbeskæftigelse.
Dermed vil udlændinge have nemmere ved at få en opholdstilladelse.
Af beslutningsforslaget fremgår det, at beskæftigelse er omdrejningspunktet for at få permanent opholdstilladelse.
Det er Venstre fuldstændig enige i, men hvis vi lader praktik og uddannelse indgå i beregningen af retten til permanent opholdstilladelse, risikerer vi jo, at udlændinge, som tager en uddannelse, stiller sig tilfredse med at tage uddannelse for at få permanent opholdstilladelse og dermed ikke søger videre ind på arbejdsmarkedet.
Det er det, vi for alt i verden skal undgå.
Problemet med udlændinge i Danmark, især de, der er kommet som asylanter, er ikke, at der er for få i uddannelse.
Problemet er, at der er for få, der er på arbejdsmarkedet.
Det er erhvervsfrekvensen, der er den store udfordring.
Vi er nødt til at stille nogle krav til de udlændinge, som ønsker at få en opholdstilladelse.
Beslutningsforslaget gør det nemmere frem for at skabe nogle rammer for at gøre sig fortjent til at få permanent opholdstilladelse.
Det er vigtigt, at beregningen af fuldtidsbeskæftigelse først starter, når udlændingen har fået et arbejde.
Det er sådan en slags indirekte optjeningsprincip, fordi vi dermed motiverer dem til at finde et arbejde hurtigst muligt efter deres uddannelse, sådan at de hurtigst muligt bidrager til det samfund, de ønsker permanent at blive en del af på et tidspunkt.
Tak for ordet.
Samira Nawa (RV), 2021-05-06:
Mange tak.
Jeg finder ofte mig selv i sådan en situation, hvor vi fra radikal side er enige med Venstre i, at folk skal i beskæftigelse, og at også uddannelse er en vigtig sag.
Derfor kunne jeg jo have glædet mig over, hvis nu ordføreren fra Venstre egentlig ville betragte det her som en form for erhvervsordning, som beskæftigelsespolitik, sådan som vi gør det fra radikal side.
Det kan godt være, at ordføreren påpeger det her med, at beskæftigelsesfrekvensen kan være lav blandt nogle grupper.
Den så vi da også gerne var højere.
Jeg så da også gerne, at den beskæftigelsesfrekvens var højere, men hvorfor egentlig lade det gå ud over nogle, som netop søger ind på uddannelse, som netop søger de her praktikpladser og læretid med henblik på at kunne komme ind på arbejdsmarkedet og bidrage – alt det, som vi gerne vil have?
Mads Fuglede (V), 2021-05-06:
Jamen jeg opfatter det ikke, som om det går ud over nogen.
Jeg er glad for, at vi har en beløbsgrænse, vi måske en dag kan få sat endnu længere ned.
Jeg er også glad for det, hvis vi kan udvide positivlisten, sådan at vi kan belønne nogle ad den vej, hvis de vælger det spor, for at være i Danmark.
Så der er bare flere spor til det.
Men når man kommer hertil og kommer ind på det danske arbejdsmarked for første gang, er det der, man begynder at tjene op til at kunne blive her permanent.
Hvis man tager en anden vej ind via en erhvervsordning, er det jo også fint med os.
Vi ønsker bare ikke, at uddannelse skal tælle med i opholdskravet.
Samira Nawa (RV), 2021-05-06:
Så vil jeg egentlig også bare, fordi vi i Radikale Venstre mener, at det bør være alle uddannelser, der tæller med, høre ministeren, om han anerkender, at vi, sådan som systemet er skruet sammen i dag, faktisk får tilskyndet folk til at søge over i det ufaglærte, mens vi jo faktisk hylder det at tage en uddannelse og jo faktisk også står og har brug for bl.a. faglært arbejdskraft, men jo i det hele taget en uddannet befolkning frem for en ufaglært.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-05-06:
Altså, jeg tæller bare.
Dansk Folkeparti: 16 mandater.
Nye Borgerlige: 4 mandater.
Det er 20 mandater.
Vi har lidt at slås med.
Og i forhold til det med, at det er en uacceptabel løsning at sende dem til Grønland, må jeg bare sige: Okay, vi køber 10 km pigtråd og 20.000 hængelåse – så skulle den være klaret ifølge fru Pernille Vermunds sådan ret enkle løsning.
Altså, den er lige enkel nok, vil jeg godt have lov at sige.
Og jeg er fuldstændig enig i, at de her mennesker burde vende hjem, men sådan er virkeligheden bare ikke.
Det har vi oplevet i månedsvis og i årevis med Kærshovedgård, hvor lokalbefolkningen i den grad er plaget.
Nøjagtig det samme vil ske; først var det Lindholm, så er det Kærshovedgård, og næste gang – om det så er et eller andet sted i Nordjylland eller det er på Fyn eller i Nordsjælland, f.eks. på Bernstorff Slot i Gentofte – tror jeg at nøjagtig de samme problemer vil vise sig.
Og det er sådan set bare derfor, at vi forsøger at anvise en løsning, som er brugbar – som er brugbar.
For det er den løsning med 10 km pigtråd og en masse hængelåse altså desværre ikke.
Det er lige nemt nok.
Rosa Lund (EL), 2021-05-06:
Det er jo især de klassiske velfærdsuddannelser, minus pædagoguddannelsen faktisk, hvor man er på su i sin praktik, og jeg synes jo bare, at man bidrager lige så meget, hvis man f.eks. uddanner sig til sygeplejerske eller til socialrådgiver, i hvert fald i den anden ende.
Det er jo nogle jobs, vi mangler at få besat, vi mangler jo hænder i den offentlige sektor.
Så jeg må bare sige, at den skelnen, med hensyn til hvordan man bidrager, forstår jeg ikke helt, men jeg vil faktisk bare tillade mig at glæde mig over, at den diskussion skal vi have endnu en gang med det udgangspunkt, at det faktisk skal blive en lille smule nemmere at få permanent ophold.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Vi synes ikke fra den danske regerings side, at det er fornuftigt at etablere sådan et udrejsecenter i Grønland, og som jeg har forstået udmeldingerne fra den grønlandske regering, har de det samme synspunkt.
Og dermed mener jeg heller ikke, der er noget grundlag for at begynde at undersøge andet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-05-06:
Men hvorfor ikke?
Altså, jeg mangler en begrundelse.
Jeg mangler simpelt hen en begrundelse.
Man kan ikke bare sige, at det synes man ikke er nogen god idé.
Hvorfor synes man ikke, det er nogen god idé?
Grønland og Færøerne er en del af rigsfællesskabet.
Altså, om det er Kærshovedgård, Grønnedal, Sydfyn, eller hvor man nu finder på at det her udrejsecenter skal være, er sådan set det samme, fordi det er riget, men vi synes, det er mest hensigtsmæssigt, at man lægger det et sted, hvor det vil være meget, meget svært at lave ballade, sådan som det er i forbindelse med Kærshovedgård.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Det er jo ikke sådan, at danske borgmestre står på spring for at få placeret et nyt udrejsecenter.
Det er vist ikke nogen hemmelighed, og det bliver jo en opgave, man skal løse på vegne af resten af det danske samfund, og derfor er der heller ikke nogen grund til at bilde grønlænderne ind, at det ville være en gave at modtage sådan en opgave.
Det er i hvert fald ikke inden for det, som jeg betragter som ånden i rigsfællesskabet, hvis vi begynder at arbejde med tankerne om at placere et udrejsecenter i den sydlige del af Grønland.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-06:
Jeg må indrømme, at jeg er ret målløs over, at ministeren ikke bare sørger for at få gjort noget her.
Det må jo være sådan, at man, hvis man har begået kriminalitet i Danmark og er udvist, så skal hjem til ens hjemland, og så skal man jo ikke blive hængende her i årevis og begå kriminalitet.
Jeg vil så sige til ministeren, at man, når der så er nogle, der har lavet kriminalitet i Danmark, og som regeringen ikke får sent hjem, da så i det mindste må sørge for, at de ikke laver kriminalitet i Danmark, og det vil sige, at de bliver placeret langt væk fra lands lov og ret, sådan at vi ikke får en situation, hvor de laver den form for kriminalitet, som martrer hele nabolaget.
Regeringen har jo været helt vildt aktiv med at komme med alle mulige forslag på mange forskellige områder, men man har nu siddet i næsten 2 år med en skrottet Lindholm, som var det alternativ, som Dansk Folkeparti kunne tilbyde.
Så var det mindste, man kunne gøre, da for lang tid siden at have fået en plan for, hvordan man så får placeret de mennesker på et afsides beliggende sted, og her foreslår vi så Grønland, som vi synes er vældig, vældig godt.
Så må man forklare, hvorfor man ikke vil det, og hvad man så vil.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Jo, men det, som er langt væk fra lands lov og ret for nogle, er meget tæt på for andre, og det er jo også det, vi hører fra beboerne i Bording, altså at det godt kan være, at det er langt væk fra København, men at det er ganske tæt på deres hverdag
Og uanset hvor man placerer sådan et udrejsecenter, vil der jo være folk, der bor tættere på end andre.
Når vi ikke har præsenteret en løsning endnu, er det ikke, fordi vi ikke har lavet noget, men så er det, fordi vi gerne vil være sikre på, at både placeringen er rigtig, men at det også er en langtidsholdbar placering.
I forhold til Lindholm vil jeg også sige, at det da er rigtigt, at den politiske aftale omkring Lindholm var indgået, herunder alle de mange, mange penge, man ville bruge på det, men at det jo ikke var sådan, at Lindholm var etableret.
Der var jo en ret lang tidshorisont på det, og mine ambitioner er da, at der skal være en kortere tidshorisont på den løsning, som vi finder.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-05-06:
Tak for det.
Jo, men nu venter vi igen, og igen igen har vi hørt, at det nu kommer inden sommerferien, og det må vi jo så gå og vente på.
Jeg forstår ikke, når nu vi har debatten i dag, at ministeren så ikke kunne præsentere det.
Så lang tid er der jo heller ikke til den mødefri periode, det er inden for en måned, så det må vi jo vente og se.
Men tilbage til, hvad vi foreslår, altså at man opretter et udrejsecenter ved flådestation Grønnedal i Sydgrønland, og det skal naturligvis være i samarbejde med hjemmestyret.
Altså, vi går fuldt og helt ind for rigsfællesskabet, og vi ønsker ikke at trække noget ned over hovedet på grønlænderne, overhovedet ikke.
Men det undrer mig faktisk, at regeringen, nu hvor det her forslag har ligget et stykke tid, overhovedet ikke har tænkt tanken, at man måske lige kunne spørge, hvad det grønlandske hjemmestyre synes om det.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-06:
Jeg synes, at budskabet til ministeren må være: Se at få de kriminelle udlændinge, der er udvist, hjem med det vons, og dem, der så er tilbage, må man finde et afsides beliggende sted til.
Er der noget principielt i vores konventioner, der gør, at vi ikke må placere dem i Rwanda, hvis det var det?
Er der noget principielt, der gør, at vi her ikke må noget?
Er det det, ministeren siger, eller hvad?
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Til det sidste kan jeg sige, at der, så vidt jeg ved, ikke er noget principielt forkert i forhold til konventionerne.
Hvis det, jeg siger nu, ikke er rigtigt, skal jeg nok love at rette det skriftligt, men så vidt jeg ved, er der ikke noget konventionsmæssigt, der forhindrer os i at gøre det.
Det er også derfor, jeg argumenterer mere i forhold til, hvad jeg synes der er rimeligt og ordentligt inden for rammerne af selvstyret.
Men det første, hr. Peter Skaarup siger, er jeg meget enig i, nemlig at det afgørende her jo er at have en hjemrejsepolitik, der faktisk sikrer, at folk kommer på flyet hjem.
Det er jo førsteprioriteten, alt andet er jo lapperier på problemer.
Jens Rohde (KD), 2021-05-06:
Jeg vil bare spørge ministeren, om han er klar over, at det jo rent faktisk er et gammelt socialdemokratisk forslag fra Nyrupregeringens tid, da Karen Jespersen som daværende medlem af Socialdemokratiet stillede et lignende forslag.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Så vidt jeg husker, foreslog den daværende indenrigsminister, fru Karen Jespersen, at man skulle placere den her gruppe på en øde ø.
Men Grønland er jo ikke en øde ø, og så vidt jeg er orienteret, var det faktisk en øde ø i Øresund, hun havde i tankerne, men det er muligt, jeg husker forkert.
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-06:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti foreslår, at man skal afsøge mulighederne for at placere et dansk udrejsecenter i Grønland, og at konklusionerne fra den her afsøgning skal forelægges Udlændinge- og Integrationsudvalget inden udgangen af 2021.
Derfor glæder vi os også over, at vi forhåbentlig inden alt for længe får en ny hjemrejselov stemt igennem her i Folketinget, som kan hjælpe med at få sendt bl.a. kriminelle udlændinge tilbage til deres hjemlande.
Det lovforslag indeholder desuden en række stramninger for personer, der opholder sig på udrejsecentre i Danmark, bl.a. at udlændinge, der forsvinder fra deres udrejsecenter i flere dage, får tømt deres værelser og konfiskeret deres ejendele.
Både statsministeren og udlændinge- og integrationsministeren har tidligere annonceret, at der inden sommerferien præsenteres en løsning for, hvor et nyt udrejsecenter skal placeres, og da der allerede er et arbejde i gang og man er godt i vej med at etablere et nyt udrejsecenter, støtter Socialdemokratiet ikke forslaget.
Endelig undrer det mig, at det ikke ud fra det, jeg kan læse i forslaget, lader til, at man har hørt vores grønlandske kolleger forud for fremsættelsen af beslutningsforslaget, nu hvor det jo vedrører Grønland.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-05-06:
Men jeg kan faktisk huske, at hr. Rasmus Stoklund, da vi lancerede det første gang – for det her forslag har jo været ret meget i pressen – var rimelig positiv.
Det kan jeg huske, og så skal jeg bare lige høre: Var det, fordi man ikke regnede med, at der ville blive fremsat et forslag i Folketingssalen, fordi den så ligesom var anbragt der?
Men jeg vil stille det samme spørgsmål til ordføreren, som jeg stillede til ministeren: Hvorfor ikke?
Altså, jeg mangler en begrundelse.
Jeg mangler simpelt hen en begrundelse, for det er rigsfællesskabet.
Om det er langt væk, eller om det er tæt på, så er det rigsfællesskabet.
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-06:
Men jeg synes jo, det var en lidt anden situation.
For på det tidspunkt var vi jo i en indledende fase, hvor man skulle finde ud af, hvad man kunne gøre – og nu kan jeg ikke lige huske det præcise tidspunkt for den der mediehistorie – for at finde en anden løsning end Lindholm, som viste sig at være alt for dyr.
Og det er jo stadig væk aktuelt at finde en ny løsning, fordi man i området omkring Kærshovedgård har problemer med nogle af de mennesker, der bor derovre, og det er til gene for lokalbefolkningen.
Men nu, hvor man jo så fra regeringens side har gjort en indsats for at finde en ny og god løsning på den her problematik, og hvor man er klar til at kunne præsentere den i løbet af relativt kort tid, så kan jeg ikke se nogen grund til, at man skulle skrinlægge alt det arbejde for så at begynde at indlede en proces i Grønland.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne.
Jeg er enig med forslagsstillerne i, at der skal findes en langsigtet løsning på indkvarteringen af afviste asylansøgere, udviste kriminelle og personer på tålt ophold.
Jeg er også enig med forslagsstillerne i, at de her udlændinge skal rejse hjem.
Alle tre grupper har ulovligt ophold i Danmark.
Vi skal derfor først og fremmest arbejde benhårdt på, at de, der ikke har lovligt ophold i Danmark, rent faktisk rejser ud.
De personer, som vi taler om i dag, er som udgangspunkt indkvarteret på et udrejsecenter, hvor de er pålagt en række kontrolforpligtigelser.
Enlige udlændinge, der er på tålt ophold eller ikke medvirker til deres hjemrejse, har siden 2016 været indkvarteret på et udrejsecenter, der ligger i Midtjylland, som hedder Kærshovedgård.
Lokalbefolkningen omkring det center har dermed i længere tid, nemlig omkring 5 år, løftet en stor byrde på vegne af hele det danske samfund, og jeg mener derfor, at vi skal aflaste dem.
Derfor arbejder vi også på at kunne præsentere en løsning, som netop vil aflaste dem, nemlig en løsning for indkvartering af udlændinge uden lovligt ophold, og det er en løsning, som vi har tænkt os at præsentere inden sommerferien.
Men jeg mener ikke, at løsningen er et udrejsecenter i Grønland.
Selv om jeg er enig med Dansk Folkeparti i intentionen med dette beslutningsforslag, kan jeg også sige meget klart, at et udrejsecenter i Grønland ikke er en del af regeringens plan for at motivere flere til at rejse hjem.
Om godt en måned er det den 21. juni, altså Grønlands nationaldag.
Det var på samme dag i 2009, at Grønlands hjemmestyreordning blev afløst af selvstyreordningen.
Selvstyreloven markerede et ønske om at fremme ligeværdighed og gensidig respekt i partnerskabet mellem Grønland og Danmark.
Det er en lov, som regeringen står ved.
Fundamentet i rigsfællesskabet er respekt for selvstyret og et respektfuldt og loyalt samarbejde mellem Grønland og Danmark.
Vi vil fortsætte og udbygge det tætte samarbejde, som vi har med Grønland på en lang række områder.
Og vi har ikke i den forbindelse – eller i nogen andre forbindelser – intentioner om at inddrage Grønland i arbejdet med at få flere udlændinge uden lovligt ophold til at rejse hjem.
Vi vil ikke støtte et forslag om at placere et nyt udrejsecenter i Grønland.
Tak for ordet.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-06:
Jeg må indrømme, at jeg bliver lidt betænkelig, når jeg hører SF's sådan skøjten hen over det her problem med et: Nå, ja, det var vist noget for 30-40 år siden med Salman Rushdie.
Vi har jo altså tegnere i Danmark, der lever i daglig utryghed.
Vi har Kurt Vestergaard, der var tæt på at blive dræbt.
Vi har Lars Hedegaard, der var tæt på at blive dræbt af vanvittige gerningsmænd.
Husker ordføreren for SF ikke det?
Carl Valentin (SF), 2021-05-06:
Jo, helt bestemt.
Og det tager vi da også meget, meget alvorligt.
Men det betyder jo ikke, at man skal lave særlovgivning for fatwaer, og vi kan ikke nødvendigvis se, at der skulle være et behov for det.
Det har jo ikke noget at gøre med, om man ikke tager det alvorligt, når der er trusler eller konkrete forsøg på vold eller drab mod en tegner eksempelvis, men det er bare lidt mærkværdigt at skulle gå ind og lave særlovgivning for fatwaer.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-06:
Jamen godt, at vi så er enige om, at det ikke kun handler om noget for 30-40 år siden og noget nede i Frankrig, men at vi faktisk har mennesker i Danmark, der lever i daglig utryghed, fordi der er nogle andre mennesker, ekstremister, der jagter dem på deres liv på grund af deres ytringer.
Så kan SF kalde det en fatwa eller ikkefatwa.
Sagen er, at der er nogle mennesker, der er jagtet vildt i Danmark – husk lige det: jagtet vildt i Danmark – fordi der er nogle mennesker, der vil tage deres liv, der vil dem rigtig ondt.
Der er det så bare, at jeg efterlyser en vis realisme.
Vi er da også nødt til at se på straffelovgivningen, når det gælder at sætte ind over for dem, der kan finde på at jagte mennesker for deres ytringer, deres tegninger i Danmark.
Carl Valentin (SF), 2021-05-06:
Jeg er egentlig ret ked af, hvis min tale blev opfattet, som om vi ikke tager det alvorligt, når mennesker bliver jagtet på baggrund af deres ytringer, for jeg synes, det er et ekstremt alvorligt problem, som jo ikke kun er set her i Danmark.
Der har været mange andre sager.
Jeg har f.eks. også selv i min egen lejlighed derhjemme en Muhammedtegning hængende fra Charlie Hebdo.
Jeg synes, at det var meget alvorligt, og det er noget, der berører mig rigtig meget.
Så det er jeg egentlig meget optaget af.
Jeg synes bare, at det er lidt mærkværdigt, at man vil lave særlovgivning her.
Men hvis der på nogen måde er brug for at stramme lovgivningen op i forhold til det, så er vi jo sådan set enige i, at man godt kan gøre det – bare man ikke laver særlovgivning for fatwaer.
Rosa Lund (EL), 2021-05-06:
Jeg har lovet at hilse fra Radikale, som desværre ikke kunne være her i dag, og sige, at de ikke kan støtte det her beslutningsforslag.
Jeg vil gerne starte med at læse op fra straffelovens § 23: »Den for en lovovertrædelse givne straffebestemmelse omfatter alle, der ved tilskyndelse, råd eller dåd har medvirket til gerningen«.
Hvis jeg skal oversætte det, der står – for det kan jeg næsten lidt fornemme jeg skal, når nu Dansk Folkeparti stiller det her forslag –
ja, så står der, at man straffes på lige fod, hvis man ved tilskyndelse og råd har opfordret nogle andre til at begå noget strafbart.
Så hvorfor har vi egentlig behov for selvstændigt at skulle kriminalisere ting, som allerede er kriminelle?
Det har jeg lidt svært ved at forstå.
Strafferammen for tilskyndelse er også den samme som for den, der konkret begår forbrydelsen.
Så på den måde vil det heller ikke have nogen effekt på strafudmålingen, hvis vi selvstændigt kriminaliserer en religiøs fatwa eller andre ting, der skulle opfordre til ulovligheder.
Jeg kan forstå på bemærkningerne til forslaget, at man ønsker at straffe opfordringer til vold og drab hårdere, hvis de er begrundet i religiøs ekstremisme, end hvis de ikke er begrundet i religiøs ekstremisme.
Og det forstår jeg ikke.
Som en, der ofte får trusler, også på mit liv, vil jeg vove den påstand, at det er lige slemt hver gang, uanset hvad det bunder i.
Om det skyldes mit røde hår, mit røde hjerte eller mit røde strikketøj, så er det sådan set lige hårdt hver gang.
Det er ikke i orden at opfordre til vold eller drab på andre.
Og netop den form for medvirken er en selvstændig kriminalisering i straffeloven allerede i dag, og det kan give præcis den samme straf som til den, der udfører selve handlingen.
For det er lige præcis lige så alvorligt – så langt er jeg dog enig med Dansk Folkeparti.
Men om det er en religiøs ekstremist, en højreradikal ekstremist eller bare en person, som ikke kan respektere andre mennesker, er sådan set fuldstændig ligegyldigt.
Jeg er nu ret sikker på, at min mor bliver lige så ked af det, hvis jeg bliver dræbt, uanset hvem det er, der har slået mig ihjel.
Så for at opsummere er det, der bliver foreslået, i min optik allerede kriminelt, og det synes jeg egentlig er en god ting.
Og jeg mener ikke, at der er behov for en selvstændig kriminalisering, som alene er begrundet i kriminalitet, der bygger på religiøs ekstremisme.
Derfor kan Enhedslisten ikke støtte forslaget.