runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2016-06-02:
Jeg vil starte med at bekende, at jeg hverken er bosiddende eller opstillet i Aarhus.
Jeg har heller ikke planer om at bosætte mig eller at opstille i Aarhus.
Jeg har derimod haft et rigtig godt besøg i Aarhus den 9. maj, hvor vi som opfølgning på Peter Taksøe-Jensens udredning af dansk udenrigs- og sikkerhedspolitik havde en længere konference og en rundbordssamtale med de forskere, der i Aarhus beskæftiger sig med udenrigs- og sikkerhedspolitik – et møde og en konference, der fuldt ud bekræftede, at der i Aarhus er et akademisk miljø, der vil kunne rumme og huse en forskningsinstitution som DIIS.
Det er lige præcis det, der har været baggrunden for regeringens forslag, nemlig at vi ønsker en udbredelse af de statslige arbejdspladser, og at vi flytter de ting ud, der kan ligge relevant i forbindelse med andre enheder, der gør, at vi kan skabe noget synergi.
Det ville man kunne gøre, hvis regeringen fik flertal for det forslag, der ligger her.
Det ville vi kunne gøre, hvis DIIS blev flyttet til Aarhus.
Jeg må i lighed med hr. Michael Aastrup Jensen beklage, at de mange pæne ord, der er blevet sagt om udflytningen af statslige arbejdspladser, fører frem til, at der ingen handling er, når det gælder venstre side af Folketingssalen.
Både Socialdemokratiet og Enhedslisten har mange pæne ord om udflytningen af statslige arbejdspladser, men når det kommer til noget af det, der bliver svært, nemlig at gennemføre det, så er der ingen handling.
Det synes jeg er ærgerligt.
Så er det også sådan, at de såkaldte forslag, der er kommet, om, at man så skulle lave afdelinger, tilsyneladende afslører et manglende kendskab til loven om DIIS.
DIIS har nemlig allerede i dag mulighed for at oprette afdelinger i Aarhus eller i Odense eller i Esbjerg eller i Aalborg, endda i Silkeborg, hvis det skulle være, og hvis DIIS måtte ønske at gøre det.
Det ville så kræve, at man skulle lave et helt andet lovforslag end det, der ligger på bordet her, hvis man skulle gøre det.
Jeg indgår meget gerne i en dialog med DIIS om, hvorvidt der er en del af det arbejde, de gør i dag, der vil kunne gøres i samarbejde med kolleger og forskningsinstitutionen i Aarhus.
Men at begynde at sige, at det kan vi så bare lave en aftale om, vidner om manglende kendskab til den lovgivning, der nu måtte være.
Det er netop sådan, som det også blev nævnt ved førstebehandlingen, at en lang række andre europæiske byer, på trods af at de ikke er hovedstæder, er hjemsted for internationalt anerkendte forskningsinstitutioner.
Det er endda sådan, at Aarhus' venskabsby i Norge, Bergen, er hjemsted for et af de store norske forskningsinstitutioner på det her område.
Så der er talrige eksempler på, at det kan lade sig gøre.
Det kan også lade sig gøre i Danmark.
Det kan også lade sig gøre at flytte en statslig forskningsinstitution ud, så den ligger uden for hovedstaden.
Det kræver bare én ting: at man har politisk vilje til at lade pæne ord følge af politisk handling.
Christian Juhl (EL), 2016-06-02:
Det, jeg kaldte kejserens skæg før, handler om, hvis der skulle være en afdeling i København og en afdeling i Aarhus, eller omvendt.
Hvis regeringen absolut gerne vil det, synes jeg da, regeringen skulle skubbe det her forslag tilbage til udvalget og lade os forhandle om det og diskutere det.
Jeg har ikke været inviteret til ét eneste møde om det her.
Så gør da det.
Find ud af det, og find en løsning.
Tag en lille smule lommepenge med, så finder vi da en løsning på det.
Kristian Jensen (V), 2016-06-02:
Altså, når man fra starten af, ved førstebehandlingen, siger, at man ikke ønsker at støtte forslaget og helt afviser det, så er det vel ikke fuldstændig overraskende, at der ikke bliver indkaldt til forhandlinger.
Vi har drøftet det her spørgsmål med de partier, der har vist en åbenhed.
Vi har selvfølgelig også drøftet det med de partier, som har tilkendegivet, at de gerne vil være med.
Der er vi kommet frem til den klare konklusion, at når det kommer til stykket, er det her et spørgsmål om, hvorvidt man vil lade alle de pæne ord om udflytning af statslige arbejdspladser og spredning af videns- og forskningsinstitutioner følge op af handling, eller om man bare vil lade det være ved ordene.
Her må vi konstatere, at der åbenbart ikke er tillid til, at vi i landets næststørste by kan have en forskningsinstitution som DIIS.
Det virker sådan lidt sandkasseagtigt at sige, at vi ligger, som vi har redt, og at det kan vi selv være, og sådan nogle ting.
Prøv nu at forholde jer til det, som er sagen kerne.
Sagens kerne er, at Aarhus Universitet og Aarhus by har et internationalt anerkendt forskningsmiljø på det her område.
De tiltrækker verdensnavne på den udenrigspolitiske forskningsscene, men Enhedslisten mener ikke, det er muligt at flytte en institution fra København til Aarhus, på trods af at Aarhus er hjemsted for rigtig store konferencer med internationalt anerkendte forskere.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Vi har præsenteret det mest gennemarbejdede forslag til udflytning af statslige arbejdspladser, nogen regering har præsenteret i alle de 18 år, jeg har været medlem af Folketinget.
Mogens Jensen (S), 2016-06-02:
Ministeren refererer jo til, at venstre side af Folketingssalen ikke vil være med til udflytninger.
Men vi har været med til alle udflytninger på nær et par stykker, hvor det ikke har hængt sammen med det, vi har sat op som kriterier, nemlig at det skal være sagligt og fagligt fornuftigt, og at det skal være økonomisk fornuftigt.
Vi gik ikke med til regeringens forslag om at flytte otte arbejdspladser fra statens værksteder til Helsingør, hvilket ville have kostet 100-120 mio. kr.
Det synes vi også var dårligt forberedt og et dårligt forslag, ligesom vi synes, at det er et dårligt forslag og dårligt forberedt, når regeringen møder op her med et forslag, som man jo heller ikke har flertal for i højre side af Folketingssalen.
Så jeg kan være enig med hr. Christian Juhl i det med den dårlige forberedelse.
Men det, jeg synes udenrigsministeren mangler at svare på, er det spørgsmål, jeg stillede til hr. Michael Aastrup Jensen: Når der ikke er flertal for den her økonomisk og sagligt og fagligt dårlige beslutning om at udflytte DIIS, hvad kommer udenrigsministeren så med af andre arbejdspladser inden for Udenrigsministeriets område?
For det har Venstre jo lovet at man ville levere.
Og intet hører vi om det i dag fra udenrigsministeren.
Kristian Jensen (V), 2016-06-02:
Man skulle næsten tro, at hr. Mogens Jensen stod og øvede sig på en udgave af Christiansborgrevyen.
For når hr. Mogens Jensen siger: Vi er enige i alt, bortset fra det, vi ikke er enige i, så er det jo et ikkeudsagn.
Det er jo et ikkeudsagn at sige, at man vil bakke op om udflytninger, bortset fra de steder, hvor man ikke bakker op om udflytninger.
Sagen er, at Socialdemokratiet har valgt side og sagt, at Aarhus ikke kan holde til at have en forskningsinstitution af international klasse.
Den holdning kan man godt have, men så er jeg bare uenig.
Vi har kigget på, hvilke arbejdspladser det er relevant at flytte ud.
Det ligger fremover i Holbæk, så det er ikke sådan, at vi ikke har udflyttet arbejdspladser.
Vi har kigget på, hvad der var relevant at flytte.
Det var DIIS, og det mener jeg stadig væk det er, og det er jeg ked af Socialdemokraterne ikke kan se.
Christian Juhl (EL), 2016-06-02:
Det eneste, vi ønsker, er, at det her ikke bare er fine ord og dårlig forberedelse fra regeringens side.
Jeg nævnte to andre eksempler på dårlig forberedelse i den her sag, og jeg forstår ikke, at regeringen ikke erkender, at regeringen ligger, som den har redt.
Hvis der er nogen, der har fine ord uden at have bund i tingene, så er det regeringen.
Det er regeringen, der ikke har forberedt sig ordentligt.
Det er regeringen, der ikke kan se, at der er store problemer.
Ministeren har jo selv givet svarene i de skriftlige svar, vi har fået om de her ting.
Det er da helt utroligt, at man skal høre på det.
Hvis det giver merværdi, er det fint.
I ligger, som I har redt.
Josephine Fock (ALT), 2016-06-02:
Som sagt synes vi, det er rigtig positivt, at Danmark er i stand til at tiltrække udenlandsk arbejdskraft.
Vi synes, at Danmark har behov for også udenlandsk arbejdskraft, og derfor synes vi, at det er en god ordning, som vi ikke ønsker at afskaffe.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-06-02:
Tak for ordet.
Det bliver så også det eneste, jeg kommer til at takke for herfra, selv om ordføreren for Liberal Alliance startede med at være taksigende.
Greencardordningen er for os i Radikale Venstre et meget klart signal fra Danmark og danske virksomheder til højtuddannet udenlandsk arbejdskraft om, at i Danmark har man mulighed for at bo og arbejde, hvis man investerer sig selv voldsomt i det.
Uden greencardordningen får Danmark endnu sværere ved at tiltrække udenlandske talenter.
Vi reformerede jo ordningen i 2014.
Den er endda ved at blive evalueret, og nu afskaffer et flertal ordningen, inden evalueringen overhovedet foreligger.
Det er grundlæggende useriøst.
Man skal klare sig selv og sin familie.
Man skal rapportere sin indkomst elektronisk.
Man er gennemregistreret på det danske arbejdsmarked, hvis man opholder sig her på et greencard.
Man skal generelt arbejde flere timer end mange andre.
Så det er grundlæggende rimelig besværligt.
Og hvis man har gået besværet igennem og lever op til de kriterier, vil man virkelig det danske arbejdsmarked og det danske samfund.
Så ligger man på ingen måde vores samfund til last.
Tværtimod lægger man skattekroner i kassen hver eneste måned til gavn for dansk velfærd og det danske samfund.
Det er ikke til skade for Danmark.
Med det her lovforslag blev der i ellevte time vedtaget et ændringsforslag.
Det var det, som Liberal Alliances ordfører takkede for.
Det var, da Enhedslisten fik kolde fødder, for ellers var der en masse hårdtarbejdende udlændinge, der var blevet smidt ud af landet om 2 måneder.
Det er udlændinge, der har familie og liv i Danmark.
Det er udlændinge, hvis børn går i skole i Danmark.
Med forslaget vil man altså smide udlændinge, der betaler skat, ud.
De begår på ingen måde kriminalitet, de lever helt almindelige liv og beriger danske arbejdspladser.
Nu er det trods alt alene fremadrettet, at vi kommer til at gå glip af dem, til skade, synes vi, for danske virksomheder og danske job.
Det var godt, at I i sidste øjeblik nåede at opdage, hvad I havde sat i gang, og stillede et ændringsforslag, men det er noget gedigent sjusk, I har lavet.
I, der selv advokerer for høringsfrister og ordentlig behandling, har gennemført en lovproces uden høring, uden at forstå, at I var ved at smide hårdtarbejdende mennesker og deres familier ud af landet, sætte dem ud af deres hjem.
Det mener jeg er under al kritik.
Jeg håber virkelig, at I, der vedtager det her lovforslag, tager det til efterretning.
Flertallet vil hellere sende job ud af landet end besætte dem med dygtige udlændinge, og det er så det, vi kommer til at vedtage i dag.
Vi stemmer selvfølgelig imod i Radikale Venstre.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-06-02:
Når der er forskel på, hvordan man præcis stemmer efter første- og andenbehandlingen, synes jeg, det er på sin plads lige at gå op på talerstolen og fortælle, at det forholder sig sådan, og hvorfor.
Det er sådan, at vi jo ved førstebehandlingen umiddelbart sagde ja til forslaget, som det lå.
Men siden er der kommet et ændringsforslag fra Socialdemokraterne m.fl., der handler om, at man i stedet for en 6-årsregel får en 8-årsregel.
Når vi har valgt at støtte det forslag, er det, fordi det forslag sikrer, at indholdet ender med i højere grad at ligne den retstilstand, der var før.
Det var jo sådan set det, der var ønsket.
Nu har man fået den EU-dom, der gør, at reglerne ændres, og så var ønsket at være i en situation, hvor vi var så tæt på det, der gælder, som muligt inden for det, der stadig er muligt.
Det er jo ikke muligt at løse den problemstilling, der ellers er blevet rejst, med integrationsvurderinger, medmindre man bare afskaffer dem helt, og det har sådan set aldrig været vores synspunkt.
Så vi synes, det er fint, at man nu hæver grænsen fra 6 til 8 år.
Det har der jo også været et bredt flertal i udvalget der står bag.
Josephine Fock (ALT), 2016-06-02:
Tak for det.
Grunden til, at jeg vælger at tage ordet her ved andenbehandlingen, er, at jeg bliver nødt til at problematisere den hastebehandling, vi nu endnu en gang bliver udsat for som Folketing.
Det her er ikke et let forslag, hvad angår indholdet.
Der er blevet udtrykt kritik af EU-Domstolen, som regeringen vælger at rette op på på en måde.
Vi har allerede nu hørt, at man i virkeligheden kunne gøre det på flere andre måder.
Derudover har det oprindelige lovforslag indeholdt det, vi har hørt om her på talerstolen, nemlig at man kan få sine børn til Danmark.
Den anden del af lovforslaget har handlet om at give folk på integrationsydelse ferie.
Det er der bred enighed om, og der var bred støtte i Folketinget til, at selvfølgelig skal personer, der overgår til integrationsydelse, have mulighed for at optjene retten til ferie.
Det kan man sige er endnu et eksempel på lovsjusk i forbindelse med hastebehandling af en lov.
Det er så det, vi får rettet op på nu.
Det, jeg så gerne vil bruge noget tid på at snakke om, er, hvad der ligger tilbage til os.
Det oprindelige forslag gik altså på, at regeringen nu vil sige, at det nu skal vurderes, om alle børn er integrerbare, fra de er 6 år gamle.
Man skal forestille sig en far eller mor, der er i Danmark, og så stilles der spørgsmål ved, om et barn på 6 år kan integreres.
Heldigvis er der flertal i udvalget for, at den grænse hæves til 8 år.
Det er jeg rigtig glad for at der er flertal for.
Det, vi gerne havde set der var flertal for, er, at man slet ikke skal vurdere, om børn er integrerbare.
Jeg synes ikke, det er en særlig positiv tilgang at have, at man ikke tror, at man kan få børn integreret, når deres forældre bor i Danmark.
Jeg synes, børn har ret til at være sammen med deres forældre.
Vi bakker op om det ændringsforslag, der gør, at man trods alt har fået hævet grænsen til 8 år.
Jeg vil stadig væk appellere til de resterende partier om, at de nu bakker op om at afskaffe aldersgrænsen.
Tak for ordet.
Karen J. Klint (S), 2016-06-02:
Tak for det.
Nu kan jeg huske historien om, hvorfor man i det hele taget tilbage i 2004 havde det første lovforslag om det.
Det var jo ment som en beskyttelse mod, at børn kunne sendes ud af landet på genopdragelsesrejser og så hentes hjem igen, at de egentlig blev snydt for en barndom i Danmark.
Nu er vi så blev underkendt på 2-års reglen i det lovforslag.
Dengang var der også en diskussion om børnenes alder.
Det, jeg egentlig vil bede om at få bekræftet nu, er, at det her handler om børn, der har to biologiske forældre – to duelige biologiske forældre – og at det ikke er, fordi man er alene i sit oprindelsesland og kun har den ene forælder, der er i Danmark.
Så det kan også godt bruges til at tage et hensyn til, at barnet har to forældre.
Og det er jo ikke sikkert, at det er en opvækst i Danmark, der er det bedste.
Det handler om børn, der også har en forælder i et andet land.
Josephine Fock (ALT), 2016-06-02:
Jamen det vil jeg gerne bekræfte.
Men hvis barnet har en forælder her i Danmark, der søger om at få sit barn til Danmark, så har jeg stadig svært ved at se, at man skal vurdere, om et barn på 6 eller 8 år kan blive integreret i Danmark.
Selvfølgelig kan det det.
Altså, der synes jeg virkelig alderen spiller en meget, meget stor rolle, og jeg synes, det er usympatisk, at man går ind og stiller det alderskrav.
Karen J. Klint (S), 2016-06-02:
Jeg tror heller ikke, den aldersgrænse ville komme ind i dag, hvis det ikke var, fordi det handlede om en lov, der eksisterede i forvejen.
Så det kunne godt have været diskuteret også på andre måder.
Det er vi enige i, og vi har jo også i vores betænkningsbidrag udtalt kritik af proceduren.
Så det er ikke sikkert, vi er færdige med at drøfte aldersgrænser.
Men jeg vil da gerne love at følge den her lov rigtig tæt for at se, om der bliver givet nogen afslag.
For hvis afslagene gives til så unge børn, er det jo, fordi der er en modvilje hos den danske forælder mod at leve op til nogle integrationskrav – ud fra de faktorer, som tæller med i vurderingerne.
Josephine Fock (ALT), 2016-06-02:
Det er jeg rigtig glad for at høre.
Men det er jo barnet, der bliver vurderet.
Så det er barnet, der er uden for Danmark, som man ser på om er integrerbart.
Undskyld, men jeg vil frygtelig gerne have lov til at se spørgeren i øjnene.
Derfor er det det, vi sætter spørgsmålstegn ved.
Det er en måde at gøre det på, som jeg ikke synes er rigtig.
Men jeg er rigtig glad for at høre, at Socialdemokratiet vil følge det her tæt.
Det synes jeg selvfølgelig er rigtig rart at høre.
Dan Jørgensen (S), 2016-06-02:
Altså, når man vurderer barnets integrationspotentiale, ser man sandelig også på forældrene.
Man ser på forældrenes intentioner i forhold til at lade barnet blive i hjemlandet, altså om man bevidst har ladet barnet blive i hjemlandet f.eks. med et genopdragelsesformål.
Og man ser på den herboende forælders integration i det danske samfund og barnets forhold til forælderen i hjemlandet.
Så der kunne jo også være en situation, hvor der f.eks. var en far i Danmark, som ønskede, at et barn skulle blive i Somalia så længe som overhovedet muligt, gå på koranskole og andet.
Det var en af grundene til, at loven blev indført.
Så jeg er nødt til at spørge ordføreren: Hvis nu ordføreren fik magt, som ordførerens parti har agt, hvad ville ordførerens parti så gøre for at forhindre den her form for genopdragelseshjemsendelser?
Josephine Fock (ALT), 2016-06-02:
Jeg vil først lige svare den socialdemokratiske ordfører på det første, der blev sagt: Det er fuldstændig korrekt.
Jeg hørte bare spørgeren fra ordførerens parti, fru Karen J. Klint, ligesom udelukkende lægge vægt på forældrenes ophold her i Danmark.
Det er fuldstændig rigtigt, at der skal lægges vægt på begge dele.
Til det andet, i forhold til hvad vi ville gøre, vil jeg stadig væk sige, at hvis man lige præcis lever op til de ting, som ordføreren selv har stået og nævnt i forbindelse med forælderen her i Danmark, så har jeg stadig væk svært ved at se, hvad det er, der gør, at man ikke kan integrere et barn på 8 år.
Det må jeg sige.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-06-02:
Jeg synes altså, det er åbenlyst, at der er problemer med integration i Danmark, og jeg må sige, at Venstre jo altså har haft magten og meget stor indflydelse på det her område i årevis.
Venstre har netop indført en lovgivning, nemlig den såkaldte integrationsydelse – man kunne også kalde det en eksklusionsydelse, en fattigdomsydelse –
som jeg tror vil betyde endnu større integrationsproblemer.
Så svaret på spørgsmålet, om der findes integrationsproblemer i Danmark, er da åbenlyst: Ja.
Betyder det, at man kan konkludere, at et barn på 8 år ikke kan integreres?
Nej, hr. Marcus Knuth.
Derudover bør det for mig at se være en fundamental rettighed for et barn, at et barn skal have lov til at være sammen med sin mor eller far.
Marcus Knuth (V), 2016-06-02:
Er ordføreren bekendt med, at vi har massive integrationsproblemer i Danmark, at vi har massive problemer med parallelsamfund, og mener ordføreren så vitterlig, at det kun er mennesker over 18 år, som har problemer med at blive integreret, eller kan det også godt gælde nogle af dem, der er under 18 år?
Dan Jørgensen (S), 2016-06-02:
Den her noget kaotiske start på debatten her afspejler meget godt – og det er bestemt ikke nogen refleksion på vores udmærkede formands arbejde – de sidste par dages ret kaotiske forløb.
Desværre er det her jo et lovforslag, der er fremsat så sent, at det har været svært at få svar på de spørgsmål, som mit parti og andre partier har stillet.
Jeg har forståelse for, at dommen, som gør, at vi overhovedet behandler det her lovforslag, selvfølgelig er forholdsvis ny.
Men jeg synes alligevel, at det ville have været rimeligt at gøre arbejdet færdigt, så vi i det mindste havde haft et par uger.
Men når det så er sagt, støtter vi en hastebehandling af det her, for det er vigtigt at få rettet ind efter EU-Domstolen, og fordi det selvfølgelig også er vigtigt så hurtigt som muligt at få skabt sikkerhed for de mennesker, som den nye lovgivning jo kommer til at berøre.
Den her debat har også, i hvert fald i offentligheden, været præget af en række misforståelser.
Og derfor er det måske formålstjenligt lige først at slå et par ting fast.
For det første omhandler den her lov børn, som er over 6 år, og hvor barnet og den ene forælder enten bor i hjemlandet eller i et andet land.
Og loven handler ikke om flygtninge.
Det vil sige, at f.eks. et tv-indslag som det, jeg selv så i går, hvor der blev refereret til den her lov, samtidig med at der var billeder fra flygtningelejre, ovenikøbet af børn bag pigtråd og andet, ikke er retvisende.
Det er ikke det, den her lov handler om.
Lovforslaget ændrer heller ikke ved selve integrationsvurderingen.
Vi diskuterer aldersgrænsen for integrationsvurderingen her, og det gør vi altså, fordi EU-Domstolen har underkendt den måde, vi har indrettet os på med den førnævnte 2-årsfrist.
Selve integrationsvurderingen er ikke ny, den blev indført helt tilbage i 2004, og det er også vigtigt at understrege, at det at blive omfattet af en integrationsvurdering ikke er lig med et afslag på en familiesammenføring, men at den så beror på en skønsmæssig vurdering.
det, vi diskuterer i dag, er, hvordan vi indretter os efter den her EU-dom, og der er Socialdemokratiet ikke enige med regeringen i, at man bare skal fjerne 2-årsfristen og så sætte aldersgrænsen til 6 år og altså dermed indføre integrationsvurdering af alle børn over 6 år.
Vi har i stedet, heldigvis sammen med andre partier, fremsat forslag om, at man hæver aldersgrænsen til 8 år, således at man får en situation, der stemmer overens med den, vi de facto har i dag.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-06-02:
Altså, det nye ved det her lovforslag er jo, at børn tidligere kunne slippe for at blive udsat for en integrationsvurdering, hvis de blev familiesammenført med deres far eller mor her i Danmark inden for de første 2 år, efter at deres far eller mor var kommet til Danmark.
Det vil sige, at det her forslag vil betyde, at alle børn over 8 år fremover skal udsættes for den her integrationsvurdering med den risiko for at få et afslag, som det jo indebærer.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om han kan komme med et eksempel på et barn på 8 år, som hr. Dan Jørgensen og Socialdemokraterne ikke mener er integrerbart.
For hvis ikke man kan komme med sådan et eksempel, er det jo meningsløst at udsætte barnet for en såkaldt integrationsvurdering.
Dan Jørgensen (S), 2016-06-02:
Jeg tror, at ordføreren enten har misforstået eller kom til at udtale sig forkert.
Eller også har jeg misforstået noget, og så kan det blive rettet.
Men jeg tror, ordføreren sagde, at det var inden for 2 år, efter at et menneske er kommet til Danmark.
Det er vist strengt taget
Det er 2 år, efter at et menneske er berettiget til at kunne søge om familiesammenføring.
Det er bare lige for at få den ting på plads.
Jeg har ikke behov for at begive mig ud i teoretiske overvejelser om konkrete eksempler.
Jeg kan blot sige, at når vi synes, at det her med integrationsvurdering overhovedet er gavnligt at have, så handler det jo om, at vi også gerne vil være med til at motivere til at søge om familiesammenføring så tidligt i et barns liv som muligt.
Her kan man selvfølgelig sige: Okay, hvis barnet er 7 år og fylder 8 år i morgen, er der så forskel med en dags forskel og sådan noget?
Og jeg er helt med på, at der altid vil være den grænsedragning.
Men vi synes ikke, at det er formålstjenligt, at man f.eks. lader et barn blive, lad os sige i Somalia, som der vistnok blev beskrevet eksempler på, da loven blev behandlet første gang, indtil barnet fylder 14 år, og den sidst mulige dag kommer det så til Danmark.
Så uanset om der måtte være teoretiske eksempler på, at man syntes, det var formålstjenligt at sige nej til et barn som 8-årig, kan det jo godt være, at man synes, det alligevel er fornuftigt at have den her lovgivning, fordi den giver et incitament, i og med at en del af integrationsvurderingen jo bunder i barnets alder.
Spørgeren ser lidt undrende ud, men jeg får sikkert muligheden igen for at uddybe det.