runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Egelund (M), 2024-10-23:
Men jeg har sagt, og det har jeg også sagt her i dag, både til spørgeren og til den foregående spørger, at den adfærd, som har kunnet konstateres på RUC i den seneste tid, er totalt uacceptabel.
I øvrigt var politiet til stede ved en af demonstrationerne, og som jeg forstår det hidkaldt af ledelsen på Roskilde Universitet.
Der har også efterfølgende været handling fra ledelsen på RUC's side.
Forestiller jeg mig, at der så er sat et punktum for det?
Nej, det gør jeg ikke.
Jeg tror, at det er en genstand, der er kommet for at blive, og hvor vi gør, hvad vi kan, for at sørge for, at det skal være trygt for alle studerende at gå ind ad døren på en dansk uddannelsesinstitution – punktum.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-23:
Ministeren siger, at hun på forskellige måder har grebet ind, men spørgsmålet var, hvordan hun har tænkt sig at gribe ind, og ministeren redegør overhovedet ikke for, hvad hun konkret har gjort.
Altså, det er jo totalt indholdsløs varm luft.
Det, der er brug for, er da, at ministeren kommunikerer til universitetets ledelse, at den her studenterorganisation – studenterorganisation – på et dansk universitet, der udøver antisemitisk hetz og kommer med trusler mod jødiske studerende, bliver lukket ned, og at de studerende, der er en del af den studenterorganisation, bliver smidt ud af universitetet.
Christina Egelund (M), 2024-10-23:
Men igen er det jo spørgerens udlægning, at regeringen bare ser passivt til, eller at jeg som minister ser passivt til; det er jo ikke rigtigt.
Det er ikke rigtigt.
Jeg har engageret mig dybt i det her, for jeg vil ikke finde mig i, at det er det, der skal være dagens ret på danske uddannelsesinstitutioner; det vil jeg ikke.
Derfor har jeg jo på forskellige måder grebet ind.
Jeg er i løbende dialog med ledelserne på de videregående danske uddannelsesinstitutioner.
Jeg har også været i dialog med de danske jødiske studerende for at få et rigtigt indtryk af, hvordan hverdagen er, og hvad det er for en genstand af et problem, vi faktisk står med, og på den måde engagerer jeg mig i det.
Men det er jo en konklusion, der står for spørgerens egen regning.
Jeg har ikke gjort andet, siden den her konflikt også rykkede ind på de videregående uddannelsesinstitutioner, end at sige, både offentligt og også i mindre fora, at det er totalt uacceptabelt; jeg vil ikke have det.
Jeg vil ikke have, at hærværk, chikane og antisemitisme på nogen måde skal være noget, der minder om dagens ret på en dansk uddannelsesinstitution; det vil jeg ikke.
Og derfor har jeg også engageret mig personligt i det.
Det er jo ikke nødvendigvis noget, der håndteres mest effektivt ved sådan at slå sig meget slagkraftigt op i medierne, men faktisk ved at gå ind i det i de konkrete situationer, der er, og det er det, jeg gør.
Charlotte Munch (DD), 2024-10-23:
Jeg tror sådan set ikke, vi er uenige i, at alt det her er uacceptabelt.
Mit spørgsmål er nok mere, hvad ministeren vil gøre ved det, for det her er jo fuldstændig ude af proportioner.
Vi har tilsyneladende nu brug for beskyttelse på vores universiteter, præcis som vi har haft det på den jødiske skole, Carolineskolen, igennem en årrække.
Det er ganske enkelt uacceptabelt, og mit spørgsmål er helt klokkeklart, hvad ministeren vil gøre ved det.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-23:
Spørgsmålet var, hvad ministeren havde tænkt sig at gøre, og det var der ikke noget af i ministerens svar, på hvilken baggrund vi må drage den konklusion, at ministeren ingenting vil gøre.
Altså, ministeren vil se passivt til, mens ledelsen ser passivt til, at jødiske studerende på et dansk skatteyderbetalt universitet ikke kan gå i skole uden at blive intimideret, truet og udsat for antisemitisk hetz.
Hvordan kan regeringen på nogen som helst måde acceptere, at det er tilstanden på danske universiteter, at jødiske studerende ikke kan møde i skole uden at skulle udsættes for intimidering og antisemitisk hetz?
Christina Egelund (M), 2024-10-23:
Tak også for det spørgsmål, som minder om det spørgsmål, som jeg fik for lidt siden af Danmarksdemokraterne, og som jo dermed også slår fast, at vi står med et relevant spørgsmål.
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at chikane og decideret antisemitisme naturligvis er totalt uacceptabelt.
Vi skal passe på vores jødiske medborgere.
De står i en sårbar situation her godt og vel et år efter Hamas' frygtelige terrorangreb.
Den debat er også rykket ind på universiteterne.
Her skal meninger brydes, og man skal kunne møde holdninger, som er helt anderledes end dem, man selv har.
Uenigheder skal mødes med dialog, tolerance og rummelighed, ikke med chikane, hærværk og andre utryghedsskabende handlinger.
Alle studerende og ansatte skal kunne møde trygge op på uddannelsesinstitutionerne.
Jeg vil så også holde fast i, at det er en opgave for ledelsen på RUC at håndtere den konkrete situation, som er opstået på RUC i den seneste tid.
Og hvis ordensregler eller andet bliver overtrådt, forventer jeg, at det bliver mødt med passende konsekvenser.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-23:
Tak for det.
Hvad har ministeren tænkt sig at gøre ved, at jødiske studerende på Roskilde Universitet skal leve i konstant frygt og utryghed, mens radikale grupper som bl.a. RUC Intifada intimiderer, truer og spreder had og antisemitisme, og hvor længe vil ministeren acceptere, at ledelsen på RUC forholder sig passiv, mens vold, trusler og kaos får lov at dominere et dansk universitet uden konsekvenser?
Christina Egelund (M), 2024-10-23:
Hvis man så dog skal glæde sig over noget i den her vanskelige situation, er det, at vi fra regeringens side og fra ledelsen af de forskellige videregående uddannelsesinstitutioners side, f.eks. i synspunktet om, at nogle af de politiske krav, som er blevet rejst mod bl.a. Københavns Universitet, mod RUC og mod andre uddannelsesinstitutioner, om at skulle vælge side i konflikten, står last og brast med hinanden om, at det gør vi ikke.
Der er nogle, der har ansvaret for udenrigspolitikken; det er regeringen og Folketinget.
De andre har ansvaret for at bedrive uddannelse på en betryggende måde.
Charlotte Munch (DD), 2024-10-23:
Ja, og jeg ville elske at sætte pris på det, hvis det samarbejde førte til noget, som rent faktisk var lidt mere håndfast.
For jeg synes, at situationen er kørt fuldstændig af sporet her.
Jeg synes, det er et forfærdeligt land.
Vi ser, hvordan en voksende antisemitisme bare blæser op og nu inficerer vores uddannelsesinstitutioner, senest Det Kongelige Danske Kunstakademi, hvor man laver underskriftindsamlinger for at kræve, at israelere bliver bandlyst.
Det er jo fuldstændig grotesk.
Christina Egelund (M), 2024-10-23:
Jeg vil forfølge den linje, som jeg egentlig har forfulgt, siden den meget polariserende debat brød ud i kølvandet på terrorangrebet den 7. oktober 2023, og som jo ved forskellige begivenheder også er rykket ind på vores videregående uddannelsesinstitutioner, og engagere mig i det.
Jeg er i løbende kontakt med ledelserne på de videregående uddannelsesinstitutioner, og jeg har også mødtes og talt med de jødiske studerende ved flere lejligheder.
Det er jo heller ikke sådan, at al håndtering nødvendigvis er mest effektivt i forhold til den alvorlige situation, ved at den foregår i medierne.
Så altså, det er at anerkende, at det her er en vanskelig ledelsesopgave for ledelsen af institutionerne.
Jeg synes ikke, vi på nogen måde står et acceptabelt sted, men hvis man kigger til andre lande i verden, står vi dog et sted, hvor vi samarbejder om at løse de problemer, der er.
Torsten Gejl (ALT), 2024-10-23:
Tak, formand.
Mener ministeren, at den proces, som regeringen har kørt op til fremlæggelsen af den grønne trepartsaftale, har inddraget relevante samfundsaktører – heriblandt repræsentanter fra klimabevægelser, dyrevelfærdsorganisationer og ungdommen – i tilstrækkelig grad, og vil ministeren karakterisere processen som værende demokratisk?
Mike Villa Fonseca (UFG), 2024-10-23:
Tak for det, formand, og tak til ministeren.
Jeg havde næsten lyst til at tage min studenterhue med i dag, så meget som der har været reklameret for den nye grønne epx-hue.
Man må selvfølgelig ikke benytte rekvisitter her i salen, men jeg kan oplyse, at min hue var marineblå, og det er også derfor, at htx selvfølgelig har en særlig interesse for undertegnede.
Så kan ministeren selv gætte sig til, hvad der står i midten af huen.
Med ministeren og regeringens udspil »Flere i gymnasiet«, som helt bestemt har nogle gode elementer, synes jeg der er en stor usikkerhed omkring fremtiden for htx-uddannelsen, og det virker ikke sådan helt gennemtænkt.
Så måske ministeren kan være lidt mere præcis, i forhold til hvilke konsekvenser eller fordele det vil have enten delvis eller helt at integrere det eller bare lade det være selvstændigt, som det er i dag.
Ministeren er selv lidt inde på det: at htx er en fantastisk uddannelse, og i forhold til de her STEM-uddannelser er den en nødvendighed.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre lidt mere om, om ministeren og regeringen har forholdt sig til, hvad det er for nogle konsekvenser eller fordele, det kan have at lade det være selvstændigt eller helt eller delvis at integrere det som en del af stx.
Min bekymring er, at det er en skidt idé fra regeringens side at nedlægge htx.
Htx er, som ministeren også selv er inde på, en velfungerende uddannelse.
Så det undrer ikke kun undertegnede, men også rigtig mange af de studerende, at vi skal nedlægge uddannelsen.
Jeg kan godt forstå det her med optagelse osv.
Men har man også kigget lidt på, om det har noget at gøre med, at der måske er færre unge mennesker til at søge ind på uddannelserne?
Måske skulle man gøre det mere attraktivt og lave noget mere oplysning om, hvad det faktisk er, htx kan, for det kan rigtig meget.
Mattias Tesfaye (S), 2024-10-23:
Tak for at stille spørgsmålet.
Jeg vil godt starte med at sige, at htx er en virkelig god teknisk gymnasieuddannelse, som studieforbereder de unge til at kunne starte på en videregående uddannelse inden for særlig STEM-områderne.
Derfor vil det også få negative konsekvenser, hvis vi ikke handler på de udfordringer, som htx-uddannelsen i dag står over for.
Htx har i år modtaget det laveste antal førsteprioritetsansøgninger i mange år.
I 2035 forventes der som følge af skærpede adgangskrav og særlig den demografiske udvikling at være under 3.000 elever, der vil starte på htx.
Hvis ikke vi finder en løsning på det, altså for htx, vil over halvdelen af de nuværende htx-udbud i 2035 ikke kunne samle elever til bare to hele klasser pr. årgang, og mere end en fjerdedel af udbuddene vil ikke engang have til én hel klasse pr. årgang.
Mange af de nuværende htx-udbud vil altså ikke være bæredygtige i fremtiden.
Det er afgørende for regeringen, at unge bredt i landet også fremadrettet vil kunne vælge en teknisk tonet gymnasial uddannelse med adgang til værkstedsfaciliteter, og at det ikke kun er et tilbud til unge i de større byer.
I regeringens udspil til reform af gymnasieuddannelserne er der ikke taget endelig stilling til htx, men det, vi foreslår, er, at en fremtidig løsning for htx f.eks. kan være en model, hvor htx helt eller delvis integreres i den anden gymnasieuddannelse stx.
Formålet vil netop være sikre, at der også er et teknisk tonet gymnasialt tilbud bredt i landet i fremtiden.
Samtidig vil de elever, der vælger den her uddannelse på stx-institutionerne, kunne blive en del af det ungdomsmiljø, der nu engang er der, og som det ellers kan være svært at opretholde
, hvis htx-udbuddene bliver for små.
Tak for ordet.
Mike Villa Fonseca (UFG), 2024-10-23:
Tak for det, formand, og tak til ministeren for at stille op til besvarelse.
Jeg ser frem til ministerens svar eller kommentarer til spørgsmålet, som jeg nu vil læse op.
Hvad mener ministeren om de mulige konsekvenser eller fordele, hvis man beslutter fra regeringens side at nedlægge htx som en selvstændig ungdomsuddannelse?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-10-23:
Jeg tror, erfaringen fra stormfloden sidste år viste, at der blev kapaciteterne presset i bund.
Men omvendt har det statslige beredskab været i stand til at reagere på alle de forespørgsler, der har været.
Så helt grundlæggende er det vigtigt at understrege, at vi har et stærkt beredskab i Danmark.
Men det er klart, at med mere ekstremt vejr skal vi jo også sørge for at være bedre rustet til fremtiden, og det kræver, at vi hele tiden er opmærksomme på, om de kapaciteter, vi har til rådighed, er tilstrækkelige i forhold til de udfordringer og det risikobillede, der er.
Det er baggrunden for, at jeg har påbegyndt forhandlinger om en beredskabsaftale med partierne i forsvarsforligskredsen med henblik på at sikre, at vi også i fremtiden har et beredskab, som danskerne kan være trygge ved.
Mike Villa Fonseca (UFG), 2024-10-23:
Så kan det være, jeg lige her afslutningsvis skal spørge lidt ind til, om ministeren mener, at de statslige og de kommunale beredskaber er gearet til at kunne håndtere de her naturkatastrofer, som der er i dag.
For selv om såvel kommunerne som regionerne eller beredskabet selv har et ansvar, så lur mig, om blikket ikke rettes mod ministeren og os politikere herinde på Christiansborg i den sidste ende.
Så hvilke tiltag tænker ministeren kunne være interessante i forhold til at kunne håndtere naturkatastroferne med stigende vandstand, oversvømmelser og stormflod?
Kan ministeren sikre, at både det statslige og nok særlig de kommunale beredskaber styrkes til at kunne håndtere naturkatastroferne i fremtiden?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-10-23:
Jeg synes jo, det er grundlæggende positivt, at man gennem analyser får sikret et vidensgrundlag, så man er bedre rustet, og så man ved, hvor risiciene er for, at oversvømmelserne kommer i fremtiden, så man også lokalt kan tage højde for det.
Det er jo vigtigt, at vi som samfund tænker os godt om og sørger for, at når man planlægger at få udvikling, så lægger man det selvfølgelig ikke i områder, der er i risiko for at blive oversvømmet, og når der så opstår situationer, så er det selvfølgelig vigtigt, at vi har et beredskab, der kan gribe ind.
Mike Villa Fonseca (UFG), 2024-10-23:
Grunden til, at jeg spørger, er, at jeg godt kunne tænke mig at høre lidt om ministeren og regeringens plan for at sikre danskernes hjem og sommerhuse, når en stormflod kommer eller oversvømmelser rammer landet.
For der er jo dele af landet, som vi måske allerede nu skal have en snak om, fordi vi på tragisk vis er nødt til at opgive visse steder i landet, idet Kystdirektoratet og kontorchefen selv oplyser, at 51 kommuner – siden hen er det vist vokset til 53 kommuner – er truet af oversvømmelser.
Jeg citerer kontorchefen: Hændelser fra sidste efterår viser, at der er en opgave her, der skal tages alvorligt.
Citat slut.
Så vidt jeg husker, har vi omkring 7-8.000 km kystlinje, og det er meget i forhold til Danmarks landareal, og jeg tænker ikke, at vi kan sætte et kæmpe dige op som en kinesisk mur.
Så hvad tænker ministeren, og hvad er ministerens holdning?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-10-23:
Der er ingen tvivl om, at en række af de elementer, som hr. Mike Villa Fonseca nævner, jo er noget af det, som kommer til at indgå i en kommende aftale på beredskabsområdet.
Det er jo derfor, at det er nævnt eksplicit i Delaftale 2 i forsvarsforliget, at der skal laves en aftale for beredskabet.
Det er jo på baggrund af en konstatering af, at vi bl.a. ser ind i et vejrmæssigt scenarie, som er mere aggressivt, end vi har været vant til, og det er klart, at det skal vi som samfund være bedre rustet til at håndtere, og det er sådan set hele grundtanken omkring at lave en ny aftale på beredskabsområdet.
I forhold til økonomien er det på det statslige område.
Det kommunale beredskab håndteres årligt i kommuneaftalerne.
Mike Villa Fonseca (UFG), 2024-10-23:
Tak for det, og tak til ministeren.
Ja, det er rigtigt nok, at jeg er meget interesseret i beredskabet.
Det er ministeren bekendt med.
Det er lidt, som om vi politikere synes, at det her emne er sårbart, og at det er en svær debat, hvilket også er forståeligt, men vi skal jo ligesom have snakken.
Man får lidt lyst til at henvise til de mange artikler om emnet og til de mange forskere og professorer, som også snakker om de her klimaforandringer osv. i forhold til stigende vandstand, oversvømmelser og storme, som rammer Danmark.
Man får også næsten lyst til at henvise til den nye tv-serie »Familier som vores«, selv om det er fiktion, og selv om det er noget, der måske først kommer til at ske om flere hundrede år.
Når hændelserne ligesom sker, kræver det jo et politisk fokus, og det glæder jeg mig over at ministeren, som jeg hører det, også har.
Men er ministeren åben over for en national handlingsplan for beredskabet i forhold til klimaforandringerne, og kan ministeren sikre en økonomisk investering i beredskabet, ikke kun Beredskabsstyrelsen, men lige så vel de kommunale beredskaber i forhold til kystsikring imod oversvømmelser eller stormflod?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-10-23:
Indledningsvis vil jeg gerne kvittere for hr. Mike Villa Fonsecas store interesse for beredskabsområdet.
Det sætter jeg stor pris på, og også tak for de indledende bemærkninger.
Når vi i dag ser på et skærpet risikobillede for klimahændelser, er det et fælles ansvar på tværs af samfundet at øge robustheden til at modstå det stadigt voldsommere vejr.
Vi skal i den forbindelse tænke både forebyggelse og håndtering af konkrete vejrhændelser.
Redningsberedskabet, som jeg har ansvaret for, træder til, når en hændelse overstiger de forberedelser, der lokalt og sektorvis er gjort for at sikre mod eksempelvis voldsomt vejr og oversvømmelser.
Klimaforandringerne har medført ekstreme vejrhændelser.
2023 har været det vådeste år nogen sinde målt i Danmark, og grundvandet har stået rekordhøjt hen over vinteren.
Vi står derfor i dag med et skærpet trussels- og risikobillede, som vores beredskab skal være klar til at kunne håndtere.
Det gælder både lokalt og nationalt.
Der er ingen tvivl om, at klimaforandringerne er en af de største udfordringer, vi står over for som samfund.
Det kalder på løsninger med bidrag fra en lang række aktører.
Det er i første omgang kommunerne, der lokalt skal prioritere midler til de kommunale redningsberedskaber.
Herudover kan man trække på Beredskabsstyrelsen, der kan stille med f.eks. mandskab, materiel eller ledelsesstøtte.
Vi skal naturligvis løbende forholde os til, om vi gør nok.
Det er faktisk også derfor, at regeringen har oprettet det nye Ministerie for Samfundssikkerhed og Beredskab, og jeg ser frem til at fortsætte drøftelserne om en kommende beredskabsaftale med partierne bag det nuværende forsvarsforlig.
Tak for ordet.
Mattias Tesfaye (S), 2024-10-23:
Jeg forstår godt, hvis der er usikkerhed omkring htx' fremtid, men den usikkerhed bør være der uanset regeringens udspil eller ej.
For alene det faktum, at færre unge søger htx, og at vi står midt i nogle år og står foran nogle år, hvor ungdomsårgangene falder og falder, vil betyde, at htx-udbuddet ikke vil være bæredygtigt flere og flere steder i landet.
Det er bl.a. i Syd- og Sønderjylland, Sydsjælland og Lolland-Falster.
Og så har vi i dag en lovgivning, der siger, at det kun er tekniske skoler, der må udbyde htx, og det gør det svært for os at opretholde et ordentligt udbud i hele landet.
Mike Villa Fonseca (UFG), 2024-10-23:
Tak for det.
Kan ministeren så måske løfte sløret lidt for, hvornår ministeren og regeringen tænker at være færdige med at arbejde på den her løsningsmodel i forhold til htx' fremtid, så der kan komme lidt mere klarhed om, hvad det er, der skal ske helt konkret?
For der bliver sådan lidt usikkerhed både for de studerende, der er på uddannelsen nu, men også dem, der måske skal søge ind på uddannelsen – de gør sig jo også nogle overvejelser om, om de så overhovedet skal søge den vej.
Så måske kan ministeren løfte sløret lidt for, hvornår løsningsmodellen kommer.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-10-23:
Jeg er sikker på, at vores ambassadør nok skal blive ansat, men det er så ikke lige præcis mit område.
Men jeg vil bare sige, at jeg hele tiden kigger på, om man kan gøre det mere bøvlet at leve der.
En ting er, at man er afvist asylansøger på Kærshovedgård, men i særdeleshed hvad angår dem, som er udviste kriminalitetsdømte, er det jo ekstremt vigtigt, at man ikke lever et liv, hvor man rejser frem og tilbage og måske har familie i andre jyske byer og også udgør en sikkerhedsrisiko for de mange mennesker, som bor i lokalområdet, og som skal leve med den her trafik frem og tilbage hver dag.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-10-23:
Ja, det er jo beboere, som i hvert fald vi i Danmarksdemokraterne heller ikke ønsker skal blive i Danmark.
Ministeren nævner selv det her med, at man er ved at undersøge, om man kan lave nogle begrænsninger i forhold til f.eks. at føre bil.
Kan ministeren løfte sløret for, hvornår vi kan forvente at der er nogle svar på det, og har regeringen planer om yderligere stramninger for ligesom at gøre det mere utåleligt og prøve på at presse de her beboere til at tage hjem?
Jeg ved godt, at noget af det er konventionsbelagt, men der har regeringen jo også sagt, at de vil ansætte en ambassadør, men ham eller hende har vi ikke set endnu.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-10-23:
Det, vi ser på i øjeblikket, er, om vi kan begrænse den adgang yderligere, men jeg tror i hvert fald også, det er vigtigt at sige, at man jo godt kan have adgang til en bil, som ikke er ens egen, og for en række beboere på Kærshovedgård er det jo på den måde, at man formelt opholder sig der, men at man ikke f.eks. om natten opholder sig på Kærshovedgård.
Vi kan jo se, at når man bespiser folk, er der væsentlig færre, som spiser aftensmåltider, i forhold til hvor mange der spiser frokostmåltider på Kærshovedgård.
Det tyder på, at der er nogle, der rejser frem og tilbage; det kunne være til Aarhus; det kunne være andre steder hen.
Det vil vi jo gerne begrænse så meget som muligt, og vi prøver hele tiden at tage skridt for at gøre det sværere for dem at leve på den måde.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-10-23:
Tak for det.
I en af besvarelserne af et udvalgsspørgsmål, spørgsmål nr. 401, står der: »... beboernes adgang til og brug af egne køretøjer, leasede køretøjer eller køretøjer tilhørende personer, som ikke er beboere på Udrejsecenter Kærshovedgård, forøger risikoen for udøvelse af kriminalitet.«
Er ministeren klar til at forbyde beboerne at have ret til en bil, når de bor der, så vi kan mindske risikoen for kriminalitet begået af de her beboere, hvoraf mange altså er kriminelle?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-10-23:
Jeg forestiller mig – hvad der jo desværre er en omstændighed, når man har beskæftiget sig med Kærshovedgård et stykke tid – at der er en del mennesker, som også overtræder de regler og de love, som vi har her i landet.
Det er jo velkendt, hvis man snakker med folk, der bor i Bording og omegn, at man f.eks. ikke betaler for at tage toget, hvad mange jo gør, og at der er folk, som tager til f.eks. Aarhus og jo måske også der begår kriminalitet.
Så jeg har ingen som helst illusioner om, at folk på Kærshovedgård overholder de regler, som vi har her i landet, desværre.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-10-23:
Og tak for besvarelsen.
Vi deler selvfølgelig opfattelsen af, at der er masser af beboere, som bor steder som Kærshovedgård, som ikke skulle være her, men skulle sendes hjem.
Så hvordan forestiller ministeren sig at de på lovlig vis kan betale for vægtafgift, brændstof, forsikring osv.?
Jeg mener, de får 34 kr. om dagen, og det tror jeg ikke at jeg kunne holde bil for.
Så ved jeg ikke, om de samler pantflasker for resten, eller hvordan forestiller ministeren sig at de betaler for det?