runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Esben Lunde Larsen (V), 2017-01-19:
Jeg er ikke på stående fod her på talerstolen klar over, om det er japanske ansatte, der i stor stil kommer op og arbejder på de danske havbrug.
Det har jeg aldrig hørt om.
Det er muligt, at der er enkelte eksempler på det, men jeg tror, at når den danske havbrugsindustri har taget så vel imod det her forslag, er det, fordi det både skaber vækst og beskæftigelse i Danmark.
Det er den oplevelse, jeg har af det, og det er også det, der er fremgået af det arbejde, vi har lavet.
Ordføreren er naturligvis velkommen til at stille ændringsforslag, men jeg vil bare sige, at der jo er taget højde for såvel medicinrester som kvælstofbelastning og fosforbelastning og lignende, når man laver den slags ting her.
Det er klart, at der skal være egenkontrol, og at der skal være mulighed for tilsyn.
Så det er ikke en bekymring, jeg deler.
Men det er klart, at vi selvfølgelig ser med et åbent sind på det, der kommer fra Alternativet, for jeg synes netop, at det her er et utroligt godt eksempel på, hvor Alternativets gode ord om en bedre verden faktisk kunne omsættes til praksis, fordi vi får en sundere produktion af fødevarer, som andre steder foregår under nogle gange forfærdelige forhold.
Her kunne Alternativets storsind over for verden faktisk omsættes i praksis, og det ville da være glædeligt for en gangs skyld at se det udmøntet i praksis, også her i Folketingssalen.
Christian Poll (ALT), 2017-01-19:
Jeg har to spørgsmål.
Det ene er i forhold til den debat, jeg lige har hørt her.
Ministeren nævner, at vi har en forpligtelse til at levere fødevarer til verden, når nu vi kan gøre det på en god måde.
Det, jeg har hørt om den her branche, er, at forretningen i den primært faktisk består i at producere rogn til det japanske marked – det er dér, værdien ligger – mens den fisk, der bliver produceret i de her havbrug, ikke har nogen særlig høj værdi, fordi kvaliteten faktisk ikke er superhøj.
Så det er rognen.
Og arbejdspladserne er også tvivlsomme, fordi der kommer japanske arbejdere hertil og trækker rognen ud og tager den med tilbage.
Det er sådan, hvad jeg har hørt.
Jeg er ikke sikker på, hvad for en historie der er mest rigtig.
Men det, jeg egentlig vil spørge om, er det, jeg nævnte i min ordførertale, nemlig at jeg synes, at der er en underlig skævhed i forslaget, fordi der jo står, at hvis der er en væsentlig forurening eller risiko for dette, kan tilsynsmyndigheden meddele påbud om at nedbringe næringsstofbelastningen.
Hvad nu, hvis det er medicin eller hjælpestoffer, der skaber en ekstra forurening?
Er det så stadig næringsstofbelastningen, der skal kompenseres for?
Og kunne man lave et ændringsforslag, der tager højde for det?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-01-19:
Jeg kan så godt lide, når Enhedslistens ordfører taler om, at der skal dyrkes et par muslinger hist og pist.
Det er jo ikke det, der er tilfældet.
Det her er jo storskalaforsøg, der er afholdt.
Det er en enorm muslingeproduktion, der iværksættes for at opsamle den belastning, der kommer.
Det er jo ikke som et eller andet badekar, hvor man så har tre muslinger til at sidde på siden og pippe.
Det her er noget, der er dokumentation for, og det er i øvrigt også noget, der fylder meget.
Så alene af den årsag vil jeg sige, at vi ikke skal vente, for Danmark kan gå foran med teknologiudvikling.
Vi skal dokumentere effekten af det, og så kan det godt ske, at vi om 5 eller 10 eller 15 år er endnu klogere og kan lave endnu mere målrettet indsats omkring det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-19:
Man kan godt snakke meget, men vi kommer jo ikke udenom, at vi har en øget forurening med 800 t kvælstof som følge af den her lovgivning.
Om man så kan hente et par kilo kvælstof op ved at dyrke lidt muslinger nogle steder, det er meget muligt, men jeg synes egentlig, man skulle vende den rundt og sige: Lad os nu få nogle flere erfaringer med at dyrke muslinger og tang, lad os få målt mere på det, måske over en 5-årig periode, og derefter vil man så måske kunne tage det næste skridt og sige, at nu er vi i en tilstand, hvor det kan accepteres, at der kommer flere havbrug.
Synes ministeren ikke, det ville være rimeligt, hvis man varetager naturens interesserer?
Andreas Steenberg (RV), 2017-01-19:
Nej, når man ser på landbrugspakken, ser man, at der er forskel på det korte og det lange sigt.
På kort sigt øger man udledningen, og det forsøger man at kompensere for med nogle ret dyre tiltag, hvor vi synes at man kunne have brugt pengene mere fornuftigt.
Så er det rigtigt, at man siger, at man kommer med en målrettet regulering i, jeg tror, det er næste år eller 2019 – ingen ved det endnu – og det er så det, der skal skabe den positive miljøeffekt, når vi når 4-5 år frem.
Men det synes vi altså er lidt for usikkert på nuværende tidspunkt.
Tak for spørgsmålet, og også tak for lige at få tid til både at indtage luft og vand her i en hektisk hverdag.
Vi er selvfølgelig altid villige til at erkende, at der kan opstå en mulighed for, at man kan blive klogere.
Men som vi ser landbrugspakken, tegner der sig jo et samlet billede af, at man øger udledningen fra landbruget og samtidig også gør det fra akvakulturen, og på den måde, som det i hvert fald ligger nu, ser det ud til, at man bare øger udledningen samlet set, og det kan vi ikke støtte op om.
Hvis man skulle have givet mulighed for mere akvakultur, skulle man ikke har gjort de ting for landbruget, som man gør i pakken.
Erling Bonnesen (V), 2017-01-19:
Så tror jeg, at der for Radikale Venstre er god grund til at stille nogle flere spørgsmål til miljø- og fødevareministeren i forbindelse med lovbehandlingen her.
Det mener jeg nu ikke er tilfældet.
Det er jo blevet grundigt behandlet.
Det kan vi ikke nå at klare af lige nu her.
Hvis man nu kunne hjælpe, om jeg så må sige, med at få klarificeret beslutningsgrundlaget for Radikale Venstre, så tror jeg, at det ville ende med, at de ville se et godt vækstpotentiale her ved havdambrug, som i øvrigt kan realiseres, uden at havmiljøet samlet set belastes.
Vil det så egentlig ikke være sød musik i radikale ører, eller har man ved at få forskellige nye input fra SF og andre steder simpelt hen lavet sin politik om, så vi overhovedet ikke kan kende Radikale Venstre mere?
Er det dér, vi er henne?
Trine Torp (SF), 2017-01-19:
Tak for det.
Jeg tror, den radikale ordfører praktiserer trappetræning her på Christiansborg.
Jeg vil sige, at SF ikke er imod dyrkning eller produktion af fødevarer, foder eller proteiner til havs, men vi mener ikke, at der er plads til havbrug med fisk under de nuværende forhold.
Forureningen med især kvælstof er for stor til at tillade nye forureningskilder.
Hvis det lykkes at få forureningen i Danmark ned på de 42.000 t kvælstof, som det er planen, men ikke besluttet, i 2027, kan der inden for de 42.000 t teoretisk set findes plads til produktion af fisk til havs, hvis altså andre landes belastning med næringsstoffer også bringes ned.
Det kan regeringen medvirke til ved en aktiv indsats i EU og havkonventionerne.
Hvad så med den fysiske plads?
SF ønsker ikke, at synlige havbrug skal have plads i fjorde eller kystvande, og slet ikke fiskebrug, som jo så vil udlede, hvor belastningen fra land er størst.
På Djursland er man meget bekymret over planlagte havbrug, fordi de ikke pynter, men jo også fordi de stjæler den forureningskvote, som landbruget allerede til fulde lægger beslag på – og mere til.
Vi er tilhængere af en egentlig fysisk planlægning til havs, bl.a. for at forhindre tilfældige tilladelser til det ene eller det andet, som kan genere andre interesser end dem, der er blevet spurgt i processen.
SF er også tilhængere af internationalt vedtagne standarder for vand- og naturkvalitet, biodiversitet osv., men det er regeringen tilsyneladende ikke.
Jeg har den 5. december stillet en række spørgsmål – det er bl.a. spørgsmål 211 – til ministeren om den danske strategi for at forhindre en vedtagelse af de bindende internationale mål, som kom frem i forbindelse med regeringens fremlæggelse af en komitésag.
Derudover fremgår det jo tydeligt af lovforslaget, at det vil medføre forurening med kvælstof, fosfor og andre stoffer, selv hvis det skulle lykkes at udligne den ekstra forurening med næringsstoffer ved hjælp af tangeller muslingefarme.
Så man erkender i lovforslaget, at der vil ske en ekstra forurening uanset de kompenserende muslinge-, tang- og algebrug, som der i øvrigt ikke er ordentlig dokumentation af effekten af.
SF kan derfor ikke støtte lovforslaget.
Orla Østerby (KF), 2017-01-19:
Tak for det.
Lovforslaget, vi i dag behandler, udmønter en del af den tidligere Venstreregerings landbrugspakke fra 22. december 2015 samt efterfølgende indgåede aftale 30. juni 2016 om dansk akvakultur i vækst, som bl.a. har det formål at skabe vækst i havbrugssektoren.
Senere vil der jo blive udstedt en bekendtgørelse, der indeholder regler om, hvilke kompenserende marine virkemidler der kan anvendes.
Bekendtgørelsen skal også indeholde nærmere regler for drift af havbrug, der får vilkår om etablering af drift af kompenserende marine virkemidler, herunder hvordan egenkontrol skal sikre, at der kompenseres for tilstrækkelig mængde af næringsstoffer.
I første omgang forventes muslingeopdræt og tangdyrkning at blive optaget i bekendtgørelsen som kompenserende marine virkemidler, men begyndelsen i den foreslåede bestemmelse giver mulighed for, at der på længere sigt kan tilføjes andre virkemidler.
Det vil jo sige, at når man bliver klogere, kan man udvide det her område.
Med det nuværende vidensog erfaringsgrundlag er det vurderingen, at det primært er opdræt af muslinger, der vil være praktisk og økonomisk realiserbart.
Lovforslaget vil kunne gælde for havbrug, der etableres eller udvides efter den forventede bekendtgørelses ikrafttræden, altså først derefter.
Muslingeopdræt som kompenserende marint virkemiddel virker, ved at muslingerne, og det er blåmuslinger, dyrkes i kystvand eller i havområder, der påvirkes af næringsstofudledning fra et havbrug.
Der er videnskabeligt belæg for kompenserende effekt gennem projekter foretaget bl.a. af Aarhus Universitet og DTU, hvor vi har mulighed for at føre effektivt tilsyn hermed.
Langt størstedelen af de næringsstoffer, der udledes fra havbrug, forefindes dog som opløst kvælstof og fosfor.
Danmark har et stort potentiale og en lang tradition for akvakulturproduktion.
På verdensplan er akvakultur et betydeligt vækstområde, og Danmark har alle forudsætninger for at være med på den del af markedet.
Der vil blive stillet krav til mængde af kvælstof og fosfor, der skal fjernes ved hjælp af marine virkemidler, og krav til havbrug skal kunne dokumentere, at der reelt fjernes tilstrækkelige mængder af næringsstoffer.
Og det her er jo vigtigt.
Det Konservative Folkeparti siger ja til lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-19:
Jeg synes da, det er væsentligt at have fokus på, om der kan findes sådan nogle virkemidler, som kan trække næringsstoffer ud af havet og dermed genoprette noget af den balance, som vi bør arbejde for.
Nu henviser ministeren til, at der skulle være noget videnskabelig belæg for, at muslingeopdræt virker, så jeg vil godt høre ministeren, om den dokumentation er det ikkeafsluttede forsøg i Skive Fjord, som endnu ikke er fuldt afrapporteret, og som ministeren lægger til grund for, at der nu skulle være videnskabeligt belæg for, at muslingeopdræt kunne være et virkemiddel, som kunne være kompenserende.
Så synes jeg, det her er lidt grotesk, for det er jo et nyt princip, hvis det er sådan, at man politisk vil acceptere en øget forurening et sted, hvis man gør en god gerning et andet sted.
Det er ligesom at acceptere øget forurening i København, hvis der kommer elbusser i Aarhus.
Jeg synes ikke, det er et godt princip at have.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-01-19:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Vedrørende Skive Fjord er forsøget med muslingeproduktion i Skive Fjord det hidtil bedste grundlag for, at vi kan vide, hvor store omkostninger der er forbundet med dyrkning af muslinger som kompenserende marint virkemiddel, og der er nogle omkostningsberegninger her, som ikke kan overføres direkte til andre områder, fordi der kan være omkostninger andre steder.
Men der findes også andre undersøgelser, som er lavet af DTU Aqua, DCE, Aarhus Universitet og Syddansk Universitets Biologisk Institut, ligesom DTU Vet og Aarhus Universitets Institut for Bioscience har lavet projekter om næringsoptag, bl.a. ved dyrkning af tang.
Så der er forskellige forsøg, der er set på.
Der er også i forbindelse med havbrugsdrift i området ved Horsens Fjord blevet udført forsøg med storskalaproduktion af muslinger og tang.
Så der er forskellige forhold, men jeg henholder mig til, at det er videnskabeligt dokumenteret, bl.a. af Aarhus Universitet, og da jeg ved, at ordføreren fra Enhedslisten lægger vægt på, at videnskabelig dokumentation fra bl.a. Aarhus Universitet er vigtig, glæder det mig, at vi kan henholde os til det begge to, og det betyder jo også, at Enhedslisten trygt kan støtte det her forslag.
Der er jo en dimension i det her, som også er væsentlig, og som også adresserer noget af det, som hr. Christian Poll taler om i en generel betragtning.
Når vi er et land, der kan levere fødevareproduktion med en meget, meget lav miljøbelastning, har vi en forpligtelse til også at gå foran i det paradigme, for ellers ser vi jo, at den slags fisk bliver produceret alle mulige andre steder i verden, importeret til det danske marked med helt andre miljøbelastninger, medicinforbrug og lignende.
Søren Espersen (DF), 2017-01-20:
Jeg har overhovedet ikke noget personligt at udsætte på hr. René Gade.
Jeg betragter ham som en god kollega, men jeg forstår bare ikke det, som han står for.
Jeg forstår ikke den her følelse af, at man altid kan finde sammen.
Nej, vi skal nu og her beslutte, om vi skal købe 28 nye kampfly, der koster 21 mia. kr.; vi skal beslutte, om grænsen skal være permanent overvåget; vi skal beslutte, hvor meget der skal udbetales af forskellige ting her fra Folketingets side.
Det er vores opgave – det er en praktisk opgave, som vi har fået af folkestyret, og som vi udfører så godt, vi kan, og altid til gavn, synes vi selv, for Danmarks befolkning.
Når hr. René Gade kommer tilbage til Folketinget, hvad jeg håber han gør, vil han møde den samme virkelighed, for det har været et særkende for det danske folkestyre siden Viggo Hørups tid, dengang han sagde: Del jer efter anskuelser.
Han sagde ikke: Gå på et eller andet følsomt kompromis, hvor vi alle sammen kan være.
Det er folkestyrets sjæl, vi snakker om her, og jeg er sikker på, at Det Radikale Venstres ordfører vil bekræfte, at det er folkestyrets sjæl.
René Gade (ALT), 2017-01-20:
Nu er jeg næsten bange for at sige, at jeg jo er enig i, at det er ret væsentligt, at vi står her og er politikere og er ansvarlige og tager det meget, meget seriøst.
Altså, jeg har svært ved at se, hvor det er, jeg afviger fra det.
I forhold til at være beslutningsdygtig og træffe beslutninger vil jeg sige, at jeg næsten ikke kan se, at vi gør andet.
Vi sætter simpelt hen beslutninger i verden og fortæller om de visioner, vi har for Danmark, der er så ambitiøse, at det næsten kun er dansk erhvervsliv og Grundfos' direktør, der kan følge med.
Og LEGO har sådan set de samme anskuelser, som vi kommer med – om det så handler om et mere omfavnende Danmark og et mere åbent Danmark i forhold til dygtig arbejdskraft.
Så det, jeg bliver skudt i skoene, altså at jeg ikke accepterer Folketinget, kan jeg simpelt hen ikke se.
Jeg synes, at jeg prøver meget ambitiøst at lægge op til, at vi er modige og intelligente.
Søren Espersen (DF), 2017-01-20:
Alternativet har jo altid et håb og en drøm om, at vi finder sammen om det her, men det gør vi ikke.
Lad os bare sige det, som det er – det er Alternativets drøm.
Det Radikale Venstres stifter, Viggo Hørup, sagde i 1880'erne: Del jer efter anskuelser og holdninger, det er nødvendigt i et folkestyre.
Det, der kommer her, er jo udmærket – det, der foregår her i Folketinget, er jo i virkeligheden en leg for Alternativet, og det kan man også forstå af det, at ordføreren nu forlader Folketinget i en eller anden form for foragt for folkestyret.
Det her er alvor – det er alvor for os, der rejser den her forespørgselsdebat.
Det er ingen leg om lige at prøve at finde sammen og hygge os videre alle sammen, som er det, Alternativet står for.
Det vil jeg simpelt hen ikke acceptere.
Søren Espersen (DF), 2017-01-20:
Men Det Radikale Venstre er jo selv med til at acceptere de ting, som vi finder uhyrlige; med til at acceptere kønsopdelt svømmeundervisning; med til at acceptere, at en bestemt slags mad skal serveres på institutioner osv.
Det Radikale Venstre accepterer jo alle de her ting, og dermed er det også en blåstempling af de folk, som drømmer om sharia.
Altså, der er jo ingen, der forbyder nogen mennesker at drømme om, hvad de vil.
Det er jeg da fuldstændig enig med ordføreren i.
Det må de selv om, så længe det ikke går ud over andre.
Det er det, der er selve kernen i det her.
Vi har en situation, hvor de folk, der så går og drømmer om sharia og kalifatets indførelse, og hvad ved jeg, er dem, der tvinger unge piger til ægteskaber, de ikke ønsker.
Det er dem, som sørger for, at små piger bliver indhyllet.
Det er dem, der udsteder dødstrusler eller ligefrem dræber dem, der forlader troen.
Og det er også dem, der sender uskyldige folk af sted på genopdragelsesrejser.
Det er problemet.
Det er ikke, hvad folk drømmer om, det må de da selv om.
Jeg er også fuldstændig enig i, at der godt nok bliver sagt mange mærkelige ting rundtomkring i verden, men vi har altså et særskilt problem her, som vi må løse, og det er, når islam på den måde kommer ind i det danske samfund og begynder at sætte normer eller stille krav om normer, og at vi ændrer os.
Der er problemet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-01-20:
Jeg er enig i, at vi skal bekæmpe ekstremister og undertrykkere, der udsætter piger, drenge, mennesker for den slags, som Dansk Folkepartis ordfører beskriver.
Det er jo mennesker, der gør det – mennesker, der helt konkret bedriver undertrykkelse, og dem skal vi bekæmpe.
Det er jeg grundlæggende uenig i.
Jeg accepterer ikke undertrykkelse, jeg accepterer ikke mennesker, der ikke respekterer ligestilling og ligebehandling af kvinder og mænd.
Det vil jeg bekæmpe, og det bruger jeg personligt mange kræfter på.
Jeg ville ønske, hr. Søren Espersen brugte sine kræfter lige så godt.
Det, det handler om i de konkrete tilfælde, er, at jeg ikke mener, vi i dette Folketing skal lovgive om, hvilken slags mad der skal serveres i daginstitutioner.
Men jeg synes, det er rigtig vigtigt, at det ikke bliver sådan, at der ikke kan serveres alskens mad i daginstitutioner, og det siger jeg.
Det gør jeg, og det gør vi i Radikale Venstre hele tiden.
Men vi skal da ikke lovgive om, hvilken slags tøj folk skal have på, og hvilken slags mad de skal indtage.
Det tror jeg vi har dygtige kommuner der kan tage vare på, i lokale diskussioner.
Christina Egelund (LA), 2017-01-20:
Jeg har ikke noget ønske om eller nogen ambition om, at vi skal kunne sige nej til en arbejdskraft.
Jeg har et ønske om, at vi i langt højere grad f.eks. kan udvise kriminelle udlændinge og folk, som forbryder sig mod vores love, og at vi skal være langt dygtigere til at sikre, at dem, der er her, rent faktisk har et arbejde og kan forsørge sig selv.
Men at sige nej tak til folk, der gerne vil tage et arbejde, bliver ikke med Liberal Alliances stemmer.
Martin Henriksen (DF), 2017-01-20:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Fru Johanne Schmidt-Nielsen sagde, at religionsfrihed er en vigtig værdi.
Så vil jeg høre, om ikke hun kan bekræfte, at der i islam sådan set ikke er religionsfrihed, og om det så ikke er et argument for netop at gå op imod den islamisering af samfundet, som vi ser, og som jo gør, at folk i visse områder i Danmark ganske enkelt ikke kan vælge frit, fordi de ikke må bryde ud af islam.
Så er det ikke et meget godt argument for, at man går op imod islam og er imod den islamisering, der er af samfundet, og også modarbejder den indvandring, der er til Danmark fra islamiske lande?
Søren Espersen (DF), 2017-01-20:
Problemet er bare, at nu kan vi ikke længere sige nej.
Det kunne vi før.
Der kom også folk, før det her blev vedtaget i EU-systemet, som simpelt hen ikke kunne få lov til at få arbejds- og opholdstilladelse.
Man kunne sortere dem fra, som man ikke synes ville være til gavn og glæde for Danmark.
Det er det nye, og det er jo det, der udgør selve problemet.
Det er ikke, at der kommer eksperter fra Østeuropa eller fra andre europæiske lande.
Det har vi aldrig ment.
Men det er netop, at man ikke kan sige nej til dem, der bestemt er uønskede.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-01-20:
Hvis det, ordføreren spørger om, er, om det er svært, eller om det er simpelt at integrere flygtninge f.eks. fra Syrien eller Somalia i Danmark, så er svaret helt åbenlyst, at det bestemt ikke er let og simpelt.
Mange flygtninge kommer med voldsomme traumer i bagagen, mange kommer fra samfund, som er meget anderledes end det danske.
Jeg mener, at vi moralsk har et ansvar for at forsøge at redde mennesker, hvis liv er i fare.
Vi er et af verdens rigeste lande.
Jeg mener ikke, vi kan lukke øjnene for verden omkring os, men ja, det er ikke let, det er ikke problemfrit at integrere.
Spørgsmålet er, hvordan vi gør det klogest.
Jeg tror, at den politik, man fører med fattigdomsydelserne, er med til at gøre integrationen sværere, og det går ud over alle mennesker i Danmark.
Susanne Eilersen (DF), 2017-01-20:
Tak for det.
Nu talte ordføreren selv om, at det var 225-timersreglen, der var skyld i, at kvinder blev fastholdt i det her menneskesyn, og gjorde, at de ikke kunne komme ud af parallelsamfund og alt muligt andet.
Jeg synes jo godt, at man kunne spole sådan lidt tilbage og spørge: Er det ikke alle de her religiøse og kulturelle hensyn, samfundet har taget i rigtig, rigtig mange år, der er med til at fastholde kvinderne i parallelsamfundet, fordi det giver mændene ret til at sige, at kvinderne skal blive derhjemme og gå på kontanthjælp og ikke må komme ud at arbejde?
Hvis vi nu skubbede lidt til de der kulturelle hensyn og sørgede for at få dem parkeret og sagde, at det accepterer vi ikke mere i Danmark, for kvinder skal simpelt hen være en del af arbejdsmarkedet, så kom vi jo ikke derhen, hvor kvinderne kunne blive afhængige af mandens økonomi – altså fordi de skulle ud at arbejde i 225 timer.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-01-20:
Hvis ordføreren spørger, om jeg mener, at det er det danske kontanthjælpssystems skyld, at der findes kvinder i minoritetsmiljøer, som er undertrykt, er svaret: Nej, naturligvis ikke.
Men jeg mener, at bl.a. 225-timersreglen er med til at gøre det sværere at fjerne den her undertrykkelse, fordi vi faktisk dermed fører en politik, som betyder, at en gruppe kvinder bliver et hundrede procent økonomisk afhængige af deres mænd.
Og netop det at sikre, at kvinder har deres egen økonomi, at de er økonomisk uafhængige af deres mænd, er fundamentalt for kvindefrigørelsen.
Så har ordføreren spurgt meget til det her med tørklæderne og tørklæder i skolen, og det er også lidt det, ordføreren kommer ind på nu.
Jeg vil sige, at jeg tror i allerhøjeste grad, at det er at skyde sig selv i foden at lovgive om det, hvis man ønsker at hjælpe unge piger, som bliver tvunget til at gå med tørklæde.
Så den lovgivning tror jeg bestemt ikke løser det problem og ændrer det faktum, at der er piger, som ikke får lov til frit at vælge, om de vil have tørklæde på eller ej.
Susanne Eilersen (DF), 2017-01-20:
Der er vi jo så bare politisk helt uenige, for jeg tror nemlig, at det forholder sig modsat, nemlig at kvinderne, hvis de skal eller bliver tvunget, eller hvilket ord man nu bruger, får lov til at komme ud på arbejdsmarkedet, får lov til at deltage i det danske samfund, får lov til at tale med andre danskere og så nemmere vil kunne få et rygstød til at bryde ud af den rolle, de har i de her parallelsamfund, og få det bedre.
Og jeg tror også, at hvis vi fjerner alle de her hensyn, der bliver taget i forbindelse med de unge piger, så bliver det sværere for familiefaren at fastholde pigerne i parallelsamfundene – for så kan vi bedre få trukket pigerne ud at deltage i et almindeligt forenings- og fritidsliv sammen med alle andre danske børn og unge.
Hvad mener ordføreren?