runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Valentin (SF), 2021-04-23:
Som flere har påpeget her fra talerstolen, har det her forslag rigtig mange forskellige elementer, og i SF er vi overvejende positivt stemt over for det.
Et af de delelementer, vi særlig er optaget af, er forslaget om at harmonisere beskatningen af danske og udenlandske foreninger.
I SF er vi imidlertid optaget af at få klarlagt, hvordan dette kommer til at påvirke de danske foreninger.
Nogle af de forhold, vi gerne vil have afklaret i det videre arbejde med lovforslaget, er derfor, hvilke foreninger der mere præcist vil blive påvirket af forslaget her, og i hvilket omfang der vil være en administrativ byrde forbundet med forslaget for de foreninger.
Et andet delelement er forslaget om at fritage selvejende plejehjem og boliger for beskatning af erhvervsmæssige indtægter, hvor de nuværende regler vanskeliggør opsparing til renovering m.v.
Her er det vigtigt at sige, at vi deler regeringens holdning om, at dette skal ske under forudsætning af, at et eventuelt overskud forbliver i den selvejende institution og udelukkende kan anvendes til institutionens formål.
Lovforslaget indeholder en række øvrige elementer, bl.a. lægger forslaget op til at forhøje det skattefrie bundfradrag for ydelser til personer fra godkendte fonde, der støtter socialt eller sygdomsbekæmpende arbejde.
Forslaget vurderes ikke umiddelbart at have nogen provenukonsekvenser, men vil blot lette disse fondes arbejde, hvilket selvfølgelig er positivt.
Kim Valentin (V), 2021-04-23:
Tak til formanden.
Dette lovforslag indeholder rigtig mange elementer; det var en pæn måde at sige, at det er en rodekasse, måske lidt for meget efter min smag.
I hvert fald ligger der lidt for meget i det her lovforslag, også fordi en del af det jo er et forlig.
Men hvis man ser på det oppefra, er der også rigtig meget, som man bare kan sige ja til, og på den måde er det jo godt nok, at vi også kommer hurtigt igennem lovbehandlingen.
Så langt, så godt, og det er vi for.
Så er det sådan, at danske investeringsinstitutter med minimumsbeskatning vil skulle betale en udbytteskat på 15 pct. af udbytter fra danske aktier.
Det er en svær pille at sluge, og vi vil så i øvrigt i udvalgsbehandlingen bede om at få det opdelt, så vi tager den her del for sig.
Så er der det forhold, at man ønsker at fjerne den eksisterende forskelsbehandling i beskatningen mellem offentlige plejehjem og selvejende plejehjem og plejeboliger.
Det er o.k., og at forhøje det skattefri bundfradrag for ydelser til personer fra godkendte fonde, der støtter socialt og sygdomsbekæmpende arbejde, er også o.k
Så kommer vi til tre forslag på minkdelen, som er okay.
Vi har nogle tekniske spørgsmål til det, fordi der er nogle tekniske ting, der skal forstås lidt bedre, så det kommer vi igennem i lovarbejdet, men som udgangspunkt tror vi godt, at vi kan få rettet de her ting til, så det er noget, vi i sidste ende kan stemme for.
Godt, lad os lige gå tilbage til det, som så i virkeligheden er stenen i skoen, og det var det, vi hørte fra Socialdemokratiets ordfører, og de spørgsmål, der kom til det.
Det er rigtig, rigtig ærgerligt, at det foregår på den måde, fordi det kommer til at virke på en måde, så man skræmmer investorer væk fra det her marked, ved at man gør det så kompliceret, og i virkeligheden bliver det jo også en slags dobbeltbeskatning.
Vi er med på, at det her har været sådan siden 2018, og at det er en EU-dom – og vi skal jo indrette os efter EU-domme – men det er bare forkert at gøre det på den her måde, og det må være muligt at lave det på en måde, så vi ikke rammer de små investorer med en dobbeltbeskatning.
Det må simpelt hen være muligt at indrette vores system på den måde, og der er nogle forslag fra Finans Danmark, som er meget interessante, og som jeg synes vi skal drøfte igennem, og jeg er med på, at de er generelle.
Men mon ikke vi kan lægge hovederne i blød og så gøre dem lidt bedre, så vi undgår det her?
Det er i virkeligheden nogle af dem, vi gerne vil hjælpe til endnu flere investeringer, bl.a. iværksættere, og en helt ny aktiekultur i Danmark.
Så det er et problem at gøre det på den måde, og jeg vil sige, at det er uacceptabelt, at det er fremstillet, som om det er den eneste løsning.
Vi vil i øvrigt også bede om at få en teknisk gennemgang og en høring om den her del, for der er nogle forslag derude, som man måske kan tage med ind i lovarbejdet.
Venstre er for alle de andre dele, men i forbindelse med den her opdeling vil vi tillade os at være kritiske og gennemgå det hele med ændringsforslag, og vi vil i sidste ende, hvis ikke der findes andet, gøre vores stilling op, når vi har set de løsningsmuligheder, der fremkommer.
Karina Adsbøl (DF), 2021-04-23:
Altså, vi er jo helt klar til forhandlinger.
Vi mangler jo netop handling på det her område.
Der har jo ikke været vilje hele vejen rundt til at handle på det her område.
Så når vi har stået med de her forslag nede i Folketingssalen, har der ikke været vilje.
Der er vilje til at handle, når man udtaler sig til pressen, der er vilje til at handle, når man bliver indkaldt til en forespørgselsdebat – så det vil jeg se.
Jeg vil se handling, før jeg tror, der kommer handling og forbedringer på det her område.
Men Dansk Folkeparti indgår gerne i forhandlinger.
Men hvornår bliver vi så indkaldt til de forhandlinger?
Det kan være, den socialdemokratiske ordfører kan oplyse det?
Camilla Fabricius (S), 2021-04-23:
Det er jo en følelse, som man har oparbejdet i rigtig mange år.
Når jeg siger det her, er det faktisk, fordi jeg kan se hele vejen rundt, at den italesættelse af, at der er brug for og plads til alle, er noget, vi arbejder på konstant.
Men jeg sagde også i min ordførertale, at jeg faktisk ikke mener, vi er i mål.
Det synes jeg alle tre ministre faktisk også har præciseret: at vi har noget, vi skal have gjort sammen.
Når jeg siger, jeg er stolt af det, er det faktisk, fordi jeg mener, at et samfund har brug for alle borgere.
Vi har brug for, at vi alle sammen deltager på lige fod.
Karina Adsbøl (DF), 2021-04-23:
Jeg tænker også, man skal have øje for psykiske handicap, for en servicehund er jo et rigtig godt hjælpemiddel til at hjælpe den gruppe.
Jeg vil bare sige til ordføreren, at i Dansk Folkeparti har vi fremsat adskillige forslag her i Folketinget – også i sidste samling, da der sad en anden regering – og Socialdemokratiet har faktisk stort set nedstemt alle forslagene om at sikre forbedringer på handicapområdet, sikre retssikkerheden, sikre hurtigere hjælp og gøre op med postnummerlotteriet.
Så jeg kan bare nævne for ordføreren, at i sidste samling havde vi faktisk et beslutningsforslag, som skulle sikre, at familier, der havde børn med handicap, fik en helhedsorienteret indsats og hjælp.
Det beslutningsforslag var S medforslagsstiller på, men dengang vi så stod her i Folketingssalen, trak S støtten, og det endte med, at vi ikke fik flertal her i Folketingssalen.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-04-23:
Jamen det synes jeg er enormt dejligt, og jeg ser frem til det fortsatte samarbejde.
Vi kan jo sagtens arbejde videre med, hvordan vi kan få det med videre.
Altså, først og fremmest vil vi jo afsøge muligheden for at få det med ind i de forhandlinger, der så muligvis kommer ovre hos socialministeren, når vi skal snakke om en reform af det specialiserede socialområde.
Jeg synes, det i virkeligheden giver rigtig god mening at tænke det ind der.
Men her i dag sætter vi jo fokus på nogle bestemte fikspunkter, som er så afgørende vigtige at få sat ind over for, hvis vi i sandhed og i virkeligheden mener, at vi vil ændre på det her, og at vi vil gøre det bedre for mennesker med handicap og forhindre, at der kommer negative afledte effekter – og i virkeligheden også, at folk hverken kan komme i uddannelse eller job eller have et særlig rart liv.
Karina Adsbøl (DF), 2021-04-23:
Jamen tak for det.
Ja, man kan jo altid blive bedre til tingene.
Og ordføreren skal bare forstå, at Dansk Folkeparti gerne vil hjælpe SF i den her sag, for Dansk Folkeparti har stået i den situation med en anden regering.
Det er jo også sådan i dag, at man risikerer at miste sit hjælpemiddel bare på grund af, at man flytter til en anden kommune.
Her kan SF og Dansk Folkeparti da virkelig stå sammen.
Så hvad vil SF gøre for, at vi kommer i mål?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-04-23:
Det kan da også godt være, at der er evner, jeg skal arbejde med; det skal jeg ikke afvise, og det vil jeg aldrig afvise.
Men jeg kan da i hvert fald love de folk, der sidder her i dag, at jeg har gjort det meget tydeligt og klart, hvad jeg ønsker, og det kommer jeg til at forfølge.
Det slutter ikke her, som man siger.
Så den fortsætter vi med at køre videre med.
Derudover vil jeg godt tilkendegive, at vi er meget enige med DF's ordfører i, at det lige præcis også er noget, vi bør kigge på, når vi forhåbentlig snart skal over og snakke med socialministeren i forhold til tilkendelsespraksis, og at man i langt højere grad bruger tro og love-erklæringer.
Karina Adsbøl (DF), 2021-04-23:
Tak for det, og først og fremmest tak for at indkalde til den her forespørgselsdebat.
Men jeg må bare sige, at regeringen jo kan være glad for, at den har sådan et eksemplarisk støtteparti i SF, for SF havde jo virkelig muligheden her for i Folketinget i dag at svinge med krabasken, hvis man vil have handling på det her område.
Har man afsøgt mulighederne, også i forhold til at få et flertal bag at sikre handling på det område, både i forhold til afgrænsningscirkulæret, i forhold til brugen af tro og love-erklæringer og alle de her ting?
Men det har SF jo ikke gjort sig umage for, og derfor kan jeg godt forstå, at SF er lidt frustreret over den vedtagelsestekst, som der reelt ikke er så meget indhold i.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre SF, om SF vil være med til at kæmpe for, at vi skal have en hurtigere og mere forenklet sagsbehandlingsprocedure i forhold til anvendelse af tro og love-erklæringer, specielt i de sager, hvor man som handicappet jo ikke har forbedret sin funktionsevne og stadig væk har det samme behov for hjælp.
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-23:
Bare for lige at ridse op igen vil jeg sige – jeg var også lidt inde på det i min indledende besvarelse – at arbejdet med at realisere de 11 initiativer fra aftalen er i fuld gang, og der arbejdes jo bl.a. med at udbrede kendskabet til kompensationsmulighederne gennem kampagner og seminarer målrettet nøglepersonerne i jobcentrene.
Vi er også i gang med, som fru Karina Adsbøl jo siger, at afprøve et kompetencekort i tre kommuner.
Altså, så vidt jeg er orienteret, har det hele tiden været en fælles forståelse, at det skulle afprøves i tre kommuner, men det vil jeg meget gerne tjekke op på og vende tilbage til ordføreren omkring, også hvis ordføreren tillader det på skrift.
Camilla Fabricius (S), 2021-04-23:
Nu er jeg jo ikke forhandlingsleder, og det ved ordføreren for Dansk Folkeparti også udmærket godt.
Men jeg vil bare lige pointere, at 128,4 mio. kr. og 11 initiativer synes jeg sådan set er handling.
Vi har i øvrigt siddet sammen med ordføreren omkring satspuljen.
Vi har lavet gentagne initiativer.
Men selvfølgelig er vi ikke i mål, og vi har også brug for at lave noget.
Og når man kigger på, hvad den foregående regering i øvrigt med støtte fra Dansk Folkeparti ikke opnåede, kan jeg godt forstå, at ordføreren fra Dansk Folkeparti faktisk mener, vi har rigeligt at skulle gøre.
Og det ser jeg frem til at vi får gjort sammen.
Karina Adsbøl (DF), 2021-04-23:
Tak for det.
Vi var jo med i den aftale, hvor vi satte et kæmpebeløb af netop for at sikre, at mennesker med handicap kunne komme i arbejde, men også komme i uddannelse, og det handlede også om at sætte midler af til det her kompetencekort.
Så derfor vil jeg høre ministeren, hvordan der helt præcist er blevet fulgt op på de ting netop for at sikre det her, for midlerne blev jo afsat.
Så vidt jeg husker, blev det ændret, men nu er jeg jo ikke beskæftigelsesordfører, og det var under et andet ressort.
Men det må ministeren gerne bekræfte og svare på: Hvorfor er det kun i tre kommuner, man kigger på det med at bruge kompetencekort?
Så vidt jeg hørte ministeren sige, var det i tre kommuner.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-23:
I forhold til det sidste tænker jeg, at ordføreren fra DF skal spørge vores handicap- og socialordfører, for jeg er ikke handicap- og socialordfører, jeg er kun vikarierende.
Jeg sidder som familieordfører, og derfor har jeg heller ikke personligt fremsat nogen beslutningsforslag og kan derfor heller ikke svare på, hvad tidligere ordførere har gjort.
Det har jeg desværre ikke tal på med her i dag.
Men jeg er familieordfører, og jeg fremsætter også mine egne beslutningsforslag, og jeg vil også meget gerne gøre det sammen med ordføreren fra DF, skulle det være interessant, på handicapområdet.
Men i forhold til hvordan det er ude i kommunerne, diskuterer vi det jo netop igen i dag.
For det er ude i kommunerne, man virkelig kan rykke på nogle af de ting, og vi sidder og diskuterer det som kommunalpolitikere og som byrådspolitikere, og der får jeg ikke den opbakning til nogen af de forslag.
Jeg føler faktisk, at det er rigtig, rigtig ærgerligt, at man netop ude i kommunerne, hvor man kan rykke på det, så vælger ikke at gøre det.
Karina Adsbøl (DF), 2021-04-23:
Kan fru Marlene Ambo-Rasmussen måske også sige, om der vil komme nogle forslag fra Venstre, som vi kan behandle her i Folketingssalen, om forbedringer på handicapområdet?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-23:
Jeg vil lige starte med at kommentere på det, som ordføreren fra DF taler om, i forhold til at man gerne vil tale fint om tingene, og at man gerne vil kigge på det og se på det.
Jeg nævnte faktisk nogle specifikke ting.
For jeg nævner netop præcis i forhold til hele visiteringsprocessen, at jeg synes, at der her er noget, der er helt oplagt at kigge på, så kommuner og regioner samarbejder bedre.
I forhold til det med løsninger har jeg ikke lige skrevet ned, hvad Venstre herinde er kommet med af konkrete løsningsforslag.
Men det helt paradoksale ved det her er, at jeg i den kommune, hvor jeg sidder som byrådspolitiker, når jeg i mit udvalg, hvor der også sidder folk fra DF, er kommet med adskillige forslag, så nogle gange har manglet den opbakning.
Det er jeg nødt til at sige.
Jeg har stået her i Folketingssalen en tirsdag, og jeg har en onsdag stået i byrådsregi – det var godt nok på Teams – og harceleret i forhold til hele omgørelsesprocenten på socialområdet og har sagt: Ved I hvad, i går stod jeg i Folketingssalen og havde den modsatte udfordring, og nu står jeg her som byrådspolitiker, hvor jeg virkelig mener, at vi kan gøre noget, og står alene med det.
Karina Adsbøl (DF), 2021-04-23:
Det er jo, kan man sige, nogle rigtig pæne ord, Venstres ordfører kommer med, i forhold til at man gerne vil kigge på det her område, at man gerne vil se på det her område.
Vi har jo selv fra Dansk Folkepartis side stillet adskillige forslag til forbedringer på handicapområdet, både i forhandlinger, hvor vi har fået en del med i satspuljeregi – nu kaldet reserven – men også i Folketingssalen.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at høre Venstres ordfører om, hvor mange forslag Venstre har fremsat her i Folketingssalen for at forbedre handicapområdet, altså løsningsforslag.
Et er jo, at man sagtens kan sige, at det skal vi gøre bedre, og at vi skal til forhandlinger, men hvor mange forslag har Venstre selv stillet i Folketingssalen for at forbedre handicapområdet, både i forhold til hjælpemidler, men også i forhold til retssikkerheden?
Det kunne ordføreren måske lige nævne.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-23:
Jeg synes også, at vi herindefra Folketingets side bør kigge på, hvordan vi kan tydeliggøre over for kommuner og regioner, at de skal blive bedre til at samarbejde.
Nu er det hjælpemidler, som vi taler om i dag.
Så jeg mener helt bestemt, at ordføreren fra SF har fat i noget af det rigtige.
Der er en strukturel udfordring her, som det er bydende nødvendigt at vi skal se på herinde i Folketinget, men også med det kommunale selvstyre in mente og med respekt for forskellighederne derude i kommunerne.
Til gengæld skal der bare være en ordentlig kvalitet og en ordentlig service, uagtet hvilken kommune man bor i.
Og nu er min tid gået.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-23:
Jeg synes i og for sig, at det er sagen i en nøddeskal, for den tidligere sundhedsminister forsøgte sig også med et oplæg til det nære og det sammenhængende sundhedsvæsen, hvor kommuner og regioner skulle blive enige om at afklare de her afgrænsninger, og det sluttede sådan set bare med en mindretalsudtalelse fra kommunerne, der lød, at det afhænger af økonomien.
Så vi beder nogle om at samarbejde om at blive enige om, hvordan man løser den her opgave, og de kan ikke få det til at fungere.
Og ordførerens svar på det spørgsmål er, at nu skal vi bede de her mennesker om at sætte sig sammen og blive enige om, hvordan man får det til at fungere.
Får vi så i virkeligheden ikke bare det samme svar, og er der ikke en strukturel udfordring, som også handler om, at man skal blive tydelig om ansvarsfordelingen mellem eksempelvis kommuner og regioner og kommuner imellem eller for den sags skyld ressortområder imellem?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-23:
I Venstre har vi jo flere gange sagt, at det, der ikke er svært, skal være nært, og i virkeligheden er den præmis jo helt oplagt at tage med ind i hele det her.
Altså, i diskussionen om, hvad der skal ligge i regionerne, og hvad der skal ligge i kommunerne, er der jo noget, der er oplagt i forbindelse med de ting, som er meget specialiserede, f.eks. børn med et handicap, som vi også har nogle af i den kommune, jeg kommer fra, og hvor vi er ude i noget specialiseret, hvor der er meget få.
Det er lige præcis sådan nogle steder, som jeg synes det kunne være spændende at kigge på, altså hvor det ligger i forhold til visitering og bevilling og økonomi, som alle tre er ting, der ligger hos kommunen.
Jeg synes, det er hamrende ærgerligt, at man har specialiserede områder ude i kommunerne, og hvor det ikke giver mening, at det ikke er regionerne, der er mere med inde over den proces.
Så svaret er ja.
Jeg synes, der er et strukturelt problem og nogle udfordringer dér.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-23:
Tak for det.
Jeg skal gøre det kort.
Den tidligere sundhedsminister brugte faktisk meget energi på at prøve at få kommuner og regioner til at samarbejde, også i forhold til afgrænsningscirkulæret og andet, som jo netop betyder, at borgere risikerer at falde mellem to stole.
Men jeg lytter mig til, at Venstre ikke tænker, at der er systemfejl, som vi skal rette op på.
Tænker Venstre, at vi kan løse de udfordringer, der er med afgrænsningsproblemer mellem sektorer og mellem kommuner og regioner, i det nuværende system, eller tænker ordføreren, at der måske i virkeligheden er et strukturelt problem, som den tidligere regering så heller ikke tog fat i, hvorfor vi stadig væk står med det her problem?
Camilla Fabricius (S), 2021-04-23:
Jeg vil bare sige, at det er kæmpestore spørgsmål, som ordføreren stiller, og som det simpelt hen ikke er rimeligt at skulle svare på på 30 sekunder.
Når det så er sagt, så mener jeg, at man selvfølgelig skal se på, om den intention, man har haft, også bliver ført ud i livet, og jeg synes sådan set også, at socialministeren gentagne gange har sagt, at man skal have den hjælp, som er nødvendig.
Selvfølgelig skal vi drøfte det, men hvordan det bliver ført ud i livet, må vi se på.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-04-23:
Tak for det.
Når vi hører de eksempler, der er blevet nævnt i dag – der er en lang række eksempler, og jeg er sikker på, at ordføreren også har eksempler – på tilkendelser ude i kommunerne, der faktisk betyder, at man ikke kan varetage sin uddannelse eller passe et job, mener ordføreren så ikke, at det er på sin plads, at vi får kigget på den tilkendelsespraksis, og om ikke andet får kigget på, hvad udfordringerne i det er, og hvordan vi kan understøtte, at der bliver ryddet op i det?
Sekundært vil jeg faktisk også gerne høre ordføreren svare på, om hun mener, at det er rimeligt og i øvrigt fornuftig praksis, at der er så store forskelle i kommunerne, i forhold til hvilke slags hjælpemidler man kan få, og hvor lang ventetiden er.
Camilla Fabricius (S), 2021-04-23:
Til spørgsmål nr. 1 vil jeg sige, at jeg mener, at det giver mening, at vi ser på afgrænsningscirkulæret, og jeg synes sådan set også, at ministeren har svaret, at det er noget af det, man vil tage initiativ til.
Så det ser jeg frem til at diskutere.
Jeg har lige glemt spørgsmål nr. 2, men det kan være, at fru Charlotte Broman Mølbæk kan gentage det i sin anden korte bemærkning.
Men hvad angår det her med tilkendelsen, så synes jeg sådan set, at vi hele vejen igennem har haft en diskussion om, hvordan lovgivningen er, og hvordan den udmøntes, for
når mennesker, som har et fysisk handicap, oplever, at der er noget, der giver udfordringer, med hensyn til om man rent faktisk kan opnå den kompensation, så man kan gennemføre det, man vil, så er det jo væsentligt at få kigget på, at den intention, man har med at kompensere, faktisk også føres ud i livet.
Så selvfølgelig giver det mening at forfølge det, men hvad angår om vi skal lave noget om på det, så har jeg brug for at se mere på det – det kan jeg ikke svare på.
Nu kan jeg huske spørgsmål nr. 2, det handlede om …
Undskyld, formand.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-04-23:
Tak for det.
Og tak for talen.
Jeg har tre spørgsmål til ordføreren.
Vil Socialdemokratiet være med til at arbejde på en løsning, der kan skabe mulighed for forudbevillinger, således at man har en forudbevilling på hjælpemidler, når man skal søge arbejde, i stedet for at man først kan komme i gang med at søge hjælpemidler, når man har fået et arbejde?
Det sidste spørgsmål er: Vil Socialdemokratiet være med til at kigge på kommunernes tilkendelsespraksis i forhold til at sikre, at der ikke bliver truffet afgørelser, der modarbejder muligheden for at komme i uddannelse og varetage et job?
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-23:
Jeg vil først og fremmest sige, og det var også det, jeg var inde på i min indledende besvarelse, at det her er noget, som vi fra regeringens side har et meget, meget stort fokus på.
I forhold til det fremadrettede peger vores nuværende viden jo på, at der generelt er en tilfredshed med ordningerne i lovgivningen, men at den kan være svær at administrere, bl.a. fordi der er tale om en lov, der ikke er blevet fornyet i sin grundsubstans siden vedtagelsen i 1998.
Det er selvfølgelig kompensationsloven, jeg henviser til.
Det er også derfor, at der er et behov for at genbesøge hele lovgrundlaget, og det er derfor, vi er i gang med at se på mulighederne for at gennemskrive kompensationsloven, hvilket forhåbentlig kan medvirke til, at en lettere administration kan hjælpe flere handicappede i job med bl.a. støtte til hjælpemidler.
Astrid Krag (S), 2021-04-23:
Jamen jeg hører præcis de samme bekymringer og vurderinger som hr. Jakob Sølvhøj fra organisationerne på handicapområdet, og at det her er et af de steder, hvor man oplever, at man er ramt af en afspecialisering efter den tidligere kommunalreform, som jo efterhånden har lang tid på bagen.
Det er også et af de steder, der har været fokus på, når man har kigget på kommunalreformen, men hvor jeg heller ikke mener vi er i mål, så det er jo oplagt at have en diskussion af det.
Og det er ikke en diskussion, der kommer til at blive mindre væsentlig, hvis man tør at være sådan en teknologioptimist, der tror på, at vi får stadig bedre og mere tilpassede hjælpemidler til borgerne.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-04-23:
Hjælpemiddelområdet har jo forandret sig meget her de senere år, og det, som jeg i hvert fald hører fra mange af handicaporganisationerne, er, at man mener, at den afspecialisering, der har fundet sted generelt på det specialiserede socialområde, også gør sig gældende på hjælpemiddelområdet, altså at der simpelt hen mangler en tilstrækkelig faglig ekspertise, og at der mangler faglig viden ude i kommunerne.
Er ministeren enig i, at der er sket en sådan afspecialisering, og at det er vigtigt, at vi finder initiativer i de forhandlinger, som kommer om hele handicapområdet, der kan genskabe en høj specialisering på det her område?