runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2024-01-11:
Jeg vil gerne tilbage på det spor, der handler om, hvordan vi kan bekæmpe antisemitisme.
Fru Zenia Stampe synes jeg ikke svarede særlig konkret på de ellers gode spørgsmål, hun som ordfører har fået her fra salen, om, hvordan vi kommer det til livs.
Der er blevet nævnt gadeplansarbejde, men forestiller man sig virkelig, at den latente trussel, der hænger over hovedet på landets jøder, og som gør, at man er nødt til at have politibeskyttelse, og at man er nødt til at have meget stor sikkerhed og sikring af bestemte bygninger osv., kommer man til livs ved det?
Altså, der skal meget mere til end lidt gadeplansarbejde.
Det her er et problem, der stikker megadybt.
Så hvad er Radikale Venstres forslag til, hvad vi kan gøre ved det her?
Zenia Stampe (RV), 2024-01-11:
Jeg tror, at det for det første er nødvendigt, at man beskæftiger sig med de mennesker, som udviser antisemitiske tilbøjeligheder, og altså ikke først, når de har begået en hadforbrydelse og man kan putte dem i fængsel, men at man rent faktisk, allerede når de er børn og render rundt på gaden, i daginstitutioner eller i deres familier – alle de steder, hvor de måtte møde den her type holdninger eller blive opildnet til dem – sætter ind dér.
Det synes jeg sådan set er den måde, man kan tage problemet mest alvorligt på.
Men jeg er fuldstændig enig i, at så længe vi ikke er der, er det jo nødvendigt med alle de der sikkerhedsforanstaltninger, men vi skulle da gerne nå dertil en dag, hvor det ikke er nødvendigt, at der skal være vagter ved forskellige jødiske institutioner.
Det er da langt hen ad vejen en falliterklæring, men hvis vi skal komme det til livs, tror jeg bare der skal meget mere til end læserbreve i Berlingske.
Der skal altså indsatser ud der, hvor folk er, om det så er til demonstrationer, i skoler, børnehaver eller fritidshjem.
Især i forhold til børn og unge tror jeg virkelig vi skal sætte ind for at forebygge det her problem.
Peter Kofod (DF), 2024-01-11:
Tak for det, formand, og tak til Liberal Alliance for at fremsætte det her forslag.
Jeg kan allerede afsløre, at Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Vi er dybt, dybt bekymrede over, hvordan danske jøder, folk, der har boet i Danmark i mange generationer, trues af antisemitisme, men i en ny indpakning, nemlig tilstedeværelsen af islams proselytter og tilrejsende fremmedes medbragte konflikter.
Det er konflikter, der ikke har noget som helst med Danmark at gøre, der ikke har noget som helst at gøre i Danmark, og som danske jøder aldrig nogen sinde kan drages til ansvar for.
Ja, vi støtter det her forslag, men vi ved godt, hvor antisemitismen udspringer fra i Danmark i 2023.
Den udspringer af indvandringen.
Det hænger uløseligt sammen med islamisk indvandring, og det er sådan, det er.
Det kan vi godt tåle bliver dokumenteret.
Om lidt behandler vi så et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, der har til hensigt at gøre noget ved det, vi godt ved.
Det her har til hensigt at handle på noget og finde noget mere information, men jeg er nødt til at sige, at der går en lige linje fra indvandringen til antisemitismen, og der er altså behov for, at det bliver sagt.
Antisemitismen er et uvæsen, som vi skal til livs, for det hører ikke hjemme i Danmark.
Tak for ordet.
Steffen Larsen (LA), 2024-01-11:
Mange tak, hr. formand.
Trusler, chikane og terror er vores jødiske medborgere budt.
De har været det i årevis, og det er naturligvis uacceptabelt.
Der er heldigvis også bred enighed om herinde, at det er uacceptabelt, men der lader ikke nødvendigvis til at være bedring på vej.
Vi er nødt til at handle, og vi er nødt til at gøre nogle ting resolut.
Siden Hamas' terrorangreb mod uskyldige civile israelere i oktober 2023 har der i medierne været flere historier om danske jøder, der lever i frygt for vold og chikane alene på grund af deres religiøse overbevisning eller etniske ophav.
Men de lever ikke kun i frygten.
De udsættes for chikanen.
Der males hagekors og laves graffiti på deres hjems døre, vinduer og vægge.
Som samfund har vi en forpligtigelse til, at fortidens forfølgelse af jøderne ikke gentager sig, og for at kunne gøre det effektivt er der behov for, at vi kender roden til og omfanget af problemet.
Derfor ønsker vi i Liberal Alliance, at der foretages en kortlægning af, hvilken chikane de danske jøder oplever i Danmark.
Det er derfor også med stor tilfredshed, at jeg får positive tilkendegivelser fra samtlige af de partier, der er kommet i salen i dag, og jeg ser frem til udvalgsbehandlingen.
For det er for os vigtigt, at roden til chikanen inddrages i sådan en kortlægning.
Det haster derfor også med den undersøgelse, for vi oplever altså, at jøder imod enhver retfærdig forståelse af verden føler sig presset ud af Danmark, ud af det land, som de ser som deres fædreland, og ud af Europa, og det skal vi blotlægge for verden.
Hvem er det, og hvorfor og hvordan kan denne ondskab finde sted i vores midte?
Med de ord vil jeg sige tak.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-01-11:
Ja, for de bruger netop vores frihedsrettigheder til lige nøjagtig at vende det rundt til, at de så kan benytte dem til at gå i gaderne og råbe jihad osv.
Så jeg er meget enig med ordføreren i den betragtning.
Det løber også mig koldt ned ad ryggen, når jeg ser, hvordan de agerer her i Danmark.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-01-11:
Det må jeg sige.
Mig løber det koldt ned ad ryggen, hver gang jeg hører deres bragesnak.
Mig løber det koldt ned ad ryggen, når jeg ser den march, der for kort tid siden var på Nørrebrogade.
Mig løber det koldt ned ad ryggen, når jihadråbet runger igennem Københavns og andre større byers gader.
Så jeg synes egentlig bare, at man skal tage den beslutning, at man gør det, der står i forslaget – et fremragende forslag.
Kom nu i gang!
Jeg må sige, at nu har jeg hørt, hvad hr. Frederik Vad siger, og jeg har hele dagen i dag hørt, hvad de øvrige ordførere siger på mange retspolitiske områder i Danmark, og det, jeg oplever, er, at man står og fortæller, hvor godt det hele er med forslagene, og at der virkelig er baggrund for det, og hold da op, nu skal vi altså i gang, og så slutter man af med at sige, at man desværre ikke kan støtte forslagene.
Det er det samme med det her.
Der må jeg sige, at vi altså lige mangler det sidste.
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-11:
Det er jo også det, den her debat afspejler, og det, som det, jeg svarede på det spørgsmål, jeg refererede til før, er et udtryk for.
Men som grundloven er indrettet, og som Højesteret også har fortolket grundloven, kan foreninger kun opløses ved dom, og derfor tror jeg også, det er vigtigt, at vi som lovgivere respekterer de forskellige søjler, hvor inden for de beslutninger kan træffes.
Det, jeg har gjort som justitsminister, er, at jeg har gjort det klart over for Rigsadvokaten, at jeg har en forventning om, at man løbende for en række af de her foreningers vedkommende, herunder Hizb ut-Tahrir, følger med i, om der er ændrede forhold, som man mener vil kunne danne juridisk grundlag for en opløsningssag.
Peter Skaarup (DD), 2024-01-11:
Man kan sige, at de her stykker, der er under grundlovens § 78, sådan i nyere tid vel først og fremmest er blevet taget frem, efter den daværende justitsminister Søren Pape Poulsen havde en dialog med Rigsadvokaten om LTF.
Det førte frem til, at man lavede et forbud mod LTF, og den dialog er så fortsat i forhold til andre bander her senere under den nuværende ministers regime.
Men det er egentlig bare lige for at sige, at det vel først og fremmest har været på tale, når man fra politisk side har presset på, for at der skulle ske noget, og så er det så, jeg igen spørger: Var det så ikke rigtigt, at regeringen pressede på, så der skete noget og man fik en aktuel vurdering?
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-11:
Regeringen forsømmer heller ikke nogen lejlighed til at gøre opmærksom på, at vi har et politisk ønske og en politisk intention om, at en forening som Hizb ut-Tahrir bliver opløst og forbudt, så snart der måtte være et juridisk grundlag for det.
Peter Skaarup (DD), 2024-01-11:
Jeg vil også lige i forlængelse af de bemærkninger, der er kommet fra De Konservative her, spørge: Jeg ved godt, at ministeren siger, at Rigsadvokaten i efteråret ikke havde modtaget oplysninger, der skulle betyde, at man skulle forbyde eller stoppe Hizb ut-Tahrir, men ville det rigtigste alligevel ikke være, at man tog en helt aktuel vurdering af det fra Rigsadvokatens og også fra ministerens side?
Jeg ved også godt, at det er Rigsadvokaten, ministeren læner sig meget op ad, men vi har jo også herinde en politisk stillingtagen, som er, at vi ikke kan acceptere de bandbuller, der foregår i øjeblikket mod jøder i Danmark, og Hizb ut-Tahrir er jo en af de organisationer, der også efter den 7. oktober har været meget aktiv i retorikken omkring Mellemøstkonflikten.
Så ville det ikke på den baggrund være rigtigt, at regeringen bad om en aktuel vurdering af det fra Rigsadvokatens side?
Frederik Vad (S), 2024-01-11:
Tak for det.
Med det her beslutningsforslag foreslår Det Konservative Folkeparti, at der foretages en undersøgelse af det juridiske grundlag for at forbyde den forfærdelige klub Hizb ut-Tahrir.
Vi vil gerne i Socialdemokratiet takke Det Konservative Folkeparti for at have rejst den her diskussion, for det er en meget, meget vigtig problemstilling.
Både som socialdemokrat og som dansker har jeg ingen som helst forståelse for, at man bekæmper vores land, vores befolkning og vores styreform så vildt og inderligt som det, vi ser hos Hizb ut-Tahrir.
Vi taler her om en gruppe mennesker, som har fået alt af det danske samfund, lige fra lægehjælp til uddannelse.
Det er nogle meget veluddannede mennesker, der taler et meget, meget godt dansk, og som har ordet i deres magt, og de har i den grad gjort rigelig god brug af de danske statsfinansierede, skatteyderbetalte institutioner.
De har fået gratis skolegang og lægebehandling, de har fået omsorg og tryghed, og der er blevet taget godt hånd om deres gamle forældre; nogle af dem har måske endda ikke været på arbejdsmarkedet, og det har vi også betalt for.
I det hele taget har de oplevet samfund, som har finansieret deres liv.
Jeg kan egentlig ikke, og det kan Socialdemokratiet heller ikke, komme i tanke om et værre karaktertræk end evnen til ikke at være ydmyg og taknemlig over den behandling, de har fået og fortsat får i Danmark.
Det er jo sådan, at Hizb ut-Tahrir, og det var ministeren også inde på, har leveret et meget, meget ejendommeligt bidrag til diskussionen om det, der foregår i Israel og Gaza.
Der gik ikke mere end et par dage, før Hizb ut-Tahrir indkaldte til den første demonstration på Den Røde Plads på Nørrebro efter angrebet den 7. oktober.
Massedrabet på jøder – det største siden holocaust – var kun lige blevet afsluttet, da den første demonstration fandt sted.
Det, som var fuldstændig forfærdeligt at opleve i den sammenhæng, var jo, at de her par hundrede mennesker stod fuldstændig uimodsagt på Nørrebro.
Der var ikke indkaldt til nogen moddemonstration.
Jeg synes, det er svært at vurdere, hvad der egentlig er værst: Er det, at vi har set de her hundredvis af mennesker stå og råbe vanvittige, ideologiske og farlige ting, eller er det, at stort set ingen i København har sagt fra over for det, der foregår?
Så alt i alt har vi i Socialdemokratiet meget, meget stor sympati for det, som Det Konservative Folkeparti foreslår.
Vi kommer dog ikke til at støtte forslaget, fordi – som Det Konservative Folkeparti også er klar over, og som ministeren var inde på – myndighederne løbende vurderer, om der er grundlag for at forbyde Hizb ut-Tahrir, og lige så snart det vurderes muligt at opløse Hizb ut-Tahrir, vil der blive indledt en opløsningssag, fordi der er et meget bredt politisk ønske om, at de her mennesker ikke skal fortsætte deres aktiviteter.
Vi ser derfor ikke behov for at iværksætte en undersøgelse af mulighederne for at opløse Hizb ut-Tahrir, sådan som Det Konservative Folkeparti foreslår med det her beslutningsforslag.
Socialdemokratiet kan på den baggrund ikke støtte forslaget, men hilser debatten velkommen.
Peter Skaarup (DD), 2024-01-11:
Tak for det.
Og tak for en meget klar afstandtagen fra Socialdemokratiets ordfører her i dag fra Hizb ut-Tahrir.
Det synes jeg er positivt, for der er brug for en klar markering af, at det er en linje, vi ikke støtter fra dansk side på nogen måde, men tværtimod tager afstand fra.
Jeg synes egentlig, ordføreren fik sagt meget godt, hvad det er, Hizb ut-Tahrir gerne vil sammen med en række af de her, hvad skal man kalde dem, jihadorganisationer, som opfordrer til antisemitisme, opfordrer til angreb på Israel osv. osv.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, når der bliver sagt de ting fra ordførerens side, som der gør, om det så ikke alt sammen i virkeligheden er gode argumenter for, at man skulle gennemføre det her forslag i stedet for at sige nej til, at man får forbudt Hizb ut-Tahrir.
Frederik Vad (S), 2024-01-11:
Jamen der skal jo en dom til, før Hizb ut-Tahrir kan blive lukket, og den dom forudsætter, at Rigsadvokaten mener, at der er en sag at føre.
Der kan jo ikke være nogen tvivl om, at der er et politisk ønske om det her, så vi venter sådan set bare på, at bevisbyrden falder på plads.
Når det sker, vil der kunne blive rejst en sag, ligesom det er sket med LTF.
Men det er rigtigt, hvad ordføreren siger, altså at den her gruppe mennesker godt ved, hvad de gør, og derfor fortjener de ikke andet end disrespekt fra Folketingets side.
Peter Skaarup (DD), 2024-01-11:
Jeg er sådan set enig.
Man må jo sige – det var jeg også lidt inde på over for ministeren – at grundlovens § 78 om forbud mod og opløsning af foreninger er en paragraf, som man sådan rent juridisk altid vil være lidt varsom med at tage i anvendelse.
Det er jo også situationen nu, og derfor har der i de få tilfælde i nyere tid, hvor det er sket, f.eks. omkring LTF, været et meget markant politisk pres for, at det skulle gøres og det skulle ske.
Derfor undrer det mig egentlig, at regeringen i det farvand, vi befinder os i i øjeblikket, hvor vi virkelig skal være så opmærksomme på de tendenser, der er omkring jødehad i Danmark, så sidder med armene over kors og siger: Nå, men okay, vi ser, hvad Rigsadvokaten siger engang.
Frederik Vad (S), 2024-01-11:
Jamen der er ikke nogen, der sidder med armene over kors.
Vi vil gerne forbyde Hizb ut-Tahrir, hvis vi kan bevise, at de virker ved vold, og hvis Rigsadvokaten mener, at der er en sag.
Så der er ikke nogen korslagte arme.
Det, man jo kan håbe på, er, at Hizb ut-Tahrir bliver ved med at give anledning til, at vi kan samle beviser ind og bevise, at deres virke er fuldstændig utilstedeligt.
Så lad dem bare fortsætte med deres bragesnak.
Peter Kofod (DF), 2024-01-11:
Tak for det, formand.
Efter det bestialske og på alle måder uhyrlige terrorangreb rettet mod Israel og civile israelere den 7. oktober sidste år er chikanen, truslerne og antisemitismen blusset op.
Herboende jøder, der har boet her i mange, mange år, i mange generationer, og har rødder i vores fædreland, bliver nu chikaneret og forfulgt.
Medborgere i vores samfund bliver sat i en helt urimelig situation.
Meget af det her had er importeret had fra ekstremister fra Mellemøsten, der har medbragt deres antisemitiske holdninger og dybe had til jøder og også til staten Israel, og det vil vi ikke acceptere.
Vi vil ikke acceptere, at nytilkomne, der har fået ophold, sikkerhed og tryghed i Danmark, vores hjem, chikanerer landets egne borgere.
Det er uacceptabelt.
Forslaget her er vores forsøg på at slå
hårdt ned på det og skal ses i lyset af den konkrete trussel, der er mod jøderne i Danmark.
Vi foreslår 2 års fængsel for enhver hadforbrydelse rettet mod jøder.
Vi foreslår, at udlændinge mister opholdsgrundlaget automatisk, hvis de begår hadforbrydelser mod jøder, og vi foreslår, at vi fratager statsborgerskaber fra folk, der har erhvervet statsborgerskab, hvis de begår en af de her hadforbrydelser.
Ja, det er hård kost, men det er også en hård situation, vi befinder os i.
I den her sag må vi ikke ryste på hånden.
Vi må ikke vakle.
Vi skal handle, og vi skal handle resolut, og jeg håber, at Folketinget trods afvisningen fra vel snart sagt alle partier vil se velvilligt på forslaget i løbet af udvalgsbehandlingen eller lade sig inspirere af det i anden lovgivning på et senere tidspunkt.
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2024-01-11:
[Lydudfald]
... et importeret problem.
Jeg skal bare spørge ordføreren: Hvem var det, der begik det store holocaust, det største massedrab mod jøder nogen sinde i verdenshistorien?
Hvem stod bag det?
Peter Kofod (DF), 2024-01-11:
Det gjorde Nazityskland.
Zenia Stampe (RV), 2024-01-11:
Det var altså ikke et importeret problem.
Hvad var det for en politisk bevægelse i Tyskland, der stod bag det her massedrab?
Anerkender hr. Peter Kofod, at det var en dybt nationalistisk og racistisk bevægelse, der stod bag det største folkedrab, massedrab, på jøder i verdenshistorien?
Peter Kofod (DF), 2024-01-11:
Fru Zenia Stampe, hvem var det, der sad i regering under besættelsen?
Hvilket parti var det, der samarbejdede med disse mennesker?
Hvilket parti er det, der møder op her i Folketingssalen og sidder og fyrer sådan en gang pladder af og prøver at bebrejde partier som vores, der ikke engang var stiftet dengang?
Det er fru Zenia Stampe for Radikale Venstre, der har en så lang og, vil jeg sige, dyster og grim historie.
Jeg kan ikke forstå, at spørgeren kan få sig selv til det.
Jeg synes simpelt hen, det er afskyeligt.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-01-11:
Tak til ministeren for talen.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, helt præcis hvornår den seneste vurdering er lavet, for vi har faktisk spurgt ind til det og fået oplyst, at der ikke er lavet nogen vurdering for nylig.
Og i betragtning af den nyeste udvikling i Danmark med stigende antisemitisme og terrorangrebet i oktober og Hizb ut-Tahrirs ageren i Danmark efter terrorangrebet i oktober synes vi, det er vigtigt at få det her undersøgt.
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-11:
Som jeg nævnte i min besvarelse tidligere, har jeg også oversendt et skriftligt svar på spørgsmål nr. 284 til Folketinget om, at Rigsadvokaten så sent som i efteråret har oplyst, at de ikke har modtaget oplysninger, der giver anledning til en ændret vurdering, det vil sige en ændret vurdering i forhold til den sag, man forberedte tilbage i 2008.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-01-11:
Når der bliver sagt i efteråret, kan det så være lige før den 7. oktober, for der var det jo også efterår.
Vi synes, det er vigtigt, at vi ligesom får undersøgt det i betragtning af hele den situation, der har udspillet sig siden den 7. oktober, og den der undersøgelse kan jo så meget vel være lavet tidligere.
Henrik Møller (S), 2024-01-11:
Omvendt vil jeg så bare sige om det der med at støde et land eller et folk fra sig, at så er der en risiko for at kaste dem i armene på nogle andre, og der må jeg bare sige, at som verden ser ud i dag, er det ikke en interesse, vi har fra Socialdemokratiets side.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-11:
Jeg har intet imod, at de sidder i lejre i det kurdisk kontrollerede Syrien.
Dansk Folkepartis grundlæggende holdning er, at vi skal føre en grænsekontrol i Danmark.
Selvfølgelig vil de mennesker ikke komme til Danmark, fordi vi ikke sender penge til Mellemøsten.
Michael Aastrup Jensen (V), 2024-01-11:
Jo, det vil de så, for flere af dem har faktisk statsborgerskab i forskellige europæiske lande.
Så det vil de jo faktisk kunne gøre.
Derfor er den her problemstilling lidt anderledes end det, som jeg tror Dansk Folkepartis ordfører er opmærksom på, desværre, og derfor er det så vigtigt, at vi fra de vestlige landes side faktisk sørger for at sikre, at de kurdiske styrker, der er i bl.a. Syrien, har de nødvendige midler til at holde de her Islamisk Stat-terrorister i de her lejre.
For alternativet er, at de kommer til Europa.
Det ønsker vi i hvert fald ikke i Venstre.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-11:
Vi mener ikke, at de mennesker skal til Danmark, så nej.
Helle Bonnesen (KF), 2024-01-11:
B 69 handler om, at Folketinget skal pålægge regeringen at arbejde aktivt for, at EU hurtigst muligt placerer hele Hizbollah på EU's terrorliste, og det er en delvis genfremsættelse af Konservatives tidligere beslutningsforslag, som ligger ca. 3 år tilbage.
Dengang støttede flere partier forslaget, og den daværende udenrigsminister, Jeppe Kofod, udtalte, at man ikke ville være afvisende over for at anlægge en mere kritisk linje i forhold til EU-sporet, hvis omstændighederne skulle ændre sig.
Man må sige, at omstændighederne har ændret sig.
Udviklingen det seneste stykke tid i Mellemøsten har ført til, at Hizbollah offentligt har ytret, at de gerne går Hamas' ærinde, efter at en højtstående leder af Hamas er blevet dræbt.
Spændingerne mellem Hizbollah og Israel intensiveres, og Hizbollah har angrebet en israelsk base og advarer om gengældelsesangreb som f.eks. at kopiere angreb mod israelske byer og kibbutzer i syd.
Vi står altså over for andre kræfter end tidligere, og derfor håber vi på opbakning til det reviderede forslag.
Helle Bonnesen (KF), 2024-01-11:
Tak, og tak til udenrigsministeren for talen.
Danmark har jo som land ikke nogen egen terrorliste, og vores eneste vej til at kunne markere det ville være igennem EU.
Udenrigsministeren nævner, at han mener, at der vil være en skrøbelighed ved det.
Men nu er det jo sådan, at der faktisk er andre medlemmer af EU, som har deres egne terrorlister, herunder Tyskland og Holland, som har taget skridtet og sagt, at det er en samlet organisation, man skal se på, både den militære og den politiske gren.
Så er der ikke allerede blandt EU-lande taget nogle skridt i den her retning?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-11:
Det er helt rigtigt, at der er lande, også i Europa, der har deres egne lister.
Det har vi ingen tradition for i Danmark, og det vil jeg heller ikke synes at vi skal have.
Hvis det overhovedet skal være effektfuldt, må det ske i et EU-samarbejde.
Det er jo rigtigt, at Tyskland har terrordesigneret hele Hizbollah, samtidig med at Tyskland i øvrigt støtter, at vi i Europa, for så vidt angår EU, altså opretholder den dualisme, vi har for nærværende, og der skal jeg ikke kloge mig på, hvordan man skræver over det i en tysk sammenhæng.
Jeg synes, vi skal stå på mål for, at det, vi siger, er det, vi gør.
Hvis det var sådan, at Hizbollah kunne forsvinde, ved at vi traf en beslutning i den danske Folketingssal om, at det var en terrororganisation, så synes jeg da, at vi alle sammen skulle skynde os at trykke på den grønne knap.
Men verden er desværre mere kompliceret end som så, og hvis EU terrordesignerede hele Hizbollah, ville f.eks. EU's udenrigschef, Josep Borrell, jo ikke kunne mødes med Hizbollahs politiske leder i Libanon, for hvem vil mødes med en terrorist?
Helle Bonnesen (KF), 2024-01-11:
Hvad er udenrigsministerens kommentar til det?
Michael Aastrup Jensen (V), 2024-01-11:
Her hørte jeg noget nyt.
Det må jeg indrømme.
Det er alligevel nyt for mig.
Altså, jeg går ud fra, at Dansk Folkeparti stadig væk støtter, at man i Kurdistan og kurdisk kontrollerede områder i Syrien stadig væk beholder de terrorister, som er der, og at de ikke skal hjem til Europa.
Altså, det er jo det, som Dansk Folkeparti nu åbner op for de åbenbart skal.
Men det kræver jo altså penge.
Det er ikke noget, der bare kommer af sig selv.
Det kræver penge at drive de her lejre, og de her penge kommer bl.a. også fra dansk side.
Det her kommer jo bl.a. også fra en lang række steder.
Det er det, Dansk Folkeparti lige har åbnet op for, altså at det skal vi ikke støtte, fordi danske skattekroner har det bedst i Danmark.
Så jeg vil bare lige have det opsummeret.
Jeg går ud fra, at Dansk Folkeparti stadig væk støtter, at vi hjælper dem i de kurdisk kontrollerede områder, bl.a. i Syrien, med at holde terroristerne, altså Islamisk Stat-terroristerne, i lejre i de kurdisk kontrollerede områder i Syrien.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-11:
Nu mener jeg, og jeg tror, at vi mener det i Dansk Folkeparti helt generelt, at vi har ret dårlige erfaringer med at sende penge til forskellige steder i Mellemøsten, hvad enten det er folk, vi antager er demokratisk sindede, eller andre.
Så mener jeg også grundlæggende, at danske skattekroner skal blive i Danmark og ikke sendes til Mellemøsten.