runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-03-20:
Nu skal jeg igen opfordre De Konservative til at kæmpe mere ligesom ved sidste lovforslag.
Der står jo sådan set i lovforslaget her, at det med solcellerne gælder, når det etableres på erhvervsbygninger m.v., så det er det der »m.v.«, vi så skal have defineret hvad betyder.
Når jeg læser det, kan jeg sagtens forestille mig, at der er rigtig mange almene boligforeninger i Danmark, som meget gerne vil have solceller op, og som vil kunne se en løsning i, at man leasede det, så man ikke skulle lave så stor en finansiering af det.
Men hvis vi havde en lovgivning, der ligesom kunne sikre, at de kunne lave en god aftale med nogen, som ville finansiere det, så er der meget velegnede tage, som vi kunne bruge, og det er der rigtig mange steder.
Så jeg kan sagtens se, at man ville kunne få de almene boliger ind under det her »m.v.«, og hvis ordføreren har andre ting, der skal ind under »m.v.«, så drøfter vi gerne det i en udvalgsbehandling.
Dina Raabjerg (KF), 2025-03-20:
Vi er fuldstændig enige om, at der er nogle gode potentialer for beboelsesejendomme.
Det er jo ikke, fordi jeg ikke vil kæmpe for det her, for det vil jeg rigtig gerne, men jeg læser af høringsnotatet – det kan være, jeg læser det forkert – at det faktisk er noget, som ministeriet og ministeren gerne vil have løst, og at det, når det ikke er en del af det, er, fordi der er en række kompleksiteter omkring det.
Det kan være, jeg har misforstået det, men det kan vi jo dykke ned i i processen.
Jeg kan se, at ministeren sidder og nikker, så jeg har forstået det korrekt, og der kommer sikkert en løsning, og det vil jeg være glad for.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-03-20:
Lovforslaget her er jo med til at sikre, at der kan etableres noget mere vedvarende energi, og at det kan etableres hurtigere, og det er Enhedslisten for.
Der skal selvfølgelig være en balance i det, og den synes jeg også vi har drøftet i diverse forligskredse og kigget nøje på, hvad det var vi kunne lempe.
Og jeg synes egentlig, det er en okay balance.
Jamen det her med, at man kommer frem til, at man nu på erhvervsejendomme godt kan have nogle solceller, som er ejet af en anden aktør end den, der ejer bygningen, synes jeg er interessant; det har været efterspurgt længe.
Hvor lægger vi snittet?
Ville det være farligt, at det også gjaldt for almene boliger?
Det kan jeg ikke se noget problem i.
Og der er også hindringer, i forhold til hvis man vil have solcellerne op på flere bygninger – så er der nogle benspænd i de nuværende regler.
Det ville være rigtig glædeligt, hvis vi kunne få en klar definition af, hvad de der erhvervsejendomme m.v. dækker.
Lad os da få det i udvalgsbehandlingen.
Hvad er problemet i, at en boligforening får solceller op og dermed har en kontrakt med nogle, som gerne vil sætte det op – en kontrakt, som gælder et vist antal år – og at man så får en forbedret drift i boligforeningen, så man reducerer sine omkostninger, så det offentlige kan betale mindre i boligsikring osv.
og der er nogle beboere, der også synes, de er med i klimakampen?
Altså, jeg kan kun se plusser ved det.
Så vi vil gerne have den drøftelse og se, hvor langt vi kan komme med at få flere solceller op i byerne.
Nick Zimmermann (DF), 2025-03-20:
Tusind tak for det.
Vi er positive over for det her lovforslag, fordi det jo sikrer, at solceller i højere grad bliver placeret der, hvor de hører hjemme, altså på erhvervsbygninger og tage, hvor de ikke generer borgerne og ødelægger den danske natur.
For det er klart, at når vi taler om den grønne omstilling, er det selvfølgelig også vigtigt, at vi taler om fornuft og respekt for de mennesker, der skal leve med konsekvenserne af vores beslutninger.
Og der er vi sådan set meget tilfredse med, at det her lovforslag gør det lettere at opsætte solceller på erhvervsejendomme, og det er en langt bedre løsning end de her store solcelleparker, som jo tager gode naturområder ud af drift.
Det er noget, som vi i Dansk Folkeparti i årevis har argumenteret for, altså netop den her løsning, for vi mener, at det er vejen frem.
Vi mener også, at det er positivt, at lovforslaget forenkler reglerne og skærer ned på unødvendig administration.
Der er altså brug for en grøn omstilling, der er realistisk, samtidig med at den selvfølgelig også er i balance med både naturen og samfundet.
Samira Nawa (RV), 2025-03-20:
Med det her lovforslag gennemfører vi dele af »Klimaaftale om grøn strøm og varme 2022«, og det er den del, der handler om at fjerne barrierer i lovgivningen og sikre en smidigere sagsbehandling i forbindelse med opsætning af vedvarende energi og havvind.
Lovforslaget præciserer også nogle bestemmelser i VE-loven og implementerer NEKST-gruppens anbefalinger, bl.a. om at forkorte høringsperioden.
Alt i alt er det rigtig godt at få smidiggjort processerne og få tidsoptimeret.
Vores bekymring i f.eks. forhandlingerne, da vi lavede aftalen om grøn strøm og varme, har jo hele tiden været, at det ikke må blive på bekostning af naturen og klagemuligheder, og jeg synes, at den balance har vi drøftet rigtig meget og også sikret med det her lovforslag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-03-20:
Jeg synes, det er rigtig godt, at vi kommer videre med at få nogle bredere muligheder for at få solceller op på erhvervsbygninger m.v.
Og så får vi så i udvalgsbehandlingen defineret, hvad »m.v.« står for.
Men der er jo sådan set også i lovforslaget skitseret, at det her åbenbart ikke skal gælde for, hvad skal man sige, landplacerede solceller i byerne.
Jeg kunne nu godt forestille mig, at man har en større idrætshal, et indkøbscenter eller et kongrescenter, som havde solceller over dele af sin parkeringsplads eller deslige.
Selvfølgelig skal man tage hensyn til bygninger osv.
Hvorfor er det egentlig, at vi skal være så skarpe i forhold til snittet i den her ordning, altså at det kun skal være på tage og facader?
Hvorfor kan man ikke også have en smart løsning på de der asfalterede arealer til biler?
Jeg synes, vi skal passe på med at lave lovgivning, som lægger for mange begrænsninger.
Så det vil jeg gerne have at vi ser på i udvalgsbehandlingen.
Lars Aagaard (M), 2025-03-20:
Jeg synes, at det er helt relevant at afsøge, om den afgrænsning, der er i lovforslaget, er rigtig.
Så det synes jeg er et vigtigt tema.
Det er jeg selvfølgelig fuldt ud indstillet på at understøtte.
Noget af det griber også ind i reguleringen af realkreditsektoren, så jeg vil bare allerede nu flage, at vi skal have det perspektiv med indover i lovbehandlingen.
Men det er fuldstændig relevant, at vi får drøftet, om afgrænsningen af lovforslaget er tilstrækkelig præcis.
Og der, hvor der så er en afgrænsning, skal det også være tydeligt, hvorfor den er der.
Christian Friis Bach (V), 2025-03-20:
I Venstre støtter vi, at den grønne omstilling skal ske med en aktiv lokal inddragelse og respekt for de borgere, der bor i landområderne, og med respekt for natur og bæredygtighed i vores lokalsamfund.
Mads Fuglede (DD), 2025-03-20:
Tak for ordet.
Der er egentlig mange ting i det her forslag, som vi i Danmarksdemokraterne godt kan lide.
Vi er med på, at det er godt at få solcellerne op på tagene, og vi har jo forstået, at hvis vi skal lette presset på landdistrikternes åbne landskaber, skal vi have flere solceller op på de offentlige bygninger og de private bygninger.
Vi er også rigtig kede af, at det gik, som det gik, med havvindsudbuddet, og vi vil meget gerne styrke nogle tiltag, der kan gøre, at vi får flere møller især langt ude til havs.
Men vi må også være ærlige og sige, at den holmgang, vi står over for, når det handler om de såkaldte fremskyndelsesområder, er en dagsorden, vi er meget, meget skeptiske over for.
Vi har store problemer med dette forslag, som vi håber vi kan få afdækket i den videre dialog.
Vi vil gerne have det delt op, sådan at vi kan stemme for den del, der handler om solceller på tagene, og vi ser også gerne, at man styrker udbygningen af havvind langt fra kysten.
Vi er meget bekymrede over, at den grønne energi flytter ud i vores landdistrikter, for når vi taler om fremskyndelsesområder, så er det jo hånden på hjertet her, det kommer til at ske.
Vi er bekymrede, hvis det fører til flere kystnære møller, og vi vil gerne have en proces, hvor vi sikrer os, at møllerne står langt væk.
Vi støtter ikke nogen kortere klageadgang, og det synes vi er en helt forkert vej at gå.
I går var der borgermøde i det sydlige Ringkøbing-Skjern, i nærheden af Sønder Bork.
140 borgere fra Hemmet, Sønder Vium og Bork anede intet om, hvad der foregik, da projektmagerne bag Megaton afslørede, at man endnu engang havde udset sig et nyt mølleområde i deres nabolag, og det er ikke første gang, projektet er ændret.
I starten var det på 4.000 ha og 150 møller, og nu er det skrumpet noget, men det bliver ved med at flytte rundt i kommunen, og hver gang er der mennesker, der bliver dybt, dybt ulykkelige.
Nu har de fundet et nyt sted, det skulle være, og ingen i området har et klart overblik over, hvad det egentlig er, der foregår, og der er intet, der fortæller mig, at det, vi mangler, er en kortere proces og en forkortet klageadgang for de her mennesker.
Der bor mennesker her, hvor vi skal lave den grønne omstilling, der ikke aner, om de er købt eller solgt, om de skal eksproprieres eller de skal have repowerede møller, der bliver en tredjedel højere end dem, de har vænnet sig til at se på.
I Ringkøbing Skjern kan man ikke kigge i nogen retning uden at se møller hele tiden, og i flere af de berørte sogne er der flere, der har skrevet under på, at de er modstandere af de her projekter, end der er borgere i de her sogne.
Så det er ekstremt upopulært, og hvis vi taber den folkelige opbakning til den grønne omstilling, får vi det
meget, meget svært.
Jeg har heller ikke mødt nogen i Ringkøbing-Skjern, der leder efter erstatningsnatur, og vi er faktisk rigtig glade for den natur, vi har i forvejen.
Så lad os nu få lavet en grøn omstilling i pagt med de borgere, der skal bo tæt på den, og lad os få den grønne omstilling langt ud til havs og op på vores tage og langt væk derfra, hvor folk bor.
Derfor kan vi ikke støtte L 168.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-03-20:
Jeg sidder ikke i Europa-Parlamentet, så jeg ved ikke, hvad vi har stemt dernede.
Christian Friis Bach (V), 2025-03-20:
Der er jo givet mandat fra Enhedslisten i Folketingets Europaudvalg til det her direktiv.
Det vil jo kun forsinke implementeringen af et vigtigt direktiv, som Danmark har kæmpet for blev så ambitiøst som muligt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-03-20:
Jeg har sådan set taget det her så alvorligt, at jeg har fremsat et beslutningsforslag, B 7, som blev behandlet her i Folketingssalen tilbage den 23. februar.
Så jeg har sådan set været på forkant.
Hvad der så er blevet stemt i Europaudvalget, ved jeg ikke.
Men vi er sådan set for, at man i EU arbejder sammen om at lave energibesparelser og energieffektiviseringer og inspirere andre EU-lande til at gøre det samme.
Lige den konkrete afstemning kender jeg ikke til, men jeg kender til den konkrete behandling her i Folketingssalen for 2 år siden.
Nick Zimmermann (DF), 2025-03-20:
Tak for det.
I Dansk Folkeparti er vi jo ikke imod den grønne omstilling – tværtimod.
Men vi er imod, at det altid skal ske på en måde, hvor danskerne får regningen.
Og som det jo er listet op, risikerer vi med det her forslag, at regionerne skal bruge endnu flere penge på administration i stedet for at sikre bedre sundhedsydelser.
Der bliver også lagt op til, at danske virksomheder pålægges nye omkostninger, der i sidste ende går ud over vækst og arbejdspladser.
Nogle virksomheder kan opleve offentlige udgifter helt op til 1,25 mio. kr.
Så har vi også det, at fjernvarmeregningerne stiger, så det bliver dyrere at være dansker, og det er altså ikke vejen frem.
Der har vi tværtimod brug for en politik, der sætter borgernes behov først, og altså ikke flere regler og krav, der skaber problemer i stedet for løsninger.
Derfor kommer vi til at stemme nej til det her forslag.
Samira Nawa (RV), 2025-03-20:
Lovforslaget her har til formål at implementere dele af energieffektivitetsdirektivet – et direktiv, der jo udspringer af Fit for 55-pakken, som bl.a. handler om, at EU skal nedbringe nettoudledningen med 55 pct. i 2030.
Af direktivet, som nu bliver til dansk lov, følger det, at vi skal realisere energibesparelser i det offentlige og også skærpe krav om energieffektivitet i offentlige udbud.
På den måde bidrager det her lovforslag jo til mange af de ting, som Radikale Venstre gerne vil på energiområdet, herunder også den del, der handler om en bedre udnyttelse af datacentres overskudsvarme.
Så er der et af elementerne, der er nævnt her i debatten i dag, som jeg også selv har noteret mig, nemlig at der med det her lovforslag bliver givet på den gode side af rigtig mange ministerbemyndigelser.
Og hvis man kun læser teksten og ikke konteksten, jamen
så betyder det jo mere eller mindre al magt til ministeren, også til at træffe politiske beslutninger om, hvordan målene så skal indfries.
Men jeg kunne godt tænke mig, at ministeren adresserer det her med de mange bemyndigelser, der bliver givet med det her lovforslag, og også, hvordan ministeren har tænkt sig at administrere dette, når ministeren kommer på talerstolen om lidt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-03-20:
I forhold til det hjørne her med bemyndigelserne og det, som ordføreren trækker frem, om at inddrage Folketinget, har vi ikke rigtig hånd i hanke med det her med energieffektiviseringer, for vi har jo ikke et stort forlig, der ligesom har fokus på det.
Der er jo andre dele af energipolitikken, f.eks. på fjernvarmeområdet, hvor det ville være forligsbelagt, hvis det var sådan, at man skulle lave ændringer; så ville vi jo være inddraget i forligskredsen.
Så til det, som ordføreren efterspørger her, om den der inddragelse vil jeg sige, at den er vi sådan set ikke sikret, medmindre man laver om på det her lovforslag.
Kan ordføreren se nogle muligheder for det?
Samira Nawa (RV), 2025-03-20:
Jeg er sådan set ikke uenig med spørgeren, og det er også derfor, jeg selv rejser det her.
Og på den måde betyder det jo også, at der skal være en ekstraordinær tillid til, at ministeren så forvalter sine bemyndigelser på en måde, som der vil være opbakning til i Folketinget.
Men jeg ser frem til at høre ministerens svar.
Jeg så, at han noterede lidt i sine papirer, så jeg går ud fra, at han besvarer dem.
Om ikke andet må vi jo hjælpes ad med at spørge ind til det om ganske kort tid, for jeg håber, at både ministeren, men sådan set også ministeriet, har tænkt over, hvordan det her skal administreres, når nu der ikke er en forligskreds, der er naturlig at indkalde.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-03-20:
Den første lille detalje er, at jeg skulle hilse fra Alternativet og sige, at de er for lovforslaget.
Sådan som jeg ser lovforslaget, er det jo et direktiv, der, så vidt jeg kan læse, er fra september 2023, og nu behandler vi så et lovforslag i dag.
Jeg kan ikke lade være med sådan at tænke, om de har siddet og skrevet på et lovforslag, og hver gang, de ikke sådan helt har kunnet nå til vejs ende, har de skrevet, at de nu bliver en bemyndigelse til ministeren, og det er så løbet op i en del bemyndigelser.
Så jeg synes på den vis ikke, at det er det bedste lovforslag.
Jeg synes ikke det udgangspunkt, som man godt kunne have, nemlig at vi skal være et grønt foregangsland på det her felt, har været styrende for det.
Når nu EU kommer og siger, der er et krav om at renovere 3 pct. af de kommunale bygninger om året, kunne man da godt vælge at lægge sig højere.
Hvis vi går ud fra den bygningsmasse, der er ude i kommunerne, ville det sådan set være fornuftigt at stile højere end det, der er EU's minimumskrav, og det ville sådan set også være lovligt.
Kan ministeren ikke se, at det var en mulighed?
Lars Aagaard (M), 2025-03-20:
Jeg ville gerne have nået at tjekke, om Enhedslisten stemte for direktivet i Europaudvalget, men det har jeg så ikke nået, men det opklarer vi nok senere i processen.
Det er fair nok, at man har et politisk synspunkt om, at man skal have en mere aggressiv energieffektiviseringspolitik generelt.
Det, vi gør her, er, at vi implementerer et direktiv.
Så vil jeg bare nævne, at jeg personligt ikke kan genkende billedet af, at Danmark ikke fører en fremadrettet og ambitiøs energieffektiviseringspolitik.
Alene det forhold, at vi jo ligger foran kurven i forhold til at opfylde kravene på det her område, vidner jo om, at vi gør det.
Vi har energiafgifter, som vi bruger aktivt; vi kommer med CO 2 -afgifter, og det har også en energieffektiviseringsgevinst; vi har moms på energi i den høje ende i Europa; vi har energirenoveringspuljer; vi har varmepumpepuljer; vi har fjernvarme; vi har en bilbeskatning, der understøtter, at man går væk fra fossile ineffektive forbrændingsmotorer og over til el; og vi har sammen lige ændret reglerne for overskudsvarme.
Så jeg kan ikke genkende billedet af, at vi ikke har en aktiv politik for at understøtte rationel anvendelse af energi i det her land.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-03-20:
Hvis ministeren vil undersøge det hele, kan ministeren også undersøge, hvad holdningen til B 7, det beslutningsforslag, vi debatterede her i Folketingssalen for 2 år siden, var, og måske lige tjekke, hvad man så har lavet i ministeriet siden.
Har man samlet bolden op og sagt: Enhedslisten havde den forkerte tidsplan, men det var det rigtige indhold, så lad os da arbejde seriøst med det?
Jeg synes ikke, jeg kan identificere, at vi er et foregangsland med hensyn til energibesparelser.
Det må jeg ærligt indrømme.
Det burde vi være med den viden, vi har i Danmark.
Lars Aagaard (M), 2025-03-20:
Om man er et foregangsland, er jo en individuel vurdering, og det afhænger jo af øjnene, der ser.
I min optik er vi det, bl.a. qua en masse af de politiske rammer, vi har sat op for prissætningen af energi.
Vi har også betydelige tilskudsmidler.
Jeg kan godt huske debatten, og jeg kan også huske, der var et flertal, der ikke var enigt med Enhedslisten i deres beslutningsforslag, så det led vel den skæbne, det så gjorde, helt demokratisk.
Christian Friis Bach (V), 2025-03-20:
Mange tak for det.
Jeg vil godt anerkende, at det lovforslag, vi lige har behandlet, måske kan komme til at give en anelse mere bureaukrati.
Så på den måde går det måske lige o p op i forhold til bureaukrati i den grønne omstilling i dag.
Formålet her er netop at fremskynde og forenkle processerne, når vi skal etablere vedvarende energi.
Det sker jo så med inspiration fra det servicetjek, der er lavet fra NEKST-arbejdsgruppen, den nationale energikrisestab.
Jeg er rigtig glad for, at vi med den proces, der har været med inddragelse af interessenterne for at høre, hvad det er, der står i vejen for den grønne omstilling, nu kan omsætte det til nogle helt konkrete og positive forslag her i Folketingssalen.
Det er jo demokrati, når det er bedst, når vi på den måde gennem en aktiv inddragelse kan udmønte konkret lovgivning.
Det handler om at fjerne kravet om godkendelse af forundersøgelsesprocesser, og det handler også om muligheden – det er ikke et krav, men en mulighed – for at forkorte høringsperioderne.
Vi reducerer bureaukratiet og de her forsinkelser, som kan bremse overgangen til grøn energi.
Der er jo nye bestemmelser omkring de her fremskyndelsesområder, som vi er forpligtet til at indføre og sikre, og nu kan vi så lave et gebyr for erstatningsnatur, som kan få det til at forløbe endnu mere smidigt.
Det her vil skabe klarhed og forudsigelighed for investorer og virksomheder derude, som ønsker at investere i vedvarende energi og den grønne omstilling.
Jeg og vi i Venstre er også rigtig glade for, at vi sikrer mulighed for at stille solceller op endnu hurtigere andre steder end måske altid kun på den gode danske landbrugsjord, nemlig ved at vi her sikrer bedre muligheder for leasingmodeller for solceller på tage på erhvervsejendomme, men også på kommunale sportsanlæg eller andre offentlige anlæg, der er registreret som erhvervsejendomme.
Vi styrker også muligheden for at etablere solcelleanlæg ude på havet, en spændende ny mulighed, så vi også der kan fremme og fremskynde den grønne omstilling,
så det er et andet rigtig godt element i det her lovforslag.
Vi sender et klart signal om, at vi prioriterer vedvarende energi.
Vi skal nå vores klimamål, og vi skal gøre det fleksibelt og ubureaukratisk at komme dertil.
Men vi skal selvfølgelig også have en god balance i forhold til den udvikling.
Miljøbeskyttelse, vækst og bæredygtighed skal følges ad, og det gør de i det her lovforslag.
Derfor bakker vi op fra Venstres side, og jeg skal hilse fra hr. Henrik Frandsen fra Moderaterne og sige, at de også bakker op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Katrine Daugaard (LA), 2025-03-20:
Den slags belønner man så – kunne man i hvert fald mistænke – og der synes jeg måske ikke, det skriger til himlen, at lige præcis Lars Barfoed skulle have så fin en post på det tidspunkt.
Det synes jeg bliver lidt mistænkeligt.
Og det er jo mistanken, der er ærgerlig.
Kim Valentin (V), 2025-03-20:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Det er jo ikke bare viden, det er også interesser.
Hvis man ser på den kompetenceliste, der er i forbindelse med udpegningerne her, så kan man se, at meget af det jo også er drevet af interesser.
Det er jo ikke bare noget, man har læst på et universitet.
Så derfor er der sådan en tæt udveksling mellem de her to dele.
Mette Bock er lige blevet formand for Museum Sønderjylland.
Så det gælder jo også for Liberal Alliance.
Katrine Daugaard (LA), 2025-03-20:
Nu bliver jeg skudt i skoene, at jeg bare generelt er utilfreds med vores kulturminister, og der vil jeg da gerne sige, at jeg synes, at vores nuværende kulturminister er den bedste kulturminister, vi har haft i mange, mange år på en lang række områder.
Så er man jo nødt til at kalde ministeren i samråd om det.
Det skal vi snart.
Men jeg synes da, vi har en fortrinlig kulturminister på rigtig mange områder, så jeg er ikke bare generelt utilfreds med hr. Jakob Engel-Schmidt som kulturminister.
Kim Valentin (V), 2025-03-20:
Det lyder da godt.
Så må jeg være lidt mere præcis.
Er der i forhold til den kompetenceliste, der ligesom er i den her lovgivning, noget, som ordføreren ønsker bliver taget med eller taget ud af den?
Eller hvad er det egentlig, kritikken går på?
Katrine Daugaard (LA), 2025-03-20:
Nej, kompetencelisten synes jeg sådan set er rigtig positiv, og det forsøgte jeg egentlig også at sige i min tale.
Men jeg kan ikke se, at vi skal have det her organ.
Jeg synes, at vi bør sætte de her krav til os som politikere, nemlig at når vi vælger, skal vi samlet set sørge for, at de her kompetencer er til stede, og at det ikke er sådan nogle kammeratlige tjenester, vi giver tilbage.
Det er faktisk også sådan, jeg selv har valgt Ronnie Hansen til DR's bestyrelse, nemlig ud fra hans kompetencer.
Det synes jeg vi alle sammen bør tage et større ansvar for at sikre, når vi hver især udpeger medlemmerne.