runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Katrine Daugaard (LA), 2025-05-06:
Jamen vi har jo talt om og debatteret meget, hvorfor regeringen har ønsket lige netop det, og om man i stedet for skulle rykke på nogle andre parametre.
Det er der jo ikke meget mere at sige til end det.
Rosa Lund (EL), 2025-05-06:
Jeg mangler stadig væk et argument for, at det er forsvarligt at nedprioritere lige præcis uddannelse og beskæftigelse og selvstændighed og relationer.
Jeg kan ikke bruge til noget, og borgerne kan slet ikke bruge til noget, at det var det, man kunne blive enige om ved forhandlingsbordet, og at det så er det, der er forklaringen.
Liberal Alliance må da have en faglig begrundelse for, at man siger ja til det her.
Tak for det, og tak for talen – og for rigtig gode fleksioner, synes jeg, men refleksioner, som får mig til at komme til præcis den modsatte konklusion af den, som Radikale Venstre er kommet til.
Jeg vil egentlig bare lidt i forlængelse af ordføreren fra SF sige: Der er jo ikke nogen høringssvar, der er tilfredse med det her.
Det virker ikke særlig »sammen om handicap«; det virker, som om det er aftalepartierne, der har fundet på noget, og så står organisationerne sådan lidt udenfor og tænker: Hvad foregår der?
Så jeg kan måske spørge sådan her: Hvad har Radikale Venstre så tænkt sig at gøre for at komme organisationernes bekymringer i møde?
Lotte Rod (RV), 2025-05-06:
Først vil jeg sige med hensyn til hele præmissen: Som jeg startede med at sige, er alternativet til, at vi havde forhandlet det her, jo ikke, at regeringens aftalte besparelse bare ville være forsvundet.
Det havde jo bare betydet, at regeringen havde kørt det igennem helt uden forhandling med os.
Jeg er helt med på det.
Jeg ville gerne have haft større indrømmelser i det.
Jeg synes, vi er kommet et stykke ad vejen omkring plejefamilierne og omkring whistleblowerordningen.
Derfor er det, vi kommer til at gøre som Radikale Venstre, jo at bruge vores plads i Sammen om Handicap til at følge det her tæt og til at tage det op med regeringen.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-05-06:
Præmissen i spørgsmålet går jo i retning af, at der kun skulle være ét tilsyn på det sociale område og på det specialiserede botilbud, og det kan jeg starte med at afkræfte.
De kommuner, der f.eks. har henvist en borger til at bo på et botilbud efter § 108, har jo også et personrettet tilsyn, og det laver vi med den her lovgivning ikke om på.
Dertil er der også andre tilsyn.
Hvis det også er sådan, at der er medicin eller andre ting, så vil der være andre typer af tilsyn.
Så vil jeg også bare sige, at vi ikke laver om på det 1-årige tilsyn med økonomien.
Det, vi så lægger op til, er, at man, hvis man er et botilbud, som minimum skal have et besøg hvert tredje år, og at man, hvis man er en plejefamilie, som minumum skal have et besøg hvert andet år.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-05-06:
Jo, men ministeren får ikke helt svaret på det, jeg konkret spørger til.
Det var ikke det personrettede tilsyn, som jo slet ikke kan dæmme op for nogle af de her forråede botilbud, hvor der virkelig er en dårlig praksis, for det har de slet ingen mulighed eller forudsætning for, og det fejler også i stor stil i dag.
Men jeg vil gerne have svar på, hvordan det er, vi opdager, når der er noget galt på et bosted eller hos en plejefamilie, hvis vi ikke kommer der, og også om ministeren har en eller anden form for pejling af, hvor mange steder det er, man regner med man skal ud til, og som skal have det her risikobaserede tilsyn.
Man må jo have nogle tal at basere det på.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-05-06:
Nu har jeg hørt nogle i dag sige, at den alene baserer sig på whistleblowerordninger, og det er ikke korrekt.
Den kommer også til at basere sig på spørgsmålet om, om der er kommet en ny ledelse af botilbuddet, om det er en ny plejefamilie, vi har tale om, om der er en stor personalegennemstrømning, hvordan det går med antallet af magtanvendelser eller lignende, og det vil så være op til socialtilsynet at sikre, at man reagerer på baggrund af det.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-06:
Tak for det.
Det forslag, vi behandler her, er et lille, men vigtigt skridt i retning af et mere tilgængeligt, gennemskueligt og enkelt system for borgere, der har brug for en ekstra håndsrækning.
Vi ændrer merudgiften og kalder den kompensationsydelsen.
Det kan siges at være en lille ting, men det afspejler jo, at vi gerne vil give borgere en kompensation for ekstraudgifter, som de skal afholde i deres dagligdag som følge af en funktionsnedsættelse.
Hermed rydder vi op i en række bureaukratisk processer.
Vi sikrer et enkelt system med nogle faste grænser, og dermed fjerner vi en masse bureaukrati fra både kommuner og borgere.
Det system, som i dag ofte er uoverskueligt og skaber store udfordringer, bliver forhåbentlig meget mere enkelt og tilgængeligt.
Det er et skridt i den rigtige retning i arbejdet med at skabe enklere regler og en gennemskuelige proces for både kommuner og for borgere.
Af den grund stemmer Venstre for forslaget.
Tak for ordet.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-05-06:
Tak, hr. formand.
Dette lovforslag er en udmøntning af handicapaftalen og økonomiaftalen mellem KL og regeringen fra 2024, hvori det foreslås, at der udarbejdes en ny model for merudgiftsydelsen.
Merudgiftsydelsen er en kompensationsordning, som borgere med varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne får til at dække de merudgifter, der er som følge af funktionsnedsættelsen, f.eks. til medicin og transport.
Forslaget skal forenkle merudgiftsydelsens udmålingssystem, og det sker først og fremmest ved at ændre ordet merudgiftsydelse til kompensationsydelse.
Det sker for at gøre betegnelsen mere retvisende, fordi formålet med ydelsen netop er at kompensere modtageren for nogle udgifter.
Det gøres ved at udbetale et fast standardbeløb på 1.105 kr. om måneden.
Borgere, som kan dokumentere at have større udgifter på over 2.000 kr. om måneden kan få en kompensationsydelse svarende til de faktiske kompensationsberettigede udgifter.
Det foreslås også, at minimumsgrænsen for, hvornår man kan modtage kompensation, gøres ens for alle grupper og fastsættes til 555 kr. om måneden fra de nuværende 445 kr. for børn og 630 kr. for voksne.
Det kan give god mening at se på en anden model, da den nuværende model er forbundet med en stor mængde bøvl og papirnusseri.
Vi kan alle have en klar interesse i at nedbringe bureaukratiet i den offentlige sektor, men vi mener i Danmarksdemokraterne ikke, at regeringen har ramt rigtigt med den model, der fremgår af lovforslaget.
Dansk Handicaporganisationer skriver ligefrem i deres høringssvar, at de på det kraftigste opfordrer til, at forslaget bliver trukket tilbage.
De er stærkt kritiske over for den foreslåede model, som de mener vil betyde, at mange ryger ud af målgruppen i forhold til at kunne få dækket deres merudgifter.
DH anfører også, at mange vil blive betydeligt underkompenseret for deres merudgifter, ligesom der bliver lagt et større dokumentationskrav over på borgerne.
Så når regeringen kalder lovforslaget en forenkling, kommer det an på øjnene, der ser.
Med forslaget vil borgerne opleve større dokumentationskrav, når de skal berettiges til kompensation for deres udgifter til nødvendige ting i deres hverdag.
Det synes vi ikke er rimeligt, da der er tale om sårbare borgere med funktionsnedsættelser.
Derudover vil den ensartede minimumsgrænse i forslaget her medføre, at mange borgere, som lige nu er berettiget til kompensation, vil falde fra, fordi deres udgifter vil ligge under den ensartede minimumsgrænse.
Det vil medføre, at en større gruppe borgere i fremtiden vil blive underkompenseret.
Forslaget skaber ikke den automatiske model, som vi håbede på, og det løser ikke de problemer, der er med lange sagsbehandlingstider.
Danmarksdemokraterne kan på den baggrund ikke støtte lovforslaget.
Jeg skal hilse fra Alternativet og sige, at de heller ikke kan støtte lovforslaget.
Camilla Fabricius (S), 2025-05-06:
Tak, formand.
En god kollega sagde til mig lige inden min tale her, at folk derude bare skulle vide, hvor gode kollegaer vi i virkeligheden er, når man ikke kan se os på kameraerne.
Det er også derfor, at Socialdemokratiet lige er lidt senere på talerstolen.
Det er altså, fordi vores gode kollega fra SF skulle videre til forhandlinger, og på den måde kan vi hjælpe hinanden.
Lovforslaget her er, som de andre ordførere også har beskrevet,
en udmøntning af aftalen fra 2025 om en ny model for kompensationsydelse – jeg synes, det var nemmere at bruge det gamle ord merudgiftsydelse – som blev indgået imellem regeringen, SF, Liberal Alliance, Konservative Folkeparti og Radikale Venstre.
Det forslag rummer en lang række forenklinger og et udmålingssystem, hvor merudgiften er i serviceloven og barnets lov.
Helt konkret er formålet med lovforslaget, at vi bidrager til et langt mere enkelt og gennemskueligt system i forhold til kompensationsydelsen.
Samtidig øger man borgernes retssikkerhed, så borgerne ved, hvad det er, de har krav på, og så vores personale ude i kommunerne også kan give den enkelte, hvad den enkelte har krav på.
Vi har set alt for mange tidskrævende og tunge sagsgange, både for borgere, men også for medarbejderne ude i kommunerne.
Det skal vi gøre op med, og vi skal også skabe mere gennemsigtighed.
Det har været en klar opgave for regeringen at sætte sig for at sikre, at midlerne både økonomisk og medmenneskeligt bliver brugt fornuftigt og direkte sammen med borgerne.
Det gør vi med den her omlægning, og det er en naturlig konsekvens, at man samtidig også får justeret kommunernes udgifter til administration.
Helt konkret kan vi se, at gruppe 1 er dem, der kan sandsynliggøre, at deres kompensationsberettigede udgifter ligger i et interval mellem omkring knap 7.000 til 24.000 kr. per år.
Det ligger der en væsentlig lettelse i.
Den anden gruppe er gruppe 2, hvor det er betydeligt mere, og de skal så dokumentere, hvad det er, de har, fordi det også er et større beløb.
Alligevel er det sådan, at vi med det her lovforslag kommer til at forenkle tingene for den gruppe, der ikke allerede har de typer udgifter, som medregnes i regnestykket.
Det har været rigtig vigtigt for regeringen og også for Socialdemokratiet, at vi prøver at kigge på de afbureaukratiseringsmuligheder, vi har, samtidig med at vi også højner den direkte konkrete aktivitet for borgerne, sådan så man rent faktisk får, hvad det er, man har brug for.
Tak for ordet.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-05-06:
Tak for det.
Vi har efterhånden haft nogle runder om socialtilsyn både i samråd og her i salen, og jeg tror, vi må konkludere, at vi er uenige om modellen, og hvordan den kommer til at virke derude.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren lidt mere ind til, hvad man har lavet af beregninger i forhold til det her, når man snakker risikobaserede tilsyn, og når man skærer nogle penge væk og siger, at man så kun laver ét årligt tilsyn.
Hvor mange tilbud er der i virkeligheden er tale om?
I hvor mange tilbud mener man at der skal være et risikobaseret tilsyn?
Og på hvilken måde vil man opdage nye steder, hvor der er sket en eller anden form for forråelse eller forandring, når der med den nye model går så lang tid imellem tilsynene?
Allerede nu er det jo svært at få stoppet det over tid, det kan tage lang tid for at få stoppet det, selv om der er 1-årige tilsyn derude.
Så kunne ministeren ikke lige forklare lidt bedre for os, hvordan det er, man vil opdage det her snyd, når vi ikke er der derude – dem, der snyder, er faktisk ret gode til det – og også fortælle, hvor mange steder det i virkeligeheden er man regner med at de skal ud at lave det her målrettede risikobaserede tilsyn.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-05-06:
Jamen jeg nævnte allerførst, at kommunerne har indgået en aftale med regeringen, hvor regeringen jo har lyttet til ønsket om, at vi på den ene side sikre et effektivt socialtilsyn, hvor der er fokus på kvalitet og det særlig at sikre, at man slår hårdt ned på brodne kar eller steder, hvor der sker svigt, og på den anden side også sikrer, at der er fokus på kvalitet og de tilbud, der gør det godt.
Og det gør rigtig, rigtig mange jo heldigvis – regionale, kommunale og private tilbud, selvejende institutioner oplever, at de kan bruge deres tid mere effektivt på de folk, der bor hos dem, og som de tager vare på, frem for at bruge tid på et tilsyn.
Rosa Lund (EL), 2025-05-06:
Jeg er simpelt hen heller ikke enig i analysen af, at havde man ikke lavet den her aftale, så havde regeringen bare gjort det alligevel.
Det er jo noget – hvordan siger man det her på dansk? – nysprog, der bliver sagt fra talerstolen, synes jeg.
Det er jo ikke rigtigt.
Ordføreren får det til at lyde, som om der bare partout vil være besparelser på det her område.
Det er jo ikke korrekt.
Vi kan jo godt lave et andet flertal.
Vi kan godt lave et flertal, hvor det ikke er sådan, men ligesom i Radikale Venstre har man åbenbart også i Konservative og Liberal Alliance købt den her fortælling om, at det var det eneste mulige.
Lotte Rod (RV), 2025-05-06:
Men det er jo, fordi det er sådan, det fungerer i Folketinget: at regeringen laver aftaler om kommunernes økonomi med kommunerne, og så stemmer alle ansvarlige, alle regeringsduelige partier i Folketinget til enhver tid for finansloven og for økonomiaftalerne.
Det vil sige, at den måde, handicappolitikken har været ført på i årevis, jo har været, ved at det var noget, der blev forhandlet ovre i Finansministeriet mellem regeringen og KL, og så stemte alle vi andre, når vi stemte for finanslovsforslaget, også for økonomiaftalen.
Det er jo derfor, jeg er så opsat på at få et stærkt Sammen om Handicap, så vi rent faktisk diskuterer handicappolitikken blandt os handicapordførere.
Katrine Daugaard (LA), 2025-05-06:
Jeg vil bare sige tak for et rigtig godt samarbejde i de her forhandlinger og tak, fordi fru Lotte Rod har været så insisterende på, at Sammen om Handicap netop skal inddrages langt mere, end tilfældet har været i forbindelse med det her lovforslag.
Når det er sagt, ved jeg jo også, hvad vi har trukket i en bedre retning, og selv om ingen af os nok synes, det er helt nok, er det trods alt noget.
Hvis nu de to kritiske ordførere herovre fra SF og Enhedslisten havde været med, tror ordføreren så, at vi i fællesskab havde kunnet trække det i en endnu bedre retning?
Lotte Rod (RV), 2025-05-06:
Jeg ville da gerne have haft, at SF var blevet i forhandlingerne.
Så jeg ville da gerne, at vi havde været endnu flere.
Rosa Lund (EL), 2025-05-06:
Tak for det.
Jeg er nysgerrig på, hvor det her lovforslag kommer fra, altså hvem der har efterspurgt det.
Altså, jeg ved jo godt, hvor det kommer fra – det kommer fra aftalen »Sammen om Handicap« – men hvem har efterspurgt det her?
Hvem er det, der synes, at det her er en rigtig god idé, ud over ministeren og aftalepartierne?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-05-06:
Jamen der er jo ikke nogen tvivl om, at lovforslaget og aftalen bag udspringer, som andre ordførere også har været inde på, af den økonomiaftale, som er indgået mellem kommunerne og regeringen tilbage i 2024.
Målet er jo at finde den balance, der gør, at man på den ene side letter tilsynstrykket på de mange mennesker, som i dag arbejder med at tage sig af folk, der lever på et botilbud eller i en plejefamilie, og som gør det rigtig, rigtig godt, så de kan koncentrere sig om netop det, og på den anden side sikrer, at der også sker en effektivisering af tilsynet, og at vi fortsat har en god kvalitet på området, og at vi dermed også kan bruge flere midler på at sikre de sociale indsatser i kommunerne.
For pengene, der bliver frigivet på området, bliver jo netop i kommunerne, hvor man så i mindre grad skal spare på andre områder.
Rosa Lund (EL), 2025-05-06:
Det er ikke mit eller Enhedslistens indtryk, at medarbejderne på de omtalte bosteder har efterspurgt det her.
Jeg synes, at ordet tilsynstrykket er meget flot spundet på en eller anden måde, men kan ministeren svare på mit spørgsmål: Hvor kommer det her ønske fra?
Per Larsen (KF), 2025-05-06:
Tak for det.
Jeg ser i hvert fald frem til, at man kan løse nogle af de der problemer.
Vi har faktisk et rigtig godt og solidt sundhedsvæsen, som løser masser af opgaver, og vi har også fri og lige adgang til vores sundhedsvæsen, men når der så opstår sådan nogle problemstillinger, hvor der er en stor gruppe patienter, som render på en lukket dør, så er det jo ganske uhensigtsmæssigt.
Jeg kan så forstå, at dem, som er bemidlet tilstrækkeligt, tager til Tyskland og får fjernet noget af alt det fedtvæv for noget, der måske ligner 0,25 mio. kr., hvilket gør, at de så efterfølgende får en meget bedre mobilitet, fordi de ikke er tynget af alt det der ophobede fedt.
Der synes jeg jo også, at vi skal prøve at sigte efter at løse den opgave i Danmark.
Sophie Løhde (V), 2025-05-06:
Så vil jeg gå til ordførerens spørgsmål.
Her snakker vi kvindesygdomme, og det er jo også bredt på en række forskellige områder, hvor der også er forskellige problemstillinger i forhold til vores sundhedsvæsen.
Det er derfor, vi i dag også tilkendegiver, at vi jo gerne vil indgå i drøftelser i forhold til en prioritering af området.
Der kan være forskellige initiativer, der kan bringes på banen som led i de almindelige prioriteringsdrøftelser på sundhedsområdet.
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-06:
Tak for det.
Regeringen er jo i gang med at hæve pensionsalderen, denne gang til 70 år.
Det her nye angreb på danskernes pension rammer jo så vores generation, altså folk, der er født i 1970'erne, som vi har kunnet læse, altså bortset fra mange af de politikere, der indførte den pensionsalder, og som selv stadig kan gå på pension lang tid før.
Det er der mange der ikke kan forstå, og det synes jeg også er underligt.
Enhedslisten og Socialdemokratiet bliver næppe enige om hverken folkepensionsalderen eller politikernes egne lukrative pensionsvilkår.
Men noget, vi til gengæld har været enige om, er jo spørgsmålet om Arnepensionen og sådan set også seniorpensionen.
Noget af det, der ikke har været drøftet så meget omkring det lovforslag, som regeringen er kommet med, om at hæve pensionsalderen, er jo, at det også betyder, at Arnepensionen og seniorpensionen bliver udskudt med 1 år.
De ordninger, vi har indført netop til dem, der startede tidligt og har haft et langt arbejdsliv, og til dem, hvis læge siger, at de faktisk ikke kan arbejde længere, i hvert fald ikke mange timer om ugen, får altså også udskudt deres pensionsalder med 1 år.
Jeg ved jo, at statsministeren er stolt af Arnepensionen og ofte taler om den, og det er vi også i Enhedslisten – vi er stolte af, at vi var med til at lave og finansiere den – og derfor undrer det mig simpelt hen, at det kommer under statsministerens ledelse, at man nu for mennesker som Arne vil tage 1 pensionsår fra dem, altså at man vil lave en lov, som betyder, at de her generationer, der nu vil kunne gå på pension som 66-årige, fremover først vil kunne gå på pension, når de 67 år.
Hvorfor skal Arne og hans ligesindede 1 år senere på pension med det her forslag fra statsministeren?
Mette Frederiksen (S), 2025-05-06:
Først og fremmest tak til Enhedslisten for samarbejdet omkring Arnepensionen.
Det er rigtigt, at det er jeg stolt af, for det var den første forbedring for helt almindelige lønmodtagere i rigtig, rigtig lang tid.
Vi har heldigvis skabt andre gode forbedringer hen ad vejen.
Der er ikke ændret på reglerne for Arnepensionen med den indeksering, der er som følge af velfærdsforliget tilbage fra 2006.
Jeg vil gerne sige allerede nu, at 70-årspensionsalderen gælder fra 2040, altså om 15 år, og der kan arbejdsmarkedet se anderledes ud.
Under alle omstændigheder vil det jo være naturligt i tide inden da at se på, om der er behov for at justere de regler, der er, også hvad angår nedslidte lønmodtagere.
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-06:
Jeg regner med, vi er enige om, at når statsministerens parti og andre partier herinde vedtager den lov – og vi kommer så selvfølgelig ikke fra Enhedslistens side til at stemme for den – betyder det, at mennesker, som med de nuværende regler vil kunne gå på pension som 66-årige, først vil kunne gå på pension som 67-årige, hvis de ellers har ret til Arnepension eller seniorpension.
Vi kommer fra Enhedslistens side til at stille et ændringsforslag om, at det ikke skal ske, men at vi skal fastfryse Arnepensionsalderen og seniorpensionsalderen på det niveau, der er nu, fordi vi simpelt hen ikke synes, det er fair, at man, hvis man har knoklet et langt liv og måske er startet som 18-årig eller 17-årig, skal have stjålet 1 år af sin pension.
Hvis statsministeren er enig i det, og statsministeren har jo tidligere sagt meget, meget klar, at de her grupper skal vi tage en særlig hånd om,
vil regeringen så støtte et sådant ændringsforslag?
Men det er jo ikke helt korrekt, for i og med at Arnepensionen er knyttet til den folkepensionsalder, der er, er konsekvensen af at gennemføre det her lovforslag jo, at Arnepensionsalderen hæves med 1 år.
Det synes jeg bare går imod meget af det, som statsministeren har sagt tidligere.
Ved folketingsvalget i 2022 udtalte statsministeren: Hvis en mand eller en kvinde i 40-45 år har knoklet for det her samfund, er mødt på arbejde hver dag eller nat, har betalt sin skat, har fået en nedslidt krop, hvorfor skal de så ikke have ret til en værdig tilbagetrækning, ligesom du og jeg kan få?
Det er jeg jo fuldstændig enig i, men lige nu vedtager man altså en lov, som har den konsekvens, at rigtig mange af de mennesker, som statsministeren dengang talte om, må udskyde deres pension med 1 år.
Så hvornår får vi sikkerhed for, hvad det er, statsministeren og Socialdemokratiet vil?
Hvornår får Arnes ligesindede, som nu kan se frem til det her år længere på arbejdsmarkedet på trods af nedslidning og smerter, at vide, hvad deres fremtid er, fra Socialdemokraterne og statsministeren?
Mette Frederiksen (S), 2025-05-06:
Nu er det altså Socialdemokratiet, der har foreslået at få indført en Arnepension, og derfor kommer vi selvfølgelig også til at se på, om den Arnepension skal se ud på præcis den måde, den gør nu, om 10, 15 eller 20 år.
Det har vi god tid til.
Vi holder hele tiden øje med, hvad det er for en udvikling, der er på arbejdsmarkedet.
Om vi så skal gøre det anderledes på et senere tidspunkt, kan sagtens være.
Og ja, jeg er enormt glad for at have fået indført Arnepensionen, og derfor kommer jeg selvfølgelig også til at holde øje med, om den skal ændres på et tidspunkt.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-06:
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre, hvornår statsministeren selv kan gå på politikerpension.
Mette Frederiksen (S), 2025-05-06:
Jeg vil tro, det er nogenlunde samme tidspunkt, som spørgeren kan gå på pension.
Men jeg bliver nødt til at sige allerede nu, at jeg har ingen planer om at gå på pension.
Det ærgrer sikkert formanden for Dansk Folkeparti.
Jeg er omfattet af den gamle ordning, som er ændret ad et par omgange – jeg tror faktisk ikke, det var med opbakning fra Dansk Folkeparti, desværre.
Nej, det ville ikke løse problemet, og det er jo det, der er vores problem, hvis vi skal blive problemerne, for en række af dem, der begår meget alvorlig kriminalitet i Danmark, har statsborgerskab allerede.
De har opnået statsborgerskab.
Det har vi jo strammet op på løbende og har vel i dag en af de mest strikse lovgivninger overhovedet.
Kan vi stramme yderligere op, vil jeg meget gerne være med til det.
En konservativ partiformand får ikke en statsminister til at bryde reglerne.
Men jeg vil gerne ændre reglerne, og det vil jeg ikke mindst gøre på udlændingeområdet.
Jeg mener, det er den rigtige vej at gå.
Min holdning er meget, meget klar: Begår du alvorlig kriminalitet, skal du ikke være i Danmark.
Mona Juul (KF), 2025-05-06:
Der er ikke nogen tvivl om, at når man kigger på Socialdemokratiets hjemmeside, står der bl.a.: »Vi har desuden strammet op på reglerne for statsborgerskab, så kriminelle som udgangspunkt aldrig kan blive danske statsborgere.«
Der står »som udgangspunkt«, og derfor bad vi jo også udlændingeministeren om en garanti for, at ingen kriminelle får dansk statsborgerskab.
I stedet blev vi smidt ud af aftalen om indfødsret.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor regeringen med statsministeren i spidsen ikke vil garantere, at ingen kriminelle fremover tildeles dansk statsborgerskab.
For så er vi jo ude over måske også nogle af de udfordringer, vi ser med bandekriminelle.