runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-11-06:
Det vil så sige, at regeringen fremsætter et lovforslag, som man ikke kender de økonomiske konsekvenser af i forhold til Finanstilsynets arbejde.
Det, vi bare er vant til her i Folketinget, er jo, at der står, hvad det får af økonomiske konsekvenser og i øvrigt også andre positive og negative konsekvenser.
Og det er jo ikke uvæsentligt, at ting koster.
Ministeren siger, at det her administrativt er en god ting, fordi det bliver nemmere og det bliver bedre for forbrugerne osv.
Men som jeg ser det, bliver det et dårligere produkt, og det bliver også til en højere pris.
Derfor synes jeg også, ministeren måske skulle få undersøgt, hvorfor beløbet ikke fremgår af lovforslagets bemærkninger.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-11-06:
Jeg kan ikke på stående fod give et bedre estimat end det, der allerede står der, så det må jeg også besvare skriftligt.
Jeg tror, det i hvert fald er nødt til at være lidt mere konkret, altså hvad man mener, der skal være mere betryggende, for vi mener jo selv, at vi har fremsat et lovforslag, som giver betryggende forhold.
Så i sådanne generelle termer vil vi nok ikke invitere til en debat om, hvordan det bliver betryggende forhold for pensionsopsparerne, for det mener vi der er.
Socialdemokraterne bliver altid inviteret; så længe Socialdemokraterne også opfører sig konstruktivt, inviterer vi altid.
Thomas Jensen (S), 2018-11-06:
Bare lige for at fortælle ministeren, at »betryggende forhold« altså er sådan et begreb inden for det her kompleks, så det er ikke noget, jeg bare står sådan og definerer blødt, eller som er vidtfavnende.
Det er et forhold, som ministeren er ved at afskaffe, og jeg vil egentlig bare appellere til, at det skal vi opretholde.
Mit spørgsmål her anden gang er: Er ministeren faktisk ikke enig i – hånden på hjertet – med de høringsparter, der siger, at hvis man fjerner den her ansvarshavende aktuar, så vil de revisorer, der skal godkende de her firmapensionskasser, skulle bruge mere tid for at være sikker på, at alting er foregået rigtigt, og derfor vil revisorudgifterne stige, selv om der ikke længere er en udgift til en ansvarshavende aktuar, og på den måde vil den der besparelse, som er argumentet for at afskaffe de her ting, faktisk bortfalde?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-11-06:
Hånden på hjertet: Det er jeg ikke enig i.
Vi mener jo, at der er taget højde for, at der fortsat vil være aktuarmæssige kompetencer og funktioner i firmapensionskasserne, og derfor mener vi ikke, at det er korrekt, at det i sidste ende vil komme til at koste mere for pensionskasserne.
Altså, det siger vel sig selv, at vi ikke ville have skrevet det på den her måde, hvis vi havde syntes, at det var bedre på en anden måde.
Men vi tager gerne debatten.
Det er jo ikke verdens største emne, at vi synes, der skal være aktuarmæssige kompetencer og en funktion, og at andre synes, at der skal være en ansvarshavende aktuar.
Det er ikke nogen stor forskel, så det tager vi en stille og rolig debat om og finder en løsning på
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-11-06:
Noget af det, jeg også var inde på i min tale, var, om der kan risikere at være en sammenblanding af interesser her.
Og det er selvfølgelig helt fint, hvis ministeren ikke kan svare på det fra talerstolen, men skal vende tilbage med et skriftligt svar.
Men kan ministeren afvise, at der ikke kan være en slags tradeoff eller en handel, så en virksomhed får nogle fordelagtige vilkår til gengæld for mere risikable vilkår for pensionsopsparerne, eller generelt ringere vilkår?
Hvis en bank som en konsekvens af lovforslaget giver særlig favorable vilkår til en virksomhed til gengæld.
Altså, jeg ved godt, det ligger på yderkanten af lovforslaget, og jeg sagde også i min tale, at jeg ikke var sikker, altså, jeg kunne ikke læse mig til, om det overhovedet kan blive en risiko.
Men er det indhegnet, at medarbejderne, pensionsopsparerne, også har en indflydelse på investeringerne, så man ikke eventuelt kan få et tradeoff, hvor en bank giver særlig gode vilkår til en virksomhed, mod at der er mere risikable eller forringede vilkår for medarbejderne, som så også er pensionsopsparere?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-11-06:
Det skulle jeg ikke mene umiddelbart.
Altså, den mindretalsbeskyttelse, som fru Lisbeth Bech Poulsen også nævnte i sin tale, er videreført.
Så umiddelbart vil mit svar være nej.
Jeg vil gerne dykke videre ned i det, hvis vi måske kan få et mere konkret eksempel at tage stilling til, altså om et eller andet bestemt kunne tænkes at finde sted.
Så vil vi meget gerne svare mere konkret på det.
Men mit umiddelbare svar er nej.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-11-06:
Tak, hr. formand.
I bemærkningerne til lovforslaget, afsnit 10, står der om de økonomiske konsekvenser, hvis det her lovforslag kommer igennem, som regeringen har fremsat det, at erhvervslivet kan få nye administrative byrder for 4 mio. kr., og at det kan få nye økonomiske konsekvenser erhvervsmæssigt for 10 mio. kr.
Ligeledes står der om de økonomiske konsekvenser for stat, kommuner og regioner, at det ikke har nogen konsekvenser for kommuner og regioner – og det kan vi godt regne ud – men det er også meget interessant, synes jeg, at i henhold til statens udgifter under Finanstilsynet vil det udgøre så stor en udgift, at man ikke kan honorere opgaven inden for den eksisterende ramme.
Der står også, at man lægger op til at øge bidraget med en ny foranstaltning ved at dække det ind via den eksisterende hjemmel i kapitel 22 i lov om finansiel virksomhed.
Der står ikke, hvor mange millioner kroner det koster, men man må gå ud fra, at det er et relativt stort beløb, siden ressourcerne ikke kan findes inden for den nuværende ramme.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-11-06:
Jeg er simpelt hen nødt til at få uddybet, hvad det præcis er spørgeren mener.
Er det i forhold til lovbehandlingsprocessen, om der skulle være en branche, som har fået nogle særlig gode vilkår i det her lovforslag, eller hvad er det præcis, spørgeren mener?
Jeg tror, spørgeren bliver nødt til at spørge igen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-11-06:
Som det allerede er nævnt, implementerer det her lovforslag det såkaldte IORP II-direktiv.
Det har til formål at sikre et højt beskyttelses- og sikkerhedsniveau for pensionsordninger.
Lovforslaget betyder grundlæggende, at vi får en ny lov om firmapensionskasser, der erstatter den gældende lov om tilsynet med de samme.
Hvad betyder det egentlig lidt mere jordnært?
Det betyder, at vi implementerer det nye direktiv i dansk lovgivning, og at vi styrker kravet til ledelse og styring af firmapensionskasser.
Loven sikrer samtidig hjemmel til god information til pensionsmodtagerne om deres ordning.
Forslaget tager en række overordnede hensyn, nemlig at fjerne tilsynsmæssige barrierer for grænseoverskridende virksomhed og sikre det, der på nudansk hedder good governance og risikostyring, altså en forsvarlig drift og fornuftige principper i arbejdet, sikre klare og relevante oplysninger til medlemmer og pensionsmodtagere samt sikre, at tilsynsmyndighederne har de nødvendige redskaber til at kunne føre et effektivt tilsyn med pensionskasserne.
Og ja – hvilket den socialdemokratiske ordfører også lagde vægt på – vi fjerner i den her anledning også en række eksempler på dansk overimplementering af EU-reglerne.
Det gør vi sådan set, fordi vi mener, det er fornuftigt, at vi altid forholder os kritisk til de steder, hvor vi har valgt at lave overimplementering.
Vi mener, at med det nye direktiv løftes beskyttelsesniveauet generelt, og derfor lægges der helt specifikt op til som et dansk forslag, at det med en ansvarshavende aktuar skal fjernes.
Men forslaget indebærer ganske rigtigt, at der ikke skal være et lovkrav om en ansvarshavende aktuar.
Men det er naturligvis ikke sådan, at opgaven med at tilsikre, at der er de penge i pensionskassen, som der skal være, og at tingene er lavet rigtigt, bortfalder.
Det er alene kravet om, at man skal have en ansvarshavende aktuar, der fjernes.
Det er en dansk overimplementering, som vi fjerner.
Så grundlæggende er det en opdatering af lovgrundlaget som følge af et direktiv.
Vi synes, der er fundet en ganske fornuftig balance, som sikrer en god og betryggende beskyttelse af pensionsopsparernes formue, og det drejer sig, som andre sagde, om 17 firmapensionskasser, som vel dækker omkring 1 pct. af hele pensionsområdet.
De store arbejdsmarkedspensioner reguleres jo endnu hårdere efter det, der hedder Solvens II, hvor kravene til beskyttelse er betydelig højere.
Der er faktisk endda mulighed for i direktivet, at vi kunne lempe reglerne endnu mere og kunne undtage de helt små firmapensionskasser med under 100 medlemmer.
Der har vi altså valgt at sige, at vi grundlæggende ønsker en høj beskyttelse.
Der kan være nogle af kravene, som kan rulles ud i lidt mindre omfang over for de allermindste, men det vil blive afklaret i den videre proces, når en række af bekendtgørelserne skal udformes.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-11-06:
Nu har jeg jo været herinde i 14 år, og mig bekendt er det ikke unormalt, at man fremsætter et ændringsforslag både op til andenbehandlingen og sågar også op til tredjebehandlingen.
Det afviser jeg bestemt ikke.
Jeg siger bare, at i første omgang vil jeg gerne appellere til, at man følger den gode skik, der er, i forhold til at indgå politiske kompromiser.
Og det er jo noget af det, man bl.a. kan gøre ved ikke at skalere konfrontationen op til et såkaldt åbent politisk samråd, men derimod søge de gode løsninger frem for det andet.
Marcus Knuth (V), 2018-11-06:
Jamen jeg synes jo altid, at det er sundt at sammenligne med sig selv.
Så sent som i dag har vi fået at vide, at nu har vi fået en lille app, hvor vi kan gå ind og gøre det, og det tager altså ikke mange sekunder.
Jeg har ikke selv prøvet det endnu, men jeg mener altså, at det er vigtigere at have et system, der er fair, end at man kommer med de her månedlige overslag.
Så jeg holder fast i, at det her selvfølgelig er det rigtige, lige så vel som det system, vi har, også er det rigtige.
Rosa Lund (EL), 2018-11-06:
I Enhedslisten deler vi selvfølgelig lovforslagets hensigt om, at elever og studerende kun får befordringsgodtgørelse for de udgifter, de rent faktisk har haft til deres studier.
Så for Enhedslisten er det helt afgørende, at de studerende, der ikke bor i samme by, som de studerer i, også får adgang til et aktivt studieliv, hvor de kan mødes med læsegruppen, sidde på universitetets læsesal og kan smutte op forbi underviserens kontor, hvis de har spørgsmål.
Derfor glæder det os, at det fremgår af forslagets bemærkninger, at der skal gives befordringsgodtgørelse til studieaktivitet, der ligger ud over de planlagte undervisningstimer.
I Enhedslisten ville vi selvfølgelig have ønsket, at regeringen med flere ikke havde nedlagt så mange uddannelsesinstitutioner i de mindre tætbefolkede områder, men når det nu er tilfældet, er det kun rimeligt for sammenhængskraften, at de elever og studerende, der er i landdistrikterne, får en ordentlig adgang til at læse og studere inde i byerne, hvor de store uddannelsesinstitutioner ligger.
Vi deler dog bekymringen, som er udtrykt i mange af høringssvarene, bl.a. fra Københavns Universitet, om, at ordningen bliver meget svær at administrere og giver meget bureaukrati.
En anden del af forslaget handler om, at det ikke længere skal være muligt at få befordringsgodtgørelse, hvis de studerende er i praktik med løn.
Vi synes, det burde være muligt at få befordringsrabat for alle elever og studerende, der er i praktik.
Vi er derfor som udgangspunkt kritiske over for lovforslaget, men vi ser frem til arbejdet i udvalget, og hvis vi kunne få ændret det her med praktikken, kan vi sagtens se os selv i forslaget.
Men det kræver altså en ændring.
Henrik Dahl (LA), 2018-11-06:
Tak for ordet.
Lovforslag nr. L 16 lægger op til at præcisere de regler, vi har for befordringsrabat nu, sådan at studerende ikke får godtgørelse for transport, når de ikke har transporteret sig selv, men udelukkende får det i de tilfælde, hvor de rent faktisk har haft et ærinde på deres uddannelsessted.
Det er naturligvis sund fornuft, at man ikke skal have en godtgørelse, hvis ikke der er noget at godtgøre.
Og i forhold til det spørgsmål, som Alternativets ordfører havde før, står der i den skriftlige fremsættelse, at staten sparer 17 mio. kr. i 2019 og 37 mio. kr. fra 2020 og frem.
Så det er også meget fornuftigt.
Det her med, at man kun godtgør noget, når der faktisk foreligger en anledning til det – det har hr. Marcus Knuth været inde på – gælder jo for selv medlemmer af Folketinget, for vi skal også dokumentere, at vi rent faktisk har bevæget os mellem vores bopæl og Christiansborg, før vi kan få vores kørsel godtgjort.
Det er jo meget, meget fornuftigt, og nu bliver det så også sådan for studerende.
Det er naturligvis et forslag, som Liberal Alliance bakker op.
Tak for ordet.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-06:
Tak for det, tak til ordføreren for talen, og tak til ordføreren for at være opmærksom på mit spørgsmål til Venstres ordfører før og for at være lidt mere velforberedt end Venstres ordfører – fint at kende til de tal.
Mit spørgsmål er så: Det her er, hvad staten sparer.
Har ordføreren kendskab til, hvor meget de involverede parter, eksempelvis Københavns Universitet, kommer til at have af ekstrabyrde?
Jeg ved, at ordføreren selv er ordfører for afbureaukratisering for Liberal Alliance.
De siger, at det er svært at administrere, og de siger, at det bliver enormt bureaukratisk.
Hvad tænker ordføreren om det?
Eller hvordan skal jeg forstå svaret?
Henrik Dahl (LA), 2018-11-06:
Det er korrekt forstået.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-06:
Tak for det.
Jeg beklager forsinkelsen.
Jeg har fået lov til at være standin i dag for fru Pernille Schnoor.
L 16 er jo blevet fint gennemgået af de tidligere ordførere, og vi er sådan set enige i, at selvfølgelig skal vi have et system, som ikke betaler godtgørelse, når der ikke er noget at godtgøre.
Omvendt er vi også enige i, at den skævvridning, der har været geografisk set i Danmark, ikke skal have yderligere incitamenter til at fortsætte eller skal stresse eleverne yderligere eller skal stresse administrationen yderligere eller skal stresse vores uddannelsesinstitutioner yderligere med det bureaukrati, som vi i forvejen har opbygget en hel del af i vores land, hvilket jeg ved at ordføreren for LA også er meget enig i.
Så hvad gør vi?
Er det her et lovforslag, som gør det lettere at være studerende, som gør det lettere at bo og studere overalt i landet?
Det er et godt spørgsmål.
Så som udgangspunkt er vi sammen med Enhedslisten kritiske, og vi vil også godt have en ændring i forhold til praktikpladser og befordring, når praktikpladsen er langt fra bopælen.
Jeg er enig i, at lovforslaget skal dæmme op for snyd, ja, og jeg er enig i, at lovforslaget skal sikre, at der kun bliver godtgjort for det, der skal godtgøres for, men hvor stort et omfang er det?
Jeg har ikke fået læst det hele igennem, for som sagt er jeg bare standin for fru Pernille Schnoor, så det bliver jeg nødt til at gøre senere i udvalgsbehandlingen, men hvor mange er det, det drejer sig om?
Altså, i forvejen er der jo en tro og love-erklæring – så tror vi ikke på den, eller er det bare, fordi det kan gøres mere præcist?
Det er et godt spørgsmål, så det vil jeg undersøge, og undskyld, hvis jeg ikke var så præcis selv.
Det var ordene.
Jacob Mark (SF), 2018-11-06:
Jeg vil bare sige til ordføreren, at der er sat penge af til øgede administrationsudgifter.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-06:
Jeg er faktisk enig med ordføreren.
Jeg spekulerer bare lidt på det her øgede bureaukrati, som det vil give for uddannelsesinstitutionerne at kontrollere og for de studerende at indberette – for nu at opsummere det – og er det det værd?
Så jeg er bare interesseret i, om ordføreren havde nogle billeder på, hvad omkostningerne ville være.
Marcus Knuth (V), 2018-11-06:
Jeg har ikke de tal på stående fod, men det handler jo om, at vi skal have et system, der er fair.
Selvfølgelig skal studerende have godtgørelse for den rejse, som de tager, men det er jo altså noget mere præcist at gøre det ud fra, at de studerende går ind og indberetter, hvor mange dage de rent faktisk har rejst, i stedet for at få en eller anden form for månedligt gennemsnit.
Det er ganske enkelt ikke et lige så præcist system.
Julie Skovsby (S), 2018-11-06:
Tak for det.
Lovforslaget har til formål at målrette regler for befordringsfradrag og godtgørelse efter kilometersats.
Konkret drejer det sig om de regler, der omfatter personer, der ikke kan gøre brug af offentlig transport og derfor modtager godtgørelse for befordring med andre befordringsmidler.
De nuværende regler blev indført i forbindelse med SU-reformen i 2013.
Med andre ord fungerer ordningen i dag ikke efter hensigten.
For Socialdemokratiet er det vigtigt, at der findes god understøttelse af de studerendes befordring i forbindelse med uddannelse, så man har mulighed for uddannelse i hele landet.
Samtidig er det selvfølgelig centralt, at ordningen fungerer efter hensigten.
I dag er reglerne sådan, at godtgørelsen udregnes og betales efter en kilometersats på månedsbasis, uanset antallet af dage med faktisk befordring i de enkelte måneder.
Lovforslaget lægger derfor op til, at reglerne målrettes, så der kun godtgøres for dage, hvor der har været befordring mellem bopæl og uddannelsessted, på baggrund af en tro og love-erklæring.
Her skal det understreges, at det af bemærkningerne til lovforslaget fremgår, at godtgørelsen ikke vil være begrænset til dage med planlagt undervisning, men at det også omfatter dage, hvor den studerende tager til uddannelsesstedet med henblik på gruppearbejde eller litteratursøgning.
Det er vigtigt.
Samtidig lægger lovforslaget op til, at der sættes rimelige begrænsninger af, hvad der kan karakteriseres som daglig befordring, i form af 3-4 timers transporttid hver vej.
Samtidig er der behov for at få boret nogle uafklarede spørgsmål ud under udvalgsarbejdet, både i forhold til hvilken type af befordring der med målretningen ikke vil være omfattet fremover, men selvfølgelig også omfanget heraf.
Vi tænker især på LO's og FTF's bemærkninger om lønnet praktik og den afgrænsede gruppe af studerende, som vil have langt fra bopæl til praktiksted, eksempelvis studerende, som uddanner sig i landdistrikter eller på fagområder, hvor praktikstederne ligger med stor afstand.
Derudover er der behov for at få afklaret, om dokumentationskravene bliver indrettet på en smidig måde, så der ikke opstår bøvl for hverken den studerende eller institutionerne.
Lovforslaget lægger op til en rimelig målretning af reglerne, så der fortsat er gode vilkår for personer, der modtager godtgørelse for befordring med andre transportmidler end offentlig transport.
Og endelig, med forventning om en god udvalgsbehandling, ser Socialdemokratiet positivt på forslaget.
Jacob Mark (SF), 2018-11-06:
Jeg har også læst det her lovforslag og synes også, at meget af det er sund fornuft.
Hvis man skal finde nogle penge, synes jeg, det kan være fornuftigt.
Der er dog én ting i det, der bekymrer mig, og det var det sidste, ordføreren nævnte, nemlig det her med befordring under lønnet praktik.
Det, der bekymrer mig lidt, er, om studerende, der har været vant til at få rabat, lige pludselig vil opleve, at det vil blive meget dyrere at tage hen til deres praktiksted, især hvis de har langt.
Det er rigtigt, at de kan trække det fra, men pengene kommer jo først lang tid senere.
Så det er mere for at høre, om ordføreren ikke er bekymret for, at nogle studerende, der egentlig har været vant til at få rabat, lige pludselig vil opleve at skulle bruge rigtig mange flere penge på befordring.
Det er rigtigt, at man kan sige, at det ene modsvarer det andet.
Men jeg tror, at for mange studerende vil der nok være en højere værdi i at kunne få rabat nu og her, end at man senere hen får noget tilbage i skat.
Det er det, jeg egentlig er lidt bekymret for, altså om det her vil ramme de studerende hårdt.
Jeg ved jo, at ordføreren og ordførerens parti også går lidt op i det her med, at man skal have lige mulighed for at kunne tage til praktiksteder, også et langt stykke væk.
Så kunne ordføreren være lidt interesseret i f.eks. i udvalgsbehandlingen at undersøge, hvad de faktiske konsekvenser vil være, også økonomisk, for de studerende, der bliver ramt af det her?
Marcus Knuth (V), 2018-11-06:
Tak, formand.
Studerende kan i dag få godtgjort udgifter til transport med bil, hvis de ikke kan tage bussen og toget, og det synes jeg jo er rigtig, rigtig fornuftigt.
For det handler jo om, at alle unge har lige adgang til uddannelse, ikke mindst den demografiske udvikling taget i betragtning.
Men den nuværende ordning har vist sig at have et utilsigtet resultat i forhold til særlig godtgørelse efter en kilometersats.
Det mener vi i Venstre skal ændres til en mere fair model, en mere præcis model.
Vi vil nemlig sikre en ordning, der på bedste vis benytter de offentlige midler til de behov, som de studerende har.
Den ordning skal sikre en mere gennemsigtig løsning, således at de studerende fremover indberetter de faktiske dage, hvor de transporterer sig selv fra bopæl til uddannelsessted.
Derfor er det også positivt, at den nye ordning gør det muligt at gøre krav på forkert ubetalt godtgørelse.
Så med det her lovforslag sikrer vi bedre rammevilkår og en mere fair fordeling af de offentlige midler med respekt for de studerendes behov.
Derfor støtter vi lovforslaget.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-06:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg er lidt nysgerrig med hensyn til, om ordføreren har et estimat på, hvad det kan bringe ind af økonomi til staten at gennemføre den her lovgivning, og hvor mange der potentielt kunne snyde og ville blive opdaget.
Tommy Ahlers (V), 2018-11-06:
Jamen tankerne bag det her har været at gøre det sådan, at når man er i lønnet praktik, er man egentlig ude af det system.
Det er også derfor, man er ude af SU-systemet.
Og så passer det også ind i de regler, vi har i ligningsloven, om fradrag for befordring.
Jacob Mark (SF), 2018-11-06:
Det synes jeg faktisk var et meget godt svar.
Og derudover vil jeg gerne høre: Har man lavet sådan nogle eksempler på, hvad det vil betyde økonomisk for en typisk studerende i lønnet praktik, som vil modtage det her – altså fra den situation, der har været, til den situation, der kommer?
Tommy Ahlers (V), 2018-11-06:
Godt spørgsmål – tilbage til SF's ordfører.
Det er jeg ikke klar over om man har.
Det vil jeg gerne tage med ind i udvalgsarbejdet og se, om vi har gjort det, og ellers gøre det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-11-06:
Som jeg har forstået det, er det sådan, at når den sidste pensionist af dem, der er under den her ordning, og som har krav på at få deres pension frem til den sidste dag, hvor de trækker vejret, ånder ud, havde jeg nær sagt, så vil der nok være et eller andet slutregnskab, der skal gøres op.
I dag er der jo pensioner indbetalt for omkring 41,5 mia. kr. i den her ordning.
Og det er jo ikke småpenge, men der er selvfølgelig også mange mennesker, som skal have deres udkomme i mange år frem.
Men man kan da ikke undgå også at tænke, lidt som hr. Thomas Jensen også gør, hvad der så skal ske den dag, når boet skal gøres op, og hvor mange midler der vil være tilbage.
Men det er ude i historien, det er langt fremme – det anerkender vi.
Men i den situation bliver man selvfølgelig ikke tryg ved, at der eksempelvis er selskaber som Macquarie, som er et investeringsselskab, som jo mig bekendt ejer omkring halvdelen af TDC.
Så det er jo en anden side af sagen, og det må hr. Thomas Jensen jo så åbne op for i det samråd, som ordføreren nu har indkaldt til.
Thomas Jensen (S), 2018-11-06:
Jeg vil spørge hr. Hans Kristian Skibby om noget konkret.
Begge partier vil gerne simpelt hen opretholde de her særregler.
Så hvis det er sådan, at vi ikke kan få en god dialog med ministeren og få ministeren til selv at fremsætte det, er Dansk Folkeparti så rede til, at vi i fællesskab og måske med nogle af de øvrige partier her i Folketinget fremsætter nogle ændringsforslag ved andenbehandlingen af lovforslaget?
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-06:
Tak for oplysningen.
Som jeg forstår ordføreren, er det allerede håndteret i lovforslaget, at Københavns Universitets indvendinger faktisk bliver italesat her, og hvis det er korrekt, så er vi allerede tættere på at kunne støtte lovforslaget.