runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2017-03-02:
Den diskussion om undergrænsen er en refleksion af, hvordan man opfatter biblioteksafgiften, og der har udgangspunktet jo hidtil været, at biblioteksafgiften ikke er en ren og skær kompensation, men at biblioteksafgiften er en kulturstøtte, en måde, hvorpå vi sikrer, at professionelle forfattere får mulighed for at få et beløb, der kan hjælpe dem eller sikre deres underhold.
Og jo længere ned vi går, jo større antallet er af dem, der får, som f.eks. er folk, der har en bestemt profession og skriver én bog om det, eller folk, der har en bestemt hobby og skriver én bog om det, men hvor der ikke kommer mere i den produktion, jo mere kan man sige, at det altså dermed ikke går til at understøtte, men er en ren kompensationsordning.
Og derfor kunne jeg godt tænke mig, at hr. Alex Ahrendtsen forholdt sig til: Hvad er det, vi er ude efter?
Er det en ren kompensationsordning, eller er det en kulturstøtteordning?
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-03-02:
Så jeg synes egentlig, det er begge dele.
Men det er et glimrende spørgsmål og en principiel diskussion værd.
Søren Søndergaard (EL), 2017-03-02:
Ja, det er en principiel diskussion, og den vil jeg også komme ind på i min ordførertale.
Men altså, en risiko ved det forslag om at sætte grænsen ned, i hvert fald for langt ned, er jo, at vi kommer i den situation, at nogle personer, som på et eller andet tidspunkt har fået optaget en bog på bibliotekerne, som ikke har været udlånt i de sidste 10 år, bliver ved med at få støtte – altså, at der ikke længere er nogen sammenhæng mellem udlån, og så at folk bliver ved med at få støtte.
Og spørgsmålet er, om det i virkeligheden er særlig hensigtsmæssigt, at folk, der på et tidspunkt har skrevet én bog, i årevis derefter kan få støtte, fordi den står i et vist antal på bibliotekerne.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-03-02:
Så det udligner egentlig sig selv.
Britt Bager (V), 2017-03-02:
Tak for det.
Og tak til hr. Alex Ahrendtsen for en rigtig fin tale.
Man kan jo høre, at det her er noget, der ligger ordføreren meget på hjerte.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre om, er det her med bagatelgrænsen, som vi jo havde en diskussion om, som ordføreren også selv refererer til, hvor den skal ligge.
Det var noget, vi brugte lang tid på at behandle, og vi endte på 1.250 kr.
Vi aftalte også i den forbindelse, når nu vi er startet med at referere fra forhandlingerne, at vi skulle tale sammen om det, efter vi havde fået høringssvarene ind.
Derfor har jeg læst høringssvarene, og der er ikke i et eneste af høringssvarene beskrevet, at de her 1.250 kr. skulle være et problem.
Derfor kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: På hvilken baggrund ønsker ordføreren at ændre den her grænse?
Hvis det er det, jeg hører ordføreren sige.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-03-02:
Jeg har fået en del henvendelser fra forfattere, som ikke har indsendt høringssvar, i og med at de ikke sidder i bestyrelserne i de organisationer, der har deltaget i høringen, og de har alle sammen peget på, at det vil være fornuftigt at sætte undergrænsen endnu længere ned, så de får kompensation for, at deres bøger står til rådighed.
Britt Bager (V), 2017-03-02:
Man skal altid tage borgerhenvendelser seriøst, det er jeg enig med hr. Alex Ahrendtsen i.
Der er rigtig mange, der har sendt høringssvar ind, rigtig mange foreninger, og derfor synes jeg, når vi sender et lovforslag i høring og der er afsat en lang periode til at afgive høringssvar i, at vi også bliver nødt til at kunne regne med – det synes jeg personligt – at organisationerne derude ligesom varetager interessen.
Men jeg skal bare lige spørge for at få helt fat i det: Ønsker hr. Alex Ahrendtsen at stille ændringsforslag til det her lovforslag, eller hvad er det, ordføreren gerne vil i forhold til bagatelgrænsen?
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-03-02:
Ja, vi ønsker et ændringsforslag, og jeg håber da på, at vi kan få flertal, eller at vi i det hele taget kan få opbakning fra Folketings partier, så vi kan kompensere flere forfattere for at have deres bøger stående på bibliotekets reoler – i dag står de der gratis – alle under 2.137 kr., bagefter vil det være under 1.250 kr.
Det kunne da være rart, hvis vi havde en grænse på omkring 500 kr.
Det ville da være alle tiders, så vi har den her balance mellem kompensation og kulturstøtte.
Mogens Jensen (S), 2017-03-02:
Jeg håber, at hr. Alex Ahrendtsen havde en god orlov nede i Schweiz, mens vi jo så, mens hr. Alex Ahrendtsen var dernede, har forhandlet det her forslag.
Og det, jeg godt kunne tænke mig at høre, også sådan i forhold til andre forhandlingsforløb, vi måtte skulle have, er, om man også i fremtiden skal regne med, at fordi det ikke er hr. Alex Ahrendtsen, der har forhandlet et forslag, så løber Dansk Folkeparti væk fra de kompromiser, som vi faktisk finder ud af igennem lang tids forhandlinger, og har pludselig en anden holdning.
Men som sagt er det her ikke noget, der på nogen måde er skåret i granit for Socialdemokratiet.
Vi var bare enige i en kreds, hvor vi har diskuteret det frem og tilbage, og nåede frem til det her kompromis.
Så kommer hr. Alex Ahrendtsen hjem, og så skal det hele laves om.
Er det ikke en lidt utroværdig måde at repræsentere Dansk Folkeparti på i forhandlinger, hvor man vel skal kunne stole på hinanden?
Mette Bock (LA), 2017-03-02:
Tak for det.
Verden ændrer sig, og bibliotekerne ændrer sig, forfatterne ændrer sig, platformene ændrer sig, og derfor er det selvfølgelig i orden, at man også går ind og kigger på, hvad det er for et lovgivningsmæssigt rammeværk, man har omkring det her.
Jeg vil gerne takke for de bemærkninger, som diskussionen her har affødt.
Jeg er glad for at kunne konstatere, at der generelt er en politisk opbakning til forslaget.
Baggrunden for forslaget var jo, at vi fik en rapport i 2015, og den her rapport foreslår faktisk, at man indfører en biblioteksafgift for e-bøger og netlydbøger, hvilket jo er helt passende i den tid, vi lever i.
Så med lovforslaget udmøntes rapportens anbefalinger, som der også under høringen har været en bred opbakning til.
Samtidig foreslås det at nedsætte biblioteksafgiftens undergrænse fra 2.137 kr. til 1.250 kr., og det vil jo sige, at det sådan cirka er en halvering, vi taler om her.
De beløb, som så ikke bliver fordelt som følge af under grænsen, vil fremover blive udbetalt til dem, som får mindst i biblioteksafgifter dvs. maksimalt 5.000 kr. I forbindelse med høringen har der på den ene side været fremsat et ønske om, at den digitale pulje skal være større, og på den anden side et ønske om, at det er fornuftigt med den foreslåede 4-årige indfasningsperiode.
Det har også været problematiseret, at man fra 2022 foreslår at overgå til en mere dynamisk ordning, og her mener jeg, at det er vigtigt, at biblioteksafgiften er en forudsigelig indtægt for forfattere, illustratorer osv.
Samtidig må biblioteksafgiften ikke sande til, men den skal følge med samfundets udvikling generelt.
Jeg skal så i den forbindelse henlede opmærksomheden på, at der vil blive foretaget en evaluering af ordningen, inden den dynamiske model træder i kraft, så vi altså har en mulighed for at genbesøge det her.
Endelig vil vi i ministeriet fortsat være i meget tæt kontakt med de relevante parter for løbende at vurdere, om ordningen udvikler sig hensigtsmæssigt. Hvad angår biblioteksafgiftens undergrænse, der jo, som jeg tidligere nævnte, og som vi har diskuteret en del her i dag, er nedsat til 1.250 kr., synes jeg, at der er fundet et meget godt kompromis og en meget god balance, fordi vi sikrer, at ordningen hovedsagelig går til dem, for hvem forfatterskabet er det primære, og samtidig betyder ændringen så, at der faktisk er flere, der har mulighed for at komme ind og få adgang til afgiften.
Men jeg har selvfølgelig noteret mig de bemærkninger, der er kommet her.
Nu går vi så i gang med udvalgsbehandlingen, og vi står selvfølgelig i ministeriet til rådighed, hvis der er oplysninger og spørgsmål, der skal besvares osv., så dem må man endelig komme med undervejs.
Med de ord vil jeg gerne kvittere for debatten og den opbakning, der har været til forslaget.
Jeg ser frem til den videre behandling i Kulturudvalget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-03-02:
Der har jo i forbindelse med behandlingen her i salen været rejst nogle procesmæssige spørgsmål af Socialdemokraternes ordfører, hr. Mogens Jensen.
Jeg skal bare lige spørge ministeren, om det er rigtigt forstået, at der var et udvalg, som var nedsat af kulturministeren i 2012, der barslede med en rapport, og på baggrund af den rapport blev der så indledt nogle drøftelser blandt Folketingets partier og med kulturministeren for bordenden, men at de som sådan ikke mundede ud i en stemmeaftale eller en aftaletekst.
Er det rigtigt forstået, at der var nogle drøftelser, og på baggrund af den fremsatte ministeriet så et lovforslag?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-02:
Beslutningsforslaget opfordrer regeringen til, at der skal foretages obligatoriske konsekvensanalyser af lovforslag om udvikling i landdistrikter og yderområder: Beslutningsforslaget lægger op til, at vurderinger altid skal fremgå af et lovforslags bemærkninger og et sammenfattende skema, også selv om konsekvenserne ikke formodes at være væsentlige.
Her præsenterede jeg regeringens beslutning om, at væsentlige konsekvenser for landdistrikterne skal fremgå af lovforslag.
Regeringen vil nemlig grundlæggende det samme som SF.
Regeringen ønsker et styrket fokus på landdistrikterne, og regeringen ønsker, at der i lovforslag redegøres for væsentlige konsekvenser for landdistrikterne.
Det gælder både de positive og de negative.
Med regeringens beslutning kan de hensigter efterkommes i praksis.
SF's forslag, som jeg synes har en god intention, har den svaghed, at det vil gøre det obligatorisk at foretage konsekvensanalyser af lovforslags betydning for udviklingen i landdistrikter og yderområder.
For det vil betyde, at det er alle lovforslag, der skal vurderes i forhold til landdistrikterne, og at vurderingerne altid skal anføres i lovbemærkningerne.
Det ønsker vi ikke.
Ud fra et rent lovteknisk synspunkt er det en kvalitet i sig selv, at bemærkningerne til et lovforslag begrænses til at omtale relevante forhold.
Den begrænsning er med til at sikre, at der holdes fokus på de spørgsmål i et lovforslag, som det er relevant at være opmærksom på.
Det er jo langt fra alle lovforslag, som vi behandler her i salen, som har konsekvenser for landdistrikterne.
Og et nyt obligatorisk punkt vil desuden give anledning til spørgsmål om, hvilke andre tværgående spørgsmål, der også skal optages som særskilte obligatoriske punkter i bemærkningerne til et lovforslag.
Et nyt obligatorisk punkt vil dermed med tiden kunne få den utilsigtede virkning, at den overskuelighed, som de faste punkter giver, går tabt, og så mister man det fokus, som jeg tror alle partier er enige om der skal være, nemlig at der skal være fokus på landdistrikterne.
Og det ønsker vi ikke.
Så regeringen vil ikke udvide listen over obligatoriske punkter, som alle lovforslagets konsekvenser skal måles op med.
For mig at se handler forskellen mere om teknik og papirarbejde, og jeg tror, at SF's forslag på sigt kan øge omfanget og mindske overskueligheden i bemærkningerne til et lovforslag.
Og derfor kan vi ikke støtte lovforslaget.
Det vil kunne ske, når regeringen har revideret de relevante vejledninger.
Det er et arbejde, som er klart til offentliggørelse inden sommerferien.
Tak for ordet.
Magnus Heunicke (S), 2017-03-02:
Tak for det, og tak til ministeren for at være konstruktiv og for at præsentere det her forslag i den her uge om, hvad regeringen vil gøre i forhold til revisionen af vejledningen om lovkvalitet.
Og da jeg så det, slog jeg op i den nuværende vejledning om lovkvalitet, og der står i kapitel syv, stk. 1, at både lovforslag og administrative forslag bør vurderes med henblik på at identificere væsentlige regionale konsekvenser.
Sådan står der allerede i dag, så mit spørgsmål til ministeren er: Hvad er så det nye skridt, som regeringen præsenterer?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-02:
Der er den indlysende forskel, at det ikke er de regionale konsekvenser, vi kigger på, men konsekvenserne for landdistrikterne.
Og der er en stor forskel, for en ting er, at noget kan have konsekvenser for Nordsjælland eller Nordjylland, men nu kigger vi altså alene på landdistrikter og øer i forhold til de konsekvenser, der kan være.
Så vi går altså to-tre spadestik dybere ned.
Magnus Heunicke (S), 2017-03-02:
Tak for den opklarende beskrivelse.
Det synes jeg lyder meget klogt og helt rigtigt, så bare sådan for fuldstændighedens skyld: Man kan altså sige, at det nuværende regionale fokus skal bevares, men regeringen vil lægge op til, at man derudover i vejledningen om lovkvalitet åbner mulighed for at lave en særskilt og tilbundsgående vurdering af det, hvis der er risiko for eller chance for – for det kan jo også være positivt – at et lovforslag vil få konsekvenser for landdistrikterne.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-02:
Ja, det er helt korrekt opfattet.
Karsten Hønge (SF), 2017-03-02:
Først og fremmest tak for en konstruktiv måde at gå ind i debatten om sådan et kommende landdistriktsfilter – eller hvad vi vil kalde det – på.
Jeg kunne bare godt tænke mig at spørge lidt mere ind til forskellen på, om man skal have alle lovforslag igennem det eller kun de væsentlige.
Altså, jeg kan sagtens høre det meningsfulde i ministerens argumentation, men problemet er bare lidt det, at når vi lader det være lidt, som det er i dag, vil man ofte glide uden om.
Så derfor vil jeg spørge ministeren: Hvordan kan man så sikre sig, at det i virkeligheden sker?
For jeg står her med en opgørelse fra 2010 til 2015 over de ministerier, der i forhold til deres egen lovgivning skulle rapportere ind, om det havde konsekvenser for landdistrikterne, og det er jo ganske få, der har gjort det.
Man kan eksempelvis forbavses over Beskæftigelsesministeriet, som simpelt hen svarer, at de ikke kan påpege, at de på noget tidspunkt i de 5 år har haft brug for at komme med en vurdering af konsekvenserne for landdistrikterne.
Jeg kan sådan set godt følge argumentationen om, at det ikke skal være obligatorisk, fordi man kan tabe fokus, som ministeren siger.
Det kan der faktisk være en pointe i, men problemet ved ikke at gøre det er, at vi ender i sådan en situation, hvor ministerierne, hvis de kun får en venlig henstilling, så ikke gør noget.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-02:
Så man har altså et ansvar i de forskellige ministerier for, at hvis et lovforslag påvirker landdistrikternes økonomi og omstillingsevne eller andre forhold væsentligt, skal de påvirkninger fremhæves direkte i lovbemærkningerne.
Karsten Hønge (SF), 2017-03-02:
Ja, og hvis det bare var sådan i den bedste af alle verdener, kunne det også fungere.
Det, jeg bare kan være bekymret for, er det her med – som f.eks. i det, jeg står med her – at man i Beskæftigelsesministeriet virkelig kan sige, at man i 5 år ikke har udarbejdet et lovforslag, der havde de der regionale konsekvenser.
Så måske kunne vi i fællesskab finde nogle metoder til at sikre, at den intention, som jeg tydeligt kan høre ministeren har, rent faktisk også slår igennem derude.
Altså, er det en evaluering, vi er ude i, at vi kan se på det efter 2 år, eller kan vi finde nogle metoder til at sikre, at det så faktisk også sker derude i ministerierne og i styrelserne?
Ida Auken (RV), 2017-03-02:
Mange tak for, at vi lige når det inden frokostpausen, så jeg kan nå et samråd kl. 12.45 i en anden ordføreregenskab.
Jeg synes faktisk, at der er rigtig mange positive takter i det forslag, Alternativet er kommet med her.
Og fra Radikale Venstres side vil vi meget gerne være med til at kigge på, om de her grænser ligger rigtigt, og hvordan det kan sikres, at flere af de her midler kan gå til iværksættere, altså til forskellige iværksætterinvesteringer, men selvfølgelig hele tiden med en sikkerhed for, at man skal have en viden om de investeringer, man laver, sådan at vi ikke har folk, der kommer ud i den anden ende og har mistet deres pensionsformue på risikable investeringer.
Så det er jo fornuftigt at have en række grænser, men om de ligger det helt rigtige sted, er jeg ikke fuldstændig overbevist om, og derfor synes jeg, det er nogle gode pragmatiske forslag, Alternativet er kommet med her.
Og hvis vi kan få boret ud, hvad de reelle konsekvenser vil være, altså få et lidt klarere billede af det, så vil vi i hvert fald være meget positive med hensyn til at se på de to første forslag i et udvalgsarbejde.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-03-02:
Tak for det.
Jamen jeg vil som de øvrige ordførere også starte med at sige, at det her er et rigtig godt forslag fra Alternativet.
Vi har selv haft lignende tanker.
Og det er måske heller ikke helt urealistisk at forestille sig, at det her kunne blive til virkelighed – også i løbet af den her regeringsperiode.
Så der er ros til Alternativet for at fremsætte forslaget, men vi kan ikke støtte det, og det tror jeg også godt Alternativet var klar over at vi ikke kunne, for vi kan naturligvis ikke lægge os fast på et konkret forslag forud for nogle vækstforhandlinger og en vækstplan, som kommer på et tidspunkt.
Men når de kommer, håber jeg da, at der kan opstå og komme en positiv dialog mellem regeringen og Alternativet, og at Alternativet også vil være positive over for et lignende forslag, hvis der skulle blive spillet ud med et sådant fra regeringens side; det må jeg jo næsten forvente at de vil være.
Mette Bock (LA), 2017-03-02:
Det er fuldstændig korrekt.
Der er opnået en forståelse, hvilket er et rigtig, rigtig godt begreb.
Vi havde mange samtaler og mange drøftelser, som ledte frem til det, der nu har udmøntet sig i et forslag til beslutning.
Det er det, der har været processen omkring det, og i øvrigt synes jeg, det var nogle rigtig fine og substantielle drøftelser, vi havde undervejs, og det vil jeg gerne kvittere for.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-03-02:
Tak for svaret.
Er det ikke normalt og kutyme i salen, at man kan gøre disse ting?
Mette Bock (LA), 2017-03-02:
Det er fuldstændig op til de enkelte medlemmer af Kulturudvalget at forholde sig til, hvordan man vil gribe sagen an, så det vil jeg afholde mig fuldstændig fra at blande mig i.
Jeg synes, at det forslag, der ligger nu, er landet på det rigtige niveau med de rigtige bestemmelser og en mulighed for at evaluere og genforsøge.
Så jeg overlader det nu til Kulturudvalget at foretage den yderligere behandling.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-03-02:
Jeg takker ministeren for svarene, som egentlig belyser meget korrekt, hvordan hele forløbet har været.
Det giver mig bare anledning til at sige, at behandlingen er fuldstændig åben, og det betyder, at ethvert parti kan stille et ændringsforslag.
Der er ikke nogen aftaletekst, der er ikke noget forlig, der er ikke nogen stemmeaftale.
Der har været nogle drøftelser, og der har været en forståelse på baggrund af en rapport, hvorefter ministeriet har udarbejdet det her lovforslag.
Så det er helt normalt, og det er helt efter bogen, at Dansk Folkeparti gerne vil have en undergrænse, der er lavere end de 2.137 kr.
Der vil jeg jo egentlig bare bede Socialdemokratiets ordfører hr. Mogens Jensen om at overveje, om man så ikke på den baggrund på et tidspunkt under udvalgsbehandlingen kan blive enige med Dansk Folkeparti og de øvrige partier om at få en lavere undergrænse, når man nu selv har sagt, at det ikke er skåret i granit, hvor den grænse ligger.
Man behøver ikke at svare, men man kan jo gå og tænke lidt over tingene i de kommende uger, inden vi går i gang med behandlingen.
Men altså, der er intet, der forhindrer os i at ændre de her ting.
Der er ikke nogen aftale, der er ikke nogen forligstekst, der er ikke nogen stemmeaftale; der har været en forståelse og en drøftelse.
Thomas Jensen (S), 2017-03-02:
Det er dem, der skaber fremtidens danske arbejdspladser.
Derfor skal vi sikre, at danske virksomheder kan blive etableret, udvikle sig, vokse sig større og skabe flere arbejdspladser.
Det foreliggende forslag fra Alternativet har til formål at sikre midler til investeringer i iværksættervirksomheder.
Det er en god og sympatisk intention, ingen tvivl om det, og den er Socialdemokratiet også meget optaget af at sikre. Så skulle man jo tro, at det var let og lige til, og at Socialdemokratiet ville sige, at vi støtter det her forslag, men det er også væsentligt at se på, hvordan pengene til investeringerne i iværksættervirksomheder skal tilvejebringes.
Det skal ifølge Alternativet desværre ske ved lidt skarpt sagt at skabe risiko for, at danskernes pensionsopsparinger skrumper, og at der dermed ikke er så mange penge til den enkelte, når pensionsalderen oprinder.
Det vil vi ikke være med til i Socialdemokratiet.
Hvis Alternativet f.eks., som det foreslås, fjerner begrænsningen for, hvor meget man må investere i unoterede aktier for den del af opsparingen, der ligger ud over de 2 mio. kr., så vil det betyde, at det er op til den enkelte pensionsopsparer at vurdere, hvor meget man selv vil investere i unoterede aktier.
Det lyder selvfølgelig fint nok.
Hvis der er sikkerhed for et godt afkast, lyder det jo godt, men sådan er det desværre ikke altid.
Der er nemlig også risiko for, at man taber sine penge og taber en del af sin pensionsopsparing.
Derfor er vi i Socialdemokratiet skeptiske over for det forslag, der er blevet fremsat.
Derfor mener vi, at der fortsat skal være regulering, der sikrer, at pensionsopsparinger ikke kan formøbles på risikable investeringer.
Socialdemokratiet kan derfor ikke støtte Alternativets forslag.
Men Socialdemokratiet er selvfølgelig åben over for at se på, hvordan der kan sikres flere midler til investeringer i iværksættervirksomheder.
Vi har i Socialdemokratiet selv spillet et forslag på banen i vores 2025-udspil, »Stol på Danmark«, som det hedder, hvori vi foreslår, at der udarbejdes en model for gunstigere skatteforhold for investorer, som investerer deres penge i iværksættere.
Konkret kan modellen indeholde et fradrag for investeringer i iværksættervirksomheder, som det bl.a. ses i Storbritannien og Sverige.
Afsluttende vil jeg sige, at vi ikke kan støtte Alternativets forslag, men da tilvejebringelse af kapital til iværksættervirksomheder ligger os meget på sinde i Socialdemokratiet, håber vi, at der i løbet af foråret kan blive inviteret til nogle vækstforhandlinger ovre hos erhvervsministeren, hvor vi i fællesskab kan sikre, at der gives mulighed for at fradrage for investeringer i iværksættervirksomheder.
Og så jeg skal give en hilsen fra SF's ordfører, som desværre er optaget af et samråd i et af Folketingets udvalg.