runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2018-12-12:
Jeg tror, at alle kan levende sætte sig ind det her med, at man synes, det er ærgerligt, når der ikke længere er kiokbetjening i de her tog og man ikke kan få sig en kop kaffe osv.
Men netop det her er et positivt eksempel på, at jernbaneforbundet gik ind og prøvede at levere en vare, og det var ikke ved at kræve ublu høje lønninger, men ved at sige: Vi har faktisk en medarbejdergruppe her, nemlig togførerne, som alligevel er ansat til at billettere, som alligevel er ansat til at stå for sikkerheden og stå ved dørene og fløjte ved perronen, og som får en løn, fordi der er nogle helt særlige kompetencer, der skal til det, herunder for at køre igennem f.eks. Storebæltstunnellen.
De kan så oven i det påtage sig også at stå for kioskvognen.
Så i stedet for at have en særlig arbejdsgruppe, der er ansat til at stå for kioskvognen, er der en gruppe, der i forvejen udfører nogle arbejdsopgaver, der tog den arbejdsopgave ind.
Så det er jo et supergodt eksempel på, at man faktisk prøvede på at være smidig, nytænkende og dynamisk.
Det, der så bare skete, var, at der sad nogle enten i DSB eller i ministeriet og framede det her negativt, som om den gruppe, der serverede sandwich, alene gjorde det, og så sammenlignede den gruppe, der i øvrigt havde alle mulige andre kompetencer og arbejdsopgaver, med en almindelig kioskdame eller -mand.
Og det jo rigtig, rigtig ærgerligt for muligheden for at tænke nyt og tænke offensivt og tænke dynamisk, som var det, man faktisk gerne ville.
Karsten Hønge (SF), 2018-12-12:
Det synes jeg var at snige sig udenom, vil jeg sige til hr. Kim Christiansen, for jeg synes da, at det er et oplagt spørgsmål.
Hvordan kan man blive fritaget for det?
Kunne man måske forestille sig, at Dansk Folkeparti går ind for, at vi fremover kan købe sådan en særlig rød billet, hvor man slipper for, at ens billetpenge kan gå til at støtte en af de stærkeste klasseorganisationer og de største arbejdsgivere her i landet?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-12-12:
Jo, den hænger perfekt sammen, for det helt centrale, når vi skal effektivisere jernbanedriften, er, at vi har noget rullende materiel, der kan køre, så folk ikke holder og spilder deres arbejdstid på ikke at kunne komme ud af sporet – at vi har nogle skinner og nogle signaler, der duer, således at medarbejderne ikke kører og spilder deres tid.
Det er jo med til at give en enorm ineffektivitet med den infrastruktur og de problemer med det rullende materiel, vi har nu.
Og som jeg sagde: Det har vi jo sat penge af til, og der har vi sammen søsat en masse ting, der gør, at det bliver bedre på den anden side, hvor DSB så skal blive den her smukke svane.
Så det er det helt afgørende, foruden at man selvfølgelig moderniserer arbejdsgangene og bliver bedre til at imødekomme kundernes behov og yder en service.
Henning Hyllested (EL), 2018-12-12:
Ja, bedre, men ikke nødvendigvis billigere.
Og det er der, jeg siger, at der mener jeg ikke, at hr. Kristian Pihl Lorentzens argumentation hænger helt sammen.
Hvis man vil have billigere billetter – og det forstår jeg at hr. Kristian Pihl Lorentzen vil have – så må det nødvendigvis, sådan som jeg forstår argumentationen, skabes ved at få de her effektive overenskomster.
Villum Christensen (LA), 2018-12-12:
Jeg vil overhovedet ikke forholde mig til, om DSB's ledelse undlader at bruge nogle modeller, som Arriva har arbejdet sig frem til – så ville jeg jo netop blande mig i tingene.
Jeg siger bare, at jeg forudsætter, at man arbejder for at have nogle overenskomster, som gør det muligt, at DSB kan overleve også i fremtiden og ikke lader sig udkonkurrere.
Det kan jo ikke hjælpe noget, at vi argumenterer, som om DSB lever i en lukket søjle fuldstændig afsondret fra resten af verden, hvor der hele tiden er produktivitetskrav – hele tiden er produktivitetskrav.
Og hvis de står stille på grund af rigide overenskomster, vil det netop ikke være muligt at overleve i et konkurrencepræget samfund.
Henning Hyllested (EL), 2018-12-12:
Det er jo den samme overenskomst, de fungerer under nu.
Men i Arriva er der jo bygget op med 40-50 af de der lokalaftaler, som jo netop regulerer den ramme, som overenskomsten er.
Og det er jo lige nøjagtig det, som DSB's ledelse støttet af transportministeren efter min bedste overbevisning ikke vil tillade sker på DSB's område. Hvis man spørger Dansk Jernbane Forbund i dag, vil de hellere end gerne have de tilsvarende aftaler på DSB's område, som man har på Arrivas område, netop fordi medarbejderne der har meget, meget stor indflydelse på arbejdstidstilrettelæggelsen.
Det er det, DSB's ledelse ikke vil give DSB's medarbejdere.
Villum Christensen (LA), 2018-12-12:
Nogle overenskomster kan være hensigtsmæssige i forhold til at skulle agere i et agilt marked, mens andre kan være det modsatte.
Hvis vi er enige om, at jernbanedriften agerer i et konkurrencepræget marked – det går jeg ud fra vi er enige om; det kan heller ikke undgås i forhold til det, der foregår i EU, og den retning, vi bevæger os i – så er der jo ikke noget alternativ til at have overenskomster, som gør det muligt for virksomheden at have et produkt, som matcher en pris, der er konkurrencedygtig.
Så enkelt kan det vel siges.
Henning Hyllested (EL), 2018-12-12:
Det tror jeg da lige, jeg følger op på, for jeg synes ikke, at det står tindrende klart, hvad hr. Villum Christensens så mener.
For hvad dækker ordene over, når det kommer til stykket?
Er det billigere overenskomster, ringere løn og arbejdsforhold, der skal til for at agere i det her marked, som er under opbygning på jernbaneområdet?
Villum Christensen (LA), 2018-12-12:
Vi ønsker nogle overenskomster, som gør det muligt for DSB at kunne konkurrere, så vi kan sikre danske tog på danske skinner.
Karsten Hønge (SF), 2018-12-12:
Jamen hvis vi kunne skrælle de lidt fine ord om hundrede procent fokus på omkostningsniveauet af, betyder det så, at Liberal Alliance ønsker billigere overenskomster?
Villum Christensen (LA), 2018-12-12:
Det, jeg sagde, var, at man er nødt til at være fokuseret på omkostningerne, som man er det i enhver anden virksomhed, der er i et konkurrencepræget marked – ellers eksisterer virksomheden jo ikke.
Tak for det.
Allerførst må jeg sige om denne sag, at jeg er glad for, at ministeren så klart har pointeret, at han ingen som helst intention har om at blande sig i konflikten mellem DSB og de ansatte.
Så derfor forstår jeg heller ikke rigtig præmissen for forespørgslen her.
Hele formålet med at have selvstændige offentlige virksomheder er jo netop, at de skal lede sig selv – og ikke af Folketinget eller af en minister – når først der er etableret et kontraktforhold.
Når det er sagt, er jeg sikker på, at DSB betræder den rigtige vej, når man melder sig ind i Dansk Industri og forsøger en mere moderne og fleksibel arbejdstilrettelæggelse, al den stund at der jo ikke er noget alternativ til det her.
Der er et jo misforhold mellem produktet og prisen.
Uanset hvordan vi vender og drejer det, er der ikke sync eller sammenhæng mellem de to.
Vi er nødt til at sikre en højere produktivitet, som giver nogle bedre priser.
Jernbanen bliver konkurrenceudsat med via den næste jernbanepakke, og så lukker man jo i virkeligheden virksomheden, hvis ikke man følger med tiden og sikrer, at der er et fornuftigt forhold mellem pris og produkt.
I øvrigt vil den teknologiske udvikling formentlig betyde, at der om et eller andet antal år vil være lige så lidt brug for lokoførere, som der er brug for typografer i dag.
Indtil da skal DSB tage sig ordentligt af sit personale – det skal der ikke herske tvivl om – men det skal være på en måde, så virksomheden ikke bliver for omkostningstung.
Det er den proces, vi ser i øjeblikket.
Så det bliver et must, at DSB er hundrede procent fokuseret på omkostningerne, herunder ikke mindst personaleomkostningerne, hvis der fortsat skal køre danske tog på danske jernbanestrækninger.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-12-12:
Jamen jeg er da med på en charmeoffensiv.
Det kunne være Pihl og Prehn, der rejser landet rundt og skaber lidt munterhed.
Men igen: Jeg tør ikke love, at der her på den meget korte bane kommer mærkbare forbedringer, og det gør jeg ikke, fordi vi har problemet med det rullende materiel, hvor pålideligheden ikke er i orden; vi har udfordringer med signalprojektet; vi har udfordringer med de anlægsarbejder, der skal være.
Derfor vil der være uregelmæssigheder, og det er jo det, folk er trætte af.
Det er, når man ikke kan stole på, at toget kommer frem til tiden, sådan at man kommer en time eller to for sent på arbejde.
Når folk har prøvet det et par gange, tager de noget andet, f.eks. bilen.
Og derfor tør jeg ikke stå og love, at der kommer forbedringer nu, men jeg er sikker på, at når de mange milliarder, vi har bevilget, er blevet udmøntet, så bliver det faktisk rigtig godt på den anden side.
Og i mellemtiden er jeg sikker på at DSB's ledelse og de medarbejdere, som er helt uundværlige, har fundet melodien sammen igen.
Rasmus Prehn (S), 2018-12-12:
Det er vanskeligt at gøre det billigere.
Vil Venstre være med til det sammen med os andre, måske De Radikale, for at gøre det attraktivt at tage toget, så vi får flyttet folk væk fra den trængsel, der er på vejene, og over i togene, hvor der gerne skulle være en oplevelse af bedre og mere attraktiv service?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-12-12:
SF forsøgte sig med et meget, meget klart valgløfte om 40 pct. billigere billetter i den kollektive trafik, og man fik så ovenikøbet regeringsmagten, fordi rigtig mange jo godt kunne lide det og stemte på SF.
Der skete så det, at billetpriserne steg fire gange i regeringsperioden, så sådan nogle løfter skal man passe på med, og det er heller ikke det, jeg giver mig af med her.
Jeg siger bare: Når vi har fået lavet DSB om til en smuk svane på den anden side af det her og fået en langt mere effektiv drift, fordi vi har nogle tog, der kan køre – det nye er jo, at vi denne gang har valgt at købe nogle tog, der kan køre; det er et godt fremskridt – så får vi en langt mere effektiv drift, og det kan så komme passagererne til gode i form af bedre service, og i form af at man kan sænke billetpriserne og blive mere konkurrencedygtige i forhold til f.eks. fjernbusserne.
Og vi kan måske også sænke den meget, meget store betaling fra statskassen til DSB hvert eneste år, så vi kan bruge pengene til nogle fremadrettede investeringer, bl.a. i jernbanen.
Så jeg står ikke her og lover billigere billetter her og nu.
Jeg siger bare, at forudsætningen for at nå dertil er, at vi får en modernisering og en effektivisering.
Rasmus Prehn (S), 2018-12-12:
Det var egentlig, fordi jeg studsede lidt over den her sammenhæng, som hr. Henning Hyllested ser mellem det at ønske billigere billetter, og at man skulle gå ind for ringere løn- og arbejdsvilkår.
Altså, det behøver jo netop ikke at hænge sammen.
Jeg tror da, at da f.eks. Socialistisk Folkeparti i 2011 gik til valg på, at det skulle være 40 pct. billigere – det har de nok ærgret sig over efterfølgende af mange forskellige årsager – da var det nok ikke, fordi de gerne ville reklamere for, at der skulle være dårligere arbejdsvilkår.
Men det er jo interessant, at Venstres ordfører taler for det.
Så er det sådan, at Venstre er på vej med et nyt tiltag, som uden at forringe arbejdsvilkårene kan gøre det mere attraktivt at tage toget og f.eks. sikre billigere billetter, for det lyder da enormt spændende?
Vi har lige set, at de gør det gratis i Luxembourg, og det kunne da være enormt effektivt i forhold til at få flere væk fra vejene, hvor der er trængsel, og over i nogle mere klima- og miljøvenlige tog.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-12-12:
Overhovedet ikke.
Hr. Henning Hyllested lægger Venstre ord i munden.
Vi går ikke ind for dårligere arbejdsforhold, men vi kan godt se, at ledelsen kunne finde nogle veje sammen med medarbejderne til at planlægge bedre, således at man får en mere effektiv drift osv.
Det er der formentlig veje til.
Hvis man har en god dialog og en korpsånd i et firma, kan man finde ud af rigtig mange ting.
Hvor der er vilje, er der vej – og bane!
Karsten Hønge (SF), 2018-12-12:
Jeg hørte hr. Villum Christensen sige, at man skulle være hundrede procent fokuseret på overenskomsterne.
Skulle jeg forstå det sådan, at hr. Villum Christensen støtter, at målet er billigere overenskomster, eller hvordan skal det udlægges?
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-12-12:
Hvad er ministerens holdning til de mange voldsepisoder forårsaget af børn mod børn i skolerne, og kender ministeren til etniciteten hos de børn, der forøver volden, og hvad agter ministeren at gøre ved det?
Merete Riisager (LA), 2018-12-12:
Det ville da være hjælpsomt.
Jeg glæder mig til, at I også melder jer ind i kampen.
Tak for det.
Rasmus Prehn (S), 2018-12-12:
Jamen jeg er kun glad for, at ministeren har arbejdet engageret med det, og det er heller ikke for at tale ministerens indsats ned – det får vi intet som helst ud af.
Jeg anerkender, at ministeren gør noget og brænder for det her område – det er positivt nok.
Det, der er mit ærinde her, er at rette fokus på det konkrete problem her og prøve yderligere at anspore ministeren til at køre videre med den italesættelse af en ikkevoldelig kultur.
Det er så vigtigt, at vores børn ved, at vi ikke skal have vold i fokus, at vi ikke skal have en voldelig adfærd, og at vi slet ikke skal optage det og dele det på de sociale medier for at skabe spænding osv.
Det, det handler om, er, at vi skal passe på hinanden, og at vi skal være gode kammerater over for hinanden.
Og det kunne jeg godt tænke mig at der også fra regeringens side var mere fokus på.
Så skal jeg nok for mit eget vedkommende og mit partis vedkommende prøve også at tage den handske op, for vi kan alle sammen gøre det bedre – ingen tvivl om det.
Merete Riisager (LA), 2018-12-12:
Altså, det er højst besynderligt at høre den her pludselige interesse for det her område, som regeringen har beskæftiget sig med systematisk i 2 år.
Vi har intet hørt fra Socialdemokratiet – tværtimod er det her helt konkrete tiltag blevet forhandlet ud af en meget stor satspulje.
Så hvis man er så optaget af det, er det da mærkeligt, at man forhandler det ud af satspuljen for så at stå her og tale om, at min oplæsning ikke virker engageret nok.
Jeg har arbejdet med det her systematisk i 2 år, og det kommer jeg til, lige så længe jeg er minister.
Rasmus Prehn (S), 2018-12-12:
Nu er det en kendt sag, at der er kolossalt mange virkelig vigtige og spændende prioriteter, når man laver satspuljeforhandlinger, og det kan ikke være det enkelte initiativ, som det står og falder med.
Det handler også om, at man fra regeringens side italesætter over for de unge mennesker, hvad for en retning, hvad for en kultur man ønsker, og det synes jeg man har savnet på det seneste.
Der er ikke meget italesættelse fra regeringens side af kampen imod den her tendens.
Jeg synes, det virker meget tavst og meget tilbagelænet i forhold til det her.
Og det, man ligesom har at byde på, er så alene straf og retningslinjer og ikke så meget den her kulturbærende kampagne, som jeg tror der er enormt meget behov for.
Husk på »Stop vold«-kampagnen for år tilbage, som virkelig virkede i forhold til de unge.
Merete Riisager (LA), 2018-12-12:
Jamen jeg vil da beklage, hvis hr. Rasmus Prehn synes, at min oplæsning var mekanisk.
Nu er det ikke desto mindre noget, jeg har udtalt mig om gentagne gange de sidste 2 år, og som jeg har arbejdet fuldstændig systematisk med.
Jeg har derimod ikke hørt noget som helst til Socialdemokratiet på det her område i 2 år, og vi har siddet i satspuljeforhandlinger, hvor de 30 mio. kr. til lige præcis en indsatsgruppe på det her område blev forhandlet ud, fordi man syntes, der var andre ting, der var vigtigere end det.
Så det kan jeg overhovedet ikke genkende.
Vi arbejder meget, meget systematisk med det her.
Det er skolelederne, der skal bakke lærerne op, og det er forvaltningen, der skal bakke skolelederne op.
Vi er blevet sat lidt tilbage, selvfølgelig, fordi man forhandlede den indsatsgruppe ud, men vi klør på, og vi mener, at det her er vigtigt.
Rasmus Prehn (S), 2018-12-12:
Mange tak til ministeren for den her lange besvarelse.
Det glæder mig som spørger, at ministeren siger, at det ligger ministeren meget på sinde at bekæmpe vold.
Dog var det alligevel, synes jeg, en lidt mekanisk oplæsning af en række forskellige ting, som man vil foretage sig på det her område.
Og der var også, som jeg hørte det, en del fokus på straf og repressalier, hvis det er, man roder sig ud i at gøre noget, der er forkert.
Det kan være fint, at der er nogle klare retningslinjer, og at de unge ved, hvad der er rigtigt, og hvad der er forkert, og vi skal, som ministeren var inde på, have ro, tillid og tryghed i skolen, ingen tvivl om det.
Det er jo en stigende tendens, der er, hvor de unge arrangerer slagsmål, og hvor de filmer det til sociale medier og det på den måde eskalerer.
Der kunne man godt ønske sig initiativer, som man tidligere har set som f.eks. »Stop vold«.
Man kunne godt forestille sig, at politiet også i større omfang kunne sende nogle af de her forebyggelsesbetjente ud og tale med eleverne osv. – altså at der er en eller anden form for tydelig kulturtilkendegivelse fra samfundets side om, at vold er et onde, det er forkert, vi skal tale om det, vi skal finde ud af det, i stedet for at det bliver meget sådan mekanisk, i forhold til at der er nogle retningslinjer, og hvis man gør det forkert, kan man komme uden for døren, eller man kan få en eftersidning.
Jeg er ikke sikker på, at det altid er det, der lige løser det her.
Jeg tror, vi skal have de unge mennesker til at tage en kultur til sig, som er ikkevoldelig, og hvor det at udøve vold og det at filme det og lægge det på sociale medier bliver en uacceptabel kultur i stedet for noget, der er lidt hot og spændende, som det desværre er i øjeblikket.
Merete Riisager (LA), 2018-12-12:
Når man hører om en sag som den fra Sindal Skole, skal man ikke tænke sig om to gange for at konstatere, at der er noget helt galt.
Når eleverne arrangerer slagsmål, er det udtryk for en kultur blandt de unge, som vi på ingen måde kan acceptere, hverken i skolen eller uden for skolen.
Vold og trusler er ikke sprog, vi taler i skolen, det skal håndteres, og det skal stoppes.
Derfor er det også nødvendigt, at der bliver sendt et klart signal fra skolen til elever og forældre om, at den form for adfærd er fuldstændig uacceptabel.
Det er sådan i dag, at skolebestyrelsen fastsætter skolens ordensregler og værdiregelsæt.
Det mener jeg er et sundt princip, fordi det forudsætter forældrenes inddragelse.
Jeg kan ikke forestille mig, at det noget sted skulle være inden for rammerne af den enkelte skoles regler og værdisæt at arrangere slagsmål, hverken i skolen eller uden for skolen.
Hvis en elev ikke overholder skolens ordensregler, værdiregelsæt eller normer for god opførsel i øvrigt, skal skolen tage en samtale med den enkelte elev og dennes forældre.
Det kan f.eks. være i form af eftersidning eller udelukkelse fra undervisningen, og i nogle tilfælde kan det også være nødvendigt, at en elev overflyttes til en anden klasse, en anden skole eller et andet undervisningstilbud.
Skolerne har altså allerede en række muligheder, som de kan gribe til, når en elev udviser uacceptabel adfærd, og dem skal de bruge.
Skolen skal være et sted, hvor der er ro, tryghed, tillid og fokus på det faglige, og det forudsætter, at skolen fastsætter klare regler og rammer, og at der bliver sendt et tydeligt signal om, at nogle former for adfærd simpelt hen ikke hører hjemme, hverken i skolen eller uden for skolen.
Det er god pædagogik, og det er noget, vi kan blive bedre til i Danmark, både i skolen og hjemme hos forældrene, som er de primære ansvarlige for elevernes opdragelse.
Spørgsmål om vold mellem elever ligger mig meget på sinde.
Derfor tog jeg i efteråret 2017 initiativ til en indsats, som skal dæmme op for volden på skolerne.
I februar 2018 offentliggjorde Undervisningsministeriet en vejledning om forebyggelse og håndtering af vold og trusler i skolen, som blev sendt rundt til alle landets skoler, og senest indskærpede jeg over for alle landets skoleledere på Skolelederforeningens årsmøde i Odense den 1. november, at det er skoleledelsens ansvar at sikre, at der bliver taget hånd om problemet ude på skolerne.
Regeringen foreslog desuden at afsætte 30 mio. kr. i satspuljen til at forebygge vold og trusler i grundskolen, men det kunne der ikke findes opbakning til.
Undervisningsministeriet har allerede fået udarbejdet en undersøgelse med fokus på vold og trusler mod lærere og pædagoger, som blev offentliggjort i maj 2018.
Jeg vil nu sørge for, at der også bliver igangsat en undersøgelse af vold mellem elever, som skal gøre os klogere på, hvordan vi kan komme volden til livs.
Rasmus Prehn (S), 2018-12-12:
Mange tak, formand.
Mener ministeren, at der er behov for tiltag, der kan forhindre, at folkeskoleelever arrangerer slagsmål, som man to gange har oplevet på Sindal Skole i Hjørring Kommune, jf. artiklen »Vold i frikvarteret: Elever i arrangerede slagsmål på Sindal Skole« på TV2 Nord den 28. november 2018?
Mener ministeren, at der er behov for tiltag, der kan forhindre, at folkeskoleelever arrangerer slagsmål, som man to gange har oplevet på Sindal Skole i Hjørring Kommune, jf. artiklen »Vold i frikvarteret: Elever i arrangerede slagsmål på Sindal Skole« på TV2 Nord den 28. november 2018?
Kristian Jensen (V), 2018-12-12:
Jeg har godt nok en relativt veludbygget hukommelse, men ikke nok til på stående fod at kunne gengive i detaljer, hvad der er.
Men vi kan godt oversende et notat til Finansudvalget eller hvilket som helst andet udvalg, der måtte stille det formelle spørgsmål, om, hvor meget de kommunale budgetter er løftet med på ældreområdet, i forhold til hvad der er givet af løft fra den nuværende regering og den forrige Venstreregering.
Der vil man kunne se, at selv om der er blevet løftet fra regeringens side, har kommunerne faktisk lagt oven i, i forhold til hvad de bruger på antallet af ældre.
Samtidig med det skal man huske på, at det, der er væsentligt her, jo ikke bare er, hvad man totalt set bruger mere, men hvad man egentlig bruger de penge til, man har i forvejen.
Derfor: Hvis man kan bruge pengene klogere – og jeg mener, det er klogere, at vi bruger nogle penge på velfærd, end at vi bruger dem på Danmarks Radio – så er det en god måde at skabe rum til også at håndtere antallet af ældre, der stiger.
Astrid Krag (S), 2018-12-12:
Jamen finansministeren behøver ikke at stå og fortælle mig, at regnestykket er forkert.
For det er jo de tal, vi har fra ministerens eget ministerie, og de regnemaskiner, der er derovre, der fortæller os, hvad der skal bruges for at dække det demografiske træk, det, at der kommer flere ældre.
Jeg vil så på mine sidste 14 sekunder gå tilbage og bede ministeren om at uddybe det, han sagde, i forhold til at kommunerne har brugt flere penge på ældreområdet og endda har lagt oven i det, de har fået af puljer.
Kan ministeren uddybe, hvor mange flere penge han mener der er brugt på ældreområdet set i forhold til det stigende antal ældre i kommunerne?
Kristian Jensen (V), 2018-12-12:
Nej, jeg sigtede til, at man, da vi overtog regeringsmagten, i Danmark brugte 9,9 mia. kr. på modtagelse af asylansøgere, indkvartering og andet, og at det på grund af den politik, regeringen har ført siden regeringsskiftet, næste år bliver vurderet til at være 5,7 mia. kr., altså mere end 4 mia. kr. mindre.
Det betyder, at der inden for den samme ramme af offentlig økonomi bliver frigjort 4 mia. kr., der kan bruges på andre områder.
Noget af det bruger vi i nærområderne til at hjælpe flygtninge tæt på deres lande, og andet bruger vi her i Danmark til at styrke kernevelfærden.
Derfor er det regnestykke, som ligger helt til grund for fru Astrid Krag, nemlig at man kun skal vurdere, hvad væksten er i det samlede offentlige forbrug, men ikke, om man bruger pengene på en anden måde, et forkert regnestykke.
Det, der er kernen, er, at man kan bruge det, man har i den offentlige sektor, mere effektivt og langt bedre, og det gør man bl.a., ved at man omprioriterer på erhvervsfremmesystemet.
Alt det er med til at gøre, at man får et større råderum ude i kommunerne til at klare de udfordringer, der er, og derfor har vi givet kommunerne en ramme, der gør, at de, hvis de driver en effektiv og god kommune, kan klare det pres, der kommer fra flere ældre.