runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2018-01-19:
Der er ingen tvivl om, at Dansk Folkeparti nærmest til enhver tid, allerede før selvstyreloven, har syntes, at Grønland skulle sættes under administration.
Man har en eller anden idé om, at det er bedst for Grønland, at de bliver sat under administration.
Og så er jeg sådan set ligeglad med, hvad hr. Søren Espersen mener om mit ordvalg i den sammenhæng.
Det er ikke en vej frem, men en vej baglæns.
I Enhedslisten anerkender vi ethvert folks ret til selvbestemmelse og demokrati.
Vi anerkender selvstyrelovens bestemmelse om, at Grønland kan beslutte selvstændighed.
De kan undervejs hjemtage en række sagsområder, når de ønsker det.
Vi anerkender også Danmarks folkeretlige forpligtelser til at facilitere en sådan udvikling i overensstemmelse med FN's resolutioner – for at sige det lidt mere klart end det lidt mærkelige sammensurium af udtalelser i den her debat.
Demokrati og selvbestemmelse er den eneste bæredygtige vej til udvikling, også økonomisk.
Vi ser positivt på forfatningskommissionens arbejde og har tillid til, at det kan foregå på en god og demokratisk måde til gavn for Grønland.
Vi anerkender, at det grønlandske samfund har alvorlige økonomiske og sociale problemer, men ser også positive ting.
Og jeg synes, det er lidt trist at høre en debat, hvor vi altid kun skal nævne de negative ting, når der faktisk er fremdrift på en række områder i Grønland.
Fiskeriet er i god udvikling.
Air Greenland – når vi nu snakker om fly og den slags – bidrager positivt til den grønlandske økonomi som et af de få store flyselskaber.
Turismen er i udvikling og endda – i forhold til tidligere – i rivende udvikling, vil jeg sige, og der er som også tidligere nævnt et kæmpe, kæmpe potentiale.
Kommunerne har igangsat en indsats på det sociale område og især på børneområdet – det er nødvendigt, og det er også positivt at se, at man faktisk nu tager fat på nogle områder, som ikke har fået den nødvendige interesse før.
Uddannelsessystemet er i udvikling.
Og sådan kunne vi jo blive ved med at nævne områder, hvis vi ville være nuancerede og nøgterne, hr. Søren Espersen.
Vi mener i Enhedslisten,
at kongeriget skal bidrage økonomisk og på anden måde, hvis Grønland beder os om det.
Det er en solidaritet, vi lovede hinanden, da vi lavede rigsfællesskabet.
Vi ser med tilfredshed på, at Grønland engagerer sig udenrigspolitisk og sikkerhedspolitisk i debatterne og søger indflydelse.
Grønland bidrager meget positivt til kongerigets udenrigspolitik på mange områder, og det er meget produktivt, ikke mindst i spørgsmålet om Arktis.
Tænk, hvad Danmark ville være i Arktisdebatten, hvis ikke det var, fordi vi var i rigsfællesskab med Grønland; vi ville overhovedet ingen adgang have til den diskussion og de løsninger, der måtte komme ud af den.
Vi vil støtte Grønlands vej til selvstændighed og forventer rigsfællesskabets solidariske hjælp til den proces.
Vi kan godt forestille os et fremtidigt rigsfællesskab mellem tre selvstændige lande, når Færøerne og Grønland beslutter sig for at blive selvstændige.
Marcus Knuth (V), 2018-01-19:
Der synes jeg nu at Island som et eksempel viser, at man godt med meget høj vækst kan udvide en turismeøkonomi – hermed også opførelse af hoteller osv. – til gavn for samfundet, og jeg er sikker på, at hvis der kom betydelig flere turister til f.eks. Illulissat, ville byen opføre de nødvendige hoteller osv.
Altså, der er jo allerede en del krydstogtskibe, som kommer forbi, og som måske ikke var der i samme omfang for 5 eller 10 år siden.
Turisme er noget, som vil gavne den grønlandske økonomi.
Jeg ser det ikke som en hindring for Grønlands økonomi, at der skulle komme flere turister – det ville jeg tværtimod se som noget positivt.
Henrik Brodersen (DF), 2018-01-19:
Folk har jo en rejselyst, og nu har de fleste af dem, som har den lyst, været på Bali, Galapagosøerne og alle mulige andre steder, og man søger også op for at se det smukke, storslåede land, som Grønland rent faktisk er.
Men når man kan komme hurtigt dertil, er der måske også, hvis de her lufthavne bliver bygget, den fordel, at man også kan komme hurtigt derfra.
For hvad skal alle de her mennesker, som vi nu indflyver til Grønland, rent faktisk beskæftige sig med, mens de er der?
Der er jo ikke nogen plan for, hvor de skal overnatte, og hvad der er af forskellige oplevelsesmuligheder ud over selvfølgelig at kunne fotografere den storslåede natur, der er på Grønland.
Det er det, vi efterlyser en plan for.
Et er, at der investeres så massivt i, at det skal være muligt at flyve til og fra Grønland, men man kan spørge, hvor resten af oplevelsen er ud over selvfølgelig at fotografere is – og det er smukt, det erkender jeg.
Søren Espersen (DF), 2018-01-19:
De områder, statsminister nævnte, der koster penge, er jo dem, som endnu ikke er hjemtaget af det grønlandske selvstyre.
Det har jo ikke noget med bloktilskuddet at gøre.
Altså, de ting, der ikke er hjemtaget, finansierer staten selvfølgelig.
Men det er ikke det, vi taler om, det er bloktilskuddet.
Det, der blev nævnt som eksempel på, at Danmark foretager en hel masse ting, er f.eks. flådens tilstedeværelse i Grønland, som også har en stor civil betydning.
Men jeg skal lige have slået helt fast: Når Grønland har fået selvstændighed, skal Danmark fortsat finansiere Grønland efter Enhedslistens opfattelse.
Er det korrekt forstået?
Marcus Knuth (V), 2018-01-19:
Jeg vil gerne takke Henrik Brodersen for at rose mine evner som økonom.
Jeg må dog skuffe ved at sige, at min primære bedrift som økonom var, da jeg arbejdede for investeringsbanken Lehman Brothers, som krakkede med en verdenskrise til følge, så jeg ved ikke, om jeg er den rigtige at spørge.
Men jeg mener i hvert fald – og det tror jeg at jeg har sagt et par gange allerede – at man er nødt til at gøre noget ved den grønlandske infrastruktur, i hvert fald når det kommer til at kunne flyve direkte til f.eks. Illulissat eller Nuuk.
Det, at man altid skal forbi Kangerlussuaq, mener jeg altså er en alvorlig hindring for udviklingen af den grønlandske økonomi.
Så kan man, som jeg sagde til hr. Søren Espersen, diskutere, hvordan det skal gøres, og om den fremgangsmåde, som selvstyret kigger på nu, er den mest rentable.
Der er i hvert fald én dansk investeringsvirksomhed, som er interesseret i at være med til at finansiere det.
Så jeg synes klart, man kan kigge på, hvordan de her projekter skal finansieres, men jeg mener, at der er nødt til at ske en udvikling af den grønlandske infrastruktur, når det kommer til lufthavne, hvis man gerne vil sikre en bedre grønlandsk økonomi.
Det mener jeg også er noget, som vil være en styrkelse for rigsfællesskabet, fordi det også vil gøre det nemmere for danskere at besøge Grønland.
Henrik Brodersen (DF), 2018-01-19:
Og tak for ordførertalen.
Jeg er jo bekendt med, at ordføreren har beskæftiget sig rigtig meget med økonomi, og jeg vil gerne spørge ordføreren: Tror ordføreren på det her økonomiske projekt?
Hvis man gik ind i et hvilket som helst pengeinstitut og satte sig foran en førsteårsbankelev med et budget uden indtægter, men med et meget, meget stort forbrug, så tror jeg ikke, at man ville få lov til at køre det her igennem.
I så fald var der i hvert fald et rigtig godt incitament til at havne i et fjernsynsprogram, hvor man tager hånd om skrantende økonomier.
Så jeg skal bare gentage mit spørgsmål: Tror ordføreren på det her økonomiske projekt?
Så må ordføreren egentlig selv om, om det drejer sig om en kortere eller længerevarende periode.
Marcus Knuth (V), 2018-01-19:
Nu forstår jeg det lidt bedre.
Jeg er meget enig i, at investeringer selvfølgelig er en del af vejen frem.
I forhold til de lufthavnsprojekter, som vi diskuterer her, støtter jeg, som jeg sagde før, helhjertet op om, at det ville være til gavn for bl.a. et område som Ilulissat at have direkte flyvning dertil.
Det er jo noget, som ikke kun ville styrke turismen, som vi har set i Island, men jeg mener faktisk også, at det er noget, som ville styrke rigsfællesskabet, altså også gavne almindelige danskere eller færinger, som gerne vil til Grønland.
Det er jo en forhindring, at man igen og igen skal forbi Kangerlussuaq, hvor man risikerer at sidde fast i flere dage.
Så ja, infrastruktur er en helt, helt central del i udviklingen af den grønlandske økonomi.
Aleqa Hammond (UFG), 2018-01-19:
Er det mit andet spørgsmål?
Man kan jo sige, at Grønland er et fantastisk land, og vi ser også, at Grønland har et meget stort potentiale til en stærk økonomisk fremgang, ikke bare i form af vores fiskeri, men også i form af råstofsektoren og helt bestemt også turismen.
For at et land kan være mere økonomisk selvbærende, er det utrolig vigtigt, at man ser på nye muligheder og store investeringer.
Jeg tror, det er vigtigt, at man gør Grønland tilgængeligt, men helt bestemt også, at man sikrer, at vi har flere flysæder, således at vi kan få gavn af vores store natur, som hele verden også gerne vil se.
Det synes jeg er den rigtige retning at gå i.
Jeg synes også selv personligt, at det er den rigtige investeringsvej at gå.
Er ordføreren ikke også enig i det?
Marcus Knuth (V), 2018-01-19:
Jeg er ikke helt sikker på, om jeg skulle forstå det som en kommentar eller som et spørgsmål.
Jeg ved ikke, om ordføreren kan gentage det lidt mere klart.
Jeg hørte det mere som en kommentar.
Aleqa Hammond (UFG), 2018-01-19:
Nu er det jo sådan, at vi ikke ser så meget på begrænsninger, med hensyn til hvad det grønlandske selvstyre kan eller ikke kan.
Det er heller ikke Folketingets arbejde at gøre sig til dommer over det.
Men en ting er sikkert: Uanset selvstændighed er det jo vigtigt og nødvendigt for det grønlandske samfund med reformer, og det er nødvendigt med investeringer, således at vi i Grønland kan indfri det potentiale, vi har, til økonomisk vækst til gavn for den grønlandske befolkning, men også gøre os uafhængige af bloktilskuddet.
Det er helt naturligt, at vi gerne vil af med det, synes jeg selv Når det er sagt, er det også utroligt vigtigt for mig at pointere, at det ikke er det grønlandske naalakkersuisut alene, der bestemmer, hvordan ruten og linjen skal være for den grønlandske politiske verden.
Der står et parlament, Inatsisartut, bag, som også har vedtaget finansloven, og hvordan naalakkersuisut skal prioritere deres investeringer i samfundet.
Det er en demokratisk proces hele vejen igennem, som jeg synes der skal udvises stor respekt for.
Om vi er i stand til det eller ej, er ikke diskussionen her, synes jeg.
Marcus Knuth (V), 2018-01-19:
Jamen jeg synes, vi gør det meget klart både i vores regeringsgrundlag og nu også i den tekst, som vi vedtager her, at vi respekterer muligheden for selvbestemmelse.
Men det ændrer jo altså ikke på de enorme økonomiske udfordringer, som Grønland står over for.
Og det synes jeg er den relevante debat at have.
Sideløbende kan vi selvfølgelig godt diskutere selvbestemmelse, og det er jo så også det, vi gør lige nu.
Christian Juhl (EL), 2018-01-19:
Det er jo en meget, meget positiv situation, og den situation vil Grønland også komme i efter min mening.
Carsten Bach (LA), 2018-01-19:
Det kan jo være meget svært at stå og gisne om, hvilke opgaver i det grønlandske samfund der skal varetages langt ude i fremtiden.
Nu tillod jeg mig at sammenligne en lillebitte smule med Island i min tale.
Nu nævner spørgeren selv NATO i den her sammenhæng, og her kunne man måske også prøve at drage en parallel til Island.
Nu står jeg jo bare og gisner som en anden spåkone om noget, der formentlig ligger meget langt ude i fremtiden, og det tænker jeg ikke er det, vi skal bruge tiden på her i Folketingssalen.
Henrik Brodersen (DF), 2018-01-19:
Lad os tænke den tanke, at vi får slået fast, at det stadig væk er muligt, at det er det, den grønlandske befolkning vil, og at det er det, man arbejder henimod.
Der er godt nok ikke nogen plan for det, og man ved ikke helt, hvor det havner.
Men lad os nu tænke den tanke, at Grønland er selvstændigt om 5, 10, 20 år, hvordan ser ordføreren så på spørgsmålet om at varetage de ting, som Danmark gør nu – og her tænker jeg i særdeleshed på alt med kystbevogtning, forsvar osv. osv.?
Vil det være i regi af NATO?
Vil det være andre, som skulle overtage de her ting?
Carsten Bach (LA), 2018-01-19:
Den udvikling, jeg også beskrev i min ordførertale, peger jo netop frem imod en mere liberal og åben økonomi, uafhængigt af statstilskud og andet.
Jeg synes, det er helt naturligt, og der er helt bestemt en række potentialer for økonomisk udvikling i Grønland.
Jeg skal ikke som politiker stå her og gøre mig klog på, hvilke områder det vil være bedst for det grønlandske samfund at fokusere på.
Det tror jeg der er andre, der er langt bedre til, end jeg er.
Aleqa Hammond (UFG), 2018-01-19:
Det er alle enige om, uanset om det er her i Folketinget eller i Grønland.
Vi er enige i, at Grønland har brug for en stærkere økonomi, end vi har i dag.
Når det er sagt, vil jeg sige, at Danmark også er vidende om, at Grønland har et stort potentiale for økonomisk fremgang gennem investeringer, som er nødvendige.
Måske kunne det være en god idé for Danmark også at tænke på de muligheder, Grønland har, uanset om landet politisk er på vej mod selvstændighed, og også være med til at investere til gavn for vores partnerskab og ligeværdighed for fremtiden.
Hvad siger ordføreren til det?
Carsten Bach (LA), 2018-01-19:
Altså, al udvikling er jo, kan man sige, sådan pr. definition et spørgsmål om tid.
Og den udvikling, som jeg også beskrev, og som jeg ser for mig, for forholdet mellem Grønland og Danmark er jo en øget grad af selvstændighed.
Og på et eller andet tidspunkt, som jeg også gav udtryk for, er der måske en situation, der gør, at det grønlandske folk ønsker at tage det definitive skridt frem til fuldstændig selvstændighed.
Og så må vi jo tage det, når den tid kommer.
Spørgeren bemærkede måske også, at jeg omtalte afgrundens kant.
Vi skal i alle sammenhænge have en ligeværdig og respektfuld tone, når vi taler om alle venskabelige forhold.
Det er sådan set ligegyldigt, om det er vores forhold til det grønlandske folk, eller om det er vores forhold til andre folk.
Og jeg synes faktisk også, at der i den dialog og den debat, der er i Folketinget, i altovervejende grad er tale om gensidig respekt osv.
Så jeg kan ikke genkende det billede, som jeg synes spørgeren forsøgte at tegne lige før.
Aleqa Hammond (UFG), 2018-01-19:
Jeg mener selv, at Grønland bliver selvstændigt; det er kun et spørgsmål om tid.
Og når vi snakker om bloktilskuddet fra Danmark til Grønland – altså hvad der vil ske, hvad der ikke vil ske, og det ene med det andet – vil jeg sige, at jeg tror, det er utrolig vigtigt, at man også anerkender og respekterer den situation, at flertallet i Grønland ønsker selvstændighed.
Og det er der, vejen for Grønland fører hen.
Det vil også være passende for Folketinget at følge med i, hvad der så vil ske, efter at Grønland er nået dertil, hvor økonomien er så stærk, at vi begynder at føre forhandlinger mellem Grønland og Danmark og diskutere, hvad der skal ske derefter.
Jeg efterlyser sådan lidt debat om, hvad en win-win-situation kan være for både Danmark og Grønland, når vi når dertil, i stedet for at se Grønland som et land, der ikke kan stå på egne ben på grund af bloktilskuddet.
Hvad med at se på, hvilke muligheder Danmark har for at være en del af Grønlands fremtidige udvikling, således at man muligvis kan se en win-win-situation?
Hvad siger ordføreren til det?
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-01-19:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Og også godt nytår til hr. Carsten Bach.
Jeg synes, det var en rigtig fin indledning, som ordføreren havde, i forhold til at vi måske kan se det som en god ven, der glider lidt væk, og hvor det føles underligt, hvad der sker med den her relation.
Så fik jeg et billede af, at hvis den gode ven gang på gang kan opleve sig selv blive omtalt generaliserende og nedladende i fjernsynet, er der måske en grund til, at den gode ven bliver lidt mere tilbageholdende med at fastholde en relation.
Kan ordføreren genkende, at vi fra Folketingets side – og der mener jeg ikke ordføreren, for jeg mener egentlig, det var en rigtig god og egentlig også progressiv tale og holdning til emnet, som ordføreren fremførte i dag, men regeringskonstellationen og det støtteparti, som i dag har stillet den her forespørgsel – måske skal have en højere grad af ligeværdig og respektfuld dialog, når vi omtaler det fremadrettede samarbejde?
Carsten Bach (LA), 2018-01-19:
Tak for ordet.
Jeg tror, at vi alle sammen kender det med at have en god ven, som pludselig ikke ringer helt så meget som tidligere, og man får følelsen af, at et venskab er ved at glide lidt ud i sandet, men at man desværre ikke helt ved hvorfor.
Den følelse kan jeg også godt få, når jeg følger debatten om grønlandsk selvstændighed, for på den ene side kan jeg sagtens forstå ønsket om at træde sin helt egen sti, men på den anden side tror jeg, at både Grønland og Danmark fortsat kan få masser af gavn af et tæt samarbejde og af at gå hånd i hånd inden for det, som nu engang hedder rigsfællesskabet.
Som repræsentant for et parti skabt på en udbrydertrang og et ønske om mere frihed og selvstændighed ønsker jeg og Liberal Alliance naturligvis at støtte op om det grønlandske folks ønske om det samme.
Det er altafgørende for os, at den proces for udvikling af rigsfællesskabet, som er her, og som også vil foregå i den kommende tid, skal ske i respekt for grundloven og de aftaler, som vi allerede har indgået med det grønlandske selvstyre.
I Liberal Alliance ønsker vi i øvrigt et fortsat konstruktivt samarbejde i hele rigsfællesskabet.
Vi vil gerne fastholde et stærkt og samarbejdende rigsfællesskab, og det indebærer altså også, at vi støtter op om det ønske, som er i Grønland, om øget selvstændighed.
Det er i den ånd, vi skal udvikle det fortsatte samarbejde i rigsfællesskabet.
Vi skal respektere hinanden, og vi skal samarbejde på de mange områder, hvor Grønland og Danmark har fælles interesser.
Liberal Alliance mener, at vi, i takt med at Grønland og Danmark ønsker det og også er parat til det, overdrager mere ansvar og flere administrative opgaver til selvstyret i Grønland.
Men jeg mener også, at der er en faldgruppe, vi skal passe meget på, for det blotte faktum, at ansvar er overdraget, skal jo ikke forhindre os i stadig væk at hjælpe hinanden, give hinanden gode råd og kærligt trække hinanden væk fra afgrundens kant, hvis vi er kommet lidt for tæt på.
Det er det, gode venner gør.
Fra dansk side skal vi understøtte den økonomiske udvikling i Grønland mod et liberalt åbent marked, så det grønlandske samfund er bedst gearet til en eventuel fremtidig øget selvstændighed.
For en forfatningsmæssig uafhængighed vil også betyde økonomisk uafhængighed, og Grønland skal i så tilfælde være klædt på til at kunne klare sig uden de økonomiske tilskud, som opnås i dag.
Vi er netop gået ind i hundredåret for Islands selvstændighed, og i den anledning synes jeg det er oplagt at drage nogle paralleller og tage ved lære af de erfaringer, vi har gjort os både forud for og efter 1918.
Islands selvstændighed står for mig i dag ikke som et opgør med fortiden, men som starten på et nyt og forstærket kulturelt og økonomisk fællesskab i gensidig respekt.
Det er det, jeg og Liberal Alliance ønsker og håber for det fortsatte samarbejde mellem Grønland og Danmark.
Så vil jeg bare til sidst sige, at Liberal Alliance støtter det forslag til vedtagelse, der tidligere er blevet læst op.
Søren Espersen (DF), 2018-01-19:
Island tog den fulde selvstændighed, mens Danmark var besat.
Det synes jeg ikke var særlig pænt gjort, men lad det nu ligge, det er ikke det, vi skal diskutere i dag.
Så det er ikke noget, vi skal give Grønland.
Det kan man tage.
Der er så nogle ting, der er undtaget; det er udenrigstjenesten, forsvar og sikkerhed og Højesteret.
Der er nogle enkelte ting, der ikke kan overtages, medmindre man bliver et selvstændigt land.
Så hvad ligger der i begrebet øget selvstændighed?
Vi taler om enten-eller her, ikke noget med at øge.
Carsten Bach (LA), 2018-01-19:
Jeg synes faktisk godt, man her kan tale om en øget grad af selvstændighed og overdragelse af flere administrative områder, og at det – som jeg også sagde – bliver gjort i en gensidig forståelse, når Grønland er parat til det.
Søren Espersen (DF), 2018-01-19:
Der er bare ingen, der anfægter Grønlands ret til at tage lige præcis de områder hjem, som de ønsker.
Det blev stipuleret i selvstyreloven, så det er ikke noget med, at vi er særlig gavmilde, fordi det sker.
Så det er ikke noget med at give.
Jeg vil bare gerne have præciseret, at det er sådan.
Carsten Bach (LA), 2018-01-19:
Jeg er meget glad for hr. Søren Espersens præcisering.
Jens Joel (S), 2018-01-23:
Tak for det.
Og det kan gøres meget kort.
Men i forlængelse af regeringens klimapolitiske redegørelse fra december har vi bredt i Folketinget med deltagelse af alle partier ønsket en forespørgsel, hvor energi-, forsynings- og klimaministeren kunne komme her og redegøre for de fremtidige klimapolitiske initiativer.
Det ser vi naturligvis frem til.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-01-23:
Mange tak for talen.
Jeg er meget enig i meget af det, ordføreren siger, og jeg synes, at det lover rigtig godt for nogle af de ambitioner, vi sammen kan sætte efter et valg.
Jeg er også meget glad for, at vi er fælles om et forslag til vedtagelse i rød blok.
Det er jo et faktum, at EU's kvotemarked er kollapset, og Dansk Energi har for ikke så længe siden lanceret et forslag om, at vi sammen med England, Frankrig og Holland kunne indføre en minimumsafgift på CO2.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre Socialdemokratiets holdning til den idé.
Anders Johansson (KF), 2018-01-23:
Det synes jeg bestemt.
Som jeg også sagde i min ordførertale, synes jeg jo først og fremmest, at man som forbruger, som låntager, har et ansvar, men som jeg også sagde, mener jeg, at der selvfølgelig er nogle, som skal beskyttes af vores lovgivning, og jeg synes måske, at lige præcis når vi kommer ud i de her eksempler, hvor nogle er havnet i en så presset situation, at de er nødt til at optage nye lån for at betale for gamle osv., at det er her, hvor vi skal ind og kigge på, hvordan vi kan beskytte de svage borgere, som havner i den situation, så de netop ikke havner i den situation og i hvert fald kan hjælpes ud af den situation.
Jeg vil meget gerne være med til at kigge på, hvordan vi kan lave noget lovgivning, så vi kan sikre de allersvageste grupper i det her, uden at det går ud over en masse.
Der har været lidt diskussion om, hvor stor en procentdel der betaler tilbage, men hovedparten af dem, der optager de her lån, betaler dem jo tilbage.
Så vi skal selvfølgelig beskytte de allersvageste, uden at det går ud over den majoritet, som faktisk bruger de her lån og betaler dem tilbage.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-01-23:
Men man kan jo også spørge på en anden måde.
Vi ser, at nogle af dem, som optager det ene kviklån efter det andet for at betale for gæld, som de har fra tidligere kviklån, vikler sig ind i mere og mere gæld.
Jeg hørte et eksempel på den kviklånskonference, debat, vi var til, hvor et kviklån på 10.000 havde vokset sig til langt over 100.000, fordi det ene lån erstatter det andet.
Til det her mere principielle spørgsmål: Kan man ikke komme derud, hvor man har så ringe tilbagebetalingsevne, og hvor der er så lidt grund til, at man skal have et kviklån til, hvad man nu skal have det til, et tv, eller hvad det nu er, at det egentlig er okay, at der bliver sagt nej?
Anders Johansson (KF), 2018-01-23:
Alt andet lige er det jo klart, at hvis man går ind og blander sig i prisdannelsen på et marked, vil der være færre aktører, som vil gå ind og tilbyde deres produkter på det marked, og det vil selvfølgelig føre til, at nogen, som i dag får tilbudt og får mulighed for at tage et kviklån, ikke længere vil få det, fordi der simpelt hen er en forskel, når man udbyder de her lån, fordi man jo går ind og vurderer på risici osv. i forhold til at fastsætte en pris på et lån.
Man fastsætter en rente, årlige omkostninger i procent, eller hvad man nu fastsætter, ud fra den risiko, der er ved den, man udlåner til.
Så er det klart, at nogle vil blive udelukket fra det her marked, hvis man laver et loft, og der vil være færre aktører, der vil tilbyde ydelser på det her marked.