runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Ravn (S), 2016-12-07:
Tak for svarene.
Jeg vil alligevel afslutte med at spørge, om ministeren kan forstå, hvis folk derude bag Borgens tykke mure kan tænke, at ministeren og regeringen er skræmmende liberalistiske og ideologiske på det her område, og måske kan tænke, at ministeren skulle se at komme ud i den virkelige verden og komme i øjenhøjde med de mennesker, som har krav på ordentlige boliger i den almene sektor, boliger, som er til at betale.
For ministeren har jo udtalt, at ministeren vil arbejde for, at Liberal Alliances politik bliver regeringens politik.
Der kan jeg også blive både nervøs og bekymret, når jeg tænker på, hvordan ministeren udtalte sig, da vi i Folketinget for et par måneder siden drøftede forslaget om effektivisering af den offentlige sektor.
Ministeren sagde, at den offentlige sektor skal privatiseres, og at når det kommer til de almene boliger, skal de også privatiseres og skabe et overskud.
Og der skulle ifølge ministeren være et potentiale for at skabe et overskud på i hvert fald 1,5 mia. kr.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-12-07:
De almene boligselskaber er private.
De er bare understøttet med offentlig støtte, men de er private.
Julie Skovsby (S), 2016-12-07:
Hvad mener ministeren om hændelsen fra Nyborg, omtalt i medierne, bl.a. af TV 2/Fyn den 2. december, hvor 87-årige Gerda Møller var sengeliggende og døende, indtil hun skiftede plejehjem, og hvad vil ministeren tage af initiativer for at sikre, at alle ældre i Danmark får en tryg og værdig alderdom?
Thyra Frank (LA), 2016-12-07:
Vores ældre fortjener en værdig pleje og omsorg, der tager udgangspunkt i deres individuelle behov.
Jeg håber, at man i den pågældende kommune har lært af sagen, for når den ældre kvinde kan få en god og kompetent behandling på et plejehjem i kommunen, så må det også være muligt at bringe de gode erfaringer videre og sikre en ordentlig pleje på andre af kommunens plejehjem, hvis kvaliteten halter der.
Derfor har vi i trekløverpartierne og i Dansk Folkeparti i finansloven for 2016 afsat 1 mia. kr. ekstra årligt til en mere værdig ældrepleje.
Endvidere har jeg lige aftalt med KL, at vi sætter mere tryk på at sikre, at der ikke er uhensigtsmæssige regler og dokumentationskrav, der står i vejen for en god ældrepleje.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-12-07:
Liberal Alliance er ikke et doktrinært socialistisk parti.
Liberal Alliance er et liberalt reformparti, som forsøger at påvirke det danske samfund så meget som muligt i den retning, som Liberal Alliance går ind for.
Det gør vi bl.a. ved regeringsdeltagelse, og når man deltager i en regering, udarbejder man et fælles regeringsgrundlag sammen med andre partier, i det her tilfælde to andre partier.
Og det regeringsgrundlag er Liberal Alliance så bundet af.
Julie Skovsby (S), 2016-12-07:
Jeg vil gerne starte med at sige velkommen til ministeren her i Folketingssalen.
Og så vil jeg også gerne lige rette i spørgsmålet, hvor jeg har skrevet, at Gerda Møller er 87 år – hun er 88 år.
Jeg rejser den her sag, fordi jeg synes, at den er meget sigende, og fordi jeg ønsker, at ministeren tager nogle initiativer.
Jeg er selvfølgelig meget enig med ministeren i, at man skal have en værdig alderdom i hele landet, men i forhold til hvilke initiativer ministeren ønsker at tage på baggrund af den her sag synes jeg ikke at jeg hørte så mange svar, så jeg vil gerne spørge ind til selve det her med økonomien.
Kunne man forestille sig, at man kunne gå til finansministeren og spørge, om der kunne være flere penge til vores ældre og til plejehjemmene?
Kunne man forestille sig, at man kunne se på det kommunale tilsyn, kunne man forestille sig, at man kunne bede om en redegørelse for at se, hvordan vi kan lære af den her sag?
Kunne man forestille sig, at man kunne se på fagligheden og se på, hvordan vi kan styrke personalet, sådan at de får mere tid til de ældre?
Thyra Frank (LA), 2016-12-07:
Der er ingen tvivl om, at der er rigtig meget, vi kan se på, og der er også rigtig meget, at vi kan gøre fremadrettet.
Vi har set de her sager i medierne igen og igen, og det er ikke værdigt.
Jeg vil så sige med hensyn til pengene og økonomien, at det jo er meget sigende, at når man har den samme kommune og to forskellige plejehjem – og vi ser den gamle dame ligge og nærmest være døende på det ene plejehjem, mens vi på det andet ser hende sidde med læbestift og pudder, og når hun bliver spurgt, hvordan hun har det, så svarer hun: Jeg har det godt – så viser det, at det mere drejer sig om værdier og holdninger og uden tvivl også ledelse.
Julie Skovsby (S), 2016-12-07:
Jeg er selvfølgelig meget enig i, at det handler om ledelse, og den øverste politiske ledelse er jo selvfølgelig ministeren.
Økonomien i Nyborg Kommune ser vel nogenlunde ud, som den ser ud flere steder i landet, men ikke som den f.eks. ser ud i Frederiksberg, hvor man jo havde en noget bedre økonomi.
Så der er ingen tvivl om, at der er brug for flere penge.
Vil ministeren gå til finansministeren og spørge, om der kan blive råd til mere på det her område?
Thyra Frank (LA), 2016-12-07:
Så er jeg jo rigtig glad for at kunne meddele spørgeren, at vi i finansloven for 2017 allerede har afsat 2 mia. kr., som det er meningen skal bruges på det her område.
Heraf går 1,5 mia. kr. til et klippekort, så hver beboer får ½ time om ugen til at kunne gøre nogle ting, som vedkommende gerne vil, og som betyder noget for vedkommende.
Så kan man gå en lille tur ud at se på ænderne, eller hvad man har lyst til.
Astrid Krag (S), 2016-12-07:
Jeg behøver jo ikke at byde ministeren velkommen.
Vi har brugt meget tid sammen.
Det er lige før, jeg har set ministeren mere i de sidste døgn, end jeg har set min egen familie – nej, det er ikke lige før: Jeg har set ministeren mere end min egen familie i det sidste døgn.
Ministeren har jo fat i noget væsentligt her.
Når man siger, at Gerda har boet på to plejehjem i samme kommune, siger ministeren, at det viser, at det her handler om værdier og holdninger og ledelse.
Jeg vil bare spørge ministeren, om hun ikke også tror, der er nogle andre ting på spil, som er lidt tungere end de her flotte overskrifter.
Altså, tror ministeren ikke også, at der med nogle af de rigtig skidte eksempler, vi ser rundtomkring – ikke bare på tv, men også, når man tager rundt og besøger plejehjem, når man snakker med FOA-afdelinger rundtomkring, og når man snakker med ældrerådene rundtomkring – er tale om, at der er andre ting på spil end bare manglende værdier og en forkert kultur, men at der f.eks. er et højt niveau af sygemeldinger på baggrund af vold fra demente beboere?
Thyra Frank (LA), 2016-12-07:
Jeg er ikke i tvivl om, at der kan aflæses meget i det, at personalet har det høje fravær.
Og en af de ting, man aflæser der, er uden tvivl – og det har personalet selv udtalt sig om – at det handler om, at de i virkeligheden måske skriver for meget i forhold til, hvor meget de er ude, at de alt for tit må vende ryggen til ting, de burde handle på, men de føler, at skal være inde og dokumentere i stedet for.
Astrid Krag (S), 2016-12-07:
Tak for det, og også tak for taskforcen.
Den har jeg også kvitteret for, og den glæder vi os til at se.
Den vil jeg også godt høre noget mere om hvem skal sidde i osv., men det må vi tage på et andet tidspunkt.
Jeg vil gerne lige forfølge det, jeg spurgte om, for jeg synes ikke rigtig, ministeren kom omkring det, altså det her spørgsmål om sygefravær som noget, der kan være med til at starte en negativ spiral, som belaster budgettet hos den enkelte leder.
Thyra Frank (LA), 2016-12-07:
Jeg tror, der er mange ting på spil, men jeg er ikke i tvivl om, at når der er medarbejdere, der siger, at de ikke føler, at de er bakket nok op af deres ledelse – at de ikke ser ledelsen nok – så er det utrolig vigtigt også at sige, at man som leder bør være synlig og gå foran og vise vejen med godt eksempel.
Det er i hvert fald også noget af det, vi skal have frem.
Og der tror jeg det er vigtigt at de får lov til at beskæftige sig med det, de er uddannet til, i stedet for at sidde og skrive om noget andet.
Ville de have været kontordamer, havde de sikkert taget en anden uddannelse.
Mattias Tesfaye (S), 2016-12-07:
Ja, det er selvfølgelig rigtigt; det skal arbejdsmarkedets parter tage ansvar for, så længe § 55 i erhvervsuddannelsesloven ser ud, som den gør.
Hvis den havde set anderledes ud, havde det jo været et politisk spørgsmål, som vi skulle tage stilling til, f.eks. om de skulle arbejde på SU.
Det ville Socialdemokratiet så være modstander af, og det kan jeg forstå at regeringen også er modstander af.
Så langt så godt.
Vi har fået slået fast, at ministeren ikke har nogen planer om at ændre den paragraf, og vi har også fået slået fast, at ministeren ikke vil lægge afstand til sine tidligere standpunkter om, at det ville være godt, hvis lærlingelønnen blev sat ned.
Det sidste kunne jeg godt lige tænke mig at få bekræftet endnu en gang, altså at det fortsat er ministerens opfattelse, at det ville være fornuftigt, hvis lærlingelønnen blev sat ned, men at ministeren bare anerkender, at hun inden for den nuværende lovgivning ikke har nogen indflydelse på det.
Merete Riisager (LA), 2016-12-07:
Det bliver vældig hypotetisk.
Ministerens holdning er den, som jeg lige har givet udtryk for, altså at der er en sammenhæng imellem de samlede omkostninger – det ved jeg at man også er enig i i Socialdemokratiet – for virksomhederne og antallet af praktikpladser, og der er også en sammenhæng, i forhold til hvilke elever og hvilke unge mennesker der kommer med ind på erhvervsuddannelserne og får mulighed for at få praktik.
Og jeg ved også, at spørgeren er optaget af, at flere elever faktisk kommer ud og får rigtig praktik, og at ikke alt for mange skal være i skolepraktik.
Så der er de sammenhænge.
Arbejdsmarkedets parter skal sørge for at lave et system, som både lukker flere ind og giver en motivation for de dygtige, og det er deres opgave.
Og det er det, der er ministerens holdning.
Annette Lind (S), 2016-12-07:
Mener ministeren, at den danske folkeskole skal være det naturlige førstevalg for alle og dermed bør være den politiske førsteprioritet på skoleområdet?
Tak for det.
Mener ministeren, at den danske folkeskole skal være det naturlige førstevalg for alle og dermed bør være den politiske førsteprioritet på skoleområdet?
Merete Riisager (LA), 2016-12-07:
Skolevalg er et privat anliggende, og der kan ligge mange forskellige overvejelser bag, når forældre vælger skole til deres børn.
Det gælder, uanset om man er fra Liberal Alliance eller socialdemokrat.
Der kan ligge religiøse, politiske, historiske eller interessemæssige bevæggrunde bag forældres valg af skole.
Det kan være en tradition i familien eller den nærmeste skole, det kan være en forventning om et højt fagligt niveau eller et stærkt fokus på de kunstneriske og kreative fag.
Det handler i bund og grund om de ønsker og forventninger, som forældrene har til deres børn og deres børns fremtid, og dem vil jeg ikke blande mig i.
Vi lever heldigvis i et samfund, hvor vi som forældre har frihed til at foretage det valg, og det synes jeg er en ret, som vi skal værne om.
Alle forældre og familietyper skal i videst muligt omfang have frit skolevalg, og det er vigtigt, at folkeskolen ikke fravælges af de forkerte årsager.
Det er derfor, det er meget vigtigt, at folkeskolen gør sig så attraktiv som overhovedet muligt inden for de givne rammer.
Vi skal give folkeskolen tilbage til de elever, lærere og ledere, som har deres hverdag i skolen, og skoler og lærere skal have mere frihed til at udvikle skolen på en måde, der giver mening lokalt.
Annette Lind (S), 2016-12-07:
Det er sådan, at vi i Socialdemokratiet slet ikke er i tvivl.
Der skal folkeskolen være førstevalget for forældrene.
Jeg har jo sagt det rigtig mange gange, også fra talerstolen.
Og da ministeren var ordfører for Liberal Alliance, sagde hun: Hvorfor siger socialdemokraterne altid det?
Det gør vi, fordi vi mener det.
Nu kan jeg høre, at ministeren heller ikke som minister mener, at folkeskolen skal være førstevalget for forældrene.
Jeg har læst regeringsgrundlaget, og når jeg hører svaret, undrer det mig jo ikke, for det eneste nye, der er i regeringsgrundlaget – det, vi ikke allerede har besluttet i forligskredsen – er netop det her med privatisering.
Det er sådan, at der står, at der skal være mere privatisering på børneområdet og der skal være en højere koblingsprocent for fri- og privatskolerne.
Når det ikke skal være førstevalget for forældrene at vælge folkeskolen, hvad er ministerens visioner så egentlig for folkeskolen?
Merete Riisager (LA), 2016-12-07:
Det vil føre for vidt at skulle redegøre for alle mine visioner for folkeskolen i et § 20-spørgsmål.
Men jeg har heldigvis allerede været ude at fortælle om, at jeg ønsker, at folkeskolen igen skal blive folkets skole.
Det vil sige, at skolen bliver et sted, hvor de mennesker, som er og arbejder i skolen, føler sig bedre tilpas, hvor børnene føler sig bedre tilpas, og hvor forældrene føler, at de kan lægge et engagement.
Alle tre ting er et problem i dag.
Der er for mange både lærere og pædagoger, der har mistet motivationen.
Der er for mange børn, som oplever, at skoledagen er blevet for lang.
Og der er mange forældre, som ikke føler, at de kan engagere sig godt nok i folkeskolen og derfor vælger den fra.
Og alle de her ting er et problem.
Derfor skal vi give skolen mere frihed lokalt, sådan at dem, der er i den, føler sig bedre tilpas og har lyst til at tilvælge den, både som arbejdsplads, som et sted, hvor man går i skole, og som et sted for ens børn.
Annette Lind (S), 2016-12-07:
Nu har jeg jo bemærket, at ministeren har ændret retorik på rigtig mange områder, bl.a. det her med, at hun nu begynder at kalde folkeskolen for folkets skole, som om man nu har noget, man ikke har haft tidligere.
Jeg synes, det er bekymrende, at vi har en minister, som ikke synes, at folkeskolen skal være førstevalget, det naturlige første valg, for forældrene, men det hænger måske sammen med, at man som minister vil øge støtten til fri- og privatskolerne, og at man så også beskærer den offentlige velfærd med op til 0,3 pct. Hvordan tænker ministeren at det hænger sammen?
Merete Riisager (LA), 2016-12-07:
I Socialdemokratiet mener man åbenbart, at det her med skolevalg skal være et moralsk valg, at man som forælder skal træffe et moralsk valg, og der må jeg så lige minde om, at der så er rigtig mange socialdemokrater, der har valgt forkert, som har valgt privatskoler af personlige årsager.
Det synes jeg er okay, det må man godt.
Det synes man så ikke i Socialdemokratiet.
Det mener vi i Liberal Alliance, altså at det er okay at træffe et valg på ens barns vegne, som er det bedste for det barn.
Annette Lind (S), 2016-12-07:
Er det sådan, at når man skal tilføre fri- og privatskolerne flere penge, skal man også samtidig tilføre folkeskolen flere penge, når den nu ikke skal være førstevalget?
I Socialdemokratiet vil vi gerne gøre en god skole bedre, og derfor vil vi gerne gøre den til det naturlige førstevalg – ikke at man ikke kan vælge noget andet, men vi vil gøre en god skole bedre og gøre den til det naturlige første valg.
Skal folkeskolen have tilført penge under din regeringstid?
Merete Riisager (LA), 2016-12-07:
Der er allerede afsat 500 millioner til skoler, som har særlige udfordringer.
Det, vi gør der, er, at vi sætter et særligt fokus på skoleledernes ansvar for de elever, der har svært ved at følge med.
De penge fremgår af regeringsgrundlaget, dertil er der jo afsat ekstra ressourcer i forbindelse med folkeskolereformen.
Og så bliver opgaven altså også, kan man sige, at give folkeskolen bedre rammer for at bruge dens ressourcer på det, der er dens kerneopgave.
For mange, som er i skolen i dag, oplever, at de har rigtig mange opgaver, og det er ikke alle sammen, de synes bidrager med lige meget værdi.
Annette Lind (S), 2016-12-07:
Er det fortsat udtryk for ministerens syn på pædagogernes rolle i folkeskolen, at det vil »føre til et enormt kvalitetstab«, som ministeren tidligere har udtalt?
Er det fortsat udtryk for ministerens syn på pædagogernes rolle i folkeskolen, at det vil »føre til et enormt kvalitetstab«, som ministeren tidligere har sagt?
Merete Riisager (LA), 2016-12-07:
Det er ikke nyt, at der er pædagoger i folkeskolen, og pædagogerne har også før folkeskolereformen varetaget undervisning i børnehaveklassen og været tilknyttet skolefritidsordningerne og varetaget omsorgen for børnenes alsidige udvikling.
Jeg har stor respekt for pædagogernes kompetencer og deres faglighed.
Pædagoger er gode til at arbejde med børns sociale og personlige udvikling, med trivsel og inklusion, men de er ikke uddannet til at undervise.
Folkeskolereformen ændrer jo ikke på, at det alene er læreren, der har den generelle undervisningskompetence i folkeskolen.
Det er med folkeskolereformen fortsat lærerens opgave at sikre sammenhæng i undervisningen, og at de faglige mål for fag og klassetrin bliver indfriet.
Jeg træder ind som minister i et allerede etableret samarbejde, hvor en række partier har indgået aftale om en reform.
Det er en aftale, som jeg respekterer, og som fremadrettet vil sætte de overordnede rammer for mit arbejde.
Regeringen har ikke nogen forslag liggende om regel- eller lovændringer på det her område.
Ministeren har en holdning til, at der er en sammenhæng – og det tror jeg også at spørgeren anerkender – mellem det samlede omkostningsniveau for en virksomhed i forhold til at tage elever ind og antallet af praktikpladser, og der er også en sammenhæng med, hvilke elever der kommer ind.
Og så er det arbejdsmarkedets parters opgave og ansvar at sørge for, at der er en fleksibilitet i tingene, der både giver en motivation for nogle af de meget dygtige unge, men som også sørger for, at nogle af de unge, der har svært ved at komme ind og få en praktikplads, har en mulighed for at komme ind.
Og det er noget, arbejdsmarkedets parter skal tage ansvar for.
Mattias Tesfaye (S), 2016-12-07:
Jeg er helt enig i, at arbejdsmarkedets parter selvfølgelig også skal tage hensyn til, at lønnen gør det attraktivt at ansætte lærlinge.
Min vurdering ville være, at hvis man satte lønnen med, sådan som Liberal Alliance ønsker, nemlig ned til mellem 10 og 20 kr. i timen, så ville det resultere i færre faglærte og ikke flere faglærte, men det kan vi så spå om hver for sig.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-12-07:
Hvad er ministerens begrundelse for at fastholde nybyggeri af en vestdansk politiskole?
Hvad er ministerens begrundelse for at fastholde nybyggeri af en vestdansk politiskole?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-07:
Jeg kunne starte med at sige, at det er, at jeg vil det bedste for dansk politi.
Et stærk politiuddannelse er en investering i vores og næste generations tryghed og sikkerhed.
Med beslutningen om at bygge en ny politiskole i det vestlige Danmark har vi fået alle tiders mulighed for at etablere en moderne og fremtidssikret skole, hvor rammerne for fremtidens politi er i top.
Så tror jeg, det er vigtigt at holde sig for øje – og det synes jeg har manglet lidt i debatten, når vi har hørt mange kommuner sige, at de også har nogle lokaler – at en politiskole jo er meget, meget mere end klasselokaler.
Vi vil bygge moderne kriminaltekniske undersøgelseslaboratorier, hvor betjentene kan lære at håndtere beviser, og vi vil sikre de optimale omgivelser for skydetræning, magtanvendelse og konflikthåndtering.
Men det tror jeg også at spørgeren og jeg er enige om, eller det ved jeg.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-12-07:
Tak for svaret.
Jeg ved jo egentlig næsten ikke, hvor jeg skal starte, men lad mig starte med det mest åbenlyse.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at regeringen fortsat jagter det, jeg betragter som et fatamorgana af en nybygget politiskole, og det, jeg gerne specifikt vil spørge ind til, er det, der står i Bygningsstyrelsens rapport på side 56.
Her har man lavet en vurdering af flere eksisterende byggerier, som man holder op imod et nybyggeri, og vi kan se, at tre bygninger samlet set scorer en højere vurdering end en nybygget skole, og fem bygninger er enten lige så gode eller bedre end forslaget om et nybyggeri.
Hvorfor ser man bort fra det?
Det er den ene ting.
Det vil altså over alle årene koste 200-300 mio. kr., bare for at sætte et rundt tal på.
Hvordan forestiller man sig at man skal finansiere det?
Hvordan vil det f.eks. gå ud over anlægsloftet?
Jeg må sige, at jeg virkelig synes, at der her er tale om, at man har grebet et forløb helt forkert an over for en række kommuner og over for forligskredsen.
Så jeg synes, der er mange ting i den her sag, der kalder på, at der kommer et svar fra regeringen på, hvorfor man har lagt sig fast på den her beslutning, men jo allermest hvorfor man ser bort fra det, der egentlig er konklusionen.
Det, man har bedt forligskredsen om at afvente i et helt år, fejer man lige af banen, og så siger man nybyggeri, og man siger jo ikke bare nybyggeri, man siger også Herning.
Jeg har ikke noget imod Herning – jeg kommer meget i den by, Herning er i lighed med mange andre vestdanske byer en dejlig by – jeg mangler bare nogle saglige og faglige argumenter for, at man har valgt at træffe den beslutning, og det synes jeg at regeringen skylder et svar på.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-07:
Det er jo mange spørgsmål på en gang.
Vi har nu indkaldt til et møde i den her uge til en drøftelse af det her med politiskolen, og vi har selvfølgelig rigtig meget, vi gerne vil lægge frem og fortælle om, det er klart.
Der er det klart, at der, hvor man bl.a. kan se at det går i gult, så vidt jeg husker, er, når vi f.eks taler økonomi, og det er selvfølgelig, fordi det koster mere.
Når man bygger sådan en ny skole som et statsligt byggeri, opføres det af Bygningsstyrelsen, og det vil sige, at Bygningsstyrelsen betaler for opførelsen, og at Rigspolitiet over en 20-årig periode så vil finansiere de samlede udgifter gennem en årlig huslejebetaling.
Det er processen for det.
At vi så har haft en proces, som jeg tror at spørgeren og jeg nok kan blive enige om ikke har været fantastisk, altså at så mange kommuner har brugt så meget tid på det, ville jeg ønske jeg kunne gøre om.
Men det kan jeg jo ikke gøre om.
Nu tænker jeg bare på, at jeg er nødt til at prøve at finde en løsning, der er den bedste løsning.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-12-07:
Jeg skal forsøge at gøre det hurtigt.
Jyllands-Posten bragte for nylig en historie, hvor de sagde, at hvis man havde lagt parametrene Herning og nybyggeri ind i den analyse, der er lavet, så ville der på et af parametrene ikke længere være gult, men rødt.
Når det er interessant, er det, fordi andre eksisterende lokaliteter jo, må man sige, har haft svært ved at komme i betragtning, netop fordi noget ville falde ud til en rød side.
Derfor forstår jeg egentlig ikke, hvorfor det parameter ikke er lagt ind, hvorfor man ikke har valgt at behandle nybyggeri i Herning på den samme måde, altså med de samme kriterier, som man har underkastet andre eksisterende adresser.
Det forstår jeg ikke, og det vil jeg gerne bede om en uddybning af.
Nå, jeg kan se, at min tid er gået.