runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-02-24:
Tak for det.
Jeg skal starte med at sige, at vi fra Alternativets side kan støtte det her beslutningsforslag fra SF.
Vi hilser det meget velkommen, at SF er ude at foreslå, at vi får genindført det her mål om øget social mobilitet og får det indført i udviklingskontrakterne.
Jeg har siddet og lyttet til debatten, og den er interessant.
Først og fremmest kan man spørge sig selv, hvorfor det er et enten-eller.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Bl.a var ministeren inde på det i sin tale, og jeg spurgte ministeren, hvorfor vi skal se det her som et enten-eller.
Altså, jeg forstår simpelt hen ikke den logik.
Jeg synes, det er logik, at vi må udfordre os selv og spørge, hvorfor det er, vi tænker sådan.
Det er jo ikke sådan, hvis man har haft nogle erfaringer for år tilbage med, at den model, der har været, har medført en faglighed på universiteterne, som ikke har været høj nok, at man nødvendigvis skal sige: Jamen så skal vi tilbage til det.
Men vi skal da være åbne over for, at det er en samfundsopgave at sikre den sociale mobilitet i hele uddannelsessystemet, lige fra man starter i dagsinstitutionerne, til man går ud af universitetet.
Så kan det godt være, at man skal gøre det på andre måder, end man har gjort det på tidligere.
Et godt eksempel, som flere har nævnt, er, hvordan CBS har arbejdet med at blive opmærksom på, hvordan de selv rekrutterer studerende.
Den debat savner jeg da her i salen i dag eller i det hele taget.
Hvorfor er det ikke, at vi ikke også tænker over, hvilke andre former for kompetencer vores universiteter kunne have glæde af og gavn af?
Hvad hvis der kommer studerende ind, som måske ikke har det højeste karaktergennemsnit, men som kan nogle andre ting?
Hvad hvis der er nogen, der har stiftet en virksomhed og har erfaringer med, hvordan det er at være iværksætter?
Eller: Hvad hvis der er nogen, der har haft det svært i gymnasiet, fordi de måske har haft, hvad ved jeg, nogle psykiske udfordringer og måske har haft et sygdomsforløb, eller det kan være alt muligt andet, som gør, at der er mennesker, der har andre livserfaringer med sig i bagagen?
Men nej, dem vil vi ikke have ind, fordi så bliver kvaliteten ikke høj nok.
Jeg kunne altså bare rigtig godt tænke mig, at vi udfordrer diskussionen om, hvad den faglige kvalitet egentlig består i.
Den udfordring kunne vi tage, og det er ikke, fordi vi skal tage den her, men det er bare nogle reflektioner, jeg sad og gjorde mig, da jeg lyttede til debatten, som jeg synes bliver for ensidig, i forhold til hvad det er for et fokus, vi lægger på faglighed på universiteterne.
Jeg vil ikke sige så meget mere om det, jeg vil bare sige: Cadeau til SF for at komme med det her beslutningsforslag.
I Alternativet støtter vi det.
Henrik Dahl (LA), 2017-02-24:
Den tænkning, der har præget dansk uddannelsespolitik i mange år i forhold til spørgsmålet om sociale arv, er efter min opfattelse så forfejlet, at den næppe kan repareres.
I andre brancher er det det, man kalder en totalskade.
Elitens børn boltrer sig i gratis uddannelse og SU, hed det i Politiken i august 2015 i et stort interview med en af Danmarks absolut største eksperter i social mobilitet, Erik Jørgen Hansen, og det er der meget der tyder på at han har ret i.
Men lad mig gennemgå punkt for punkt, hvorfor den uddannelsespolitiske tænkning, der har præget dansk politik, er en totalskade.
I stedet for sådan helt grundlæggende at filosofere over, hvad social arv er – og det har jeg spurgt fru Christine Antorini om tidligere, og jeg har fået et langt svar, som jeg ikke er sikker på at jeg forstod – så har man fået et system, som har det træk, at det skaber karakterinflation, at det skaber uddannelsesinflation, at der opstår en gøgeungeeffekt, hvor akademikere presser ikkeakademikere ud af dele af arbejdsmarkedet, og at det har skabt en ganske overdreven akademisering af mange af de mellemlange videregående uddannelser.
Det hænger sammen med, at man har operationaliseret det her med at bryde den sociale arv til to ting, nemlig at lukke virkelig mange mennesker ind på institutionerne og at gøre kravene så lave, at alle kan komme ud igen.
Det var jo kernen i den sag om humanistisk informatik på Aalborg Universitet, som verserede i 2013, at man netop ville bryde den sociale arv.
Det gjorde man ved at lukkerigtig mange mennesker ind og gøre det pærenemt at komme ud, og så kunne man på papiret sige, at man havde brudt den sociale arv.
Det blev jo underkendt af Danmarks Akkrediteringsinstitution, og nu er forholdene heldigvis bragt på ret køl igen.
Der er jo ikke noget i det, jeg har nævnt, der i realiteten har noget som helst at gøre med den skadelige eller uhensigtsmæssige sociale arv, og man skal også huske at inden for det brede normalområde er der jo intet i vejen med at gå i sine forældres fodspor, selv om den sociale arv så dermed ikke er brudt.
Forudsætningen for, at vi på en meningsfuld måde kan sige, at man har brudt den sociale arv, er jo, at man fra barndommen lærer at kontrollere sine impulser og udsætte sine behov, passe på sit helbred, koncentrere sig og kæmpe videre, selv om den tyske grammatik gør modstand, og kunne se målet for sig og ikke mindst selvfølgelig stole på sig selv.
En politisk diskussion om, hvordan man kan hjælpe familier uden at overtage familiernes liv, men gøre det på en måde, så børnene ikke skal lide under, at de så at sige har valgt de forkerte forældre, deltager jeg meget gerne i.
Men på en eller anden måde at fortsætte med den totalskade, som indebærer, at man i den officielle hensigt at bryde den sociale arv i realiteten ikke gør andet end at lukke alle ind og gøre det så let, at alle kan komme ud, vil vi ikke være med til.
Så vi vil meget gerne have en mere principiel diskussion af, hvad social arv i det hele taget er for noget, men i den form, som forslaget ligger, kan vi ikke støtte det.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-02-24:
Jeg holder meget af at debattere med hr. Jacob Mark, og nu kommer jeg til at sige noget, der muligvis gør mig lidt upopulær i mine egne rækker.
Jeg har den holdning, at hvis vækstindsatsen her i landet handler om at flytte offentlige arbejdspladser til rundtomkring i Jylland, fylder den offentlige sektor for meget, og de private ambitioner for lidt.
Jeg mener dog ikke, at det at have regionale mål står i vejen for også at have nationale mål.
Jeg har den holdning, at social mobilitet ikke skal handle om, at blot fordi man er født af mennesker, der ikke har en uddannelse, så skal ens adgang til at komme ind på en videregående uddannelse være nemmere end andre menneskers, der er født af mennesker med en lang videregående uddannelse.
Det må være sådan i vores uddannelsessystem, at optagelseskrav og -kriterier er ens for alle.
Så deler jeg flere af de holdninger, der er nævnt i salen, om, at vi kan se på, hvordan kvote 2 og optagelseskriterierne fungerer.
Jacob Mark (SF), 2017-02-24:
Jeg synes faktisk ikke, det er et teoretisk scenarie, jeg opridsede.
For mig er det et scenarie, der forekommer ude på de universiteter.
Jeg går stadig på RUC – jeg sidder og skriver bachelor lige for tiden – og der er altså en kæmpestor forskel på de typer studerende, der er derude – nogle af dem, der har en svær baggrund, er dygtigere end nogle af dem, der kommer fra stærke hjem, men går og bokser med nogle helt andre ting.
Og jeg synes, det ville være fornemt, hvis man ude på uddannelsesstederne gjorde en særlig indsats for dem, der har en svær baggrund, for nogle af dem, mange af dem, har de faglige forudsætninger.
Så lagde jeg godt mærke til, at hr. Henrik Dahl sagde, at det har været sådan, at det har handlet om at lukke så mange ind som muligt, at det var lig med social mobilitet, men jeg kan bare sige, at det ikke er sådan, jeg betegner social mobilitet.
Social mobilitet er, at det sikres, at hvis man har fagligheden, har man, uanset hvor man kommer fra i landet, uanset hvor man er født, lige forudsætninger for at tage en uddannelse.
Søren Pind (V), 2017-02-24:
Jeg forstår ikke det, fru Carolina Magdalene Maier siger.
For hvis det skulle være rigtigt, skulle der være en modstrid mellem socialklasse og f.eks. dygtighed, og det mener jeg ikke at der er, når man ser meritokratisk på det.
Altså, det har jo ikke noget med det at gøre.
Det, der er hele pointen, er netop, at man har ens standarder for, hvem der får adgang, i stedet for at nogle privilegerede har det.
Det må være det vigtigste, og så må det være det faglige, der afgør det.
Og så må det være i optakten til universitetet, at man har tilegnet sig det, der skal til for at komme derind.
Det er netop det, der får mig til at sige præcis det, fru Carolina Magdalene Maier siger.
Det er derfor, at universiteterne ikke skal være sociale eksperimenter.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-02-24:
Tak for det.
Det er sådan, jeg hører det, altså som om der ligger en implicit antagelse af, at det er dem fra de høje socialgrupper, det vil sige dem med de gode og stærke ressourcer, som per se er de fagligt dygtige, som kan komme på universiteterne.
Men mit andet spørgsmål går sådan set på det, som hr. Jacob Mark og fru Lotte Rod også var inde på, altså at det jo ikke er enten-eller.
Det er rigtigt nok, at der står i det her forslag til vedtagelse fra regeringen, at man prioriterer en tidlig indsats i dagtilbud osv. – det tror jeg også at alle ordførerne, der har været oppe at diskutere det under det sidste punkt i forhold til forespørgselsdebatten, er enige om – men det betyder vel ikke, at man ikke også kan se på det i forhold til de videregående uddannelser.
Søren Pind (V), 2017-02-24:
Men jeg er i gang med at følge det, der foregår på Syddansk Universitet.
I det hele taget, ja, det fører lidt for vidt i den her diskussion, men hele spørgsmålet om at anvende store data til at sikre – apropos social mobilitet – at det er folk, som rent faktisk har en chance for og potentialet til at gennemføre en højere videregående uddannelse, og at man i langt højere grad kan være præcis i forhold til det, synes jeg har mange, mange spændende perspektiver.
Så selvfølgelig vil jeg det.
Jacob Mark (SF), 2017-02-24:
Tak for det.
Jeg tænker, at man ikke behøver at se social mobilitet som værende noget, der handler om, at vi bare skal have alle de socialt udsatte i Danmark ind på universiteterne.
Altså, social mobilitet er
sådan set for os alle sammen.
Det er, hvor meget jeg kan bevæge mig, hvis jeg får vejledning og feedback; det er, hvor meget personer, der kommer fra Nordsjælland og har forældre med høj indkomst, kan bevæge sig, fordi de får undervisning med udgangspunkt i lige præcis det, de har brug for.
Jeg har i løbet af den tid, jeg har siddet herinde, faktisk oplevet, at der er ret mange ordførere, som er interesseret i at kigge på det der optagsystem, der netop tager udgangspunkt i det, der foregår på Syddansk Universitet.
Så jeg vil gerne høre ministeren, om ministeren kunne forestille sig at sætte et arbejde i gang med, at man kigger på optagsystemet og tager udgangspunkt i erfaringer fra Syddansk Universitet?
Søren Pind (V), 2017-02-24:
Jamen det er, fordi det let kan komme til at slås med hinanden, i hvert fald hvis man kigger på de sidste mange, mange års uddannelsesdiskussion.
For mig er det kundskabstilegnelsen, der er det helt afgørende.
I virkeligheden kan man sige, at et meritokratisk system, det meritbaserede, jo var det, der oprindelig brød med hele spørgsmålet om de privilegeredes adgang i modsætning til dem, som ikke havde den samme mulighed.
Det var jo netop, at når det blev evnebaseret, var den sociale stand væk.
Det betyder ikke, at jeg er imod det, jeg i øvrigt har nævnt, for det er jeg ikke.
Men jeg er bekymret for universiteternes og de videregående uddannelsers faglige grundlag, hvis ikke man virkelig, virkelig beskytter det.
Det skal ikke være et socialt eksperiment, og det har der været tendenser til historisk.
Christine Antorini (S), 2017-02-24:
Jeg vil gerne understrege, at vi er fuldstændig enige om, at målsætningen med det at gå på en uddannelse – det er sådan set, uanset hvor det er i uddannelseskæden – er, at man skal blive så dygtig som muligt.
Det er et fagligt fundament.
Så kan man diskutere det, for der er mange ting i et faglighedsbegreb.
Det er jo både, kan man sige, at blive dygtig i forhold til færdigheder og kundskaber, evnen til at samarbejde, sætte sin viden i spil osv.
Der er et bredt faglighedsbegreb, som det vurderes på.
Jeg kunne godt tænke mig, om ministeren måske kunne komme lidt nærmere ind på, hvor problemet i at have et mål om, at uddannelserne skal øge den sociale mobilitet, så er, når vi er enige om, at det skal ske uden at gå på kompromis med fagligheden.
Søren Pind (V), 2017-02-24:
En af grundene til, at jeg nævner det, der foregår på Syddansk Universitet i forhold til optagelse, er, at man nu bruger nye metoder i forhold til kvote 2.
Man ser i meget, meget højere grad på det egentlige potentiale for, at den unge gennemfører uddannelsen.
Men det er stadig analytisk baseret.
Grunden til, at jeg ikke kommer til at gennemføre det, fru Christine Antorini sigter til, er, at jeg synes, at man, når man kigger historisk på danske universiteter og de videregående uddannelser, nogle gange er kommet i tvivl om, hvorvidt de ikke i rigelig grad har oplevet angreb på det faglige fundament under institutionerne.
Der er det, jeg siger, at objektivt set har vi SU, vi har gratis uddannelser, og vi har de ting, jeg har nævnt.
Det må række.
Det er min tilgang til det, for jeg må sige, at dele af den politiske kamp, der er foregået de sidste 30 år, omkring de videregående uddannelser, har været sådan, at man altså nogle gange har set, at det faglige fundament har vaklet under uddannelserne.
Christine Antorini (S), 2017-02-24:
Men jeg vil gerne takke ministeren, for jeg synes, der var nogle virkelig gode takter i forhold til at putte noget på, hvad angår det med, hvordan man også på de videregående uddannelser kan arbejde med at øge den sociale mobilitet.
Jeg noterede mig, at ministeren først konstaterede det, der også står i forslaget til vedtagelse, nemlig at det faktisk er vigtigt at have som fundament, og at uddannelsessystemet også bidrager til at øge den sociale mobilitet.
Ministeren nævnte bl.a. det at arbejde med studiegrupper, mentorforløb, læseforløb, forskellige initiativer i forhold til fastholdelse.
Det vil jeg gerne takke for, for det viser jo lige præcis det, der er vores pointe, nemlig at det betyder noget, når uddannelserne, uanset om vi snakker grundskole eller ungdomsuddannelser, tænker i, hvordan de tilrettelægger både læringsmiljøer og undervisningsforløb for børn og unge og – når det er videregående uddannelser – voksne.
De har meget forskellig baggrund, og vi ved også, det betyder noget, hvordan de knækker koderne i forhold til et akademisk miljø.
Så tak for det.
Derfor vil jeg bare bede ministeren om måske at sætte et par ord yderligere på, hvorfor det så ikke også skal være en del af noget, som regeringen kunne overveje at genindføre for at nå et af målene blandt udviklingskontrakternes hensigter, nemlig at videregående uddannelser også skal være med til at øge den sociale mobilitet.
Søren Pind (V), 2017-02-24:
Tak for debatten.
I dag stilles der gode rammer til rådighed for de unge med skattefinansieret videregående uddannelse og Statens Uddannelsesstøtte.
Det understøtter en fri og lige adgang til videregående uddannelser for dem, der har evnerne, uanset stand.
De videregående uddannelsesinstitutioner skal skabe gode rammer for studielivet.
Det er et vigtigt arbejde, men særindsatser må ikke overskygge det faglige arbejde – kundskabstilegnelsen skal altid være den primære opgave.
De videregående uddannelsesinstitutioner skal ikke være et socialt eksperiment, men meritokratiske institutioner.
Kun med uddannelser af høj kvalitet kan vi udfordre de studerende til at udfolde deres talent.
Uddannelser af høj kvalitet er et centralt pejlemærke for regeringens arbejde med de videregående uddannelser, og det vil også lade sig afspejle, når der skal indgås nye kontrakter med de videregående uddannelsesinstitutioner.
Men tak for debatten.
Jeg synes, at den har været nyttig.
Merete Riisager (LA), 2017-02-24:
Det er jo svært at være uenig i, at talent skal komme til orde.
Talent kan jo være noget meget forskelligt.
Igen: Når vi har lavet den her praksisfaglige del af UPV'en, er det jo, fordi vi anerkender, at de unge ikke kun skal i gymnasiet, og at praktisk-faglige kvalifikationer er mindst lige så vigtige i vores samfund.
Det er også et talent, og det er en måde at anerkende talent på.
Lotte Rod (RV), 2017-02-24:
Jamen der kan være flere grunde til, at man laver sit eget.
Så bare for at spørge specifikt til det her: Altså, er ministeren enig i den pointe, at vi faktisk tror på, at vi har brug for alle talenter, og at det er uddannelsessystemets opgave at understøtte det hele vejen igennem?
Merete Riisager (LA), 2017-02-24:
Regeringen har lavet et forslag til vedtagelse, som vi synes er den bedste måde at afrunde den her debat på.
Så det er det, som jeg er enig i.
Lotte Rod (RV), 2017-02-24:
Vi skriver i vores forslag til vedtagelse: »Vi har brug for alle talenter i det danske samfund, og det skal uddannelsessystemet være med til at understøtte hele vejen igennem.«
Er ministeren enig i det?
Merete Riisager (LA), 2017-02-24:
Jeg er optaget af, at tingene faktisk hjælper nogle.
Ja, det er det, jeg er optaget af: at vi får lavet nogle tiltag, der faktisk giver børn en mulighed, og ikke bare sender et signal.
Jacob Mark (SF), 2017-02-24:
Ja, det gør vi nok, men jeg synes faktisk, det er et positivt skred i uddannelsespolitikken i Folketinget mod, at vi alle sammen ligesom arbejder ud fra den målsætning at mindske betydningen af den sociale baggrund i uddannelsessystemet og ikke bare i hjemmet.
Altså, det synes jeg faktisk er en positiv udvikling for Folketingets arbejde med uddannelsespolitik, og det vil jeg gerne kvittere for.
Der har tidligere, f.eks. på erhvervsuddannelserne, været et socialt taxameter, og jeg kunne egentlig godt tænke mig, at man igen diskuterede taxametersystemet på ungdomsuddannelserne, også med henblik på at fremme den sociale mobilitet, f.eks. ved at lave et socialt taxameter.
Så jeg vil bare spørge: Kunne ministeren forestille sig, at man kunne diskutere taxametersystemet igen?
Merete Riisager (LA), 2017-02-24:
Spørgsmålet er hvordan, og hvordan man konkret løser de udfordringer, der er.
Der er nogle af dem, som kommer fra en baggrund, hvor der ikke står høje bogreoler, og der er nogle af dem, der gør.
Der er helt forskellige unge mennesker.
Jacob Mark (SF), 2017-02-24:
Det vil jeg bare sige vil være et spændende arbejde.
For problemet i dag synes jeg er, at kvote 1 er der nogle uhensigtsmæssigheder ved, og at det, hvad angår kvote 2, nærmest er blevet en myte, at det er godt for den sociale mobilitet, men det viser forskningen jo at det ikke nødvendigvis er.
Så jeg tror, vi mangler en tredje vej.
Og der tror jeg at netop sådan et arbejde med at kigge på Syddansk Universitet kunne være ret spændende, så det håber jeg at flere partier kunne få lov at deltage i.
Søren Pind (V), 2017-02-24:
Man skal altid passe på, at den tredje vej ikke fører til den tredje verden.
Men der er ikke nogen tvivl om, at der med de datastrømme, vi ser, som i højere og højere grad indsamles, bliver mulighed for at være langt mere præcis, og det tror jeg sådan set Folketinget i fællesskab har en interesse i; meritbaseret.
Men merit kommer bare til at betyde mere, når man ved mere, og det kan jeg love hr. Jacob Mark – forudsat selvfølgelig, at jeg bliver siddende lidt længere på den her post end på de poster, jeg har været vant til at bestride igennem min nu snart 4-årige ministerkarriere – at jeg vil vende tilbage om.
Nej, sådan ser jeg det ikke.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-02-24:
Tak for det.
Det er jo, fordi jeg sidder og tænker på, at det er sådan en lidt sjov dikotomi, der bliver tegnet op her, synes jeg, i hvert fald når jeg lytter til det, ministeren siger.
Ministeren siger, at man vil have kundskaberne forrest, var jeg ved at sige, og det er den høje faglighed i stedet i forhold til de videregående uddannelser, og derfor vælger man ikke at indskrive et mål om social mobilitet i udviklingskontrakterne.
Men kommer man så dermed ikke til at sætte et lighedstegn imellem høj socialgruppe og høj faglighed?
Søren Pind (V), 2017-02-24:
Jeg kan heller ikke finde rundt i det.
Synes fru Lotte Rod egentlig ikke, det ville være bedre, hvis unge mennesker, på det tidspunkt hvor de skulle vælge en højere videregående uddannelse, selv var i stand til at finde hen til, hvor de skulle, i forhold til at få information?
Det er jo egentlig det, vi taler om.
Og der synes jeg altså, uanset om man kan diskutere frem og tilbage – og der har jo været mange diskussioner mellem Det Radikale Venstre og Venstre om det forhold – at de rammer, man har valgt at gøre det inden for, ikke har været firkantede nok.
Lotte Rod (RV), 2017-02-24:
Vi er jo i Radikale Venstre helt i enige i alt det, ministeren siger om den tidlige indsats.
Det er også derfor, at vi prioriterer vores daginstitutioner og vores skoler så højt, som vi gør, men det er jo ikke et enten-eller, det er et både-og, og derfor bare et spørgsmål til: Er det ikke meget fornuftigt, at man på CBS er kommet til at kigge på, at man altid rekrutterede de samme steder fra, fordi man holdt informationsmøder de samme steder, og så laver det om?
Er det ikke meget godt, at de har gjort det, så de nu rekrutterer meget bredere?
Søren Pind (V), 2017-02-24:
Det, jeg synes der er fornuftigt, er, at man tager fat så tidligt som overhovedet muligt, fordi problemerne sætter sig tidligt, og al resten bliver i realiteten reparationsarbejde.
Der synes jeg, at man skal investere sine kræfter langt mere konstruktivt, end man har gjort.
Jeg synes, det er virkelig foruroligende, når man kan se, at den indsats, min statsminister har ydet i sin tid som formand for LøkkeFonden, resulterer i, at socialt udsatte på 14 dage, 3 uger, kan få 2-3 skoleår på plads i særlige undervisningsforløb.
Helt ærligt, det synes jeg sådan set er der, man skal lægge vægten.
Men jeg glæder mig heldigvis over, at vi jo fra næste uge får lejlighed til at tage den her debat helt grundlæggende.
Og det, jeg i hvert fald vil være med til – ja, nu har jeg efterhånden sagt det mange gange, for jeg er meget optaget af det – er, at de videregående uddannelser bliver set som det, de er: Steder, hvor der er egentlig kundskabstilegnelse og en høj faglig standard, og at essensen er, at det skal være svært.
Lotte Rod (RV), 2017-02-24:
En af de ting, der er kommet ud af, at vi, dvs. fru Sofie Carsten Nielsen som uddannelsesminister, satte det her mål om social mobilitet, var, at man f.eks. på CBS kom til at kigge på, hvor det egentlig er, man holder informationsmøder henne, og fandt ud af, at det var på de samme gymnasier, hvor man altid havde gjort det, og hvor eleverne i øvrigt alle sammen ligner hinanden.
Er det ikke meget fornuftigt, at man kom til at kigge på det og derfor lavede det om?