runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-21:
Tak for det, formand.
Jeg kunne høre, at hr. Preben Bang Henriksen snakkede om at lave vagtvirksomhed med en schæferhund, og der vil jeg som gammel avlsrådsformand i Schæferhundeklubben for Danmark, som mangeårig opdrætter og som et menneske, som har trænet rigtig mange schæferhunde, sige, at det er sværere at få en hund til at fungere, end det er at få en autorisation.
Så er det slået fast.
I Danmarksdemokraterne byder vi faktisk forslaget velkommen, og det gør vi ud fra den præmis, at det er en gammel lov, og at der er sket rigtig meget, men vi gør det faktisk også ud fra den præmis, at vi kan se, at politiet, som det også er blevet nævnt, ikke fører tilsyn, fordi de i forvejen er pressede, og at private vagtfirmaer måske også kan gå ind og aflaste på nogle områder og skabe tryghed i nogle bebyggelser, hvor der er behov for tryghed.
Men det skal selvfølgelig foregå på en måde, hvor vi har nogenlunde styr på, hvem det er, vi lukker ud, og som skal give tryghed.
Så vi kommer til at gå positivt ind i det, og vi kommer også til at støtte forslaget.
Der er selvfølgelig nogle ting, hvor vi godt kan være uenige med SF, men vi synes, at intentionen er rigtig.
For der er simpelt hen behov for, at vi opdyrker et marked med dygtige vagter, som er uddannet ordentligt, og som, hvis de får en ordentlig schæferhund, som er veltrænet, og som kan sit arbejde, også kan vælge at tage den med sig.
For det er ikke bare sådan, som det er med så mange andre ting, at være vagt om natten rundtomkring, og det er vigtigt, at vi gør det her til et erhverv, hvor vi har respekt for den professionalisme, vi kan forvente, og det gør jo selvfølgelig også, at en autorisation sagtens kan være forventelig.
Vi har dog også lavet et forslag sammen med Det Konservative Folkeparti, LA og DF om noget tilsvarende.
Jeg tror, jeg vil vælge at slutte af med det positive, altså at vi grundlæggende støtter intentionen, at vi synes, det er godt, at SF er med på galejen i forhold til det her, og at vi mener, at loven skal revideres.
For den tid, der er gået fra 1986 og til nu, omfatter om end ikke helt, så dog næsten min levetid, og så er det nok på tide, at vi kigger på en branche, som er derude.
Jeg kan faktisk også selv mindes, da vi kunne få lov til at være dørmænd uden at have noget som helst andet, og hvor vi nærmest kunne komme gående ind fra siden, og så skulle vi også lige pludselig på kurser for at lære det.
Det tror jeg var godt for branchen, selv om jeg jo også kan se i avisen, at der er nogle brodne kar i branchen, som vi nok skal have kigget på.
Så helt ordentligt er det nok ikke blevet.
I Danmarksdemokraterne kommer vi til at støtte forslaget, og vi ser positivt på intentionerne fra forslagsstillerne.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-21:
Mange tak, hr. formand.
Vi behandler her B 192 om en revision af lov om vagtvirksomhed, og den lov bør så absolut revideres.
Det er der ingen tvivl om.
Den er ikke opdateret, som samfundet har udviklet sig.
Men lad os kigge nærmere på et par punkter, som dette beslutningsforslag vedrører.
For det er jo positivt, at man vil skærpe reglerne for, hvad der omfatter vagtarbejde, så de autoriserede virksomheder og vagter ikke oplever konkurrenceforvridning fra folk, der udfører vagtarbejde uden at overholde autorisationskravene, og det kan jeg kun støtte og se som en positiv ting.
Hvis man har en autorisationsordning, bør den også håndhæves på en sådan måde, at det kun er de autoriserede, der udfører arbejdet.
Vi ser dog også en række problemer med det her beslutningsforslag, og en af tingene, som vi ser som problematiske, er jo det her med autorisationsomkostningerne, hvor man foreslår, at de skal hæves rigtig meget alene for at presse folk ud af branchen.
Det tror jeg er den forkerte tilgang at have til det.
Hvis man endelig skal se på autorisationen som værende noget, der skal bære en værdi i sig selv, så tror jeg ikke, at det er omkostningen i kroner og øre, altså om det koster 5.000 kr., om det koster 2.000 kr. eller lignende, eller om det skal op på 20.000 kr. eller 25.000 kr., som jeg hørte nogen foreslå, der er det afgørende for, om man holder de brodne kar ude, men at det er kravene til autorisationen, der skal gøres til genstand for, hvordan en autorisation skal gives.
Det ved jeg jo også fra elbranchen, hvor vi heller ikke har ændret prisen for en autorisation i årtier, men hvor kravene til, hvad man skal kunne for at blive autoriseret og vedligeholde sin autorisation, er blevet skærpet, og det ser jeg som væsentlig mere fornuftigt end bare at sige, at det skal koste nogle flere penge.
Så kan man jo sådan, hvis man skulle være i det lidt drilske hjørne, sige, at lige nøjagtig folkesocialister burde kunne forstå, at det med at hæve prisen ikke nødvendigvis gør, at man får en bedre branche, men at det jo blot gør, at dem, der ikke har en formue, får sværere ved at træde ind i branchen, og det tror jeg ikke er det, der er intentionen.
Men jeg kan nok også godt se, hvor forslaget kommer fra, nemlig fra vagternes fagforening.
Så ja, loven skal revideres, men det bør ske på et bedre grundlag end det fremlagte, og Liberal Alliance er derfor imod forslaget, som det er fremsat.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-05-21:
Det gode er, at man ikke behøver at være enig i alt her.
Vi skal bare være enige om at nedsætte en arbejdsgruppe.
Jeg er sådan set åben over for at tilføje elementer eller fjerne elementer.
Og så må jeg skuffe med at sige, at det i hvert fald ikke er en folkesocialistisk idé, at gebyrer skal hæves.
Det er sådan set et forslag, der kommer fra branchen selv.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-21:
Jeg nævnte jo også, at jeg godt kunne se, hvor forslaget kom fra.
Det kom jo fra fagforeningen.
Jeg mener, det er fagforeningen, der er kommet med forslaget i Retsudvalget ved et foretræde.
Men i forhold til om det så er selve branchen, kan man sige, at den jo sikkert også kan have en interesse i at presse konkurrenter ud i forhold til pris den vej rundt, men nok om det.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-05-21:
Tak for ordet.
Med forslaget her ønsker forslagsstillerne en revision af vagtvirksomhedsloven, og der er jeg enig.
Det er først og fremmest et spændende forslag, som på en måde går lidt hånd i hånd med B 187, som vi behandler på fredag.
Jeg tænker ikke at gå hele beslutningsforslaget igennem.
Det har mine kollegaer før mig allerede gjort ganske fint, men jeg vil dog lige nævne et af forslagets punkter, som jeg synes er ret væsentligt, nemlig hvorvidt der skal stilles krav om efteruddannelse, og om erhvervsuddannelse til sikkerhedsvagt skal være den eneste adgang til at få vagtautorisation.
Som forslagsstillerne selv skriver, er der ingen krav om efteruddannelse i dag, og du kan blive vagt efter 6 ugers amu-kursus.
Det er jo på en og samme tid både godt, men egentlig også potentielt problematisk.
For hvis vi fremover skal give mere adgang til private sikkerhedsvagter, er det nødvendigt, at der er nogle regler for deres beføjelser, og at de selvfølgelig modtager den rigtige træning og den rigtige uddannelse.
Omvendt er det jo også vigtigt ikke at besværliggøre og bureaukratisere noget unødvendigt.
I forhold til netop uddannelse er det jo særlig relevant både at inddrage sikkerhedsbranchen, men også at få samlet op på forsøgsordningen med de kommunale tryghedsvagter, så erfaringerne kan danne grundlag for vores lovgivning.
Der vil nok gå et års tid, før vi ender der.
Netop på den baggrund mener Moderaterne, at en revision af vagtvirksomhedsloven ikke skal ske på nuværende tidspunkt, og derfor støtter vi ikke beslutningsforslaget, som det ligger lige nu, men vi mener, det er et interessant forslag, og at det er rigtig vigtigt at få kigget på bl.a. uddannelsesdelen, som jeg har nævnt her i min tale, men også at få kigget på spørgsmålet om overfaldsalarmer og spørgsmålet om kontrol med vagtvirksomhed i dag, hvilket også har været et emne i Folketingssalen, og egentlig også generelt få kigget på vagters beføjelser i forhold til politiets beføjelser.
Det er klart noget, som kan diskuteres, og som der skal kigges ned i, men det er altså først, efter vi har fået erfaringerne fra de kommunale tryghedsvagter, hvis arbejde er sat i gang.
Så Moderaterne støtter således ikke forslaget for nuværende.
Peter Kofod (DF), 2024-05-21:
Tak for det.
Dansk Folkeparti kan støtte beslutningsforslaget fra SF.
Det er, når man tager de forskellige forslag bort, jo alene en tilkendegivelse af, om man vil støtte en eller anden form for udvalg, der vil arbejde med det her spørgsmål.
Kan vi så støtte det?
Ja, det kan vi rigtig godt støtte, for det betyder forhåbentlig også, at vi på et eller andet tidspunkt, hvis man havde vedtaget et forslag som det her, ville få en større og mere tilbundsgående diskussion om: Hvor meget skal politiet og politiets opgave fylde, og hvor meget kan vi overlade til private vagter, vagtværn osv.?
Det er nok egentlig en diskussion, som burde fylde mere, end den gør.
Det gør den jo også i vores nabolande, hvor privat vagtvirksomhed får en større rolle.
Jeg ville i virkeligheden hælde til, at vi i stedet for over de kommende år fik et langt stærkere politi, men det kan godt være, at de to ting skal supplere hinanden anderledes i fremtiden.
Der ville det, tror jeg, give god mening, at man nedsatte et udvalg til at kigge på, hvad man kunne forestille sig at private vagtværn kan hjælpe til med, og hvad det er, vi kan blive enige om er en offentlig opgave, altså hvad der er en ren politiopgave, som vi ikke skal have vagter ind over.
Og altså, som sagt er der, som jeg forstår det, hvis vi bare tager sådan noget som Sverige, enorm forskel mellem, hvad man må dér på det her område, og hvad man så må i Danmark.
Så bundlinjen er: Vi støtter forslaget, og tak til SF for at fremsætte det.
Tak for ordet.
Maria Durhuus (S), 2024-05-21:
Jo, det kunne man godt tænke i.
Måske var en af tingene også at være nogle af dem, der gik forrest og i stedet for at køre det op i de poler, det er kørt op i i dag, ringede til hinanden på tværs af partierne og sagde: Jeg har en rigtig god idé; jeg ved, at du fra Alternativet er ordfører på det; skal vi to drikke en kop kaffe?
Jeg mener, at vi selv kan gøre rigtig, rigtig meget ved det.
Om det er nytænkende eller ej, ved jeg ikke, men der er jo et kæmpe potentiale inde i den her sal, som på en eller anden måde forbliver uudnyttet, og det mener jeg vi har et stort ansvar for.
Peter Kofod (DF), 2024-05-21:
Tak for det, og tak for en god ordførertale.
Jeg blev ansporet af forslagsstilleren, der over for den socialdemokratiske ordfører konstaterede, at der jo ikke er sket noget med demokratiet siden grundlovsændringen i 1953.
På en eller anden måde synes jeg jo, det er fuldstændig forkert.
Vil ordføreren ikke give mig ret i, at lige præcis den anden forslagsstiller, nemlig Radikale Venstre, jo har forfulgt et mål, der er diametralt det modsatte af det, som forslaget her går ud på?
Man har jo tværtimod søgt at få Danmark optaget i alle mulige internationale fora, EU osv., der jo om noget har flyttet magten væk fra det her hus og flyttet magten væk fra de politikere, som vi kan fyre og hyre, som vi vil.
Der er noget lykkeligt over, at man kan slippe af med de politikere, man selv har valgt; man kan bare vælge nogle nye valget efter, og så får man forhåbentlig også en ny politik.
Det er også derfor, jeg jo ikke forstår, at bl.a. Radikale Venstre er afsender på det her forslag, for det har et helt andet endemål end det, Radikale Venstre har søgt siden sin grundlæggelse for over 100 år siden.
Er ordføreren ikke enig i det?
Maria Durhuus (S), 2024-05-21:
Jeg vil sige tak for den gode tale.
Jeg har tidligere i dag rost ordføreren for talerne i dag.
Jeg vil ikke kommentere herfra, om de internationale fællesskaber og andre ting er rigtige eller forkerte, men jeg vil give ordføreren ret i, at jeg i den grad mener, at der er sket meget med vores demokrati over de senere år.
Jeg tror, at løsningen er, at vi bevæger os ud og taler med danskerne om, hvorfor det giver mening at engagere sig og være med i politiske partier og i den politiske debat på en ordentlig og saglig måde.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-21:
Tak for de gode idéer fra Socialdemokratiet.
Jeg synes, der er meget godt at hente i den samtale, vi har, både mellem os politikere, men jo også politikere og medier mellem, så det er jeg meget enig i.
Jeg vil gerne spørge til noget andet.
Altså, kigger man på store virksomheder, er det jo meget normalt, at man har det, der hedder en research and development-afdeling.
Jeg ved ikke lige, hvad det danske udtryk er, men man tænker i at udvikle sig løbende.
Demokratiet derimod har stået forholdsvis stille siden 1953, hvor vi afskaffede Landstinget.
Så har vi så borgerforslag fra 2018, men der er ikke de store knopskud.
Kunne man ikke tænke i noget nytænkning efterhånden, ligesom alle andre organisationer i verden udvikler sig?
Lars Christian Lilleholt (V), 2024-05-21:
Tak for det, formand, og tak til Radikale Venstre og Alternativet for at sætte fokus på den demokratiske deltagelse og på samarbejdet.
Jeg vil sige det sådan, at i Venstre har vi stor tillid til det repræsentative demokrati.
Vi synes, det er fornuftigt, at danskerne vælger medlemmer til Folketinget, kommunalbestyrelser, regionsråd og Europa-Parlamentet og på den måde inddrages og får mulighed for at få indflydelse.
Der er også andre muligheder.
Folketinget har etableret muligheden for borgerforslag, og man kan jo altid diskutere, om det er den rigtige måde at få demokratisk indflydelse på, men muligheden er der.
Der er også i et lokalt demokrati mulighed for helt lokalt at få indflydelse på den lokale skole eller daginstitution ved at stille op til bestyrelserne dér og møde op til generalforsamlinger og andre tiltag i det lokale samfund.
Der er menighedsråd og mange andre steder, man har mulighed for at få lokal indflydelse.
Så er jeg også enig med den socialdemokratiske ordfører og ministeren i, at der også er mulighed for at søge medlemskab af et politisk parti.
Jeg tror, man skal passe på med at sige, at det er ringe kørende.
Jeg oplever faktisk mange steder, at der i vores vælgerforeninger er et stort lokalt engagement.
Vi kunne nok alle sammen ønske os, der var flere, der meldte sig ind i de politiske partier, og at der var flere, der tog del i det lokalpolitiske arbejde.
Det synes vi i Venstre er den rigtige måde at arbejde på, altså at man netop søger indflydelse ved at melde sig ind et politisk parti eller ved at deltage lokalt i de muligheder, der er, stille op til Folketinget eller på anden måde søge indflydelse.
På den baggrund afviser vi forslaget om et borgerting.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-21:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg er også glad for den ros, der igen bliver nævnt i forhold til Alternativets gamle forslag om borgerforslag.
Det synes vi lever i bedste velgående og har skabt gode debatter herinde.
Jeg er lidt ærgerlig over, at der ikke i det mindste er en eller anden form for nysgerrighed for det her forsøg med borgerting.
Jeg kan afsløre over for ordføreren, at Alternativet faktisk har fået indført et lille borgerting over for en Venstreminister , nemlig fødevare- og landbrugsministeren, og det er et borgerting for dyrevelfærd, som faktisk er kommet igennem i den her valgperiode, så der sker jo noget, trods alt.
Jeg vil bare gerne spørge, om alle de her positive erfaringer, som vi har med borgerting i Europa og i kommunerne og regionerne, slet ikke er noget, der gør indtryk på ordføreren.
Lars Christian Lilleholt (V), 2024-05-21:
Alting gør jo indtryk, men jeg er grundlæggende tilhænger af det repræsentative demokrati.
Det er det, at man går hen og sammensætter et Folketing og en kommunalbestyrelse og et regionsråd, og de får et ansvar for at løse de fælles opgaver, der er i vores samfund, et helhedsansvar, kan man sige.
Det er jo nemt nok at nedsætte et borgerting og udpege nogle mennesker til det, som så skal forholde sig til én politisk problemstilling.
Det, som optager mig og driver mig i politik, er jo netop, at vi har et ansvar for helheden, som også ministeren var inde på i sin ministertale.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-21:
Jeg er lidt ærgerlig over den modsætning, der bliver sat op imellem det repræsentative og det deliberative demokrati.
Vi ser jo netop i kommunerne og regionerne, at de her to demokratityper fungerer fint sammen og supplerer hinanden og gør hinanden stærkere.
Lars Christian Lilleholt (V), 2024-05-21:
Jeg må sige, at jeg har svært ved at se et kompromis.
Jeg tror, det vil blive opfattet som endnu en knopskydning.
Jeg synes, at det repræsentative demokrati, vi har, er noget, der skal værnes om, og det værner vi om i Venstre, og vores indstilling er, at vi opfordrer flest mulige danskere til at tage stilling i det repræsentative demokrati.
Det tror vi er det stærkeste, også i forhold til netop at sikre, at man ikke bare har et ansvar for et enkelt politisk område, men for helheden.
Maria Durhuus (S), 2024-05-21:
Det bekymrer mig rigtig, rigtig meget, at særlig unge mennesker, men også voksne mennesker ikke engagerer sig i politik og ikke er medlem af politiske partier.
Det bekymrer mig selvfølgelig også rigtig meget, hvis der er en dalende tillid.
Jeg mener dog, at der er andre veje at gå end at lave et borgerting.
Jeg mener, det er noget, vi politikere også bærer et meget, meget stort ansvar for, i forhold til hvad det er, vi skynder os at poste på de sociale medier, og hvordan vi omtaler ting i pressen.
Jeg mener også, at pressen bærer et ansvar for, hvordan ting og forskellige forslag bliver præsenteret derude.
Men jeg mener egentlig også, at vi har glemt at tale med det enkelte menneske, den enkelte dansker, om fordelen ved at være med i et politisk parti – måden, man kan påvirke ting på, og måden, man selv kan stille sig til rådighed for demokratiet på.
Den samtale synes jeg vi mangler.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-21:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne starte med at hilse mange gange fra hr. Christian Friis Bach fra Radikale Venstre, som skulle have begrundet forslaget her fra talerstolen.
Hr. Christian Friis Bach er til eftermiddag blevet testet for covid-19, fordi familien var smittet, og den viste sig desværre at være positiv.
Så han er gået hjem af respekt for vores alle sammens helbred.
Men jeg og hr. Christian Friis Bach har arbejdet tæt sammen om det her forslag, og vi har begge to glædet os meget til debatten her i dag.
Jeg vil give vores fælles begrundelse.
Ifølge ngo'en Freedom House er de civile og politiske rettigheder i verden gået tilbage de sidste mange år.
Tilliden til politikere styrtdykker i flere lande, og den er også under pres i Danmark.
Det politiske system bliver stadig set som mere og mere elitært og virkelighedsfjernt, og det har – også i Danmark – givet grobund for populistiske og polariserede strømninger.
Vi bliver nødt til at forny vores demokrati.
Vi bliver nødt til at forny den demokratiske samtale.
Fornyelsen ser vi i mange kommuner og regioner med såkaldte § 17, stk. 4-udvalg og etablering af lokale borgerting.
Fornyelsen ser vi også i flere og flere lande i Europa, som har gode erfaringer.
I Irland og Tyskland nedsættes skiftende borgerting.
Og i en række europæiske byer, f.eks. Paris og Madrid, og i Canada og Australien etableres borgerting.
Det er baggrunden for, at vi her i dag foreslår et 3-årigt forsøg med et borgerting i Danmark.
Det er et borgerting, som med et repræsentativt udsnit af borgerne kunne berige og supplere den demokratiske samtale om udvalgte emner – alt fra eksempelvis atomkraft til aktiv dødshjælp.
Så tak for ordet.
Jeg skulle hilse fra Enhedslisten, som også støtter forslaget.
Vi glæder os til debatten, for der er næsten intet bedre at diskutere, end hvordan vi forbedrer demokratiet, her fra Folketingets talerstol.
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-21:
Tak for ordet.
Også tak til forslagsstillerne for at have fremsat det her beslutningsforslag.
Tanken er, at borgertinget skal kunne rådgive Folketinget i udvalgte problemstillinger for dermed at styrke den demokratiske samtale.
Tillid er jo fuldstændig afgørende for legitimiteten af vores folkestyre, og derfor er det selvfølgelig også vigtigt i et demokratisk samfund som det danske, at borgerne har mulighed for at give deres mening til kende på en hensigtsmæssig måde.
Det mener jeg faktisk også at borgerne allerede har i dag, og derfor er regeringen ikke enig i, at der behov for et borgerting, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Det vil jeg selvfølgelig gerne uddybe.
Vi folkevalgte er på den måde repræsentanter for den almindelige borgers synspunkter og holdninger, og det er vores ansvar at træffe de svære og vigtige beslutninger.
Det gør vi selvfølgelig ikke alene.
Og det synes jeg er med til at kvalificere den politiske proces og de beslutninger, vi træffer.
Herudover har borgerne også en række andre mere formaliserede muligheder for at gøre deres indflydelse gældende.
Det er bl.a. igennem borgerforslagsordningen; der kan borgerne komme forslag til emner, som de mener Folketinget bør behandle, og hvis et borgerforslag opnår tilstrækkelig opbakning, vil det blive fremsat som et beslutningsforslag i Folketinget, og det betyder, at det vil blive behandlet i de relevante fagudvalg og i Folketingssalen.
Borgerforslagsordningen har ført en række vigtige, principielle debatter med sig.
Tag f.eks. debatten om nedfrysning af æg eller debatten om aktiv dødshjælp.
Begge vigtige emner har været behandlet i Folketinget på baggrund af borgerforslag.
Dertil kommer, at jeg heller ikke deler forslagets præmis om, at det politiske system har svært ved at løse de problemer og samfundsudfordringer, vi har.
Det er rigtigt, at vi ofte står over for meget svære og komplekse udfordringer, som skal løses, men jeg synes faktisk, at vi som politikere i høj grad påtager os det ansvar, som det kræver at finde svarene.
Tag problemet med lange sagsbehandlingstider ved domstolene.
Sidste år blev regeringen sammen med alle Folketingets partier enige om en flerårsaftale for domstolenes økonomi fra 2024 til 2027.
Med den aftale får domstolenes økonomi et historisk løft, der skal vende udviklingen.
Som en del af aftalen implementeres også en række anbefalinger fra det såkaldte Rørdamudvalg og Retsplejerådet.
Det er jo bare et lille eksempel på meget komplekse problemstillinger, som det her Ting løser.
Så derfor mener regeringen altså ikke, at indførelse af et borgerting vil bidrage til at styrke demokratiet eller for den sags skyld befolkningens tillid til det.
Den tillid er det derimod vores fælles opgave som parlamentarikere at styrke ved at tage ansvaret på os og i overensstemmelse med traditionen i Folketinget forankre store samfundsmæssige beslutninger bredt på tværs af partierne.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-21:
Tak til ministeren for talen og for begrundelsen.
Altså, kigger vi i kommunerne og regionerne, som jeg nævnte i vores fælles begrundelse, har man jo rigtig mange gode erfaringer.
Jeg ved, at Københavns Kommune havde det, man på godt dansk kunne kalde en deadlock, i forhold til trafikpolitikken i indre by.
Borgerting gjorde, at man kunne komme videre derfra, og at man fik nogle løsninger.
Jeg kan personligt selv sige, at her i Folketinget synes jeg også, at der er politiske problemstillinger, vi ikke får løst eller får lavet aftaler om, fordi der er store ideologiske forskelle.
Og der tror jeg, at borgerting kan rigtig meget.
Så jeg vil bare spørge: Kunne man ikke i det mindste forsøge det?
Måske har ministeren ret, måske har ministeren ikke ret.
Jeg tror på det sidste.
Men hvorfor ikke forsøge det?