Peder Hvelplund (EL), 2021-03-10:
Tak for det, formand.
Indfødsretsområdet er jo i de seneste år blevet en meget kompleks størrelse.
Stramninger har stået øverst på skiftende regeringers dagsorden, og Dansk Folkeparti har fået mange ting igennem, der i praksis gør det meget svært at opnå dansk statsborgerskab.
Der kan ikke være mange her i salen, der kan være i tvivl om, at Enhedslisten har en helt andet tilgang til indfødsret, end forslagsstillerne fra Dansk Folkeparti har.
Vi mener i Enhedslisten, at det generelt set skal være nemmere at opnå dansk statsborgerskab, så vi ikke står i en situation som i dag, hvor stadig flere danske borgere ikke har de fulde borgerrettigheder, som hører sig til i et demokrati.
Begrænsninger af, hvor lang tid man må holde ferie i udlandet, og manglende stemmeret til folketingsvalgene er blot nogle af de ting, der fastholder mennesker i en position, hvor de får status som andenrangsborgere.
De skal gå på arbejde, de skal betale deres skat, de skal på alle måder bidrage til samfundet på samme vis som os andre, men rettigheder på lige fod med os skal de åbenbart ikke have.
I Enhedslisten mener vi, at alle, der er født her i landet, skal opnå statsborgerskab meget tidligere, end det er muligt i dag.
Som systemet er i dag, kan man f.eks. være udelukket fra at tage med sine klassekammerater på en studietur, fordi man ikke har et dansk pas.
Hvor er rimeligheden henne i det?
Det er ikke, fordi det er urimeligt at stille nogle krav til udlændinge, der ønsker statsborgerskab.
Vi synes sådan set, det er rimeligt nok, at man kan dansk, hvis man ellers har forudsætningerne for at kunne tage danskkurser, og at man skal bo permanent i Danmark, ligesom vi ikke synes, at man skal kunne få statsborgerskab, dagen efter man er blevet dømt i en mordsag.
Men de krav, der gør sig gældende på området i dag, er alt, alt for skrappe.
Når jeg så ser konkret på det forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat, vil jeg sige, at jeg synes, det har været baseret på en lidt rodet sammenblanding af en masse forskellige problemstillinger.
Det fremhæves i bemærkningerne, at årsagen til ønsket om en landegruppeinddeling har baggrund i, at nogle ansøgere kommer fra lande, hvor borgerne generelt har nogle karakteristika, der giver problemer i Danmark.
Jeg vil godt starte med at slå fast, at jeg godt kan anerkende, at der i Danmark er udfordringer med integrationen.
Men når vi snakker om indfødsret, er vi altså inde på noget, hvor integration ikke har relevans længere.
For når du lever op til de betingelser, der er, for at søge om indfødsret, så er du jo mere end velintegreret i det danske samfund.
Du er nærmest at betragte som en mønsterborger, der lever op til krav, som rigtig mange danske statsborgere slet ikke ville kunne leve op til.
Du skal være selvforsørgende og skal have været det i mange år, du skal ikke have været på lange rejser ud af landet, du skal betale din skat, du skal kunne dansk på et højt niveau og dokumentere det ved diverse prøver, og du kender endda dansk kultur bedre end mange politikere i Folketinget, fordi du har bestået din danskhedstest og dermed bevist, at du ved, at »Matador« blev sendt i fjernsynet første gang i 1978, og at kvinder fik stemmeret i 1915.
De her mennesker er ret integrerede i det danske samfund.
Der bliver også i bemærkningerne fremhævet en masse kriminalitetsstatistikker, men de har jo heller ikke relevans, fordi der jo allerede er et vandelskrav for opnåelse af dansk indfødsret.
De mennesker, der i dag kan søge om indfødsret ved lov, er ikke kriminelle, og derfor er det heller ikke dem, der figurerer i forslagets bemærkninger.
Derudover vil der være tale om diskrimination, hvis personer, der lever op til de samme betingelser, ikke kan opnå indfødsret, fordi deres oprindelse er forkert.
Enhedslisten kan ikke støtte forslaget.