runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Signe Munk (SF), 2022-03-30:
Det er ikke uden omkostninger, at Europa er i krig, og vi mærker alle sammen de stigende energipriser.
Jeg er grundlæggende optaget af, at vi får grøn varme og sender naturgassen på pension, al den stund at det jo er den sorte energi, der driver energipriserne opad.
Men jeg er også optaget af, at de danskere, som lige nu ikke kan komme væk fra deres gasfyr eller gasopvarmning i forbindelse med fjernvarme, og dem, der mærker særlig hårdt, at de bliver ramt af de stigende priser, skal have en økonomisk håndsrækning.
På den korte bane har SF derfor været optaget af, at den økonomiske håndsrækning er blevet givet der, hvor man er hårdest ramt af de stigende varmepriser, og hvor indtægterne er mindst.
Det er også derfor, at SF og andre partier nu giver 2 mia. kr. samlet set i varmecheck i år og et tilskud på 200 mio. kr. til at hjælpe kommunerne med at dække de udgifter, de er forpligtet til at hjælpe med via lovgivning, til f.eks. danskere på overførselsindkomster.
Det står ikke i vejen for, at den langsigtede løsning og det spor, vi holder fast i, er en gennemgribende grøn omstilling af danskernes varme, samtidig med at vi hjælper dem til at spare på energien.
Hellere de to løsninger end uigennemtænkte sænkelser af energiafgifterne, som jo alt andet lige vil blive smurt tyndt ud og samtidig ikke forholder sig til, hvor man mærker den hårdeste stigning i energipriserne.
Samtidig skal man jo også huske på, at sænker man energiafgifterne, så skal der ikke bare findes finansiering i år, men varigt i årene frem.
Og det vil jo samtidig også betyde, at der kan være en risiko for, at der er mindre plads til velfærd på sigt.
Så bliver jeg bare nødt til at minde om, at der jo netop er en sænkelse af elafgiften på vej, som træder i kraft den 1. juli.
Det er en aftale, der er mange borgerlige partier, der ikke er med i, på trods af at de netop fremhæver det værktøj.
Derudover gælder det, at har man f.eks. elopvarmning i sit hus og bruger over 4.000 kWh, så er der EU's minimumsafgift på 0,8 øre på elforbruget.
Det vil sige, at den ikke kan komme længere ned.
Vi har valgt en målretning til de danskere med de laveste husstandsindkomster og sat et snit på 650.000 kr.
Det snit kan man jo forhandle op og ned, og det var det her snit, vi kunne blive enige om i aftalekredsen.
Når vi så har aftalt at sænke elafgiften pr. 1. juli – en aftale, som hr. Lars Boje Mathiesens parti ikke er med i –
jamen så vil en sygeplejerske og alle danskere selvfølgelig også få gavn af den sænkelse af elafgiften.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-30:
Det er, som om grådigheden hos den her regering og dens støttepartier simpelt hen ikke får nogen som helst ende.
Uden for de her tykke mure er virkeligheden, og virkeligheden for en lang række ganske almindelige danskere med ganske almindelige lønninger er, at de bare ser, at deres rådighedsbeløb bliver udhulet, udhulet og udhulet.
Og hvad er svaret til rigtig mange af de her mennesker fra regeringen og dens støttepartier?
Det er bare ærgerligt, Sonnyboy.
I dag har vi så fundet frem til, at regeringen og også støttepartierne mener, at et par, som er sygeplejersker, et par, som er pædagoger, et par, som er sosu'er eller lærere eller politibetjente, faktisk hører til den højtlønnede del af Danmark, så der er jo ingen grund til, at de får en hjælpende hånd.
Nej, de må klare sig selv.
Der går en meget klar skillelinje ned gennem Folketinget.
Der er de partier – regeringen og støttepartierne – som har fået 57 mia. kr. ind ekstra sidste år.
I år kigger man på et overskud på omkring 17 mia. kr.
Men nej, pengene må godt nok ikke komme tilbage og hjælpe danskerne.
Danskerne har brug for hjælp derude.
Og så er det da fint, synes jeg, at man laver den her check.
Så kan det være, at der er nogle, der ikke får deres penge før, altså over et år frem i tiden.
I Nye Borgerlige vil vi mere, vi kan mere, og vi skal hjælpe danskerne derude.
Derfor foreslår vi helt konkret, at man sænker bundskatten med 1 pct., at man fjerner elafgiften, og at man fjerner afgiften på benzin.
Det er oven i det, som man har foreslået her.
Det kan vi gøre i den akutte og midlertidige situation, som vi er i nu, for de her tiltag vil samlet set koste omkring 17 mia. kr.
Det er, hvad man forventer overskuddet vil blive i år på statsfinanserne.
Derudover har vi jo en grundlæggende politik i Nye Borgerlige om, at vi gerne vil hæve ældrechecken for de fattigste med 1.000 kr. om måneden.
Vi vil gerne fjerne registreringsafgifterne på bilerne.
Og vi vil hæve beskæftigelsesfradraget, således at de første 90.000 kr., du tjener, er skattefri, og derefter betaler du 37 pct. i skat – ingen arbejdsmarkedsbidrag, ingen topskat.
Det er vores generelle politik.
Så pengene er der.
Vi vil en anden vej i Nye Borgerlige, og derfor skal danskerne selvfølgelig have deres penge tilbage.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-30:
Vi har lige været med til at indgå en aftale om varmehjælp til specifikke grupper, og det er så nogle, som har en indkomst i husstanden på under 650.000 kr.
Det er mennesker, som er ramt af at have en høj varmeregning, enten fordi de er afhængige af gas eller ren elopvarmning, og så kalder ordføreren det grådighed, at vi går ind og hjælper den del af befolkningen, som har de laveste indtægter, og som er ramt af en specifik høj varmeregning.
Det er da misbrug af et ord.
Det har da intet med grådighed at gøre; det er en prioritering af en socialpolitik, at vi sådan set tager det fra bunden af, og det er mennesker med de laveste indtægter, som er blevet ramt af nogle uacceptabelt høje gaspriser, eller som er blevet fanget i, at de er afhængige af en elopvarmning, og dem går vi så ind og hjælper.
Det er da en god gerning, og det har da intet med grådighed at gøre.
Den der svulstige retorik synes jeg slet ikke hører hjemme her i Folketinget, når vi diskuterer sådan nogle sager.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-03-30:
Oprindelig var det sådan, at vi skulle give til dem, der havde de høje gaspriser.
Det så vi jo i høj grad der var, men nu er vi i en anden situation.
Nu er det dyrt overalt, også for dem, der bruger el.
Vi har også i vores eget finanslovsudspil indlagt skattelettelser på 7 mia. kr., samtidig med at vi får råd til både sundhed, den grønne omstilling og forsvaret.
Så vi har klare forslag til, hvordan det kan lade sig gøre.
Vi giver det bredt.
Det gør man jo ikke, netop fordi man er pensionist og man jo ikke er i beskæftigelse.
Men det er også derfor, at vi skal sænke afgifter på andre områder, der kommer flere danskere til gode.
Vi har jo mange danskere, der ikke er aktive på arbejdsmarkedet, og der er nogle af dem, der får glæde af den her varmecheck, men der er også mange af dem, der vil få glæde af bredere afgiftslettelser, og det vil en pensionist også få, så det bliver billigere at leve, og så de får mere ud af deres folkepension.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-30:
Er det at hæve beskæftigelsesfradraget noget, der vil hjælpe den pensionist, der bor ude i det sommerhus, og som nu har udsigt til at få 6.000 kr. i varmehjælp?
Så det er sådan set helt parallelt flyttet med over i den tillægsaftale, som vi har indgået i dag.
Det er bare til oplysning.
Men er det der beskæftigelsesfradrag noget, som pensionisten også får gavn af?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-03-30:
Så vil jeg sige tak for lige at opdatere mig på den.
Jeg har ellers læst det, men jeg har ikke fået den betragtning med.
Så det var godt lige at få det præciseret.
Men det ændrer ikke på, at det er meget dyrt for pensionister at få økonomien til at slå til.
Har du en bil, du skal fylde op, og det koster 15 kr. literen, er det også meget dyrt.
Sådan er det jo for alle lige nu, og derfor ser vi, hvordan vi kan gøre det bedre, og vores vej er at hæve beskæftigelsesfradraget og sænke relevante afgifter og så selvfølgelig have meget mere fokus på den grønne omstilling.
Det er der jo ikke noget af i den her varmecheck, som i øvrigt også kommer sent.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-30:
Tak for muligheden.
Det er rigtigt, at det er blevet italesat meget, at det er varmehjælp til folk, der har gasopvarmning, men det er altså sådan, at husstande med elradiatorer eller varmepumper som primær varmekilde med en tilsvarende prisstigning også er omfattet af den aftale, vi har indgået her om de 2 mia. kr.
Så den pensionist, som blev omtalt lige før fra ordførerens side, vil også kunne få de her 6.000 kr. i skattefri varmecheck, hvis det er sådan, at pensionisten bor lovligt i det sommerhus, og det er der jo mange pensionister der gør.
Så det er ikke en korrekt oplysning, som ordføreren har bragt videre til Folketinget.
Anne Paulin (S), 2022-03-30:
Jeg kan jo i hvert fald forstå, at de ændringer, som fru Katarina Ammitzbøll vil lave i beskæftigelsesfradraget, ikke vil komme de mange folk til gode, som f.eks. er pensionister, eller som er på overførselsindkomst osv. – altså folk, som ikke er på arbejdsmarkedet, og som stadig væk står i en vanskelig situation.
Men med hensyn til det her med, at man generelt fraråder at bruge det finanspolitiske instrument, som det er at lave generelle afgifts- og skattelettelser, gør det så ikke indtryk på Konservative, at Nationalbanken giver den her rådgivning?
Signe Munk (SF), 2022-03-30:
Okay, så der er egentlig ikke nogen tiltag, der konkret forholder sig til, om folk mærker særlig stigende varmepriser, men det er bare generel skattepolitik, som er det, der er svaret fra De Konservative.
De Konservative var ude at love, at man skulle bruge omkring 5 mia. kr. på varmehjælp, efter at vi havde forhandlet den første varmecheck, så derfor er det sådan lidt spændende, hvordan de forskellige forslag udvikler sig.
Men nu er det altså en forhøjelse af beskæftigelsesfradraget og skattelettelser generelt, der er svaret på energiprisstigningerne.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-03-30:
Men det er jo, fordi det ikke kun er energiprisstigninger, vi ser i dag.
Det er jo et andet scenarie end for 5 måneder siden, nu er det overalt.
Det er jo også derfor, jeg spørger: Skal vi så give en benzincheck til dem, der kører langt for at komme på arbejde?
Vi kan jo ikke blive ved med at dele check ud på den måde.
Derfor siger vi, at vi i stedet for skal hæve beskæftigelsesfradraget for alle, så man får glæde af det.
Der er visse andre områder, hvorpå vi også kan give nogle afgiftslettelser, så det hjælper alle og man får flere penge mellem hænderne, så det ikke er så dyrt at være dansker.
Vi mente jo oprindelig, at det var 2,7 mia. kr., der skal udbetales, men nu har det taget så lang tid, at der ikke er tale om en akuthjælp mere.
Nu skal vi altså have en meget større hjælp ud til danskerne, for der er rigtig mange, der er presset.
Det skal nuanceres, hvad det er, der skal komme af skattelettelser.
Det, der er sagen, er jo, at vi giver det fra bunden, nemlig via beskæftigelsesfradraget.
Det står vi på mål for, det kan vi godt hæve fra bunden.
Det er ikke noget med generelt at give til alle, det bliver målrettet det område.
Herfra kan man også godt tage penge ud for at give nogle generelle skattelettelser, f.eks. ved at hæve beskæftigelsesfradraget.
Nu er det faktisk også sådan, at staten har et meget stort overskud.
Det overskud, der er lige nu, er et af de højeste overskud ifølge Nationalbanken.
Så der er jo penge nok.
Men hvis man gør det, som regeringen gør nu, så er der jo stadig væk rigtig mange, der ikke får glæde af det, fordi det hele er blevet dyrt.
Jeg gav før et eksempel på en, som opvarmer sit hus med træpiller, er på kontanthjælp og er kræftsyg, og vedkommende får ikke glæde af det her.
Er det at hjælpe dem, der har det hårdest?
Vi hjælper jo netop alle, inklusive pensionister, der bor i et sommerhus med elpaneler, fordi vi vil sænke afgifter og skatter.
En pensionist, der bor i et elopvarmet sommerhus, får jo ikke glæde af det her, fordi vedkommende netop opvarmer med el.
Vi synes jo netop, at vi skal hjælpe meget bredere, så det ikke er så dyrt at være dansker.
Hvad enten man er pensionist, er på en overførselsindkomst eller har et job som sygeplejerske, skal man have hjælp, så man kan få det til at hænge sammen og have råd til transport og til at købe mælk i supermarkedet til sine børn.
Anne Paulin (S), 2022-03-30:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Katarina Ammitzbøll om, hvordan hun forholder sig til det, som Nationalbanken råder til, nemlig at man ikke giver generelle afgifts- og skattelettelser, men i stedet målretter en hjælp til dem, som har mest brug for den, som står i den hårdeste økonomiske situation.
For som jeg hører det, er det jo noget andet, Konservative vil.
Det er jo det meget generelle, nemlig at give til alle, såvel dem med høje indkomster som dem med lave indkomster.
Så hvad siger fru Katarina Ammitzbøll til Nationalbankens anbefalinger?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-31:
Jeg skulle gerne have sagt, at løsningen ikke er at tilbyde ophold til flere og flere i Danmark.
Samira Nawa (RV), 2022-03-31:
På mig virker det jo, som om Venstre har givet fru Pernille Vermund al magten til at bestemme, hvordan det her beslutningsforslag skulle skrues sammen.
For når man lytter til Nye Borgerliges spørgsmål, når man lytter til Nye Borgerliges ordførertale og også til det svar, som fru Pernille Vermund gav mig, da jeg stillede spørgsmål lige for lidt siden, så er der jo ikke nogen tvivl om, hvad intentionen er.
Så vil Venstre fortsætte ad det spor og også forfølge Nye Borgerliges idé om, at der nu skal indføres yderligere landegrænser, og at beløbsgrænsen skal hæves for nogle lande og sænkes for andre lande?
Hans Andersen (V), 2022-03-31:
Det forslag, som vi står med i dag, er faktisk en udvidelse i forhold til den aftale, som vi i Venstre og Radikale Venstre har stemt for tidligere, i forhold til at sige, fra hvilke lande man kan komme hertil, og hvilke mennesker der kan komme hertil og blive omfattet af beløbsordningen.
Så vi er sådan set meget tilfredse med, at det nu er 59 lande, og at de indbyggere, der bor der, har mulighed for at komme hertil.
Så det kan jeg kun opfordre til at Radikale støtter op omkring.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-31:
Tak til formanden for ordet.
De seneste tal fra FN's flygtningeorganisation viser, at antallet af fordrevne i 2021 oversteg 84 millioner mennesker, og det er før konflikten i Ukraine.
Verdensbanken forventer, at 216 millioner vil være fordrevet fra deres hjem på grund af klimaforandringer i 2050.
Vi befinder os med andre ord i en beskyttelseskrise, som kun bliver værre år for år.
Mange millioner flygtninge og internt fordrevne får i fremtiden brug for vores hjælp, og det skal vi være klar til.
Men løsningen er ikke at tilbyde ophold til flere og flere i Danmark.
Som regeringen har sagt mange gange før, skal vi i stedet finde en ny vej frem.
Vores ønske er, at alle verdens fordrevne hjælpes, selvfølgelig, men også, at det primært skal ske i nærområderne, da det er her, hjælpen gives bedst, og vi kommer længst.
Derfor ønsker regeringen, at den humanitære bistand i højere grad prioriteres til at hjælpe flygtninge og fordrevne tættere på konflikterne.
Aldrig før har vores udviklingsbistand været så fokuseret på nærområde, migration og skrøbelige stater, som den er nu.
Det skal vi holde fast i.
Med det som et udgangspunkt kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Susanne Zimmer (FG), 2022-03-31:
Tak til ministeren.
Ministeren sagde, at vi skal modtage flere og flere.
Så vil jeg godt høre, hvor mange klimaflygtninge det er, ministeren mener vi har modtaget indtil videre.
Jeg tænkte, at deri ligger, at vi modtager nogle i forvejen, altså for at kunne sige flere og flere.
Men lad det være.
Hvad er ministerens bud på, hvordan vi rent faktisk hjælper i nærområdet?
Hans Andersen (V), 2022-03-31:
Vi har lavet den her aftale, hvor vi siger, at udgangspunktet er 59 lande, og det er faktisk 4 milliarder mennesker, der nu – hvis man støtter op omkring det her forslag, og det håber jeg virkelig at Radikale besinder sig og gør – får muligheden for at søge til Danmark, hvis man i øvrigt har en løn, der svarer til 360.000 kr.
Det synes vi er et rigtig godt udgangspunkt, og jeg tror sådan set også, at virksomhederne vil synes, at det er godt.
For det er jo langt bedre end den mulighed, de har i dag.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-31:
Jeg kan sige, at vi lige i øjeblikket oplever det selv.
Vi er ved at skulle ansætte medarbejdere til sæsonen på Dyrehavsbakken, og det er langt, langt vanskeligere, end det plejer at være.
Så jeg vil gerne have mig frabedt ikke at skulle anerkende problemet her.
Jeg tror, jeg har større berøring med det i hverdagen, end hr. Hans Andersen selv har.
Der, hvor forskellen jo er, er, i forhold til hvad vi gør ved det.
Nu kender jeg jo hr. Hans Andersens synspunkt, og jeg har også læst hans forslag, men det, jeg godt kunne tænke mig at høre hans vurdering af, er den meget liberale tanke, som hans medforslagsstiller hr. Ole Birk Olesen gjorde sig til talsmand for; altså simpelt hen en model, hvor man slet ingen begrænsninger har, hvor man, uanset om man kommer fra Indien eller USA, Rusland eller Kina, i fald man kan arbejde i Danmark til overenskomstmæssig løn og efter gældende ret, så skal være velkommen.
Er det en model, som Venstre, der jo har siddet i regering med Liberal Alliance, i virkeligheden også kunne være besnæret af?
Samira Nawa (RV), 2022-03-31:
Mange tak.
Vi kan tage en virksomhedsejer, der mangler arbejdskraft.
Han ser sig om ude i verden og finder lige præcis den arbejdskraft, han har brug for, og vil gerne betale de her 360.000 kr., men tjekker ind på Venstres landeliste og ser, at hov, landet optræder ikke på den liste.
Hvorfor ved Venstre bedre end virksomhederne, hvor man kan rekruttere fra?
Ole Birk Olesen (LA), 2022-03-31:
Jamen Liberal Alliance er åbne over for mere.
Her sættes en grænse på 360.000 kr. om året, altså 30.000 kr. om måneden.
Liberal Alliance har det synspunkt, at alle, der kan tjene, hvad der svarer til de overenskomstfastsatte minimumslønninger i Danmark, skal have lov til at komme til Danmark og arbejde.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-31:
Jamen hvis man skal sige det meget kort, er det jo sådan, at halvdelen af de mennesker, der søger asyl i Danmark, får afslag.
Det vil sige, at halvdelen af de udgifter, vi har i vores asylsystem, egentlig går til folk, der slet ikke har brug for beskyttelse.
Og efterfølgende har vi enorme udgifter og problemer med at udsende folk, som har fået afslag på asyl.
Så vi bruger en masse af de penge, der burde være brugt på flygtninge, på mennesker, der slet ikke har behov for beskyttelse.
De penge burde vi i højere grad have brugt som en del af vores udviklingshjælp, f.eks. til at finansiere FN's flygtningearbejde i Libanon eller Jordan, eller hvor det er.
De løfter en meget stor opgave.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-31:
Alle – som i alle?
Altså, skal der ikke være nogen grænser, ikke være noget, der hedder jobtilladelser eller arbejdstilladelser eller noget som helst fra nogen lande i hele verden, bare man har et job og overholder dansk ret og de overenskomster, der gælder?
Ole Birk Olesen (LA), 2022-03-31:
Ja, det, vi ønsker, er, at beløbet i den beløbsordning, vi har i dag, hvor alle, der lever op til beløbet, kan komme til Danmark, uanset hvordan arbejdssituationen er inden for det fag, de kommer fra, skal sættes ned til, hvad der svarer til dansk mindsteløn; så skal man have lov til at komme til Danmark.
Og så skal der være strikse regler for, at hvis man ikke opfører sig ordentligt i Danmark, at hvis man begår kriminalitet eller deltager i antidemokratisk, samfundsundergravende virksomhed, så skal man sendes hjem igen.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-31:
Nej, det er jeg ikke helt overbevist om.
Jeg tror ikke, det vil være den samme oplevelse at have en eller anden kineser ansat på radiobilerne.
Men det er bare for at sige, at jeg fuldstændig anerkender problemet, men jeg synes bare, at den løsning, som hr. Hans Andersen og de andre borgerlige partier fremlægger, ikke er den rigtige vej.
Hvorfor går man egentlig ikke efter de der 12 millioner i EU?
Altså, der er jo 12 millioner uden for arbejdsstyrken i EU.
Hans Andersen (V), 2022-03-31:
Jeg er helt overbevist om, at hvis det er vejen for virksomhederne i Danmark, så prøves det – og det har jeg også konstateret.
Men det lykkedes jo helt åbenlyst ikke.
Jeg ved ikke, om det så har noget med vejret at gøre, eller hvad – jeg kan bare konstatere, at de altså ikke kommer strømmende fra Spanien og Italien hertil for at arbejde; de er meget, meget velkomne.
Og hvis de gjorde det, og hvis der i øvrigt kom nogen fra Ukraine og Australien og USA og tog nogle jobs, var der måske flere, der havde lyst til at blive ansat efterfølgende, danskere, på Bakken.
Carl Valentin (SF), 2022-03-31:
Hvor mange klimaflygtninge vi vil tage imod, kan jeg ikke svare på, men jeg kan godt sige noget om, at vi gerne vil tage imod flere flygtninge.
Hvor mange af dem, der flygter på baggrund af klimaforandringerne, er som udgangspunkt ligegyldigt.
Jeg vil gerne tage imod dem, som har det største beskyttelsesbehov, og som har brug for genbosætning.
Derfor er det helt klart.
Hvis man skulle tage imod 500 ekstra kvoteflygtninge, er det fint med os.
Men vi synes, det er mærkeligt at oprette en ny parallelordning, som Frie Grønne lægger op til.
Lad os da køre det i de systemer, der fungerer i forvejen.
Susanne Zimmer (FG), 2022-03-31:
Nu er det jo ikke, fordi vi vil minimere antallet af flygtninge, tværtimod.
Vi vil forpligte os til at modtage mindst 500 klimaflygtninge om året.
Og hvordan man så gør det, kan man sige måske er mindre vigtigt.
Jeg vil godt høre ordføreren, hvor mange klimaflygtninge ordføreren så vil lægge ind under kvoteflygtninge.
Og jeg er selvfølgelig også helt enig i, at det er vigtigt at definere, hvad vi forstår ved en klimaflygtning.
Så der er vi også enige.
Susanne Zimmer (FG), 2022-03-31:
Tak til ordføreren for at være enig i intentionerne, for der er virkelig et stort behov for hjælp her.
Jeg vil lige gøre opmærksom på, at vi ikke taler om en særlov, men om udlændingelovens § 9, stk. 1, som giver mulighed for at tage imod klimaflygtninge.
Rosa Lund (EL), 2022-03-31:
Jeg har skam læst bemærkningerne til beslutningsforslaget, men man taler jo her om at lave et parallelsystem til det system, vi har i forvejen, selv om det indeholder § 9 i udlændingeloven.
Samtidig står vi også i en situation, hvor det ikke er klart defineret, hvad en klimaflygtning er.
Derfor er det jo også spændende at se, hvad Frie Grønne tænker falder ind under den her paragraf.
Men jeg må også sige, at som jeg læser bemærkningerne, står det meget, meget uklart, og når både hr. Carl Valentin og jeg opfatter det sådan, at det er meget særlovsagtigt, kunne der godt være flere mennesker, der opfatter det sådan, når de læser bemærkningerne.
Men fru Susanne Zimmer kan jo opklare det i sin ordførertale, og jeg synes også allerede, at det er blevet lidt opklaret i den debat, vi har haft indtil nu i salen.
Men jeg må bare sige, at sådan som det står i forslaget, ligner det unægtelig en særlov for klimaflygtninge.
Susanne Zimmer (FG), 2022-03-31:
Vi kunne så mødes der, at man kan læse det forskelligt, men det er ikke tanken, at det skal være en særlov.
Tanken er, at vi skal hjælpe nogle flygtninge og have det ind i udlændingepolitikken.
Jeg er fuldstændig enig i, at der er brug for at definere, hvad vi forstår ved en klimaflygtning.
For det er stort og omfatter mange mennesker, som bliver hårdt ramt.
Derfor er det også vigtigt, at vi ved, hvad vi snakker om.
Det var mere en kommentar.
Rosa Lund (EL), 2022-03-31:
Jeg synes, det er dejligt, at vi er nået så langt.
Jeg synes også, det ville være dejligt, hvis vi kunne have en proces i Udlændinge- og Integrationsudvalget, så vi i hvert fald her på Christiansborg bliver enige om, hvad vi betragter som en klimaflygtning, for det er jo sådan set ikke forbudt at være et skridt foran EU.