runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2024-02-22:
Jeg synes, det var en vild tankerække fra den der tale i 2002 om, at de ikke har nogen kultur.
Det er også noget vanvittigt noget at sige.
Sverige har masser af kultur, fra højkultur og helt ned til kardemommesnurrer, hvis det også er væsentligt at nævne som en kulturel ting.
Man tog rigtig mange under flygtningekrisen, netop fordi mange lande jo ikke var så interesserede i at tage de her flygtninge, og derfor var der mange, der tog til Sverige, og det blev så mange, at man ikke kunne løse opgaven.
Og det er i virkeligheden det, som jeg efterlyser fra Socialdemokratiet: Kan vi komme tilbage til det gode aktive integrationsarbejde, hvor vi anerkender og løser problemerne?
Frederik Vad (S), 2024-02-22:
Jamen vi begyndte jo først at få positive integrationsresultater, efter at vi gik væk fra den politik, Radikale Venstre ønsker på det her område.
Det er jo først der, de positive resultater i forhold til beskæftigelse og i forhold til dele af kriminalitetsområdet er kommet.
Jeg synes, at udfordringen for fru Zenia Stampe er, at det her kulturproblem er det eneste problem, som Radikale Venstre ikke vil bekæmpe som et kulturproblem.
Det vil man gerne med metoo.
Hvorfor tør man ikke tale om, at vi har at gøre med et kulturproblem, lige når det gælder mellemøstlig og nordafrikansk kultur med rod i islam?
Zenia Stampe (RV), 2024-02-22:
Jamen det går tilbage til historieundervisningen, oplysningstiden, for det er jo netop et opgør med, at man definerer folk ud fra deres religion.
Jeg er menneske, før jeg er ateist eller kristen eller jøde eller muslim.
Det er fundamentet for os, og det går tilbage til Brandes – og er der i dag.
Men vi vil jo gerne være med til at løse de problemer, der så findes.
Der bliver jo talt om de her problemer, som om det er islam, der har et bestemt problem.
Nej, det, vi kan se, er, at indvandrere fra bestemte lande er overrepræsenterede i nogle bestemte statistikker, så der er et problem, og det skal vi gøre noget ved.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-22:
Tak for det.
Jeg hæftede mig ved, at den radikale ordfører mente, at problemet var, at Sverige havde taget for mange.
Det er jeg meget enig i.
Men fører det så til den erkendelse, at nogle af de problemer, der er i Danmark, er et udtryk for, at Danmark tidligere har taget for mange, der er kommet til Danmark enten som flygtninge eller som migranter?
Og får det Radikale Venstre til sådan at reflektere over – vi kan gå tilbage til 1983, men vi kan sådan set også tage de bare snart 20 år, jeg har været herinde – om der er nogen af de stramninger, der er lavet i udlændingepolitikken, som Radikale fortryder at man ikke har støttet op om?
Zenia Stampe (RV), 2024-02-22:
Nej, vil jeg først sige.
Vi synes ikke, vi befinder os i en katastrofe – det var det ord, som hr. Mikkel Bjørn brugte – på grund af den udlændingepolitik, der er blevet ført i min levetid, de sidste 40 år, så nej.
Vi har taget nogenlunde det, som vi skal, når man kigger på befolkningssammensætningen osv., men der er andre lande i Europa, der har taget alt, alt for få.
Hvis der havde været en mere solidarisk fordeling af de flygtninge, der er kommet til Europa de sidste 40 år, havde Sverige og Tyskland jo ikke befundet sig i den situation, de er i nu.
Det synes jeg er fornuftigt.
Det går faktisk rigtig godt for flertallet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-22:
Men det bliver lidt besynderligt.
Ordføreren siger jo, at Sverige har taget for mange, og indrømmer jo dermed klart, at det har haft en betydning for den situation, man er kommet i i Sverige.
Det er jo også det, der har betydet – i forhold til den lempelige udlændingepolitik, der var tidligere – at der kom for mange til Danmark.
Der blev ikke stillet krav.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-22:
Jo, men »for mange«, bliver der sagt – Sverige og Tyskland har jo taget mange, mange flere, end vi andre har.
Men det er jo rigtigt, at når vi tager flygtninge, er der i hvert fald nogle af os, der ikke forventer, at det med det samme er en win-win-situation.
Det er jo en opgave, som vi påtager os, og som mange andre lande påtager sig, på baggrund af nogle ret dystre erfaringer ikke mindst efter anden verdenskrig.
Der er vi blevet enige om, at vi ikke vil ende i en lignende situation igen, og derfor påtager vi os den opgave.
Så nej, det er ikke nødvendigvis en overskudsforretning, men det gør vi.
Mohammad Rona (M), 2024-02-22:
Tak for det.
Moderaterne bliver jo nogle gange sammenlignet lidt med De Radikale i forhold til udlændingepolitikken, og jeg må bare sige, at i dag kan man virkelig mærke forskellen, og den bliver heldigvis tydeligere og tydeligere, for hver gang vi har de her debatter.
Til det at sige, at der ikke er nogen problemer, og at sige, at nogle af problemerne også er selvforskyldte, i forhold til hvordan man har taget imod dem – det var i hvert fald sådan, jeg lige forstod det – kan jeg bare sige, at der, hvor jeg selv er vokset op, på den københavnske Vestegn, og hvor mine forældre stadig bor den dag i dag, har vi altså stadig områder, hvor en brandbil ikke kan køre ind, hvor en ambulance ikke kan køre ind, og hvor en politibil ikke kan køre ind, i forhold til at der er nogle lømler blandt dem her.
Mit spørgsmål er sådan set bare: Hvad vil De Radikale helt konkret gøre ved det her?
Zenia Stampe (RV), 2024-02-22:
Først vil jeg sige, at jeg på intet tidspunkt har benægtet, at der var problemer.
Jeg har lige sagt, at vi aldrig havde forventet, at det skulle være en overskudsforretning at tage imod flygtninge.
Det har en pris, og dermed følger også problemer.
Jeg har anerkendt, at der er problemer med en parallel retsopfattelse, og jeg anerkender alle de der cases, som Frederik Vad samler op.
Det, jeg ikke vil anerkende, er at stemple en hel kultur.
Men jeg vil gerne være med til at sige, at der jo er problemer koncentreret i nogle bestemte miljøer.
Dem skal vi sætte ind over for, men vi skal jo ikke stemple hele miljøet, alle med muslimsk baggrund og alle, der er indvandret, på den baggrund.
Der kan være kulturelle elementer i det, men der er som regel også et flertal, der så beviser, at det godt kan være, man kommer fra Mellemøsten, og det godt kan være, at man er muslim, men at derfor kan man godt være demokrat, leve op til sine borgerlige frihedsrettigheder, respektere retsstaten osv. osv. alligevel.
Det er der jo heldigvis så mange danske muslimer der gør hver eneste dag.
Mohammad Rona (M), 2024-02-22:
Det er en udvikling, som vi selvfølgelig skal være obs på, men det er ikke en udvikling, som jeg og vi i Moderaterne, hvad kan man sige, ligger søvnløse over.
Det, jeg kunne ligge søvnløs over, var, hvis folk kom hertil og ikke blev integreret ordentligt.
Det, jeg kan ligge søvnløs over, er, hvis folk, der kommer hertil, ikke lærer sproget, ikke kommer ud på arbejdspladserne og ikke tager nogen af de demokratiske værdier, som vi har i Danmark, til sig.
Dét er forkert.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-22:
Nej, det er sådan set ikke det, CEPOS eller fremtidsforskerne siger.
Jeg nævner ikke ordet befolkningsudskiftning i mit interview med Berlingske i går, men jeg siger og konstaterer, at der jo foregår en kulturel udskiftning eller en kulturel forandring – det, jeg i min tale kalder demografiske og kulturelle forskydninger – når den ikkevestlige indvandring står for 70 pct. af befolkningstilvæksten fra 1980 til i dag.
Er det ikke en udvikling, der bekymrer hr. Mohammad Rona og Moderaterne?
Zenia Stampe (RV), 2024-02-22:
Det er også noget af det, som vi selv i vores landsorganisation har foreslået, altså at vi lige præcis kigger på noget af det, og det går jeg også ud fra ligger i noget af det, som FOA har foreslået.
Så det vil vi bestemt gerne, ja.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-22:
Tak for det.
Siden 1983 har Danmark oplevet en betydelig demografisk transformation, som har rejst fundamentale spørgsmål om vores lands fremtidige kulturelle og sociale landskab.
Udlændingeloven af 1983 markerede begyndelsen på en æra, hvor døre blev åbnet på vid gab for en indvandring, der har vist sig at være ikke bare en byrde for vores velfærdssystem, men en direkte trussel mod vores sikkerhed, for ikke at nævne vores kulturelle og nationale identitet.
Dansk Folkeparti blev stiftet som en protest mod den udvikling.
Vi stod op, da andre tav, fordi vi så, hvad mange andre ikke ville se, nemlig at indvandringen fra ikkevestlige lande forandrer fundamentet for vores samfund.
Tal fra Danmarks Statistik taler deres tydelige sprog: Næsten 70 pct. af befolkningstilvæksten siden 1980 skyldes ikkevestlig indvandring.
Samtidig har personer med dansk oprindelse kun udgjort 3 pct. af den tilvækst.
Det er ikke blot et spørgsmål om tal, men det er også et spørgsmål om, hvem vi er som folk, og hvilke værdier vi ønsker at videregive til de kommende generationer.
Vi tror på betydningen af at bevare en stærk national identitet som en kilde til styrket sammenhold og fælles forståelse.
Vi har i dag som en konsekvens af den fatale udvikling områder i Danmark, hvor dansk kultur og danske skikke er blevet marginaliseret, hvor dansk ikke længere er det sprog, der forener Danmark, og hvor danske traditioner trænges i baggrunden.
Det er ikke fremmedhad at tale disse sandheder, men det er kærlighed til vores land og en dybtfølt bekymring for dets fremtid, og spørgsmålet er, om vi vil overdrage et Danmark til vores børn og børnebørn, hvor de stadig kan føle sig som en del af en sammenhængende nation bundet sammen af fælles historie, sprog og kultur, eller om vi vil overlade dem et land, hvor de føler sig fremmede i deres eget hjem.
Det er disse elementer, der har formet os som individuelle borgere og som en samlet nation.
Det skylder vi vores forfædre, og det skylder vi de generationer, der endnu ikke er født.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-22:
Tak for det.
Jeg er glad for, at ministeren anerkender, at 1983-udlændingeloven var en regulær katastrofe.
Hvad han så behændigt undlader at nævne, er, at alle partier her i Folketinget vedtog den lov under stor protest fra daværende partileder for Dansk Folkeparti fru Pia Kjærsgaard, der som daværende medlem for Fremskridtspartiet stod og råbte højt, dengang vi liberaliserede vores udlændingelovgivning.
Er ministeren ikke enig i, at Dansk Folkeparti som det eneste parti igennem alle de 4 årtier siden den liberale udlændingelov har stået og råbt vagt i gevær over for den bekymrende udvikling på udlændingeområdet, som Socialdemokratiet i rigtig mange af de år har været med til at føre?
Så er jeg lidt nysgerrig på en mindre detalje, jeg lige vil bede ministeren om at redegøre for.
Kan han ikke bekræfte, at ukrainere som en del af den ikkevestlige gruppe er med til at trække den generelle fertilitet for den ikkevestlige gruppe ned, mens tredjegenerationsindvandrere, der betragtes som danske efter dansk statistik, er med til at trække den danske fertilitet op?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-22:
Tak for det.
Jeg har jo ikke taget den store ledvogtereksamen, men så vidt jeg husker, blev der for nylig, altså meget for nylig, fejret 40-årsjubilæum i Folketinget for fru Pia Kjærsgaard, så at hun skulle have været her i 1983, kan jeg ikke få til at passe.
Jeg tror bare grundlæggende, at det er rigtigt, at Fremskridtspartiet var det eneste parti, som var imod, og jeg mener da helt oprigtigt, at man skulle have tænkt sig bedre om på det tidspunkt fra en række partiers side, inklusive mit eget.
Så vil jeg i forhold til det med Ukraine sige, at jeg ikke er klar over, om det specifikt er dem, der trækker fertiliteten ned, men det samlede billede af den ikkevestlige gruppe er afhængig af, om man skiller MENAPT-kategorien, altså Mellemøsten og Nordafrika, ud eller ej.
Den ikkevestlige gruppe består jo af en lang række nationaliteter, og de har altså samlet fået halveret fertilitet hen over de sidste ca. 20 år, men det er jo også f.eks. syrere, som der er en del af, og det er også folk fra Sri Lanka og fra Bosnien og fra andre grupper, som er store grupper, der er kommet til Danmark.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-02-22:
Mange tak, og tak til alle ordførerne for velviljen over for, at jeg må komme på nu.
Tak til Dansk Folkeparti for at rejse en meget relevant forespørgsel om befolkningstilvæksten i perioden fra 1980 til 2020.
I Det Konservative Folkeparti vækker det stor bekymring, at indvandrere, efterkommere og børn af efterkommere udgør en høj og ikke forholdsmæssig andel af befolkningstilvæksten i Danmark i perioden fra 1980 til 2020.
For os er det nemlig vigtigt, at vi værner om og bevarer de danske værdier, vores kultur og identitet.
Det skal vi prioritere og have stor opmærksomhed på.
Vi ser også med alvor på, at personer med dansk oprindelse udgør 3 pct. af befolkningstilvæksten i perioden fra 1980 til 2020.
Jeg tror, at en måske overset medforklaring på udviklingen er den dalende fertilitet, som nye tal endog lige har bekræftet.
Det er et faktum, at flere af nutidens etnisk danske børn har færre søskende end tidligere.
Derfor bør vi også tænke mere over familiepolitikken her til lands, når vi diskuterer udviklingen i befolkningstilvæksten.
Her bør vi lytte til familiernes behov og ønsker, med udgangspunkt i at flere får lyst til at få flere børn.
Det bekræfter, at når familierne har det godt, har Danmark det godt.
Grundlæggende kan vi jo også bare konstatere, at udviklingen i antallet af ikkevestlige indvandrere i Danmark med al tydelighed viser, at der fortsat er et behov for en stram udlændingepolitik med et fast greb om tilstrømningen, så vores grundlæggende værdier og sammenhængskraft ikke undergraves.
På den baggrund kan jeg sige, at Det Konservative Folkeparti støtter den vedtagelsestekst, som Danmarksdemokraternes ordfører læser op her lidt senere.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-22:
Tak for det, og tak for en rigtig fin tale, som jeg synes understreger, at Det Konservative Folkeparti i hvert fald i retorikken har forstået de bekymringer, som vi i Dansk Folkeparti nærer for den udlændingepolitik, man i de sidste fire årtier har ført her i Danmark.
Jeg er lidt nysgerrig på en ting.
Ordføreren nævner familiepolitik, og det synes jeg er rigtig godt.
Hvordan tænker Det Konservative Folkeparti vi kan tilrettelægge en familiepolitik, der i højere grad sørger for, at danskerne i en eller anden udstrækning har nogle incitamenter – der skal selvfølgelig ikke være nogen tvang, men nogle incitamenter – til rent faktisk at stifte familie og dermed også skabe nogle kommende generationer, som vi kan give den danske kultur videre til?
For det er det, der er udfordringen, nemlig at hvis vi ikke reproducerer os selv i tilstrækkelig grad, er der heller ikke nogen at give den danske kultur videre til.
Og så vil det være indvandrere eller andre, der reproducerer sig selv i højere grad end danskere, som kommer til at give deres kultur videre til deres børn, og dermed bliver det den kultur, der kommer til at kendetegne Danmark i fremtiden.
Tak for ordet.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-02-22:
Noget af det, jeg synes er vigtigt, er jo netop, at vi lytter til familierne, i forhold til hvad det er for nogle behov, de har, og hvad det er for nogle ønsker, de har til en hverdag, der måske kunne blive lidt nemmere.
Det kunne jo f.eks. være mere fleksible åbningstider i daginstitutionerne.
Det kan være mange forskellige forhold, som kan være med til at gøre hverdagen lidt nemmere i forhold til at være en børnefamilie.
Det synes jeg vi skal lytte til og kigge på, og forhåbentlig kunne det netop være med til at gøre, at flere havde lyst til at få flere børn.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-22:
Tak for det.
Det synes jeg lyder meget positivt, og jeg vil håbe, at andre partier her i Folketinget vil tage ansvar for, at der skal tænkes i at lave politik, der skaber nogle incitamenter for danske familier til at stifte familie og få børn, gerne så mange som muligt.
For det er forudsætningen for, at der er et Danmark i fremtiden, som også kendetegnes af danske kulturelle værdier og normer, og hvis vi ikke tager den udvikling meget seriøst, jamen så kommer Danmark til at forandre sig.
Og det er ikke kun Danmark; det er sådan set hele Europa.
Så tak for det.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-22:
Tak for det.
Jeg vil også bare kvittere for bemærkningerne om – og det er faktisk også noget af det, som artikelserien fra Politiken beskriver – at man som au pair, når man siger fra over for, at man faktisk er blevet udnyttet og misbrugt, pludselig risikerer at stå med politianmeldelsen, med udvisning og med ikke at have nogen bolig.
Og der er altså noget med magtforholdet der, som jeg håber vi kan samle bred opbakning til at få kigget på.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-22:
Jeg kan ikke rigtig komme med en tilkendegivelse i forhold til landbrugsområdet, for det er ikke mig, der sidder med det mere, og jeg ved egentlig heller ikke, om det hører under fødevareområdet, eller om det hører under beskæftigelsesområdet.
Men i forhold til det her med bopæl får man jo mindelser om stavnsbåndet; altså, hvad er det for noget, at vi har den type arbejdsrelation – eller det er det jo så ikke – hvor man også kræver en bestemt bopæl.
Det synes jeg bare er fuldstændig uhørt i det samfund, som vi har brugt 100 år på at oparbejde.
Når det så er sagt, er vi jo begejstrede for international arbejdskraft, og der er klart nogle områder, hvor vi vil gå meget længere og ikke er helt så bekymrede som Enhedslisten.
Vi er jo et andet parti, og vi står et andet sted, men lige præcis her og også i forhold til landbrugsmedarbejdere, tror jeg, står vi sammen.
Karsten Hønge (SF), 2024-02-22:
Når fru Brigitte Klintskov Jerkel siger, at der er mange familier, der er glade for at få hjælp, så tror jeg på det.
Og når fru Brigitte Klintskov Jerkel også siger, at der er mange au pairer, der er glade, ja, så er det, fordi de har brug for pengene.
Langt de fleste penge bliver jo sendt hjem til hjemlandet – ikke at der er noget galt i det; jeg forstår det jo godt, men det er bare den måde, vi skal se ordningen på.
Der er ikke noget, der er mere forløjet, end det der au pair-begreb, for man er ikke på lige fod.
Der er en ekstremt stor magtforskel mellem det at være au pair-familie og være den fattige kvinde fra Filippinerne, der rejser til Danmark.
Ofte kan man se, at familier har sendt tre, fire, fem af deres døtre til udlandet, for at de kan arbejde som au pair, og ofte måske også har sendt deres sønner ud som sømænd eller som bygningsarbejdere i Mellemøsten.
Hvad siger den sociale samvittighed hos De Konservative til, at vi her har sådan et reserveland, vi sådan kan hente billig arbejdskraft fra?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-02-22:
Jeg ser ikke sådan på det, at det er at hente billig arbejdskraft fra et andet land.
Jeg ser faktisk sådan på det, at der er nogle piger fra andre lande – nu har jeg jo lyttet mig til, at ordføreren meget nævner Filippinerne, men det kunne også være Thailand, det kunne være Indonesien, det kunne være Uganda osv.; de kunne komme fra mange forskellige steder – som rent faktisk har et ønske om at komme til Danmark, fordi de fra andre, de kender, har hørt om at være au pair her i Danmark.
Så de har et ønske, og så er der nogle familier i Danmark, der har et ønske om i en travl hverdag at få noget ekstra hjælp til børnene.
Så jeg ser ikke på det på samme måde, som ordføreren gør.
Karsten Hønge (SF), 2024-02-22:
Hvor adskiller au pair-ordningen sig fra det øvrige arbejdsmarked?
Er der ikke også alle mulige andre steder, hvor man kan bruge dem som billig arbejdskraft?
Er det sådan en gammeldags tanke, man har hos De Konservative, at det med at passe børn og det med at gøre rent i et hjem ikke sådan er rigtigt arbejde, og derfor kan vi godt lade det foregå under nogle urimelige lavlønsvilkår?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-02-22:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at den her ordning jo selvfølgelig skal bruges efter hensigten, og at de her piger selvfølgelig skal behandles ordentligt.
Det skal der ikke herske nogen tvivl om; sådan skal det selvfølgelig være.
Jeg tror bare, at vi også må erkende, at hr. Karsten Hønge og jeg nok ikke bliver helt enige om, hvordan vi ser på den her au pair-ordning.
Jeg ser den lidt på den måde, at der er nogle piger, der har et ønske om at komme til Danmark.
Jeg har mødt en del af de her au papirer.
Det er ikke, fordi jeg selv nogen sinde har haft nogen; det har jeg ikke haft råd til eller brug for.
De bevarer også relationen til nogle af de mennesker, de får en relation til i Danmark, efterfølgende.
Jeg synes, det faktisk er udmærket, at der også er den mulighed.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-22:
Nu ved jeg selvfølgelig ikke, hvordan de disponerer over deres penge, men de får jo faktisk under 5.000 kr. om måneden.
Det var bare for at pege på, hvor dyrt det er, i forhold til at de bliver underbetalt så meget.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ikke det gør indtryk på ordføreren, at au pairerne faktisk ikke søger au pair-ordningerne for kulturudvekslingens skyld, men gør det, fordi de ønsker at tjene penge.
Vi hører jo også om flere, som har børn og et familieliv derhjemme, som de rejser væk fra, og det gør de, fordi det her er en mulighed at kunne tjene nogle penge, de ellers ikke har mulighed for at kunne tjene i det land, som de rejser væk fra.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-02-22:
De piger, som ønsker at komme hertil som au pair, kan jo have forskellige incitamenter til, hvorfor de gerne vil det.
Nogle gør det måske, fordi de gerne vil møde en anden kultur og har hørt godt om Danmark og derfor godt kunne tænke sig det; andre gør det måske, fordi de gerne vil tjene nogle penge.
De kan have forskellige baggrunde for, hvorfor de ønsker at kommer hertil.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-22:
Det kunne de have, men nu viser evalueringen faktisk, at den primære motivation for at blive au pair er økonomien.
Det er derfor, jeg er nysgerrig på, om det ikke gør indtryk på ordføreren, at det faktisk skyldes ønsket om at tjene nogle penge, og at man så accepterer vilkår, hvor man får 37 kr. i timen, hvilket jo er social dumping, når man sammenligner det med, hvad de ordinære vilkår er i Danmark for, hvad man giver for pædagogisk arbejde, husassistentsarbejde og for de pligter, som de skal løfte.
Gør det ikke indtryk?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-02-22:
Jeg synes ikke, man helt kan sammenligne det at være pædagog i en daginstitution med at være au pair hos en familie, hvor man indgår som en del af familien.
Jeg må indrømme, at jeg ikke synes, der er noget galt i det, hvis en ung pige fra Filippinerne, Thailand, Indonesien, eller hvor man nu kommer fra, gerne vil tjene nogle penge og så har hørt godt om Danmark og har lyst til at komme hertil.
Jeg synes faktisk ikke, der er noget galt i det, hvis det også er, fordi man gerne vil tjene nogle penge.
Der er jo også danske piger, der tager til USA og andre steder for at være au pair.
Vi deler nok bare ikke holdning på det her område.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-22:
Jeg vil først og fremmest gerne kvittere for, at ordføreren og Radikale Venstre trækker en streg i sandet her.
Jeg kan godt forstå, hvis der er nogle medlemmer af Socialdemokratiet, som synes, det er lidt underligt, at de i forhold til det her med solidaritet på tværs af landegrænser og også i forhold til et værn mod udnyttelse af billig arbejdskraft ser deres eget parti svigte, og så er der Radikale, hvor der har været lidt beef i medierne omkring nogle af de ting der.
Derudover vil jeg sige i forhold til det med landbruget, at det er vi i hvert fald meget med på også at kigge på.
Vi ser nemlig i flere af de her sager, at det, at man er afhængig af sin værtsfamilie i forhold til opholdstilladelse, men også i forhold til sin bolig, er noget af det, der gør, at det bliver ret svært at sige fra.
Så det var bare en håndsrækning til, at vi kigger på det sammen.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-22:
Tak for det.
Jeg ved ikke helt, om det var svar på mit spørgsmål, men jeg vil grave lidt i noget andet, nemlig at ordføreren nævnte i sin tale, at situationen ændrede sig markant i 2001 med Anders Fogh Rasmussen-regeringen, hvor Dansk Folkeparti jo var parlamentarisk grundlag.
Kan ordføreren ikke bare lige bekræfte eller nævne, hvem det var, Anders Fogh Rasmussen-regeringen overtog fra, og som inden da havde ført en markant mere uansvarlig udlændingepolitik?