runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-25:
Jeg er glad for, at hr. Jeppe Bruus trækker de historiske referencer frem og på den måde jo i hvert fald giver anledning til at illustrere det spor af totalitarisme, som menneskerettighedstanken jo har trukket efter sig igennem historien fra 1789, hvor man huggede hoveder af i erklæringens hellige navn, og op til i dag, hvor man jo sætter befolkningers frie ret til at bestemme, bl.a. hvem der skal have lovlig adgang til deres land, til side af hensyn til den samme totalitære tanke om, at der skulle være en international ret.
Det er selvfølgelig noget nonsens.
Ret er altid bundet til det konkrete.
Og hvis nu ikke hr. Jeppe Bruus var så optaget af sine oplysningsfilosoffer, men derimod dyrkede nogle andre filosoffer fra samme tid, f.eks. Joseph de Maistre, så ville han være bekendt med det.
Det, der er interessant i den tekst, som hr. Jeppe Bruus læste op, er de fire små ord »der går for vidt«.
Hvor er det, at menneskerettighedskonventionen går for vidt?
Det begreb giver jo kun mening, når det knytter an til noget andet, og det gør det ikke i den tekst, hr. Jeppe Bruus læste op, og så bliver det jo netop bare sofisteri, som jeg talte med justitsministeren om.
I forhold til hvad går det for vidt?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-25:
Ja, der er jo mange bestemmelser i den konvention, herunder også om, at folk, der så har fået indfødsret og ved en kriminel handling egentlig skulle have den frataget igen, ikke må fratages den, hvis det betyder, at de så fortaber enhver indfødsret, altså, man kan så at sige kun fratage, hvis de har dobbelt statsborgerskab.
Hr. Jens Rohde skal være opmærksom på, at der jo er flere konventioner, der regulerer området: der er bl.a. statsborgerskabskonventionen, og der er skabsborgerretskonventionen.
Jens Rohde (KD), 2021-05-25:
Hr. Morten Messerschmidt går vældigt op i statsløsekonventionen og siger, at den er årsagen til, at vi skal give en hel masse mennesker, der er kommet hertil, statsborgerskab.
Jeg ved ikke, om hr. Morten Messerschmidt er klar over, at statsløsekonventionen har en meget enkel bestemmelse, og det er, at et barn, der er født i ægteskab på dansk territorium, og hvis moder har statsborgerret i denne stat, ved fødslen skal kunne erhverve samme statsborgerret, såfremt barnet ellers ville blive statsløs.
Hvad har det at gøre med folk, der er kommet hertil?
Nick Hækkerup (S), 2021-05-25:
Det er faktisk ikke det, jeg har prøvet at sige, og jeg tror såmænd, at hvis vi træder ud af en konvention eller to eller vælger at sige, at det vil vi ikke være med i, så er konsekvenserne konkret nok til at overskue.
Det, jeg er bange for, det, jeg frygter, er, at andre lande vil sige, at der vil komme en bølge, hvor vi bevæger os væk fra et samfund reguleret af lov og ret og reguleret af aftaler, og det synes jeg til gengæld der er grund til at se på med stor, stor bekymring.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-25:
Jeg tror justitsministeren, når han ikke bare i dag, men flere gange har bekræftet, at vi deler en skepsis over for det her regimente, vi står over for.
Det, som nok er det væsentligste område, hvor vi så ikke er enige, er i spørgsmålet om tilgangen.
Jeg synes, at ministeren leverer et meget overbevisende defensorat for, hvad man kan gøre inden for rammerne, men ikke noget særligt defensorat for, hvorfor det ikke er tilrådeligt at sprænge rammerne.
Hvad kunne der egentlig ske, hvis Danmark trådte ud af statsborgerretskonventionen eller en af de mange andre europarådskonventioner, der ligger som en stadig mere snærende løkke om halsen på det danske folkestyre og forhindrer os i at gøre det, som jeg i hvert fald hører justitsministeren gerne vil?
Er der noget som helst historisk belæg for at tro, at Danmark skulle ende i en eller anden situation, hvor der var totalitære kræfter, kommunister og nazister eller andre, som overtog landet, hvis vi trådte ud af de her konventioner?
For det er jo det, man hele tiden får skudt i skoene, nemlig at så vender vi tilbage til anden verdenskrig.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-25:
Tak, formand.
Vi hører meget ofte om, at menneskerettighedskonventionen, altså den europæiske af slagsen, er skrevet umiddelbart efter anden verdenskrig.
Det er jo historisk set fuldstændig rigtigt, men er sådan set også et argument for at være skeptisk over for, om den så også i sin stadig gældende udformning giver meningsfyldte svar på den tilværelse og de udfordringer, som vi i Danmark, i Vesten, i Europa, jo har i dag.
Hævet over enhver tvivl er det i hvert fald, at man stadig oftere, når vi sidder omkring forhandlingsbordet, hvad end det er i Justitsministeriet, Udlændinge- og Integrationsministeriet eller andre ministerier, mere ses at forhandle med de internationale konventioner gennem behjertede og dygtige embedsmænd end egentlig at forhandle med hinanden.
Meget ofte – det gælder f.eks. spørgsmålet om indfødsret – sidder vi i kredsen af indfødsretspartier og er egentlig enige om, hvad vi gerne vil, men det, der er opgaven for forhandlingen, er at finde veje igennem forskellige konventioner for, hvordan man så også må det.
Der er selvfølgelig noget barokt, for ikke at sige noget forrykt over på så vitale og centrale spørgsmål, hvor et stort flertal af danskerne bakker op om strammerpartierne, hvis jeg må bruge det udtryk, herunder tænker jeg så i hvert fald i en venlig stund på også at inkludere Socialdemokratiet, og ønsker at gennemføre stramninger i udlændingepolitikken, så at blive forhindret i det på grund af de her konventioner skrevet i en fuldstændig anden tid og i en fuldstændig anden sammenhæng.
Det kan simpelt hen ikke være rigtigt, at konventioner, blot fordi de er blevet gamle, skal være et alibi for at give venstrefløjen helle i udlændingepolitikken og på den måde sætte befolkningen og altså demokratiet til side.
Det er derfor, vi har ønsket i dag at få en drøftelse af, hvordan Danmark får vristet sig ud af alle disse konventioner, og således sikre, at det altså er befolkningen igennem det valgte Folketing, der afgør, hvilke regler der skal gælde.
Og det er selvfølgelig især i forhold til udlændingepolitikken, det her spiller en rolle.
Tak, formand.
Jens Rohde (KD), 2021-05-25:
Så let skal hr. Morten Messerschmidt ikke slippe.
For jeg kan huske, da jeg blev valgt til Præsidiet efter folketingsvalget og gik ud og sagde, at jeg syntes, det var på tide, at vi begyndte at prøve at se, om vi måske kunne revidere grundloven.
Den er jo fra en anden tid.
Straks kom der torden og lynild fra Dansk Folkeparti om, at nu ville man til at gøre op med vores gode, gamle grundlov.
Der er jo ingen sammenhæng, når man bruger argumentationen om, at noget er skrevet i en anden tid, at det så virker, hvis det er dén tekst, men ikke holder, hvis det er dén tekst.
Hvor er der en logisk sammenhæng i den argumentation, hr. Morten Messerschmidt?
Så vil jeg ... Nej, jeg vil egentlig lade hr. Morten Messerschmidt svare på det, og så har jeg et andet spørgsmål om statsløsekonventionen om et øjeblik.
Jeppe Bruus (S), 2021-05-25:
Jeg er helt enig, og jeg tror faktisk også, jeg sagde i mit indlæg, at de rettigheder ikke er noget naturgivent.
Det er jeg helt enig i.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-25:
Ja, og det er jo et hjørne af det.
Et andet hjørne kunne være spørgsmålet om retten til at tage sit eget liv.
Mener fru Rosa Lund, at spørgsmålet om, hvorvidt man har ret til aktiv dødshjælp, egner sig til afgørelse ved en domstol, eller er det noget, et parlament bør tage sig af?
Rosa Lund (EL), 2021-05-25:
Det var i hvert fald ham, som skrev den betænkning, som Folketinget brugte til at tage den beslutning.
Så det er vi jo meget stolte af i min familie, kan I nok forestille jer, kære kollegaer.
Retten til liv handler for mig bl.a. om, at man ikke skal kunne straffes med døden.
Det synes jeg er et ret godt eksempel på retten til liv.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-25:
Først og fremmest kvitterer jeg for at kunne tilfredsstille fru Rosa Lunds behov for nu at forstå, at vi i Dansk Folkeparti ønsker at sætte loven før de parasitære menneskerettigheder.
Det vil så gælde i forhold til alle debatter herfra.
Hvad er liv?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-25:
Men vi synes jo grundlæggende, at vi skal respektere de domme, der kommer derfra, og vi synes, det er positivt, at vi ligesom har et øvre organ, som kan tage stilling til de her menneskeretlige temaer.
Det synes vi faktisk er vigtigt.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-25:
Okay, men så lad mig spørge sådan lidt mere direkte: Når nu fru Karina Lorentzen Dehnhardt har så stor en tillid til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, hvad er så hendes forventninger til de processuelle regler, der ligger til grund for sager ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol?
Har hun en antagelse om, at de kører efter samme standard som ved danske domstole, markant bedre eller markant ringere?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-25:
Jamen jeg tror, at jeg ser lidt anderledes på Menneskerettighedsdomstolen end hr. Morten Messerschmidt, ligesom jeg højst sandsynligt også ser lidt anderledes på konventionerne end hr. Morten Messerschmidt.
Jeg har ikke et horn i siden på Menneskerettighedsdomstolen.
Jeg synes sådan set, det er rigtig fornuftigt, at vi ligesom har en domstol, som kan tage stilling til de her menneskeretlige temaer.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-25:
Altså, det kommer jo ikke som nogen stor overraskelse, at SF hellere ser Menneskerettighedsdomstolen end Folketinget afgøre sagerne.
Men derfor er der måske også grund til at spørge lidt til, hvordan fru Karina Lorentzen Dehnhardt ser på de processuelle regelsæt ved Menneskerettighedsdomstolen, altså det forhold, at man meget ofte afgør endog vidtrækkende sager alene ved skriftlig forelæggelse, det forhold, at der er nogle åbenlyse inhabilitetsproblemer med mange dommere i konkrete sager, og som vi har diskuteret tidligere her i salen, det forhold, at mange ngo'er har en tilsyneladende privilegeret stilling i forhold til at få ørenlyd ved Menneskerettighedsdomstolen, og helt grundlæggende, at de procesgarantier, som man stiller parterne efter den danske retsplejelov, jo er fuldstændig fraværende ved Menneskerettighedsdomstolen, og som det sidste: at vi ikke kunne få udleveret den håndbog, som regulerer forholdene for procesreglerne ved Menneskerettighedsdomstolen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-25:
Internationale konventioner dækker jo over rigtig mange forskellige ting.
Der er konventioner på handicapområdet; der er konventioner, som beskytter mod diskrimination af kvinder; der er konventioner, som giver rettigheder til flygtninge, som har brug for beskyttelse; der er konventioner, der kriminaliserer tortur; og der er konventioner, der beskytter børns rettigheder.
Der er med andre ord rigtig mange både fornuftige og nødvendige internationale spilleregler, som sikrer individets grundlæggende rettigheder og beskytter det mod en vilkårlig magtudøvelse.
I SF lægger vi stor vægt på, at Danmark lever op til sine internationale forpligtigelser – det gælder ikke mindst på menneskerettighedsområdet.
Og vi lægger stor vægt på, at Danmark også skal være kendt som et land, som arbejder for og har en positiv holdning til et stærkt regelbaseret internationalt samarbejde og arbejder for, at menneskerettighederne kan virke effektivt overalt på kloden.
Alt tyder på, at der er mere behov for konventionerne end nogen sinde, og vi bør se dem som et hædersmærke i en tid, hvor udemokratiske regimer overalt i verden har vind i sejlene – regimer, der giver fanden i beskyttelse af individets grundlæggende rettigheder, ytringsfrihed, ligestilling og demokrati.
Det er bestemt et demokratisk sundhedstegn, at vi som land og befolkning er opmærksomme på, til hvem og i hvilket omfang vi afgiver suverænitet, når vi tiltræder internationale konventioner og et forpligtende internationalt samarbejde i øvrigt, og vi skal altid kunne tage en kritisk diskussion af, hvordan konventionerne forstås, og hvordan internationale domstole fortolker dem.
Men det rokker ikke ved, at vi grundlæggende har brug for stærke internationale spilleregler, som konventionerne er et udtryk for.
Jeg skal hilse fra hr. Kristian Hegaard, som desværre ikke kan være her i salen.
Og så skal jeg læse et forslag til vedtagelse op på vegne af Radikale Venstre, Enhedslisten og SF, og det lyder sådan her: Forslag til vedtagelse »Folketinget lægger stor vægt på, at Danmark skal være kendt som et land, der arbejder for og har en positiv holdning til et stærkt regelbaseret internationalt samarbejde og arbejder for, at menneskerettighederne kan virke effektivt overalt på kloden.
Internationale konventioner er derfor vigtige i en tid, hvor udemokratiske regimer overalt på kloden har vind i sejlene.
Vi skal altid kunne diskutere, hvordan konventionerne virker, men det rokker ikke ved, at vi grundlæggende har brug for stærke internationale spilleregler, hvilket konventionerne er.«
Jan E. Jørgensen (V), 2021-05-25:
Det var et meget stort og åbent spørgsmål, som jeg egentlig ikke tror at hr. Morten Messerschmidt forventer noget længere svar på.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-25:
Så vi kommer frem til, at det alligevel handler om en bedre verden, for hr. Jan E. Jørgensen har dog alligevel tillid til, at vælgerne godt kan sammensætte et Folketing, som ikke kaster os fuldstændig ud over kanten.
Det er dejligt – så nåede vi dertil; det var en lidt hård fødsel.
Så må jeg spørge: Hvordan synes hr. Jan E. Jørgensen helt grundlæggende det går?
Storbritannien har f.eks. taget forbehold for statsborgerretskonventionen.
Kan han nævne nogle af de afledte konsekvenser ude i de mørkere lande i Europa som følge af briternes hjemtagning af suveræniteten der?
Jan E. Jørgensen (V), 2021-05-25:
Det kommer jeg altså ikke til at bekræfte, for jeg mener ikke, at jeg eller mit parti har et, hvad var det, totalitært demokratisyn.
Og jeg tror måske også, at hr. Morten Messerschmidt må have haft en absence under store dele af min tale – den var måske også lidt kedelig, så det er ham undskyldt.
Men jeg sagde jo udtrykkeligt – udtrykkeligt – at menneskerettigheder finder anvendelse rundtomkring i verden.
Det er en måde, hvorpå vi i de frie demokratier kan bedre menneskerettighedssituationen i en række andre lande.
Og derfor vil vi jo så ikke kunne sige: Men det er kun noget, der gælder i andre lande, og hvis der er en sag i Danmark, hvor menneskerettighederne er krænket, nej, så duer menneskerettighederne ikke.
Det ville jo være meget, meget utroværdigt, og derfor ville vi ikke med menneskerettighederne i hånden kunne kæmpe menneskerettighedernes sag ude i verden, hvis ikke vi også anerkendte, at selvfølgelig skal de også gælde i Danmark.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-25:
Det synes jeg da at hr. Jan E. Jørgensen skal gå ud at fortælle alle de ofre for kriminelle overgreb fra udlændinge, der bliver forhindret i at rejse ud af Danmark som følge af menneskerettighedskonventionen.
Den her tale var i virkeligheden den mest nedslående tale i dag.
Altså, ministeren gav jo et, synes jeg, optimistisk budskab, nemlig at Danmark er med i de her konventioner, for ellers bliver verden et ringere sted.
Det er godt, siger hr. Jan E. Jørgensen, at der er rammer for, hvad vi kan, altså vi som Folketing – ikke for at forhindre folkemord i Tyrkiet, men der er rammer for, hvad vi kan, altså rammer for, hvad vælgerne må sammensætte et Folketing til at gøre.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-25:
Jeg ved altså ikke, om jeg er helt enig i, at det sender et signal om, at vi ikke vil gøre noget.
Jeg synes faktisk, at nogle af dem, der står i frontlinjen for netop at forsvare vores minoriteter, er SF, og vi deltager gerne i debatten om, hvordan vi kan øge beskyttelsen.
Jeg kan sådan set godt forstå, at folk har det på den måde, men i et demokrati er det altså bare en del af det, at man kan ytre sig.
Og så må vi andre tage afstand fra det idiotiske i at udføre sådan nogle handlinger.
Simon Kollerup (S), 2021-05-25:
Det er fuldstændig evident, at det her er et tveægget sværd, og at det i sig selv er et svært stof at arbejde med.
Noget af det, som ordføreren her rører ved, er jo også noget af det, som vi drøfter på europæisk niveau lige nu, i forhold til hele afsenderlandsproblematikken.
Det kan jo godt være, at der er noget, som er ganske lovligt for en afsender i Danmark at ytre sig om, f.eks. abort eller holdninger til terror eller et eller andet andet, som i et andet land vil blive taget ned på en uhensigtsmæssig måde.
Så derfor kræver det selvfølgelig, at der skal være en høj grad af transparens, og det arbejder vi også for at styrke i de processer, der bliver nævnt her.
Jens Rohde (KD), 2021-05-25:
Men det er jo et tveægget sværd, hr. minister.
For ja, der skal fjernes ulovligt indhold, men hvor ofte har vi ikke været vidner til, at der er blevet fjernet indhold, som jo reelt set ikke er ulovligt, i hvert fald ikke i forhold til dansk lovgivning?
Og der er ingen åbenhed om fjernelsesprocesserne, der er ingen transparens.
Dit facebookopslag er blevet fjernet.
Hvorfor?
Simon Kollerup (S), 2021-05-25:
Først og fremmest tak for de pæne ord; det forpligter jo altid at få sådan et skudsmål.
Men det er klart, at hvis man vil gå den vej, som jeg hellere ser for mig, nemlig at man ikke skal vente på, at en myndighed træffer en afgørelse og får sendt et påbud, og at det ulovlige indhold, når det så er nået frem, skal tages ned, men at man hellere vil have et mere direkte ansvar for nedtagningen af det, så kræver det jo en regulering, der er præcis, og det kan være en stærk regulering på europæisk plan, og der kan også være nationale tiltag, som ligger ved siden af.
Og før de rammer er på plads og reguleringen på europæisk niveau er på plads, kan det jo godt være, at der også er nogle nationale overvejelser, der skal gøres, men jeg er enig i, at hvis man vil det, vi foreslår, så kræver det et klart regelsæt, og det vil vi komme med forslag til.
Jens Rohde (KD), 2021-05-25:
Nu kan man jo sige, at det har sin egen skønhed, at Dansk Folkeparti fremsætter det her forslag og vil have den her debat op, i betragtning af hvad man sådan har leveret til en blok i forhold til kollegerne fra Nye Borgerlige, men lad det nu ligge.
Nu kender jeg jo faktisk ministeren som en af dem, der i den grad er i stand til at sætte sig ind i kompliceret EU-stof; det har jeg haft den fornøjelse at opleve adskillige gange på europaudvalgsmøder, og det er altid dejligt at kunne konstatere, for det er jo selvfølgelig kompliceret stof.
Og hvis ikke det, vi laver, skal være med påbud fra myndighederne, så kræver det jo, at vi laver en meget, meget klar lovgivning.
Er det så det, der er undervejs fra regeringen, og indebærer det både ophavsret og alt muligt andet?
Eller hvordan stiller regeringen sig til det?
Simon Kollerup (S), 2021-05-25:
Arbejdsgruppen har afrapporteret, og derfor vil regeringen så nu oversætte det til et egentligt udspil fra vores side, og det kommer jo så her i løbet af sommeren i år, og der tror jeg, man vil se, at nogle af de ting, man har adresseret her, også er gengivet.
Men der er ikke noget odiøst i, at arbejdsgruppen er blevet færdig.
Nu arbejder vi så på at oversætte det til et politisk udspil, og det vil vi præsentere her i løbet af sommeren.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-25:
Nu tænker jeg sådan lidt på, når man snakker om, at man vil komme med det her udspil til sommer: Hvornår?
Skal jeg forstå erhvervsministerens svar sådan, at der faktisk allerede nu ligger noget fra den arbejdsgruppe, der har været nedsat, og at regeringen ud fra det sidder og arbejder på at komme med et udspil i sommerens forløb?
Eller hvordan skal det forstås?
Har regeringen modtaget noget fra den tværministerielle arbejdsgruppe, der er nedsat, og har man allerede selv noget i pipelinen?
Simon Kollerup (S), 2021-05-25:
Tak for det.
Der er jo flere grunde til, at det tager et stykke tid med sådan en arbejdsgruppe, når de skal arbejde.
Dels tror jeg, alle ved, at ministerierne har været hårdt ramt af at skulle levere i forhold til coronahjælpepakker og forskellige andre arbejdsopgaver, der et skyllet ind over, dels er det her jo også umanerlig komplekst.
Altså, reguleringen af de sociale medieplatforme og techgiganter er et meget komplekst område, og vi ønsker at gøre det her rigtigt, og derfor kommer regeringens udspil meget snart, altså her i sommeren, og der vil vi kigge på det her med det ulovlige indhold, som jo også er en del af beslutningsforslaget her.
Så er spørgsmålet jo, hvordan vi følger op på regeringens udspil, og det synes jeg vi må tage, når den tid kommer.
Men vi ser for os, at der både er nationale indsatsområder og internationale indsatsområder, f.eks. det, jeg nævnte i forbindelse med forhandlingerne om DSA-forordningen på europæisk niveau.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-25:
Tak for det.
Det her er jo noget, der har været diskuteret længe, og regeringen har nedsat den her arbejdsgruppe helt tilbage i 2019, og tilbage i 2020 udtalte selv vores statsminister, at der skal ske noget på det her område, og statsministeren sagde i et interview til Politiken sidste år, at det er værd at kigge mod Tyskland.
Derfor tænker jeg, hvorfor regeringen vil vente så længe på det her i forhold til at sætte handling bag ordene.
Der er en arbejdsgruppe, som har været lang tid undervejs.
Så hvornår ser vi noget konkret?
Indebærer det så, at ordførerne bliver inviteret til forhandlinger på det her område?
Eller hvad indebærer det udspil?
Herunder siger ministeren jo også, at det ikke skal være et påbud fra myndighederne, og at regeringen vil gå videre i forhold til det, og hvis det er det, det handler om, så kunne man jo bare lave et ændringsforslag til det forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat.
Pause Pause (Pause), 2021-05-25:
Mødet er udsat.
Morten Dahlin (V), 2021-05-25:
Det var et opklaringsspørgsmål til ministeren om den afrapportering, som ministeren har modtaget: Er det en afrapportering, som er blevet gjort offentlig, så andre kan se afrapporteringen fra gruppen?
Eller er det udelukkende regeringen, der har modtaget den afrapportering?
Simon Kollerup (S), 2021-05-25:
Det er jo et tværministerielt forberedende arbejde, som har været i gang imellem en række ministerier.
Hvorvidt det er gjort offentligt eller ej, ved jeg på stående fod ikke, men det er det, der danner grundlag for, at vi som regering som sagt nu arbejder på at lave et konkret udspil, og det vil vi præsentere her i løbet af sommeren.
Så håber vi at få nogle gode drøftelser om, hvordan vi både på nationalt plan og i international sammenhæng kan sætte bedre rammer op omkring de sociale medier.
Jeg har det sådan, at techgiganterne og de sociale medier jo i stigende grad sætter rammerne om vores liv.
Prøv at tænke på, hvor mange timer vi lader os styre inde på vores iPhone og forskellige sociale medier-apps i løbet af en dag eller en uge.
Vi er nødt til at tage det politiske ansvar nu og sige, at det er et politisk ansvar at sætte rammerne om de sociale medier.
Jeg er ikke utilbøjelig til at være enig med Jens Rohde i, at vi i virkeligheden er ved at være lidt for sent ude på den her dagsorden og for så vidt også forslagsstilleren her, og derfor skal vi have truffet beslutninger nu, og det lægger vi så op til at komme med et udspil om i løbet af sommeren.