runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Bruus (S), 2024-04-10:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er helt enig i, at vi i Danmark skal have flere børn, så jeg deler sådan set bekymringen, som det her spørgsmål er udtryk for, når man kigger på fødselsraten.
For der bliver født for få børn i Danmark, i hvert fald hvis vi ønsker at give vores velfærdssamfund videre til fremtidige generationer.
Det er også derfor, at velfærdssamfundet er medvirkende til, efter min mening, at vi har et rigtig godt og attraktivt land, både at blive født i, vokse op i og i det hele taget bo i.
De fleste børn vokser op med rige muligheder for at få et trygt liv med god adgang til uddannelse, sundhed osv.
Derfor lytter jeg faktisk også meget opmærksomt og gerne på alle de gode forslag, der kommer, som kan være medvirkende til at hæve fødselsraten.
Jeg kan sagtens forestille mig, at vi har en værktøjskasse, som vi i årene fremover kommer til at udvide, fordi vi har behov for at skabe endnu bedre vilkår for vores børnefamilier.
Vi er jo sådan set allerede i gang.
På skatteområdet, som jeg selv repræsenterer, har vi senest med vores aftale om en personskattereform valgt at prioritere skattelettelser til de enlige forsørgere i arbejde, som jo er dem, der procentuelt får mest ud af den skattereform.
Det har vi gjort ved at hæve det ekstra beskæftigelsesfradrag, som enlige forsørgere modtager oven i det almindelige beskæftigelsesfradrag.
Det vil også give hjælp til dem, som gerne vil have flere børn, og som kæmper med at få dem.
Derfor har regeringen foreslået, at danskerne skal have gratis fertilitetsbehandling til barn nr. 2.
Så er det jo ikke kun økonomiske incitamenter, der skal til for at forbedre børnefamiliernes vilkår; der skal også skrues på andre knapper, som kan gøre vores velfærdssamfund bedre.
Er vi i mål?
Det er vi ikke; der er altid noget, vi kan gøre bedre, og derfor lytter jeg som sagt gerne til de forslag, der kommer.
Det skal selvfølgelig også være forslag, som vi så kan blive enige om.
Det forslag, som spørgeren kom med her, kommer med en ret stor omkostning, i milliardklassen, uden at vi indtil videre har nogen reel vished for, om det så også har den vægt, vi ønsker.
Og kan man – nu kan jeg se, at jeg skal runde af her, så vi får nok en anden runde – så også gøre det her, så det alene er folk, der har dansk statsborgerskab, eller ej?
Peter Kofod (DF), 2024-04-10:
Tak for det, formand.
Jeg vil læse spørgsmålet op: Hvad mener ministeren om at indføre et beskæftigelsesfradrag på 60.000 kr. pr. barn, der udløses ved det tredje barn, således at økonomien lettes for de børnerige familier og danske familier ad åre derved inspireres til at få flere børn?
Mattias Tesfaye (S), 2024-04-10:
Efter de eksisterende regler, som skolerne er underlagt i dag, må man ikke beslutte sig for at give sfo'en nogle ekstra penge for at holde længere tid åbent, når man forkorter skoledagen.
De skal bruges på undervisning i folkeskolen.
Det nye er, at man godt må vælge at prioritere pengene hen til sfo'en, og så i øvrigt også, at der er lidt flere penge at prioritere.
Vi kan altid diskutere, om det er nok, og om ikke der skal være mere, men hvis man ønsker lokal frihed, kommer man heller ikke uden om, at der kan blive truffet beslutninger, man er uenig i.
Anne Hegelund (EL), 2024-04-10:
Er ministeren ikke bekymret for, at der bliver spændt ben for hele projektet omkring at løfte kvaliteten ude i folkeskolen på grund af den stramme økonomi ude i kommunerne, hvis der samtidig ikke følger nok penge med herindefra i den nye aftale?
I en rundspørge fra Danmarks Lærerforening til deres tillidsrepræsentanter har over halvdelen sagt, at man kommer til at skære endnu mere ned på skoleområdet.
Altså, økonomien ser ikke bedre ud derude, og de her timer er allerede blevet omlagt.
Mattias Tesfaye (S), 2024-04-10:
De penge, der sendes fra staten til kommunerne til at drive folkeskole for, stiger med den aftale, der er indgået.
Der vil blive sendt flere penge til kommunerne.
Jeg er med på, at der er nogen, der ønsker sig flere flere penge, og det er helt legitimt.
Alle vil gerne have flere penge, uanset om du taler med politiet, forsvaret, hjemmehjælpen, børnehaver eller folkeskoler.
Jeg synes, det er flot, at der faktisk er blevet afsat flere penge, men jeg er med på, at mange kommuner står med en skarp prioritering hvert eneste år.
Det er bl.a. knyttet til, at flere børn får behov for særlig hjælp, og at flere voksne får behov for særlig hjælp på socialområdet.
Det er en hovedpine, vi har fælles med kommunerne.
Jeg vil egentlig godt delvis imødekomme spørgeren.
For det, der var tanken i skolereformen tilbage i 2013, var jo, at man hellere ville bruge ressourcerne på, at børnene var lang tid i skole, hvor de var i et pædagogisk tilbud, end at de var kortere tid i skole, sådan som man havde kendt det i Danmark i en årrække.
Nu går vi jo lidt i den anden retning igen, fordi vi anerkender, at det måske er bedre at bruge en større del af økonomien på kvalitet i færre timer end at smøre det tyndt ud i løbet af dagen, men samtidig fastholder, at skulle der være en skole et sted, der beslutter sig for at have lange skoledage, så er det også okay.
Christina Olumeko (ALT), 2024-04-11:
Jeg kommer til at forholde mig forholdsvis kort til forslaget.
Vi er i Alternativet rigtig glade for aftalen om frie bymidter, fordi det er et forsøg på, at vi lader vores lokalsamfund få mere frihed til at lave byudvikling, og det tror jeg nu engang også at de er bedst til.
Vi synes, at de 14 kommuner har været meget kreative med deres idéer til forsøg, og derfor er det også godt, at vi får evalueret på forsøgene.
Vi skal blive bedre til generelt at opsamle viden om konsekvensen af den politik, som vi vedtager i Folketinget.
Det er godt, at vi gør det her, og i Alternativet ser vi frem til at høre mere om, hvordan kommunernes forsøg er gået, og ikke mindst, om nogle af forsøgene kan give anledning til, at vi laver permanente lovændringer.
Tak for ordet.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
Ministeren siger, at de gør det billigere.
For det er i hvert fald ikke det, jeg har kunnet finde frem til.
Det er ikke dyrere der.
I den offentlige debat har der nogle gange været diskuteret, om grundlovens § 4 er i strid med grundlovens § 68, hvor der står: »Ingen er pligtig at yde personlige bidrag til nogen anden gudsdyrkelse end den, som er hans egen«.
Men bevillinger, som tildeles via finansloven, kan vel næppe betegnes som personlige bidrag fra de borgere, som betaler skat og afgifter til staten, eller hvordan ser ministeren på det?
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
Det er jo LA's politik, at stat og kirke bør adskilles, og derfor har jeg været optaget af at kigge på, hvordan man kan skille det, der skilles kan, uden at det kræver grundlovsændring.
Noget af det, som man meget let kan skille, er den del, som vi nu skal til at behandle, altså at flytte civilregistrering ud af kirkerne og i stedet over til kommuner.
Så det er meget kort og godt det, det nu skal handle om.
Jeg glæder mig til at høre jeres holdninger og argumenter.
Morten Dahlin (V), 2024-04-11:
Det er selvfølgelig en dialog, der vil fortsætte, og jeg vil bare glæde mig over, at vi her har en meget bred politisk enighed om noget, der er vigtigt for regeringen, nemlig at skabe mere liv og udvikling i de mindre bysamfund.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-11:
Det er så i orden, men det kunne da ellers være rart, hvis ministeren måske ville prøve at opfordre andre til, at vi kunne blive lukket ind.
Vi ser i Danmarksdemokraterne så sandelig også frem til at indgå flere aftaler, der gør, at vi kan skabe mere udvikling og bedre balance, også for landdistrikterne.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-11:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Det er altid dejligt, når der er nogen, der sætter fokus på landdistrikterne.
Jeg vil egentlig bare høre, om ikke ministeren er enig med mig i, at det er drønærgerligt, at der tilsyneladende er et enkelt parti, der gør, at vi i Danmarksdemokraterne ikke kan blive en del af den store aftale her – når vi netop deler intentionen om, at vi skal skabe nogle bedre muligheder ude i landdistrikterne – for ellers kunne vi have haft et helt Folketing, der var med i aftalen, så vi dermed sammen kunne indgå nogle gode aftaler til fordel for landdistrikterne.
Kim Aas (S), 2024-04-11:
Tak for ordet, formand.
Det lovforslag, der skal behandles her i dag, handler jo reelt om en adskillelse af stat og kirke.
Jeg er jo meget enig i den tale, som ministeren lige har holdt, og det er jo svært at komme bagefter, når man er enig i de ord.
Det her forslag sigter som sagt på at overdrage civilregistreringen fra kirken til kommunerne med det formål at imødekomme alle trossamfund.
Forslagsstillerne fremhæver, at det vil være mere hensigtsmæssigt at placere opgaven i kommunerne, ligesom det praktiseres i Sønderjylland.
Men som ministeren lige har redegjort for, har denne opgavefordelingen jo en historisk baggrund, da man under det tyske styre havde det som en civilregistrering i kommunerne.
Det er altså en organisering, man har fastholdt der.
Det synes jeg er ganske fint.
Som ministeren også har redegjort for, foregår størstedelen af den her civilregistrering jo også digitalt i dag, så ved at adskille stat og kirke kan det potentielt påvirke en gruppe borgere, som stadig har brug for den her personlige vejledning, og som ofte har behov for at opsøge kirkekontorerne, der er mere tilgængelige end kommunerne.
Det tænker jeg at forslagsstillerne også ved: Det er let at komme til der.
Ministeren fremhæver samtidig, at den her tilgængelighed er altafgørende for medlemmer af andre trossamfund, bl.a. i tilfælde af at man ønsker en hurtig begravelse.
Der går det altså hurtigt ad den vej, som man har i dag.
Afsluttende vil jeg sige, at det er afgørende at tage i betragtning, at dette lovforslag indebærer en ændring af noget, som allerede fungerer upåklageligt, og det har det gjort i over 400 år – hvor kirken har gjort det på vegne af staten.
Derfor stiller Socialdemokratiet sig det meget centrale spørgsmål, som ministeren også har gjort: Hvorfor ændre på noget, som egentlig fungerer perfekt?
Baseret på det ovennævnte kan Socialdemokratiet ikke støtte lovforslaget.
Og så vil jeg gerne lige hilse fra Jeppe Søe, som sidder her ved siden af og varetager et andet job, og sige, at Moderaterne også støtter op om at sige nej til forslaget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2024-04-11:
Tak for det, formand.
Jamen hvorfor så fjerne det?
Det fungerer jo godt.
Altså, dybest set må jeg sige at jeg faktisk er dybt forundret over, at et parti som Liberal Alliance fremsætter det her forslag.
Vi har en ordning, der fungerer godt og meget, meget tilfredsstillende.
Kirken håndterer den her opgave, og jeg oplever ikke, at der er nogen stor folkelig modstand, heller ikke fra mennesker med anden en religiøs opfattelse eller indstilling, så vi afviser det her beslutningsforslag.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-11:
Tak for det.
Og vi mener også, at der kan gøres mere end i dag.
For at forstå den nuværende tilstand af vores bymidter, særlig på landet, er det vigtigt at reflektere over udviklingen de seneste årtier.
Det er nemt at forstå, hvor behovet er.
Der, hvor de kalder det centrum, er der nok ikke behov for den store støtte, mens der dér, hvor vi kalder det bymidten, er behov for tiltag.
Mange mindre og mellemstore byer har oplevet en markant butiksdød og en afvikling af det lokale byliv.
Fænomenet skyldes flere faktorer, herunder en stadig større urbanisering og tilflytning til de større byer, ligesom onlinehandel jo ikke har vist sig at være en døgnflue, men noget, der formentlig er kommet for at blive.
Den eksisterende lovgivning om byplanlægning og landdistriktsudvikling har til formål at fremme en balanceret udvikling på tværs af hele landet.
Lovgivningen omfatter regler for byzoner, landzonebestemmelser og planlægning af infrastruktur, som alle spiller en rolle i formningen af vores bymidter og landdistrikter.
Disse regler har som mål at sikre, at udviklingen sker på en bæredygtig og koordineret måde.
Jeg tror, at vi alle har været på ferie sydpå og set, hvordan en slap lovgivning har skabt uforklarlige byer, hvor man lige pludselig har en beboelse og så en automekaniker og så noget kultur, alt sammen i en stor pærevælling.
Og derfor giver det selvfølgelig fin mening, at vi har de regler, vi har.
Men der er flere grunde til at ændre på den nuværende lovgivning.
Kommunerne behøver mere fleksibilitet for at kunne implementere lokale initiativer, der kan genoplive bymidterne.
Der er behov for innovative løsninger, der kan trække både borgere og erhvervsliv tilbage til bymidterne.
Og ved at styrke bymidterne styrker vi også de omkringliggende lokalsamfund og fremmer en mere jævnbyrdig økonomisk vækst.
Nye tiltag kan også fremme bæredygtige praksisser og grønne løsninger i byplanlægningen.
Det er tydeligt, at der er et presserende behov for at revurdere og genoplive vores bymidter for at imødekomme de udfordringer og muligheder, som fremtiden bringer.
Vi synes i Dansk Folkeparti, at det er en god idé at eksperimentere en lille smule.
Lad os se, hvad der sker.
Jeg opfordrer derfor til, at Folketinget støtter op om lovforslaget.
Det gør Dansk Folkeparti i hvert fald.
Tak for ordet.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
Det er jeg egentlig enig i at der ikke gør, altså ligger noget forkyndelse i det, ikke mere i hvert fald, for ikke engang brevene, der sendes ud, må stemples med kirkens stempler længere.
Altså, der må ikke være kors osv. på dem.
Så på den måde er det jo en myndighedsopgave, og på den måde bliver det egentlig også endnu mere ligegyldigt, at det skal ligge i kirken, når kommunerne, f.eks. i Sønderjylland, kan varetage opgaven lige så godt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2024-04-11:
Jeg ville være ganske ked af det, hvis det lå hos imamerne.
Nu lever jeg jo også i et land, som er et kristent land.
Det fremgår endog af grundloven, at vi er et kristent land, og jeg synes, at vi har en ordning her, og nogle, der kommer til udefra, må jo også anerkende, at Danmark er et kristent land.
Jeg oplever omvendt heller ikke, at der i den civile registrering ligger nogen form for forkyndelse overhovedet, og derfor synes jeg, at det her er en ganske fornuftig måde at løse det på.
Det har vi gjort i mere end 400 år, og det er foregået på en måde, som er foretaget, oplever jeg, til alles tilfredshed.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
Jeg ville gerne have stillet ministeren et opfølgende spørgsmål, men der var ikke mere tid til det, så nu vil jeg i stedet for spørge ordføreren fra Venstre.
Er ordføreren enig i det?
Eller ville det slet ikke betyde noget for ordføreren, hvis den her del lige pludselig lå hos imamerne?
For det ville, som kristen, godt nok betyde noget for mig, og derfor er det vel ikke ligegyldigt, hvor man har placeret det.
Morten Dahlin (V), 2024-04-11:
Der lå to spørgsmål i det.
Til det første vil jeg sige, at når jeg siger, at det har været billigere for skatteborgerne, er det, fordi den it-udvikling, der har fundet sted, har været finansieret af folkekirkens fællesfond, som er finansieret af dem, der selv har valgt at være med i folkekirken og dermed valgt at betale kirkeskat.
Havde man gjort det, Liberal Alliance vil, og lagt den udviklingsopgave over til kommunerne, skulle alle skatteborgerne have været med til at betale det.
Der er jo den forskel, at dem, der betaler kirkeskat, gør det frivilligt, fordi de gerne vil, mens skatteborgerne ligesom ikke selv kan vælge ikke at betale skat.
Dermed har det været billigere for skatteborgerne, og derfor må man også antage, at de udgifter, der vil være i fremtiden, så vil gøre det dyrere for skatteborgerne.
Til det andet spørgsmål om, hvorvidt grundloven er i strid med grundloven, så er det ikke min opfattelse er den er det, og jeg har ikke den opfattelse, at vi krænker religionsfriheden, ved at der også på finansloven er bevillinger, som kommer folkekirken til gode.
Til det første vil jeg sige, at jeg er meget opmærksom på det, som jeg også nævnte i min egen tale, og som spørgeren nu også rejser, nemlig det der med at bruge indvandringen som argument for en dalende tilslutning til folkekirken generelt.
Det synes jeg er ærgerligt.
Det er jo meget logisk, at hvis der kommer flere mennesker til Danmark med en anden religion end kristendommen, vil den procentvise tilslutning til folkekirken blive mindre, men det betyder ikke, at der ikke er en folkelig opbakning til institutionen.
Til det andet vil jeg sige, at jeg holder meget af både juletræer, kors og helligholdelse af kristne højtider, så det har jeg absolut ingen planer om at lave om på.
Men det er jo ganske rigtigt, at hvis man følger logikken i det her beslutningsforslag, så skulle det næste beslutningsforslag jo strengt taget handle om det.
Jeg har nu ikke set i min kalender, at Liberal Alliance har fremsat sådan et forslag endnu, men hvem ved?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-11:
Jeg vil indledningsvis takke ministeren for en, synes jeg, fin tale, der ligesom opridser de historiske årsager til, at det fungerer på den måde, som det fungerer på i dag.
Jeg synes, det er vigtigt at have historien med sig, når man udformer forslag.
Jeg undrede mig i lighed med ministeren over det her med, at indvandringen bliver brugt som løftestang for det her forslag.
Altså, sandheden er jo, at det, at der er færre, der er medlem af folkekirken i dag end for, lad os bare sige 30 år siden, jo bl.a. har med indvandringen at gøre.
Det er, fordi der er kommet mange mennesker hertil, som ikke er medlem af kristne trossamfund, men af andre trossamfund.
Der er jo alle mulige ting, vi kan bruge som argumenter for noget, vi ikke finder logisk i forhold til den måde, vi har indrettet os på i dag: Hvorfor skal offentlige institutioner eksempelvis have juletræer i stedet for alle mulige andre religiøse symboler?
Hvorfor skal vi flage med Dannebrog i stedet for med andre flag?
Hvorfor skal vi have kristne helligdage osv.?
Morten Dahlin (V), 2024-04-11:
Jeg må indrømme, at jeg er lidt forvirret, for jeg forstår ikke, hvad problemet er.
Jeg forstår ikke bemærkningen.
Der er nogle udgifter, der, fordi den her opgave ligger hos folkekirken, bliver løftet af folkekirkens fællesfond.
Ergo ville det være dyrere for skatteborgerne.
Så det økonomiske argument giver heller ikke mening.
Jeg synes ikke, at der er et godt ideologisk argument eller et godt praktisk argument, og jeg synes heller ikke, der er et godt økonomisk argument.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
Ja, for jeg har spurgt ministeren ind til de her udgifter, og det er da rigtigt nok, at der er noget it, som er blevet finansieret af fællesfonden.
Men jeg har også fået et svar, som lyder, at lønudgifterne til kordegnene, som trods alt primært er dem, der løser den her opgave, udgør 29,2 mio. kr., og så udgør lønnen til de præster, der løser den her opgave, 3,5 mio. kr., og de finansieres jo i forholdet 40/60 imellem finansloven og folkekirkens fællesfond.
Og det her er jo ikke engang alle de udgifter, der er; det er jo i omegnen af 47 mio. kr., man vil skulle rykke her.
Lars Christian Lilleholt (V), 2024-04-11:
Tak for det, formand.
Min gode fynske Liberal Alliance-kollega Katrine Daugaard sagde i sit indlæg, at man skulle skille det, der skilles kan.
Jeg vil gerne sige til Katrine Daugaard og til Liberal Alliance: Venstre har ingen planer om at adskille stat og folkekirke.
Vi synes faktisk, at vi har en ganske udmærket måde at håndtere civilregistreringen på.
Man kan vel også sige, at her i Folketinget beskæftiger vi os jo med store og små ting.
Vi beskæftiger os med noget, som betyder meget for samfundsudviklingen og for vores fremtid, og så beskæftiger vi os også med mindre ting.
Jeg må sige, at det her synes jeg hører til i kategorien af mindre ting.
Vi har haft en måde at håndtere det her med civilregistrering på – og det har heddet noget andet tilbage i tiden – som har fungeret ganske udmærket i mere end 400 år, som kirkeministeren så ganske udmærket har redegjort for.
Jeg har også en oplevelse af, at det ikke er et område, hvor der er den store protest fra borgerne af.
Jeg kan ikke mindes fra mine efterhånden mange år i Folketinget, at jeg har oplevet, at der er borgere, som har været af den opfattelse, at den civile registrering i folkekirken ikke har fungeret på en fornuftig måde.
Tværtimod har jeg en opfattelse af, at folkekirken faktisk løser den her opgave på en ganske fornuftig måde.
Fordelen er jo så også, at borgerne har en nærhed.
I nogle kommuner er der langt til kommunekontoret, og folkekirkerne har vi jo i hvert eneste sogn ud over Danmark.
Digitaliseringen betyder jo også, at meget af det her bliver løst digitalt, og der er meget, meget sjældent en direkte kontakt mellem borgeren og den pågældende kordegn eller kirke, eller hvem der nu foretager den her civile registrering i folkekirken.
Samlet set fungerer det her efter vores opfattelse ganske, ganske udmærket og har gjort det mange år, og vi har ikke en oplevelse af, at der er et stort folkeligt ønske om at ændre på den måde at løse den her opgave på.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2024-04-11:
Det her kommer i høj grad også nedefra.
Det er ikke noget, jeg som minister eller som medlem af Folketinget har iværksat.
Jeg vil gerne undskylde, at jeg var nødt til at forlade salen, og uden at skulle udpensle, hvad der foregik, vil jeg sige, at naturen kaldte, og at jeg bad om formandens tilladelse til at være væk i halvandet minut.
Det er jeg ked af foregik, da fru Helle Bonnesen havde ordet.
Jeg vil gerne kvittere for den ros, jeg opfattede det som, at fru Helle Bonnesen nævner, at der har været en god proces omkring det substantielle indhold i lovforslaget.
Det er jeg sådan set enig i.
Og jeg håber også, at opfattelsen bredt blandt Folketingets partiers repræsentanter har været, at Kulturministeriet har gjort alt, hvad man har kunnet gøre med de gode kollegaers hjælp for at kunne gennemgå hver en paragraf og hvert et forhold, der måtte være relevant.
Mit ønske havde egentlig blot været – når det giver anledning til så stor utilfredshed, at flere organisationer har ønsket en sproglig forandring – at man på de møder, vi har haft, hvor det jo blev præsenteret, gjorde opmærksom på, at det var af så betydende karakter for repræsentanterne fra nogle af de partier, der ytrer sig kritisk, at man havde sagt, at man ville have det ændret, eller at det umuliggjorde, at man kunne stemme for de fornuftige dele af lovforslaget.
Det har man altså kun gjort fra hr. Mikkel Bjørns side, og det undrer mig stadig væk.
Helle Bonnesen (KF), 2024-04-11:
Ministeren siger, at den her diskussion ikke kan få hans blodtryk op.
Men jeg vil også sige, at jeg faktisk er lidt ked af, at ministeren forlod lokalet eller i hvert fald forlod sin plads, da jeg var på talerstolen, for jeg brugte jo netop min start på talen på at sige, at det her handler om ophavsret, og at det var den vigtige del i det, og at det var gennembearbejdet, og at der har været mange høringer, og at det tilsyneladende er noget, der er bredt funderet her i salen.
Så er det jo typisk sådan, at det, der får stor opbakning, også er det, der ikke er uenighed om.
Så det er da meget naturligt, at vi bruger tiden netop der, hvor uenigheden er.
Kan ministeren ikke forstå det?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2024-04-11:
Mit erklærede mål og Moderaternes erklærede mål i Kulturministeriet er, at vores kulturliv skal fylde noget mere og være noget mere for flere.
Det er også derfor, vi har haft en bred debat i Folketingssalen om, at den direkte produktion i det kulturelle Danmark kan måle sig med landbrugets.
160.000 arbejdspladser, en direkte produktion på over 100 mia. kr. er jo de økonomiske fakta.
At jeg så har et ønske om, at flere deltager, og at jeg en gang imellem kan undre mig over, at kvindelige musikere tjener under 50 pct. af det, deres mandlige kolleger gør for samme arbejde, synes jeg sådan set er relativt vigtigt at påpege.
Jeg tror i virkeligheden, det ville være skidt både for hr. Mikkel Bjørn og Dansk Folkeparti, hvis jeg frafaldt de holdninger, for hvad i alverden skulle man så som kulturordførere for Dansk Folkeparti og Danmarksdemokraterne og Konservative bruge tiden på, hvis man ikke kunne kritisere ministeren for at mene noget lidt progressivt på de områder?