runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2024-11-07:
Jeg har først et meget, meget enkelt spørgsmål, som jeg godt tror jeg kender svaret på, og det glæder jeg mig til at høre: Vil muslimer godt kunne blive danske statsborgere, hvis det var hr. Mikkel Bjørn, der skulle bestemme det?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-07:
Tak for det.
Det er rigtigt, at der helt sikkert er ansøgere, også mange ansøgere, på det her lovforslag, som lever op til alle de forventninger, vi måtte have til, hvad man skal gøre sig fortjent til for at få et dansk statsborgerskab.
Der er desværre også bare personer, der ikke gør det.
Et eksempel er nr. 1.345, som ikke overholder vandelskravet, men som alligevel uden om Indfødsretsudvalgets behandling er blevet sat på lovforslaget.
Vi har også den person, jeg nævnte over for hr. Anders Kronborg, som har været ude og glæde sig over drabet på Lars Vilks, og som har sagt, at han vil udøve seksuelt misbrug af politiets familier.
Altså, det er jo ikke en person, der burde have dansk statsborgerskab.
Mohammad Rona (M), 2024-11-07:
Tak for det.
Det lyder sådan set fint.
For jeg tænker jo, at mange af dem, der er på lovforslaget i dag, faktisk har opnået mange af de ting, som der her bliver svaret på, og det synes jeg sådan set er positivt.
I forhold til samtaler synes jeg det er ret spændende.
For nu har DF snakket om de her samtaler i lang tid.
Så mit spørgsmål er: Hvornår ser vi en plan fra DF omkring de her samtaler?
Hvordan skal de finansieres?
Hvem skal afholde det osv.?
Det mangler vi et svar på.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-07:
Det viser man selvfølgelig, som hr. Anders Kronborg også nævnte som eksempel, ved at tage del i foreningslivet, møde danskere og tage del i dansk kultur og danske traditioner, altså praktisere en hverdag på linje med alle andre danskere.
Men vi så jo gerne en model, hvor vi kunne invitere ansøgere ind til personlige samtaler, så vi havde mulighed for at tage den drøftelse i øjenhøjde og på den baggrund vurdere, om de enkelte ansøgere virkelig har gjort sig fortjent til et dansk statsborgerskab.
Mohammad Rona (M), 2024-11-07:
Tak, og tak for talen.
Der er jo flere steder, hvor hr. Mikkel Bjørn f.eks. siger, at man skal vise, at man vil Danmark, og nævner vilje, respekt og demokrati og alle de her ting.
Så vil jeg bare lige spørge: Hvordan viser man det, hr. Mikkel Bjørn?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-07:
Tak for det.
Jeg tror – uden at kende detaljerne i alle udvalgene – at jeg nok er en af de mest aktive udvalgsformænd overhovedet, både i forhold til mødedeltagelse, spørgsmål, samrådsdeltagelse osv.
Så jeg ved ikke lige helt præcis, hvad det er, hr. Anders Kronborg henviser til, men jeg kan da fortælle hr. Anders Kronborg, at jeg selv flere gange har foranstaltet personlige samtaler med ansøgere til dansk statsborgerskab, og det vil vi selvfølgelig fortsætte med i det omfang, det giver mening.
Anders Kronborg (S), 2024-11-07:
Det går der dejlig meget tid med for djøf'ere og andre.
Men noget af det, jeg har hørt f.eks. Dansk Folkeparti har plæderet meget for, er, at vi laver mundtlige samtaler.
Det er noget, Socialdemokratiet har været meget, meget åben over for, men det kræver f.eks., at vi ved, at der er en udvalgsformand, der kommer til møderne, for det skal da være politikere, der tager de samtaler.
Så jeg vil bare høre, om der så tages nogle initiativer i den fornemme udvalgsformandsstol, som formanden sidder på i Indfødsretsudvalget.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-07:
Jeg ved ikke helt præcis, hvad det er for nogle initiativer, hr. Anders Kronborg tænker på.
Vi har en flertalsregering i øjeblikket, og det vil sige, at det er en regering, der alene har mandat til at kunne vedtage lovgivning her i Folketingssalen.
Uanset hvilken lovgivning Dansk Folkeparti måtte ønske sig – og vi har mange holdninger til, hvilken lovgivning vi ønsker os – kan vi jo ikke andet end at fremsætte beslutningsforslag.
Vi har taget debatten og udfordret regeringen og også udfordret Socialdemokratiet på de holdninger, de har.
Men det er jo regeringen, der har flertallet til at kunne vedtage lovgivning her i dag, og derfor kæmper vi selvfølgelig videre for det, vi mener, men vi kan jo ikke vedtage lovgivning og ændre praksis på området, uden at Socialdemokratiet også ændrer holdning.
Zenia Stampe (RV), 2024-11-07:
Måske har jeg ikke været godt nok forberedt til sagen her i salen – det er jo sådan, når man er et lille parti og man også har alt mulig andet og treparter, der kører samtidig – men jeg er bare ikke faldet over den afgørelse, der gør, at man nu føler sig tvunget til at tage den i salen som en anlægslov.
Det var for at få den her til at køre igennem.
Det er der nok nogle der ville mene i sig selv var sådan lidt udemokratisk, men det var jo, fordi vi mente, det her var et projekt, der viste, at balancen ikke var, som vi ønskede det, i den daværende lovgivning.
Nu har vi ændret balancen, så det her skulle køre igennem.
Jeg har misset det, hvis der er faldet en afgørelse, der så har vist, at vi ikke er lykkedes med det, og så kunne vi måske snakke om det.
Det ville være meget hjælpsomt, hvis der var nogen, der ville oplyse mig om det.
Jeg har bare mere indtryk af, at der var nogle politikere, der godt kunne tænke sig at stå foran Nyborg Slot og virke handlekraftige og sige ja tak til pengene og sige, at nu kører vi, og endda i pressemeddelelsen skrive noget med, at vi nu finder gravemaskinerne frem.
Man kunne måske også have fundet et andet billede, når man kender situationen.
Erling Bonnesen (V), 2024-11-07:
Jeg har fuld respekt for, at der er mange overvejelser i den her sag.
Taletiden gør, at det er umuligt at komme ind på det hele, men bare helt kort er der det, som ordføreren netop selv spørger til om det irreversible, altså om det i givet fald er irreversibelt.
Jeg tror ikke, det nogen sinde bliver ændret – det håber jeg sådan set ikke – men i givet fald er muligheden der.
For så vidt angår processen, var jeg også inde på i debatten med den foregående ordfører, at det her har været kørt så grundigt igennem alle mulige demokratiske processer.
Så kan man mene, at det er en lidt anden vej, det har fundet igennem.
Men i hvert fald, for så vidt angår byrådet og lokalt, er der kæmpe opbakning – jeg kan nærmest sige, at det var hele byrådet, som jeg var inde på før, måske minus en, det er ikke til at vide – men også her i Folketinget, fra det startede og til nu, har der været meget bred opbakning kan man jo da roligt konstatere her og nu.
Så det mener jeg også er på plads.
Så er det klart, at der er en række mellemregninger, og at der er mange ting, der skulle gå i hak, men jeg mener ikke, at det ikke har været behandlet grundigt.
Jeg kan ikke komme dybere ind på det nu, men tak for opbakningen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-11-07:
Jeg kan kun sige, at sådan er der jo så meget.
Det er sådan set den eneste kommentar, jeg kan komme med til det, altså at folk kan være imod noget, og så kan de ligesom glemme tingene.
Jeg ved ikke, om det kommer til at gå på den her måde med Nyborg Slot.
Det er der ikke nogen af os der ved, men det må jo så komme an på fremtiden.
Birgitte Bergman (KF), 2024-11-07:
Jeg har bare sådan en lille kommentar i forhold til min egen by, Helsingør.
Da vi i sin tid byggede Kulturhavn Kronborg, tror jeg, at 80-90 pct. af borgerne var imod.
I dag er der ingen, der kan huske, at de var imod.
Så nogle gange skal man jo også tage nogle skridt til at udvikle noget nyt for at bevare noget gammelt.
Det var bare en kommentar.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-11-07:
Ja, men når man siger, at man kan fjerne det igen, synes jeg, argumentationen begynder at vakle lidt.
Det må jeg nok sige.
Jeg er stadig væk ikke i tvivl om, at der skal gøres noget.
I forhold til om det så, når man går ind i substansen af det her, kommer til at ligge for tæt på, og om det kommer til at skygge for det hele, eller om man kan se andre ting, så er det jo det, der har været hele diskussionen.
Det er jo den kæmpe diskussion, der har været, også lokalt, og det prøver vi så bare at forholde os til.
Erling Bonnesen (V), 2024-11-07:
Som bekendt er taletiden endnu kortere i anden runde, men jeg vil bare sige samlet set, at jeg har siddet i et hav af møder om det her af gode grunde, fordi det har været en sag, som vi er nogle stykker, der har været meget stærkt committet til – jeg har i hvert fald.
Jeg forstår godt bekymringen, hvis det var sådan, det lige var startet for meget kort tid siden, men det har jo kørt i årevis, ikke?
Så den samlede konklusion er, som jeg også nævnte før, at jeg i hvert fald, for så vidt angår mig selv og Venstre, kan stå fuldstændig inde for, at vi kører det igennem på den her måde nu.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-11-07:
Jeg anfægter ikke, at demokratiet lever; jeg anfægter ikke, at der er et stort flertal for det herinde, heller ikke, at der er det i Nyborg Byråd – overhovedet ikke.
Men jeg er jo den, der skal stå og forsvare og forklare Dansk Folkepartis synspunkter heroppe fra talerstolen.
Anders Kronborg (S), 2024-11-07:
Det er jo i virkeligheden nok her, der er en klar skillelinje mellem Enhedslisten og Socialdemokratiet.
Jeg forstår jo også, at Enhedslisten stadig har terrorsympatisører i deres parti, som hyldede angrebet på Israel, og som har holdt møder med nogle af de frygtelige organisationer, der var med til at slå kvinder og børn ihjel den 7. oktober.
Jeg vil tilkendegive, at sådanne mennesker, om man så mener, det er en fortjeneste, eller hvad det er, skal ikke have det rødbedefarvede pas i hånden og blive danske statsborgere; det synes jeg på ingen måde.
Erling Bonnesen (V), 2024-11-07:
Nu er der jo kun meget kort tid i anden runde her, men det, jeg også hæfter mig ved, er den meget store og brede opbakning, som det har fået her til sidst.
Der er måske en enkelt, der var lidt i tvivl til sidst, så vi kan også sige, at der i sådan demokratisk forstand er meget bred opbakning til det.
Jeg respekterer selvfølgelig fuldstændig Dansk Folkepartis samlede stillingtagen til sidst, men jeg peger bare på, at der er en række argumenter for at køre det igennem.
Jeg har fået bunker af henvendelser om det her, og de har været for alle sammen.
Jeg har også fået nogle af de få, som går den anden vej, men jeg kan bare konstatere, at der ikke bare er et kæmpe demokratisk flertal, men også en kæmpe folkelig opbakning bag det her.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-11-07:
Jeg er slet ikke i tvivl om hr. Erling Bonnesens engagement i det her.
Det kunne jeg også mærke på ordførertalen, og det respekterer jeg ligeledes.
Men det betyder jo ikke, at hr. Erling Bonnesen, fordi han har det her engagement og på besindig og seriøs vis er gået så meget ind i den her sag, kan overtale Dansk Folkeparti.
Jeg ved så ikke, hvad hr. Morten Messerschmidt har sagt på et tidspunkt ovre på Fyn, men det, at det ikke ser helt tosset ud, betyder jo egentlig ikke sådan den fulde opbakning, som hr. Erling Bonnesen selv giver udtryk for.
Det må jeg jo bare konstatere.
Men vi har læst de her høringssvar, og jeg har som ny kulturordfører allerede på det her punkt fået rigtig mange henvendelser fra borgerne.
Og det er altså folk, der, kan jeg se, faktisk har forstand på projektet, og det respekterer jeg selvfølgelig også.
Men det har været en svær proces; det kan vi udmærket godt se.
Det er ikke økonomien, det drejer sig om for Dansk Folkeparti, vil jeg godt understrege, men det er selve den måde, det bliver gennemført på, og så, om det er den helt rigtige måde at gøre det på, altså om man ikke skulle have lyttet mere til de institutioner, der har forstand på det her.
Erling Bonnesen (V), 2024-11-07:
Tak for det.
Jeg respekterer selvfølgelig fuldstændig Dansk Folkepartis stillingtagen til det her til sidst.
Jeg havde sådan set håbet på, at Dansk Folkeparti ville ende med at støtte det, men det er helt rigtigt, at der har været en lang og kompliceret og til tider også sådan lidt turbulent sagsbehandling.
Hr. Morten Messerschmidt var på et tidspunkt på besøg, og jeg tror, jeg husker rigtigt, når jeg siger, at da han først var der og så det, gav han udtryk for – i hvert fald ifølge de artikler, jeg så, og det må jeg så tro på var rigtigt refereret – at det da egentlig ikke så helt tosset ud, og at det måske godt kunne gå an osv.
Så der havde jeg håbet på, at det også ville kunne slå igennem her til sidst, men det er fair nok.
For så vidt angår høringen, kan vi i hvert fald konstatere, at med den meget, meget store opmærksomhed, der har været omkring hele sagen, er der ikke, tror jeg, nogen som helst, der er i tvivl om, at sagen har kørt osv.
Når man så til sidst konkluderer efter at have været alt det her igennem, vil jeg sige, at jeg også kan stå fuldstændig på mål for at bakke op om den proces, der ligger nu.
Det er simpelt hen nødvendigt for at komme videre.
Vi skal ikke slås tilbage til start.
Mai Villadsen (EL), 2024-11-07:
Tak for det.
har ikke en lige så lang historie som selve fortidsmindet, men går alligevel en del år tilbage, faktisk helt tilbage til 2013, hvor det seneste projekt om renovering af Nyborg Slot blev præsenteret.
Helt i overensstemmelse med reglerne gik der en klageproces i gang, som endte med, at projektet ikke kunne gennemføres i den foreslåede udformning.
På den baggrund satte Folketingets partier sig sammen og drøftede problemstillingen.
Det førte til en række ændringer af museumsloven, som blev vedtaget enstemmigt den 8. juni 2022.
Hovedpointerne i ændringerne var en styrket faglighed i forbindelse med afgørelse af klager samt en øget adgang til at få godkendt renoveringer.
Den grundlæggende idé bag lovændringen fremgik af den stemmeaftale, som partierne indgik forud for lovens vedtagelse, og jeg citerer herfra: »At museumslovens grundlæggende princip fortsat bør være at beskytte fortidsminderne og bevare dem for eftertiden og dermed sikre, at fremtidige generationer også har mulighed for at se og opleve vores fælles kulturarv.«
Fortsat står der: »At ændringer i udgangspunktet skal være reversible, fagligt begrundede og fremme en bedre forståelse og oplevelse af fortidsmindet for offentligheden.«
Endvidere fremgår det: »At der oprettes en kulturarvsafdeling i Miljø- og Fødevareklagenævnet, hvor der tilknyttes to sagkyndige med faglig indsigt på kulturarvsområdet.
Den nye afdeling skal behandle samme type sager som i dag.«
Til sidst står der: »At det er aftaleparternes hensigt, at alle ankemuligheder i museumsloven som hovedregel skal være udtømt, før der evt. anvendes anlægslove.«
På den baggrund burde det altså være en smal sag at lade Nyborgprojektet køre efter den ændring af loven, som vi vedtog enstemmigt for bare 2 år siden.
Men det er jo ikke det, der sker.
Tværtimod fremsætter regeringen nu et forslag om en anlægslov for at forhindre ankemuligheder.
Det er jo lige præcis det, som er formålet med det forslag, vi diskuterer i dag.
Man kan mene, hvad man vil, om det foreliggende forslag om bebyggelse på Nyborg Slot, og man kan mene, hvad man vil, om de indvendinger, der er kommet imod projektet, men vi mener i Enhedslisten, at man burde have tillid til ankesystemet, som vi jo i enighed har vedtaget for bare blot 2 år siden i Folketinget.
Vi mener, at regeringen med en anlægslov i stedet spiller ud med et for brutalt værktøj, fordi den jo sætter de andre love og fagkundskaber ud af kraft.
Det bryder vi os ikke om, og derfor kan vi i Enhedslisten ikke støtte det foreliggende forslag.
Birgitte Bergman (KF), 2024-11-07:
Tak for det.
Jeg har bare en kommentar eller en oplysning, som i hvert fald har været vigtig for Det Konservative Folkeparti.
Vi skal bevare vores kulturarv, men vi skal jo også bevare for at forny.
Så jeg ville blot høre, om ordføreren er opmærksom på, at det, der så bliver bygget nu, faktisk er noget, man kan fjerne igen, altså at det med andre ord ikke er noget, der skal være der for bestandig – for good.
Man ødelægger ikke den kulturarv, der er, og det synes jeg har været et vigtigt argument for os.
Til gengæld giver man adgang til det, som er blevet restaureret.
Jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at man i dag ikke har adgang til den del af slottet, som man burde have adgang til, når man nu har brugt midler og kroner på at gennemføre det.
Christina Egelund (M), 2024-11-07:
Tak, formand.
Formålet med lovforslaget er primært at skabe mere fleksibilitet i visse ordninger på forsknings- og innovationsområdet, og med lovforslaget lægges der op til at gennemføre nogle mindre justeringer i lovgrundlaget for Danmarks Innovationsfond, GTS-institutterne og Danmarks Grundforskningsfond.
Så har der i forbindelse med høringsprocessen – og det er også blevet rejst af ordførere her i dag – været fokus på forslaget om at justere Danmarks Innovationsfonds opgave med at foretage forskningsfaglige vurderinger, når andre ministerier skal uddele forskningsbevillinger.
Tanken med lovforslaget er at etablere en mere hensigtsmæssig og fleksibel ramme for opgaven, men samtidig at sikre, at vurderingerne fortsat har det nødvendige faglige niveau.
Forslaget har bl.a. givet anledning til bekymring for, om det ville kompromittere forskernes uafhængighed og kvalitet, hvis en forskningsfaglig vurdering kan overlades til et fagministerium.
For mig, som er minister med ansvar for uddannelse og forskning, er det selvfølgelig helt afgørende, at der ikke kan sættes spørgsmålstegn ved, at det er de bedste og dygtigste forskere, som modtager bevillingen til nye forskningsprojekter – altså helt afgørende.
I forhold til det konkrete forslag deler jeg ikke bekymringen for lige præcis det, for det vil stadig væk være sådan, at det er Danmarks Innovationsfond, som skal foretage en vurdering af, om den forskningsfaglige vurdering kan foretages på et tilsvarende forskningsfagligt niveau på fagministeriets område, eller omsat til almindelige ord: Det vil stadig væk være forskere, i det her tilfælde Danmarks Innovationsfond, der har hånd i hanke med processen.
Der kan være situationer, hvor det konkret vurderes, at en forskningsfaglig vurdering ligger bedre i fagministeriet.
Og her er det vigtigt at fremhæve, at det ligesom i dag vil være fagministeriet, der har ansvaret for, at deres afgørelser om bevilling hviler på et lovligt og selvfølgelig sagligt grundlag.
Forslaget handler først og fremmest om at give mere fleksibilitet, så den enkelte tildelingsprocedure kan tilrettelægges på den mest hensigtsmæssige måde i dialog mellem Danmarks Innovationsfond og det relevante fagministerium.
Så har flere ordførere også spurgt, om man kan behandle nogle af de bekymringer, der har været under lovarbejdet.
Til det vil jeg sige, at selvfølgelig kan man det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-11-07:
Tak, formand.
Mine ærede kolleger har egentlig på grundig vis redegjort for lovforslagets indhold og også de eventuelle mangler, der er i det.
I Dansk Folkeparti er vi nu ganske tilfredse med lovforslagets indhold, og vi kan bakke de øgede muligheder for fleksibilitet i administrationen i forskningsfonden op.
Mai Villadsen (EL), 2024-11-07:
Tak for det, formand.
Lovforslaget indeholder forslag til ændringer, der har til formål at justere og opdatere de administrative rammer for visse ordninger på forsknings- og innovationsområdet.
Det er jo for så vidt ganske fornuftigt et stykke hen ad vejen.
Der foreslås også at opdatere datagrundlaget for Danmarks Grundforskningsfond.
Vi er dog i Enhedslisten bekymret over et element i lovforslaget.
Det er også det, som til dels har været debatteret her på talerstolen i dag.
Det står jo i lovforslaget, at Danmarks Innovationsfond skal kunne undlade at foretage en forskningsfaglig vurdering af indkomne ansøgninger, hvis en sådan vurdering kan foretages på et tilsvarende forskningsfagligt niveau inden for den vedkommende ministers eget område.
Vi er i Enhedslisten bekymret for, at det vil føre til mindre armslængde og objektivitet, når der skal vurderes.
Set i lyset af det øgede pres, der har været på forskningsfriheden, og de diskussioner, der har været der, er vi bekymret for, om det pres vil blive øget, også qua det, der bliver råbt op om i høringssvarene til dette lovforslag.
Det er rigtig, rigtig vigtigt, når arbejdet bliver foretaget.
Derfor synes vi, det er rigtig, rigtig vigtigt, at der bliver arbejdet med dette lovforslag, og ellers vil vi opfordre til, at man deler det op i de tre elementer, så to af elementerne får lov at stå for sig og dette element tages ud, for det kan vi ikke bakke op om, hvis ikke der kommer nogle forsikringer i udvalgsarbejdet.
Jeg skal hilse fra Radikale Venstre og sige, at det samme gør sig gældende for dem.
Derfor håber vi meget, at der kan indgås en konstruktiv dialog om dette, så vi kan blive betrygget i, at forskningsfriheden sikres, og at der kommer en form for politisk armslængde, til trods for at det ligger inde under ministeriets muligheder.
Birgitte Bergman (KF), 2024-11-07:
Jeg står her i dag som vikar for fru Lise Bertelsen.
Formålet med lovforslaget er bl.a. at fastlægge en mere hensigtsmæssig og fleksibel ramme for Danmarks Innovationsfonds opgave med at foretage forskningsfaglige vurderinger fra andre ministerier i forbindelse med uddeling af statslige forskningsbevillinger.
Det foreslås, at reglerne om innovationsmiljøer bliver ophævet, da innovationsmiljøordningen blev udfaset ved udgangen af 2023 som følge af den politiske aftale fra 2018 om forenkling af erhvervsfremmesystemet.
Det foreslås derudover at gøre den nuværende godkendelsesperiode for GTS-institutter mere fleksible ved at give uddannelses- og forskningsministeren mulighed for at fastsætte godkendelsesperiodens længde.
Endelig foreslås en ændring af lov om Danmarks Grundforskningsfond med henblik på at indsætte en bestemmelse om, at fonden skal etablere et datagrundlag, der bl.a. kan anvendes til analyser og effektmålinger på tværs af det samlede forsknings- og innovationssystem.
Der er indkommet 20 høringssvar, hvor vi hæfter os ved den bekymring og kritik, der handler om, at en forskningsfaglig vurdering skal kunne foretages på et andet ministeries område, og bekymringen over helt at erstatte brugen af anerkendte forskere med forskningskyndige .
I lovforslaget er der redegjort for, at der i praksis har været tilfælde af unødvendigt dobbeltarbejde med henvisning til de tilfælde, hvor et fagministerium selv råder over et forskningsudvalg med anerkendte forskere, og hvor det har været unødvendigt ressourcekrævende, at Danmarks Innovationsfond har skullet foretage en selvstændig forskningsfaglig vurdering, når der allerede er foretaget en sådan i regi af det relevante fagministerium.
Med lovforslaget gives der mulighed for en mere hensigtsmæssig og fleksibel ramme, samt at det – og det svarer til, hvordan det er i dag – fortsat er det enkelte ministerium, der varetager sagsbehandlingen og er ansvarlig for, at der træffes afgørelse på et lovligt grundlag.
Kritikken af og bekymringen for muligheden for at erstatte brugen af anerkendte forskere med forskningskyndige deler vi.
Derfor støtter vi den tilgang til lovforslaget, der handler om, at det klare udgangspunkt vil være, at fondens forskningsfaglige vurderinger for andre ministerier skal ske ved brug af anerkendte forskere, og at brugen af forskningskyndige således vil have undtagelseskarakter og afhænge af en vurdering af behovet i de konkrete tilfælde.
Med ovenstående høringssvar og bemærkninger in mente bakker Det Konservative Folkeparti op om lovforslaget.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-07:
Det foreslås for det første, at Danmarks Grundforskningsfond skal etablere et datagrundlag, der giver et overblik over fondens aktiviteter.
Dette forslag er vi meget positive over for i Liberal Alliance.
For det andet foreslås der justeringer af de administrative praksisser for Danmarks Innovationsfonds opgave med at foretage forskningsfaglige vurderinger for ministerier i forbindelse med uddeling af statslige forskningsbevillinger.
Jeg er umiddelbart positivt indstillet over for, at Danmarks Innovationsfond kan fravige kravet om, at det i alle tilfælde skal være fonden selv, der foretager den forskningsfaglige vurdering af konkrete ansøgninger.
Jeg hæfter mig dog også ved, at der i flere af høringssvarene er rejst en kritik og en stor bekymring af dette tiltag.
Men vi vil til gengæld gerne kvittere for, at ministeren har forholdt sig til den kritik og den bekymring, der er blevet rejst, samt for at have foretaget præciseringer af lovforslaget på baggrund af bekymringerne.
Vi kan på baggrund af det støtte lovforslaget.