runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2017-04-26:
Tak for svaret.
Eller det var jo faktisk ikke et svar på spørgsmålet.
Jeg kan lige prøve at gentage, hvad spørgsmålet, der var sendt over til ministeren, var: Er ministeren enig i, at det er på tide, at den nuværende regering indkalder til vækstforhandlinger?
Så vil jeg bare sige, at når man så har travlt med at botanisere i vores forskellige vækstinitiativer, er det selvfølgelig er rart og godt, at man læser, hvad oppositionen har fremsat, og store dele af vores vækstudspil er jo noget, der i virkeligheden har meget længere tid på bagen end regeringens alder.
Jeg ved så ikke, hvor gammel man skal være for som regering at få lov til rent faktisk at indkalde til forhandlinger, men det kan ministeren måske så gøre mig klogere på.
Jeg synes måske bare, det er lidt underligt, at man så vælger en beregning, hvor man har lagt nogle effekter til grund, som man bruger i forhold til ordinære nedsættelser af selskabsskatten.
Det er jo ikke det samme som at regne på, hvad effekten vil være af at give et øget fradrag for forskning og udvikling.
Nu vil jeg ikke bede ministeren om at redegøre for, hvorfor man ikke har prøvet at regne på den reelle effekt af sådan et initiativ, for det ligger ovre i Finansministeriet, og det går jeg ud fra ministeren ikke kan svare på alligevel.
Det kan også være, der er initiativer, som ministeren godt kan regne ud på forhånd han aldrig får igennem, men sådan er det jo at være minister i en mindretalsregering.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-04-26:
Jeg er glad for, at hr. Benny Engelbrecht deler ud af sine erfaringer som minister i en mindretalsregering, og jeg er helt sikker på, at det kan jeg selvfølgelig også lære noget af, og så kan vi så dele den gensidige glæde over at læse hinandens ting.
Det er i hvert fald også fremmende for debatten, at vi har en dialog, ikke alene her, men også i forhold til de forskellige udspil og indlæg osv., vi kommer med.
Der kommer forhandlinger, der har været forhandlinger, og Socialdemokraterne vil med ganske stor sandsynlighed blive inviteret til en stor del af disse.
Der har været lavet en Nordsøaftale med Socialdemokratiet, og tak for det, og der kommer forhandlinger om alle mulige af de andre elementer, også allerede i år.
Så bare rolig, man skal nok blive inviteret.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-04-26:
Tak for det, formand.
Og tak for opfølgende spørgsmål.
Jeg vil også straks give en forbrugeroplysning til spørgeren om, at det, man kalder olivenolie, der så har ændret klassifikation, kaldes bomolie, og det er ikke sundhedsmæssigt risikabelt at indtage.
Men det er ikke sundhedsskadeligt for forbrugeren.
Tak, formand, og tak for det opfølgende spørgsmål.
Nej, det ved jeg ikke.
Men det vil jeg gerne prøve at undersøge i Fødevarestyrelsen og sende et skriftligt svar over til fru Karin Gaardsted på.
Det er sådan, at olier kan ændre karakter, hvis de udsættes for høj varme eller lignende.
Så i princippet kan et supermarked godt have erhvervet sig olie, som har båret den rette klassifikation, men som så har ændret klassifikation grundet f.eks. for høj varme.
Men jeg vil gerne bede Fødevarestyrelsen om at lave et svar, som kan oversendes til fru Karin Gaardsted, på det spørgsmål.
Karin Gaardsted (S), 2017-04-26:
Tak for det.
Jeg vil selvfølgelig gerne vide, hvad ministeren har i sinde at gøre, for at det her ikke skal gentage sig.
Nu er der lige i dag kommet en pressemeddelelse om, at der er en lang række fødevarer inden for EU, der har vist sig at være fyldt med fup.
Det, der står på de fødevarer, passer slet ikke, og man får ikke det, man betaler for.
Jeg ved godt, at det er set med EU-øjne, og det er jo ikke alting, ministeren kan gøre noget ved.
Men hvad har ministeren egentlig tænkt sig at gøre ved det her, så vi undgår en lignende situation?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-04-26:
Tak for det, formand, og tak for spørgsmålet.
Vi har jo en forligskreds omkring fødevareforlig, hvor vi både forholder os til kontrol og forholder os til nye indsatser, og hvor vi vurderer, hvor der er størst risici for forbrugerne.
Det kan være i forhold til at iværksætte kædekontrol eller mere målrettet kontrol.
Det foregår der jo en lang række initiativer på under Fødevarestyrelsen, som vi bl.a. drøfter i fødevareforligskredsen.
Så det vil jo typisk være der, vi vil adressere det.
Karin Gaardsted (S), 2017-04-26:
Det lyder også godt.
Det er jeg faktisk også godt tilfreds med.
Jeg kunne bare godt tænke mig at vide, om ministeren selv har nogle ting, som han vil byde ind med i det arbejde.
Ministeren ved jo godt, at ministeren kan sætte gang i noget, hvis han vil, og jeg kunne godt tænke mig at vide, hvor højt det her står på ministerens liste over, hvad der er vigtigt.
For jeg synes, det er vigtigt, at forbrugerne får det, der står på etiketten.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-04-26:
Tak, formand, og tak for spørgsmålet.
Det er jeg fuldstændig enig med spørgeren i.
Men jeg kan oplyse for spørgeren, at jeg for nogle måneder siden har iværksat arbejde med en ny kontrolstrategi i hele Miljø- og Fødevareministeriet, fordi jeg er optaget af, hvordan vi udformer vores kontrol, lige så vel som vi har iværksat målrettet kontrol de steder, hvor vi kan se der er størst fare for forbrugerne og deres fødevarers sundhed.
Det er nogle af de elementer, der indgår i det arbejde.
Karin Gaardsted (S), 2017-04-26:
Synes ministeren, at det er tilfredsstillende, at Fødevarestyrelsen, som det fremgår af artiklen »Kun seks ud af 35 olivenolier er gode«, bragt på www.eb.dk den 25. marts 2017, ikke kan give påbud på madvarer, som er vurderet uegnet som menneskeføde, og at det er op til supermarkederne frivilligt at fjerne det, og hvad agter ministeren at gøre ved det?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-04-26:
Tak, formand.
Også tak til spørgeren for dette spørgsmål.
Som jeg tidligere har oplyst i min besvarelse af spørgsmål nr. S 1049, drejer det sig i denne sag ikke om fødevaresikkerhed, men om kvalitetskrav til olivenolie.
For de olier, som indtil nu er faldet på den organoleptiske vurdering, dvs. smagspanelvurderingen, har fødevarevirksomhederne ret til at kræve en yderligere vurdering fra to andre laboratorier.
Svarene på disse vurderinger forventes først ultimo maj, hvorefter vi kan handle på den konkrete sag.
I den forbindelse er det vigtigt for mig at præcisere, at olivenolie som produkt ændrer sig med tiden, hvilket jeg også nævnte for spørgeren, og især hvis det opbevares for varmt eller for lyst.
Det kan derfor heller ikke udelukkes, at nogle af olierne faktisk har opfyldt kvalitetskriterierne på tapningstidspunktet.
Derimod kan det heller ikke afvises, at der er producenter af olien, som bevidst har solgt olivenolie til danske detailvirksomheder, selv om de ikke opfylder kvalitetskriterierne, og det er jo også der, vi har et af problemerne i den her sag.
Jeg vil sørge for, at Danmark inden den 30. maj spørger Europa-Kommissionen om, hvordan vi i fællesskab sikrer kvaliteten af olivenolie.
I forhold til Fødevarestyrelsens mulighed for at give påbud om tilbagetrækning skal det bemærkes, at myndigheder generelt er forpligtet til at sanktionere i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet.
Her er det vigtigt at bemærke, at størstedelen af fødevarevirksomhederne af egen drift fjernede olivenolierne fra hylderne, da de blev gjort bekendt med, at olivenolien ikke umiddelbart levede op til kvalitetskravene for jomfruolivenolie.
I forhold til to mindre virksomheder, som ikke af egen drift fjernede olierne fra hylderne, meddelte Fødevarestyrelsen forbud mod markedsføring.
Karin Gaardsted (S), 2017-04-26:
Det, der er problemet her, er selvfølgelig, at når det kommer frem, at det er vurderet til ikke at være egnet til menneskeføde, så kan der være nogle, der kan være bange for, at de står og anvender maskinolie eller et eller andet lignende produkt i stedet for at anvende olivenolie i madlavningen.
Det er jo ikke til at vide.
Det er sådan set det, der er problemet.
Det er også derfor, jeg synes, at der ligger et stort ansvar for, hvordan vi egentlig behandler den her problematik.
Jeg kan forstå, at der nu er en second opinion på vej her – var det sidst i maj? – hørte jeg ministeren sige?
Og jeg vil gerne høre, hvis det nu viser sig, at det resultat er magen til det første resultat, hvad ministeren så vil foretage sig i den sammenhæng.
Benny Engelbrecht (S), 2017-04-26:
Men det er rart at høre, at ministeren indikerer, at der så på et tidspunkt kommer en vækstforhandling.
Kan ministeren afsløre, om det er noget, man planlægger at gøre i år, eller hvor gammel skal regeringen være?
Skal man i skolealderen, før man begynder at indkalde til vækstforhandlinger?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-04-26:
På trods af, at jeg har en klar forventning om, at regeringen både vil overleve de første år i vuggestuealderen og i børnehavealderen og også i skolealderen, så tror jeg, det måske ville være lige lovlig lang tid at vente.
Og jeg er sikker på, at første del af det her kommer til at foregå allerede i år.
Jeg synes så, at det er ret interessant, at spørgeren taler om bundne opgaver, f.eks. i forhold til Nordsøen.
I regeringen mener vi jo, at arbejdsudbudsreformer er en bunden opgave, som et ansvarligt parti, som Socialdemokraterne plejer at være, også burde tage del i.
Jeg synes jo, at det er lidt mærkeligt – og det var også derfor, at jeg havde taget det her spørgsmål op omkring effekten af det fradrag, man tidligere har foreslået – at når man er i regering, bruger man gængse regnemetoder, man er klar på, hvad det er, man vil, man er klar på at lave nogle aftaler også om tilbagetrækning, selskabsskattelettelser, skattelettelser, og hvad ved jeg, og lige så snart man er i opposition, så overgiver man sig.
Kom nu tilbage i ansvarsmodet, hr. Benny Engelbrecht.
Jeg tror, man skal lade være med at gætte.
Jeg sagde i min første besvarelse her, at det var fristende bare at sige: Nej, der er intet, vi udelukker.
Når jeg ikke faldt for den fristelse, er det, fordi jeg godt ved, at der er nogle spørgere, heriblandt hr. Benny Engelbrecht, der kan finde på at udlægge det lidt firkantet, og det synes jeg så måske var det, jeg lige var vidne til her.
For det er jeg jo sådan set ikke kommet med forslag om.
Det, jeg har sagt, er: Den her regering har en ambition om at sikre, at væksten fortsætter også i årene fremover.
Det kræver arbejdsudbudsreformer, det kræver produktivitetsforbedringer, og vi ønsker alle kreative løsninger på bordet, også fra hr. Benny Engelbrechts parti.
Pernille Bendixen (DF), 2017-04-26:
Vil ministeren kommentere artiklen på TV2.dk af 17. april 2017 »Børnelæge advarer: Vi gør børn syge med stress« og forholde sig til, at børnelægen mener, at børn får stress i børnehaven på grund af mangel på pædagoger?
nr. S 1068
Kristian Hegaard (RV), 2017-04-26:
Kan ministeren forklare, hvorfor det er regeringens ambition at have den laveste udviklingsbistand i mere end 30 år, som omtalt i Altinget den 19. april, set i lyset af de aktuelle alvorlige humanitære situationer, herunder eksempelvis det højeste antal mennesker registreret som flygtninge siden anden verdenskrig, et større skel af velstand mellem rig og fattig end tidligere målt samt store dele af lande, der stadig er yderst sårbare over for pandemier som f.eks. ebola?
Ulla Tørnæs (V), 2017-04-26:
Mange tak for spørgsmålet, og må jeg tillade mig at byde hr. Kristian Hegaard velkommen til arbejdet i Folketinget.
Men som hr. Kristian Hegaard sikkert ved, fremgår det faktisk klart og tydeligt af regeringsgrundlaget, at regeringen ønsker at bidrage med 0,7 pct. af vores BNI i udviklingsbistand.
Det er i øvrigt fuldt ud i overensstemmelse med FN's gamle målsætning om, at verdens rigeste lande skal bidrage med netop 0,7 pct. af deres BNI til at bekæmpe fattigdom.
Jeg mener faktisk, det er ambitiøst, at vi leverer de 0,7 pct., og jeg kan i øvrigt forsikre hr. Kristian Hegaard om, at Danmark nyder meget stor respekt for sit langvarige og helhjertede engagement i verdens udvikling, herunder ikke mindst i forhold til vores bidrag til bekæmpelse af fattigdom.
Danmark er dermed et ud af kun fem lande, som lever op til FN's gamle målsætning, og det har vi i øvrigt til næste år gjort i 40 år.
Det er i øvrigt det største beløb nogen sinde og skal ses i lyset af netop det, som fremgår af hr. Kristian Hegaards spørgsmål, altså at vi er i en situation, hvor vi har det største antal på flugt siden anden verdenskrig, og at vi også netop nu er vidne til store humanitære kriser, bl.a. sult i Afrika og andre steder.
Men penge gør det ikke alene, og derfor er jeg særlig glad for det brede politiske forlig, som jeg indgik i januar med et bredt flertal i Folketinget om en ny udviklingspolitisk og humanitær strategi – et forlig, som Det Radikale Venstre i øvrigt er med i.
Strategien giver Danmark et solidt afsæt for fortsat at være en markant aktør og levere udviklingsbistand, der bidrager til at gøre en forskel.
Kristian Hegaard (RV), 2017-04-26:
Tak for den indledende besvarelse til ministeren for udviklingssamarbejde.
Jeg kunne godt tænke mig at høre lidt mere om regeringens opfattelse af, hvorfor det er lige nu, man vælger at sænke udviklingsbistanden til det laveste i over 30 år.
Hvad er motivationen for det?
Er det, fordi regeringen mener, at situationen ikke er så alvorlig, som jeg skitserede indledningsvis?
Hvad er overordnet set regeringens opfattelse af udviklingen i de her globale humanitære situationer, som jeg beskrev?
Er der et faldende behov for hjælp, eller hvordan og hvorledes?
Hvad er det, der gør, at man vælger at sænke udviklingsbistanden?
Ulla Tørnæs (V), 2017-04-26:
Som jeg nævnte, fremgår det klart af regeringsgrundlaget, at vi ønsker at leve op til FN's gamle målsætning, og det gør vi.
Vi gik til valg på, at vi ønskede at prioritere kernevelfærdsområder i det danske samfund.
Vi mente, at der var brug for en økonomisk saltvandsindsprøjtning, bl.a. til sundhedssektoren, men også til ældreplejen, og det har vi gjort, og det har vi gennemført.
Helt konkret bidrog vi med 0,75 pct. i henhold til OECD-DAC sidste år, men målet er, at vi skal bidrage med 0,7 pct., og det betyder efter min bedste overbevisning, at vi kan være stolte af vores indsats.
Vi bidrager til at gøre en forskel.
Vi har en kæmpe humanitær indsats, som er med til at redde liv rundtomkring, hvor der er humanitære kriser, og det er jeg faktisk stolt af på Danmarks vegne.
Kristian Hegaard (RV), 2017-04-26:
Det glæder mig i hvert fald at høre, at det bliver anerkendt, at der skal gøres en humanitær indsats, der redder liv.
For det er meget vigtigt i den situation, vi står over for.
Så vil jeg gerne komme med et konstruktivt forslag, for situationen afhjælpes jo ikke blot af, at vi står her og diskuterer lidt frem og tilbage, men de humanitære situationer kalder på handlinger.
Kunne en af løsningerne på det lave ambitionsniveau ikke være, at regeringen hurtigst muligt får sendt de ulandsmillioner, ja, det er faktisk en ulandsmilliard, der ligger og venter, der ligger og samler støv som følge af de færre asyludgifter, ud og får dem ud at arbejde for børn i udviklingslande, ud at arbejde for uddannelse til dem, for hvem livet ikke er helt ligetil?
Hvad agter regeringen at gøre med det beløb, der ligger og samler støv som følge af færre asyludgifter?
Ulla Tørnæs (V), 2017-04-26:
Efter min klare opfattelse ligger der ikke milliarder og samler støv rundtomkring i regeringskontorerne.
Jeg vil sige, at jeg er stolt over, at vi som land leverer på FN's målsætning, og en stor del af min opgave er at overbevise andre lande om at gøre det samme.
Vi er et ud af kun fem lande, som lever op til FN's målsætning, så det er mit mål at gøre, hvad jeg kan, for at overbevise andre lande, herunder også de store økonomier, om, at de skal levere yderligere.
Så forstår jeg indirekte på spørgeren, at Det Radikale Venstre ønsker at levere mere i udviklingsbistand, og det er jo et valg, man træffer.
Men jeg må så bare spørge hr. Kristian Hegaard: Hvor skal pengene komme fra?
Mig bekendt, jævnfør bl.a. det topmøde, der fandt sted i rød blok i går ...
Karin Gaardsted (S), 2017-04-26:
Tak for svaret.
Altså, hvor lang tid har forbrugerne i god tro købt olivenolier henne i deres ganske almindelige lokale supermarked eller hos den lokale købmand i tiltro til, at det har været ekstra jomfruolie, eller hvad det er, det nu bliver kaldt?
Hvor lang tid har det egentlig stået på, at man har fået en helt anden vare end den, man tror man har betalt for?
Ved ministeren noget om det?
Benny Engelbrecht (S), 2017-04-26:
Altså, det, jeg kan forstå, er, at man vil sænke nogle ydelser og derved gøre det mere attraktivt at arbejde?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-04-26:
Jeg vil ikke gå med på et tankeeksperiment om en bestemt form for tilbagetrækningsreform.
Det må jo komme, når vi kommer til det og ser, hvad regeringen spiller ud med, ser, hvad vi kan blive enige med Folketingets partier om.
Jeg tror, det er en farlig galej at begynde at bevæge sig ind på bestemte gæt.
Er der så andre ting, der kan betyde noget i forhold til arbejdsudbuddet?
Det er der da bestemt.
Man kan jo gøre noget, i forhold til at det kan betale sig at arbejde.
Man kan gøre noget i forhold til SU.
Der er masser af ting, man kan gøre.
Jeg håber også, hr. Benny Engelbrecht og Socialdemokratiet vil komme tilbage på den bane, hvor man spiller ind med forslag, for det her er nødvendigt at gøre for Danmark.
Benny Engelbrecht (S), 2017-04-26:
Jeg kan forstå, at ministeren i hvert fald ikke har fået læst de seneste svar, som er afgivet af Finansministeriet, og heller ikke den udmærkede artikel, der er i Ugebrevet A4 i dag, som jo – i øvrigt med hjælp af en stribe af økonomer – afvæbner den der nødvendighedens politik i forhold til at skulle hæve pensionsalderen.
Men nok om det.
Jeg ser frem til, at ministeren og regeringen indkalder til vækstforhandlinger, for jeg tror, at det er tydeligt for enhver, at der bredt her i Folketinget faktisk er villighed til at tage nogle initiativer, måske nok ikke at til hæve pensionsalderen, men på mange andre områder, hvor vi formodentlig vil kunne blive enige om stort og småt.
Der er der jo et flertal.
Jeg går ud fra, at ministeren også godt kan se, at der er steder, hvor man kan finde konsensus.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-04-26:
Jamen jeg er meget glad, hvis det betyder, at Socialdemokraterne er parate til ambitiøse skattereformer.
Sådan hører jeg det, at man er parat både til stort og småt, når det er uden for tilbagetrækning.
Hvis det bare er mundsvejr, så synes jeg selvfølgelig, det er ærgerligt.
Jeg er så i øvrigt helt opmærksom også på det svar og den artikel, som hr. Benny Engelbrecht henviste til.
Jeg synes, det er rart, hvis vi også kan begynde at diskutere spørgsmål omkring, hvad de offentlige udgifter generelt er, og hvad der har en betydning, hvis det også er noget, socialdemokraterne vil være med til at diskutere yderligere.
Så kan man jo sige, at så går man ind ad en dør, der ikke engang er slået op.
Den er simpelt hen nærmest revet ned, så åben en port står der foran hr. Benny Engelbrecht, hvis han gerne vil have, at udgiftsstigningerne i den offentlige sektor skal ske i et langsommere tempo.
Benny Engelbrecht (S), 2017-04-26:
Er der reformtiltag, som ministeren på forhånd vil udelukke kan komme i spil, for at regeringen kan indfri sit ambitionsniveau om at øge den strukturelle beskæftigelse med 55.000-60.000 personer?
Tak, formand.
Er der reformtiltag, som ministeren på forhånd vil udelukke kan komme i spil, for at regeringen kan indfri sit ambitionsniveau om at øge den strukturelle beskæftigelse med 55.000-60.000 personer?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-04-26:
Jeg synes, det er vigtigt, at vi er opmærksomme på, hvorfor regeringen har den ambition.
Regeringen har den ambition, fordi vi gerne vil fremtidssikre Danmark.
Vi vil sørge for, at den gode gænge, dansk økonomi er i, kan fortsætte længere ud i fremtiden.
Danmark kan blive rigere, vi kan opleve øget velstand.
Det kræver arbejdsudbudsreformer og produktivitetsforbedringer.
Så er spørgsmålet: Er der forslag, vi umiddelbart vil udelukke?
Man fristes jo til at svare nej, for så har man i hvert fald ikke låst noget fast på forhånd.
Men nogle gange kan man godt herinde i Folketinget risikere at blive tolket meget firkantet, så jeg tænker
, at hvis jeg nu siger nej meget klart, nemlig at der er intet, jeg vil udelukke, så kunne det jo udlægges, som om jeg ville gøre de mest mærkværdige ting.
Altså, regeringen har jo f.eks. intet ønske om at afskaffe folkepensionen – for at tage et eksempel.
Det har vi da ikke, og det håber jeg heller ikke hr. Benny Engelbrecht har, men det finder vi ud af lige om lidt.
Og sådan kan man jo blive ved.
Men udgangspunktet er, at vi skal være kreative.
Det vil sige, at vi da også skal være åbne over for, at der kan være gode ideer, der ikke har groet i regeringens egen have.
Nu uddelte spørgeren jo før af sine erfaringer som minister i en mindretalsregering.
Det er jeg også så småt begyndt at få erfaringer med, og jeg tror, at vi alle sammen kan være glade for, at vi lever i et samarbejdende folkestyre, hvor regeringer spiller ud, og hvor der så er mulighed for at give indrømmelser til partierne og man kan lave løsninger til glæde for det danske folk.
Benny Engelbrecht (S), 2017-04-26:
Jeg kan hvert fald konstatere, hvis man skal tale om erfaringer både i den nuværende situation og i tidligere situationer, at den nuværende regering tydeligvis har en tendens til at sidde bag dobbelt lukkede døre.
For selv når det er sådan, at Folketingets partier banker på med gode forslag, så er det ikke, fordi døren bliver åbnet.
Om det så er, fordi man ikke vil høre efter, eller fordi man ikke kan høre efter, ved jeg selvfølgelig ikke.
Men så meget for, at ministeren også i forbindelse med tidligere spørgsmål har indikeret, at der skulle være pivåbne døre.
Jeg tror, man i hvert fald så er ude i det, der kaldes for selektiv hørelse.
Kreative løsninger kan jeg forstå, men lad mig bare slå fast allerførst: Socialdemokratiet holder meget af folkepensionen, den vil vi holde fast i.
Nu ved jeg, at ministeren læser mine debatindlæg, og ministeren vil også have læst, at jeg har sagt, at folkepensionen, som for nylig fyldte 60 år, også skal have lov til at fylde 120 år, så vi alle sammen kan glæde os til at få gavn af den engang om mange, mange år, når vi ikke længere laver det, vi laver nu.
Men hvis man nu antager, at regeringen vil gå ned ad en vej, hvor man så hæver pensionsalderen, for det har ministeren jo indikeret at man vil, vil man så alene med det tiltag kunne nå frem til at øge arbejdsudbuddet med 55.000-60.000 personer?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-04-26:
Nu er det jo ikke sådan, på trods af at det er hyggeligt at stå her med hr. Benny Engelbrecht om onsdagen, at der vil være forslag fra regeringen om nye reformtiltag, der vil blive afsløret sådan lidt tilfældigt under et onsdagsspørgsmål.
Det tror jeg godt vi kan afsløre allerede her.
Jeg tror også, det er svært at forestille sig, at den ambition, regeringen har, om at øge beskæftigelsen med 55.000-60.000, skulle indfries ved et enkelt forslag.
Så meget vil jeg dog godt allerede nu afsløre.
Det har jeg svært ved at forestille mig.
Der skal være tale om en palet af forskellige forslag.
Det er rigtigt, at tilbagetrækning er noget af det, der kan have en effekt, men der er jo også andre ting, der kan have en effekt.
Benny Engelbrecht (S), 2017-04-26:
Men så lad os gøre et tankeeksperiment: Lad os sige, at regeringen hæver pensionsalderen med 2 år.
Så er der jo stadig væk et ret stort arbejdsudbud tilbage, som skal indfries, for at man kan nå op på de 55.000-60.000 inden år 2025.
Hvad kunne det være?
Kristian Hegaard (RV), 2017-04-26:
Tak for det.
Kan ministeren forklare, hvorfor det er regeringens ambition at have den laveste udviklingsbistand i mere end 30 år, som omtalt i Altinget den 19. april, set i lyset af de aktuelle alvorlige humanitære situationer, herunder eksempelvis det højeste antal mennesker registreret som flygtninge siden anden verdenskrig, et større skel af velstand mellem rig og fattig end tidligere målt samt store dele af lande, der stadig er yderst sårbare over for pandemier som f.eks. ebola?