runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2019-12-18:
Tak for de betragtninger.
Altså, jeg er jo hundrede procent enig i, at hele debatten om, hvordan og hvorledes man kan mindske den økonomiske byrde, der er på folk, der er kommet hertil og ikke bidrager, er en supervigtig diskussion, som kræver en meget større offentlig diskussion.
Man må vel sige, det er Dansk Folkeparti, der bl.a. har sendt den her diskussion ud i offentligheden, fordi man bad om at få de her tal offentliggjort.
Det tror jeg i sig selv har været meget sundt.
Der er mange ting, der kan gøres.
Nogle af tingene har vi sådan set allerede også forsøgt at gøre noget ved, da vi var i regering.
Det handler jo bl.a. om, hvordan og hvorledes man får beskæftigelsesgraden til at stige for folk med ikkevestlig baggrund, som ligger på et utrolig lavt niveau.
Det er jo, kan man sige, nærmest umuligt at forklare, at man i en situation med så stor en arbejdsstyrke og så lav en arbejdsløshed ikke kan få en større grad af folk med ikkevestlig baggrund til at få et job.
Så det er jo ét element, hvor man burde gøre noget mere.
Et andet element er jo også hele spørgsmålet om at fastholde den politik, som den tidligere regering førte med opbakning fra Dansk Folkeparti.
Så altså, det er jo ikke, fordi vi ikke vil anerkende det her, og jeg tror også, at der i højere grad kunne indføres et danskkrav til dem, der modtager kontanthjælp, for at stille et yderligere krav.
Det var det, vi sagde i valgkampen.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-12-18:
Det er ikke mange positive ord, man hører om forslaget til finanslov fra Venstres ordfører, selv ikke der, hvor det egentlig løser nogle af de opgaver, som Venstre havde lovet at løse, som eksempelvis at afskaffe uddannelsesloftet, er man glad.
Men jeg kunne godt tænke mig at se fremad.
Ordføreren var selv inde på klimahandlingsplaner osv., og det er jo klart, at med den her finanslov får vi ikke rejst al den finansiering, der skal til, til den grønne omstilling og for at leve op til de mål, vi sammen har sat os med klimaloven.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, hvordan man tænker at rejse finansieringen til den omstilling, vi skal i gang med, og til de store investeringer, vi også skal foretage fra statens side.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-12-18:
Det er jo bl.a. det, hele debatten kommer til at gå på.
Når man stemmer om ændringsforslagene, kan man jo se, hvad vi stemmer der.
Jeg har allerede nu bebudet, hvad vi stemmer på nogle af punkterne.
Jeg har sagt, vi stemmer nej til at afskaffe uddannelsesloftet.
Jeg har jo også tidligere sagt, at annullering af det midlertidige børnetilskud er forkert.
Jeg har sagt, at vi kommer til at støtte det forslag, Dansk Folkeparti har om at skaffe flere penge ved besparelser på konsulenter.
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Tak for det.
Først tak for en god ordførertale.
Jeg vil gerne spørge Venstre om noget.
Hvordan er det finansieret?
Det er et skattefinansieret velfærdssamfund.
Hvor kommer skatterne fra?
Hvis ikke vi producerer noget, har vi ikke noget at beskatte.
Hvis vi ikke har noget at beskatte, har vi heller ikke noget velfærdssamfund.
Så diskussionen om 1.000 sygeplejersker eller flere i Skattestyrelsen, hele diskussionen om velfærdssamfundet, tager jo udgangspunkt i, hvor mange penge der er til rådighed.
Når man så ser på det finanslovsforslag, som ligger nu, er det så ud fra Venstres synspunkt en finanslov, der øger indtægterne, altså gør det nemmere at være virksomhed i Danmark, øger beskæftigelsen, altså øger beskatningsgrundlaget, således at den danske stat bliver rigere, så vi dermed kan lave mere velfærd, eller er det en finanslov, der overhovedet ikke tager hånd om, at vi faktisk skal være rigere i Danmark, men tværtimod gør, at vi bliver fattigere?
Og hvis vi bliver det, er konsekvensen jo, at der så er færre penge til velfærd.
Er ordføreren enig i det?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-12-18:
Lad mig starte med at kvittere for de pæne ord om min ordførertale.
Det skylder man jo også at sige.
Jeg er et hundrede procent enig i, at den her finanslov gør Danmark fattigere.
Jeg tror også, at der faktisk kom et svar i går aftes til hr. Ole Birk Olesen fra Liberal Alliance, og det tog jo også fat i det, nemlig at det her ikke er noget, der gør noget godt for det danske samfund.
Det er sådan set det, der er problemet.
For vi har vel alle en ambition om, at vi gerne vil have, at dansk økonomi vokser, og at vi derved får flere penge at bruge til at gøre nogle ting for i samfundet, hvad enten det er at styrke vores kernevelfærd, eller det er at give bedre konkurrencevilkår for dansk erhvervsliv.
Derfor er det jo lige præcis, kan man sige, essensen af den her finanslov, nemlig at der ikke er noget, der kommer til at gøre Danmark rigere som nation, og det er vi jo meget kede af i Venstre.
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Det er vi også meget kede af i Dansk Folkeparti.
Der er nogle, som hurtigt får fortalt en historie om, at det her er nogle få og meget, meget store virksomheder, som har rigtig mange penge, og det er en udfordring for socialisterne, at penge ophober sig der.
Men kan ordføreren ikke bekræfte, at vi faktisk har omkring cirka 400 familieejede virksomheder, som overdrages hen over årene?
Det er også den lille tømrervirksomhed.
Det er landbruget.
Vi har mange forskellige familieejede virksomheder.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-12-18:
Men den bekymring, som Dansk Folkeparti nu nævner her, synes jeg jo har fyldt for lidt i diskussionen, nemlig hvad det er, der kommer til at ske for primært de små og mellemstore virksomheder.
Det fortjener meget større opmærksomhed, også i den lovbehandling, der nu finder sted.
Hvad er alternativet for dem?
Og der er vel nogle få alternativer.
Mange små og mellemstore virksomheder vil ikke kunne lave et generationsskifte, så de dør simpelt hen.
Det vil primært være nogle af de virksomheder, der ligger i vores landdistrikter, hvilket jo også er kendt for Dansk Folkepartis ordfører, og det er kendt for mig selv.
Og så vil der være andre, som måske bliver overdraget til en kapitalfond eller lignende, og det synes jeg faktisk også er en vigtig diskussion.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-12-18:
Tak for det.
Den her finanslov gør Danmark grønnere, og alternativet til at blive grønnere ville være sort, og så ville de gode tider jo helt slutte – det synes jeg Venstres ordfører skal huske på.
Men den her finanslov kunne faktisk være blevet endnu grønnere, og derfor er jeg optaget af også at finde ud af, hvor Venstre egentlig står, når det gælder om at omlægge flysektoren, også en af de store udledere.
Ville Venstre være med til at lægge en afgift på flysektoren, hvis det netop var en afgift, der gik på CO 2 , og hvis afgiftsbidraget bidrog til at omstille til grønne brændstoffer og til at rejse skov, så vi kunne reducere CO 2 helt reelt i Danmark?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-12-18:
Tak for det.
Forhistorisk var det engang ministeren, men det er ordføreren nu.
Vi deler vel alle en ambition, for vi står over for en kæmpestor omvæltning med hensyn til den grønne omstilling i det, vi ser ind i med den klimalov, som et bredt flertal her på Christiansborg har lavet.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at jeg også før har rost Det Radikale Venstre for at have sat den dagsorden, nok også i forhold til at nå målet om de 70 pct.
Den målsætning om de 70 pct. er der mange partier, der sådan efterfølgende har stjålet, men lad det nu være.
Venstre er gået aktivt ind i de forhandlinger og kvitterer sådan set også for, at det er endt med en fornuftig aftale.
Nu kommer vi så til den svære del.
Det er jo så at omsætte den klimalov til klimahandlingsplaner.
Jeg ønsker sådan set ikke i dag at tage hul på, hvordan man skal gøre det, men jeg vil gerne i dag give et tilsagn om, at vi jo ser helt åbent på at gøre det mest omkostningseffektivt og mest fornuftigt, for at det her også sikrer en grøn omstilling, der bevarer vores velfærd.
Det må vi jo diskutere, når regeringen så indbyder til klimahandlingsplanforhandlinger.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-12-18:
Godt, det tager jeg som en åbning i det mindste, og jeg håber også, at ordføreren anerkender, at der faktisk er brugt råderum i den her finanslov på at gøre Danmark grønnere.
Det var noget Venstres formand meldte ud også skulle til eller i al fald var åben over for.
Så det håber jeg at Venstre bakker op om og vil stemme for.
En anden del er nu det, som faktisk skal aftales her inden udgangen af året, så det håber jeg ordføreren kan kommentere på, for netop med de nye tal for den langt større udledning i landbruget skal vi tage alle midler i brug.
Og her er omlægningen af landbruget jo en af de store opgaver.
Det kunne vi med landbrugsstøtten, de såkaldte fleksmidler.
Vil Venstre være åben over for at bruge den landbrugsstøtte, der kommer fra EU, så man kan tage en del af den til netop at omlægge grønt?
Morten Messerschmidt (DF), 2019-12-18:
Det er jo ikke kun et spørgsmål om deltagelse på arbejdsmarkedet; det er jo i forhold til retsvæsenet, politiet, sundhedsvæsenet og alt muligt andet, at de her mennesker over en bred kam bare udgør en stor byrde for statsfinanserne.
Derfor ville det måske ikke være for meget at forlange, når nu hr. Troels Lund Poulsen står her og diskuterer 100 millioner, 50 millioner, 0,5 milliard osv. med venstrefløjen, om han kunne løfte sløret for, hvordan Venstre vil sænke den enorme udgift, som i dag er mere end 30 mia. kr. om året, vi altså har til de her mennesker fra en anden del af verden.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
Efter 4 år med underfinansiering af den brugernære velfærd ude i kommunerne med besparelser via omprioriteringsbidrag, nemlig besparelser på kultur og på uddannelse, vil jeg egentlig gerne spørge ordføreren om, hvor i den her finanslov man synes der ligesom bliver fråset med pengene.
For jeg kan forstå på Venstre, at der bliver brugt alt for mange penge i den her finanslov, at det skal være billigere at være dansker.
Vi synes så, at det skal være bedre at være dansker.
Derfor vil jeg gerne høre, hvor det præcis er, vi ikke skulle have sat ind.
Er det de 600 mio. kr. ekstra til at styrke psykiatri, er det minimumsnormeringer til vores børn, nemlig flere pædagoger, er det afskaffelse af uddannelsesloftet, er det en rekordhøj satsning på bekæmpelse af social dumping, eller er det en 17 gange større økonomiaftale til kommuner og regioner end det, som VLAK-regeringen havde?
Hvor er det, vi skulle have sparet?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-12-18:
Jeg vil gerne starte med faktisk også at sige noget positivt, selv om det kan ligge mig fjernt, sådan som det i hvert fald er sagt i debatten i dag.
Der er ganske gode elementer at se i det forslag til finanslov, der ligger, og som vi også kommer til at støtte.
Vi har også begæret nogle ændringsforslag til afstemning i dag netop for at vise det.
Jeg synes ikke, at det giver mening overhovedet at bruge 300 mio. kr. på det, som jeg synes går til noget, der ikke sikrer, at man har en tilknytning til arbejdsmarkedet.
Så er der også opholdskravet i forhold til dagpenge, som blev indført for et år siden, nemlig at man stiller et opholdskrav til, hvornår man optjener ret til til dagpenge her i Danmark.
Det havde vi en kæmpe diskussion om for et år siden lige præcis i de her dage.
Det vikler man sig så også ud af.
Det synes vi også at man kunne have fastholdt.
Så er der jo også som et tredje eksempel afskaffelse af deltagerbetaling på danskuddannelse.
Så det er jo bare nogle få elementer, og jeg kan nævne flere.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
Det lyder jo godt.
Betyder det så, at Venstre lige pludselig støtter, at vi går længere end bare at løfte det demografiske træk?
Under en Venstreledet regering har der jo været en massiv underfinansiering af den kommunale velfærd.
Betyder det, at Venstre støtter afskaffelsen af uddannelsesloftet, at vi bruger 300 mio. kr. på at undgå nogle besparelser på universitetet, at vi har indført minimumsnormeringer, og at vi generelt løfter velfærden med mere end det demografiske træk?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-12-18:
Det er jo ikke sådan, at vi synes, at vi lige vil stemme ja til alt i finansloven, selv om vi som et ansvarligt parti ender med at støtte forslaget til finanslov til sidste del af tredjebehandlingen i morgen.
Det gør vi jo altid i Venstre, til trods for at vi så stiller ændringsforslag til nogle af de ting, der er inde i maven på finansloven, om jeg så må sige.
Men der er da gode elementer i denne her finanslov, som vi også kommer til at støtte, f.eks. indsatsen i forhold til løftet på psykiatriområdet.
Jeg vil gerne sige helt klart her i dag, at det er et godt og nødvendigt tiltag.
Det med uddannelsesloftet lægger vi ikke op til at støtte.
Der kommer vi til at stemme nej.
Der er gode elementer, men det betyder jo ikke, at vi en til en siger, at det her er lige præcis sådan, som vi ville have lavet det, for vi ville have brugt pengene anderledes.
Det har jeg jo ligesom også argumenteret for i min tale her tidligere.
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Hvor mange 100 mio. kr. eller mia. kr. synes Venstre at den her finanslovsaftale skal være mindre, hvis det stod til Venstre?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-12-18:
Det ved jeg ikke om jeg lige kan gøre op i kroner og ører.
Jeg kan nævne, at der er flere forskellige initiativer, som jeg synes er forkerte, og derfor undrer det mig sådan set også, at det skal være nødvendigt at hæve skatter og afgifter så betragteligt, når man nu kunne have gjort det på andre måder.
Jeg noterer mig, at hele diskussionen om konsulenter fyldte rigtig, rigtig meget før valgkampen.
Jeg tror også at kunne huske, at Enhedslisten var meget optaget af den dagsorden.
Så man kan sige, at de finansieringselementer, der er heri, er det, der på mange måder er uspiseligt for os.
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Jeg synes ærlig talt, det er lidt bizart, at ordføreren fra Venstre ikke kan svare på det helt simple spørgsmål, for hvis ordføreren fra Venstre rent faktisk svarer på det spørgsmål, kan vi jo komme videre i diskussionen og derefter spørge, hvad det så er, der skal udgå, som ordføreren fra Venstre ellers måtte mene måtte være gode initiativer i det her. Derfor vil jeg gerne spørge igen: Hvor mange hundrede millioner eller hvor mange milliarder mindre skulle den her finanslovsaftale være, hvis det stod til Venstre?
Og hvad er det så i givet fald, der skal ryge ud – er det psykiatrien, er det kampen mod social dumping, er det folkeskolen, der ikke skal have lige så mange penge, eller er det den grønne omstilling, der ikke skal have penge?
Kan vi ikke snart få nogle konkrete svar?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-12-18:
Tak for det.
Vi kommer godt rundt i pensum i dag.
Det sidste her er vel det, man på landbrugssprog kalder modulation, altså hele diskussionen om pengene fra søjle 1 og søjle 2, hvor det, der i søjle 2 kommer fra hektarstøtten, så kan bruges til grønne initiativer.
Der skal vi jo til at forhandle en ny ramme for det.
Vores signal til ministeren er dér, at det selvfølgelig skal gå hånd i hånd med, at der er en ansvarlig landbrugsdrift i Danmark, men også, at man i de forhandlinger har sig den grønne omstilling for øje, og jeg afventer jo med glæde det, som ministeren så lægger op til i sit forhandlingsmandat.
Det har vi jo ikke set endnu.
Men vi går konstruktivt ind i den drøftelse.
Jesper Petersen (S), 2019-12-18:
Tak for talen og for indlægget i debatten, men jeg synes, det var en noget nedtrykkende tale, altså sådan nedtrykkende, i synet på hvad der faktisk vil ske for vores samfund, når man gennemfører den her finanslov med de forbedringer, der er på fælles velfærdsgoder, også for ældre.
I forhold til klima og miljø er der også en serie af gode tiltag, og dem havde jeg da ønsket mig at også Dansk Folkeparti godt ville kunne se det gavnlige i.
Det, jeg især tænker på, er jo den diskussion, vi har haft igennem lang tid, om prioriteringen af den fælles velfærd.
Og Dansk Folkeparti fremstod jo noget i opposition til den regering, der var før, selv om man støttede den, i synet på hvordan man skulle prioritere det, at der faktisk skulle være en fremgang i det offentlige forbrug, når der kom flere ældre og flere børn osv.
Det havde man jo noget svært ved at komme igennem med over for en regering, der dengang startede med at gå ind for nulvækst.
Men jeg vil egentlig godt høre nu, hvor der så bliver en finanslov med en betydelig fremgang – 1,3 pct. er væksten i det offentlige forbrug, altså noget højere end det, der var før, meget højere – er Dansk Folkeparti så egentlig mere enig med den nuværende regerings velfærdspolitik eller med den tidligere regerings velfærdspolitik?
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Vi er sådan set enige, og jeg roste jo faktisk også i forhold til folkeskoleområdet, og jeg roste jo faktisk også, at man har sat penge af til det grønne område.
Det er jo ikke sådan, at en finanslov altid bare er sort-hvid, altså at den enten er dårlig eller også er den god.
Der er altid tidsler, og der er også altid blomster i en finanslov – sådan er det.
Men jeg må bare sige, at når man ser på det, man beslutter nu, er udgifterne ikke ret store i forhold til de lempelser, man laver på udlændingeområdet, men fremadrettet bliver de jo rigtig store.
Vi står allerede i dag med et udgiftspres på over 30 mia. kr. om året – 30 mia. kr. om året.
De udgifter vil man øge, og når man øger dem, kan det godt være, at det ikke er i 2020, man skal ud og finansiere det, men det skal man jo i 2021, 2022, 2023, 2024.
Vi ved det jo; det gælder også, når man åbner op for, at man skal tage kvoteflygtninge.
Én kvoteflygtning er jo ikke bare én kvoteflygtning; lynhurtigt er der jo familiesammenføringer og andet, og så kender vi jo prisen.
Så den her finanslov er sådan set meget god, i forhold til at man også har lavet en fornuftig aftale med kommunerne, man har også lavet en fornuftig aftale med regionerne, men på den lange bane må jeg sige, at set med Dansk Folkepartis øjne er den her finanslov en katastrofe for dansk økonomi, fordi man øger udgifterne, uden man har finansieret det, og man kender ikke det niveau, man åbner op for.
Men historien fortæller jo, at når man øger ydelsesniveauer, bliver tilstrømningen markant større.
Jesper Petersen (S), 2019-12-18:
Det var det, der var mit spørgsmål, og det svarede hr. René Christensen faktisk ikke på.
Så det vil jeg egentlig ønske mig nu, hvor han får chancen igen.
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Det vil jeg rigtig gerne svare på.
Vi er sådan set dybt uenige i den prioritering, man har lavet.
At man vælger at bruge 125 mio. kr. på ældreområdet og langt over 0,5 mia. kr. på udlændingeområdet, som vil være støt stigende, er vi dybt uenige i – dybt uenige.
Altså, i forhold til det her med at øge det offentlige forbrug kommer det jo an på, hvad man bruger pengene på.
De her 0,5 mia. kr. i 2020, som vil stige til langt over 1 mia. kr. meget hurtigt, er jo også offentligt forbrug, og det ønsker Dansk Folkeparti ikke.
Altså, for Dansk Folkeparti handler det ikke om at bruge borgernes penge, det handler faktisk om at bruge borgernes penge rigtigt.
Og der må jeg bare sige, at når jeg kigger ned over den her finanslov, var finansloven for 2019 langt, langt bedre end finansloven for 2020.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-12-18:
Tak til ordføreren for rosen til delen om at løfte folkeskolen, så vores skolebørn kan få flere lærere og lærere med bedre tid.
Det er fuldstændig rigtigt, at det har været en meget, meget stærk radikal prioritet, så det er jeg glad for, og jeg regner med, at ordførerens parti så også stemmer for – det er virkelig tiltrængt.
Så roste ordføreren også nogle af de grønne elementer i finansloven.
Det er jeg selvfølgelig rigtig glad for at høre.
Altså, ordførerens parti har jo også lavet sådan en grøn forvandling, og det synes jeg er fremragende, og man er med i flertallet bag klimaloven – virkelig progressivt.
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Nogle af virkemidlerne kender vi jo.
Vi har foreslået, hvordan vi gerne vil finansiere det i forhold til en oliefond, altså hvor vi siger, vi gerne vil fortsætte med at bore efter olie i Danmark, og de penge, som vi så får ind, skal vi bruge til den grønne omstilling.
Det er vores finansieringsforslag.
Vi mener jo ikke, at flyafgifter isoleret set er løsningen i forhold til finansiering, men det er jo det, som vi skal i gang med at forhandle.
Det er jo ikke sådan, at Dansk Folkeparti går til forhandlingsbordet uden at have finansieringsforslag til, hvordan vi skal nå den grønne omstilling, for der er ingen tvivl om, at det bliver svært med virkemidler, men det bliver også dyrt i forhold til finansiering.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-12-18:
Det er klart.
Det kan ikke isoleres.
Der skal nemlig rigtig mange ting til, og det kunne så være et af elementerne.
Et andet element er jo landbrugsstøtten, hvor vi kan gøre midlerne grønnere for en stor del.
Vil ordførerens parti være med til at sikre, at vi bruger vores muligheder for at gøre så meget som muligt af landbrugsstøtten grøn og altså bruge den til udtagning og lignende tiltag?
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Jamen der har vi jo faktisk set, at landbruget har spillet rigtig positivt med i forhold til den grønne omstilling.
Og nogle af de her ting er jo også noget af det, som landbruget selv siger, altså at man bl.a. skal kigge på lavbundsjorder og andet.
Der kigger vi jo også på, hvad vi så kan bruge de lavbundsjorder til, altså om vi kan få flere synergier.
For hvis man piller dem ud, kan det selvfølgelig blive til natur.
Det kunne jo også være, at vi i stedet for at tage frugtbar landbrugsjord ud, eksempelvis kunne bruge lavbundsjorderne til solanlæg og andet; vi ser jo, at solenergi begynder at fylde rigtig meget.
Så ja, vi er meget klar til, at landbruget skal være en del af løsningen, og det er landbruget jo også selv.
Det er jo, fordi vi er et landbrugsland, og de fleste af vores arealer er jo dyrkede arealer i dag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
Jeg vil lige rette en misforståelse, som ordføreren er omrejsende i, nemlig at den her regering ikke prioriterer ældre, eller at den her regering og støttepartierne ikke prioriterer ældre.
For hvor er ældreplejen finansieret henne?
Den er hovedsagelig finansieret ude i kommunerne, og den tidligere regering, som DF støttede, underfinansierede jo ældreplejen i helt voldsom grad.
Faktisk bliver der givet 17 gange flere penge til den kommunale velfærd under den her regering end tidligere.
Hvad gør man ude i kommunerne, hvis man ikke har penge nok til ældreplejen?
Så skærer man på bemandingen, på omsorgen, på maden og på alle de rammer, der skal sikre et godt ældreliv.
Det var den regering, som DF støttede.
Så omregnet i kroner og øre kommer vi til fulde til at opfylde den milliard, som SF's formand lovede før valget.
Det gør vi over de 4 år, hvor SF's formand og DF's formand gav håndslag på at der skulle gives en ekstra milliard.
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Så bliver jeg nødt til at rette ordføreren.
Hvis man går ind og kigger på, hvad det var for et område, der havde den højeste vækst i de sidste 4 år, var det ældreområdet.
Hvorfor var det det?
Det var jo fordi, vi, da vi lavede værdighedsmilliarden, lagde den oven på budgetterne for 2016.
Det vil sige, der ikke blev skåret en krone på ældreområdet.
Der blev tilført 1.000 mio. kr. om året.
Det var ikke noget, der blev indført over perioden, hvor man startede med 125 mio. kr., og så kunne den få lidt mere næste år.
Nej, der fik vi 1 mia. kr., nemlig 1.000 mio. kr., en gang om året.
De kom som friske penge, og de skulle lægges ovenpå.
Man måtte ikke foretage besparelser derude.
Så derfor var området som enkeltstående område det, som havde den absolut største vækst, men også de fleste kunder.
Der må man bare sige, at det, der sker nu, jo er, at jeg, når vi får regnskaberne for kommunerne for 2020, vil være overbevist om, at der i 2021 vil være sket nedprioriteringer på ældreområdet, for det kan man nu.