runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2021-01-13:
Så kan jeg næsten få lyst til at sige, at det godt kan være, at man når dertil at få lavet en mere ensartet sagsbehandling og byggerådgivning, men hvis det er på baggrund af, at der simpelt hen er for mange, der giver op, og at der dermed er færre, der egentlig kommer i gang, så synes jeg, det er problematisk.
Årsagen til, at jeg stiller det her spørgsmål, er også, at der, som jeg hører det, er en fare for en skævvridning imellem de største byer og så landområderne, og jeg kan tage et eksempel fra Aabenraa.
Man har købt en nedlagt butik, man vil gerne have den inddelt i to lejligheder, og man får en regning på 70.000 kr. pr. lejlighed for at få den brandgodkendt.
Der vil jeg egentlig godt høre ministeren, om han ikke er enig i, at der faktisk på den her måde kan komme til at ske en skævvridning imellem land og by.
Karina Adsbøl (DF), 2021-01-13:
Hvad angår penge, er der jo nok at tage af.
Det har jo flere gange på Finansministeriets hjemmeside være skrevet, hvad ikkevestlig indvandring koster.
Nu ved jeg godt, at Enhedslisten synes, at man også vil betale for deres danskundervisning.
Vi synes, at vi skal sikre en god og værdig ældrepleje.
Men lad os så sige, at Enhedslisten vil en anden vej, hvad angår den her finansiering, hvad er det så for en finansiering, Enhedslisten gerne vil pege på for at sikre en bedre ældreomsorg og -pleje?
Det undrer mig jo ikke, at De Radikale ikke støtter finansieringen.
Men jeg vil gerne spørge til velfærdsaftalerne.
Jeg synes egentlig, det er lidt mærkeligt at kalde dem velfærdsaftaler, for kan ordføreren ikke bekræfte, at man faktisk fratager ældre rettigheder med de velfærdsaftaler, der er lavet i de kommuner?
Man fratager dem retten til selv at vælge en bolig.
Man fratager dem retten til selv at vælge en hjælper.
Man fratager dem nogle rettigheder, som de i dag faktisk har, i den velfærdsaftale, som De Radikale jo har indgået sammen med regeringen.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-01-13:
Tak for spørgsmålet.
Nej, det er jo kun tilfældet, såfremt den enkelte kommune vælger at benytte sig af det.
Det, der ligger i velfærdsaftalen her, er, at man stiller kommunerne fri på de områder, som kommunerne vælger at stille sig fri på.
En kommune kan jo sagtens vælge at køre fuldstændig status quo de kommende år, hvis det er det, man har lyst til.
Det vil selvfølgelig være i strid med hele ånden, og jeg har også svært ved at forestille mig, at det vil ske, men der ligger ikke noget i aftalen, der kræver, at kommunerne opfører sig på en bestemt måde.
Det er korrekt, at en kommune kan vælge at fjerne nogle af de tilbud, som vi i dag tager for givet ude i hver enkelt kommune, men det er jo hele hensigten.
Vi må have tillid til, at de kommuner ønsker at styrke deres ældreområde.
Vi skal have tillid til, at de ønsker at gøre det så godt som muligt for deres borgere, og i sidste ende er det jo kommunen, der står til ansvar over for deres vælgere, når den tid kommer.
Så jeg har tillid til, at de tre kommuner, som det her jo drejer sig om, selvfølgelig vil gøre deres bedste for at højne kvaliteten på den måde, som de finder bedst, og så må vi jo tage de erfaringer, de gør sig, med videre i arbejdet herinde.
Karina Adsbøl (DF), 2021-01-13:
Det er jo godt, at De Radikale har tillid.
Jeg har det også sådan, at tillid i hvert fald er noget, man skal gøre sig fortjent til, og jeg er selvfølgelig bekymret, når vi ser det massive omsorgssvigt, der har været forskellige steder i Danmark på ældreområdet.
Men kan ordføreren så ikke bekræfte, at kommunerne kan vælge at fratage ældre de rettigheder, som de har i dag, altså retten til at vælge, hvor de vil bo, og retten til selv at vælge deres hjælper, altså at det inden for flere områder faktisk er det, der i praksis kan ske?
Stinus Lindgreen (RV), 2021-01-13:
Mange tak.
Jeg tror, at vi alle sammen deler ønsket om at hjælpe vores ældre medborgere, mere end vi gør i dag.
Derfor er det også glædeligt, at ældreområdet bliver prioriteret i den netop vedtagne finanslov, ligesom jeg i min korte tid herinde på Christiansborg har været med i en række andre aftaler, som styrker området.
De afsatte midler på finansloven skal jo netop bruges på mere tid til pleje og omsorg, på at højne kvaliteten i plejen og på at sikre et øget fokus på faglighed.
Men der er stadig store udfordringer.
Jeg er dog ikke enig i, at løsningen er en ældrelov, som der lægges op til her.
Vi kan i Radikale Venstre, måske ikke så overraskende, ikke bakke op om de finansieringsforslag, der peges på, og særlig ikke deltagerbetaling for danskundervisning for udenlandske arbejdstagere.
Der er også tale om en lang række krav til meget specifikke tiltag, der kommer til at detailstyre i en grad, som vi i Radikale Venstre ikke kan bakke op om.
Der skal være plads og tillid til, at lokale løsninger kan variere.
Jeg mener også, at de problemer, der er på ældreområdet, er komplekse, og at flere af dem ikke udelukkende handler om ældre, men også om andre grupper, og at løsningen derfor skal findes inden for forskellige områder.
Derfor vil vi hellere være med til at løfte problemerne, som vi er enige om at der er, med ind i de forhandlinger om en ny sundhedsaftale, der ifølge statsministeren skal starte her i år.
De meget hjerteskærende sager, som har været omtalt af flere ordførere, vidner i høj grad om, at der er behov for en kulturændring i store dele af vores ældrepleje.
De problemer løses ikke ved blot at vedtage en ny lov.
I forvejen stilles der krav om, at de ældre skal have den nødvendige pleje.
Dertil har vi jo netop lavet en aftale om at give tre kommuner frie rammer til at udnytte deres tilbud på ældreområdet.
Her vil jeg også glæde mig til at se, hvilke erfaringer og gode idéer der kommer frem, og de må gerne komme alle kommuner til gode.
Fru Karina Adsbøl har nævnt flere gange, at Dansk Folkeparti vil have handling nu .
Det er et skridt på vejen, men det er ikke hele løsningen.
Så i Radikale Venstre har vi sympati for hensigten med forslaget, men vi kan ikke bakke op om det.
Karina Adsbøl (DF), 2021-01-13:
Men jeg vil godt lige læse op fra beslutningsforslaget om de økonomiske konsekvenser: »Ældreloven, som skal sikre ældre en værdig og tryg tilværelse, finansieres gennem besparelser på udlændingeområdet, herunder genindførelse af deltagerbetalingen for danskundervisning for udenlandske arbejdstagere.«
Så det er jo mere end de 145 mio. kr., der nævnes i forslaget.
Det er bare noget, der indgår i finansieringen.
Nå, det kan vi ikke blive enige om, men jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge Peder Hvelplund: Hvor meget er serviceniveauet løftet ude i kommunerne?
Regeringen og Enhedslisten siger, at der jo er sket et markant løft.
Det kan vi jo måle på serviceniveauet.
Er det steget?
Får de ældre en bedre pleje og behandling?
Altså, det har vi bare ikke set nogen eksempler på, overhovedet.
Det, vi ser, er desværre en række eksempler på omsorgssvigt ude i vores ældrepleje og desværre også på en række plejehjem.
Så hvor meget er serviceniveauet løftet?
Hvordan kan Niels mærke det?
Peder Hvelplund (EL), 2021-01-13:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at der ikke er kommet et markant løft endnu, men vi har til gengæld fået stoppet udhulingen.
Det, der var konsekvensen af den tidligere regerings politik og de økonomiaftaler, der blev lavet der, var jo, at der ikke fulgte tilstrækkelige midler med.
Så kunne man sagtens komme bagefter og lave alle de aftaler om værdighedsmilliarder og ældre milliarder, men hvis man samtidig udhulede kommunernes finansieringsgrundlag, så de bare blev brugt til at dække de huller, der var skabt gennem de besparelser, der var blevet påtvunget kommunerne, så hjalp det jo ikke meget.
Jeg anerkender, at der ikke er sket et markant løft endnu, men vi har sikret, at nu følger midlerne med det stigende antal ældre, og så har vi lagt yderligere midler oveni.
Det er jo det, der gør, at man kan gå ud og ansætte 1.000 flere i ældreplejen ude i kommunerne.
Det er ikke et markant løft, men det er dog bedre, end det var sidste år.
Så det er et løft, og det er jo både med til at sikre, at vi får flere hænder derud, men også at vi får et uddannelsesløft, så de ufaglærte, der er derude, faktisk får en faglært uddannelse.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-01-13:
Det er korrekt.
Det kunne i princippet ske, hvis en kommune vælger, at de vil stille deres ældre borgere dårligere, end de står i dag; hvis de synes, at det er en god måde at udnytte de rammer, de har fået, på, kan de i princippet gøre dét.
Jeg har ikke grund til at betvivle de tre kommuner, der her har fået frie rammer, at de vil gøre det bedst mulige.
Jeg har tillid til, at de vil gøre det bedste, de kan, inden for de rammer, de har.
Peder Hvelplund (EL), 2021-01-13:
Jamen jeg kan forsikre fru Karina Adsbøl om, at jeg ikke har været fraværende i forhold til debatten.
Det kan så være, at fru Karina Adsbøl har været fraværende i forhold til den offentlige debat, for til spørgsmålet om, om ikkevestlig indvandring koster 33 mia. kr., kan man sige, at det gør det jo kun, hvis det er sådan, at man indregner udgifter til kystsikring, til tjenestemandspension og til forsvaret, altså en idé om, at hvis den ikkevestlige indvandring ikke fandtes, så ville vi ikke have de udgifter.
Så det er jo nogle tal, der er pustet op.
Det reelle tal er måske 6 mia. kr., og det kan så endda være tvivlsomt.
Så det at skulle begynde at finde finansiering på den måde er nok en temmelig usikker måde at skulle gøre det på, og i hvert fald vil det ikke være noget, Enhedslisten vil kunne bakke op omkring.
Men jeg kan jo ikke se anden finansiering i forhold til det her.
Det er det eneste konkrete eksempel, der er på finansiering.
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg synes, at ordføreren sådan var med til at tegne det der billede af, at der ikke var udfordringer i forhold til normeringer i plejesektoren, altså at der altid var personale nok.
Der har vi jo tidligere set i undersøgelser fra FOA, at op til hvert fjerde FOA-medlem har oplevet at måtte gå fra en borger, der har været plejekrævende, fordi man har været alene på arbejde.
Altså, vi skal jo bare forestille os, at der både kan være en borger, der er dørsøgende, og samtidig en, der skal have skiftet ble, hvor man skal foretage den vurdering.
Altså, er det ordførerens opfattelse, at der ikke er tale om, at vi også mangler ressourcer, altså medarbejderressourcer, i ældreplejen for at få en velfungerende ældrepleje?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-01-13:
Det er jo både-og.
Nu afslørede jeg det ikke under min tale, men jeg har selv for mange år siden arbejdet på et plejehjem.
Det, der faktisk var kendetegnende ved det – nu er det mange år siden, og der er sket mange ting siden af både godt og skidt, kan man sige – var jo det der med et behov for noget fleksibilitet.
Altså, der var nogle tidspunkter, hvor der var en høj spidsbelastning, og hvor jeg undrede mig over, at vi kun var to personer på den her gang med ret mange beboere, selv om jeg ikke kan huske, hvor mange det var; det vil jeg ikke lægge mig fast på.
Og så var der andre tidspunkter, hvor det så helt anderledes ud.
Så gik jeg i øvrigt også og arbejdede med nogle, der var knaldhamrende dygtige og gik den ekstra mil, og hvis der var plads og tid til det, gik man lige hen i køkkenet og bagte med nogle af de andre.
Summa summarum er der brug for en stærk kulturændring inden for det her område, og der er også brug for, at vi anerkender og værdsætter de medarbejdere, der faktisk går den ekstra mil.
Og så er der nogle steder, og det sagde jeg også i forbindelse med fru Karina Adsbøls spørgsmål, hvor det er helt horribelt, at man laver sådan et millimeterdemokrati, at folk skal stå fast på tidspunkter i en grad, så de bliver nødt til at gå fra en borger, altså fordi man ellers ikke når alt det, man skal i rækkefølgen.
Peder Hvelplund (EL), 2021-01-13:
Eller er det udtryk for, at der også er et strukturelt problem her?
Peder Hvelplund (EL), 2021-01-13:
Tak for det.
Jeg hører alle de initiativer, der ligger i det her.
De ældre skal sikres både en værdig behandling og nærvær og omsorg og direkte indflydelse på egen hverdag.
Er det Dansk Folkepartis opfattelse, at det er noget, der ville kunne sikres for 145 mio. kr.?
Altså, vil vi kunne løfte det for 1,5 mio. kr. pr. kommune, så vi kan give minimumsnormeringer, få indskrevet klippekortsordningen ind i serviceloven?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-01-13:
Men igen er det jo både-og.
Der er også mange andre eksempler, hvor det forholder sig stik modsat, altså hvor der er tale om medarbejdere, der knokler bagdelen ud af bukserne og alligevel ikke får den anerkendelse og alligevel ikke får lov til at få den ekstra tid til at yde den omsorg, som de for alt i verden gerne vil.
Så jeg vil sige, at det er både-og, hvis vi graver ned i tallene.
Karina Adsbøl (DF), 2021-01-13:
I Dansk Folkeparti fik vi også sat 0,5 mia. kr. af til ekstra varme hænder hvert år fremadrettet.
Så jeg har somme tider lidt svært ved at vurdere, hvad der er nye varme hænder, og hvad der er sat midler af til på de tidligere finanslove.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at holde fast i noget.
Enhedslisten støtter så klippekortsordningen og det med omsorg, så det må vi jo kunne lave noget om i f.eks. et udkast til en beretning eller noget andet – altså dér, hvor vi kan blive enige.
For jeg er jo godt klar over, at vi desværre ikke har 90 mandater til det her.
Det ville ellers være fint.
Så vil jeg bare lige sige, hr. Peder Hvelplund, at nu er det jo sådan, at det er den til enhver tid siddende regering og KL, der forhandler økonomiaftaler.
Dansk Folkeparti har så været med til at hive ældreområdet med ind i finansloven, når vi har siddet med som støtteparti.
Peder Hvelplund (EL), 2021-01-13:
Med den finansiering, der ligger her, er jeg lykkelig for, at fru Karina Adsbøls parti ikke kan sikre 90 mandater til det her beslutningsforslag.
Men det er jo ikke helt rigtigt, hvad der bliver sagt, for ganske vist er det regeringen, der forhandler med KL og laver økonomiaftalerne, men de skal dog igennem Finansudvalget som et aktstykke, hvor partierne kan stemme for eller imod.
Og her sidste gang stemte Enhedslisten imod, fordi vi ikke mente, det var tilstrækkeligt.
Det gjorde Dansk Folkeparti ikke dengang under den tidligere regering, og det er jo præcis det, der er forskellen på dengang og nu.
Det var, at dengang blev der lavet økonomiaftaler, som ikke dækkede udgifterne til det stigende antal ældre.
Derfor kunne man godt tilføre midler i finansloven, men de skulle så bare bruges til at dække huller, og det er det, der er den store forskel.
Mette Thiesen (NB), 2021-01-13:
I Danmark har vi verdens højeste skattetryk, men det er bestemt ikke alle steder, hvor vi har en ældrepleje, der matcher, hvad vi reelt betaler for den.
Hele strukturen er forkert, og flere penge ude i kommunerne vil ikke nødvendigvis løse noget som helst.
I beslutningsforslaget her står der, at alle ældre skal have en værdig behandling, og det er jeg fuldstændig enig i.
Dem, der har været med til at bygge vores land op, skal sikres en værdig alderdom – en alderdom med tryghed, nærhed, varme og omsorg.
Men minimumsnormeringer i ældreplejen kan vi ikke støtte.
Det er ikke, fordi vi ikke mener, der skal være gode normeringer, mennesker nok, men det er simpelt hen, fordi vi ikke mener, at minimumsnormeringer er den rigtige løsning.
Mere statsstyring er ikke den vej, vi vil gå.
I tilfældet med Else stod der tre mennesker og kiggede på, at Else led og blev ydmyget.
Med hensyn til tilsyn er vi enige i, at tilsynet skal være bedre, men der skal laves et ordentligt tilsyn – et tilsyn, der kan undersøge både økonomi, ældreplejen og meget andet.
Og det skal være præcis det samme, der skal undersøges for private og for offentlige tilbud.
Det er det ikke i dag, hvor de kommunale plejecentre og hjemmeplejen kan putte deres økonomi ind i det store kommunale budget, og hvor det reelt er svært at udregne en nøjagtig pris for en plejehjemsplads.
Det skal laves om.
I Nye Borgerlige deler vi den brændende ambition om at sikre de ældre danskere, som har været med til at bygge vores samfund op.
De skal kunne leve en værdig alderdom på et plejehjem, de selv vælger.
Pengene skal ikke bare kanaliseres i kommunekassen.
De skal følge den enkelte ældre.
Derved får de et reelt frit valg, og gode plejehjem vil blive valgt til, dårlige vil blive valgt fra.
De enkelte plejehjem skal være frie og have mulighed for at hyre og fyre, som de selv ønsker.
Dårlige medarbejdere skal ikke bare omplaceres kommunalt.
Vi ønsker langt flere friplejehjem.
Dér er der kortere fra den gode idé til konkrete handlinger.
Grundlæggende set vokser den gode ældrepleje og de gode plejehjem op nedefra på grund af ildsjæle.
De fødes altså hverken i en kommunalbestyrelse eller i en kommunal forvaltning.
Vi deler den brændende ambition om at sikre en værdig ældrepleje.
Vi er bare ikke enige i, at vi med alle elementer her går den rigtige vej, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget, som det ligger.
Men jeg er nødt til at slutte af med at sige, at jeg glæder mig meget over det gode samarbejde, vi har med Dansk Folkeparti, om at sikre danske ældre.
Karina Adsbøl (DF), 2021-01-13:
Tak for det.
Jamen det er jeg sådan set lidt skuffet over, for jeg havde indtryk af, at fru Mette Thiesen plejer at støtte de beslutningsforslag, jeg fremsætter i Folketingssalen.
Og så vælger Nye Borgerlige at stemme imod det her forslag.
Jeg må sige, at det er jeg dybt forundret over.
Hvordan er det konkret – ud over det frie valg, som Nye Borgerlige jo tit nævner – at man så vil sikre, at de ældre får en god og værdig og omsorgsfuld behandling?
Det handler jo ikke kun om plejehjem.
Vi har jo også en hjemmepleje.
Pleje- og omsorgssektoren er jo stor.
Nye Borgerlige siger, at det heller ikke drejer sig om flere midler.
Det kan være, at det bliver lidt svært med den økonomiske politik, Nye Borgerlige fører i forhold til det her, at få sikret en ordentlig velfærd.
Men hvad vil Nye Borgerlige?
Mette Thiesen (NB), 2021-01-13:
Tusind tak.
Det er jo altid en dejlig mulighed, at der bliver spurgt ind til det, så man kan få lov til at fortælle om sin egen politik.
Som ordføreren fuldstændig rigtigt starter med at sige, så plejer vi faktisk at stemme for rigtig mange af de forslag, som Dansk Folkeparti fremsætter, fordi vi grundlæggende set er enige i rigtig mange af de ting.
Vi har bl.a. lige bakket op om det her med, at man selvfølgelig skal have en ren straffeattest, hvis man skal være ansat i forhold til nogle af de allermest sårbare.
Men hele tanken om minimumsnormeringer, hvor man fra statens side går ind og beslutter x antal medarbejdere de enkelte steder, er ikke den vej, vi ønsker at gå.
Det, vi ønsker, er at sætte de enkelte tilbud fri og ligesom lade dem bygge noget op.
Jeg skal være fuldstændig ærlig og sige, at jeg selv har været ansat som skolelærer i en folkeskole i rigtig, rigtig mange år, og er der noget, der kan demotivere folk, så er det, at alting er styret oppefra.
Det er jo også derfor, at jeg bl.a. fra start af har været imod folkeskolereformen, fordi det jo er et spørgsmål om, at man går ned ad en vej, hvor man fratager den enkelte at gøre den indsats, vedkommende gerne vil.
Til sidst føles det bare sådan lidt ligegyldigt.
Det, vi vil sikre, er, at vi kommer af med de brodne kar.
Vi synes også, at der er nogle udfordringer i forhold til rekruttering, som der er blevet talt om før, og vi vil lade pengene følge den enkelte ældre.
Så vil vi sikre langt flere friplejehjem og mere frit valg, og så tror vi grundlæggende set på, at det gode tilbud som sagt er nedefra og op.
Det sagde jeg præcis i min tale, for vi har jo en udvikling i, at vi bliver flere ældre.
Folk bliver ældre, og det er jo derfor, at vi også siger det her med, at pengene skal følge den enkelte.
For det her med, at man bare kanaliserer pengene ud i kommunekassen, tror vi ikke på.
Nu har vi jo lige set eksemplet med minimumsnormeringerne på børneområdet, hvor vi faktisk kan se, at en ret stor procentdel af de penge går til administration.
Det er jo ikke den vej, det skal gå.
Det skal jo gå til de ældre.
Det skal jo gå til, at de kan få et ordentligt tilbud, uanset om det er noget hjemmepleje eller det er en plejehjemsplads.
Karina Adsbøl (DF), 2021-01-13:
Jeg synes bare ikke, at jeg helt fik svar.
For jeg er helt med på, at Nye Borgerlige vil det frie valg, men her snakker vi jo altså også om nogle rettigheder, altså nogle rettigheder for de ældre til selv frit at vælge.
Det er klippekortsordningen.
Der står i beslutningsforslaget det med at skrive omsorg ind i lovgivningen.
Det står ikke i lovgivningen i dag.
Det står ikke i servicelovens § 83, at ældre har ret til omsorg.
Så ud over det frie valg, hvordan vil man sikre det?
Når vi snakker om minimumsnormeringer, snakker vi jo om en bund.
Jeg tænker, at Nye Borgerlige vel er enige med Dansk Folkeparti i, at ingen nattevagt skal gå alene med 40 beboere.
Mette Thiesen (NB), 2021-01-13:
Det er vi fuldstændig enige i, og det er jo også bare et klassisk eksempel på utrolig dårlig ledelse.
Og som ordføreren selv nævnte tidligere, så har man jo set eksempler på ledelse, hvor der simpelt hen er en leder, der går hjem kl. 15, og så sejler det hele.
Der er måske en eller to stakkels medarbejdere på arbejde, der skal stå for alle de her ældre mennesker, hvoraf nogle af dem, som det også er nævnt, er dørsøgende, eller som på anden vis har behov for, at der også er nogle, der holder øje med dem.
Så nej, det er selvfølgelig ikke i orden.
Det er jo derfor, at vi vil sikre det her med, at man eksempelvis får flere friplejehjem, for så er det jo også der, hvor man har friere rammer til netop at have en ledelse, der er tæt på; en ledelse, der kan hyre og fyre; en ledelse, der kan være nær osv.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-01-13:
Jeg er sådan set fuldstændig enig i, at der er børn, der har et stort behov for at kunne komme i institutionen, og derfor har vi også i bred enighed defineret, at det skal være muligt.
Det skulle det være sidste år, og det skal det også fortsat være.
Det er slet ikke der, udfordringen er.
Udfordringen er der, hvor man egentlig skal udnytte de muligheder, som ministeren nu nævner, for at gøre noget andet.
Jeg røber vel ikke for meget, når jeg siger, at ministeren i går udtalte sig om, at der var lavet en aftale om, at man kunne gøre det her på en mere smidig måde og måske også kunne synliggøre det.
Når jeg nu i dag prøver at slå op, hvad der så egentlig står på ministeriets hjemmeside, så står der: »Kan skoler og institutioner tvinge elever/kursister/deltagere til at modtage undervisning fysisk på skolen hvis de er undtaget fra nedlukning?
For de elever, deltagere eller kursister, som er undtaget fra lukningen og derfor skal møde fysisk frem på skolen eller institutionen, gælder møde- og deltagelsespligt ... Manglende fremmøde vil skulle registreres som fravær.«
Så ved jeg godt, at der er de muligheder ved siden af, men når man som forældre og i øvrigt ude i systemet læser det her, bliver det i hvert fald tolket anderledes.
De ved ikke, hvordan de skal gøre, og de bliver bange for, om det her er muligt.
Så kan jeg se, at Skole og Forældre i går skrev ud under overskriften »Positivt med større fleksibilitet på specialområdet«: »Nye corona-retningslinjer gør, at elever kan blive hjemme, hvis skoleleder og forældre sammen vurderer, at det er det bedste for barnet.«
Nu troede jeg, at ministeren måske ville have sagt, at der var lavet den her aftale, og så ville jeg have spurgt til, hvor det står henne på hjemmesiden, for jeg mangler egentlig noget klarere information, der understøtter det, som ministeren står og siger her.
Per Larsen (KF), 2021-01-13:
Men det er klart, at minimumsnormeringerne jo er at binde kommunerne op på noget, som vi mener er uhensigtsmæssigt.
Karina Adsbøl (DF), 2021-01-13:
Altså, minimumsnormeringer er jo for at sikre en bund, kan man sige, og for at sikre, at ældreområdet ikke skal slås med børneområdet, hvor man jo har sat minimumsnormeringer af i forhold til pædagoger.
Men jeg er her i Folketinget for at få ting igennem, så derfor vil jeg gerne høre Det Konservative Folkeparti, om det, hvis man fremsatte et forslag om at få skrevet klippekortsordningen ind i lovgivningen og noget med omsorg og frit valg, så er noget, Konservative kunne støtte.