runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Abildgaard (KF), 2016-10-06:
Tak for svaret.
For så vidt angår bøfferne og metaforen, der ligger i det, hvordan er det så med eksempelvis flyrejser?
Mener Alternativet, at man der bør gå ind og registrere, hvor mange flyrejser folk foretager i løbet af 1 år, for så at pålægge afgifter, når folk rejser mere end et vist antal kilometer, som de nu har lov til at bruge.
Jeg er ikke helt klar over, om Alternativet har sat en kilometergrænse.
Men det er mere for at høre: Er det også en metafor, eller er det rent faktisk et ønske fra Alternativets side?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Først må jeg gentage, at jeg ikke så Debatten den pågældende aften, og jeg går ud fra, at det er blevet brugt som en metafor.
Ja, vi mener, at man skal spise mindre kød.
Det har vi sagt hele tiden.
Vi vil ikke lovgive om, at man kun må spise 100 g kød.
Det er noget, vi mener.
Vi mener så, at vi skal bruge forskellige redskaber til at nå derhen.
Vi måtte jo sige, at Det Etiske Råds forslag om at lægge en afgift på oksekød syntes vi faktisk lød rigtig fornuftigt, for det er super klimabelastende at spise så meget oksekød.
Hvordan kan vi så skrue ned for det forbrug, ligesom vi gør med cigaretter og sprut og alt det andet, vi heller ikke vil have for meget af?
Det kan vi ved hjælp af afgifter.
Men jeg skal ikke gå ind i en debat om den første og den tiende bøf.
I den grad, jeg er bekendt med vores politik – og det plejer jeg at være rimelig godt – handler det om, at vi gerne vil have en afgift på ressourcerne.
Så er det bare, vi tænker over, hvordan vi kan skabe en progressivitet i det.
Det stopper ikke lige ved bøffen.
Det er nok en større beregning, der skal til, end for den enkelte hakkebøf.
Mette Abildgaard (KF), 2016-10-06:
Tak for det, og tak for ordførerens tale.
I virkeligheden kom hr. Morten Østergaard mig lidt i forkøbet, men jeg vil alligevel prøve at spørge lidt mere ind til det her med bøfferne og det med, at første gang går det, og anden gang kommer afgiften så.
Det må man jo nok sige at vi får.
Jeg vil faktisk tillade mig at være lidt fræk og spørge igen: Er det Alternativets politik, at man skal pålægges en afgift, når man i løbet af en uge køber bøf nummer to?
For jeg ved, at jeres politik er, at man maks. må få 100 g kød om dagen.
Så jeg vil bare høre: Hvad så, hvis man f.eks. køber kylling eller gris, som jo ikke er lige så klimabelastende?
Må man så få lidt mere, og hvordan tænker I det skal reguleres rent praktisk, når I nu ikke er bange for den her kompleksitet i afgiftssystemet?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Nu kender jeg spørgeren som en ganske visionær, ideologisk politiker, der gerne vil stå på mål for sin politik, og jeg kan bare love spørgeren, at det vil jeg også.
Selvfølgelig vil jeg da kæmpe for, at vi får gennemført vores politik.
Lige nu har vi 10 mandater, hvis vi sad med 90, ville det hele gå igennem.
Jeg kan ikke spå om, hvornår det sker, men selvfølgelig vil jeg da kæmpe for det.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-10-06:
Når jeg spørger, skyldes det jo, at fru Mette Frederiksen meget klart sagde fra talerstolen tidligere på dagen, at hun ønskede en udlændingepolitik, der er baseret på de nuværende præmisser.
Fru Pernille Skipper lod også forstå, at det løb nok var kørt for den alternative blok, den alternative fløj i dansk politik.
Har man så også i Alternativet accepteret, at ligegyldigt hvilken konstellation der må være på regeringsgangene, altså enten med en borgerlig regering eller en socialdemokratisk regering, så er det den udlændingepolitik, der bliver ført nu, hvis præmisser fortsætter?
Eller er man klar til at sætte mere kraftig handling bag ordene og eventuelt presse en eventuel kommende rød statsminister til at føre en anden politik på området, hvis hun altså vil beholde sit arbejde?
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Det er klart, at for os er der jo en grund til, at vi er i opposition.
En af dem er, som jeg har beskrevet i min tale, at vi synes, det er absurd at basere en politik, der påstår at tage sig af kommende generationers ve og vel, på nedskæringer på uddannelse.
Det er en af grundene til, at vi er i opposition.
Vi synes også, det er helt afgørende, at der føres en aktiv politik for at fremme den grønne omstilling, et område, hvor den her regering har sat foden tungt på bremsen.
Det er en anden grund til, at vi er i opposition.
Og så er vi imod den linje, som flertallet har ført i udlændingepolitikken, og det er en tredje grund til, at vi er i opposition.
Det, jeg forsøger at sige er, at hvis man vil danne regering sammen med os eller bare på grundlag af vores stemmer, kræver det selvfølgelig også, at politikken ændrer sig i den retning, vi ønsker.
Jeg gør mig ingen illusioner om, at det bliver Radikale Venstres politik fra A-Z.
Det var det heller ikke sidst, vi var i regering.
Men det er klart, at hvis man ønsker at føre en politik, der minder mere om Dansk Folkepartis end om Radikale Venstres, så er det jo mere naturligt at bede Dansk Folkeparti om at lægge mandater til et parlamentarisk grundlag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-10-06:
Det er jo meget interessant, for der er også historieskrivning i det her.
Da fru Helle Thorning-Schmidt, Socialdemokratiet, blev statsminister, sagde hun også, at udlændingepolitikken stod helt fast.
Så sagde De Radikale, at det skulle den ikke gøre, og så fik De Radikale jo magt, som de havde agt.
Derfor er det interessant sådan en dag som i dag, at vi har fru Mette Frederiksen, der jo siger, at hun gerne vil føre udlændingepolitik og indvandringspolitik med andre end dem, der egentlig er i såkaldt rød blok, fordi det skal være en indvandringspolitik, der er baseret på et stort flertal i befolkningen osv.
Der er det vurderingen – og det er også min vurdering – at der kræver det faktisk, at man holder fast i den stramme linje.
Og så har vi altså her Det Radikale Venstre, som siger fuldstændig åbent, og som bekræfter det i dag, at man kun er parlamentarisk grundlag, hvis man får mærkbare indrømmelser på bl.a. udlændingepolitikken – og som hr. Morten Østergaard siger i artiklen: Det er korrekt.
Det er jo bare oplysning til borgerne.
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Jeg får næsten indtryk af, at hr. Søren Søndergaard har læst vores forslag, og det er jeg jo glad for, for det er værd at hæfte sig ved.
Det, vi lægger op til, er præcis at give et retskrav til mennesker, der har mindre end 5 år tilbage på arbejdsmarkedet, og som ikke har deres fulde arbejdsevne i behold.
For os er det altså ikke afgørende, om man kom på arbejdsmarkedet i en høj alder eller i en lav alder, om man var lang tid om at gennemføre en uddannelse og først kom sent på arbejdsmarkedet, eller om man har levet på kanten af arbejdsmarkedet og derfor ikke har været på arbejdsmarkedet i mange år.
For os er det afgørende, om man har arbejdsevnen i behold.
Er man ikke i stand til at varetage et ordinært arbejde, skal man have muligheden for at komme på seniorførtidspension, og derfor hænger det for os sammen med vores pensionsalder.
Søren Søndergaard (EL), 2016-10-06:
... altså når man tænker på de skattelettelser, der er lagt op til.
Men derudover har jeg så et andet spørgsmål til hr. Morten Østergaard, nemlig om pensionsalderen, for det er jo et område, hvor De Radikale har ønsket en hævelse.
Det har man ikke rigtig lyttet til, og nu ser vi så konsekvenserne.
Og så kommer De Radikale med et nyt forslag om at hæve pensionsalderen.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om De Radikale og hr. Morten Østergaard vil love, at før man stemmer for en hævelse af pensionsalderen igen, har man sikret et retskrav for folk, der har været et langt liv på arbejdsmarkedet, og som er blevet nedslidte, om, at de får en ordning, de kan leve af; altså sådan, at de to ting går hånd i hånd, og at man under ingen omstændigheder vil stemme for en hævelse af pensionsalderen, uden at der er sådan et retskrav for folk, der er nedslidte.
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Jeg kan jo kun udtale mig på Det Radikale Venstres vegne, og jeg kan klart bekræfte, at det vil vi.
Og vi har ikke bare sagt det som en parole, vi har også anvist konkret, hvordan det skal finansieres frem til 2025.
Der kan jeg jo, hvis vi skal have lidt debat ud af det, bare sige, at det kræver så nok også, at man har nogle finansieringsforslag, hvori man angiver, hvordan man vil prioritere, og også nogle, der kan blive til virkelighed.
Og der håber jeg meget, at de forhandlinger, vi nu skal i gang med, fører til, at der bliver skabt et råderum, der gør, at vi kan prioritere i fællesskab med større ressourcer, for ellers bliver det selvfølgelig en svær kamp.
Men for os står det at afskaffe fattigdomsydelserne altså højt på listen sammen med det at få stoppet besparelserne på uddannelse og få investeret i den grønne omstilling.
Søren Søndergaard (EL), 2016-10-06:
Tak, og tak til hr. Morten Østergaard for talen.
Det er sådan, at der er fremsat nogle forslag til vedtagelse, og det er jo ligesom det blivende resultat af den her debat, vi har i dag – i hvert fald det, der bliver vedtaget.
I det forslag til vedtagelse, som hr. Morten Østergaard er medforfatter til, står der en klar kritik af kontanthjælpsloftet, som hr. Morten Østergaard også har bekræftet her på talerstolen.
Så skulle man jo umiddelbart tro, at når der er sådan en fuldstændig klar kritik, vil de partier, der står bag den, også love, at de vil tilbagerulle kontanthjælpsloftet.
Hvad er ligesom ellers ideen i at kritisere det så klart i den allerførste sætning?
Det forstår vi så ikke er tilfældet, og derfor bliver vi jo ligesom nødt til at spørge hvert enkelt parti, hvad de egentlig mener.
Derfor vil jeg også godt spørge hr. Morten Østergaard: Er det sådan, at De Radikale med det forslag til vedtagelse lægger det i det, at man efter et kommende valg under en ny regering vil fremsætte det forslag eller i hvert fald stemme for det, hvis det bliver fremsat, at kontanthjælpsloftet bliver afskaffet?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-10-06:
Tak for det.
Ifølge OECD, som jo ikke laver andet end at sammenligne lande med hinanden, så er Danmark det land, der bruger flest penge på uddannelse.
Derfor må man spørge sig selv, om det er fornuftigt, at vi putter endnu flere penge i uddannelsessystemet, fordi det, vi gerne skulle få ud af flere penge, jo er, at vi får en højere kvalitet.
Jeg vil gerne sætte spørgsmålstegn ved, om det at putte flere penge i uddannelsessystemet også er lig med højere kvalitet.
Der er jeg sådan set på linje med Produktivitetskommissionen, der blev nedsat af den tidligere regering, og som sagde, at man i Danmark ikke kan sætte lighedstegn mellem at putte flere penge i uddannelsessystemet og så også få højere kvalitet.
Vi skal faktisk fokusere på at få højere kvalitet, ikke nødvendigvis på at putte flere penge i uddannelsessystemet.
Når vi nu er det land, der bruger flest penge på uddannelse, og også har en lav økonomisk vækst, ville det så ikke være fornuftigt at bruge nogle ressourcer på nogle andre ting, f.eks. lavere skat, som vil give en højere økonomisk vækst?
Når man siger, man lytter til økonomer, er det så ikke det, man bør gøre – og lade være med at stå og brokke sig over, at vi nu ikke bruger mange flere penge på uddannelsessystemet?
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Jamen igen: Hvis hr. Jakob Ellemann-Jensen orienterer sig i vores udmærkede 2025-plan – det kan jeg da kun anbefale – så vil han kunne se, at der er afsat ganske betydelige ressourcer til udviklingsbistand og også til at bringe den op på et niveau i 2025, som er væsentlig højere end det, vi har i dag.
Og det er jo fuldt finansieret i en økonomisk politik, der hænger sammen, hvor vi både har råd til at holde op med at spare på uddannelsen og øge investeringerne i den grønne omstilling, bl.a. fordi vi jo altså har modet til at hæve pensionsalderen allerede i 2025 med et helt år.
Jeg ville ønske, at regeringen ville være med ikke med et halvt skridt, men med et helt skridt, for så kunne man måske gøre lidt mere for dem i verden, der har det sværest.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-10-06:
Så der kommer vi måske til en gang, måske.
Men hvis det står til Det Radikale Venstres plan, hvor langt vil vi så være nået i 2025?
Hvad vil det koste?
Og hvor finder man finansieringen til det her?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre.
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Det er rigtigt, at vi fortsat har et mål om 1 pct. i udviklingsbistand, men vi har jo fremlagt en 2025-plan, hvori man også kan se, at det mål kan vi ikke nå, heller ikke i 2025.
Jeg erkender, at det er et langsigtet mål, og det er bestemt ikke blevet mindre langsigtet af, at den nuværende regering jo så kraftigt har reduceret udviklingsbistanden.
Men man kan klart se i vores 2025-plan, at der er råd til gradvis at øge udviklingsbistanden, også selv om vi ikke kan nå 1 pct. allerede i 2025.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-10-06:
En af de ting, som Radikale Venstre også har været meget klare om, tidligere i hvert fald, er, at man ønsker at øge udviklingsbistanden til det, der svarer til 1 pct. af bruttonationalindkomsten.
Det koster så ca. 68,4 mia. kr. frem til 2025, hvis vi skulle indføre det i morgen.
Jeg kan afsløre, at det ikke er regeringens plan, og jeg tror ikke, at jeg røber for meget nu.
Hvor skal de penge komme fra?
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Jamen det er det – til borgerne, til vælgerne og til politikerne her i salen.
Jeg kan se, at det har fyldt meget i diskussionen i dag fra Dansk Folkepartis side.
Jeg ville da være glad, hvis vi sådan var blevet imødekommet på den måde, som man er blevet, hvor forholdet mellem Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti, hvad udlændingepolitikken angår, jo nærmest er blevet som forholdet mellem kronen og euroen, nemlig at selv det mindste udsving fører til en umiddelbar justering af kursen.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-10-06:
Jeg er nødt til at skuffe hr. Morten Østergaard med, at han desværre ikke har vist sig i mine drømme endnu, men altså, man kan jo håbe på, at det sker i fremtiden – på en positiv måde.
Når jeg spørger, skyldes det jo ikke, at regeringen er træt eller visionsløs.
Jeg synes, at helhedsplanen for 2025 udstikker en meget ambitiøs og også vigtig vej for Danmark.
Jeg vil også gerne kvittere for den måde, hr. Morten Østergaards parti har reageret på dele af planen.
Men når jeg spørger, skyldes det jo det, der er Det Radikale Venstres ønskescenarie som den helt centrale brik i dansk politik.
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Jeg kunne se på den politiske ordfører, at han var lidt uforstående over for ønsket om, at jeg skulle optræde i hr. Jakob Engel-Schmidts drømme, men hvem ved?
Det, jeg til gengæld vil sige, er, at det her er åbningsdebatten og vi står til rådighed for forhandlinger om regeringens helhedsplan.
Og det er rigtigt, at den på en række punkter minder om det, vi sagde i valgkampen, og som man på det tidspunkt fra Venstres side kaldte masochisme og ikke ville høre tale om osv., og det vil vi jo gerne arbejde med.
Så håber vi selvfølgelig bare, at det bliver til resultater.
Og gør det det, ja, så er det jo, som det altid er med os, sådan, at har vi lavet en aftale, så står den ved magt også efter et valg.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-10-06:
Tak for det.
Jeg forstår på fru Pia Olsen Dyhr, at høje skatter i Danmark overhovedet ikke holder virksomheder væk.
De kommer her alle sammen, fordi vi har god børnepasning, gode skoler og et sundhedsvæsen, som måske også er godt ifølge fru Pia Olsen Dyhr.
Kan fru Pia Olsen Dyhr måske redegøre for sagen om Apples placering i Viborg og fru Pia Olsen Dyhrs egen rolle dér i forbindelse med at overtale Apple til at flytte til Viborg ved at love Apple, at der ville blive en nedsættelse af PSO-afgiften og lignende skatter, som Apple skulle have betalt, hvis ikke Pia Olsen Dyhrs regering og Pia Olsen Dyhr selv havde grebet ind?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-10-06:
Jeg ved ikke rigtig, hvem af dem Venstres ordfører er, men jeg får fornemmelsen af, at jeg lige om lidt får stjålet min grød.
Men lad det nu være.
Det er lidt hyggeligt alligevel.
Jeg vil sige, at det, vi gjorde på børneområdet, var, at vi investerede massivt.
Så måtte vi erkende, at den første halve milliard, vi satte af, brugte kommunerne ikke til at ansætte flere pædagoger.
De brugte den til at videreuddanne dem, og de valgte nogle gange at sætte forløb i gang på tværs af kommuner og andet, men den blev ikke brugt til pædagoger.
Det lærte vi af i forhold til anden omgang, og derfor gjorde vi det målrettet til pædagoger.
Nu må jeg ikke sige mere for formanden.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-10-06:
Så det vil simpelt hen sige, at dengang fru Pia Olsen Dyhr sad i regering og øremærkede en masse penge til børneområdet, var det de onde kommuner, som ikke forstod, at de skulle bruge pengene på flere pædagoger, og de onde, frygtelige borgmestre og byrådsmedlemmer, der simpelt hen fyrede pædagogerne – til den dengang siddende regerings store fortrydelse begribeligvis.
Men nu er det den onde regering, der er kommet til, som altså simpelt hen ikke har styr på at tvinge kommunerne til at gøre, som vi vil, eller hvad?
Undskyld mig, men jeg synes, det kalder på en anelse selvransagelse.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-10-06:
Nej, der var præcis de samme boller på suppen, kan jeg bekræfte ordføreren i.
Når det gælder de multinationale selskaber, har jeg som handelsminister være med til at sikre, at der er virksomheder, der har slået sig ned i Danmark.
De har valgt at lægge deres virksomheder i Danmark – Biogen, BGI og andre store medicinalfirmaer – netop fordi Danmark kan levere på velkvalificeret arbejdskraft.
Det har hele tiden været vores udgangspunkt, at noget af det, Danmark skal leve af, og noget af det, vi skal klare os ved i fremtidens konkurrence, ikke er lave skatter og lave lønninger.
Det er ikke det, der har gjort Danmark rigt.
Det er det, der er inde i folks hoveder, og derfor skal vi fortsat investere i uddannelse og forskning.
Når det gælder pædagoger, er det korrekt, at kommunerne har valgt at skære ned på antallet af pædagoger.
Hvad gjorde vi, mens vi sad i regering?
Vi måtte erkende, at visse kommuner ikke gjorde det.
De valgte at investere i noget andet.
Det var uklogt, og da vi satte den sidste kvarte million af, gjorde vi det derfor meget målrettet, så man netop investerede i pædagoger.
Det, regeringen gør nu, er jo at skære ned på velfærden, hvilket betyder færre pædagoger derude.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-10-06:
Mange tak for det.
Og tak til fru Pia Olsen Dyhr for talen.
Altså, man skulle jo simpelt hen tro – med den tirade imod multinationale selskaber – at fru Pia Olsen Dyhr ikke havde siddet som handelsminister.
Man skulle næsten tro – med den bøn om, at der skal flere ude i daginstitutionerne – at SF ikke sad med i en regering, hvor der blev fyret 3.000 pædagoger.
Man skulle næsten tro, at det med den her mirakelkur, vi åbenbart på min side af hegnet mener det vil være at sænke topskatten, kunne have været det samme, som SF mente, da man sad i regering og sænkede topskatten – for øvrigt da lige finansieret af de der 2,2 mia. kr., man skar SU'en ned med, hvilket ville være fuldstændig grufuldt at gøre nu.
Jeg synes simpelt hen, det her er noget af det mest – undskyld udtrykket – hykleriske, jeg har hørt i den her sal meget, meget længe.
Kan fru Pia Olsen Dyhr bekræfte, at der var nogle andre boller på suppen, dengang fru Pia Olsen Dyhr sad i regering – for ikke så længe siden?
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Det, der er den afgørende skillelinje, er jo, hvem der skal der vurdere, hvem der er dansker.
Er det hr. Søren Espersen og hr. Martin Henriksen på Dansk Folkepartis gruppemøde, der skal sidde og vurdere, hvem der nu er gode nok, om stamtavlen er ren nok til at være dansk?
Eller er det, som jeg siger, et spørgsmål om, hvorvidt man med Grundtvigs ord – vi har haft en mailudveksling om det – for sproget har øre og for fædrelandet ild?
Det, jeg siger, er, at det afgørende er, om man regner sig selv som hørende til det danske folk.
Selvfølgelig skal man have dansk pas og alle de andre ting.
Men pointen er, at det ikke går, hvis vi gør det til sindelagskontrol, som betyder, at vi skal sidde herinde i Folketinget med det til enhver tid herskende flertal og afgøre, hvem der er danskere, og hvem der ikke er.
Det går ikke.
Det ødelægger os.
Søren Espersen (DF), 2016-10-06:
Men spørgsmålet er: Hvordan kunne hr. Martin Henriksen vide noget som helst om det, da han fik det spørgsmål om en person, som han overhovedet ikke kendte?
Er det sådan, at vi bare rask væk skal acceptere prædikatet dansker, uanset hvad det er for nogle folk, vi har for os, uanset om det er en palæstinenser, som tager sit hjemlands stridigheder med herop og skyder folk ned foran synagogen i Krystalgade, uanset om det er tyrkiske forældre, som hiver deres børn ud af skolen i protest mod noget, der sker 2.500 km væk?
Er det danskere også i den radikale formands optik?
Det er det ikke i min optik.
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Nu har vi jo lært Jens Philip Yazdani at kende, fordi hans familieforhold efterfølgende er blevet hudflettet, og jeg tror også, at hr. Martin Henriksen har haft lejlighed til at revurdere sine udtalelser, og at han ikke har fundet, tror jeg, nogen grund til dem – på trods af at moders stemme viste sig at være vestjysk, fordi moderen også er dansk.
Man har så vurderet, at han godt kunne få sin iranske fars efternavn, for de sagde dengang, da han blev født for 18-20 år siden, at om 20 år er der ikke nogen, der vil gå op i den slags i Danmark.
Jeg synes, det er dybt begrædeligt, at det er sådan i dag.
Jeg kan i hvert fald sige med sikkerhed, at jeg aldrig kunne drømme om at overlade det til hr. Søren Espersen eller hr. Martin Henriksen at beslutte, hvem der er dansk, og hvem der ikke er.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-10-06:
Det er korrekt, at jeg besøgte Apple i Californien og netop talte med dem om at placere deres datacenter i Danmark.
Det gjorde vi ud fra en diskussion om, om man kan bruge fjernvarmen på en klogere måde, om man kan bruge noget af overskudsvarmen fra nedkølingen af de her datacentre.
Det var det, Apple var interesseret i.
De var optaget af, om de kunne styrke deres grønne profil i forhold til f.eks. nogle af deres konkurrenter.
Jeg tror, hr. Ole Birk Olesen kigger meget kortsigtet på det, når han tror, at det alene er skat, der gør, at store multinationale selskaber placerer sig i Danmark.
Det er ikke min oplevelse.
Når jeg har mødtes med dem og diskuteret med dem, har det handlet om enten en grøn profil eller veluddannet arbejdskraft.
Når det gjaldt Apple, har de været meget klare i mælet.
Det, de sagde til mig, var, at de ønskede at have en grøn profil, f.eks. i forbindelse med lossepladser, hvor de kunne bruge metangassen.
Det var derfor, de første gang placerede sig i Indien.
Nu har de valgt at placere sig i Viborg, fordi de netop kunne få andel i noget af den kølevarme, der er i forbindelse med fjernvarme.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-10-06:
Jamen det er ikke mig, der udtaler mig så kategorisk, som når fru Pia Olsen Dyhr påstår, at jeg skulle have sagt, at skatter er det eneste, som virksomheder koncentrerer sig om, når de placerer sig et eller andet sted.
Jeg siger, at det er en del af det samlede billede.
Fru Pia Olsen Dyhr derimod udtaler sig meget kategorisk, når hun siger, at skat ingen betydning har for, om virksomheder placerer sig i Danmark.
Og vi kan jo se af Applesagen, at regeringen, som fru Pia Olsen Dyhr var med i, og som hun stod i spidsen for i de her forhandlinger med Apple, var endog meget imødekommende over for Apples ønske om, at afgifterne skulle være anderledes end det, Apple skulle have betalt.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-10-06:
Altså, min datter går altid rundt og siger: Politiet er vores venner.
Jeg tror, det er noget, hun har lært af sin far fra barnsben.
Og det synes jeg sådan set er en meget god levesætning.
Politiet er jo vores venner, og de gør en enorm indsats.
Hvorvidt der skal være en mobil politiindsats på Christiania eller ej, mener jeg er en politivurdering.
De må jo vurdere, hvordan man bedst håndterer det.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi bakker op om christianitterne, som har ønsket at få styr på Pusher Street.
De har jo i den grad udvist civilcourage ved netop at have skubbet rockerne ud, for det er jo det, der er tale om.
Der er tale om bander, der i den grad har domineret Christiania.