runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2020-11-24:
Det er selvfølgelig ærgerligt, at Enhedslisten ikke vil støtte følelige straffe på det her område.
Vi synes jo selv i Dansk Folkeparti, at det er med til at sende et signal til dem, der kunne finde på at flygte, når de nu sidder i fængsel og vi alle sammen er enige om, at de har begået kriminalitet.
Domstolene har dømt dem, så skal de også sidde i fængsel og ikke være alle mulige andre steder.
Okay, men det, som jeg så hørte fra fru Rosa Lund, var, at en del af udfordringen mener Enhedslisten er, at Kriminalforsorgen mangler midler.
Det kan man også læse om i Berlingske i dag med nogle eksempler på i virkeligheden uholdbare forhold.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre noget om.
Nu sidder Enhedslisten jo og forhandler finanslov.
Vi har ikke set sådan altomfavnende invitationer hos Dansk Folkeparti fra regeringens side om at forhandle finanslov, men det er jo der, pengene er, og det er jo der, pengene gives.
Follow the money, plejer man at sige.
Så jeg vil godt spørge Enhedslisten: Vil Enhedslisten kræve flere penge i finansloven til fængselsfunktionærerne, til Kriminalforsorgen?
Kristian Hegaard (RV), 2020-11-24:
Tak for ordet, formand.
Næsten alle har set en film eller en tv-serie om fangeflugter.
Jeg kan huske, at jeg i mine unge dage så tv-serien »Prison Break«, hvor seriens hovedperson var ingeniør og havde et fængsel tatoveret på maven og var meget klog og dygtig til at bryde ud af diverse fængsler.
Men fangeflugter er ikke fascinerende.
Det er tåbeligt, og det er dumt.
For der er en grund til, at man er spærret inde.
Det er, fordi man har forbrudt sig mod fællesskabets regler – ligesom man må vente noget tid på at komme tilbage på banen, hvis man har fået et rødt kort i fodbold.
Men det afgørende og mest afskrækkende må være at gøre det så svært som muligt at flygte.
For vi har jo på det seneste set nogle sager, hvor man med rette kan rejse spørgsmålet: Kan vi mon gøre det bedre?
Er sikkerheden f.eks. god nok på sikrede institutioner?
For jeg tror grundlæggende ikke, at der er nogen, der træffer beslutning om at flygte fra fængslet, ud fra hvad straffen er.
Og et godt eksempel på det er, at vi jo for nylig så en person med en livstidsstraf, hvis navn jeg ikke vil nævne, forsøge at flygte fra et fængsel.
Vi noterer, at regeringen er i gang med at se bredere på spørgsmålet omkring fangeflugter, bl.a. med afsæt i de seneste sager, også den i oktober, og det er jo en fremgangsmåde, vi støtter, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Rosa Lund (EL), 2020-11-24:
Jamen der er mange ting, som Enhedslisten kræver i finansloven, om end det er lidt svært at slippe igennem mediemuren lige for tiden med vores krav.
Der er faktisk mange ting, vi kræver, og noget af det, som vi har haft stort fokus på i forhold til Kriminalforsorgen, er at sikre, at der ikke bliver skåret ned, men at de nye fængselspladser, som bliver lavet, rent faktisk bliver finansieret.
Og så tror jeg, at både hr. Peter Skaarup og jeg kunne ønske os, at der var mange flere penge til Kriminalforsorgen.
Det håber jeg vi kan arbejde sammen om at sikre, når der skal genforhandles et forlig om Kriminalforsorgen, hvor det er min klare ambition, at Enhedslisten skal være med.
Nick Hækkerup (S), 2020-11-24:
Jeg har ikke sagt, at vi ikke vil sætte straffen op.
Jeg har sagt, at det kunne være relevant at se på, og jeg har bare sagt, at når vi nu får en handlingsplan, som giver det samlede billede af, hvad der kan være relevant at gøre – det kan være forhold ved sikkerheden, det kan være andre reaktionsformer, og det kan være helt andre forhold, der bliver peget på – er det jo i den situation, hvor vi kender det fulde billede, at det er relevant at tage stilling til, hvad der så skal gøres.
Når jeg er bekymret over minimumsstraffe er det jo, præcis fordi vi så forskyder rollerne mellem os som den lovgivende magt og domstolene som den dømmende magt, altså det her med, at der sidder nogle domstole, som er tæt inde og vurdere den konkrete sag og kan se, om der er nogle omstændigheder, som gør, at der skal straffes hårdere eller der skal straffes mildere.
Hvis vi tager det element væk, er vi inde i en automatik, hvor f.eks. – nu havde vi Lalandiasagen før om trusler – der ikke ville kunne tages stilling til, at det er en ung mand, som har begået det, og at det kan have nogle uddannelsesmæssige konsekvenser osv., og den type overvejelser synes jeg der skal være plads til at domstolene har.
Peter Skaarup (DF), 2020-11-24:
Jeg vil godt lige prøve at stille spørgsmålet igen, for jeg synes ikke rigtig, jeg fik svar på det.
Ministeren er imod minimumsstraffe, forstår jeg, også når det gælder vanvidsbilisme, må man så forstå.
Det er jo det, det kommer et borgerforslag om nu her, altså at vi skal indføre minimumsstraffe for det.
Men så spørger jeg jo så: Betyder det også, at ministeren er imod minimumsstraffen for drab, og er ministeren imod minimumsstraffen for besiddelse af skydevåben, som vi i øvrigt hævede for ikke så forfærdelig lang tid siden?
Nick Hækkerup (S), 2020-11-24:
Jeg synes, det er problematisk – principielt problematisk – når den indikerede straf er ufravigelig, når der ikke er omstændigheder, som kan spille ind og have betydning for, hvad straffen så bliver i den konkrete situation.
Jeppe Bruus (S), 2020-11-24:
Tak for det.
Det er klart, at fangeflugten med Ubådsmadsen var spektakulær, også alvorlig.
Den udsatte både andre indsatte, de ansatte og folk på gaden for fare.
Jeg tænker, at vi alle sammen sad og tænkte, at hvordan pokker kunne det dog lade sig gøre.
En mand som ham – hvorfor passede man ikke bedre på?
Derfor er det også helt rimeligt, at vi alle sammen er optaget af at finde ud af, hvad pokker der er sket, og hvordan man kan forhindre, at det sker igen.
Det er jo desværre ikke første gang og nok desværre heller ikke sidste gang, at vi ser en fange, der undviger.
Derfor er det godt, som justitsministeren også var inde på, at kigge på, hvad man kan lære af det, og hvad vi kan gøre ved det, og i den forbindelse også kigge på, hvad det er for nogle muligheder, man har, for at forhindre, at det sker igen.
Peter Madsen har jo modtaget den højeste straf, og om han bliver straffet med 1 år eller 2 år eller 3 år mere er i hans tilfælde ligegyldigt.
Så kan der være nogle andre, der har hjulpet ham lidt på vej, det ved vi ikke noget om endnu.
Derfor er man nødt til at kigge på det her i et bredere perspektiv, altså hvad det er for nogle ting, der skal gøres.
Derfor støtter vi ikke forslaget her, men henviser til det arbejde, som allerede er sat i gang af justitsministeren.
Peter Skaarup (DF), 2020-11-24:
Tak for ordførertalen, men jeg synes godt nok, at det var lidt venstrehåndsarbejde i forhold til Peter Madsen.
Ordføreren, hr. Jeppe Bruus, siger her til os, at vi ikke behøver at tænke så meget på Peter Madsen, Ubådsmanden, i den her forbindelse, selv om han jo også stod bag en meget spektakulær fangeflugt for ikke ret lang tid siden.
For han sidder jo med en livstidsstraf, han sidder jo resten af livet.
Det er klart, at når man er nede på det niveau, er det jo også noget – det er jo en selvstændig diskussion – som er ensbetydende med, at der er nogle, som vi bilder befolkningen ind sidder på livstid, men som faktisk ikke sidder på livstid.
Vil det så ikke være rimeligt, når vi nu ved det,
at man giver en følelig ekstrastraf oveni, når vedkommende vælger at flygte fra fængslet og sætte hele samfundet i oprør?
Jeppe Bruus (S), 2020-11-24:
Nu holdt jeg en rigtig kort ordførertale, som jo nærmest kun handlede om Ubådsmadsen, så tak for spørgsmålet.
Jeg synes faktisk, at det var det, jeg ligesom tog udgangspunkt i.
Jeg vil tro, at det faktisk har en noget større betydning for den type af fanger end straffen.
Jeg er ikke uenig i, at det skal have en konsekvens, og jeg er heller ikke uenig i, at det skal medføre en straf, og vi kan også i det arbejde, der kommer, kigge på, om den straf er for lav.
Det er jeg helt med på.
Jeg tror ikke, man kan finde nogen, der har ondt af ham, eller som i virkeligheden ønsker, at han er på fri fod sådan lige foreløbig.
Peter Skaarup (DF), 2020-11-24:
Tak for det.
Jeg synes, at det er en åbning fra Socialdemokraternes side, at man gerne vil være med til at diskutere det her.
Jeg skal måske bare lige høre, om Socialdemokraterne så vil støtte det forslag, der ligger her, for det, som vi jo lige præcis ønsker, er, uanset hvad en redegørelse, man har bedt om for et år siden, ender med at sige, at sende det signal til folk, der er indsat i danske fængsler, at man altså skal opføre sig ordentligt.
Man skal ikke flygte fra fængslet.
Man skal blive i fængslet.
Og man skal have nogle straffe på det her område, der duer.
Jeppe Bruus (S), 2020-11-24:
Jeg tror, at jeg har redegjort for, hvad Socialdemokratiets holdning er, og at vi ikke støtter det her forslag.
Jeg har henvist til det gode arbejde, der er i gang.
Og så må vi jo på bagkant af det se, hvor det fører os hen.
Preben Bang Henriksen (V), 2020-11-24:
Tak for det.
Der er en grund til, at folk sidder i fængsel, og det er, at man har begået noget kriminelt.
Det er grov kriminalitet, der medfører, at man ryger i fængsel i dag.
Det er alvorligt kriminelle, der sidder i fængsel.
Hvor mange af dem prøver så på at flygte?
Forslagsstillerne har været så venlige at henvise til en avisartikel, som jeg rekvirerede, og som siger – det er i hvert fald det eneste tal, jeg kunne finde – at i 2015 var der 75 flugter.
Det er i hvert fald også 75 for meget – hvis det er det, der er tallet; jeg har som sagt ikke selv haft mulighed for at afprøve det.
Det lyder i hvert fald af rigtig mange, men det er ikke desto mindre det, der står i den pågældende artikel.
Nu hører jeg til et parti, der mener, at straf har en præventiv virkning og skal have en præventiv virkning, og som forholdene er i dag, har vi en strafferamme for flugt fra fængslet på 2 års fængsel.
I Karnovs lovsamling siger man omkring normalstraffen, og nu citerer jeg: Som et udgangspunkt for strafudmåling forudsættes det i motiverne til stk. 1, at en overtrædelse af bestemmelsen i førstegangstilfælde straffes med ubetinget fængsel i 30 dage.
Det skal dog anses som en skærpende omstændighed, hvis flere flygter i forening eller flugten har været nøje planlagt.
Det angivne strafniveau er vejledende og kan fraviges af domstolene i opad- eller nedadgående retning, hvis der er konkrete skærpende eller formildende omstændigheder.
Så ca. 30 dages fængsel er i hvert fald det, man her skriver er normalstraffen.
Og så laver vi lige regnestykket fra før – en strafferamme på 2 års fængsel, 24 måneders fængsel, og her en normalstraf på 30 dages fængsel.
Vi er altså nede på 4 pct.
Nu skal jeg nok lade være med at trætte Folketinget med at gentage min argumentation fra før, men det er altså noget, vi kommer til at kigge på.
Vi stikker folk blår i øjnene, når vi fortæller om strafferammer, når folk hører om kriminalitet, der bliver beskrevet gennem medierne – vedkommende er sigtet for et eller andet med en strafferamme på så og så mange års fængsel, og ja, det er helt rigtigt, men det er jo slet, slet ikke et billede af virkelighedens verden.
Folk får stukket blår i øjnene med det system, som vi har for øjeblikket.
Det siger sig selv, at efter en fangeflugt er der nogle ofre, der bliver bange; der er en risiko for ny kriminalitet; og der skal afsættes politiressourcer til det her.
Så summa summarum kan Venstre sagtens gå ind for Dansk Folkepartis forslag til en skærpelse af straffen.
Hvad denne skærpelse så skal være, må komme an på en nærmere forhandling.
Der er også et par bemærkninger omkring afsoningsvilkårene, der skal skærpes.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-24:
I Liberal Alliance plejer man at have et syn på de offentlige udgifter, som hænger sammen med en eller anden form for privat ansvar for dem, der påfører samfundet udgifterne.
Derfor virker det en lille smule mærkeligt, at man, når der er tale om fangeflugt, altså om kriminelle, som sidder i et fængsel, og som flygter fra fængslet, i stedet for at straffe den enkelte enten med en længere straf eller med en økonomisk sanktion siger, at det offentlige skal finansiere højere sikkerhed i fængslerne.
Det er ikke for at sige, at vi i Nye Borgerlige ikke ønsker en høj sikkerhed i vores fængsler, for det gør vi, men faktum er jo også, at vi bruger vildt store summer på at sikre, at de her mennesker bliver inde i fængslet.
Alligevel er de, der flygter, fløjtende ligeglade og stikker af.
Kan ordføreren ikke se, at det, at man pålægger samfundet prisen for, at folk ikke respekterer den straf, de har fået, er lidt urimeligt og måske i virkeligheden ikke særlig liberalt?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-24:
Det kan jeg ikke se.
Hvis man skulle have det princip, skulle man bare have helt almindelige huse, som folk kunne bo i, for man må jo ikke bekoste nogen udgifter til at sikre fængslerne, og så skulle man forlade sig på, at straffen var hård nok til, at de lod være.
Det er ikke sådan, vi opfatter et fængsel.
Vi opfatter et fængsel som et sted, man ikke kan flygte fra, selv om man måtte have lyst til at flygte fra det.
Vi har det tryggest ved, at hvis forbryderne har gjort noget, der er slemt nok til at komme i fængsel, at vi så kan holde dem derinde, også selv om de måtte have lyst til at flygte.
Så vi går ind for sikre fængsler og ikke for symbollovgivning i form af højere straf.
Vi hørte tidligere i debatten hr. Peter Skaarup spørge, om det ikke er vigtigt at sende det her signal.
Men er det hvert halve år, vi skal forhøje straffen i Danmark, for hvert halve år at sende et signal om, at vi synes, det er uantageligt, at man bryder loven?
Ifølge Dansk Folkeparti er det åbenbart jævnligt, at man skal sende det signal med en strafforhøjelse.
Vi synes ikke, det er en proportional strafpolitik.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-24:
Det sidste er jo sådan lidt polemisk.
Selvfølgelig skal man ikke blive ved med det.
Men hvis det er stort set straffrit at flygte fra et fængsel, og hvis samfundet bruger enorme ressourcer på at sikre fængslerne, og hvis danskerne derude, når kriminelle bryder ud, lever med den utryghed og med den fare, der er forbundet med det, er det så ikke rimeligt nok, at det er den, der bryder ud, altså den kriminelle, der så at sige betaler prisen, frem for at det er samfundet, der skal betale endnu en pris, både i form af utrygheden og faren, men også i form af øgede udgifter til de fængsler, som i forvejen koster en del?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-24:
Det er jo samfundet, der betaler endnu en pris, når man skal betale for nogle flere måneder bag tremmerne til den indsatte, der er flygtet.
Jeg synes, at Nye Borgerlige skal sætte straffen ved at flygte fra et fængsel op mod straffen ved f.eks. en voldsdom.
Hvilken voldsgerning kan i henhold til Nye Borgerlige udløse fængsel i 1 måned?
Passer denne voldsdom til den ene måneds fængsel, der er for at flygte fra et fængsel?
Hvis de to ting passer sammen, er der ikke noget galt med strafniveauet.
Peter Skaarup (DF), 2020-11-24:
Tak for indlægget fra Liberal Alliance.
Jeg kan huske, vi engang var involveret i en diskussion om, hvem der havde retten til månen, hvem der ejede månen.
For det, som er situationen dér, er, at det er et synspunkt, som er godt, som jeg er enig i, og som er vigtigt, men det kommer nok ikke til at ske, fordi det flertal, der er herinde i Folketinget, jo ikke vil være med til det, ellers havde det nok været gjort for lang tid siden.
Så er mit spørgsmål til Liberal Alliance, og det er det, jeg gerne vil nå frem til: Når vi nu ved, at vi ikke får flugtsikre fængsler, selv ikke når Liberal Alliance, som de har gjort for nylig, sidder i regering og har muligheden for at gennemføre det, var det så ikke en idé, at vi gav nogle følelige straffe for at sætte hele apparatet i sving med at finde f.eks. en bandeleder, som er væk i 3 måneder, og som bliver efterlyst, så politiet rejser fra Herodes til Pilatus for at finde den pågældende?
Var det ikke en idé?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-24:
Jeg har jo heldigvis aldrig været medlem af Fremskridtspartiet, og derfor har jeg ikke deltaget i hr. Peter Skaarups diskussioner om, hvem der skal eje månen.
Det var noget, man gjorde i hr. Peter Skaarups parti, men ikke der, hvor jeg har været med.
Vi har aldrig i Liberal Alliance diskuteret månens ejendomsret.
Det er en Fremskridtspartispecialitet, som hr. Peter Skaarup her indvier os i.
Men jeg synes, at fængslerne skal være sikre – punktum!
Og så siger hr. Peter Skaarup: Jamen det får vi nok ikke et flertal med på.
Det ved jeg ikke.
Vi kunne jo prøve.
Nu har hr. Peter Skaarup forsøgt at forhøje straffen for fangeflugt.
Det får han heller ikke et flertal med på.
Så hvordan det kan være et argument mod flugtsikre fængsler, at der ikke lige nu er flertal for det, når hr. Peter Skaarup må konstatere, at der heller ikke flertal for hr. Peter Skaarups forslag om højere straffe for fangeflugt, ved jeg ikke.
Peter Skaarup (DF), 2020-11-24:
Det bliver jo hurtigt gjort til sådan lidt en akademisk diskussion, tror jeg.
Men lad os nu sige, at vi så pakker det der med flugtsikre fængsler væk et øjeblik, for er der chance for at få flertal for det?
Det er der nok ikke, for det er ikke lykkedes, selv om de bedste intentioner har været der.
Så kan vi se på, hvad der måske er mulighed for at få flertal for.
Skal vi stå ovre i den bås, der så hedder, at vi nu er blandt de partier, der gerne vil have højere straffe for fangeflugter, fordi hele apparatet bliver sat i sving – det koster mange penge for staten – eller er vi ovre i den bås, hvor vi siger, at nej, det er ligegyldigt, de skal slippe med 30 dages fængsel, for det betyder ikke så meget?
Der forstår jeg bare ikke, at Liberal Alliance altså står i den her bås, hvor man siger: Nej, det gør ikke noget; Peter Madsen kan godt smutte ud, og det gør ikke noget, at politiet bruger 3 måneder på at finde bandelederen.
Er det sådan, det skal forstås?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-24:
Vi har i Liberal Alliance det grundlæggende synspunkt, at straffen skal stå mål med forbrydelsen, dvs. jo hårdere forbrydelse, jo hårdere straf, og jo mildere forbrydelse, jo mildere straf.
Selve den forbrydelse at flygte fra et fængsel er en forbrydelse, som skal straffes, og nogle gange involverer den så mange trusler og måske endda også vold, at den skal straffes meget hårdt.
Men selve flugten i sig selv vurderer vi ikke som en forbrydelse, der kan påkalde sig en højere straf end de maksimalt 2 år, som er sat i lovgivningen.
Og vi synes ikke, at det virker umiddelbart helt forkert at have en gennemsnitsstraf på 1 måned for det at flygte fra et fængsel.
Vi tror ikke på, at det rigtige at gøre her for at forhindre yderligere fangeflugter er at forhøje straffen.
Vi tror på, at det rigtige at gøre er at forhøje sikkerheden i fængslerne, sådan at man ikke kan flygte.
Og vi vil foreslå, at man går den vej, hvis antallet af fangeflugter i Danmark har antaget et uantageligt niveau.
Vi stemmer imod beslutningsforslaget.
Peter Skaarup (DF), 2020-11-24:
Der står vi helt klart sammen om et år, eller hvornår det nu bliver.
Men lige nu har vi jo en akut situation – det er vi enige om – for Kriminalforsorgen.
Vi har fangeflugter, vi har dårligt arbejdsmiljø, dårlige vibrationer omkring centrale ting i Kriminalforsorgen.
Enhedslisten sidder med ved bordet.
Og så siger fru Rosa Lund, at man vil friholde dem fra nogle besparelser, eller hvordan skal det forstås?
Det er jo ikke noget, der hjælper ret meget, kan man sige.
Rosa Lund (EL), 2020-11-24:
Jamen hr. Peter Skaarup har da fuldstændig ret i, at det er meget utilfredsstillende, hvis det eneste, man kan, er at friholde ting fra besparelser.
Men nu er det desværre bare sådan, at det ikke kun er fængselsbetjentene, som er pressede i vores offentlige sektor – bl.a. fordi at mens hr. Peter Skaarup sad med ved finanslovsforhandlingerne, sikrede man ikke en ordentlig ældrepleje, en ordentlig børnepasning og en god folkeskole.
Så det er et prioriteringsspørgsmål.
Det har hr. Peter Skaarup selvfølgelig ret i.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-24:
Tak for det.
Jeg er ret sikker på, at Enhedslisten har ret, når ordføreren siger, at vi bredt herinde er bekymret for de forhold, der er for fængselsbetjente og fængselsfunktionærer i Danmark.
Der er for mig at se to store udfordringer.
Det ene er overbelægningen.
Til trods for at kriminaliteten er faldende, er der flere, der fylder op i fængslerne.
Begge dele hænger set fra mit perspektiv uløseligt sammen med udlændingepolitikken.
Når vi taler overbelægning, ved vi, at udlændinge, særlig fra de muslimske lande, er væsentligt overrepræsenteret i kriminalitetsstatistikkerne.
Når vi taler forråelse, ved vi, at både udlændinge fra de muslimske lande, men også dem fra Østeuropa har en helt anden måde at opføre sig på, når de sidder i fængsel.
Rosa Lund (EL), 2020-11-24:
Fru Pernille Vermund har jo fuldstændig ret i, at der er sket en forråelse i de danske fængsler, og det er et kæmpestort problem.
Men det er set fra mit perspektiv, fordi vi har været vanvittigt dårlige til at integrere.
Vi har lagt så mange snubletråde ud, at det nærmest er blevet umuligt for mennesker, som kommer til Danmark, at blive en del af det danske samfund.
Men jeg er ret sikker på – hvis jeg kender fru Pernille Vermund og hendes parti ret – at det ikke er det, fru Pernille Vermund mener, når hun siger en fejlslagen udlændingepolitik.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-24:
Men så langt, så godt.
For det betyder jo, at Enhedslisten anerkender, at der er en sammenhæng mellem den fejlslagne udlændingepolitik, der er blevet ført, og det massive pres, der er på vores fængsler, både i forhold til antallet af indsatte og også i forhold til forråelsen.
Det er jo et godt første skridt.
Nej, det er ikke Nye Borgerliges og min holdning, at snubletrådene er problemet.
Havde det været problemet, så kunne vi se andre vestlige lande, hvor integrationen fungerede.
Det kan vi ikke.
Den eneste korrelation, vi kan se i forholdet mellem velfungerende integration i vestlige lande og det, vi står og taler om her, er jo antallet af mennesker, der er kommet fra de muslimske lande.
Og der er det sådan, at jo flere mennesker, der kommer fra de muslimske lande, jo værre går det med integrationen.
Rosa Lund (EL), 2020-11-24:
Jeg ville jo sige, at jo flere snubletråde, vi som samfund lægger ud for mennesker, der kommer udefra, jo værre går det for integrationen.
Og så vil jeg også sige, at sammenhængen jo ikke kun kommer ud af det problem, som fru Pernille Vermund rejser, for sammenhængen kommer jo af, at man i mange år fuldstændig hovedløst har lavet strengere straffe uden at sætte nogen ressourcer af til Kriminalforsorgen.
Det er jo også med til at give den her overbelægning.
Så synes jeg også, det er interessant, om de her mennesker er danske statsborgere eller ej.
Det tror jeg hverken fru Pernille Vermund eller jeg ved med sikkerhed.
Preben Bang Henriksen (V), 2020-11-24:
Tak for det.
Strafferammen er efter den her bestemmelse 24 måneders fængsel, men normalstraffen er 1 måneds fængsel.
Det vil sige, at man i de normale tilfælde straffer med 4 pct. af strafferammen.
Jeg kunne godt tænke mig høre Enhedslistens bemærkninger til det system.
Jeg har fuld forståelse for, at man skal reservere en del af strafferammen til de meget alvorlige ting osv. osv., men altså, at reservere 96 pct. af strafferammen synes jeg godt nok er lige lovlig voldsomt.
Hvad mener Enhedslisten om det?
Rosa Lund (EL), 2020-11-24:
Det er et godt spørgsmål, hr. Preben Bang Henriksen.
Vi synes, det er rigtig vigtigt, at der er efterladt et skøn til domstolene.
Jeg tror godt, jeg ved, hvad det er, hr. Preben Bang Henriksen er ude efter, og jeg må sige, at vi egentlig synes, at det system, vi har i dag, er rigtig godt og rigtig fint.
Dermed ikke sagt, at vi ikke kan have nogle diskussioner om, om det er den rigtige måde at gøre det på, men som det ser ud nu, synes Enhedslisten, at vi skal holde fast i det system, vi har i dag.