runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Julie Skovsby (S), 2017-03-29:
Skriftlig begrundelse
Der er en redegørelse om sagen på kommunens hjemmeside.
Tak for det.
Tak for svaret.
Nu kan jeg se, at miljø- og fødevareministeren kommer, og det er jeg rigtig glad for.
For som ministeren også ved, har jeg efterfølgende et spørgsmål til miljø- og fødevareministeren.
Jeg håber, man kan tale sammen i regeringen.
Jeg er også rigtig glad for, at sundhedsministeren stiller op i dag.
Det vil jeg gerne takke for, for der er ingen tvivl om, at vores drikkevand er rigtig vigtigt for os danskere.
Vi stiller høje krav til drikkevandet.
Det skal være rent, og de såkaldte grænseværdier for uønskede stoffer er ikke til diskussion.
Man kan også se, at Styrelsen for Patientsikkerhed, altså den tidligere embedslæge, i dag oplyser i Fyens Stiftstidende, at man ikke går på kompromis med grænseværdierne.
Man kan ikke gradbøje grænseværdierne.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Det, vi kan læse i den kommunale redegørelse, som jeg også har henvist til i begrundelsen for spørgsmålet i dag, er, at man først reagerede, altså tog kontakt til Styrelsen for Patientsikkerhed, i marts 2017, da avisen skrev sine artikler, og altså ikke i 2016.
Ministeren siger ganske rigtigt, at for at der kan rådgives, skal kommunalbestyrelsen tage kontakt, og jeg mener, det er problematisk, at man ikke har taget kontakt.
Jeg kan forstå, at det tidligere har været praksis, at drikkevandsprøverne automatisk blev sendt til embedslægen.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-29:
Det tror jeg sådan set er rigtig klogt at vi får gennemgået.
Jeg tror også godt, at man måske kunne gennemgå de sager, der har været, hvor man har beskæftiget sig med det her.
Jeg tror egentlig, der er en gråzone, som regeringen ikke helt har øje for, og jeg tror, det ville være rigtig klogt, at vi kommer nogle af dem igennem og som politikere forholder os til, om det er ret og rimeligt, og om vi synes, at noget skal være anderledes.
Så kan vi jo tage det møde.
Det synes jeg da vi skal se at få gjort, allerhelst inden sommerferien, så vi kan nå at reagere på noget af det.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-29:
Som jeg også godt tror at spørgeren ved, holder jeg altid gerne møder med Dansk Folkeparti, og hvis jeg også skal have en slags facilitatorrolle, gør jeg gerne det, hvis vi skal være flere ministre.
Selvfølgelig vil jeg gerne drøfte det her, men min umiddelbare reaktion på det mundtlige spørgsmål, om der skal øgede straffe til, er, at jeg har lidt svært ved at se, hvor det lige er, vi skal sætte ind med den strafferamme, som faktisk går fra 4 måneder op til 8 år.
Det kræver nok også, at det er noget af det, Straffelovskommissionen kommer til at kigge på, og det tror jeg selvsagt den kommer til at gøre.
Men jeg holder selvfølgelig gerne et møde om, om der er nogen gråzoner her, vi kan kigge nærmere på.
Selvfølgelig gør jeg det.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-29:
Nu udvikler den her spørgetid sig jo i en meget alvorlig retning.
For nu har hr. Leif Lahn Jensen lige indrømmet, at han har stået og lavet et helt klart fejlcitat af hr. Hans Andersen.
Det er endda optrykt i de spørgsmål, der er stillet til mig som beskæftigelsesminister.
Det må man sige er en alvorlig sag.
Det skal ikke komme hr. Leif Lahn Jensen til skade, for han har i dag indrømmet, at det, han har citeret hr. Hans Andersen for, ikke er rigtigt.
Jeg føler også, at jeg må sige stop, stop.
Hvad der måtte ske på Marienborg, er ikke noget, jeg skal stå og redegøre for.
Jeg redegør for, at regeringen har fået vedtaget en jobpræmie, som Socialdemokratiet nølende og efter meget politisk pres valgte at støtte.
Det synes jeg er klogt, for Socialdemokratiet vælger så også at leve op til det, som Socialdemokratiet en gang imellem siger, nemlig at man interesserer sig for, at folk får et arbejde.
Men til spørgsmålet om, hvad Venstre har kæmpet for, vil jeg sige, at Venstre kæmpede for, at 2025-planen skulle blive gennemført.
Det kun den ikke, desværre, ikke mindst fordi Socialdemokratiet heller ikke ønskede at forhandle 2025-planen.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-03-29:
Jamen jeg har ikke lavet et citat i spørgsmålet; jeg har jo sådan set bare sagt helt præcist, hvordan jeg hører hr. Hans Andersen sige tingene.
Jeg hører hr. Hans Andersen sige det sådan, at det ikke var så vigtigt for regeringen at få det her forhandlet igennem, altså at skæringsdatoen var fuldstændig ligegyldig for regeringen.
Man kunne lige så godt lave det den 1. december frem for den 1. september; det var ligegyldigt for statsministeren, det var ligegyldigt for regeringen.
Det er sådan set derfor, jeg står her, altså for at blive klogere på det.
Det var derfor, jeg forsøgte at spørge statsministeren, og nu spørger jeg så beskæftigelsesministeren.
Men jeg er ikke blevet klogere.
Jeg har ikke fået noget svar på noget som helst, selv om jeg godt kunne tænke mig at vide, hvad det var, der var forhandling om, og hvorfor det var, at man ikke fik de ting igennem, som statsministeren i starten gerne ville have.
Det er jeg så ikke blevet klogere på.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-29:
I min verden er hr. Leif Lahn Jensen blevet rigtig meget klogere, og så skal jeg undlade at sige, hvad jeg ellers havde lyst til.
Men generelt må man jo sige, at der er problemer med ørerne, hr. Leif Lahn Jensen.
2025-planen blev fremlagt, og Socialdemokratiet valgte at sætte sig ned og surmule ovre i hjørnet; man ønskede ikke at diskutere fremtidens samfund, og hvordan vi indretter det.
Vi havde håbet, at 2025-planen kunne blive vedtaget.
Det er jo altid godt, at der kommer flere partier med i regeringen, hvis det er de rigtige partier.
Det var det i den her situation, og det var med til, at vi kunne få vedtaget en jobpræmie.
Jeg vil gerne igen slutte af med at sige: Heldigvis valgte Socialdemokratiet så også at vise ansvarlighed i denne sag.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-03-29:
Hvem var det mest vigtigt for under de forhandlinger om en ny regering at få den her skæringsdato sat til den 1. december?
Var det Liberal Alliance, eller var det De Konservative?
Eller var det i bund og grund statsministeren, der ikke forsøgte at kæmpe imod ?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-29:
Jeg glæder mig kort og godt over, at det er lykkedes at få vedtaget en jobpræmie, som det i efteråret var umuligt at få gennemført, fordi der ikke var politisk opbakning til det.
Og jeg noterer mig, at Socialdemokratiet efter et meget hårdt politisk pres valgte at støtte forslaget til gavn for de mange mennesker, der er på passiv overførselsindkomst.
Det er glædeligt – alt andet havde været trist.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-29:
Hvilke kommentarer har ministeren til indholdet i det svar, som Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering har givet til dagbladet Arbejderen den 22. februar om modregningen af overenskomstaftalte seniordage, hvoraf det fremgår, at afholdelsen af sådanne seniorfridage vil medføre, at vedkommende lønmodtager mister efterlønspræmie, og at det kan beløbe sig til mere end 26.000 kr.?
Skriftlig begrundelse
Ministeren har ikke svaret inden for den ønskede frist, som var den 8. marts 2017, ligesom ministeren heller ikke har overholdt den sædvanlige 4-ugersfrist, som udløb den 23. marts.
Mange tak, formand.
Jeg har stillet følgende spørgsmål:
Hvilke kommentarer har ministeren til indholdet i det svar, som Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering har givet til dagbladet Arbejderen den 22. februar om modregningen af overenskomstaftalte seniordage, hvoraf det fremgår, at afholdelsen af sådanne seniorfridage vil medføre, at vedkommende lønmodtager mister efterlønspræmie, og at det kan beløbe sig til mere end 26.000 kr.?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-29:
Som det også fremgår af min besvarelse af spørgsmål 318 fra Beskæftigelsesudvalget har STAR oplyst mig, at de i udtalelsen til dagbladet Arbejderen alene har udtalt sig generelt om reglerne for optjening af skattefri præmie.
Som det også fremgår af besvarelsen, er der ikke noget problem for optjeningen af skattefri præmie af seniordage, så længe seniordagene ikke er finansieret af indbetalinger til lønmodtagernes pensionsordning.
Det skyldes, at det i forhold til seniorordninger efter overenskomsten er afgørende, om man kan sige, at den frihed, der afholdes, omfattes af begrebet løntimer.
Det er der også blevet klaget over til Folketingets formand af spørgeren, og der vil jeg selvfølgelig lægge mig fladt ned og beklage, at det har taget for lang tid at besvare det spørgsmål, og at det heller ikke har været muligt at overholde svartiden inden for en måned.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-29:
Det er jo sådan, at jeg havde ønsket et svar den 8. marts, og grunden til, at jeg ønskede et svar den 8. marts, var, at der var indgået et forlig inden for industriområdet, som byggede på de her seniorfridage, hvor medlemmerne fik en ret til 32 seniorfridage, når den var fuldt indfaset, og hvor dagbladet Arbejderen så var blevet præsenteret for oplysninger om, at det kunne medføre, man mistede sin efterlønspræmie, eller en del af den, skal man sige.
Derfor synes jeg, at det var meget vigtigt, at ministeren svarede meget hurtigt, sådan at man kan sige, at afstemningen om det resultat ville komme til at foregå på et fuldt oplyst grundlag, fordi dem, der havde henvendt sig, åbenbart ikke havde kunnet få det at vide andre steder, og vi har også som parti modtaget mange henvendelser om det spørgsmål.
Der synes jeg jo at det havde været rettidig omhu, hvis ministeren havde sørget for, at vi havde et svar som minimum inden 4-ugersfristens udløb.
Jeg har så fået svaret for et timer siden, og jeg har studeret det, og der vil jeg gerne have, at ministeren bekræfter, at jeg har opfattet STAR's svar rigtigt, nemlig at svaret er ja, hvis man finansierer afholdelsen af seniorfridage med sin pensionsindbetaling, vil der ikke bliver indberettet løntimer, med den konsekvens, at man vil miste efter mine beregninger to efterlønspræmier, hvis man holder alle dagene.
Det kan være, at jeg regner forkert, men i hvert fald som minimum en efterlønspræmie.
Så jeg vil gerne lige have helt på det rene, at jeg har forstået det skriftlige svar rigtigt, og at det er det, det betyder.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-29:
Jeg kan starte med igen, og det skal man ikke være for stor til, at beklage, at det tog for lang tid at svare hr. Finn Sørensen i forhold til det spørgsmål, der var stillet, og det er der jo så også blevet klaget over til Folketingets formand.
Det er selvfølgelig også en klage, der vil blive besvaret i løbet af kort tid, hvor jeg vil fortælle om, hvorfor jeg har været i den situation, at der ikke er blevet svaret rettidigt.
Men uanset hvad, findes der jo ikke nogen god begrundelse for ikke at svare Folketinget til tiden, så det skylder man at sige.
Jeg kan sådan set henvise til svaret på det, som hr. Finn Sørensen spørger om, hvor det jo meget klart på side 2 er forklaret, hvad der er op og ned i det, som hr. Finn Sørensen interesserer sig for, i forhold til løntimer, i forhold til pension.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-29:
Tak til ministeren, og jeg skal så heller ikke vade mere i det.
Jeg tager imod beklagelsen og er også glad for, at ministeren, om man så må sige, lægger sig fladt ned, jeg havde nær sagt, bliv endelig liggende, men det går jo ikke.
Jeg kan så bare konkludere efter det her spørgsmål, jeg har stillet, at jeg har forstået det rigtigt: Hvis man bruger af sin pensionsindbetaling til at finansiere seniorfridage med, så vil man ikke opspare timer til en efterlønspræmie, og man vil simpelt hen gå glip af en efterlønspræmie eller måske to.
Det vil jo være sådan – det har jeg prøvet at sætte mig lidt ind i – at det, hvis man skal opnå de fulde 32 seniorfridage, vil være nødvendigt at tage af pensionsmidlerne for at kunne finansiere dem.
For det kan ikke gøres alene med fritvalgskontoen.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-03-29:
Så kan jeg da lige citere fra BT, hvad Hans Andersen siger: Da vi lagde 2025-planen frem, foreslog vi, at skæringsdatoen skulle være den 1. december.
Men den plan var der ikke flertal for.
Der er intet juridisk til hinder for, at vi kunne have beholdt den 1. september, men da regeringen blev omdannet og vi ikke har kunnet komme igennem med helhedsplanen, er det meget naturligt, at vi gør det på denne måde.
Jeg ved godt, at ministeren gerne vil snakke om, at det er rigtig godt med den her jobpræmie.
Det er vi helt enige om.
Det kan vi godt blive ved med at snakke om.
Jeg er bare interesseret i at få at vide, hvorfor man lavede den aftale.
Hvorfor fik man det ikke igennem?
Hvor meget kæmpede statsministeren for det, han havde lovet vælgerne?
Hvor meget kæmpede han, da han skulle lave den nye regering, for at den 1. september skulle være skæringsdato, så Dennis Larsen kunne få sine penge?
Nu hører jeg ministeren sige, at han ikke var på Marienborg.
Det var statsministeren, der var det.
Jeg ved i hvert fald, at Folketingets formand lytter til det her.
Derfor kan jeg sende signalet videre.
Grunden til, at jeg gerne vil have statsministeren her, er, at statsministeren var på Marienborg, da han skulle lave en ny regering.
Det var beskæftigelsesministeren ikke.
Derfor er det kun statsministeren, der kan forklare, hvor meget man er gået op i at få den her skæringsdato igennem, og hvor meget man ikke er.
Jeg ved godt, at det kan beskæftigelsesministeren ikke svare på, men nu har jeg ikke andre at spørge.
Hvor meget gjorde man for at få den her skæringsdato igennem?
Eller var man faktisk mere eller mindre ligeglad?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-29:
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg ikke er bekendt med, at hr. Hans Andersen skulle have udtalt det, som der bliver refereret til af spørgeren.
Defor vil jeg først og fremmest gerne have uddybet, hvor hr. Hans Andersen lige præcis skulle være citeret for det, som spørgeren siger.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at vi kredser om det svar, der blev givet på de tidligere spørgsmål, og det svar, jeg kom med for kort tid siden.
Jeg glæder mig jo over, at der nu er blevet indført en jobpræmie.
Det er lykkes med bred opbakning i Folketinget at få jobpræmien gennemført.
Det er en rigtig god idé, for det er med til at sikre, at dem, der er på passiv overførselsindkomst, får en endnu støre tilskyndelse til at blive en del af det arbejdende fællesskab.
Derfor synes jeg, at hr. Leif Lahn Jensen i dag hellere skulle glæde sig over, at Socialdemokratiet også valgte at støtte jobpræmien.
Det er rigtig godt.
Man skylder at rose Socialdemokratiet, når der er noget at rose Socialdemokratiet for.
Jeg benytter enhver lejlighed til det.
Og derfor vil jeg også sige, at selv om Socialdemokratiet har været noget langsommelige med at komme ud med deres politiske tilkendegivelser, lykkedes det alligevel Socialdemokratiet at nå frem til at støtte det her forslag.
Det vil jeg gerne sige tillykke med, og tak for det.
Merete Riisager (LA), 2017-03-29:
Nu taler ordføreren om lærernes arbejdstid.
Det kommer ærlig talt en lille smule bag på mig.
Lærernes arbejdstid blev jo lagt fast under den socialdemokratiske regering, og den ligger dér nu.
Den skal der ikke ændres på.
Det går jeg heller ikke ud fra at Socialdemokratiet mener.
Men altså, hele folkeskoleområdet handler jo om mange andre ting.
Hele det kommunale område er mangfoldigt og handler om en række forskellige opgaver.
Den opgave med at varetage kerneopgaven, den gode undervisning, er en prioritering, der sker ude i kommunerne, og man kan se, at der er mange forskellige måder at levere på den på, alt efter hvilken kommune man befinder sig i, men også hvilken skole man er på.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-03-29:
Hvorfor har ministeren rykket jobpræmien for langtidsledige, så de langtidsledige, der kom i job i efteråret, ikke længere, som statsministeren ellers lovede dem tilbage i august, kan få en jobpræmie på op til 45.000 kr. skattefrit?
Tak for det.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-29:
Tak for spørgsmålet.
Det er fuldstændig korrekt, at den daværende Venstreregering med 2025-planen, som blev præsenteret i august måned 2016 – tror jeg det var – foreslog en jobpræmieordning med en skæringsdato i efteråret.
Det var desværre ikke muligt at finde flertal for den daværende regerings samlede plan i efteråret, og der har, som spørgeren måske har bemærket, jo været en regeringsomdannelse siden da, og derfor er vi kommet med et nyt forslag, hvor de, der var langtidsledige pr. 1. december 2016, kan få en jobpræmie.
Det er jo et forslag, der er vedtaget her i Folketingssalen med socialdemokratiske stemmer, og det vil jeg gerne kvittere for.
Derfor må man også formode, at Socialdemokratiet er klar over, hvad det er, man har stemt ja til.
Der er rigtig mange mennesker, der går på arbejde hver dag uden at modtage en jobpræmie, og jeg glæder mig over alle, der kommer i beskæftigelse, uanset om de er en del af ordningen eller ej.
Det er godt for Danmark, men det er ikke mindst godt for den enkelte.
Jobpræmien er et godt incitament til de langtidsledige, der hænger fast i offentlig forsørgelse, og som har brug for en ekstra gulerod til at komme i beskæftigelse.
Der er rigtig mange gevinster for den enkelte ved at komme i arbejde – både økonomiske, men ikke mindst mange menneskelige.
Så det var et rigtig godt forslag og et så godt forslag, at det faktisk også betød, at der var et bredt flertal for forslaget her i Folketinget, selv om Socialdemokratiet så under behandlingen var lidt svære at blive klog på, i forhold til om man så var i stand til at finde den nødvendige finansiering.
Men lad det ikke ødelægge et ellers godt samarbejde med Socialdemokratiet, som så alligevel endte med at støtte regeringens forslag.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-03-29:
Vi går hundrede procent ind for det forslag.
Det sagde vi også under behandlingen, og vi fandt også et andet finansieringsforslag.
Nu er det jo sådan, at Socialdemokratiet ikke har været med til forhandlingerne, for dem holdt man andetsteds.
Det har vi ikke haft.
Vi kunne sådan set bare tage det forslag, der ligger, eller lade være.
Og vi vil så tage det, fordi det er et godt forslag.
Jeg er bare nødt til at forklare sagen.
Det er jo sådan, at den 30. august stillede statsministeren sig op og sagde, at hvis langtidsledige kom i gang fra den 1. september, kunne en langtidsledig, der kom i gang, så få en jobpræmie på 45.000 kr. Så kan man læse i BT, at der er en Dennis Larsen, der jo rent faktisk kom i gang der, og nu følger han sig snydt.
For han har sådan set bare lyttet til statsministeren, han kom i gang i september, og så kan han ikke rigtig få den her jobpræmie.
Og derfor er jeg bare nødt til igen at spørge: Hvorfor er det, at man ikke virkelig har forsøgt at få det gennemført?
Hvorfor er det, at man ikke har fået det gennemført?
Altså, det er jo sådan set ikke min skyld, at ministeren er her i dag, for jeg har ønsket at kalde statsministeren herned.
Han har så ikke lyst til at tage en snak med mig om det og henviser til ressortministeren.
Og så må det være sådan.
For det var statsministeren, der sad for bordenden under forhandlingerne på Marienborg, så det er ham, der egentlig burde svare på det.
Men fair nok, han smider det ned til sin ressortminister.
Men derfor: Hvorfor er det, at man ikke gennemførte det?
Hvorfor fik man ikke det igennem i regeringen?
Hvorfor var det så vigtigt?
Og kan man ikke godt forstå, at Dennis Larsen et eller andet sted føler sig snydt?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-29:
De mange tusinde seere, der måtte sidde og følge denne spørgsmålsrunde i Folketingssalen, skylder man at sige, at det, statsministeren har gjort ved at bede beskæftigelsesministeren – og det er så i øjeblikket mig – besvare spørgsmålet, er fuldstændig i overensstemmelse med den praksis, der er i Folketinget.
For den sags skyld gjorde den tidligere statsminister, fru Helle Thorning-Schmidt, akkurat det samme, da hun var statsminister.
Så det er helt fornuftigt.
Der er sådan set kun at sige til hr. Leif Lahn Jensen, at der ikke kunne opnås flertal for den 2025-plan, som regeringen fremlagde.
Derfor var vi så ikke i stand til at komme i mål med det, som vi havde lagt op til.
Men jeg glæder mig over, at vi nu har samlet et flertal, og jeg glæder mig også over, at der nu er blevet indført en jobpræmie.
Og jeg glæder mig ikke mindst over, at Dennis Larsen har fået et job.
Det er jo godt for Dennis Larsen, og det synes jeg også hr. Leif Lahn Jensen burde glæde sig over.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-03-29:
Jeg glæder mig over det, hver eneste gang der kommer en i arbejde, og det var også derfor, vi stemte for det her.
Vi vil da ønske, at det virkelig lykkes at bruge alle de mange millioner, der er sat af til det, for hvis vi bruger alle pengene, vil det jo bare betyde, at der er rigtig mange mennesker, der kommer i arbejde, og det kan vi kun synes er rigtig godt.
Jeg kan så også godt forstå, at der er nogle, der føler sig lidt snydt.
Når en statsminister, der sådan set sidder for bordenden, når der skal laves en ny regering, går op og siger det der, så forventer man også et eller andet sted, at man kan regne med det.
Jeg bliver så nødt til at spørge: Hvor meget gjorde man i regeringen for at få det her igennem?
Hvilke knaster var der, og hvad var grunden til, at man ikke fik det igennem i den nye regering, efter at der jo ifølge Anders Samuelsen havde været folketingsvalg?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-29:
Først og fremmest skal man jo sige, og det tror jeg måske også hr. Leif Lahn Jensen er klar over, at der ikke har været et folketingsvalg.
Der har været det, man kalder en regeringsomdannelse.
Det er jeg helt klar over at hr. Leif Lahn Jensen ved alt om.
Jeg noterede mig også, at Socialdemokratiet heller ikke bakkede op om regeringens 2025-plan, og derfor kom der så bl.a. en regeringsomdannelse, som førte til, at regeringen fremsatte det her lovforslag, som jeg både er glad og stolt over, og som jeg også glæder mig over at Socialdemokratiet efter meget hårdt pres valgte at støtte.
Og det skal man glæde sig over.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-03-29:
Så det, jeg hører ministeren sige, er: Ja, den daværende regering – dvs. statsministeren – fremlagde på Marienborg det her med, at der skulle gælde en jobpræmie fra den 1. september.
Men regeringspartnerne, altså Liberal Alliance eller Konservative, sagde nej.
Er det korrekt forstået?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-29:
Jeg tror, der er noget alvorligt galt med hr. Leif Lahn Jensens ører, for jeg har slet ikke udtalt mig om, hvad der måtte være sket på Marienborg.
Jeg var overhovedet ikke på Marienborg under de forhandlinger.
Der kom et regeringsgrundlag, et både godt og solidt regeringsgrundlag, som jo så betyder, at vi først og fremmest gør en større indsats for at få folk i beskæftigelse og skabe mere vækst og udvikling i Danmark, alt sammen noget, som er til gavn for den enkelte.
Og i den forbindelse glæder jeg mig også over, at vi nu har fået vedtaget en jobpræmie, som er til gavn for de mennesker, der er på passiv overførsel, og som kommer ind på arbejdsmarkedet.
Det er jeg ked af at hr. Leif Lahn Jensen så vælger ikke at glæde sig over, men sådan er vi jo så forskellige.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-03-29:
Er ministeren enig med Venstres ordfører Hans Andersen i, at det var meget naturligt at fratage tusindvis af langtidsledige deres jobpræmie på op til 45.000 kr. skattefrit, fordi regeringen havde travlt med at sidde på Marienborg og skrive et liberalt regeringsgrundlag med højere pensionsalder og lavere topskat?
Er ministeren enig med Venstres ordfører Hans Andersen i, at det var meget naturligt at fratage tusindvis af langtidsledige deres jobpræmie på op til 45.000 kr. skattefrit, fordi regeringen havde travlt med at sidde på Marienborg og skrive et liberalt regeringsgrundlag med højere pensionsalder og lavere topskat?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-29:
Tak for opbakningen til, at det ville være for meget, at ministeren skulle være liggende konstant, det er jeg sådan set helt enig med spørgeren i.
I forhold til det, som hr. Finn Sørensen så kredser om, altså de forskellige modeller og i hvilken model man måtte skulle tage visse summer, tror jeg, at vi skal besvare det skriftligt.
Jeg har ikke mulighed for i dag at stå og forholde mig til det.
Men jeg har noteret mig det spørgsmål, hr. Finn Sørensen har stillet, og jeg har også noteret mig, at der så ikke skal gå flere måneder med at svare.