runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2023-06-01:
Nej nej, slet ikke.
Altså, Venstre er ikke imod naturnationalparker.
Det var vi heller ikke før.
Det, vi var imod – og det kan vi jo bare finde citaterne frem på at vi selv har sagt her i salen – var det med den dårlige dyrevelfærd, der kunne risikere at ligge i det.
Der har vi da også heldigvis nu, bl.a. med vores mellemkomst i forbindelse med tilvejebringelsen af regeringsgrundlaget, fået skrevet ind, at der skal være den her evaluering af det, og også, at der bliver sat de her ekstra indsatser ind i forhold til at sikre, at dyrevelfærden er i orden.
Så Venstre er ikke og har ikke været imod naturnationalparker.
Vi var imod dårlig dyrevelfærd, og vi har jo også fået taget nogle initiativer i retning af at sikre, at vi forhåbentlig holder det tog godt på skinner.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-06-01:
Det er jo velkendt, at Venstre, før Venstre trådte i regering, var modstander af naturnationalparker, sådan som de er defineret i lovgivningen, som et svar på, hvordan vi får mere biodiversitet i Danmark.
Vi kan så se, at efter Venstre er kommet i regering med Socialdemokratiet, er der blevet justeret en lille smule på det med naturnationalparkerne, og vi kan konstatere, at det med, at der er klaget imod etableringen af to af dem, fører til, at man ikke går videre med at etablere de sidste 13.
Er det et resultat af Venstres indflydelse i regeringen – man er kommet ind med den modstand, man har haft mod naturnationalparkerne, og det, man så har fået i Venstre, er, at man har fået forsinket etableringen af de sidste 13 naturnationalparker, indtil klagerne over de første to er blevet afklaret?
Mai Villadsen (EL), 2023-06-01:
Jeg synes, at det er helt forfejlet at sætte det hele i stå, og jeg er sådan set meget enig i hr. Ole Birk Olesens udlægning af, at det svarer til, at man faktisk er i gang med byggeriet af en række, lad os kalde det supersygehuse eller noget andet – det er jo en slags sygehuse, der i hvert fald skal redde naturen – og så sætter man det hele i stå, fordi der måske er nogle konstruktionsfejl et sted eller en befolkning, som stritter imod.
Der er ingen tvivl om, at der er modstand mod det her, men det synes jeg så også forpligter os til faktisk i endnu højere grad at bakke op og vise vejen.
Torsten Gejl (ALT), 2023-06-01:
Tak for det.
Nu har vi lige hørt, at fordi der er to naturnationalparker, der er blevet påklaget, så står hele planen åbenbart stille.
Hvad tænker ordføreren om det?
Folk har lov til at klage, fair nok, men kan det virkelig passe, at det skal sætte alt i stå?
Altså, hvad tænker ordføreren om det?
Mai Villadsen (EL), 2023-06-01:
Først og fremmest også tak til ordføreren og til mange ordførere i oppositionen for et rigtig, rigtig stærkt samarbejde på det her område.
Jeg tror ikke, at vi var kommet så langt uden det fællesskab.
Heldigvis kan man sige, at vi jo, da vi etablerede naturnationalparkerne, fik rigtig god inspiration udefra, og der er rigtig mange kloge hoveder, bl.a. folk, som har skrevet op til flere bøger om, hvor de her naturnationalparker kunne etableres.
Vi er selv fra Enhedslistens side kommet med en række bud, men jeg synes sådan set også, at jeg har set kloge bud fra andre partiers side, og flere kommuner har jo faktisk også rakt ud og sagt: Hey, vi vil egentlig gerne have en naturnationalpark hos os.
Så derfor synes jeg, at der er rig mulighed for, at vi fortsætter ad den sti og implementerer nogle af de naturnationalparker, vi også kiggede på dengang.
Og så vil jeg også gerne kvittere for, at jeg ved, at Alternativet også er meget optaget af, at det her også skal lykkes til havs.
Det så jeg også i Alternativets nye udspil, og det synes jeg også kunne være en rigtig klog idé.
Torsten Gejl (ALT), 2023-06-01:
Tak for en god tale, og tak for samarbejdet om at lave de første 15 naturnationalparker.
Alt i alt når vi måske op på 2,6 pct. strengt beskyttet natur med de 15 naturnationalparker og med, hvad vi har i forvejen, hvis vi tæller alt med.
Det betyder, at vi har langt igen, og nogle gange tror jeg, at vi skal have modet til at sætte nogle billeder på tallene.
Altså, det kan sagtens være, at vi mangler 100 naturnationalparker i Danmark, hvis vi skal op på 10 pct. strengt beskyttet natur.
Det kan være, at det er lidt færre eller lidt flere, afhængigt af deres størrelse.
Men vi har jo kun taget et museskridt, selv om det var en fantastisk oplevelse at lave det her.
Hvor tænker ordføreren at vi skal finde de næste 50 eller 75 områder til at sikre, at vi kommer helt op på 10 pct. strengt beskyttet natur?
Magnus Heunicke (S), 2023-06-01:
Det kan jeg berolige fuldstændig med.
Det her er jo en ny indmeldingsmetode, som landene ikke har prøvet før.
EU er kommet med forskellige måder, man kan opgøre natur på, og det synes jeg er helt glimrende, og jeg roste det også lige før i min besvarelse.
Ordførererne kender jo også selv til den debat, der er om opgørelsesmetoderne, og i Danmark har vi ikke tidligere haft dem.
Vi har fredede områder, men den der definition med »strengt beskyttet« er ikke noget, som man lige kan slå op, så man kan sige, at det her så vil være strengt beskyttet, lige såvel som man faktisk også kan melde arealer ind, som ikke er beskyttede på grund af naturhensyn, men som har en naturmæssig, en biodiversitetsmæssig gevinst af andre årsager.
Så der er mange andre måder at melde det ind på, og der har vi fra ministeriets side for at komme i gang med diskussionen med EU meldt det ind, for det her er i hvert fald EU's kendte definitioner.
Så er der nye definitioner og også nye planer, og der kan vi så arbejde videre sammen med EU, for at det øjebliksbillede selvfølgelig skal udvikles.
Mai Villadsen (EL), 2023-06-01:
I Enhedslisten mener vi, at man sådan set bør leve op til EU- og FN-målene, også på dansk plan, selv om det kommer til at kræve meget, vil være en stor omvæltning for vores land og tage en del år at implementere.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om det også er Venstres politik, at man sikrer 30 pct. beskyttet natur både til lands og til havs i Danmark og på et tidspunkt 10 pct. strengt beskyttet natur, så vi også lever op til målsætningerne her.
Erling Bonnesen (V), 2023-06-01:
Jeg tror, det er meget fornuftigt, at man går ind til de forhandlinger, som ligger foran os, med et åbent sind, så det vil være lidt tosset at begynde at sætte firkantede procenter på nu.
Jeg tror heller ikke, at spørgeren har forventet at få et præcist svar på det.
Vi mener nøjagtig det, vi har skrevet i regeringsgrundlaget, vi mener nøjagtig det, jeg står og siger nu på Venstres vegne, nemlig at vi går ind i at lave de her styrkede tiltag, og så er det jo sådan, at forhandlingerne må vise, hvordan vi lige kommer frem til at få de her ting kombineret.
Vi kan vi jo også henvise til, at der lige er lavet en stor indsats på havvind osv. osv.
Det ved vi alle sammen.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-06-01:
Tak, hr. formand.
Også tak til fru Mai Villadsen for forespørgslen på et rigtig, rigtig vigtigt område.
Mange arter er i tilbagegang, og over en million arter risikerer helt at uddø, og derfor har vi i Danmark behov for en samlet lov om natur og biodiversitet som et led i målet om et grønnere Danmark, hvor biodiversiteten og naturen er i højsædet.
Vi skal sikre rammerne for natur- og biodiversitetsgenopretning og ikke mindst udviklingen heraf.
Rigdom af biodiversitet og mangfoldig natur er vigtigt for et grønnere og mere bæredygtigt samfund, både i Danmark og internationalt.
Regeringens mål med loven er at bidrage til sidste års COP15-aftale om 30 pct. beskyttet natur til lands og til vands og EU's biodiversitetsstrategi for 2030, der har til formål at sikre, at 30 pct. af EU's land- og havareal skal være beskyttet natur, hvoraf 10 pct. skal være strengt beskyttet natur.
Men det er også vores klare holdning, at klimakrisen og biodiversitetskrisen er tæt forbundet, og vi må tilstræbe, at løsningerne ikke spænder ben for hinanden.
Løsningerne på de kriser, vi står over for på disse områder, skal ikke opfattes som hinandens modsætninger.
Moderaterne vil sammen med de andre regeringspartier fremlægge en ambitiøs skovplan med et mål om etablering af 250.000 ha ny skov i Danmark.
Etableringen af ny skov bidrager for det første væsentligt til at nå klimaneutralitet og på sigt negative emissioner netto, og for det andet vil det være et stort bidrag til målsætningen om mere natur og biodiversitet.
Målsætningerne skal også tænkes sammen med den brede aftale om havvind, som landede for få dage siden, og som vil være med til at sikre, at op imod 14 millioner husstande fremadrettet vil få adgang til grøn energi.
Den er historisk, og det er ansvarligt for klimaet, men vi må ikke gå på kompromis med målsætningerne fra COP15 og EU's biodiversitetsstrategi.
Skovplanen og aftalen om havvind er begge vigtige nationale initiativer, der skal sikre mere beskyttet natur og biodiversitet i sameksistens med vores klimamål i Danmark.
Afskovningsforordningen er et vigtigt internationalt bidrag til at skabe bæredygtige værdikæder, der sikrer, at produktion, der er forbundet med afskovning, ikke importeres til EU.
Det er produktion, der bl.a. omfatter kakao, kaffe, soja, gummi, tømmer og kvæg.
Forordningen skal begrænse EU's handel med varer, der har medført ulovlig skovrydning, og reglerne forventes at skulle efterleves allerede i slutningen af 2024 for store virksomheder og i midten af 2025 for mindre virksomheder.
På denne måde er vi med til at mindske risikoen for skovrydning og skovforringelse globalt, hvilket alt andet lige bidrager til at opretholde naturen globalt.
Det er løsninger som denne forordning, der har den største gennemslagskraft, og det er bydende nødvendigt med en naturlov, men det er vigtigt, at vi ikke kun har nationalt sigte.
Aftaler i EU og internationale løsninger har en større effekt på den natur, vi alle gerne vil redde.
Det skal vi huske på, og det skal vi bidrage til.
Tak for ordet.
Erling Bonnesen (V), 2023-06-01:
Lad os nu lige se på realiteterne.
Det ved spørgeren jo også.
Der er lavet et godt arbejde omkring naturnationalparker før valget.
Vi lægger op til nu at fortsætte.
Der kommer de her drøftelser og justeringer, må vi så regne med, og der bliver lavet nogle aftaler om det.
Vi er i fuld gang med at udtage lavbundsjorder.
Vi er i gang med masser af andre initiativer, men dem rækker taletiden ikke til at nævne.
Så at der ikke sker noget på området, er jo ikke rigtigt, og det ved spørgeren udmærket godt.
Så skal vi videre derfra.
Nej, det er vi ikke.
Men lad os da komme til forhandlingsbordet.
Jeg synes da, det er godt, at vi mødes her i dag og får den her debat.
Torsten Gejl (ALT), 2023-06-01:
Hvad tænker ordføreren om, at vi gør så meget arbejde for at lave strengt beskyttet natur og så indberetter vi et rundt nul i forhold til 2030?
Erling Bonnesen (V), 2023-06-01:
Jeg glæder mig da over, at vi jo alle sammen kigger i samme retning, nemlig i forhold til at vi skal have styrket de her områder.
Så er det da rigtigt, at vi står med de procenter, som vi står med nu.
Men det er jo kun, om jeg så må sige, det første skridt.
Det ligger jo helt åbent i rummet, at vi forhåbentlig får nogle gode drøftelser omkring det her efter sommerpausen, hvad det så måske nok reelt vil være, for vi er lige på kanten af at gå til sommerpause nu.
Men så kan jeg da ikke se andet for mig, end at så vil vi da også rykke på det her.
Jeg kan da ikke se andet.
Torsten Gejl (ALT), 2023-06-01:
Tak, og tak for talen.
De oplysninger fra SF havde jeg ikke nået at få endnu, og de chokerer mig ærlig talt.
Altså, hvis det er rigtigt, at vi har indberettet til EU, at vi har 0 pct. strengt beskyttet natur i 2030, hvad har vi så gjort alt det her for?
Hvorfor har vi så lavet 15 naturnationalparker?
Er det bare ligegyldigt?
Altså, det var jo vores chance for at hæve procenten for strengt beskyttet natur en lille smule.
Hvor er ambitionen, hvis vi på forhånd konstaterer, at det overhovedet ikke lykkes, uanset at vi har knoklet for at lave 15 naturnationalparker?
Det er da trods alt noget, der ligner 1 pct.
Så hvad tænker ordføreren om, at målet for det her åbenbart er forsvundet?
Erling Bonnesen (V), 2023-06-01:
Det tror jeg vi alle sammen enige i.
Det tror jeg ikke man gætter forkert på.
Marianne Bigum (SF), 2023-06-01:
Og det vil jeg også glæde mig til.
Jeg tænker bare, at man godt alligevel kunne have meldt en målsætning ind, og så kunne vi jo have forhandlet om at øge den målsætning eller om placeringen af naturnationalparkerne, eller hvad der skal ske med dem; men jeg håber da, at vi deler ambitionen om, at der ikke skal være 0 pct. strengt beskyttet natur i Danmark frem til 2030.
Er ordføreren enig i det?
Erling Bonnesen (V), 2023-06-01:
Som ministeren fint har svaret allerede, kommer der nogle gode drøftelser og forhandlinger om det her, og der er jeg sikker på – og det håber jeg på – at vi kan få nogle gode brede aftaler om det, så der også kan indberettes noget omkring det.
Det ser vi frem til at arbejde på.
Marianne Bigum (SF), 2023-06-01:
Men jeg vil alligevel spørge om det samme, som min ordførerkollega Mai Villadsen gjorde.
Miljøministeriet har faktisk lige indberettet Danmarks bidrag til målene for EU's biodiversitetsstrategi, både vores nuværende bidrag og de kommende fremtidige bidrag frem til 2030.
For land har vi indberettet 15 pct. beskyttet natur og 0 pct. strengt beskyttet natur, og det er altså både nu og frem mod 2030.
Så vi afgiver ingen løfter lige nu om strengt beskyttet natur og heller ikke om at øge Danmarks bidrag frem til 2030.
Jeg kan høre, at vi alle sammen er ivrige efter at komme i gang, og jeg har også svært ved at være i det, selv om jeg glæder mig til sommerpausen.
Men mener regeringen virkelig, at vi ikke skal have noget strengt beskyttet natur på land i 2030, sådan som det er indberettet p.t.?
Erling Bonnesen (V), 2023-06-01:
Tak for det.
Jamen jeg kan jo starte med at henvise til de svar, som ministeren fint har givet nu her, da han var på talerstolen.
Og så vil vi jo, så hurtigt som det nu er praktisk muligt, gå frem i drøftelserne om det her.
Vi ved alle sammen, at der er gået den her tid med valg og opstart osv., og det er jo derfor, vi står her nu.
Zenia Stampe (RV), 2023-06-01:
Vi har jo nedsat lokale følgegrupper til alle naturnationalparker – de er faktisk nedsat alle sammen – og de er nået rigtig langt med deres arbejde, men de sidder nu standby derude og ved ikke, hvad der sker.
Er der lokale bestyrelser, der skal træde i stedet?
Hvem af dem får lov til at fortsætte?
Vil man skulle arbejde videre med det grundlag, de har lavet, eller skal man starte helt forfra?
Konceptet interesserer os, men det interesserer os jo især også, hvad tidshorisonten er, fordi vi jo har fået at vide, at man først vil fortsætte, når de lokale bestyrelser er nedsat.
Erling Bonnesen (V), 2023-06-01:
Der må vi jo så ind at drøfte nu, hvordan det skal skrues sammen, men vi kan jo alle sammen, tænker jeg, også huske de mange foretræder, der var i udvalget, fra friluftsorganisationer, fra foreninger.
Og mange lokale sagde, at de var med på, at de skulle den vej, men at de godt ville have noget indflydelse på, hvordan det skulle indrettes i deres naturnationalpark, altså lige nøjagtig dér, hvor de boede.
Så det håber jeg da vi kan finde et godt fælles fodslag om, så vi kan få det sikret.
Altså, hvem er imod, at man får en lokal indflydelse på, hvordan tingene skal indrettes konkret?
Det kan jeg da ikke se.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-06-01:
Det er ene og alene en skat.
Men det er der ikke i dag.
Man skal regne med cirka en tredjedel oveni, når man investerer i en ellastbil, og den store diskrepans gør altså, at vognmændene aldrig vil kunne få nogen som helst rentabilitet i at investere ud fra det kørselsbehov og den dækning, de har i dag, og de priser, de får hos deres kunder.
Det kan simpelt hen ikke lade sig gøre.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-06-01:
Så kan jeg måske bare tilslutte mig de øvrige, der også har været oppe at sige noget, og sige, at det her jo ikke er grøn omstilling, men en skat.
Kan ordføreren bekræfte det?
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-06-01:
Hvis man kigger på status pr. 30. april 2023, var der 164 ellastbiler i Danmark, og langt de fleste var små lokale distributionslastbiler.
Hvis man kigger på de tungere lastbiler, var der så at sige ingen ud af 36.126 lastbiler i en vægtklasse op til 32 t.
Og det siger jo sig selv, og det har spørgeren fra Danmarksdemokraterne også ret i, at tre ladestandere i Nyborg eller andre steder jo ikke er det, der flytter synderlig meget på motivationen hos folk til at købe en milliondyr ekstra lastbil.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-06-01:
Tak for det.
Jeg har også godt set, at Uno-X inden udgangen af 2023 vil etablere tre ladestandere i Danmark.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren om noget.
Hvis Uno-X fortsætter i det her tempo med tre om året, hvornår tror ordføreren så det vil være realistisk, at man kan komme rundt i Danmark med en ellastbil?
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-06-01:
Det sidste skal der flere analyser til for at svare på.
Jeg er ikke klimaekspert, men det er der så sikkert andre der er.
Men jeg vil gerne skitsere fire ting, som altså er grundlæggende, og som der ikke er styr på med det her lovforslag.
Man implementerer for hurtigt, det handler altså om hastigheden i implementeringen; man implementerer, flere år før branchen har en chance for at overgå til nye materieltyper.
Det andet skisma er manglende tilgængelighed af materiel.
Det tredje er manglende ladeaggregater, manglende ladeinfrastruktur.
Og så er der som det fjerde likviditets- og investeringsbehovet, som ikke følger med.
Hvis man skal investere mange millioner som vognmand, kræver det også, at man enten har pengene selv, eller at man har en rigtig god bankforbindelse.
Og som ordføreren for Dansk Folkeparti var inde på, har det været et stort skisma i mange år.
Der er ikke de store likviditetsbuffere rundtomkring i det danske vognmandserhverv.
Overskudsgraden er ikke så stor, som man kunne ønske sig, og det betyder selvfølgelig også, at det er meget vanskeligt at komme i mål med den her samlede investering.
Peter Kofod (DF), 2023-06-01:
Tak for det.
Egentlig ville jeg bare kvittere for det samarbejde, der har været mellem vores partier, bl.a. om etableringen af den her høring, så vi alle sammen kunne blive klogere på de bekymringer, som branchen berettiget har.
En af de bekymringer, der har været rejst over for mig i den landsdel, hvor jeg både bor og er valgt, er transportbranchens konkurrenceevne.
Der må man sige, at der er tale om en branche, der i vel efterhånden en del år nærmest har haft brug for kunstigt åndedræt i den forstand, at det jo er enormt konkurrenceudsat, og vi ser omfattende sociale dumping på det her område, og der er en bekymring for, at det her kan gøre det værre.
Hvad tænker Danmarksdemokraterne om det?
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-06-01:
Jo, men tingene skal efter i hvert fald Danmarksdemokraternes mening komme i den rigtige rækkefølge.
Her vælger regeringen altså at komme med en rækkefølge, hvor man vil indføre nye milliardafgifter, flere år før bare 3 pct. af kørslen med tungt gods i Danmark er overgået til at foregå ved hjælp af vedvarende energikilder.
Man vil simpelt hen indkassere over 2 mia. kr. fra den 1. januar 2025 og årene frem, vel vidende at alle de her godstransportører ikke har en kinamands chance for at komme i mål med en ændring af deres vognpark på den korte bane.
Der er over halvandet års ventetid på bare at få én lastbil af dem, der er udviklet i dag.
Benny Engelbrecht (S), 2023-06-01:
Jeg stopper også ofte i Nyborg, ikke for at tanke, men for at lade min elbil, fordi jeg går op i det grønne.
Men der er vi jo så forskellige.
Men det undrer mig egentlig, at hr. Hans Kristian Skibby ikke svarer på mit spørgsmål.
Det er jo sådan, at årsagen til, at Uno-X er i gang med den her store udrulning, er, at der er virksomheder, der efterspørger det.
Altså, DFDS har investeret i en større del af en elektrisk flåde, og det er derfor, der er et behov.
Hele pointen er jo, at Drivkraft Danmark – altså dem, som driver hele den infrastruktur, der i dag leverer diesel til lastbiler – meget klart siger: Vi skal nok være der, når lastbilerne er der.
Det er der jo så tydeligvis virksomheder der er på vej med.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-06-01:
Jeg anerkender i hvert fald vurderingen af, at om få år vil omkring 3 pct. af den danske godstrafik blive leveret, kørt og distribueret ud med grøn, vedvarende energi.
Det er rigtigt.
I dag er der kun omkring 200 ellastbiler i Danmark.
Og det er ikke rigtig mange; det er nærmest 1 promille.
Så det har ordføreren selvfølgelig ret i.
Så glæder jeg mig selvfølgelig over, at der er virksomheder, der vil etablere ladeaggregater og prøver på at hjælpe regeringen med nogle af deres vidtløftige mål.
Men det ændrer jo bare ikke på, at der skal nogle helt andre mængder til end et lille festligt ladeaggregat ved en station ovre i Nyborg, hvor jeg i øvrigt selv tit tanker, når jeg er på vej hjem.
Benny Engelbrecht (S), 2023-06-01:
Jeg har siddet og betragtet den her debat, hvor noget af det virker, som om Danmarksdemokraterne har flyttet deres gruppemøde ind i Folketingssalen.
Jeg hæfter mig ved, at hr. Hans Kristian Skibby meget tydeligt fremhæver sin store indsigt i transportbranchen.
Jeg undrer mig så i den forbindelse over, at hr. Hans Kristian Skibby ikke fremhæver, at virksomheden Uno-X, som er den virksomhed, der har etableret sig med én ladestation i Nyborg, samtidig har indikeret, at de inden årets udgang har etableret yderligere ladestationer, og hvad årsagen er til det.
Men kender hr. Hans Kristian Skibby årsagen til, at Uno-X er i gang med at etablere en række ladeinfrastrukturpunkter til elbiler?
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-06-01:
Det har jeg ikke så mange kommentarer til, og det ville måske også være underligt.
Men jeg deler da fru Susie Jessens betragtning og ønske om, at vi får en bedre dialog med regeringen, og det skal altså være her i Folketinget, vi tager beslutningerne.
Det har vidtgående konsekvenser rigtig mange år frem, det har betydning for både arbejdspladser, beskæftigelse og sammenhængskraft i forhold til land og by.
Derfor er det forkert, hvis ikke regeringen vil gå ind i den her åbne dialog.
Susie Jessen (DD), 2023-06-01:
Tak for svaret, og jeg er også glad for, at ordføreren nævner den her høring, som Danmarksdemokraterne faktisk i et samarbejde med Dansk Folkeparti selv var nødt til at indkalde til, altså simpelt hen selv stå for den.
Det er jo endnu en grund til, at jeg mener, at skatteministeren nu bør gå op på talerstolen og forsvare det her.
Jeg synes, man skal gå op på talerstolen.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-06-01:
Det er et rigtig godt spørgsmål, og det er jo også derfor, at Landdistrikternes Fællesråd rigtig mange gange, gentagne gange, har insisteret på, at det her er en rigtig dårlig beslutning, eller at det sker alt for hurtigt.
Det kan godt være, at det ville være en rigtig beslutning på længere sigt, hvis ellers branchen havde mulighed for at omlægge deres godskørsel.
Det, der er skismaet, er, at det her ikke får flere lastbiler over på grøn, vedvarende energi, i hvert fald ikke før efter 2028.
Det gør det ikke på grund af finansieringen, det gør det ikke på grund af manglende aggregater, og det gør det ikke på grund af manglende strøm.
Sådan er den skinbarlige sandhed bare, og det er der nogle der ikke rigtig vil diskutere.
Vi prøvede jo også på at lave en høring, fordi vi gerne ville åbne debatten om det her.
Jeg prøvede på at lave en høring i Skatteudvalget, men den blev lige pludselig aflyst.
Der var nogle regeringspartier, der ikke syntes, de ville have en høring om det, og så valgte vi jo selv at lave en høring, i øvrigt sammen med Dansk Folkeparti, og det var en fin høring, hvor også Landdistrikternes Fællesråd kom og netop skitserede, hvad det her vil få af konsekvenser.
Hvis man f.eks. er vognmand på Djursland og ens kunder er i Aarhus, ved vi jo, at det lægger en ekstra regning på en, fordi man har længere til sine kunder, end hvis man havde sin vognmandsforretning midt inde på Marselis Boulevard.