runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-25:
Altså, spørgeren kan argumentere, lige så tosset han vil, og hidse sig godt og grundigt op, men ikke desto mindre er det vigtige, at vi får skabt en samtale her mellem hele folkekirken og mellem os.
Ud over det her med bekendelsesgrundlaget har jeg bedt om et svar på, hvad man ønsker at gøre med alterbogen – om man ønsker at ændre i den, hvordan man ønsker at gøre det, og hvem man ønsker at inddrage i processen.
For jeg ønsker nemlig, at folkekirken skal inddrages i det her arbejde.
Og hvad angår de indre og ydre anliggender, er det altså i grundloven bestemt, at det er regering og Folketing, der bestemmer det.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-01-25:
Tak, formand.
Hvad agter ministeren at foretage sig for at sikre, at beboerne på Corona Camping ikke bliver udsat fra campingpladsen den 15. februar 2023, som Køge Kommune har krævet, og hvor mener ministeren at beboerne skal bosætte sig, ifald de udsættes?
Nu ved vi, at ministeren i hvert fald ikke bruger sin tid på at tale med bispekollegiet i Danmark.
Så vil jeg anbefale, at ministeren bruger lidt af sin tid på at besøge Corona Camping ved Køge, og så håber jeg, at hun vil indse, at det bofællesskab, som der her er tale om, har en karakter, som gør, at de vil miste rigtig, rigtig meget, hvis man ud fra den kølige embedsmandslogik, som regeringen tilsyneladende anlægger her, blot henviser til, at folk så må flytte ind i nogle almennyttige boliger.
Jeg tror – efter selv at have besøgt de gode folk – at der er tale om mennesker, som kerer sig om hinanden, og som har en mulighed for at hjælpe hinanden på en helt anden måde, end hvis man bor i en to- eller treværelses lejlighed, som kun er forbundet af en gold opgang.
Det her er folk, som banker på hinandens døre, og som interesserer sig for, hvad der foregår, og som hjælper hinanden ud af misbrug og problemer af alle mulige slags på en helt anden måde, end man gør, hvis man bor i et almennyttigt boligbyggeri.
Derfor synes jeg egentlig også, det er bedrøveligt, altså oven på en valgkamp, hvor ministeren, lige såvel som hun også har gjort det som folketingsmedlem, viste en stor grad af empati og indlevelse i – og det lyder så nedladende at sige det – almindelige menneskers hverdag, altså i den hverdag, som den nu gør sig gældende for folk, som folk er flest.
Og det er måske nogle gange også dem, som bliver ramt, og som kommer lidt på kant med livet, og hvor man får en forståelse af, at boligpolitik ikke bare handler om at have tag over hovedet, men at det også handler om liv, at det handler om samliv, og at det handler om at alt det, som civilsamfundet kan, og hvor det offentlige og den golde jura må høre op.
Og jeg tror ikke, at ministeren på den måde skal gå ned og med vold sørge for, at man ikke foretager udsætningen, men jeg føler mig overbevist om, at der her må være en mulighed for, at man lader empatien råde, og at man dermed også lader fornuften råde, og at man lader det, som det her bofællesskab rent faktisk indeholder, leve, i stedet for bare at slå det ihjel på grund af nogle golde regler.
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-25:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi alle sammen passer på hinanden, at vi viser en empati, at vi kommer hinanden ved, at vi viser den omsorg for hinanden.
Det er det, vi har brug for i et samfund, altså at vi viser mere end bare ligegyldighed over for hinanden.
Og det er jo sådan set, uanset hvor man bor; så håber jeg da, at man viser den omsorg over for hinanden.
Men jeg kan jo ikke som minister sige, at man ikke skal overholde loven.
Lov er lov, og lov skal holdes.
Så kan man arbejde på at lave en lov om, og som er jeg sikker på at spørgeren har opdaget, har jeg jo sendt et lovforslag om netop vintercampering over til Landdistriktsudvalget til orientering.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-01-25:
Jo, men der kan jo inden for gældende lovgivning gives dispensationer
Der kan gives henstand, og der kan rent faktisk udvises en forståelse, og det er tænkeligt, at det ikke er ministeren eller styrelsen, der har den beføjelse, men det kunne man gøre kommunalt.
Og jeg føler mig overbevist om, at hvis ministeren måske nu til pressen, som sikkert sidder et eller andet sted og lytter med – en enkelt er der da i hvert fald, eller måske et par stykker –
sagde meget klart, at det var hendes ønske, at Corona Camping ikke skulle lukkes, og at de ikke skulle udsættes pr. 15. februar, så kunne det være, at der var nogle, der lyttede lige så agtsomt med, som jeg lytter til ministeren.
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-25:
Det glæder mig, at spørgeren lytter med.
Det håber jeg selvfølgelig også på.
Men jeg vil jo så sige, at der er det kommunale selvstyre, og det er jo her, hvor man skal gå hen til sin kommune sige: I er nødt til at gøre noget.
Vi har jo en deling af magten, og det er som sådan ikke min opgave at bestemme, hvad Køge Kommune skal beslutte.
Det er jo Køge Kommune, der skal tage den beslutning ud fra de forhold, der er, og ikke en beslutning, som man skal tage herindefra.
Tak for spørgsmålet.
Sagen handler om en campingplads, der ligger i Køge Kommune.
På campingpladsen bor der en række mennesker i hele vinterperioden, selv om det er ulovligt efter de gældende regler i campingreglementet.
Det er kommunerne, der er myndighed for tilladelser og tilsyn på campingområdet.
Planklagenævnet er klageinstans.
Som minister har jeg derfor ikke kompetence til at gå ind i den konkrete sag.
Social-, Bolig- og Ældreministeriet har oplyst, at kommunerne har vide rammer for at finde en løsning for de borgere i deres kommuner, der har boligsociale udfordringer.
Det fremgår af lovgivningen for almene boliger.
Efter lovgivningen for almene boliger skal almene boligorganisationer efter kommunalbestyrelsens beslutning stille indtil hver fjerde ledige almene familiebolig til rådighed for kommunen til løsning af påtrængende boligsociale opgaver.
I praksis betyder det, at kommunen kan beslutte, at boligorganisationen ved hver fjerde nye udlejning skal stille den ledige almene familiebolig til rådighed for kommunal anvisning.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-01-25:
Jamen Ankestyrelsen er jo mit redskab.
Så straight forward er det, jeg som minister kan gøre, at have en Ankestyrelse, der sørger for at bringe orden i de ting, der ikke er orden i.
Jacob Jensen (V), 2023-01-25:
Jeg vil sige, det er forkert at sige, at vi fortsat er på pause.
Altså, det er ikke det, jeg oplever.
Nu er jeg så kommet til som ny minister her for ikke så længe siden, og noget af det, der ligger på min tallerken, om man så må sige, er at få rykket på det her.
Det er også derfor, vi netop arbejder med bl.a. nogle af de løsninger i forhold til konflikten § 3-arealer over for lavbundsarealerne, som jeg nævnte som et eksempel.
Og jeg forventer også meget, meget snart at kunne indkalde til det første forligskredsmøde i landbrugsaftalen, hvor vi også kan få en status på det arbejde.
Nick Zimmermann (DF), 2023-01-25:
Ankestyrelsen?
Altså undskyld, men du er jo minister for området.
Hvad agter ministeren at gøre ved det her?
Altså, vi snakker om en rigtig, rigtig syg mand, der er ude i meget store udfordringer i sit liv.
Jeg tror, det sidste, han har lyst til at bruge tid på, er at gå ind i en kompliceret sag med Ankestyrelsen.
Derfor vil jeg prøve at spørge ministeren: Hvad agter ministeren at gøre ved den her sag?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-01-25:
Historien rammer medierne den 19. januar, og det vil sige, at idéen om, at man skulle kende sagen i detaljer på det her tidspunkt, jo så ville kræve, at der var en offentlig belysning af sagen fra den 19. januar til i dag
Og det ville jeg som minister ikke vide, før der lå en offentlig redegørelse på området.
Og derfor er det ikke noget, hvor man bare skal lade stå til.
Som jeg afsluttede med at sige, vil jeg opfordre borgeren til at indklage det over for Ankestyrelsen.
Og alle de her ting, som ordføreren nævner, altså at der kan laves en lift, at man kan udvide døren, og at man kan blive i eget hjem, hvis man har et ønske om det, har man ret til ifølge serviceloven.
Det vil sige, at hvis de ting her er rigtige, altså det, journalisten har skrevet – jeg er jo ikke dommer, så det kan jeg ikke dømme over – jamen så er det helt rigtige sted at gå hen Ankestyrelsen.
For det lader jo til, at der er nogle ting, der ikke er blevet taget op af den pågældende kommune, og det er så Ankestyrelsen, der kan pålægge en kommune X, Y og Z oven på deres samlede redegørelse for det.
Nick Zimmermann (DF), 2023-01-25:
Jeg skal bare lige forstå det her korrekt: Vil det sige, at det, ministeren siger, er, at den eneste mulighed, den her mand har nu, er at tage fat i Ankestyrelsen, og at ministeren ikke agter at gøre noget som helst ved det, som f.eks. at tage fat i relevante parter og tage fat i Norddjurs Kommune?
Er det bare overladt til ham nu, altså at han må tage fat i Ankestyrelsen?
Er det korrekt forstået?
Jamen jeg er da noget overrasket over, at ministeren ikke kender til sagen.
Jeg vil da sige, at personligt havde jeg regnet med, at når der dukker så grel en sag frem, så ville ministeren tage sig tiden til at gå i detaljer med den.
Det tror jeg sådan set også borgeren ville have sat stor pris på.
Jeg vil sige i forhold til arbejdsmiljøloven, at den selvfølgelig altid skal overholdes, men der var jo nogle ting, man kunne gå ind at gøre.
Personligt mener jeg, at det må være sådan, at borgerens ønsker altid skal stå i første række.
Det vil sige, at hvis borgeren gerne vil blive boende i eget hjem og have den personlige pleje dér, så skal det selvfølgelig være sådan, det er.
Men så vil jeg gerne prøve at spørge ministeren: Hvad har ministeren tænkt sig at gøre ved det her?
Vil hun fortsætte med at læse om sagen i pressen, eller vil hun gå aktivt ind i den og måske give kommunen et påbud, tage fat i relevante parter i Norddjurs Kommune?
Eller vil man bare lade det være herfra?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-01-25:
Altså, jeg skal jo gøre det klart, at jeg kender den her sag fra medierne.
Og det vil sige, at det er de oplysninger, jeg har.
Jeg kender derfor ikke sagen i detaljer, og jeg kender heller ikke detaljerne omkring dialogen mellem kommunen og borgeren.
Der kan selvfølgelig ikke være nogen diskussion om, at arbejdsmiljøreglerne skal overholdes, vil jeg gerne sige.
Her taler vi jo om et dilemma, som kommunen er forpligtet til at løse, mellem at overholde arbejdsmiljøreglerne på den ene side og så at overholde de regler, der gælder i forhold til omsorg over for borgeren på den anden side.
Jeg kan så udtale mig om borgernes ret til hjælp efter serviceloven, og først og fremmest er det sådan, at kommunen har pligt til at tilbyde personlig pleje og praktisk hjælp, og det er, hvad enten der er tale om en midlertidig eller varig funktionsnedsættelse.
Det betyder, at er der truffet en afgørelse om, at borgeren skal have hjælp til at komme i bad, så har borgeren ret til at komme i bad.
Er der som i sagen her problemer med at kunne komme til at yde den pågældende hjælp, det kan være på grund af de fysiske omstændigheder i den bolig, vi taler om, så er kommunen forpligtet til, at borgeren får opfyldt behovet på anden vis, indtil der er fundet en varig løsning.
Så selv om en kommune i servicelovens forstand kan siges at have afhjulpet en borgers behov, så kan kommunens løsning opleves som både utilfredsstillende og uværdig over for den enkelte borger, som tilfældet er i den her sag.
Men det er for mig at se entydigt en kommunes ansvar at sikre rammerne for, at hjælpen kan foregå på en værdig vis.
Og så kan jeg godt forstå hensynet til, at borgeren gerne vil blive boende i eget hjem
Ifølge servicelovens § 116 skal kommunen faktisk lave boligændringer i en borgers hjem for at gøre hjemmet egnet som opholdssted for den pågældende.
Og så vil jeg selvfølgelig afslutningsvis opfordre borgeren til at påklage kommunens afgørelse til Ankestyrelsen, hvis borgeren ikke allerede har gjort det.
Nick Zimmermann (DF), 2023-01-25:
Mener ministeren, at det er tilfredsstillende, at en mand bosiddende i eget hus på Djursland grundet hans handicap ikke kan få hjælp til at tage bad i eget hjem og komme på toilet, hvorfor kommunen vil tvinge borgeren til at flytte fra hans eget hjem, hvis han fremover vil have hjælp til bad og toiletbesøg, ifølge artiklen »Davids største ønske er at komme i bad – kommunen siger nej« fra TV2 Østjylland den 19. januar 2023?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-01-25:
Nej, det er faktisk helt utrolig forkert forstået, hvis jeg må sige det så direkte.
Altså, Ankestyrelsen er jo ministeriets redskab i den her sammenhæng, så når der bliver spurgt, om ministeren så ingenting vil gøre, og om det så bare er op til borgeren, så er svaret, at det jo er det, der er ministeriets redskab.
Man kan jo ikke på den måde skille et ministerium ad og sige, at noget foregår på det ene eller det andet kontor eller i den ene eller den anden styrelse.
Det tungeste redskab, der er her,
er Ankestyrelsen, og det redskab ligger i ministeriet.
Derfor er det ikke en rigtig beskrivelse, når man spørger: Lader man det så bare ligge her?
Det her bliver kun liggende her, hvis borgeren ikke selv ønsker, at der skal ske mere.
Hvis borgeren selv ønsker, der skal ske mere, står Ankestyrelsen selvfølgelig klar, så på den måde kan man ikke skille en styrelse fra en minister så at sige.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-01-25:
Men når nu der er så bred en forståelse for, at vi skal i mål med det her, og man må konstatere, at der ikke er sket så meget de sidste 8 måneder – vi har så haft en politisk pause på 3-4 måneder, og den ser jo så ud til at fortsætte lidt – så vil jeg høre ministeren om, hvornår vi får det første landbrugsmøde, og om der på det landbrugsmøde kommer noget nyt frem om, hvordan vi håndterer at få udtaget mere lavbundsareal.
Jacob Jensen (V), 2023-01-25:
Jeg tror, det afhænger meget af, hvem man spørger.
Men sådan på det overordnede plan tror jeg ikke at Søren Egge Rasmussens analyse er meget forkert, for at sige det, som det er.
Jeg tror faktisk, det er rigtigt.
Det er også derfor, vi netop har et meget, meget stort fokus – og det er eksplicit skrevet i regeringsgrundlaget – på netop lavbundsjordene og den indsats, der skal være omkring det.
For det er netop et virkemiddel, som vi også kan se er et af de store virkemidler i værktøjskassen for at nå i mål med de klimaambitioner, som vi også har, hvad landbruget angår.
Så på den baggrund kan jeg sådan set dele den analyse.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-01-25:
Ja, for det er jo lidt en grotesk sag.
For kommer vi ikke i mål med at bruge de virkemidler, som samfundsøkonomisk er billigst, og som i praksis er overkommelige at gennemføre, så ligger der jo i landbrugsaftalen, at den skal genbesøges for at nå klimamålene – og så kan man godt gå ind at ændre på gødningsnormen eller finde på aktiviteter, som nedbringer antallet af husdyr, og jeg vil gætte på, at det er lidt mere upopulært ude i landbruget end det at finde løsninger på lavbundsarealer.
Er ministeren enig i de betragtninger?
Jacob Jensen (V), 2023-01-25:
Som jeg netop sagde i min indledning, er vi jo fuldt opmærksomme på det, og vi siger også, at det ikke går hurtigt nok.
For udtagningen af 100.000 ha lavbundsjorder er et ambitiøst mål, vi har aftalt i fællesskab.
Det er også kompliceret; der er mange aktører, herunder kommuner, lodsejere og andre, som skal ind over en samlet aftale, hver gang man skal gå ind i de her forskellige områder.
Det er også derfor, som også hr. Søren Egge Rasmussen refererer til, at vi netop har aftalt, at vi bl.a. har en taskforce, der arbejder med det her, og at der er udtagningskonsulenter og -specialister, som prøver at vinde over de forskellige udfordringer, som man bliver mødt af undervejs.
Så der er forskellige aktiviteter i gang, og som jeg så også nævnte, er der – det er måske en af de største klumper lige her og nu – det om problemstillingen med de såkaldte § 3-arealer, altså hvad det er for en kompensation, man kan få, hvis det også er en del af et lavbundsareal.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-01-25:
Så kan vi komme mere i mål med at udtage lavbundsarealer, er der måske andre ting, vi kan gøre mindre af, og det er vigtigt i den samlede klimakamp.
Nu siger ministeren, at det går for langsomt, og at der åbenbart er et arbejde, som har været i gang.
På et tidligere tidspunkt var der 45 borgmestre, der skrev til den tidligere regering, og landbrugs- og fødevareministeren svarede på det brev, og jeg vil lige læse to passus op: Jeg vil først og fremmest understrege, at vi ser med stor alvor på jeres bekymring og sætter pris på, at I tager opgaven med udtagning af landsbrugsjord alvorligt.
I peger på barriererne i arbejdet med udtagning af landbrugsjord, som mit ministerium og Miljøministeriet arbejder intensivt på at fjerne.
Og så står der videre: Regeringen prioriterer den grønne dagsorden, både for så vidt angår natur, miljø og klima.
På den baggrund er Miljøministeriet og Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri i fællesskab i færd med at finde en faglig løsning, så klima- og miljøindsatsen kan gå hånd i hånd med naturbeskyttelsen.
Det er jo gode intentioner, og det er så skrevet for 8 måneder siden.
Jeg synes jo, at når nu man i flere regeringsperioder har kunnet observere, at det går for langsomt, og når vi ligesom har set, at vi i landbrugsaftalen var nødt til at prøve at komme frem til, at der skulle ske mere – det er jo derfor, vi har den her taskforce – så undrer jeg mig lidt over, at ministeren ikke kan svare mere klart i dag om, hvad det er, vi kan gøre, altså når nu det er 8 måneder siden, at man skrev, at man sådan set arbejdede intensivt på at finde en løsning.
Her 8 måneder efter er der altså ikke en løsning.
Jacob Jensen (V), 2023-01-25:
Tak for spørgsmålet.
Regeringen – og dermed også jeg selv – er helt enig i, at der er brug for handling.
Det går for langsomt med udtagning af lavbundsjorder, og det er også en af grundene til, at det netop er fremhævet i regeringsgrundlaget.
Jeg er derfor også glad for, at der er en stor tilslutning til indsatsen, og at der er opbakning fra både Landbrug & Fødevarer og Danmarks Naturfredningsforening.
Men vi må også erkende, at der er en grund til, at det går langsomt.
Udtagning af lavbundsjorder er svært.
Det kræver en involvering af mange aktører og frivillig tilslutning, og derfor kan det ikke fikses med bare et snuptag.
Et konkret eksempel på en aktuel udfordring er kompensationen for de såkaldte § 3-arealer, hvor der arbejdes hårdt på en løsning på tværs af ministerier og med inddragelse af Københavns Universitet.
Men som minister vil jeg selvfølgelig gøre mit for, at det bliver lettere som landmand at levere på den grønne omstilling, og det gælder også i forhold til at få udtaget lavbundsjorder.
Derfor har vi også, bl.a. i landbrugsaftalen, hvor Enhedslisten også er med, nedsat en ekspertgruppe og en taskforce, der skal fjerne sten på vejen, så vi kan komme i mål med indsatsen, og så vil de såkaldte udtagningskonsulenter understøtte udtagningen, og jeg er sikker på, at vi kan finde gode og ambitiøse løsninger i forligskredsen bag landbrugsaftalen, og jeg ser derfor også frem til et fortsat godt samarbejde, herunder også med Enhedslisten og de øvrige partier i landbrugsforligskredsen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-01-25:
Det ser ud til, at der er en væsentlig manko for at nå CO 2 -reduktionsmålet i 2025, og at det bliver vigtigt at gennemføre mere klimahandling, som virker hurtigt.
Derfor er det interessant, at der i regeringsgrundlaget står, at regeringen vil have stort fokus på implementeringen af landbrugsaftalen, herunder udtag af lavbundsjorder, som går for langsomt,
så kan ministeren uddybe, hvordan ministeren og regeringen vil sikre, at der sker hurtigere og mere udtagning af lavbundsjorder?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-01-25:
Jeg tror med uvanlig selvudslettende fremgangsmåde her, at det ville have en større betydning, hvis ministeren gjorde det, end hvis Morten Messerschmidt gjorde det.
Derfor vil jeg da bare som det sidste, som jeg så må spørge om her, bede ministeren om – ikke mindst ihukommende, at der altså for nogle af de almennyttige boliger i Køge er op til 30 års venteliste – at hun tog kontakt til Køge Kommune, hvor jeg også mindes, at der er et partimæssigt fællesskab mellem regeringen her og dem, der leder Køge Kommune, og sagde: Drop nu den der uempatiske og aggressive fremfærd over for de i øvrigt meget sympatiske mennesker, der bor på Corona Camping.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-01-25:
Jeg tror ikke, jeg bliver enig med ministeren.
Jeg synes, at det nok desværre er symptomatisk for det her område, at alt for meget er finansieret af puljer, selv om vi egentlig anerkender, at der er et varigt behov for det.
Så vil jeg høre, om ministeren kunne overveje i tillæg til det, der lå i handlingsplanen, at skabe et landsdækkende ambulant tilbud om rådgivning til voldsudsatte.
For det er faktisk også noget af det, organisationerne anbefaler for at kunne knække det her problem, og det er jo en af de ting, som ikke indgår i selve handlingsplanen.
Der er til voldsudøverne, men desværre ikke til ofrene.
Hvad tænker ministeren om det?
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-25:
Jeg ønsker alt det bedste for beboerne på Corona Camping, men som jeg sagde, ligger det ikke inden for min kompetence at gå ind i den her specifikke sag.
Men ikke desto mindre er jeg opmærksom på, hvilke regler der er, og derfor er der jo også fremsendt et lovforslag om vintercampering.
Marie Bjerre (V), 2023-01-25:
Det spørgsmål er jeg rigtig glad for.
Og helt ligesom ordføreren har jeg også, efter at handlingsplanen blev præsenteret, lyttet mig til, at noget af det, interessenterne på området sagde, var, at der manglede noget mere i forhold til ambulante tilbud, fordi det er meget få af de kvinder, der er udsat for vold, der søger krisecentre.
Og derfor er det også noget, jeg godt kunne tænke mig, at der kom nogle flere ambulante tilbud om.
Og det er en af de ting, jeg godt kunne tænke mig at justere i planen eller lægge oveni.
Jeg er helt enig i, at det her er meget, meget alvorligt, og at det er vigtigt at prioritere området.
I forhold til hvordan det skal finansieres, har der været handlingsplaner mod partnervold siden 2002, og der har det været finansieret over SSA-reserven.
Det ser jeg egentlig også som naturligt at en stor del af de initiativer, der er i den her handlingsplan mod partnervold og partnerdrab, er.
For mange af initiativerne er udviklingsinitiativer, som man skal se på om virker.
Men jeg vil også gerne sige, at der er initiativer, som vi lægger op til skal have en permanent finansiering.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-01-25:
Men mener ministeren helt ærligt, at det er at tage de omfattende problemer, vi har med partnerdrab i vores samfund, alvorligt, når man lægger op til ikkevarig finansiering af nogle af de her initiativer?
Der er trods alt mennesker, som mister livet her.
Så vil ministeren ikke overveje, om vi ikke skulle finde varig finansiering til et desværre varigt problem?
Hvis vi skal knække kurven her, duer det simpelt hen ikke, at det er initiativer, som risikerer at forsvinde om 3 år, om 4 år, eller hvornår de nu ophører.
Marie Bjerre (V), 2023-01-25:
Tak til spørgeren og SF for at lægge et pres på, at der kommer en handlingsplan på det her område.
Jeg vil også gerne anerkende spørgeren og SF's styrke i den her debat og markante rolle i debatten.
Jeg deler opfattelsen af, at det er vigtigt, at vi får nogle initiativer på plads, og at vi får gjort en indsats på det her område.
Så tusind tak for at lægge pres på for det.
Jeg glæder mig meget til de forhandlinger.
I forhold til finansieringen er det korrekt, at vi lægger op til, at størstedelen af finansieringen kommer via SSA-reserven, men vi lægger også op til, at nogle af initiativerne kan finansieres permanent.