runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2019-12-10:
For det første vil jeg gerne sige, at jeg jo synes, det er rigtig positivt, når både mor og far tager barsel, og jeg er ikke i tvivl om, at det er rigtig gavnligt både for mor og far, men også for den lille at være på barsel både med den ene og med den anden.
I forhold til hvordan vi præcis har tænkt os at implementere direktivet, er jeg svar skyldig, for det arbejde har vi ikke færdiggjort endnu.
Vi har også 3 år til det, så jeg skal nok vende tilbage til det spørgsmål.
Jeg bed bare lige mærke i det med økonomiske incitamenter, når vi taler social kontrol.
Noget af det bedste, vi kunne gøre, var jo at sørge for, at deres mødre kom ud på arbejdsmarkedet.
For en af de undertrykkelsesmekanismer, der er i det her land, er jo, at der er kvinder, som ikke kan få lov til at få et arbejde, fordi deres mand derhjemme synes, at hun skal være i lejligheden, i stedet for at være en del af det danske arbejdsmarked, og det håber jeg da er noget der kommer med ind, når vi efter ydelseskommissionen også kommer til at diskutere ydelser.
For hvis man bare sætter alle ydelser op i det her land, får vi ikke flere indvandrerkvinder på arbejdsmarkedet.
Derfor håber jeg jo også på, at vi her finder en vej, så vi selvfølgelig passer på børnene, men at vi saftsuseme også kommer til at være meget insisterende i forhold til, at kvinder og mænd i Danmark skal være en del af det danske arbejdsmarked, og det der med, at man holder en kvinde hjemme, fordi hun er kvinde, er ikke det Danmark, jeg ønsker.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-12-10:
Ja, der er en del incitamenter, man kan bruge.
Det er både det, og det er også at sige, at der skal gives mulighed for, at man som kvinde kan lære det danske sprog.
Der er kvinder, der ikke får mulighed for at få 8. og 9. klasse, og i virkeligheden kan man ikke trække dem i kontanthjælp, fordi de ikke kan komme på arbejdsmarkedet.
Men man kunne i hvert fald diskutere et uddannelsespålæg.
Så der er mange ting, man kan gøre.
En af de ting, jeg synes er mest grotesk, er, når kvinder ikke har deres egen bankkonto, men at deres ydelse går ind på mandens konto, og det er jo et af de virkemidler, der har været for danske kvinder i forhold til at bryde ud af den her afhængighed, man har af sin mand.
Så jeg synes i virkeligheden, man skal kigge hele kataloget igennem for at sørge for at styrke de her kvinder.
Nu tillader jeg mig alligevel at vende tilbage til den øremærkede barsel, for jo, der er 3 år til at implementere det, men det kunne jo godt være, at statsministeren havde sådan en idé om, hvilken vej det skal gå.
For noget af det, som vi har hørt fra ligestillingsministeren, har i virkeligheden betydet, at endnu mere af barslen ender med at blive øremærket kvinden og meget lidt til manden.
Derfor kunne det jo være fint at sige, at okay, det er stadig væk helt i spil, vi diskuterer gerne forskellige modeller, vi lytter gerne til KVINFO, Kvinderådet og Dansk Industri, som jo er meget optaget af, at det skal være ligeligt fordelt, og at man ikke ender med at give moren en særlig styrke i forhold til faren.
Mette Frederiksen (S), 2019-12-10:
Jeg vil jo ikke lægge skjul på, at Socialdemokratiet anbefalede, at Danmark skulle stemme imod direktivet.
For selv om jeg grundlæggende er enig i vigtigheden af, at både mænd og kvinder tager barsel – det har jeg altid ment – så har jeg altså også en grundlæggende tillid til, at man ude i familierne kan tilrettelægge det, så det passer til den familie, der nu engang er blevet familie.
Derfor anbefalede vi ikke et ja til det direktiv, og derfor er det jo altså så også noget, vi – kan man sige – skal håndtere, fordi det nu er vedtaget og Danmark skal implementere det.
Men hvis jeg forstår det ret, ønsker SF en form for overimplementering af direktivet, og det er ikke det, regeringen kommer til at anbefale.
Pernille Skipper (EL), 2019-12-10:
Jeg vil også gerne starte med at sige tak for det, man vist kan kalde en vild uge i dansk politik i sidste uge.
Jeg synes i hvert fald, vi fik noget fra hånden, og på det gode, for det meste af det i hvert fald, altså psykiatrien, kvindekrisecentrene og en klimalov.
For da vi gik ind i valgkampen, var det Enhedslisten og Alternativet, der talte om 70 pct.s CO 2 -reduktion i 2030, og nu sidder der et enormt bredt flertal for det herinde, og det er da helt sikkert en af de største politiske sejre, jeg har været med til at gennemføre, og det skal vi være stolte over.
Så tak for det.
Vi er ikke færdige.
Noget af det, som jeg kunne have savnet i vores finanslov, er indsatsen for de mennesker, der er ramt af sygdom i vores land.
Jeg betragter det som en grundlæggende del af vores velfærdssamfund og måske en af de største genistreger, som generationerne før os fandt på, altså det der med, at det måske var smartere, at vi alle sammen puljede med lidt flere skattekroner og sikrede et socialt sikkerhedsnet for os alle sammen, sådan at man ikke hele tiden skal gå og krydse fingre for, at det er kollegaen, der går ned før en selv, og at man er så heldig, at man når frem til alderdommen uden at være blevet syg.
Det er et princip, som er blevet udvandet efter rigtig mange års reformer, og derfor taler man nu også om en stor gruppe af mennesker i vores land som decideret reform ramte .
De er ramt af reformer, og det er, fordi de er blevet syge, bl.a. fordi vi har en varighedsbegrænsning.
Det betyder, at efter 52 uger kan du ikke længere være syg.
Så er du enten bare rask eller på kontanthjælp.
Så ender du på kontanthjælp og bliver sendt rundt.
Nej, først skal du lige sælge din bil og dit hus og bruge din pensionsopsparing, og så kan du få kontanthjælp.
Så bliver du sendt rundt på arbejdsprøvning efter arbejdsprøvning for at se, om de kan presse 2 timer ud af dig, og skidt med, om du bliver mere syg undervejs.
Jeg tror, der er rigtig mange mennesker derude, der gerne vil høre statsminsteren svare på det helt simple spørgsmål: Er det meningen, at syge mennesker skal være på kontanthjælp, eller er det meningen, at vi skal indrette det på en anden måde?
Mette Frederiksen (S), 2019-12-10:
Det er ikke meningen, at man skal være på kontanthjælp i mange år, og niveauet for kontanthjælpen afspejler også, at den oprindelig er tænkt som en midlertidig ydelse, og hvis man derfor har behov for en varig overførselsindkomst, eksempelvis på grund af funktionsnedsættelse eller sygdom, så har vi andre ydelser, der oprindelig er tænkt til det.
Det er det principielle.
Så møder det virkelighedens verden, og så er det ikke så enkelt endda.
Rigtig mange med indvandrerbaggrund har været på kontanthjælp i årtier.
Det har heller ikke været meningen.
Så der er nogle fejl i vores kontanthjælpssystem, og der er – kan man sige – også nogle alvorlige konsekvenser af det.
Den ene er, at der er nogle syge, der kommer i klemme.
Det ved jeg godt, det ved vi godt, det gælder f.eks. på kontanthjælpsområdet.
Der er jo ikke varighedsbegrænsning på sygedagpenge længere.
Nu overgår man i stedet til et ressourceforløb.
Udfordringerne der er, at man så kan være der i rigtig lang tid.
Det kan være godt for nogle, men bestemt ikke for alle, og derfor er der også et tilsagn fra regeringens side om at kigge ind i nogle af de reformer, der er gennemført, så vi kan se, om vi kan finde en bedre balance.
Så hørte jeg også, tror jeg, lidt kritik af fleksjob på få timer, og der vil jeg bare sige, at min oplevelse er en anden.
Da vi lavede fleksjobreformen, fik det jo den konsekvens, at der er i dag er flere i fleksjob, end der var tidligere, og jeg tror, at det for rigtig mange af dem har medført en øget livskvalitet i forhold til, hvad der var deres livssituation før det.
Så det er nuanceret og kompliceret, men det ændrer ikke på, hvis spørgsmålet går på, om der er nogen, der er kommet i klemme på kontanthjælp og er så syge, at de ikke kan arbejde, at svaret så er ja.
Og det bliver vi selvfølgelig nødt til at kigge ind i.
Pernille Skipper (EL), 2019-12-10:
Jeg er enig i, at det er godt, at vi har aftalt, at vi skal prøve på at gøre noget ved det, men der er også ret meget, vi kan gøre uden om de forlig, som ellers dækker en stor del af det her område.
Altså, man kunne jo sørge for, at mennesker, der var på kontanthjælp, havde ret til en afklaring inden for bare 2 år, sådan at man enten er visiteret videre eller raskmeldt eller et eller andet, sådan at der sker noget.
Man kan afskaffe den gensidige forsørgerpligt, man kan sige, at jobcentrene ikke må afvise en lægeerklæring og ikke må sende i arbejdsprøvning i strid med en lægeerklærings anbefalinger.
Sådan nogle ting ville jo sørge for, at de her groteske historier, som vi alle sammen har hørt om, ville blive færre.
Det seneste tal, som jeg har set, og som er ret bemærkelsesværdigt for mig at se, er, at 1.950 mennesker er døde, inden for et halvt år efter at de fik førtidspension, siden den seneste reform.
Det betyder altså, at mennesker lige med neglene har kæmpet sig igennem systemet, og at de, når de står med førtidspensionen i hånden, i virkeligheden også står med den ene fod i graven.
Mette Frederiksen (S), 2019-12-10:
For det første glemte jeg at takke for det gode samarbejde om både finanslov og klimalov, og det vil jeg gerne have lov til at gøre.
Så vil jeg sige, at der er ulykkelige eksempler.
Der er også eksempler, jeg ikke synes vi kan sidde overhørig, og derfor går vi også i gang med et arbejde med at kigge nogle af de her reformer igennem.
Må jeg ikke i forhold til nogle af de konkrete forslag sige, at jeg også har set lægeerklæringer, der har været forkerte.
Så jeg tør ikke bare basere et beskæftigelsessystem og et ydelsessystem på en lægeerklæring.
Det tør jeg simpelt hen ikke.
Jeg vil også være bekymret for at lave en automatik i, hvornår man skal være udredt, i hvert fald hvis det betyder, at man så automatisk kommer på en førtidspension.
For jeg synes ikke, at en førtidspension nødvendigvis er svaret.
Det er det for nogle mennesker, der er så syge, eller som har så store funktionsnedsættelser, at der ikke er andre svar.
Men jeg er også fra en tid og er vokset op et sted, hvor førtidspensioner, som hed invalidepensioner dengang, sad løst, og har godt nok set nogle ulykkelige skæbner, fordi et samfund bare opgav mennesker på et meget, meget tidligt tidspunkt.
Så pendulet må ikke svinge tilbage.
Vi skal finde et andet balancepunkt.
Pernille Skipper (EL), 2019-12-10:
Det er jeg enig i.
Det tror jeg heller ikke nogen af de mange mennesker, der prøver på at råbe op om, hvordan det er at være syg i dag, mener.
Men det, der er begyndt at ske, er, at tilliden til vores system begynder at smuldre, altså tilliden til, at man kan tåle og man kan holde til at blive syg, og at man så bliver hjulpet.
Jeg er sikker på, at statsministeren har læst den artikel om Brian Larsen, for det er sådan en, som statsministeren læser.
Brian Larsen er i ressourceforløb efter en blodprop, operationer i hænderne og arbejdsulykker.
Så bliver han sat til at putte mærkater på kasser og får ondt i hænderne, og han skal så stå til ansvar hos jobcenteret over for, hvordan det kan være, at han kan tørre sig selv bagi, når han ikke kan sætte mærkater på kasser.
Når man læser sådan en historie, tænker man jo, at de mennesker, der er ansat der, det system, vi har opbygget, grundlæggende har misforstået, hvad systemet skal.
Så kunne statsministeren ikke bare sige til ham og til alle de andre, der er i klemme i systemet, at det er rigtigt nok, at systemet ikke er lavet til at kontrollere borgere, men at systemet er lavet til at hjælpe borgere?
For det tror jeg der er mange der er kommet i tvivl om.
Mette Frederiksen (S), 2019-12-10:
Altså, den der konkrete sag virker forkert.
Jeg bliver ked af det, når jeg læser det, og kommer ikke til at stå og forsvare, at man bliver bedt om at redegøre for, hvordan man går på toilettet i Danmark, fordi man har behov for hjælp.
Så det kommer man ikke til at få min opbakning til, og derfor vil jeg egentlig gerne understrege: Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at der er mennesker, der er kommet i klemme på grund af nogle af reformerne, og nogle af reformerne står jeg selv bag, og derfor har jeg et særligt ansvar – fuldstændig.
Men jeg bliver også nødt til at sige, at systemet, jobcentrene, socialrådgiverne også oplever det modsatte, altså at folk, der ikke er syge, påstår, at de er syge, at folk, der godt kan arbejde, påstår, at de ikke kan arbejde.
Ellers ville der jo ikke være kvinder med indvandrerbaggrund f.eks., der har været på kontanthjælp i 20-25 år i det her land.
Så der er også en anden sandhed, og det er jo det, der er udfordringen, når vi skal lave lovgivning, nemlig hvordan vi hjælper de rigtige og samtidig insisterer på, at alle skal bidrage i det her samfund.
Jeg vil ikke påstå, at vi har fundet det rigtige balancepunkt med eksempler som det med Brian, og derfor egentlig vigtigst af alt et tilsagn om, at vi går ned og kigger på nogle af de her reformer igen.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-12-10:
Tak for det.
Nu vil jeg stille nogle nemme spørgsmål, hvortil statsministeren bare kan sige: Super god idé, Søren Pape Poulsen.
Det er jo sådan, at vi har noget helt fantastisk i Danmark, noget helt særligt.
Det er det, vi kalder den danske model, hvor arbejdsmarkedets parter selv finder ud af det, hvor politikere helst ikke skal blande sig, medmindre det bliver overordentlig nødvendigt.
Det er noget, vi skal passe på.
Vi ønsker vel alle sammen at leve i et samfund, hvor der er ordnede arbejdsforhold for alle.
Når vi ser eksempler på, at der ikke er det, har vi selvfølgelig også ting, vi skal gøre.
Men ting tager jo også nogle gange overhånd og bliver brugt til noget forkert.
Jeg vil ikke spørge statsministeren, om hun tager afstand fra de metoder, som 3F's medlemmer, stilladsarbejderne, anvendte, da de smadrede biler, væltede stilladser og kastede med ting, under påskud af at de var del af en faglig konflikt.
Men jeg ser jo mange eksempler, og folk og arbejdsgivere henvender sig til mig.
De går ikke så meget ud i offentligheden med det, for det tør de ikke, for de vil ikke have fagbevægelsen på nakken.
Så mit første spørgsmål lyder: Vi har nu set 3F's bagagemedarbejdere i Kastrup ulovligt nedlægge arbejdet og kræve en kollega fyret, fordi han var medlem af en anden fagforening, og vi har nu set 3F's stilladsarbejdere smadre biler og vælte et stillads, kasteskyts fløj gennem luften, under påskud af en faglig konflikt – og når vi nu ser alt det, vil regeringen så kortlægge omfanget af ulovligt pres, som dele af fagbevægelsen lægger på arbejdsgiverne?
Mette Frederiksen (S), 2019-12-10:
Ahr, der er jeg ikke helt sikker på jeg er enig, for jeg synes, at vores mål må være også at føre en klimapolitik, der ikke skaber andre problemer, altså at vi ikke løser klimakrisen og så får uligheden til at stige eller får forskellen mellem land og by til at vokse eller gør livet besværligt for nogle grupper, f.eks. den enlige mor, der måske ikke har så let ved lige at navigere i, hvilke fødevarer der er tilgængelige, hvor hun bor, fordi der måske kun er én købmand, og der er priserne nu engang, som de er.
Så jeg har det sådan, at når vi diskuterer klimapolitik, gør vi det jo forhåbentlig på det grundlag, at vi ønsker, at Danmark skal stå styrket efter det her, at beskæftigelsen skal vedblive med at være høj, konkurrenceevnen skal være intakt og måske gerne forbedret, og at det ikke rammer socialt skævt.
Det er ikke nogen let opgave, og der er ikke nogen, der har gjort det før os, men hvis der er et land, der kan det, mener jeg faktisk, at det er Danmark, der har alle forudsætninger.
Så har jeg det selv sådan, at selvfølgelig er der en række initiativer, vi kan tage på klimaområdet, og det kommer vi til, men det, der for alvor batter noget, er forskning.
Vi skal ud at finde den teknologi, der kan løse klimakrisen for os, og derfor er noget af det bedste ved den her finanslov, at vi i fællesskab har fordoblet, hvad vi målrettet bruger på den grønne forskning, og tak for det.
Morten Østergaard (RV), 2019-12-10:
Jo, og det er jeg også glad for, for jeg synes, at det betyder, at vi med stolthed kan sige, at det blev den grønneste finanslov i mands minde, og det skal der ikke trækkes noget fra
Men der skal lægges til i foråret, og der tror jeg, man vil finde viljen til også at turde tage nogle beslutninger og passe på med ikke at få stillet de der forhindringer op eller få skabt nogle falske modsætninger, som f.eks. at den grønne omstilling kan være storbyernes anledning til at tørre regningen af på dem, der bor på landet, eller at det bliver de riges anledning til at tørre regningen af på de fattige.
Vi fører jo en samlet politik her i landet, og vi skal også diskutere de resultater, Ydelseskommissionen kommer frem til.
Ydelseskommissionen kigger på nogle af dem, der har mindst i Danmark, og hvis man gerne vil gøre noget ved uligheden, er det en god idé at starte med at tage fat om dem, der har mindst.
Det, der bliver et problem, er, hvis de redskaber, der virker i den grønne omstilling, bliver lagt til side, fordi man siger, at de selvstændigt og hver for sig har en effekt, vi ikke bryder os om, mens man så f.eks. lader børn vokse op i fattigdom, fordi man ikke lige vil røre ved det der med ydelserne.
Og der appellerer jeg bare til, at vi bruger klimapolitikken til at bekæmpe klimaforandringer og socialpolitikken til at skabe lige muligheder, mere lighed i Danmark.
Mette Frederiksen (S), 2019-12-10:
Ja, og Statsrevisorerne er jo så udpeget af Folketinget og ikke af regeringen, så jeg går ud fra, at Folketingets partier har tænkt nøje over det her, inden man har sat det arbejde i gang, der er igangsat.
For mig er det ikke afgørende, hvordan vi præcis griber det an.
Jeg glæder mig over den håndtering, der er, i forhold til det, der sker på forsvarsområdet.
Og så går jeg som sagt gerne ind i en diskussion med Folketingets partier – det gør regeringen gerne – om, hvordan vi gør det her klogest.
Jeg synes dog, at det på en eller anden måde skal ske i samarbejde med det, der er igangsat hos Statsrevisorerne.
Men det er ikke det, der kommer til at skille os ad.
For vi har et kæmpemæssigt ansvar for at sikre, at tingene foregår rigtigt.
Jeg tror også, der venter os nogle diskussioner om, hvordan centraladministrationen i det hele taget griber den her store driftsopgave an i forhold til alle de andre opgaver, der også ligger i centraladministrationen.
Så lad os fortsætte dialogen om, hvordan vi gør det her klogest, og kan det være med et samlet Folketing, vil det kun være rigtig, rigtig fint.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-12-10:
Jeg kan ikke forestille mig andet, end at det kan.
For når jeg lytter sådan lidt rundt i salen her, er forargelsen da til at få øje på.
Jeg vil bare gerne sikre mig og appellere til, at statsministeren får indkaldt til nogle drøftelser, sætter sig for bordenden for det her billedligt talt og siger, at det her er noget, som vi også politisk skal engagere os i og udtrykke et klart politisk ønske om at prioritere.
Jeg tror ikke, det vil være det rigtige – jeg tror ikke, det er det, folk herude venter på – at vi siger, at nu må vi lige vente på Rigsrevisionen og høre, hvad de har at sige.
Jeg tror, der er brug for, at vi politisk siger, at det her er noget, vi vil, det her er noget, vi vil prioritere, og at regeringen går forrest i det her.
For vi skylder de mennesker, der forvalter vores fælleskasse, at behandle dem ordentligt, fjerne dem fra mistanke, og vi skylder hele Danmark at tage den fælleskasse dødsensalvorligt.
Mette Frederiksen (S), 2019-12-10:
Jeg er meget enig.
Det er selvfølgelig også derfor, vi reagerer hurtigt og, vil nogle også mene, lidt skarpt på den situation, der er i forsvaret netop nu.
Det kommer vi til at gøre, hvis der er lignende sager, og som jeg sagde før, går jeg gerne ind i en drøftelse af, hvordan vi også gør det på tværs af ministerierne.
Det er ganske alvorligt, når der ikke bliver passet på fællesskabets kroner og øre, og det er selvfølgelig også alvorligt, når man i centraladministrationen sidder bekymringer og advarsler overhørig.
Så der er et oprydningsarbejde, og mindst lige så vigtigt er der også et arbejde i at sikre, at det ikke finder sted andre steder.
Så lad os komme i gang med det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-12-10:
Tak for det, formand.
Og også tak herfra til statsministeren for de indledende betragtninger ved den her spørgetime.
Der var også en, der p.t. er bosiddende i Viborg, der var meget glad for finansloven, nemlig Said Abdullahi.
Han er somalier og har kørt bus i Viborg, og han var rigtig glad, fordi finanslovsaftalen nu betyder, at hvor han stod til at skulle tilbage til sit fædreland, får han nu mulighed for at blive i Danmark.
Det er et af de resultater, som er kommet igennem på finansloven som følge af forhandlingerne med bl.a. Det Radikale Venstre, at man her har lempet på udlændingeloven – eller hvad?
For jeg havde i sidste uge fornøjelsen af at have en debat med den socialdemokratiske finansordfører i Debatten, og der tror jeg, at både ordstyreren og jeg blev lidt målløse over den socialdemokratiske finansordfører.
Han blev spurgt: Når I ændrer flygtninges vilkår, er det så ikke udlændingepolitik?
For han mente ikke, at man havde lavet udlændingelempelser her.
Og så sagde den socialdemokratiske finansordfører: Nej, det er erhvervspolitik, det er ikke udlændingepolitik.
Så det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at få Socialdemokratiets formand og jo statsministeren til at vedkende sig, er, at man med finansloven her lemper på udlændingepolitikken; at nogle af de mennesker, som efter den såkaldte hjemsendelsespolitik, der blev lavet med den sidste finanslov, og som Socialdemokratiet stemte for, skulle sendes hjem til deres fædreland på den konto, nu med de nye regler får mulighed for at blive i Danmark, og at det er en lempelse af udlændingepolitikken.
Mette Frederiksen (S), 2019-12-10:
Men det er jo ikke korrekt, at der er nogle, der bare får lov til at blive.
Det, vi siger, er, at vi holder fast i, at flygtninge, der ikke længere har et beskyttelseskrav i Danmark, skal rejse hjem – hvis ellers forholdene tillader det.
Men hvis man har været i beskæftigelse i nogle år i Danmark og fortsat er i beskæftigelse, kan man få lov til at blive, så længe man er i beskæftigelse.
Så det er ikke sådan, at hvis man er på offentlige ydelser og ens opholdsgrundlag som flygtning bortfalder, så kan man blive i Danmark.
Hvis man er i arbejde og der er en arbejdsgiver, som ønsker, at man bliver ved med at være i arbejde, eller der er en arbejdsgiver, der i noget, der minder om dette job, eller noget, der er til en højere løn, siger, at han gerne vil ansætte vedkommende, så kan man blive her som arbejdskraft udefra.
Det er det, vi har gjort.
Det minder jo om nogle regler, der var i Danmark indtil for ganske kort tid siden, som ikke blev brugt af ret mange, og som jeg egentlig synes er okay.
Og lige så vigtigt jeg synes det er, at man rejser tilbage til sit land som flygtning, når man ikke længere har behov for at være her – og det vil jeg gerne holde fast i – lige så vigtigt synes jeg selvfølgelig også
det er at sige, at det egentlig er i orden, at en mand, der er i arbejde, forsørger sig selv og betaler sin skat, kan få lov til at blive i Danmark, så længe vedkommende er i arbejde – ikke til evig tid