runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dahl (LA), 2018-02-23:
Tak for det.
I den strålende film »Interstellar« opstår der på et tidspunkt en kritisk situation.
Det er ikke muligt, siger robotten.
Jeg føler mig fristet til at sige noget tilsvarende i anledning af forslag til lov om Studievalg Danmark.
Er det liberalt at foreslå centralisering?
Er det liberalt at erstatte private udbydere med en statslig?
Nej, det kan man ikke sige, men til gengæld er det nødvendigt.
Der vejledes ikke efter ensartede kriterier, og der mangler gennemslagskraft.
Det retter vi op på nu ved at skabe et enstrenget system, der har nogle klart definerede opgaver, og det system er Studievalg Danmark.
Jeg er glad for, at vi under forberedelsen af sagen er nået frem til en model, hvor Studievalg Danmark 3 år efter oprettelsen skal evalueres, og hvor man ved den lejlighed også kan se på, om opgaven til den tid igen kan konkurrenceudsættes.
Sådan får vi løst problemerne, og vi fastholder den politiske hovedretning.
Tak for ordet.
Mads Fuglede (V), 2018-02-23:
Tak for ordet.
Når elever og andre vejledningssøgende skal vejledes i valg af videregående uddannelse og om de forventede beskæftigelsesmuligheder efter endt uddannelse, er det altafgørende, at de bliver mødt af dygtige, kompetente og veloplyste vejledere.
Det er dermed vigtigt, at disse vejledere har en stærk institution i ryggen.
På nuværende tidspunkt varetages vejledningen af syv kontraktholdere på baggrund af udbuddet af 4-årige kontrakter.
Regeringen ønsker i stedet at samle vejledningsopgaven i én institution.
Det vil vi gøre ved at oprette Studievalg Danmark, som får ansvaret for vejledningen i hele landet.
Formålet er at skabe en bedre ramme for den sammenhængende og mere ensartede vejledning, som forbedrer oplevelsen for den enkelte vejledningssøgende.
Studievalg Danmark vil ligeledes sikre, at alle elever og vejledningssøgende vil blive mødt af samme vejledning med et højt fagligt niveau, uanset hvor i landet de bor.
Det er samtidig vor forventning, at Studievalg Danmark vil kunne give mere fleksibilitet til at tilpasse vejledningen til den udvikling, der løbende finder sted både på uddannelsesområdet og på arbejdsmarkedet.
Venstre støtter lovforslaget og tror på, at oprettelsen af Studievalg Danmark vil være til gavn for både eleverne, vejlederne og samfundet som sådan.
Tak for ordet.
Christine Antorini (S), 2018-02-23:
Tak for ordet.
Forslaget går ud på, at man samler vejledningen om studievalg i én institution, der kommer til at hedde Studievalg Danmark og vejlede om videregående uddannelse samt efter- og videreuddannelse.
Det er institutioner, der i dag er fordelt på syv selvstændige centre rundtomkring i landet, og intentionen er, at institutionen fortsat skal være fysisk forankret syv forskellige steder, men som én sammenhængende institution.
Det vil sige, at der bliver givet en enslydende vejledning, uanset hvor i landet man søger information og rådgivning, og dermed sikres det også, at den er lige god, uanset om det er i Frederikshavn eller i København, og at man ikke risikerer, at der kan være nogle sektor- og institutionsinteresser, der gør, at man ikke får det fulde overblik, hvis man som student eller voksen ønsker at få en ordentlig vejledning.
Derudover er der også nogle organisatoriske fordele og nogle administrative lettelser, der samlet set gør – det kan man se, når man kigger i høringssvarene – at der generelt er en positiv holdning til, at det bliver samlet på denne måde.
Samlet set kan Socialdemokratiet støtte lovforslaget.
Eva Flyvholm (EL), 2018-02-23:
Uddannelsesvejledning er jo enormt vigtigt, både rigtig vigtigt for de unge, som står og er i vildrede om, hvad for en uddannelse de skal tage, men også meget vigtigt for os alle sammen som samfund, altså at vi sikrer, at alle finder den rette hylde og får den uddannelse og det job, som de kan blive rigtig glade for og rigtig gode til.
Med det her lovforslag om Studievalg Danmark kommer det til at betyde en ensretning af vejledningen, som jeg tror er rigtig fornuftig, og derfor vil vi fra Enhedslistens side også gerne støtte det her forslag.
Vejledningen skal jo være lige god, uanset om det unge menneske kommer fra Storkøbenhavn eller fra Vestsjælland, hvor jeg oprindelig er fra, og derfor er det også godt, at regeringen med det her forslag skaber en mere ensartet ramme, kan man sige, for vejledningen på tværs af landet.
Hensigten med det her lovforslag er også at skabe en stabil struktur, altså af hele vejledningen for de videregående uddannelser, og sammentænke den, så der i højere grad kommer fokus på at kunne rådgive i forhold til akademiuddannelserne, diplomuddannelserne og masteruddannelserne.
Det tror jeg er rigtig fornuftigt at der kommer mere fokus på.
Jeg synes, der er to ting, man skal være opmærksom på i den videre implementering af det her.
Selv om Studievalg Danmark ikke er sat i verden for at rådgive om ungdomsuddannelser, er det jo vigtigt, hvis der kommer en studerende, som faktisk kunne være interesseret i at tage en erhvervsuddannelse, at vedkommende så bliver henvist til et passende ungdomsuddannelsescenter eller en anden vejledningsenhed.
For det kan jo være mindst lige så godt at tage en erhvervsuddannelse som en professionsbachelor eller en kandidat.
For det kan være meget, meget svært at forudsige, og det kan forandre sig hele tiden.
Endelig vil jeg sige, at jeg tror, det her forslag kan løfte vejledningen en del, men jeg mener også, at der i den grad er brug for, at vi tilfører nogle flere kroner og øre til vores uddannelsesvejledning, for der er altså blevet sparet alt for meget i de seneste år.
Så det kunne jeg godt tænke mig at vi også tog hånd om politisk og fandt et flertal for at kunne tilføre flere penge.
Det er så vigtigt, at vi også imødekommer det i forhold til økonomien, for det er vigtigt, at alle unge blive udfordret i deres studievalg og får ny inspiration til at vælge mellem de mange spændende uddannelsesmuligheder, der er i dag.
Men alt i alt er det her et fint lovforslag, som vi i Enhedslisten kan bakke op om.
Laura Lindahl (LA), 2018-02-23:
Det er rigtigt.
Tak for det.
Det er fuldstændig korrekt, at jeg skal hilse fra Venstre og Det Konservative Folkeparti og meddele, at de ikke støtter beslutningsforslaget.
Forslagsstillerne her ønsker, at man skal lave en voksenattest parallelt med børneattesten, og at den skal sikre, at man ikke kommer til at arbejde med udviklingshæmmede, handicappede eller på anden måde udsatte voksne, hvis man har begået forbrydelser mod denne gruppe.
Tanken bag synes jeg er rigtig, rigtig god.
Når det offentlige tager ansvar for en borger på den her måde, er det jo et kæmpe svigt, når en medarbejder misbruger sin stilling.
Det er ødelæggende for tilliden til systemet, og det skal bekæmpes så godt, som man nu engang kan. I forhold til om det giver mening at have en ny, selvstændig attest, synes jeg, at der er nogle overvejelser, man bør gøre sig.
Børneattesten er jo blevet en succes, og det tror jeg at den er blevet, fordi den ret smidigt er blevet en del af processen ved ansættelser på skoler, i daginstitutioner og i det frie foreningsliv.
Hvis man opretter nye attester, er min bekymring, om man kan udbrede sådan det samme universelle kendskab.
Altså hvis man segmenterer for meget, kan det være, at man ikke kan bevare den her indhentelse af attesterne som en helt smidig og naturlig del af ansættelsesprocessen.
I dag har vi to forskellige straffeattester, og vi har en børneattest, og hvis man vil udvide det yderligere, skal man efter min opfattelse kunne vise, at de eksisterende attester ikke er dækkende værktøjer – altså også straffeattesten – og så skal der også være tale om en eller anden relativt stor gruppe af sager, for at det kan holdes op imod den mængde af bureaukrati, som det vil medføre.
Der er ingen tvivl om, at ét overgreb imod den her gruppe mennesker er ét overgreb for meget.
Det er heldigvis en type overgreb, som er relativt sjælden, og det er man bare nødt til at holde op imod det store antal ansættelser, der er inden for området.
Så det kunne man jo opfordre til at man gør noget mere.
Og på den baggrund kan Liberal Alliance ikke støtte forslaget.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-02-23:
Jeg nævnte faktisk også Ældre Sagen i min tale, altså at det ville være mærkeligt, hvis de bemærkninger, der kommer fra Ældre Sagen, ikke gjorde indtryk på os, der skal lovgive.
Jeg nævnte også Landsforeningen LEV, altså organisationen for pårørende til de udviklingshæmmede.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi er meget opmærksomme på, hvad repræsentanterne for de borgere ønsker, altså dem, som beskæftiger sig med det her, ligesom jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi lytter rigtig grundigt til repræsentanterne for de organisationer, der udfører arbejdet.
Vi skal naturligvis først og fremmest tage et hensyn til de borgere, der er i det offentliges varetægt, men vi skal jo også gøre det på en sådan måde, at vi behandler de ansatte ordentligt og anstændigt, og det er derfor, at vi også skal sikre den her balance og proportionalitet i et eventuelt forslag.
Karina Adsbøl (DF), 2018-02-23:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren om noget.
I 2016 var Ældre Sagen ude at sige, at de ønskede sig, at kommende ansatte i hjemmeplejen og på plejehjem skulle have en attest.
De kaldte det så en ældreattest, og jeg synes jo, at Dansk Folkepartis forslag om voksenattester rummer noget mere, men som sagt er det også lagt op til forhandling.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens holdning til Ældre Sagens ønske om en attest på samme måde, som man har det på børneområdet.
Anerkender ordføreren det?
Marianne Jelved (RV), 2018-02-23:
I Det Radikale Venstre finder vi det faktisk relevant, at der kan og skal indhentes voksenattester, der kan sikre, at personer, der arbejder med mennesker med en fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse, ikke har begået overtrædelser af bestemte paragraffer i straffeloven.
Hvilke paragraffer det er, mener vi, som der også står i beslutningsforslaget, selvfølgelig skal forhandles.
Der kan være mange argumenter for det ene og det andet, men det, der for mig at se er vigtigt på det her tidspunkt, er, at vi jo skal huske, at det her drejer sig om ældre mennesker, det drejer sig om mennesker, der er udviklingshæmmede, mennesker med handicap og mennesker med psykiske lidelser.
Derfor noterer vi også med interesse, at Ældre Sagens og LEV's tilkendegivelser har været meget positive, og at FOA også har udtalt sig positivt om det.
Voksenattesten skal sikre, at den pågældende voksne ikke er straffet for de relevante bestemmelser i straffeloven, som vi kan blive enige om det er, når vi skal lave en aftale.
For mig er det bl.a. oplagt, at det er vold, røveri, blufærdighedskrænkelser og seksuelle overgreb af tilsvarende karakter.
Der skal være fuldstændig klarhed over, hvilke overtrædelser af straffeloven der skal oplyses om.
Tilsvarende skal der være fuldstændig klarhed over, hvilke personalegrupper der skal være omfattet, og der er selvfølgelig en lang række ting, der skal afklares i løbet af den proces, der fører til, at vi får en lovgivning, der indfører en voksenattest.
Jeg står fuldstændig uforstående over for de argumenter, jeg har hørt indtil nu, om, at det er meget bureaukratisk, og at det er meget mere omfattende, end man skulle tro.
For det bestemmer vi jo som lovgivere selv, afhængigt af hvad vi mener behovet er.
Og jeg forstår simpelt hen ikke, at man ikke kan se, at en børneattest også kan kræve en voksenattest.
Det er jo den samme sårbare gruppe, der er tale om, bare på nogle andre områder, end børneattesten nødvendigvis dækker.
Så Det Radikale Venstre vil gerne støtte arbejdet om at udmønte forslaget til lovgivning.
Orla Hav (S), 2018-02-23:
Jeg synes faktisk, at ministeren på fin vis har redegjort for, hvor stor en risiko der er for, at det her får en bureaukratiseringsgrad ud over det, vi bryder os om.
Vi vil faktisk hellere være med til at fastholde de ledelser og det personale, der er rundtomkring, til at være med til at sikre det, der er deres opgave i dagligdagen, nemlig at skabe en tryg og en god hverdag for de borgere, som har behov for at få en hjælpende hånd.
Jeg har godt har set, at der er en del af organisationerne, der har udtrykt positive tilkendegivelser over for forslaget her, men må jeg så ikke godt sige, at fælles for dem er, at de har sagt, at det her ikke er noget, der kan stå alene, at det forudsætter, at vi har et velfungerende uddannelsessystem, at det forudsætter, at vi har en velfungerende ledelse, og at vi har en velfungerende personalepolitik i de enkelte tilbud.
Derfor er vores bekymring i forbindelse med diskussionen om indførelse af en attest, at det bliver en sovepude eller vil give en falsk tryghed, som ministeren også gav udtryk for.
Karina Adsbøl (DF), 2018-02-23:
Tak til ordføreren for en pæn tale om forslaget.
Ordføreren lægger op til, at vi kan lave en beretning, men det er jo sådan, at beslutningsforslag kan man ændre i, så det var også en mulighed.
Hvordan forholder Enhedslisten sig til, at man kunne lave et ændringsforslag eller andet?
Jeg ved ikke, om Enhedslistens ordfører så, at der i går var en sag på Ritzau, hvor overskriften var »Hjemmehjælper bestjal ældre kvinde ved at bedøve hende«.
Og derfor synes jeg også, det er væsentligt, at vi diskuterer de straffelovsovertrædelser.
Vi har i forhold til tyveri og lignende tænkt, at det selvfølgelig er begået i den faggruppe og over for de mennesker, man har været ude ved, og at man derfor ikke skal kunne gentage det, hvis man først har berøvet, bestjålet en person, man skulle tage vare på og have omsorg over for.
Så hvordan forholder Enhedslisten sig til eventuelt at kigge på en justering af forslaget?
Tak for det.
Sidste gang vi behandlede det her beslutningsforslag, var det Thyra Frank, der stod på talerstolen, og hun skulle også hilse fra De Konservative og sige, at de støttede det.
Derfor kunne jeg også tænke mig at høre Liberal Alliances ordfører: Hvad har ændret sig, fra dengang vi behandlede det her om voksenattester i Folketingssalen, hvor Liberal Alliance jo bakkede op om det og bakkede op om, at der skulle gøres noget, og så frem til den videre forhandling?
Laura Lindahl (LA), 2018-02-23:
Jeg tror lidt på linje med det svar, som ministeren også måtte give, at det her er et bredere forslag.
Vi er bekymrede for, hvad det reelt vil kræve, når der er så mange ansættelser på det her område og der er så relativt få – meget ulykkelige, men trods alt relativt få – sager.
Så det er sådan set ikke, fordi jeg ikke anerkender problemstillingen, når sagerne rammer.
Det er heller ikke, fordi jeg ikke synes, at det er vanvittig vigtigt at sætte ind over for det her, men jeg tror bare ikke, det her er den rigtige måde.
Jeg vil rigtig gerne sikre, at der ikke er nogen medarbejdere, der forgriber sig på nogen borgere, hverken børn eller udviklingshæmmede eller handicappede eller andre, men kunne man ikke finde en anden måde end at skulle rulle attester ud i så mange ansættelser?
Torsten Gejl (ALT), 2018-02-23:
Jeg vil ikke stå her og helt konkret skulle udforme et detaljeret beslutningsforslag fremsat af DF.
Jeg glæder mig rigtig meget til at høre, hvad DF vil foreslå i de videre forhandlinger på baggrund af hele den her debat.
Men som jeg sagde, må det ikke komme ud af proportioner.
Vi skal ikke komme i en situation, hvor vi synes at meget små lovovertrædelser efter lang tid skal forhindre folk, som er kommet fuldstændig ind på det rette spor, i at tage bestemte jobs.
Så vi vil f.eks. kigge på, om det bliver for stramt.
Karina Adsbøl (DF), 2018-02-23:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad Alternativet synes der ikke skal være i det her beslutningsforslag.
Hvad er det, der skal udtages af beslutningsforslaget, for at Alternativet kan støtte det?
Hvis man f.eks. arbejder i pleje- og omsorgsfaget og har bestjålet en ældre dame, finder ordføreren så, at man skal kunne arbejde i det samme fag, altså kunne gå over til et vikarbureau og så blive ansat der, altså i forhold til at man tidligere har begået f.eks. tyveri?
Hvordan er det, at det ifølge Alternativet skal indhegnes i forhold til tyveri?
Laura Lindahl (LA), 2018-02-23:
Jeg anerkender, at børneattesten er en succes.
Og jeg tror, at børneattesten er en succes, fordi den på en eller anden måde blev en løsning på et problem, som var større – mængden af sager på børneområdet var større.
Derfor synes jeg også, der var en større rimelighed i at kræve det her på det område.
Og der er det så bare, vi kan se, det er blevet en helt naturlig del af ansættelsesprocesserne.
Jeg er bange for, om det også vil blive det, hvis man ruller det ud på flere områder.
Og så er der jo straffeattesten i dag.
Man kan som leder på et plejehjem, når man ansætter, bede om at se en straffeattest, og så vil man jo få det frem, hvis pågældende har forbrudt sig mod en borger tidligere.
Karina Adsbøl (DF), 2018-02-23:
En anden måde?
Altså, jeg tænker da, at ordføreren anerkender, at vi har børneattesterne på børneområdet, og synes, at det er et rigtig godt forebyggelsesværktøj, så derfor undrer det mig dybt, at man ikke også synes, at det vil være et rigtig godt forebyggelsesværktøj på voksenområdet.
Hvad er det andet, ordføreren vil have vi skal tale om i forhold til det her?
Det er jo et forebyggelsesværktøj.
Og med beslutningsforslaget er der jo lagt op til forhandling – netop forhandling.
Det her beslutningsforslag er jo ikke mejslet i granit; der er lagt op til forhandlinger, netop også i forhold til at tage andre parametre med, eller i forhold til hvilke straffelovsovertrædelser der skal gælde.
Torsten Gejl (ALT), 2018-02-23:
Altså, hvis man har begået kriminalitet mod lige præcis den målgruppe, som man skal ind og arbejde med, for nylig, så kan det jo godt være, at en voksenattest vil kunne forhindre, at den type kriminalitet bliver begået mod den målgruppe igen.
Det er også derfor, vi er positive.
I Alternativet synes vi, at det her forslag har en rigtig god intention.
Det handler om at forebygge vold, seksuelle overgreb, tyverier og lignende mod mennesker med fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse.
Det skal gøres ved at etablere en ordning med voksenattester, ligesom vi har børneattester for mennesker, der arbejder med børn, altså en ordning, hvor man skal indhente oplysninger om visse forbrydelser begået af voksne, der skal arbejde med f.eks. udviklingshæmmede mennesker, mennesker med fysiske lidelser eller psykiske lidelser eller ældre på plejehjem.
Vi vil gerne gå ind i videre forhandlinger om at afklare behovet nærmere og se på, hvordan forslaget eventuelt skal indhegnes for at give mening, altså hvilke målgrupper forslaget skal rettes mod, hvilke forbrydelser der skal medtages på en eventuel attest osv.
Vi vil ikke gå med til at lave noget, der er så meget ude af proportioner, at det mistænkeliggør en masse dygtige frontmedarbejdere overalt i det offentlige system.
Vi vil også være med til at sikre, hvis det her skal have ben at gå på, at man ikke opretter et kæmpestort bureaukrati omkring det her.
Det er klart, at det også gør indtryk på os, at – som Enhedslistens ordfører pointerede – både Ældre Sagen, LEV, FOA og SL også støtter det her varmt.
Ida Auken (RV), 2018-02-27:
Nu er det altså trafik, vi diskuterer i dag.
Vi kan selvfølgelig også stå og diskutere de andre problemer med skibstrafik og kraftværker, hvis det er det, spørgeren vil.
Men jeg synes da, at Dansk Folkeparti skal komme med et forslag om at forbyde brændeovne.
Så kan vi jo tage diskussionen dér og se, hvordan det ender.
Trine Bramsen (S), 2018-02-27:
Forslaget her har til formål at skærpe straffen for grov vold.
Konkret handler det om overtrædelser af straffelovens § 245 a og § 246.
Grov vold skal have en hård konsekvens.
Det er ganske enkelt ikke rimeligt, når man udsætter andre mennesker for så voldsomme overgreb.
Det er det ikke, når man udsætter mennesker for nogen overgreb, men jeg tror, vi alle sammen her kan blive enige om, at grov vold er i en klasse for sig.
Sagerne kender vi fra medierne: Et ungt kærestepar blev overfaldet og slået med kæder, da de var på vej hjem juleaften; der var spark og slag mod en hundelufter, der blev invalideret for evigt, og senest så vi et overfald med en økse, også på et uskyldigt kærestepar.
I Socialdemokratiet synes vi, det er rimeligt, at den slags forseelser sanktioneres hårdt, og desværre har vi set en stribe sager, hvor man må undres over strafniveauet for meget, meget grove voldsforbrydelser, og hvor man står tilbage med en retfærdighedsfølelse, der ikke er blevet tilfredsstillet af den sanktion, der er blevet givet.
Som vi i Socialdemokratiet har sagt utrolig mange gange før i den her sag, og som jeg har sagt utrolig mange gange, så tror vi ikke på, at straf har den store effekt på kriminalitet og på at undgå kriminaliteten.
Men når vi har valgt at være retssamfund, skal der være en retfærdighedsfølelse forbundet med dommene.
Ellers risikerer vi, at vi mister opbakningen til retssamfundet.
Og det er begrundelsen for, at vi i Socialdemokratiet kan støtte forslaget, som vi behandler her i dag.
Når det er sagt, synes vi dog, det kunne være interessant i udvalgsbehandlingen at få en oversigt over, hvad der generelt bliver givet af straffe, for der er ikke nogen tvivl om, at straffene ved de her domme, vi har set, og som har været i mediernes søgelys, virker meget lave.
Men det kunne være interessant at få en opgørelse fra justitsministeren over det generelle strafniveau for de her paragraffer, som vi skærper straffene for i dag.
Men Socialdemokratiet støtter forslaget.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-02-27:
Mange tak.
Hvis man følger med i medielandskabet, kan man fra tid til anden ikke undgå at støde på omtaler af sager om grov vold, og man må jo undres hele to gange.
Først undres man over, hvor grusomt nogle mennesker er i stand til at behandle andre, men efterfølgende over, hvor relativt let nogle af de personer, der begår nogle af de mest voldsomme forbrydelse, slipper, når de efterfølgende straffes.
Med tanke på, hvor store men ofrene får efter noget af den allergroveste vold – i og med de med meget stor sandsynlighed kommer til at leve resten af livet med enten store psykiske eller fysiske gener – så giver det rigtig, rigtig god mening, at vi kigger på straffen.
Derfor er forslaget, som vi behandler her, et rigtig godt forslag.
Som følge af finanslovsaftalen for 2018 behandler vi nu det forslag, der skal skærpe straffene med en tredjedel for den groveste vold.
I Dansk Folkeparti er vi meget store tilhængere af, at den hårdeste kriminalitet straffes langt hårdere.
Vi går også gerne længere end det, der lægges op til med regeringens forslag her, men det er trods alt et skridt i den rigtige retning, og derfor støtter vi selvfølgelig også op om det.
Der har inden for de seneste måneder været ført en debat om netop straffene for den værste voldskriminalitet, eller rettere sagt om, om domstolene har brugt de værktøjer, de har, tilstrækkelig tilfredsstillende.
Det er selvfølgelig også spørgsmål, som jeg i anledning af emnet gerne vil holde lidt fast i, for vi er også nødt til at huske på, at når det handler om den groveste kriminalitet, er der allerede nogle rigtig gode muligheder i den eksisterende straffelov.
Vi har faktisk givet domstolene meget vide rammer for at kunne straffe den hårdeste kriminalitet.
Men vi vil selvfølgelig følge meget nøje, hvordan de her strafskærpelser kommer til at slå igennem ved domstolene.
Jeg regner også med, at justitsministeren vil orientere Folketinget om, hvordan det her er forløbet, når reglerne har fået anledning til at virke i noget tid.
Men Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2018-02-27:
Det er jo lidt interessant, for vi har fra vismændene også hørt, at brændeovne nærmest er den største synder i forhold til partikeludledningen i byerne.
Det har vi jo hørt.
Så er det bare lidt underligt, at man nu går efter dieselbilerne, som bestemt også forurener, det anerkender jeg – men vi producerer dem trods alt ikke.
Man vil ikke gå så langt som til at sige, at så forbyder vi også brændeovne i København.
Det undrer mig bare, når man ellers hele tiden kommer med det argument, at borgerne betaler med deres sundhed, og derfor skal vi herinde gøre noget.
Men man er alligevel ikke villig til så at gå ind og sige: Nu forbyder vi brændeovne i miljøzonen i København.
Det synes jeg er underligt.