runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Geertsen (V), 2020-12-02:
Jeg synes nu alligevel, det er lidt vigtigt lige at få rundet det der, der handler om, hvorfor en regering fremsætter et lovforslag, den ikke selv er enig i.
Lad det ligge.
Vi har sådan set sagt, at vi ønsker, at der skal være flere kompetencer i en national epidemikommission.
Der skal selvfølgelig være sundhedsfaglige kompetencer, altså det vil sige, at sundhedsmyndighederne selvfølgelig skal have plads i en fremtidig epidemikommission.
Men vi forestiller os også, at der er andre kompetencer, altså økonomiske kompetencer, juridiske kompetencer – der kan være mere til det.
Altså, det med transparensen, i forhold til hvad der er kommet fra sundhedsmyndighederne baseret på et sundhedsfagligt grundlag, har været vanskeligt.
Stinus Lindgreen (RV), 2020-12-02:
Tak for det.
Det synes jeg lyder utrolig fornuftigt.
Igen, det er jeg meget glad for at høre.
Kan jeg få hr. Martin Geertsen til at sige lidt mere om Venstres tanker, når det kommer til, hvornår en epidemilov skal aktiveres, og hvornår den skal ophøre igen?
Altså, hvilke kriterier ser ordføreren for sig, i forhold til hvornår en sygdom er af en karakter, hvor loven skal aktiveres?
Martin Geertsen (V), 2020-12-02:
Vi har sådan set mere været optaget af, hvornår det er, at folkestyret, om jeg så må sige, træder ind på scenen, og der er det altså vores tilgang til det, at når der er tale om særlig indgribende foranstaltninger i forhold til det enkelte menneskes og danskernes frihedsrettigheder, skal Folketinget have et afgørende say – og det ved jeg ikke om man må sige i denne høje sal – men en afgørende indflydelse på, hvad det er, der foregår i et epidemibekæmpelsesøjemed.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-12-02:
Med garanti.
Men nu er det mig, der må stille spørgsmål.
Det er det, jeg beder ordføreren om at bekræfte, altså at ordføreren selv kunne have været med til at etablere det flertal, hvor man kunne have udskudt forhandlingen.
Martin Geertsen (V), 2020-12-02:
Nej, altså, Venstre rettede sig efter det, et flertal i Folketinget havde besluttet, nemlig at regeringen skulle fremsætte et lovforslag til en ny epidemilov baseret på gennemsigtighed, på folkestyre, på retssikkerhed, og det stod vi sådan set bare fast på.
Altså, kan fru Kirsten Normann Andersen forklare mig, for jeg kan ikke få svaret hos den socialdemokratiske gruppe, lige præcis baseret på de meget, meget gode møder, hvor vi får en masse input fra alle mulige, hvorfor i alverden den her regering fremsætter et lovforslag, som er stik imod den rådgivning, som man har fået alle mulige steder fra?
Jeg forstår det ikke.
Mai Mercado (KF), 2020-12-02:
Når jeg lige meldte mig, var det egentlig, fordi der ikke rigtig kom noget svar på det spørgsmål, hr. Lars Boje Mathiesen stillede, altså om
Så det vil jeg gerne give ministeren mulighed for at uddybe.
Helt centralt står jo, at det, at en meget, meget stor del af magten er placeret alene hos sundhedsministeren, giver den helt store udfordring.
Det er jo derfor, vi kan høre, at folk står og larmer ude på gaden.
Det er jo i en modstand mod den enevældige placering af magten ét sted, og det må vel i virkeligheden være det vigtigste, nemlig at kommende beslutninger skal træffes af et flertal i Folketinget.
Magnus Heunicke (S), 2020-12-02:
Jeg står fuldt ud på mål for det lovforslag, der var sendt i høring, men læser man høringsbrevet, kan man også se, at det altså var en høringsperiode, som var lavet for at leve op til den tidsgrænse, som Folketinget havde indført, og var lavet, før vi havde færdiggjort disse forhandlinger, som ellers var startet.
Jeg tror, det på mange måder havde været bedre, hvis vi kunne have færdiggjort de forhandlinger, før man skulle sende det her ud i høring, så vi også kunne justere ud fra de input, der var, både fra juridiske tænketanke og selvfølgelig også fra partierne.
Det vil sige, at jeg synes, at det, vi står med nu og præsenterer partierne for, er et bedre forslag.
Jeg synes, det andet var fint – det havde nogle fine ting i sig, og det står jeg på mål for – men det her er et bedre forslag, og derfor ser jeg frem til forhandlingerne og drøftelserne med Folketingets partier om det.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2020-12-02:
Tak for talen.
Det var jo sådan set udmærket at høre den kritik, Venstre har af regeringen.
Det havde været en endnu mere interessant tale, hvis man kunne få klarhed over, hvor Venstre står.
Jeg vil sige, at jeg har oplevet Venstre meget flagrende, som en lille, arrig terrier, som først har løbet på den ene side af regeringen og bjæffet på den side og så løbet på den anden side af regeringen og bjæffet på den side.
Den 29. september sagde Venstres politiske ordfører, fru Sophie Løhde, til Politiken, at der skulle nedsættes en ny national epidemikommission helt renset for politikere, og jeg citerer: »Hvis den nationale epidemikommission måtte indstille, at nu skal vi have mundbind på i hele den kollektive transport, så skal kommissionen kunne iværksætte det.
Det skal vi ikke stemme om i salen.
Kommissionen har bemyndigelsen til det«.
Er det stadig Venstres holdning, altså at en indstilling fra eksempelvis sundhedsmyndighederne ikke længere er noget, som man politisk skal tages stilling til, men at magten er hos styrelsen?
Martin Geertsen (V), 2020-12-02:
Altså, Venstre har jo fremlagt en plan for, hvordan vi ser en ny epidemilov skruet sammen sådan i grove træk.
Og det er rigtigt, at vi gerne vil have én ny epidemikommission og så fem regionale epidemikommissioner, hvis det er sådan, at der er regionale forhold, der ligesom skal reguleres.
Og de skal komme med indstillinger til regeringen, og der skal være fuld transparens omkring det.
Ovre på den anden side af regeringen har vi så foreslået at man nedsætter et folketingsudvalg, som altså ved særlig indgribende foranstaltninger skal have vetoret i forhold til det, der kommer fra regeringen.
Så vi har sådan set fremlagt en plan, som jeg også godt tror den socialdemokratiske ordfører er bekendt med.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2020-12-02:
Jeg tror, jeg er bekendt med de fleste af de udmeldinger, der er kommet fra Venstre, men det er nogle gange netop sådan, at det stritter i flere retninger og der bliver bjæffet fra flere forskellige sider, alt efter hvem der taler, og hvornår der bliver talt.
Senest var det ikke bare den politiske ordfører, men Venstres egen formand, statsministerkandidaten hr. Jakob Ellemann-Jensen, som sagde, at vi skulle have en second opinion, som hele tiden kunne udfordre vores sundhedsmyndigheder.
Hvordan hænger det sammen?
Kan Venstres ordfører ikke se, at det er besynderlig flagrende, at det den ene dag er nærmest som sendt fra himlen og ikke må modsiges af politikere og den næste dag skal det hele mistænkeliggøres?
Martin Geertsen (V), 2020-12-02:
Jeg tror, at enhver, der har fulgt begivenhederne i det her land de sidste 3 uger, vil sande – og jeg håber også, at det vil snige sig ind i den socialdemokratiske gruppe på et tidspunkt – at der kan være god grund til, at man ligesom får nogle andre øjne på det, regeringen går og foretager sig.
Og hvis der er forvirring om noget her, er det jo, at regeringen har fremlagt et lovforslag, som den ikke engang selv støtter.
Altså, jeg ved ikke, om der er nogen historiske fortilfælde for det.
Jeg synes, det forekommer meget paradoksalt, at en regering fremlægger et lovforslag, den ikke selv er enig i.
Det må jeg sige, helt ærligt.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-12-02:
Tak for det.
Jeg har lyttet mig til, at Venstre har rigtig mange gode forslag til det.
Den 30. september sidder vi sammen ovre i Sundhedsministeriet, og jeg lytter mig til, at ordføreren siger: Når regeringen at fremsætte forslag inden kl. 24.00, sådan som det fremgår af beretningen?
Kan ordføreren ikke bekræfte, at Venstre var med til at forhindre, at vi fik den nødvendige tid til at forhandle færdig i forhold til epidemiloven?
Rosa Lund (EL), 2020-12-02:
Jeg skal af hensyn til tiden gøre det helt kort og bare spørge Venstre, om der skal gælde særlige regler omkring aktindsigter, når vi laver en ny epidemilov.
Det er jo sådan, at der er ret stor lukkethed omkring vores forvaltning, og nu står hr. Martin Geertsen jo selv og snakker om transparens og gennemsigtighed.
Martin Geertsen (V), 2020-12-02:
Ja, altså, vi har jo sagt, at især det, der handler om, at når der kommer en sundhedsfaglig indstilling eller når der kommer en indstilling fra epidemikommissionen til regeringen i en epidemisituation, så skal der være fuld gennemsigtighed og transparens, i forhold til hvad det er for en indstilling, der kommer, og hvem der har ment hvad i den pågældende epidemikommission.
Så det har vi sagt tydeligt.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-02:
Og det har jo været en del af grunden til, at processen har trukket ud.
Men jeg er enig i, at det selvfølgelig bør være sådan, at der bliver tid til en høring.
Men jeg forstår det sådan, at Konservative bakker op om, at der skal være en løbende revision af de bemyndigelser, som regeringen bliver givet.
Mai Mercado (KF), 2020-12-02:
Jamen det er egentlig et ret åbent svar herfra, fordi en sådan bemyndigelse jo kan gives på mange måder.
Derfor lukker jeg ikke døren alt for hårdt i og siger: Det vil vi bestemt ikke være med til.
Jeg siger egentlig ret åbent, at det vil vi gerne drøfte.
Vi vil gerne drøfte at få nogle kontrolinstrumenter ind, så man løbende kan følge med i, hvordan epidemiloven bliver anvendt – især i den tid, vi står i her.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-12-02:
Tak for det.
Også tak fra mig for talen.
Jeg noterede mig, at ordføreren undervejs lægger vægt på, at sundhedsmyndighederne ligesom skal have et afgørende ord i forhold til fremtiden, og det synes jeg bestemt også.
Og jeg er enig i den del, der handler om, at der skal være solnedgangsklausuler på, i forhold til hvor lang tid man ligesom kan have bekendtgørelser, der gælder på bestemte områder.
Hvad tænker ordføreren at sådan en skulle kunne bestå af?
Mai Mercado (KF), 2020-12-02:
Jamen det er jo vigtigt, at vi får samlet al viden, og at vi helt konkret får en samlet faglig anbefaling, men det allervigtigste er jo at få folkestyret tilbage.
Altså, det er jo også derfor, vi kan høre, at der er demonstrationer udenfor.
Der er jo en bekymring over, at folkestyret bliver tilsidesat.
Og jeg bliver bare nødt til at sige, at jeg bliver bekymret, når jeg så opdager gennem en artikel i B.T., at der foregår skinforhandlinger, og at der foregår et forhandlingsspor, som en stor del af partierne slet ikke er involveret i.
Så jeg vil da bare mane til besindighed og til, at man vælger en proces, hvor man har den åbenhed, som jeg i øvrigt også hørte ordføreren ønske i sit indlæg.
Den åbenhed er både at invitere, inddrage og forhandle direkte med alle partier i stedet for at køre sådan nogle parallelprocesser, for det giver jo ikke den gode proces og forhåbentlig den gode lov, som vi til syvende og sidst gerne skulle ende med.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-12-02:
Jeg er sådan set enig i, at den demokratiske kontrol skal tilbage under alle omstændigheder.
Og jeg kunne sagtens se for mig, at det var et egentligt udvalg, som ligesom skulle være medbestemmende i forhold til beslutninger, der skal træffes.
Men det ændrer jo ikke ved, at der stadig væk er brug for en form for kommission, der ligesom skal tage det ad notam.
Jeg synes, at noget af det, vi har lært af den her proces, jo netop er, at mange myndigheder, altså både NOST, Styrelsen for Patientsikkerhed og Statens Serum Institut, har været med til gøre nogle ting, og kunne det så måske være sådan en kommission, man ser i fremtiden?
Mai Mercado (KF), 2020-12-02:
Man kan i hvert fald sige, at de regionale epidemikommissioner, der var i den gamle lov, jo har udtjent deres formål, og derfor bliver man nødt til at lægge op til et nyt redskab.
Der er det jo vigtigt at få en samlet faglig tilgang og også få inddraget Folketinget, og om det betyder nedsættelse af eksempelvis et stående udvalg i folketingssammenhæng, kunne jo godt være.
Som jeg håber at man kan mærke på mig, går vi egentlig ret åbent ind til den her diskussion med et håb og et ønske om at finde fælles fodslag og også få en god, solid epidemilov, som kan vare rigtig, rigtig mange år i fremtiden og ikke kun i den situation, vi står i lige nu.
Stinus Lindgreen (RV), 2020-12-02:
Mange tak for det.
Det er den perfekte overgang til mit spørgsmål.
Tak for talen.
Fru Mai Mercado nævnte, at det var en forespørgselsdebat, og det ansporede mig til at trykke på knappen, for jeg synes, at det har været lidt tamt med spørgsmål til de foregående talere.
Ordføreren nævner, at nu kender vi virus bedre, og at vi begynder at have vacciner klar – noget i den stil.
Det kan være, at jeg tolker det forkert, men betyder det, at fru Mai Mercado tænker, at nu skal vi lave en lov, som virker, når vi kender virus og har vacciner klar, eller misforstår jeg, hvad ordføreren siger?
Mange tak.
Det er jeg rigtig glad for at høre, for det er jo, synes jeg, utrolig vigtigt, at vi netop ikke laver en lov, der fungerer nu, men fungerer til fremtidige ukendte epidemier.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren har gjort sig nogle tanker om, hvilke værktøjer i den eksisterende epidemilov man godt kunne tænke sig at tage ud.
Altså, hvad har vi givet beføjelser til, som vi ikke skal give til kommende sundhedsministre?
Mai Mercado (KF), 2020-12-02:
Det er vel i virkeligheden nærmest det modsatte, nemlig at selv om vi står i en situation, hvor vi inden for få måneder har en vaccine klar, og vi i øvrigt er blevet dygtigere til at kende virus og til at håndtere virus, al den stund at der er færre, der dør på de danske hospitaler, så er det jo stadig væk vigtigt at have en epidemilov, som dels er gearet til corona, og dels er gearet til også kommende pandemier.
Det er jo i hvert fald god fornuft at få indføjet en eller anden form for kontrol.
Om det lige skal være hver 3. måned, skal jeg ikke kunne sige, for man skal jo også have en lov, som kan fungere.
Men jeg synes jo, det giver rigtig god mening at tage det på et forhandlingsmøde.
Man må jo bare sige, at der er gået rigtig, rigtig lang tid, hvor der ikke er sket noget.
Og for at være helt ærlig bliver jeg jo lidt bekymret for, om den her proces ender med at blive trukket så langt ud, at vi ender med at komme i tidsbekneb – og det så ender med ikke at blive det gode, solide håndværk, som gerne skulle ligge til grund for en epidemilov, men noget, der bliver hastet igennem, fordi vi skal nå det inden en deadline, hvor den nuværende epidemilov falder, altså på grund af solnedgangsklausulen.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-02:
Tak for det.
Og tak til fru Mai Mercado for talen.
Da vi forhandlede hasteepidemiloven tilbage i marts, den 12. marts, rejste Enhedslisten som krav, at de beføjelser, der blev givet, skulle revideres hver tredje måned – for at sikre, at der løbende var en parlamentarisk kontrol med de bemyndigelser, som regeringen blev givet.
Og der vil jeg bare høre De Konservative, hvordan de står i dag: om man er enig i, at det er fornuftigt at få indføjet en form for løbende kontrol med de bemyndigelser, som regeringen får.
Martin Geertsen (V), 2020-12-02:
Ja, i modsætning til regeringen kommer vi til at stå på mål for det, vi har fremlagt af forslag.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-12-02:
Der er brug for en mere demokratisk epidemilov, som både sikrer Folketinget indflydelse på de beslutninger, der skal træffes, og samtidig sikrer mest mulig gennemskuelighed i beslutningsgrundlaget for håndteringen af en epidemi som den, vi står i lige nu.
Samtidig er det vigtigt at fastholde, at nødvendige beslutninger kan træffes hurtigt, for ganske få dage kan have afgørende betydning for, hvordan en epidemi udvikler sig.
SF bakker fortsat op om den nødvendige nedlukning og om forsigtighedsprincippet.
Vi må bare erkende, at det var en situation, som den gamle epidemilov på ingen måde var gearet til at håndtere.
En ny epidemilov skal sikre, at vi ikke står i så sårbar en situation igen.
En ny epidemilov skal derfor også styrke beredskabet, eksempelvis med centrale rullende lagre med værnemidler, test og medicin, og vi må aldrig mere forlade os på markedet, når det handler om livsvigtige varer, som hele verden efterspørger på en gang.
Det har vist sig både nyttigt og effektivt med samarbejdet mellem myndighederne på tværs af fagområder.
En ny epidemilov kan med fordel sikre nedsættelse af en epidemikommission sammensat af relevante styrelser og ministerier.
I fremtiden skal vi også være i stand til at håndtere en hvilken som helst ny virus, men vi skal både være langt bedre forberedt, og vi skal sikre, at demokratiet forbliver intakt.
Helt almindelige danskere har vist stor tiltro til regeringen og Folketinget ved at rette sig efter de vidtrækkende restriktioner, og de har været og er stadig en del af samfundet.
Det skal vi ikke tage for givet.
Restriktionerne skal være forståelige, så vi kan gøre os fortjent til borgernes opbakning.
SF har en stribe bud på, hvordan en kommende epidemilov kan blive mere demokratisk, for der er brug for at styrke demokratiet og gennemsigtigheden i en ny og blivende epidemilov.
En ny epidemilov skal sikre Folketinget demokratisk indflydelse på nødvendige beslutninger.
En ny epidemilov skal sikre gennemsigtighed – det har jeg lige sagt – og det skal vi f.eks. gøre via et epidemiudvalg.
I fremtiden skal alle bekendtgørelser, som måtte følge af indsatser i forhold til en epidemi, omfattes af solnedgangsklausuler, så det er tydeligt for borgerne, at midlertidige restriktioner er og bliver midlertidige og ikke en ny norm, som kan listes ind ad bagdøren.
En fremtidig epidemilov vil modsat den gamle epidemilov være støvsuget for begreber om tvangsvaccination.
I et oplyst samfund som vores er det reglen, at borgerne selv træffer nødvendige beslutninger om eget helbred, og i praksis vil vi nærmere stå i en situation, hvor der ikke vil være vacciner nok til dem, som gerne vil vaccineres.
Afslutningsvis vil jeg egentlig blot sige tak til regeringen, styrelser, medarbejdere og borgere for en kæmpe indsats.
Skal vi nu ikke se at blive enige om en blivende lov og få sådan en i hus?
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-02:
Vi skal beskytte vores demokrati og vores retsprincipper, akkurat lige så nænsomt som vi beskytter vores fælles sundhed.
Det har hele vejen igennem coronaen været Enhedslistens linje.
Vi står i en ekstraordinær situation.
Vi står midt i en farlig epidemi, som især rammer vores sårbare og udsatte grupper og vores ældre.
Det er vores solidaritet, sammenhold og tillid til hinanden som borgere i det danske samfund, der skal bære os igennem epidemien.
Den tillid hviler på en stærk retssikkerhed og demokrati og på en berettiget forventning i befolkningen om, at Folketinget har kontrol med myndighederne.
Derfor har det været vigtigt for Enhedslisten at styrke demokratiet og retssikkerheden hele vejen igennem coronaen.
Allerede da jeg stod her første gang og holdt ordførertale om den midlertidige epidemilov, lagde vi i Enhedslisten afgørende vægt på vigtigheden af retskendelser og efterfølgende domstolsprøvelser – og vigtigst af alt, at den meget vidtgående hasteepidemilov havde en solnedgangsklausul.
De dagsordener lykkedes vi med i Enhedslisten.
Vi kæmpede også for, at der skulle være et løbende demokratisk tilsyn med de beføjelser, som regeringen anvender.
Den dagsordenen lykkedes vi ikke med dengang.
Coronabekæmpelsen går på to ben.
Den afhænger for det første af et stærkt velfærdssamfund, af dygtige og dedikerede professionelle folk i frontlinjen for coronahåndteringen og af en forsigtighedsstrategi, som et fornuftigt flertal har bakket op om hele vejen igennem.
For det andet afhænger den af vores sammenhold og tillid.
Det er, fordi vi helt overordnet har været gode til at kombinere de to elementer, at Danmark er et af de lande, der indtil nu har klaret sig bedst igennem coronaen.
Da vi vedtog den midlertidige epidemilov, var coronaen stadig helt ukendt for os.
Det kommer de fremtidige epidemier, som vi skal kunne håndtere, også til at være.
Derfor skal vi vedtage en epidemilov, som både giver myndighederne de værktøjer, de skal have for at kunne beskytte os, og som samtidig sikrer langt mindre tvang og et langt større demokratisk overskud.
Det udspil, vi i første omgang så fra regeringen, ramte ikke den balance.
Det er afgørende, at vi får mindre tvang og mere demokratisk sikring.
Konkret kommer Enhedslisten til at kæmpe for, at det er Folketinget, der skal bestemme, hvornår der er tale om en samfundskritisk sygdom, som åbner for den store værktøjskasse af beføjelser.
Vi kommer til at kæmpe for, at de konkrete beføjelser, som myndighederne anvender, og vurderingen af, om der er tale om samfundskritisk sygdom, kommer til regelmæssig revision i Folketinget.
Vi er ikke i mål med coronaen endnu, og på et langt stræk har vi klaret os rigtig godt.
Nu skal vi handle klogt og fremtidssikre vores epidemilov, så den udtrykker den dybeste respekt for vores demokrati og retssikkerhed og samtidig giver myndighederne mulighed for at handle hurtigt og effektivt.
I Enhedslisten vil vi presse på for mere demokrati og mindre tvang, så tilliden kommer i højsædet.
Det er den eneste bæredygtige vej frem, hvis vi både vil beskytte vores fælles sundhed og samtidig beskytte vores fælles demokrati og retssikkerhed.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Ja, det sagde jeg sådan set også ret tydeligt, og det gjorde vi sådan set også sidste gang, Dansk Folkeparti fremsatte det her forslag.
I Nye Borgerlige går vi bare op i ikke at pakke tingene så meget ind; vi siger tingene, som de er, så vi som regel får løst tingene fra bunden af.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-12-03:
Tak for det.
Så skal jeg bare høre, hvordan ordføreren fortolker grundlovens § 70: »Ingen kan på grund af sin trosbekendelse eller afstamning berøves adgang til den fulde nydelse af borgerlige og politiske rettigheder eller unddrage sig opfyldelsen af nogen almindelig borgerpligt.«
Altså, hvis man har en ret til at få tilskud til, at ens børn kan gå i en privatskole, så skal den ret gælde alle, og ingen kan på grund af deres trosbekendelse eller afstamning berøves denne ret.
Det er forholdsvis simpelt, selv om det efterhånden er en gammel paragraf at forstå.
Så hvordan kan ordføreren fastholde, at en lov, hvorefter ingen muslimer kan lave friskoler, ikke skulle være i strid med grundloven?
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Jamen vi siger heller ikke, at ingen muslimer kan lave friskoler.
Vi siger, at skoler baseret på islamiske værdier ikke skal have dansk statstilskud.
Det er bare sund fornuft.
Marie Krarup (DF), 2020-12-03:
Jo, men ordføreren mener ikke, at det her er tilstrækkeligt, om jeg så må sige.
Problemet er jo, at hvis man stiller den slags forslag, som ordføreren stiller, så får man dem ikke igennem, og derfor er man nødt til at tænke klogt, og man er nødt til at opføre sig mere taktisk, om jeg så må sige, hvis man virkelig ønsker at nå frem til målet.
Det er derfor, vi nogle gange er i tvivl om, hvad Nye Borgerliges mål er, selv om de siger, at de vil det samme som Dansk Folkeparti.
Så vi er meget i tvivl om, om de virkelig mener det, for de opfører sig ikke på en måde, så de kan nå frem til målet.
Men jeg er glad for at høre, at Nye Borgerlige åbenbart vil stemme for vores beslutningsforslag under alle omstændigheder.
Er det sådan, det skal forstås?
Jan E. Jørgensen (V), 2020-12-03:
Så man kan altså godt have en skole, hvor alle lærerne er muslimer og alle eleverne er muslimer, men som ikke er baseret på islamiske værdier.
Det har Nye Borgerlige ikke noget imod – eller hvordan skal jeg forstå det?
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Hvis du skal gå ind og ramme islamiske friskoler, er du nødt til at kigge på grundlaget.
Det er bare sund fornuft.