runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-14:
For bare lige at slå en pæl igennem det vil jeg sige, at Danmarksdemokraterne stadig væk ikke siger, at vi skal have atomkraft i Danmark; det siger vi ikke.
Men det er faktuelt forkert, at det ville være dyrere og dårligere, for vi har jo virksomheder i Danmark, som dybest set gerne ville lave et testanlæg.
Det, de gerne vil have lov til, når de nu har lavet et testanlæg, er at se, om det rent faktisk kan producere strøm, der kan komme ud på nettet.
Det kan de, hvis vi de tager den samme virksomhed og flytter adressen til Tyskland; så kan de sende det direkte til ledningerne i Danmark.
Det er jo det, vi siger.
Så i forhold til om det er moralsk, vil jeg sige ja, og det er, fordi jeg ikke vil stå på talerstolen og kalde modstanderne for tåbelige, men det er tåbeligt.
Vi står i en klimakrise, og den har de partier selv udråbt som noget af det vigtigste, og så siger man, at der er noget teknologi, man ikke vil kigge på.
I Danmarksdemokraterne mener vi, at vi skal kigge på al teknologi, men vi mener ikke, at det nødvendigvis fører til, at der kommer atomkraftværker i Danmark.
Men det er da tåbeligt ikke at ville kigge på al teknologi, når vi nu står over for noget, som de selv samme partier har sagt er den største krise, man kan stå i, nemlig klimakrisen.
Og vi ved faktuelt, at selv hr. Dan Jørgensen, som tidligere sad i Folketinget, jo har sagt: Det med atomkraft kommer vi ikke udenom, det er en del af den grønne omstilling.
Jesper Petersen (S), 2025-05-14:
Ja, det er den jo i hvert fald i Europa, og hvis man forestillede sig, at man bare trak atomkraften ud nu, så ville vi jo givetvis få nogle dårligere og kedeligere fossile kilder i stedet for.
Så det er det, vi siger, altså at det ikke er smart at gøre det.
Hr. Kim Edberg Andersen formår jo faktisk nu i sit svar lige præcis at sige det.
Han taler om nogle kommende kernekraftteknologier, der måske engang kan være relevante i Danmark, men taler samtidig om, at vi nu og her skal overveje en teknologi i Danmark, der kan bruges ind i vores energisystemer.
Så man er jo lige præcis i gang med at sige, at vi faktisk kunne bruge konventionel, kendt atomkraft i Danmark i dag.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-14:
Man har lyst til at sende hele den socialdemokratiske gruppe sådan på udvalgstur ned at møde hr. Dan Jørgensen og så tage den her debat igen, for det er jo åbenbart ganske få uger i EU, der skal til, før selv inkarnerede socialdemokrater bliver tilhængere.
Men det, som Danmarksdemokraterne taler om, er den traditionelle form, den fra Tjernobylværket, den, jeg kan huske, fra da avisen kom ind med »ATOMKRAFT? NEJ TAK«.
Og hvis der nu skulle være en producent, der vælger at sige, at sådan et værk vil man gerne bygge i morgen oppe ved Kim, så stoler jeg på de danske borgere, for det sagde vi jo netop også, altså at det skal ud til borgerne: Har I lyst til at have det?
Har I lyst til at have værket?
Har I lyst til at have affaldet?
Og der er jeg tryg ved, at Danmarksdemokraterne er, som danskerne er flest, nemlig at de heller ikke ønsker den teknologi.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-05-14:
Tak for ordet, formand.
Lad mig starte med at anerkende intentionen bag Radikale Venstres beslutningsforslag.
Vi deler ønsket om en folkeskole, hvor alle børn har mulighed for at lykkes, hvor færre børn ender i mistrivsel, og hvor færre forældre må løbe spidsrod mellem et barn, der ikke kan komme i skole, og kravene fra deres arbejde – hvis de da ikke allerede har måttet sætte deres arbejdsliv på pause og er overgået til tabt arbejdsfortjeneste, som det er sket for alt for mange forældre i de senere år, som fru Lotte Rod også adresserede i sin motivering af beslutningsforslaget.
Der er derfor behov for at skabe en folkeskole, der er bedre for flere børn.
Men det er også vigtigt, at vi diskuterer, hvordan vi når derhen, og hvad der rent faktisk virker.
Derfor er vi også glade for aftalen om folkeskolens kvalitetsprogram.
Det vil uden tvivl gøre vores folkeskole bedre for flere børn.
Aftalen giver jo et varigt økonomisk løft på hele 740 mio. kr. om året, og endnu vigtigere giver den skoler og kommuner mere frihed til at bruge midlerne efter lokale behov.
Det afgørende for os er ikke én bestemt model, men at vi styrker kapaciteten der, hvor den lokale skole ved at der er behov for det.
Det betyder også, at vi mener, at det er for ensidigt at lægge op til at bruge 7,4 mia. kr. årligt til én bestemt løsning, nemlig to voksne i halvdelen af alle timer.
Det vil givetvis hjælpe rigtig mange steder, men vi risikerer også at bruge rigtig mange penge, uden at vi får nok ud af de anvendte midler.
Vi skal investere i vores folkeskole, og det gør vi også, men vi skal gøre det med omtanke og med respekt for, at behovene kan være forskellige i Rudkøbing, Rødovre og Rønne.
Derfor mener vi, at aftalen om kvalitetsprogrammet er den rigtige vej frem.
Det er ikke en færdig løsning, men det er et vigtigt skridt, og med den kommende ekspertgruppe, der bl.a. skal kigge på inklusion og sygeundervisning, samt undersøgelsen af langvarigt skolefravær bliver vi forhåbentlig også klogere på, hvordan vi med fordel kan målrette indsatsen yderligere med at skabe en folkeskole, der er god for alle børn.
Det skylder vi børnene.
Vi skylder dem også tage den tid, det kræver at gøre det ordentligt.
Af den grund støtter vi i Moderaterne ikke beslutningsforslaget, men vi bakker fuldt op om ambitionen: at lave en skole, der er god for alle børn.
Det er noget af det vigtigste, vi overhovedet kan arbejde med her på Christiansborg.
Tak for ordet.
Lotte Rod (RV), 2025-05-14:
Hvor mange flere børn skal have det så skidt, at de ikke kan komme i skole, før Moderaterne faktisk vil prioritere penge til at få flere lærere i skolen?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-05-14:
Det spørgsmål implicerer jo det, som jeg adresserede i min tale, nemlig at det skulle være én model eller ét løsningsforslag, som kan gøre, at flere børn kan være i skolen uden at mistrives.
Der vil jeg egentlig i højere grad prioritere den lokale frihed til at vælge den løsning, man ud fra de lokale behov finder kan være mest virksom til at forebygge bl.a. langvarig, bekymrende skolefravær, som er noget, vi skal sætte langt mere ind over for, og som vi jo også gør med kvalitetsprogrammet, som jo ikke har fået lov til at virke endnu, og som vi i øvrigt også har fokus på med den psykiatriaftale, vi er ved at forhandle aktuelt, og som vi håber at lande en aftale med inden længe.
Der er et af de forslag, jeg har prøvet at få igennem, at vi opretter et tilbud til bl.a. børn med adhd og autisme, så vi tidligere kan hjælpe dem.
Det tror jeg kunne gøre, at de kan være i skolen.
Så det er ikke nødvendigvis sådan, at det kun er flere pædagoger og lærere i folkeskolen, der vil kunne løse det her problem.
Lotte Rod (RV), 2025-05-14:
Den pædagogiske frihed kommer jo ikke, når man ikke har noget at rutte med.
Friheden kommer netop med, at vi herindefra prioriterer, at der er lærere nok, for det er jo der, at man som skole kan lave mellemformer.
Det er jo der, man kan lave en særlig indsats.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-05-14:
Det anerkender jeg da fuldt ud.
I går landede der jo en undersøgelse fra KL og Børne- og Undervisningsministeriet, der viste, at selv om børnetallet er faldet, og selv om elevtallet er mindre nu end for 7 år siden, har man ikke brugt anledningen til at skære ned på antallet af lærere; man har faktisk hævet andelen af lærere.
Der er nu næsten 1.500 årsværk mere.
Så der kommer jo flere lærere, og vi er også villige til at prioritere endnu flere midler til det, men det er jo ikke én model, der centralt skal bestemmes herfra.
Lise Bertelsen (KF), 2025-05-14:
Tak for ordet, formand.
Tak til Radikale Venstre.
Det Konservative Folkeparti deler Radikale Venstres ambitioner om at skabe en folkeskole, der er god for alle børn.
Vi værdsætter det fælles ønske om at styrke trivslen og reducere fraværet i vores folkeskoler.
Derfor har Det Konservative Folkeparti også fremsat et beslutningsforslag om netop en national handlingsplan for børn og unge med skolevægring, hvor vi skal kigge på årsager og løsninger.
Det er en bærende værdi for os, at alle børn skal have de bedste forudsætninger for at lære og for at trives.
Derfor støtter vi også tanken om, at der i de klasser, hvor det konkret vurderes, at der skal være to voksne til stede, f.eks. en lærer og en pædagog, skal være mulighed for det.
Den faglige og sociale undersøgelse skal tilpasses virkeligheden på den enkelte skole, og vi mener, at skolen skal have friheden til at prioritere og organisere deres ressourcer efter de lokale behov.
Det blev heldigvis også en mulighed med den nye aftale, vi indgik om folkeskolen, hvor netop friheden styrkes.
Jeg vil rigtig gerne takke Radikale Venstre for et velmenende beslutningsforslag, men en udgift på 4,7 mia. kr. årligt er godt nok mange penge, og vi er ikke helt enige i, at de skal bruges her.
Det er med andre ord ikke målet, vi er uenige om, men vejen dertil.
Vi deler ønsket om en stærk folkeskole, hvor alle får de allerbedste muligheder, men Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte det fremsatte forslag, og det skyldes primært finansieringen.
Christina Olumeko (ALT), 2025-05-14:
Tak for ordet.
Først og fremmest vil jeg gerne takke Radikale Venstre for at have fremsat et rigtig godt beslutningsforslag, der giver anledning til en meget vigtig debat her i salen.
Vi synes fra Alternativets side, at det ikke bare er et vigtigt forslag, men også et nødvendigt forslag.
Derfor kan jeg også starte med at sige, at Alternativet støtter beslutningsforslaget.
Det går ud over børnene, det går ud over medarbejderne, og det går ud over hele vores samfund, når vi ikke prioriterer børn og unges trivsel, læring og dannelse.
For os i Alternativet er det afgørende, at skolen er et sted, hvor der er tid, plads og ressourcer til det enkelte barn, hvor lærerne har tid til forberedelse, hvor pædagogerne kan arbejde systematisk med relationer og trivsel, hvor forældrene har tillid til folkeskolen, og – vigtigst af alt – hvor alle børn med brug for særlig støtte får den.
Det kræver investeringer, og det kræver mod til at tænke langsigtet.
Det kræver en vilje til at prioritere børnene først.
Derfor støtter vi i Alternativet forslaget om, at regeringen indkalder til forhandlinger, hvor vi kan aftale, hvordan vi skaber rammer for at øge andelen af uddannede lærere og pædagoger i skolen.
Den såkaldte lærermilliard, som Alternativet sammen med SF, Socialdemokratiet, Enhedslisten og Radikale Venstre var med til at investere, har virket.
Der er kommet flere lærere i folkeskolen, men vi kan også se, at lærermilliarden ikke er nok.
Indkaldes der til forhandlinger, ønsker vi i Alternativet, at finansieringen også indgår.
For vi er ikke enige i de arbejdsudbudsreformer, som Radikale Venstre foreslår i deres 2030-plan.
Alt for længe har et flertal i Folketinget presset børnefamilier og presset unge til at arbejde længere og til at arbejde mere.
Alternativet vil skabe fleksibilitet, ro og mulighed for at sætte tempoet ned i løbet af livet.
Vi skal investere i vores børn og unge og folkeskolen uden at sætte tempo på det allerede stressede samfund.
Så Alternativet stemmer for forslaget, såfremt finansieringen er åben, og det er også sådan, jeg har læst forslaget.
Vi er klar til at skabe en bedre folkeskole for alle.
Tak for ordet.
Sara Emil Baaring (S), 2025-05-14:
Men kan vi komme det lidt nærmere?
Vil man binde midlerne?
Hvad tænker SF?
Steffen W. Frølund (LA), 2025-05-14:
Jeg støtter, at der bliver lavet en analyse.
Lad mig starte der.
Jeg kan også henholde mig til, at DTU's rektor i den forgangne uge har udtalt, at det faktum, at man har et forbud, faktisk hindrer, at de kan anskaffe den bedste viden til os beslutningstagere, der skal træffe beslutning om det.
Det Internationale Atomenergiagentur havde også sendt deres topchef til Danmark og til medierne i Danmark i øvrigt med præcis det samme budskab, nemlig at forbuddet intet andet gør end at skabe skræmmebilleder.
Det var meget tæt på et citat, han kom med i de medietryk, han var med til at lægge.
Det er ikke sådan, at hvis man fjerner et forbud, er det det samme, som at der så skal være nogen, der bare kan komme ind ad døren og sætte et atomkraftanlæg op i morgen.
Det er jo ikke den forestilling, vi har.
Men et forbud i sig selv bremser en masse ting, bl.a. viden.
Af de to elementer, vi har et forbud mod i dag, bliver det ene element jo sådan set egentlig fjernet ved 1985-beslutningens omgørelse, og det andet element med nettilslutning gør så ikke i forhold til regeringens politik.
Det synes jeg da er et kanon fremskridt trods alt.
Det er da dejligt, at vi gør det.
Jeg er ikke bange for at tage skridtet videre.
Skulle der komme nogen i morgen og banke på klimaministerens dør, som gerne vil sætte noget op, så er jeg da sikker på, at vi nok skulle finde ud af, hvordan vi skulle håndtere det, hvis det var et seriøst bud.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-05-14:
Det kække svar er, at vi kan komme det lidt nærmere, når finansministeren er kommet lidt nærmere, hvor mange penge der er i kassen.
Hvis man tager vores Apolloprogram, mener jeg, at der ligger omkring 2,5 mia. kr., som går direkte ned i folkeskolen.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-05-14:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg vil egentlig bare spørge lidt ind til SF's børnesyn, for ordføreren siger, at det ikke er børnene, den er gal med, men at det er rammerne.
Jeg vil bare høre: Kan det aldrig være børnenes opførsel, den er gal med, og ikke bare rammerne?
Sigurd Agersnap (SF), 2025-05-14:
Jo, børns opførsel kan være forkert, og det, meget pædagogik handler om, er jo at se bag et barns opførsel – altså hvad er det, der udløser en bestemt opførsel?
Det er det, der kan rykke et barn videre.
Det tror jeg man kan finde rigtig meget pædagogisk forskning om.
Jeg synes, at det, der peger meget ensidigt på, at vi har nogle forkerte rammer, er, at vi kan se store stigninger i, hvor mange børn som har skolevægring, hvor meget fraværet vokser, hvor mange børn som ikke trives i vores skole.
Så kan man ikke gå ned og sige, at det er det enkelte barn, der er forkert; så må man sige, at der er noget galt med de rammer, vi giver i folkeskolen.
Noget af det handler om økonomien til at sætte ind, som vi diskuterer her i dag, og noget af det handler jo også om, at vi har skabt en præstationsfolkeskole, hvor der er rigtig mange test, rigtig mange karakterer, der er meget fokus på, at man skal præstere godt, og ikke helt lige så meget plads til at rumme forskelligheden og sørge for, at man kan udvikle sig i det tempo, man udvikler sig i, og rumme det fællesskab, som er vigtigt.
Så jeg tror helt klart, at rammerne er en meget, meget stor del af forklaringen.
Jeg tror også, skærme er en stor del af forklaringen, og det er jo en god udvikling, der er i gang i vores folkeskole, hvor man på rigtig mange skoler nu har taget stilling til, at skærmene skal bruges mindre.
Det er vi helt enige i i SF.
Jeg kender ikke det konkrete koncept, som der henvises til, men vi er kritiske over for, at man fra en kommunalbestyrelses side eller en forvaltning side lægger for mange koncepter ned over de fagprofessionelle.
Det gælder både i vuggestuer og børnehaver, og det gælder også i folkeskolen.
Det skaber et for snævert rum til, at den der faglighed kan udfolde sig.
Når det er sagt, er det selvfølgelig vigtigt, at gode idéer bliver delt på tværs, og at man har mulighed for at udveksle dem.
Men hvis det er en meget snæver ramme i et koncept, vil vi være kritiske over for det.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-05-14:
Jeg er sådan set enig i, at rammerne godt kan blive forbedret.
Men jeg undrer mig lidt over, at det skulle være svaret på, hvorfor vi så ser, at der er en stigning i børn, der mistrives i skolen og skolevægrer, for de sidste 7 år er der jo kommet flere lærere pr. elev.
Ordføreren nævner også og problematiserer også karakterer, altså at der bliver givet for mange karakterer.
Men der bliver jo først givet karakterer i folkeskolen fra 8. klasse.
Så det, jeg er nysgerrig på at spørge ind til, er: Vil man fra SF's side helt fjerne karakterer, eller vil man først give det fra 9. klasse?
Vil man give færre karakterer, end man allerede gør?
Hvor meget vil man egentlig sænke krav generelt?
Og forestiller ordføreren sig ikke også, at der kan være noget f.eks. i hjemmet, der gør, at der er flere elever, der har det sværere i folkeskolen, når vi nu kan se, at vi giver flere penge til folkeskolen, end vi har gjort tidligere?
Sigurd Agersnap (SF), 2025-05-14:
Jo, til det sidste er det jo klart, at de trivselsudfordringer, mange børn står med, er der mange årsager til, og der kan vi ikke bare pege entydigt på folkeskolen.
Det håber jeg heller ikke var den opfattelse jeg gav.
Jeg tror, det er en del af forklaringen.
Så bliver der spurgt til test og karakterer.
Vi synes, man generelt skulle have meget færre test i folkeskolen.
Vi vil også gerne gøre folkeskolen karakterfri.
Det ved vi godt der er lang vej til at der er et flertal til, men det er jo SF's politik.
Jeg synes, en debat, vi er nødt til at have – og nu er det jo en bred debat om folkeskolen – også er, når der kommer en fagfornyelse, om vi så med åbne øjne skal sige: Det kan godt være, at der er nogle af kravene, vi skal slække lidt på.
Altså, det kan godt være, de faglige krav ikke er det vigtigste, og så er det noget andet, der kommer i højsædet.
For hvis man bliver ved med at holde foden på speederen i en diskussion om, at vi hele tiden skal blive dygtigere og dygtigere, så giver man ikke plads til det andet, som kan være lige så vigtigt.
Og der er både mange lærere og pædagoger, der peger på, at de faglige krav kan være problematiske.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-05-14:
Men faktum er jo bare, at lige nu bliver vores elever ikke dygtigere og dygtigere; de bliver faktisk ringere og ringere fagligt.
Det kan vi se.
Og det tror jeg har meget at gøre med det samme, som gør, at vi også kan se, at mistrivslen stiger.
Jeg tror, at meget af det har at gøre med introduktionen af smartphones og skærme, både i forhold til børn, som så oplever, at deres faglige trivsel – det kan vi jo se på undersøgelser – falder, fordi de måske hellere vil være på deres skærme, som de er på i deres fritid, men også, fordi forældrene er meget på deres skærme, i stedet for f.eks. fra deres børn er små at kigge dem ind i øjnene, spejle dem osv.
Så jeg tror, at vi skal finde forklaringen et andet sted end bare at slække på kravene.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-05-14:
Ja, jeg er sikker på, at rammerne nogle gange er forkerte, men at barnets opførsel også godt kan være forkert.
Mener SF, at det kan være et problem, at der er nogle kommuner, hvor skolerne lægger et børnesyn ned over alle lærere og pædagoger, der er det, man sådan kalder for det nye børnesyn, nemlig at børnene altid gør det så godt, som de kan, og at det kan give udfordringer for de enkelte lærere, fordi det altid bliver rammerne, der er problemet, og altid er lærernes skyld, at barnet ikke kommer til at lykkes, og at det kan føre til, man har svært ved at give noget af den opførsel, som nogle børn udøver, konsekvenser?
Pause Pause (Pause), 2025-05-14:
Mødet er udsat.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-14:
Man kan jo forholde sig til mange ting, og man kan også forholde sig til fortiden og den del af fortiden, som er affald.
Vi har Roskilde Kommune som radioaktivt affalds-kommune, hvor der så ligger et mellemdeponi, som koster 85 mio. kr. om året på finansloven.
Det er så løbet op i næsten 2 mia. kr., siden man etablerede det, og vi har udsigt til, det kommer til at koste 4 mia. kr. frem mod 2073.
Det er også det sted, man så kommer til at deponere mere radioaktivt affald, hvis det er sådan, at man kommer frem til at have de her anlæg i Danmark, også de der små anlæg, som jeg ved at ordføreren er vældig begejstret for.
Jeg synes, at alle de her atomkrafttilhængere og ordføreren skylder at få klarlagt, hvordan man skal håndtere affaldet fra fortiden.
Er det det affaldsdepot, man vil bruge fremadrettet til yderligere radioaktivt affald?
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-05-14:
Tak til ministeren.
Vil ministeren ikke give mig ret i, at det at forske i noget, villigheden til at forske i noget, jo bliver kraftigt begrænset, når den praktiske anvendelse af slutproduktet, man forsker i, er forbudt i det land, hvor man agter at forske?
Vil ministeren ikke også anerkende, at det er meget kritisabelt, at branchen og virksomhederne, der har gøre med det her område, altså kernekraft, i lang tid har rendt rundt med en klar forståelse af, at de ikke kunne få midler fra bl.a. EUDP?
Lars Aagaard (M), 2025-05-14:
Svaret på det første spørgsmål er entydigt nej.
Altså, i Danmark forsker man i ting, som ikke er relevante for Danmark, og man forsker i teknologier, som med lille sandsynlighed vil blive bragt i anvendelse i Danmark.
Så den begrænsning kan jeg overhovedet ikke se, og jeg deler ikke De Konservatives syn på den sag.
Så svaret på første del af spørgsmålet er nej.
I forhold til den anden del af spørgsmålet må jeg sige tak for rosen for, at jeg har bedt om at få en juridisk vurdering af, om det, der var den tidligere vurdering, nemlig at det så tungt ud at støtte atomkraftteknologier via EUDP, og at jeg nu har fået et juridisk svar fra Energistyrelsen, hvor man har konkluderet, at det er der ikke nogen juridisk begrænsning for.
Så har jeg stille og roligt bare kommunikeret det til EUDP's bestyrelse og sagt, at de skal tage højde for atomkraftteknologier og behandle dem på linje med alle andre teknologier.
Så det opfatter jeg som form for ros – så tak for det.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-14:
Tak for talen.
Der var jo lidt feststemning, må man sige, over den tale.
Jeg ved bare ikke, om ikke det er lidt for tidligt at feste.
Har ordføreren overvejet, om den der vedtagelsestekst og den holdning, som regeringen har udtrykt op til den her debat, ligesom kan bære en fest, eller om det i virkeligheden er en syltekrukke, altså en type undersøgelse, som vi ikke ved hvornår er færdig og ikke ved hvad der kommer ud af?
Steffen W. Frølund (LA), 2025-05-14:
Jamen det er jo en rigtig bekymring, som jeg også synes jeg berører både i min indledende motivationstale og i min ordførertale nu her.
Det er min bekymring, at det vil gå hen og blive en syltekrukke.
Jeg ved jo, at der er elementer i regeringspartierne, som ikke synes, det er en god idé, og derfor kunne man jo godt være nervøs for det.
Men at det alligevel er en lille form for festtale skyldes jo, som jeg siger, at vi de facto har gjort op med 1985-beslutningen, og det er noget, som det har været Liberal Alliances politik i lang tid at skulle gøre, og det bliver undersøgt nærmere, og det er også Liberal Alliances politik at skulle det.
Vi skal selvfølgelig sørge for, at det bliver undersøgt ordentligt.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-14:
Noget andet, som ikke er særlig festligt, er affaldssituationen.
Når de her atomkraftværker er færdige med at fungere, står der jo altså en gang radioaktivt affald tilbage.
Ville det ikke have været mest troværdigt at starte med at håndtere det og så i stedet for at lave en Niels Bohr-kommission lave en affaldskommission, så vi kan starte med at få styr på det?
Det er måske en af de allerallervigtigste knaster.
Jeg er ikke ude efter at høre et svar, der hedder »de kan godt i Sverige«, »de kan godt i Norge«, eller »det finder vi ud af«.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-05-14:
Det vil jo være komplet useriøst for en lægmand som mig at sige, at her skulle det ligge, og på den her måde og i den her årrække.
Det kræver jo selvfølgelig en undersøgelse at kunne svare på det spørgsmål.
Det er jo en del af helheden i det, der skal undersøges.
Det hr også hele tiden været en del af den helhed, som den Niels Bohr-kommission, som Liberal Alliance foreslår, skulle undersøge.
Men det er ikke noget større problem.
Man skal også huske, hvad alternativet er, og det er, at vi stadig fyrer kul af, hvor affaldet suser rundt i luften og slår mennesker ihjel hver evig eneste dag både i Danmark og i vores nabolande.
Så hellere da noget, vi skal opbevare på Risø, trods alt.