Peder Hvelplund (EL), 2025-11-04:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag handler om at implementere dele af et EU-direktiv, der stiller krav til medlemsstaternes budgetmæssige rammer vedrørende uafhængige finanspolitiske institutioner, som det fremgår af lovforslaget.
De budgetmæssige rammer i bredeste forstand, herunder, hvordan de har været med til at skabe den ødelæggende nedskæringspolitik i en række EU-lande, har vi altid været kritiske over for i Enhedslisten.
Det er dog med al respekt noget lidt mere stille og roligt, som lovforslaget i dag handler om.
Som følge af ændringer i det økonomiske politiske rammeværk for EU-landene, i kølvandet på bl.a. coronapandemien, skal der ændres i føromtalte uafhængige finanspolitiske institutioner i EU-landene, som i en dansk kontekst betyder ændringer i lovgivningen omkring Det Økonomiske Råd og Det Miljøøkonomiske Råd.
I alt væsentlighed må man sige, at lovforslaget ikke lægger op til de helt store ændringer, fordi Danmark ifølge regeringens vurdering i høj grad allerede lever op til det, som EU-direktivet kræver.
Af de egentlige ændringer, der ligger i lovforslaget, er der, at hele formandskabet i Det Økonomiske Råd, ikke blot direktøren, skal være uafhængigt af en række interesser og organisationer; at de økonomiske råd nu pålægges et retligt krav om offentliggørelse af de redegørelser, som de forvejen skriver; at Det Økonomiske Råds opgave om at vurdere de årlige og flerårlige makroøkonomiske prognoser m.v. skal evalueres eksternt; og der gives et par overvejelser om, hvem der kan forestå en sådan evaluering, samt om med hvor mange års mellemrum.
Det såkaldte følg eller forklar-princip skal nu medføre, at økonomi- og/eller finansministeren skal redegøre for, hvis de økonomiske råds anbefalinger ikke følges.
Det udvides nu til at omfatte ikke blot budgetlovens korrektionsmekanisme og exceptionelle omstændigheder, men også holdbarheden af de offentlige finanser, udviklingen i den mellemfristede saldo, som jo har tæt forbindelse med det meget omtalte økonomiske råderum, vurderingen af, om udgiftsloftet stemmer overens med finanspolitiske målsætninger, og at de bliver overholdt i forhold til planlægning og regnskab.
Endelig i Det Miljøøkonomiske Råd overgår retten til at udpege et medlem fra fødevareministeren til ministeren for grøn trepart.
Så i forhold til hvad vi ellers skal lovgive om her i Folketinget, er det jo ikke det mest skelsættende lovforslag, vi her behandler i dag.
Konsekvenserne af det bagvedliggende EU-rammeværk, som dog kun i ret indirekte forstand har kobling til en delmængde af de økonomiske råds opgaver, er en noget varmere politisk kartoffel.
Det skal vi helt sikkert drøfte ved andre lejligheder.
Men alt andet lige er det her et lovforslag, som Enhedslisten kan bakke op omkring, men dog med den bemærkning eller den bekymring, som både er blevet rejst af Radikale Venstre, SF og Alternativet, i forhold til om Det Økonomiske Råd også reelt set har tilstrækkelige ressourcer til at løse de opgaver, som vi pålægger dem, og det er jo bl.a. noget af det, der er problemet med rammebesparelser i statens arbejdsprogram, at de kan have nogle utilsigtede konsekvenser i forhold til at sikre åbenhed og gennemsigtighed og borgerens retssikkerhed og i det her tilfælde også, at der er de tilstrækkelige ressourcer for bl.a. Det Økonomiske Råd til at løse sine opgaver.
Men det kan vi jo drøfte i forbindelse med udvalgsbehandlingen af lovforslaget, men Enhedslisten kommer til at bakke op om lovforslaget i sin helhed.