runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Valentin (SF), 2025-04-30:
Det er jo tydeligt, at ministeren lægger sig ret meget ned her og siger, at der burde være sket noget noget tidligere, og han beklager, at det gået så langsomt.
Men jeg bliver bare også nødt til at sige, at det er en sang, jeg har hørt før, og jeg håber, at ministeren forstår, hvorfor Socialistisk Folkepartis tillid til, at der kommer til at ske noget på det her område, er ved at være lidt tyndslidt.
Altså, ministerens forforgænger, hr. Morten Bødskov, sagde også, at der skulle ske noget på det her område.
Det eneste, vi fik, var et spilkort, som ikke har haft særlig stor effekt.
Selv om det er fint, gør det ikke, at vi grundlæggende får bugt med de her problemer.
Da hr. Jeppe Bruus var minister, lovede han også masser af konkret lovgivning, fremlagde initiativer, men det eneste, vi havde, var nogle temamøder, hvor vi blev sat ind i, hvor stort problemet var, men handlingen udeblev.
Nu har vi så en minister, som får skrevet ind i regeringens lovprogram, at vi jo ikke bare skulle forhandle, men have konkret lovgivning på bordet i februar i år, og alligevel står vi nu her den sidste dag i april og har ikke noget konkret på bordet.
Jeg synes, det er helt utroligt.
Den prævalensundersøgelse, der blev lavet på det her område, som viste, hvor alvorligt problemet er, og at 10,9 pct. af danske befolkning lider af spilproblemer i varierende grad, kom i 2022, og nu er vi i 2025, og der er ikke lavet noget lovgivning endnu.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, hvornår det er, de her forhandlinger kommer.
Selv om min tillid ikke er så stor, er jeg da glad for at høre, at der kommer forhandlinger, og at ministeren har noget, han vil præsentere.
Jeg hørte ham sågar i en anden sammenhæng sige, at det var omkring 40 initiativer, så håber jeg, at det også er 40 gode initiativer.
Hvornår kommer de her forhandlinger?
Er det i det her folketingsår, eller skal vi vente helt til efter sommer, før der kommer noget konkret på bordet og vi får nogle forhandlinger?
Rasmus Stoklund (S), 2025-04-30:
Tak for et godt og relevant spørgsmål.
Det gælder ikke mindst også børn og unge.
Det er et alvorligt tema, som spørger her tager op, og det hilser jeg velkommen.
Jeg ved også, at der længe har været efterspurgt forhandlinger på det her område, og den lange ventetid har skabt utålmodighed hos både politikere og interessenter og nogle af de borgere, som er optagede af det her emne, og det har jeg stor forståelse for.
Jeg forstår også godt, at man kritiserer, at det ikke er gået hurtigere med det her arbejde.
Jeg vil ikke lægge skjul på, at det ærgrer mig, at jeg har været nødt til at udskyde det lovforslag, der var på lovprogrammet.
Hvis man spørger mig, om jeg havde forventet, at det skulle tage så lang tid, så er svaret nej.
Sagen er imidlertid, at nogle gange tager det altså lidt længere tid, end man først havde håbet, at finde frem til det, der kan være udgangspunktet for nogle politiske forhandlinger, og med det sagt er jeg stadig væk optaget af, at vi her i landet skal styrke indsatsen mod menneskers afhængighed af spil, og det gælder ikke mindst den indsats, der drejer sig om at beskytte børn og unge bedre.
Jeg vil også nu sige, at jeg også godt forstår, hvis spørger eller andre tænker, at det har han sagt før, ham ministeren, for det har jeg, men det ændrer ikke på, at det er magtpåliggende for mig, at vi får gjort noget ved det her problem, og jeg forventer snart at indkalde Folketingets partier til forhandlinger.
I forbindelse med den indkaldelse vil jeg præsentere en stribe initiativer og forslag, som bl.a. har fokus på markedsføring, forebyggelse og behandling.
Jeg håber, at vi herefter så i fællesskab kan finde en landingsbane for nogle holdbare løsninger på de problemer med spilafhængighed, som er det tema, vi har drøftet.
Carl Valentin (SF), 2025-04-30:
Hvorfor har regeringen hverken indkaldt til forhandlinger om spilområdet eller fremsat lovforslag, der regulerer spilreklamer, som lovet i regeringens lovprogram?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-04-30:
Det gør vi så snart som overhovedet muligt, når regeringen er klar til at fremlægge sit boligpolitiske udspil.
Carl Andersen (LA), 2025-04-30:
Det er Liberal Alliance meget villig til at drøfte.
Så mit sidste spørgsmål må endnu en gang være: Hvornår bliver vi indkaldt til de her boligpolitiske forhandlinger, som bliver ved med at svæve derude, men som vi endnu ikke set noget konkret på?
Liberal Alliance er ikke optaget af at afskaffe nogen boligformer, men vi er optaget af at fjerne lovgivning, som gør, at vi politikere herinde fastholder en bestemt mængde af en bestemt boligform derude.
Der er masser af andelsboligforeninger, der gør det rigtig godt.
Jeg har lige haft møde med en developer, som arbejder med at lave seniorbofællesskaber, og der ser han et stort potentiale i at udbyde dem som andelsboliger, for så kan man netop i den her forening sige, at det f.eks. kun skal være seniorer, som kan komme ind.
Og hvis man som regering ikke vil afvise at lave en national venteliste, vil sådan noget ikke være muligt.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-04-30:
Ja, det vil jeg gerne.
Som sagt er det jo en overvejelse, som skal belyses, både i forhold til hvad fordelene kunne være og hvad ulemperne kunne være.
I dag er det jo sådan, bare for at perspektivere debatten lidt, at langt de fleste ventelister til en andelsbolig fungerer, ved at man først kigger på, om man kan bytte eller overdrage boligen til familie internt i andelsboligforeningen.
Dernæst er der så en ekstern venteliste, og den kan man så tilbyde en plads på i rækkefølge og vurdere, om det her er mennesker, der passer ind i ens forening.
Så er der den fjerde mulighed, og det er jo andre, altså det frie marked.
Vi ser jo også i dag, at andelsboliger i nogle tilfælde ryger ud på det frie marked.
Og ja, så kan man måske overveje, om der også skulle være en form for national venteliste.
Jeg er meget åben over for det, hvis der er andre gode forslag.
Jeg synes, at ordføreren for Liberal Alliance meget gerne må fremsætte forslag, hvis det er sådan, at Liberal Alliance ligger inde med gode forslag til, hvordan vi kan skabe mere åbenhed omkring andelsboligerne.
Indtil videre har jeg egentlig opfattet det sådan, at Liberal Alliance er mest optaget af at afskaffe andelsboliger end af rent for at sikre transparens i ventelisterne.
Carl Andersen (LA), 2025-04-30:
Den sidste ambition, som ministeren fremlagde, om, at vi skal bygge mere af alle de forskellige boligformer, deler jeg og Liberal Alliance til fulde, og vi ser frem til, at der kommer nogle boligforhandlinger, hvor vi kan prøve at sætte skub i det.
Jeg vil holde fast i spørgsmålet om den her nationale venteliste, for det bekymrer mig faktisk rigtig meget som borgerlig.
For andelsboligforeningerne ejer jo andelsboligerne, og derfor har de også ejendomsretten til at bestemme, hvem der er en del af den her forening, og hvem de ønsker skal ind i den her forening.
Og at regeringen i dybeste alvor overvejer at fratage de her private andelsboligforeninger retten til at bestemme, hvem der skal være en del af den her forening, er jo en ekspropriering af en del af deres brugs- og ejendomsret, som jeg synes er meget, meget vidtrækkende, og som højst sandsynligt også ville kræve økonomisk kompensation.
Vil ministeren kommentere på det?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-04-30:
Tak for spørgsmålet.
Der er jo en række forskere fra ROCKWOOL Fonden, som har peget på, at der er udfordringer med de interne ventelister i andelsboligforeningerne, hvor familie og venner ofte får en forlomme i forhold til at få adgang til andelsboliger.
Det medfører jo, at det kan være svært for udefrakommende at få adgang til en andelsbolig, som i parentes bemærket jo ofte er et billigt alternativ til det at gå ud og købe en ejerbolig.
Jeg anerkender, at der er udfordringer med de her ventelister.
Tilbage da jeg i sin tid selv kom i Folketinget, talte vi om, at når man køber en andelsbolig, skulle man ofte også betale for et skab, der stod henne i hjørnet, og vi har kæmpet hårdt for at få de sorte penge ud af det system.
Det er i høj grad lykkedes, men til gengæld er der så nogle andre problemstillinger omkring ventelisterne.
Et eksempel på en løsning kunne være en mere national venteliste, og jeg er enormt åben over for andre løsningsforslag, ligesom fordele og ulemper ved de forskellige løsningsforslag selvfølgelig skal afdækkes, før vi gør noget som helst.
Til sidst vil jeg bare minde om, at det, vi skal holde fokus på, jo er, hvordan vi kan skabe mere transparens og åbenhed omkring andelsboliger mere generelt.
For mig er det ikke en løsning, at vi afskaffer andelsboligerne som boligform.
Det, vi skal have fokus på, er at skaffe flere boliger, både ejerboliger, andelsboliger og almene boliger, for det er det, som folk efterspørger.
Så hvis jeg om lidt bliver spurgt til, om jeg synes, at vi skal sælge andelsboligerne og lave dem om til ejerboliger, så er det korte svar: Nej, vi skal fokusere på at løse problemerne.
Jeg er da rigtig glad for, at der er developere, der taler om det.
Lige nu er de eneste andelsboliger, vi rent faktisk ser skyde op, typisk uden for de større byer, og det er netop primært med fokus på seniorbofællesskaber.
Selv når de endelig kommer til byerne, er det netop som seniorbofællesskaber.
Det kunne jeg da godt tænke mig at drøfte mere med Liberal Alliance, samtidig med at vi måske kunne drøfte de mange gode forslag, jeg ikke helt har hørt endnu, til, hvordan vi skaber mere transparens i ventelisterne.
Peter Kofod (DF), 2025-04-30:
Tak for det.
Det er hårdt i den forstand, at hvis man printer hele lovforslaget, så vil man se, at det godt nok er en stor bunke.
Der er meget at sætte sig ind i.
Det er et meget omfattende lovforslag.
Det er jo det, der er hovedkonklusionen.
Det er det, det her lovforslag bringer os tættere på, og derfor er vi også meget positive over for det.
Der er rejst en række spørgsmål i ordførerrækken før mig.
Jeg synes, det er fornuftigt, at man får udboret det i forbindelse med udvalgsbehandlingen og får det fuldstændig udkrystalliseret, men som hovedregel ser vi meget positivt på det her.
Jeg skal i øvrigt beklage, at jeg først kommer nu, men der sker jo alt muligt her i huset, og jeg er med på, at der har været en lovbehandling af L 171 før diskussionen om det her lovforslag.
Nu må man jo ikke blande lovbehandlingerne, men der sker meget på Christiansborg i dag.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-04-30:
Tak for det.
Ministeren nævner selv fra talerstolen, at det her er et komplekst lovforslag.
Der er rigtig mange ændringer, og der er også så mange ændringer, at ministeren ikke kan nå at gennemgå dem alle sammen i hans taletid.
Så jeg vil sådan set bare høre ministeren, hvorfor ministeren ikke har indkaldt ordførerne til en teknisk gennemgang inden førstebehandlingen?
Altså, det her bliver jo sådan en pseudodebat, vi har hernede til førstebehandlingen, og som vi ikke kan bruge til noget som helst.
Så hvorfor har ministeren ikke indkaldt inden?
Morten Bødskov (S), 2025-04-30:
Jo, det er det – for dem, der benytter sig af den.
Det kan man godt sidde og grine af, men så skulle man jo prøve at spørge dem, der har svært ved at få finansieret et lån til en bolig i vores landdistrikter.
Det her
er ét element, én mulighed.
Så har regeringen i øvrigt lavet en hel række andre ting, som har været med til at skabe mere vækst i vores landdistrikter, og som gør, at det bliver lettere at låne, eksempelvis hvis man vil være iværksætter eller lave startup i vores landdistrikter.
Alle de her ting skal jo ses i en sammenhæng.
Altså, den har skabt mere pres på sektoren til rent faktisk også at levere.
Nu var det en midlertidig ordning.
Jeg tror, at det, at den bliver gjort permanent, også vil betyde, at betydningen af den vil blive stærkere.
Det er det, der er meningen med den, altså at give dem, der har svært ved at få lån til boligen, en ekstra mulighed.
Pernille Vermund (LA), 2025-04-30:
Det er et reelt problem, at man ikke kan låne i landdistrikterne, og det vil Liberal Alliance meget gerne gøre noget ved.
Men når man laver en løsning, som kun er brugt et par gange ifølge ministerens egne ord og også de tal, vi har fået, på 2½ år, er det jo helt åbenlyst for selv folk, der ikke engang har folkeskolens afgangseksamen, at det ikke er en løsning, der løser det massive problem, der er derude.
Der er et stort problem.
Ministeren og regeringen har lavet en løsning, som er brugt to gange.
Det er ikke en løsning.
Morten Bødskov (S), 2025-04-30:
Den har været brugt et par gange, tror jeg er det sidste tal, jeg har fået.
Den her ordning har jo aldrig nogen sinde været møntet på et antal; den har været møntet på, at det var en mulighed for dem, som stod i en situation, hvor de havde svært ved at binde finansieringen af en bolig sammen, så de så kunne få bundet finansieringen sammen.
Det er det ene.
Det andet er, at jeg tror, at man skal være opmærksom på, at alene tilstedeværelsen af den her ordning faktisk også har presset finansieringsinstitutterne, dvs. banker og realkreditinstitutter i vores landdistrikter, til måske at være vaksere ved havelågen og altså give lån, de ikke har gjort tidligere.
Det er det, der er vurderingen.
Derfor tror jeg, at man lige, inden man hoverer for meget, skal overveje, om man virkelig vil sende det signal til landdistrikterne, at det synes man nærmest er til grin, som må man forstå på humøret hos Liberal Alliances ordfører.
Det synes regeringen ikke.
Det er derfor, vi gør den permanent nu.
Det er derfor, vi gør den bedre for dem, der gerne vil låne til at eje deres egen bolig i landdistrikterne.
Pernille Vermund (LA), 2025-04-30:
Tak for det.
Det er jo nærmest komisk.
Ministeren har fremsat et lovforslag med ændringer af 24 love og får kritik af hele oppositionen for, at det her ikke kun er et langt lovforslag, men at det også er en bunke af lovændringer, som stritter i alle retninger.
Den eneste kommentar, ministeren har til det, er, at det har været meget værre; hvis man har siddet længe i Folketinget, vil man vide, at det har været meget værre.
Det giver jo simpelt hen ingen mening.
Det næste er så, at ministeren bruger sin taletid på kun at fremhæve tre dele af det her lovforslag.
Det siger jo også noget om, at det er så bunket sammen, at ikke engang ministeren selv med den udvidede taletid kan nå at gennemgå det hele.
Fred være med det.
Ministeren nævner selv den her lån på landet-sag.
Kan ministeren fortælle, hvor mange gange i løbet af de sidste 2½ år den ordning har været brugt?
Ifølge ministeren er det jo en stor succes.
Så hvor mange gange har ordningen været brugt?
Karin Liltorp (ALT), 2025-04-30:
Først og fremmest vil jeg gerne anerkende, at lovforslaget rummer flere positive elementer.
Det er glædeligt, at vi med den lov får styrket indsatsen mod hvidvask og finansiering af terrorisme, ligesom vi tager et vigtigt skridt mod en mere bæredygtig finansiel sektor gennem krav om ESG-omstillingsplaner.
Det er helt nødvendigt, at vores finansielle institutioner indarbejder grøn omstilling og sociale hensyn som en integreret del af deres forretningsmodel.
Den langsigtede modstandskraft over for ESG er ikke bare en nødvendighed for vores planet, men faktisk også for økonomisk stabilitet.
Det er vores ansvar som lovgivere at sikre, at den lovgivning, vi vedtager, både er forståelig og gennemskuelig.
Her er det, at vi fra Alternativets side må rejse en alvorlig bekymring.
Forslagets omfang er enormt, det ændrer og justerer på tværs af en bred vifte af områder og gør det umuligt at sætte sig ind i konsekvenserne.
Vi taler jo om 50 forskellige ændringer, der spænder fra tilsynsbeføjelser til Finanstilsynet til regulering af kryptoaktiver og krav om bæredygtighedsrapportering.
Det kræver dyb specialistviden at gennemskue, hvordan disse elementer spiller sammen i praksis.
Bl.a. er der kritik af de meget brede formuleringer om anden relevant regulering og øget risiko i forbindelse med godkendelse af erhvervelser, som kan give tilsynsmyndighederne vidtgående skønsmæssige beføjelser.
Det skaber en stor uforudsigelighed, og det kan ramme både små og store aktører, og det er ikke en god måde at lave regulering på.
Vi har altid i Alternativet insisteret på ordentlighed i lovgivningsarbejdet.
Ordentlighed betyder også, at høringsparterne får den nødvendige tid til at gennemgå og forholde sig til de omfattende ændringer.
Når vi får høringssvar, der peger på, at retssikkerheden bliver undermineret, er det vores ansvar at stoppe og lytte.
Vi skal sikre, at de retssikkerhedsmæssige betænkeligheder bliver ordentligt adresseret, inden vi hastigt gennemfører ændringer, der kan få vidtrækkende konsekvenser.
Vi støtter som udgangspunkt de grønne og bæredygtige ambitioner i forslaget, men vi kan ikke stå inde for en proces, hvor vi som lovgivere ikke har en reel chance for at forstå og overskue lovens konsekvenser i sin helhed.
Jeg er også lidt i tvivl om, at en enkelt times teknisk gennemgang er nok til, at vi får den viden, vi efterspørger.
Vi ønsker derfor mere tid, grundighed og respekt for både høringsinstanser og borgernes retssikkerhed.
Tak for ordet.
Katrine Robsøe (RV), 2025-04-30:
Tak for det, og tak for ordet.
Jeg er nok ikke helt overraskende ret enig i den bekymring, som jeg egentlig synes at mange mine kollegaer har givet udtryk for her oppe på talerstolen, nemlig om mængden af dele i det her lovforslag, som bare gør, at det i praksis er fuldstændig umuligt for os at tage seriøst stilling til hver eneste del i det.
Jeg har også siddet i Folketinget siden 2019 i hvert fald, jeg har også set min del af bunkelovforslag.
Jeg synes dog, at vi her er ved at nå et niveau, der gør det enormt svært at have diskussionen her i Folketingssalen.
Jeg glæder mig også til en teknisk gennemgang.
Jeg kan også være meget tvivl om en halv time, hvis det er det, De Konservative har fået stillet til rådighed.
Det er en hel time, kan jeg så høre Venstre retter det til.
Det er jo dejligt.
Så lad os håbe, at vi kan nå det på den tid – det ser vi i hvert fald også frem til fra radikal side.
Det har vi kæmpet for i lang tid fra radikal side, og derfor håber jeg naturligvis også, at vi finder en måde at få det her lovforslag godt behandlet i Folketingssalen på, for jeg synes faktisk, at det fortjener, at vi kommer i gang, og at vi giver vores pensionskasser mulighed for også at komme i gang med den del af arbejdet i forhold til den grønne omstilling, som de rent faktisk står klar til gerne at ville være en del af.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2025-04-30:
Tak for det.
Det er jo et forslag af bibelske dimensioner, og det mener jeg ikke, fordi jeg på nogen måde tror der venter frelse for enden af forslaget, hvis det bliver vedtaget.
Men jeg kom til at sammenligne med en bog, der stod nede bagved – det var så Det Ny Testamente – og så fandt jeg ud af, at det lovforslag, vi behandler nu, er meget længere end Det Ny Testamente.
Det antal bøger, der er i den samlede bibel, er en lille smule flere, end der er punkter i det her lovforslag, og det fortæller jo noget om kompleksiteten i det, regeringen beder Folketinget tage stilling til.
Jeg tror ikke, man bliver frelst af at tro på det, men det er bare for at sige, at det er helt utrolig meget tekst, regeringen overbebyrder Folketinget med.
Det er et helt utrolig forskelligt lovforslag, og i intet scenarie vil alle de her forskellige elementer komme til at blive diskuteret, hverken i Folketinget eller i udvalget.
Jeg synes egentlig, at det er en bredere diskussion værd, om det er sådan her, man forventer, at lovgivningsarbejdet skal være i fremtiden, for det ser jeg nok nogle udfordringer i og forbundet med.
Ordførere før mig har ønsket en teknisk gennemgang – det synes jeg er glimrende.
Det er selvfølgelig sagt i spøg, for det ved jeg godt man ikke kan forvente at ministeren ville kunne nå.
Jeg synes også måske, at man så omvendt fra regeringens side heller ikke helt kan forvente, at Folketingets partier – særlig os, der er lidt mindre i det, i hvert fald endnu – skulle kunne nå det.
Så jeg vil med glæde afvente den tekniske gennemgang og derefter meddele, hvad Dansk Folkeparti stemmer til det her forslag.
Rosa Lund (EL), 2025-04-30:
Jamen jeg tænker da også, at det er dér, vi kan ende i yderste konsekvens.
Jeg opfatter det bestemt ikke polemisk, tværtimod; nu kommer jeg selvfølgelig også fra et parti, som ikke har så mange mandater, og jeg har en god håndfuld ordførerskaber.
Altså, vi har jo ikke en chance for at lave en seriøs behandling af det her lovforslag, som er vigtigt.
Når vi har arbejdet med det i Enhedslisten, er der sådan set mange af ændringerne i forslaget, vi godt kan støtte.
Men jeg synes, det er en meget underlig måde at lave lovbehandling på.
Jeg har også været udlændingeordfører, og dér er der også en tendens til bunkelovforslag, men jeg har godt nok aldrig set så stor en bunke.
Jeg har selvfølgelig også kun siddet i Folketinget siden 2018, så det er jo nok sket før – det er da ikke det.
Men jeg er enig med fru Pernille Vermund.
Morten Bødskov (S), 2025-04-30:
Det er, fordi vi jo har tænkt – det er ikke noget, jeg har tænkt nærmere over; det skal jeg da ærligt indrømme – at vi tager den tid, der skal tages til det.
Det bidrager vi hjertens gerne til.
Vi kommer gerne forbi Folketingets Erhvervsudvalg med en teknisk gennemgang, således at vi kan se på de detaljer, der er i det.
Jeg indrømmer gerne, at det er langt og det også er kompliceret.
Det er finansiel lovgivning, vi har med at gøre.
Det er også rigtigt, at der er flere forslag heri, end man sådan i gennemsnit ser i lovforslag i Folketinget, men det er, fordi den finansielle lovgivning er kompliceret.
Så tror jeg også, man skal huske på, at meget af det, der er i det her lovforslag, jo stammer fra behandlinger andre steder i det her hus, eksempelvis fra Folketingets Europaudvalg.
Nu kommer det så til behandling i Folketingssalen, og derfor hænger det sammen, som det gør.
Peter Skaarup (DD), 2025-04-30:
Men er ministeren ikke enig i, at hvis kommunerne, om det så er kommunaldirektørerne, eller hvem det er, der fodrer kommunalbestyrelserne med de her oplysninger, bruger argumenter, som ikke er korrekte, om, at regeringen har sagt noget bestemt, så må borgerne – specielt dem, som bliver pålagt at få en kæmpe vindmølle som nabo – da sidde med en rigtig dårlig smag i munden?
Er ministeren ikke enig i, at man da må tage initiativ til at få lavet en eller anden form for vejledning, så vi undgår, at kommunerne fortsat gemmer sig bag forkerte udlægninger af regeringens politik, som ministeren sådan set selv har bidraget til at skabe ved at sige noget forkert?
Morten Bødskov (S), 2025-04-30:
Tak for det, formand, og tusind tak for den positive modtagelse af lovforslaget.
Som det er sagt, sikrer vi jo med det her lovforslag en gennemførelse af de seneste ændringer til kapitalkravsforordningen for Færøerne.
Kapitalkravsforordningen gælder i dag på Færøerne ved lov.
Hvis vi kigger lidt tilbage, blev det faktisk nævnt i Folketingets behandling tilbage i 2022, da vi havde en tilsvarende ændring, at Danmark og Færøerne jo praktisk talt på det finansielle område er i union med hinanden.
Derfor er det vigtigt, at reglerne gennemføres for Færøerne, både for at styrke – det er jo det, der er et af de centrale punkter – kreditinstitutternes robusthed og også øge den finansielle stabilitet, som jo som sagt er det, der er formålet med forordningen her, så det sikres, at der gælder samme regler for færøske kreditinstitutter som for kreditinstitutter i Danmark og jo også i resten af EU.
Lovforslaget sikrer en ensartet regulering på området og gør de færøske kreditinstitutters adgang til kapital og likviditet nemmere.
Samtidig kan jeg også oplyse til Folketinget, at lovforslaget har været behandlet i Lagtinget på Færøerne, og at det blev vedtaget den 17. marts i år, altså 2025.
Med de ord takker jeg for opbakningen og ser frem til behandlingen af lovforslaget i Folketingets Erhvervsudvalg.