runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Riisager (LA), 2018-02-21:
Så bliver jeg lige nødt til at korrigere, for jeg kommer ikke til at indføre nogen praksis, som forhindrer en skolelærer fra Enhedslisten i selv at træffe undervisningsmaterialevalg.
Så ville vi nok få en helt anden debat her, hvor Liberal Alliance skulle ind og revidere især det materiale, som handler om økonomi, på rigtig mange skoler og uddannelser.
Så det kommer vi ikke ud i.
Men når jeg ønsker at styrke bestyrelserne, skal jeg jo aftale det med en forligskreds.
Det kan godt være, at Dansk Folkeparti og Liberal Alliance kan blive enige om, at skolebestyrelserne skulle fylde noget mere, men det er jo så noget, vi må tage i forligskredsen, i forhold til at ændre den tyngde, som de indgår med.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-02-21:
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge sådan mere konkret: Hvad er det så, undervisningsministeren vil gøre for at komme dertil?
For jeg tror sådan set, at når nu undervisningsministeren siger, at vi ikke skal have det, undervisningsministeren kalder et curriculum – det, som jeg kalder en slags godkendelsesnævn for de her bøger – så skal vi jo have nogle andre til at udfylde opgaven, så det ikke bliver en eller anden skolelærer med sympati for Enhedslisten, eller hvad ved jeg, som sidder og træffer de her beslutninger fuldkommen solo.
Så hvad er det, undervisningsministeren vil gøre for at inddrage skolebestyrelserne mere i det her, sådan at det bliver mere klart og mere åbent, hvad det er for et materiale, der bliver undervist i i skolerne?
Merete Riisager (LA), 2018-02-21:
Det synes jeg da er en interessant tanke.
Jeg synes, at skolebestyrelserne skal spille en langt større rolle, end de gør i dag.
Jeg synes, de skal blande sig.
Jeg har lige lavet en video for Skole og Samfund, hvor jeg opfordrer forældre til at indtræde i skolebestyrelserne, blande sig i debatten og sætte deres præg på den enkelte skole.
Så det bør de gøre.
Og de skal selvfølgelig også have holdninger til, hvad det er, der sker inde i klasselokalet, og have en dialog med lærere og skoleledelse om det.
Jeg synes, det er nyttigt, at der er den dialog lokalt.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-02-21:
Der kan vi i hvert fald godt blive enige.
Ministeren henviste i det forrige svar til skolebestyrelserne og skolebestyrelsernes ansvar i den her forbindelse.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ministeren, hvilket kendskab ministeren har til, hvor meget skolebestyrelser er indblandet i det her spørgsmål.
For fra min egen kommune kan jeg i hvert fald sige så meget, at det er de ikke.
Merete Riisager (LA), 2018-02-21:
Det er jo åbenlyst forkert, og der bør ikke stå noget i en undervisningsbog, som er faktuelt forkert.
Altså, sådan bør det være.
Uanset hvad det så end er, skal det, der står i et undervisningsmateriale, jo være faktuelt korrekt.
Man kan rettelig forvente, at det er sådan.
Ordføreren er meget velkommen til at skrive til mig, hvis der stadig væk er undervisningsmateriale, som er faktuelt forkert.
Så vil jeg meget gerne se det.
Men igen: Jeg sidder ikke og udtager bestemt materiale, men jeg synes, det er nyttigt at have den her diskussion, specielt om, hvorvidt noget er faktuelt korrekt.
Det bør det være i undervisningsmateriale.
Det er en opfølgning på det tidligere spørgsmål, som vi lige har behandlet, og som jeg sagde der, synes jeg, det er nyttigt, at vi diskuterer, hvad der er godt undervisningsmateriale.
Jeg mener ikke, vi skal have et curriculumsystem i Danmark, for det låser tingene fast, men jeg synes, det er godt og nyttigt, at vi har en diskussion på alle niveauer, lige fra her, hvor vi står i Folketingssalen, til kommuner og ude på skoler, om, hvad det gode undervisningsmateriale er at viderebringe til børn.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-02-21:
Tak for det.
Det lyder: Hvilke krav mener ministeren man kan stille til lødigheden af danske undervisningsbøger, der anvendes i undervisningen i folkeskolen og gymnasiet, og mener ministeren, at det er rimeligt, at forfattere til skolebøger politiserer i disse bøger, og hvad mener ministeren der kan gøres for at undgå dette?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-21:
Det, der er svært for nogle, f.eks. for en socialdemokratisk regering, kan jo godt være nemmere for nogle andre, f.eks. en borgerlig regering.
Der kan det måles, om vi har lettere ved at gøre den slags ting, end tidligere socialdemokratiske regeringer, som ikke har gjort noget ved det, har haft.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-02-21:
Hvilke krav mener ministeren man kan stille til lødigheden af danske undervisningsbøger, der anvendes i undervisningen i folkeskolen og gymnasiet, mener ministeren, at det er rimeligt, at forfattere til skolebøger politiserer i disse bøger, og hvad mener ministeren der kan gøres for at undgå dette?
Skriftlig begrundelse
Spørgeren er forfatter til bogen »Skolen i løgnen – løgnen i skolen«, der afdækker indoktrinering og politisering i en stribe danske skolebøger.
Seneste eksempel i rækken findes i bogen »Radikalisering og terrorisme« af Hans Henrik Fafner og Ole Bjørn Petersen, hvoraf det bl.a. fremgår, at den norske terrorist Anders Breivik var »inspireret af højreekstremisternes virtuelle medier og især Uriasposten og Snaphanen«.
Pernille Bendixen (DF), 2018-02-21:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til kønsopdelte cafeer?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-02-21:
Jeg er da enig i, at det er nyttigt.
Men det er jo ikke nyttigt, hvis det ikke fører til noget.
Og der går jeg bare igen tilbage til den her sag fra 2015 med »Os og kristendom«.
Ifølge en fagpædagog eller fagspecialist på området var den her bog for krarupsk.
Så en bog, der er for krarupsk, kan man åbenbart gøre fælles front imod og få forlaget til at trække tilbage og få omskrevet.
Det var, som ministeren også antydede, forlaget, der gjorde det – Malling Beck.
Jeg tror, det var en 60-80 bøger, jeg gennemgik på det her tidspunkt og skrev om og fik hr. Alex Ahrendtsen til at stille spørgsmål om efterfølgende til den daværende undervisningsminister, og jeg har ikke oplevet, at der er nogen, der har trukket de her bøger tilbage.
Der er ikke nogen, der har fundet anledning til at trække en bog tilbage, som antyder, at Osama bin Laden ikke var skyld i 11. september.
Der er ikke nogen, der har fundet anledning til at trække en bog tilbage, der siger, at Dansk Folkeparti er et fascistisk parti – det er ikke et spørgsmål, om det er det eller ej, det er det bare; en nøgtern konstatering af såkaldt faktiske forhold, som jo er helt ude i hampen for nu at sige det, som det er.
Der må ligesom være en eller anden grænse for, hvad man kan tillade sig at skrive i en skolebog, og det synes jeg ikke man kan lade det være op til et forlag at bestemme.
Jeg synes også, vi står i en situation nu, hvor ministeren – og det skal ministeren have tak for – har sat tommelskruerne på mange islamiske friskoler, bl.a. med baggrund i, hvad det er for en undervisning, de udbyder.
Jeg siger ikke, at det er det samme, men jeg siger dog, at hvis en skolebog objektivt skriver og lærer eleverne, at Dansk Folkeparti er et fascistisk parti, så er der altså noget galt.
Det håber jeg meget at ministeren er enig med mig i.
Derfor synes jeg også, der er grund til, at vi ikke alene har den her debat, men at vi også skriver os bag øret, at der skal gøres noget ved det.
For det kan simpelt hen ikke være rigtigt, at vores undervisningsmateriale er så ensidigt venstreorienteret, som tilfældet er.
Inger Støjberg (V), 2018-02-21:
Jeg kan sige helt klart, at jeg mener, det her er en grundlæggende afstandstagen til helt almindelige danske principper og traditioner, og derfor tager jeg også skarpt afstand fra det.
Man kan jo undre sig over, at nogle kan bo og leve i Danmark i mange år og alligevel hænge fast i et, ja, middelalderligt syn på samfundet.
Og det er selvfølgelig derfor, at regeringen meget snart kommer med et udspil omkring parallelsamfund, for det her er jo parallelsamfund i fuldt flor.
Kaare Dybvad (S), 2018-02-21:
Tak for det.
Jeg blev lidt ked af det lige i starten, da ministeren sagde, at det var meget, meget svært at gøre det her strammere, men jeg blev glad til sidst alligevel, da ministeren sagde, at regeringen alligevel havde en plan for det.
Det må jo betyde, at regeringen mestrer det, som alligevel er meget svært.
Men ikke desto mindre synes jeg i hvert fald, at vi står i en situation i øjeblikket, hvor det ikke fungerer helt efter hensigten.
Vi har haft nogle stramninger i 2014.
Så vidt jeg husker blev der lavet nogle opstramninger på det område her.
Bl.a. i Korsør har man haft en række sager, hvor der har været meget lange ventetider.
Også når folk reelt er blevet bedt om at flytte, bliver de boende i en 3-4 måneder.
Hvis ministeren mener, at der skal strammes op på det, og han ikke vil fortælle, hvordan der skal strammes op, vil ministeren så i det mindste ikke kunne være enig med Socialdemokratiet i, at det er en udvikling, der er sket inden for de sidste par år, som alene på de år har gjort det nødvendigt at tage yderligere tiltag?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-21:
Ja, det gør jeg.
Jeg har dog svært ved at se den konkrete løsningsmodel fra Socialdemokratiets side, så jeg kan i sagens natur ikke sige, om jeg er enig heri.
Jeg tror, at der både er mange danskere og mange folketingspolitikere, der gerne ser, at det bliver lettere at sætte kriminelle og utryghedsskabende lejere ud af deres almene bolig.
Det er ikke et nyt forslag, Socialdemokratiet har inkluderet i udspillet, det har været drøftet i mange år.
Men som hr. Kaare Dybvad nok er klar over, er det ikke så ligetil at løse, fordi det bl.a. omhandler sagsbehandlingstiden ved domstolene og lejerettigheder.
Hvis det var ligetil, ville det allerede være sket, f.eks. under den tidligere boligminister fra Socialdemokratiet eller den tidligere justitsminister, der som bekendt i dag er formand for Socialdemokratiet og står bag udspillet.
I dag er reglerne sådan, at en udlejer efter almenlejeloven har mulighed for at opsige eller ophæve lejeaftalen med en lejer, når lejeren har tilsidesat god skik og orden, og forholdet er af en sådan karakter, at lejerens flytning er påkrævet.
For at en lejers adfærd kan berettige til, at lejeaftalen opsiges eller ophæves, skal adfærden have en tilknytning til ejendommen.
Forholdet skal dog ikke nødvendigvis være foregået på selve ejendommen, men det skal være af betydning for ejendommen, udlejeren, eller de øvrige lejere.
Det er derfor allerede muligt i en vis udstrækning at sætte kriminelle og utryghedsskabende lejere ud af almene boliger i dag.
Regeringen kommer som bekendt snart med et udspil om bekæmpelse af parallelsamfund.
I den forbindelse overvejes der også tiltag, der vil kunne medvirke til, at det bliver lettere at sætte kriminelle lejere ud af deres almene bolig.
Detaljerne i forslagene vil jeg ikke komme ind på her, men det vil jeg gerne, når vi kommer med vores parallelsamfundsudspil.
Kaare Dybvad (S), 2018-02-21:
Deler ministeren Socialdemokratiets syn på, at det skal være lettere at sætte kriminelle og utryghedsskabende lejere ud af deres almene bolig, som Socialdemokratiet foreslår i et nyt udlændingeudspil?
Deler ministeren Socialdemokratiets syn på, at det skal være lettere at sætte kriminelle og utryghedsskabende lejere ud af deres almene bolig, som Socialdemokratiet foreslår i et nyt udlændingeudspil?
Inger Støjberg (V), 2018-02-21:
Jeg kan jo ikke i dag stå og løfte sløret for, hvad der ligger i regeringens udspil til imødegåelse og nedbrydning af parallelsamfund.
Men det, jeg kan sige, er, at det vil være nogle grundlæggende tiltag, der gør, at vi i fremtiden forhåbentlig vil se, at flere både vil tage Danmark til sig, respektere det værdisæt, vi har her, og også forstå, at det jo ikke er danskerne, der skal ændre sig.
Når man lever og bor i Danmark, har man en forpligtelse, i hvert fald efter min mening, til at tage Danmark og det frihedsorienterede samfund, man lever i, til sig.
Pernille Bendixen (DF), 2018-02-21:
Nu har jeg jo ikke set regeringens udspil, så det er selvfølgelig lidt svært at stå her og snakke om det.
Men kan ministeren så løfte sløret for, om der skulle være nogle krav til, at man eksempelvis tager sit tørklæde af, eller at man lader være med at kønsopdele sin svømmehal eller sin café?
Inger Støjberg (V), 2018-02-21:
Til det vil jeg sige, at det jo er en opgave, som vi langt hen ad vejen har udført sammen og har haft stor succes med.
Når det så er sagt, er jeg ikke det mindste uenig med fru Pernille Bendixen om, at det næste skridt jo skal være, at man tager Danmark til sig.
Så er det spørgsmålet, hvordan vi bedst får de her mennesker til at tage Danmark til sig med de frihedsværdier og det frihedsorienterede samfund, som vi lever i.
Og der mener jeg, at der kan gøres rigtig meget, når det handler om arbejdsmarkedet, men jo netop også om at stille nogle krav om også at respektere og engagere sig i det samfund, som man lever i.
Pernille Bendixen (DF), 2018-02-21:
Tak for det.
Vi er jo enige om, at det her er et parallelsamfund.
Spørgsmålet er, hvordan man bekæmper parallelsamfund.
For Dansk Folkeparti er bekæmpelse af parallelsamfund bl.a. at stille nogle krav til de mennesker og sige: Hvis du skal søge arbejde, så må du tage dit tørklæde af.
I skal ikke lave kønsopdelt svømmebadning, I skal ikke lave noget som helst, der er kønsopdelt.
Der er det bare vores opfattelse, at det ikke er der, regeringen er.
Regeringen og ministeren bliver ved med at sige, at det er op til de lokale at lave de her tiltag, som der egentlig er behov for.
Det er jo ikke nok bare at rive ned og fjerne beton og sprede problemet ud.
Vi bliver nødt til at tage fat om nældens rod, og det er jo altså forbud og krav.
Men når der sidder en kvinde som den pågældende fra den her sag, som TV 2 havde ude fra Vollsmose, og direkte siger: Det er vores lov, at det er sådan, det er simpelt hen vores lov, at det skal være kønsopdelt, og du er en hvid mand, så det forstår du ikke – man kunne godt mene, at det jo var lidt racistisk at sige sådan til journalisten, men det gjorde kvinden – så er det jo også udtryk for en holdning, der hedder, at vi gider ikke integreres, og det er ikke vores problem, at I har en anden opfattelse.
Så er der jo brug for, at vi er lidt skrappere, end at vi bare står her i Folketinget og snakker og siger, at det er op til de lokale byråd at træffe de beslutninger, der skal til.
Inger Støjberg (V), 2018-02-21:
Jamen jeg kan sige så meget, at vi fra regeringens side jo kommer med et større udspil omkring parallelsamfund meget snart, og det ser jeg frem til, for jeg er ikke det mindste uenig med fru Pernille Bendixen i, at vi har et gevaldigt problem, og at det er dybt problematisk, når man netop også hører udsagn som dem, der refereres til her.
En kvinde som hende ville have rigtig godt af at komme ud på arbejdsmarkedet.
Nu er der flere indslag fra Vollsmose, der har været vist her på det seneste i TV 2, og jeg vil sige, at en forudsætning for netop at blive en del af det her samfund jo rent faktisk også er at tage sproget til sig, men jo også at respektere det værdisæt, vi nu engang har her.
Det mener jeg at man har en forpligtelse til, når man flytter til Danmark.
Mattias Tesfaye (S), 2018-02-22:
Jeg vil godt starte med at sige, at Socialdemokratiet ikke har foreslået, at vi skal lovgive om, hvorvidt der skal serveres svinekødsfrikadeller i danske daginstitutioner, men vi har valgt at sige, at de kommunalbestyrelser, der beslutter sig for at skrive ind i kommunens kostpolitik, om der skal tages religiøse hensyn, og hvis der skal det, hvordan, fortjener opbakning her fra Christiansborg, ikke hån og latterliggørelse.
Ligesom jeg synes, det er vigtigt, at de sygehusledelser, der står bag deres ansatte, når en patient f.eks. nægter at blive behandlet af en muslimsk sygeplejerske, siger: Det er ikke til diskussion, vi har ansat vedkommende på baggrund af hendes faglige kvalifikationer, og det er enten den behandling eller ingen behandling.
På samme måde mener vi, at det er vigtigt at stå fast på, at skolerne er sekulære, ikkereligiøse institutioner.
Det behøver man ikke at så tvivl om Socialdemokratiets holdning til.
Det, vi diskuterer, er, hvilket niveau problemet skal løses på.
Vi mener f.eks., at børnehaven er en kommunal institution.
Derfor bør kommunalbestyrelserne overveje, om der er behov for at skrive det ind i kommunens kostpolitik.
Gymnasierne er statslige selvejende institutioner, og derfor er det relevant, at Dansk Folkeparti tager det her beslutningsforslag op i Folketingssalen.
Men når vi skal vurdere, hvilket niveau beslutningerne skal træffes på, så må det da have betydning, i hvor stort omfang problemet overhovedet eksisterer.
Det betyder ikke noget i forhold til vores holdning til, hvorvidt der skal være bederum.
Det betyder noget i forhold til vores holdning til, om der skal lovgives herfra.
Marie Krarup (DF), 2018-02-22:
Jeg er ikke bekendt med, hvordan man kontrollerer, om en skole har et fysiklokale, men jeg vil anbefale, at man bruger den samme form for kontrol.
Og jeg er ikke bekendt med, at det er en voldsom administrativ byrde i Undervisningsministeriet at finde ud af, om man har et fysikrum eller en gymnastiksal på en skole.
Et bederum er et rum, der er sat af til det, og som enten hedder bederum, stillerum, meditationsrum, eller hvad man nu kalder det.
Det vil sige, at det ikke er noget, du kan skjule.
Og hvis man har et, skal man jo selvfølgelig bare lukke det og bruge det til noget andet.
Altså, jeg kan ikke forestille mig, at der vil være skoler, som, hvis de får påbud om at lukke et bederum, vil sige: Det vil vi ikke.
Jeg har i hvert fald svært ved at forestille mig, at vi skulle komme derud, hvor vi skal til at give bøder eller sådan noget til en rektor, der vil fastholde det.
Der skal en anden undersøgelse til.
Man kan ikke nøjes med at ringe til skolelederne og høre, om der er et problem, for det er ikke dem, der kan mærke det.
De vil sjældent få det at vide.
Det vil være svært for en elev at gøre opmærksom på det.
Så derfor ved vi faktisk ikke, præcis hvor stort det er, men vi ved, at der er et problem – os, der har været i kontakt med den slags folk.
Det er det ene.
Det andet er, at jeg jo synes, at der i Danmark i for lang tid har været den her holdning, som Bertel Haarder for flere år siden udtrykte med ordene, at han ikke var minister for tørklæder, leverpostej og badeforhæng, og derfor var det bare ting, som man selv skulle finde ud af ude på de enkelte institutioner.
Derfor blev jeg meget glad, da jeg læste, at Socialdemokratiet ønskede at bakke op om dem, som ikke havde den der laissez faire-holdning om, at det må de bare selv finde ud af.
Derfor er jeg selvfølgelig også lidt skuffet over, at det er Socialdemokratiets reaktion i dag, at de godt vil stå og klappe i hænderne, men rent faktisk ikke vil gøre noget med de midler, som vi har til rådighed, altså gå ud og forsvare de folk, som er udsatte og har det her problem og gerne vil integreres i det danske samfund, men møder den modstand ved en social kontrol, som vi befordrer ved at stille nogle kulisser og nogle rammer til rådighed for det.
Mattias Tesfaye (S), 2018-02-22:
Jeg kan godt forstå, at Bertel Haarder sagde sådan for efterhånden mange år siden, fordi vi kommer ud af en meget homogen kultur, og derfor har vi haft en masse uskrevne regler i Danmark om, hvordan man opfører sig.
I dag kan man gå på et offentligt finansieret gymnasie på Nørrebro med burka.
Det fortæller virkelig noget om, hvad der har rykket sig på ganske få år.
Sådan nogle uskrevne regler bliver udfordret, og derfor er det helt rimeligt, at der kommer en politisk debat om, om der er behov for at skrive nogle af de uskrevne regler ned.
Det synes jeg er helt rimeligt, og derfor synes jeg også, at den her diskussion er helt rimelig.
Vi kan selvfølgelig godt have en diskussion om, hvor udtømmende den undersøgelse, der er lavet, er.
Jeg vil sige, at når jeg selv har besøgt en række af de her uddannelsesinstitutioner og snakket med både ledelse og lærere og elever, kan jeg jo godt mærke, at det her er til diskussion.
Og hvis ikke der er et lokale, sker det i kantinen eller i kælderen, og så skal ledelsen forholde sig til det.
Derfor synes jeg, at det er relevant at diskutere det.
Min oplevelse er bare, at alle andre end en eneste gymnasierektor, som jeg har snakket med, har sagt: Lad os nu selv håndtere det, vi kan godt håndtere det med de virkemidler, vi har nu.
Jeg har kun mødt én rektor, der har sagt: Jeg er så træt af at diskutere det her, vil I ikke nok være søde at vedtage et lovforslag?
Det synes jeg er for lidt til, også i respekt for at der ikke skal være for detaljeret lovgivning, at gribe ind.
Marie Krarup (DF), 2018-02-22:
På gymnasieområdet er det faktisk noget, som de fleste har taget stilling til, og der er rigtig mange, der har forbudt det.
Det synes jeg er godt, det er jeg meget, meget glad for.
De rektorer, der har gjort det, har jo ikke behov for det her beslutningsforslag, fordi de ikke har noget bederum og de har forbudt bøn på skolens område.
Men der er andre steder, hvor der stadig væk er bederum, og hvor der ikke er regler om bøn på skolens område.
Det er jo der, man har brug for det her beslutningsforslag.
Det er jo der, hvor rektor ikke er opmærksom på det, og hvor der alligevel er unge mennesker, som føler, at de bliver kontrolleret på en destruktiv eller negativ måde.
Det er jo der, det her skal hjælpe.
Man kan da kun glæde sig over, at der er nogle steder, hvor de sagtens kan finde ud af det, men der er steder, hvor de ikke kan, og der burde vi hjælpe de elever, som føler sig udsatte.
Det ville jeg ønske at der også var andre partier end Dansk Folkeparti der støttede op om.
Det synes jeg de elever har fortjent.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-02-22:
Tak til ministeren.
Jeg kan så forstå, at ministeren henviser til Justitsministeriets udtalelser om, at man mener, at der er tale om indirekte forskelsbehandling.
Mit spørgsmål går på, hvorfor Justitsministeriet så ikke har henvist til afgørelser på dette område, der viser, at det ikke kan lade sig gøre.
Så vidt jeg forstår på ministeren, er det jo bare et teoretisk ridt fra en lang række stivnakkede jurister ovre i Justitsministeriet, men man henviser ikke til afgørelser fra domstolen.
Det har vi trods alt gjort i vores beslutningsforslag.
Vil ministeren være med til at finde afgørelser frem, der kan underbygge Justitsministeriets afvisning?
Henrik Dahl (LA), 2018-02-22:
Jeg vil bare sige, at vi også har sat afgifterne på biler ned, og vi har sat afgifterne på nødder ned, så muslimer kan altså også få billigere biler, og de kan også få billigere nøddemix.
Merete Riisager (LA), 2018-02-22:
Det er klart, at vi i Undervisningsministeriet er eksperter i undervisning og ikke i international lov og ret, og at vi derfor nødvendigvis må læne os op ad Justitsministeriets vurderinger i den her slags tilfælde.
Jeg svarer meget gerne på spørgsmålet, men vil jo så være nødt til at besvare det skriftligt.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-02-22:
Jeg tror, at vi hørte den samme tale fra ministeren.
Som jeg forstod det, var der også nogle problemer rent juridisk i Dansk Folkepartis forslag, men det kan være, at vi hørte to forskellige taler.
Når det så er sagt, forstår jeg ikke, hvorfor det er bedre, at man sidder og laver koranundervisning på engelsk, hvis man grundlæggende synes, at muslimske børn skal gå i skole med danske børn.
Så er det vel lige meget, hvad for et sprog, det foregår på.
For os er det antallet, det handler om.
Er der over 50 pct., har vi ikke sagt, at man skal lukke skolerne, så skal de bare ikke have noget statsligt tilskud.
Det er jo en anden diskussion.
Anni Matthiesen (V), 2018-02-22:
Tak for svaret.
Det er også bare for lidt at afsøge, hvordan det egentlig skal foregå i praksis, for nogle gange laver vi jo noget lovgivning – os her på Christiansborg – som så ikke kommer til at fungere optimalt derude i virkeligheden.
Så jeg hører ligesom DF's ordfører sådan, at der skal være nogle tilsynsmyndigheder, eller at man for den sags skyld skal ringe og spørge rektorerne, om der er afsat et rum, hvor der eventuelt er et skilt udenfor, som der står bederum på, eller andet, der gør, at man kan se, at det bliver anvendt til det.
Hvad skal straffen i givet fald være efterfølgende, altså hvis man tager nogle i, at de har sådan et rum?
Jeg vil også gerne have et svar på noget andet.
Eller hvordan skal det forstås?