runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-02-07:
Så kunne jeg egentlig godt tænke mig at vide, hvor mange af de danskere, som bor i Brøndby Strand, som Dansk Folkepartis ordfører ikke tæller som danskere, for hvis ikke ordføreren ved det, så ved ordføreren sådan set ikke, om den anden sætning er korrekt.
Martin Henriksen (DF), 2017-02-07:
Jeg fastholder det, jeg har sagt, så svaret er stadig væk ja.
Når vi diskuterer de her ting, bliver vi jo nødt til at tage udgangspunkt i statistikker, vi bliver nødt til at tage udgangspunkt i de tal, der ligger på området.
Og med udgangspunkt i det må vi jo så tage diskussionen, og så må man også efterfølgende selv se det ud fra sine personlige oplevelser og ud fra det indtryk, man har af et bestemt område.
Det gør man ikke.
Jeg synes ikke, det er at tage munden for fuld at komme med den påstand.
Og sådan har jeg det også, når jeg bevæger mig rundt andre steder i Danmark.
Det synes jeg er trist.
Det ændrer ikke på, at der sagtens kan være folk i Brøndby Strand, som har en ikkevestlig baggrund, og som er danske.
Men vi bliver nødt til at tage udgangspunkt i statistikker, vi bliver nødt til at tage udgangspunkt i de tal, der ligger på området, og selvfølgelig også kombinere det med vores egne oplysninger, når vi har en diskussion som den her.
Der synes jeg altså, det er meget uproblematisk, at man fra Folketingets side med bekymring konstaterer, at der er områder i Danmark, hvor andelen af indvandrere og efterkommere fra ikkevestlige lande er over 50 pct., og at det er Folketingets opfattelse, at danskere ikke bør være i mindretal i boligområder i Danmark, og derfor opfordrer Folketinget så regeringen til at arbejde med en politisk målsætning om at stramme yderligere op i asyl- og udlændingepolitikken.
Det synes jeg er utrolig vigtig, og jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg synes, det er godt, at der trods alt kommer det ud af dagens debat.
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-07:
Jamen jeg er meget enig i, at der ikke skal være områder, hvor danskerne er i mindretal.
Det er jeg meget, meget enig i.
Som borger i et almennyttigt boligområde på Vestegnen er jeg stor tilhænger af, at der altid er et flertal af danskere.
Jeg vil endda gå videre end det.
Jeg vil sige, at der skal være et flertal af folk med en familiemæssig rod i Danmark, så der er bred dansk kultur, sådan som der står i vores forslag til vedtagelse: »... integrationen fungerer bedst, når den danske kultur er den bærende i alle boligområder i Danmark«.
Det er jo i virkeligheden en voldsommere formulering end den, der står i jeres tekst.
Men det, jeg spørger om, er, om det er Dansk Folkepartis opfattelse, at der i Brøndby Strand er et mindretal af danskere?
Jeg ved, at Dansk Folkepartis ordfører engang var i et tv-program og stod og diskuterede med en elevrådsformand om, hvorvidt han var dansker, og jeg kunne forstå på Dansk Folkepartis ordfører på det tidspunkt, at det kunne han ikke svare på, for han kendte jo ikke vedkommende.
Det er så fair nok.
Det skal ordføreren ikke hænges ud for.
Jeg er godt klar over, at de ikke alle sammen kan betragtes som danskere, men jeg mener, at det er ret voldsomt, hvis Folketinget siger, at et flertal af borgerne i Brøndby Strand ikke er danskere.
Det er jo det samme som at sige det, ordføreren sagde til den elevrådsformand, bare til en hel bydel.
Martin Henriksen (DF), 2017-02-07:
Når man kigger på statistikkerne, viser de jo det, så derfor må svaret nødvendigvis være ja.
Og vi mener også, at det gør sig gældende andre steder.
Jeg synes, det er helt uproblematisk, at man i et forslag til vedtagelse skriver: »Det er Folketingets opfattelse, at danskere ikke bør være i mindretal i boligområder i Danmark.« Jeg synes faktisk, det ville være problematisk, hvis Folketinget ikke kunne samles om et sådant forslag til vedtagelse og en sådan tekst.
Jeg forstår ikke, at der er partier herinde, som kan være imod den sætning.
Det er jo almindelig sund fornuft, at vi selvfølgelig ikke skal have områder i Danmark, hvor danskere er i mindretal – og vi har det problem, som vi skal gøre noget ved.
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-07:
Jeg kan sige, at fra Socialdemokratiets side ser vi også meget frem til de varslede lovændringer bl.a. på asylområdet.
Vi håber, at der kan blive fremsat noget, som kan få nedbragt antallet af nye opholdstilladelser til Danmark.
Så den diskussion glæder vi os også til.
Dansk Folkepartis ordfører det igen fra talerstolen
, altså at danskerne er i mindretal i Brøndby Strand
Altså, jeg skal forstå det helt rigtigt.
Mener Dansk Folkeparti, at der er et mindretal af danskere i Brøndby Strand?
Martin Henriksen (DF), 2017-02-07:
Tak for det, og tak for debatten.
Jeg kan forstå på det, der er blevet sagt heroppe, og også på det forslag til vedtagelse, som et flertal står bag – hvilket jeg gerne vil kvittere for – at regeringen vil gennemføre flere stramninger.
Det hilser vi bestemt velkommen fra Dansk Folkepartis side.
Jeg har også bemærket, at regeringen vil indføre flere optjeningsprincipper, et målrettet opgør med parallelsamfund.
Det hilser vi alt sammen velkommen.
Vi ser frem til samarbejdet om de ting.
Lad os endelig få gang i det så hurtigt som muligt, og lad os få mere af den slags.
Vi vil i hvert fald presse på fra Dansk Folkepartis side.
Så skal vi som sagt også se på nye stramninger.
Det er afgørende, at vi ikke her i huset mister fokus, som jeg synes at nogle har gjort her i debatten i dag.
Vi skal have et opgør med berøringsangsten over for nye markante tiltag, som meget gerne skulle nedbringe den ikkevestlige indvandring her til landet.
Vi kan se, at alt for mange indvandrere og efterkommere af indvandrere ikke tager danskheden til sig, ikke tager dansk kultur til sig, ikke tager traditionerne til sig, og vi kan se, at danskerne er i mindretal i nogle områder i Danmark.
Det er set med Dansk Folkepartis øjne en fuldstændig katastrofal udvikling, for dem, der bor der med indvandrerbaggrund, har jo meget ringe forudsætninger for at blive integreret og tilpasset det danske samfund, når de er et sted, hvor danskerne er i mindretal, og hvor dansk kultur dermed også fylder mindre.
Det er en udvikling, vi skal reagere på, og for at sikre sammenhængskraften i samfundet skal vi stå fast på dansk kultur.
Det er simpelt hen så altafgørende.
Vi har rejst denne debat fra Dansk Folkepartis side, fordi vi havde et ønske om, at Folketinget og regeringen meget klart skulle tilkendegive, at det er en forkert udvikling, når danskere kommer i mindretal i eget land i bestemte områder, og at der er brug for flere stramninger af asyl- og udlændingepolitikken.
Der går et par dage, og så meddeler Folketinget og regeringen formentlig det, når man bakker om det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkeparti, Venstre, Liberal Alliance og Konservative har fremsat her i dag.
Det kvitterer jeg for.
Jeg siger tak for debatten.
Jeg synes, det har været en ganske udmærket debat, og vi følger selvfølgelig op på det fra Dansk Folkepartis side.
Inger Støjberg (V), 2017-02-07:
Og det ultimative må jo ligesom være, at vi slet ikke er der mere, men at det er nogle andre, der kommer til fadet.
Men det er jo simpelt hen det, der er det skønne ved politik – at man kan diskutere det.
Nej, det er ikke helt ligegyldigt, når man diskuterer boghandleren fra Brønshøj, Sam Mansour, for det handler nemlig om, at han rent faktisk har opnået dansk statsborgerskab uden overhovedet at lægge sig efter det danske værdisæt.
Det er sådan set det, det handler om.
Det er en meget, meget principiel diskussion, og det kunne være udmærket, hvis også Enhedslisten måske begyndte at interessere sig for den del af det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-02-07:
Så er det jo helt uforståeligt, hvorfor han skulle drages ind i en sag om Brøndby Strand.
Jeg vil her til slut glæde mig over, at ministeren er blevet devalueret, at ministeren ikke længere er boligminister.
For det, som vi har kunnet opleve det sidste halvandet år, har jo ikke været en rigtig interesse for boligområdet.
Det vil jeg glæde mig over.
Inger Støjberg (V), 2017-02-07:
Jeg skal ikke holde nogen lang tale.
Jeg har sådan set holdt en lang tale.
Så vil jeg bare sige, at når jeg hører repræsentanter for de røde partier, synes jeg godt nok også, der bliver malet et skønmaleri.
Det er et skønmaleri, som jeg ganske enkelt ikke kan genkende.
Men jeg er glad for, at der i hvert fald er et enkelt parti i rød blok, nemlig Socialdemokratiet, der trods alt har stemt for en række af de stramninger, som vi har gennemført.
Det er godt nok ikke alle sammen og desværre ikke noget af det, der virker allerbedst, nemlig de incitamenter, der gør, at det er hurtigere og nemmere for os at få flere ud på arbejdsmarkedet.
Og det er jo det, det handler om, når det handler om integration.
Det er egentlig ikke for at holde nogen lang tale, men mere for at stille mig til rådighed, hvis der er nogen, der har nogen spørgsmål.
Naser Khader (KF), 2017-02-07:
Det er det ikke, men der er nogle, der vælger at fortolke det på en bestemt måde, i en forkert retning.
Men altså, det er lidt utroværdigt, at man går op og holder en ordførertale uden at have læst forslaget til vedtagelse og kommer i tanke om det her på falderebet.
Det synes jeg er utroværdigt.
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-07:
Som jeg også sagde tidligere fra talerstolen, vil jeg gerne følge op på den mail, hr. Naser Khader har sendt til mig, hvori nogle af de citater, som han også i dag oplæser som ordfører fra talerstolen, står.
Så før jeg går mere ind i den sag, vil jeg gerne lige have lov til at følge op på det.
Men jeg vil gerne understrege nu, hvor vi står i Folketingssalen, at Socialdemokratiet hverken kan tolerere, at nogen bliver angrebet med flasker, eller at der er holocaustbenægtelse – ikke på nogen som helst måde.
Men årsagen til, at jeg egentlig tog ordet, var for at spørge hr. Naser Khader, hvordan han har det med formuleringen i det forslag til vedtagelse, der er fremsat af et flertal i Folketinget, om, at et flertal af borgerne i Brøndby Strand ikke er danskere.
Og med det forslag til vedtagelse, der ligger på bordet nu, signalerer vi jo ligesom, at uanset hvor meget du griber ud efter det danske samfund og de danske værdier, så vil du aldrig i folketingsflertallets øjne kunne blive dansker – alene fordi du er efterkommer.
Er det ikke problematisk?
Naser Khader (KF), 2017-02-07:
Jeg mener ikke, at han ville have en chance i Det Konservative Folkeparti.
Han var blevet ekskluderet for længe siden med de holdninger til jøder og til islamisme, han står for.
Så jeg håber, at den her debat gør indtryk på socialdemokraterne i Brøndby, og at de kan tage en god snak med ham og eventuelt ekskludere ham.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-02-07:
Jeg må også sige, at jeg synes, det er højst relevant.
For det her siger netop noget om, at når en person kan blive fremhævet som rollemodel og sidde i en kommunalbestyrelse i en kommune, har han jo også nogle vælgere bag sig.
Og de vælgere har valgt vedkommende ind, formentlig på baggrund af vedkommendes holdninger, som for i hvert fald 50 pct.s vedkommende, hvis man ser på den her side, har noget med Israel-Palæstina-konflikten at gøre.
Derfor er det relevant at tage op.
Jeg synes bare, at det da er et problem, at man i et dansk parti tolererer at have sådan en person siddende og repræsentere sig, og jeg vil bare spørge, om hr. Naser Khader kunne forestille sig, at man ville tolerere det samme i Det Konservative Folkeparti.
Naser Khader (KF), 2017-02-07:
Grunden til, at han er blevet et emne i dag i debatten, er, at han bliver nævnt som en rollemodel af den socialdemokratiske ordfører.
Det fik i hvert fald mig til at sige, at det simpelt hen ikke er korrekt.
For erfaringer med ham er, at han ikke er en positiv rollemodel.
Han opildner til had til det omgivende samfund.
Derfor forstår jeg ikke, at Socialdemokratiet ikke har ekskluderet ham for mange år siden med de holdninger, han står for.
Med hensyn til Hamas: Min holdning, De Konservatives holdning er, at Hamas er en terrororganisation.
Men om de ejer Al-Quds, ved jeg faktisk ikke.
Men Al-Quds TV har sympati for Hamas.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-02-07:
Tak til ordføreren for at erindre os om Youssef Idiab.
Jeg vil sådan set blive der, for jeg kender jo også lidt til manden.
Jeg har været inde at kigge lidt på Facebook for lige at se, hvad det er, han slår op.
Der kan man bl.a. se, at han benytter sig af en tv-station, der hedder Al-Quds, som jo har lidt med Hamas at gøre.
Han bruger den bl.a. som sandhedsvidne på, hvor mange Israel har slået ihjel osv. Så jeg vil egentlig spørge hr. Naser Khader stille og roligt, om hr. Naser Khader med sine erfaringer fra Mellemøsten mener, at Hamas-tv-stationen Al-Quds er et troværdigt medie – som det første.
Og som det andet vil jeg spørge, hvorvidt man i Det Konservative Folkeparti ville se med samme lempelige blik på en person, der tilsyneladende har sympatier for, hvad man vel trods alt godt, når vi snakker Hamas, kan kalde relativt radikal islam.
Morten Østergaard (RV), 2017-02-07:
Jeg skal bare forstå, om det er sådan, at man mener, at det at ændre med en smykkelov eller det at ændre i familiesammenføringsreglerne for en beskeden gruppe af de flygtninge, der kommer hertil, nemlig dem, der har en særlig opholdsstatus, løser nogen af de problemer, hr. Mattias Tesfaye nævner der.
Det er jo en helt anden indsats, der skal til, og mig bekendt placeres der i hvert fald ikke nye flygtninge i Vollsmose.
Derfor er det en opgave at sørge for, at vi ikke begår de samme fejltagelser igen, og derfor er det en udfordring, at vi har udsatte boligområder.
Det er der ingen der skal være i tvivl om at også Det Radikale Venstre mener.
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-07:
Det skal bare være ganske kort.
Når jeg nu har ordet og den radikale ordfører er på talerstolen, vil jeg da også opfordre Det Radikale Venstre til også at lytte til de synspunkter, der kommer til udtryk i den her debat, nemlig at der er et meget bredt flertal i Folketinget, som er bekymret over, at der er områder af Danmark, nemlig to, Brøndby Strand og det postnummer, som Vollsmose ligger i, hvor der er et flertal af borgere med ikkevestlig baggrund, og at det også bør få alarmklokkerne til at ringe hos Det Radikale Venstre for at sikre, at vi i fremtiden har en lav tilstrømning, få opholdstilladelser, spredning af dem, der kommer til landet, og en rimelig kontant integrationsindsats.
Og med integrationsindsats mener jeg også et kulturmøde, hvor vi er ret kontante om, hvordan de danske værdier skal forstås.
For ellers ender vi i en situation, hvor der kommer flere områder som Vollsmose og Brøndby Strand, og det tror jeg ikke er i nogens interesse.
Morten Østergaard (RV), 2017-02-07:
Tak for den bemærkning.
Jeg vil så bare lægge til, så det er umisforståeligt, at jeg synes, kriminalitet er et problem alle de steder, hvor den opstår.
Jeg synes, det er et problem, når folk føler sig utrygge og bange for at færdes på gader og stræder, uanset hvor i Danmark det er henne.
Men det, jeg er imod, er, når man fører debatten på falske præmisser.
Når det er de samme mennesker, som har insisteret på, at 450 betjente skal stå nede ved den dansk-tyske grænse, som om det skabte tryghed i Brøndby Strand eller noget som helst andet sted, i stedet for at lade dem komme hjem og gøre det, politiet helst vil, nemlig at skabe tryghed for borgerne, så synes jeg bare, at det bliver et hykleri.
Jeg vil bare sige tak til hr. Mattias Tesfaye for bemærkningen, som er velanbragt, men ingen skal være i tvivl om, at jeg synes, at utryghed, hvor end det måtte være, skal bekæmpes.
Men det gøres ikke ved at bidrage til utrygheden med den måde, den politiske diskussion føres på.
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-07:
Det er sådan set bare en kort kommentar.
Dansk Folkeparti har lokaler lige ved siden af Socialdemokratiet i Brøndby Strand, og der er ingen problemer.
Der er aldrig noget hærværk, i hvert fald ikke hvad jeg ved af.
Det er ikke sådan, at Dansk Folkeparti er jaget vildt i Brøndby.
Dansk Folkeparti er sådan set med i konstitueringen og har et tæt samarbejde med kommunalbestyrelsen og den socialdemokratiske borgmester.
Så der er ikke nogen grund til at fremstille Brøndby Strand som et sted, man ikke kan opholde sig, gå eller føle sig tryg i, fordi man stemmer på Dansk Folkeparti.
Der kan være andre årsager til at føle sig utryg, men ikke politiske årsager.
Så skulle det i hvert fald være noget af det, hr. Naser Khader har nævnt tidligere.
Naser Khader (KF), 2017-02-07:
Hvis man ser på tallene og ser på nationaliteten, er der formelt mange, der bor i Brøndby Strand, som er danske statsborgere, men om de reelt og identitetsmæssigt selv definerer sig som danskere, er meget individuelt.
Der er nogle, som det er enormt svært at presse danskhed ned over hovedet på, og der er nogle, der vælger at have loyalitet i forhold til andre nationer, selv om de er født og opvokset i Danmark, har gået i dansk skole og har dansk pas.
Det, at man har et pas og papir på, at man er dansker, er ikke i alle tilfælde ensbetydende med, at man selv definerer sig som dansker.
Men hvis man selv definerer sig som dansker og føler sig som en del af det her samfund, skal man selvfølgelig inkluderes.
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-07:
Jeg vil bare sige, at der er folk uden dansk pas, som føler sig som danskere, og at der også er folk med dansk pas, som på ingen måde identificerer sig som danskere, og som kun har et pas, fordi de så slipper for at søge visum.
Hun er født og opvokset i Brøndby Strand og føler sig fuldstændig som en dansker.
Og det, der er min pointe, er, at med det forslag til vedtagelse, der ligger på bordet nu, siger et flertal i Folketinget til hende Yildiz, pædagogen: Du er ikke dansker.
Jeg synes, det er ret vildt, at det er lykkedes Dansk Folkeparti at få regeringspartierne med på sådan et forslag til vedtagelse, og derfor appellerer jeg bare til – du behøver ikke svare mig nu – at I måske lige går i tænkeboks og får fjernet den passus, som siger, at hvis man er indvandrer eller efterkommer af indvandrere, er man uanset hvad at betragte som ikkedansker.
Det er jo at smække døren op i hovedet på alle de mange mennesker, der gør præcis, som vi siger de skal: griber ud efter de danske værdier og gerne vil være danskere.
Josephine Fock (ALT), 2017-02-07:
Altså, det, jeg snakkede om i min ordførertale, var lige præcis muligheden for at møde hinanden, muligheden for at gå på kryds og tværs, åbne boligområder op osv. osv.
Jeg har ikke været opmærksom på det her.
Men ordføreren sagde selv på talerstolen, at der tydeligvis er nogle, der læser det forkert.
Så kender jeg ikke de nærmere regler om, om det overhovedet kan lade sig gøre.
Jeg synes da, det er beklageligt, hvis det ikke er i overensstemmelse med ordførerens egen holdning.
Det hører jeg sådan set at det ikke er.
Naser Khader (KF), 2017-02-07:
Jeg synes simpelt hen, det er så komisk, at man først nu kommer i tanker om, at der er noget, man gerne vil have formuleret anderledes.
Spørgeren var oppe på talerstolen
lige før.
Hvorfor blev det ikke nævnt?
Hvorfor lige nu?
Fordi der er en, der nævner det, bliver det lige pludselig et emne.
Man misfortolker det helt bevidst.
Josephine Fock (ALT), 2017-02-07:
Hvis det kan misforstås – og det kan det jo helt tydeligt, for der er nogle herinde, der læser det på en anden måde end ordføreren, og jeg må sige, at jeg også læser det på en anden måde end ham – synes jeg, det er en unødig opdeling, og jeg vil egentlig bare anbefale, at man kigger teksten igennem igen, for jeg hører jo, at ordføreren ikke er interesseret i, at det bliver læst på den måde.
Naser Khader (KF), 2017-02-07:
Tag nu boghandleren fra Brønshøj, som er dømt for terror.
Han er på papiret dansker, men han er slet ikke en, der giver udtryk for loyalitet eller tilhørsforhold til det her samfund.
Han flirter med jihadistiske ideologier.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-02-07:
Jeg håber da, at ordføreren kan se nuancen i det.
Det her er jo med til at sætte nogle danskere i et dårligt lys.
De betragter sig som danskere, men har rødder i andre lande.
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at man herinde i Folketinget tager så let på det og vedtager noget for at behage Dansk Folkeparti.
Jeg synes, det er virkelig dårlig stil, hvis man ikke kan lave nogle forslag til vedtagelse, der holder vand.
Det er helt fint, at man udtrykker noget politisk, som vi kan være uenige om, men der er ingen grund til at lægge den her afstand til de danskere, som har en anden etnisk baggrund end den pæredanske.
Naser Khader (KF), 2017-02-07:
Der er nogle her, der vælger at læse det på en bestemt måde.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-02-07:
Blå blok har jo et halvt døgn til at revidere teksten, vil jeg gå ud fra.
Der mangler altså fakta til at slå fast, om det er korrekt for Brøndby Strands vedkommende.
I den første sætning står der, at det er registreret i vores statistikker, at der er over 50 pct. med ikkevestlig baggrund.
Punktum.
Så er der altså nogle af de borgere, som har en anden baggrund, som har dansk statsborgerskab, som måske er anden- eller tredjegenerationsindvandrere med tyrkisk baggrund.
Lige pludselig forsøger man at gøre det til et problem.
Sætningen »det er Folketingets opfattelse, at danskere ikke bør være i mindretal i boligområder i Danmark« bør I slette.
Det kunne jo være, at der var nogle, der læste den her tekst.
Det kan godt være, det ikke er stå mange.
Men jeg synes, man skal vedtage noget, man kan stå inde for.
Det her er jo med til at splitte samfundet og ramme de danskere, som har en anden etnisk baggrund end den lyserøde danske.
Naser Khader (KF), 2017-02-07:
Det er ikke det, der er intentionen.
Budskabet er ikke, at vi ekskluderer folk, der selv opfatter sig som danskere.
Men man er nødt til at bruge nogle begreber i et forslag til vedtagelse, hvor man vil sige, at det er noget skidt at have områder, hvor der er et flertal, der ikke er danskere, altså etniske danskere, vikingedanskere.
Morten Østergaard (RV), 2017-02-07:
Jeg er sådan set enig i det, hr. Naser Khader anviste som løsningen i sin ordførertale.
Der er en fejlslagen boligpolitik, som betyder, at man bor sammen.
I stedet for at vi bor sammen, så forskellige som vi er, bor vi mere og mere sammen, så ens som vi er.
Det er en dårlig måde at skabe integration på.
Det er måske også et bedre svar end det, jeg gav til hr. Mattias Tesfaye.
Jeg er enig i, at det er en udfordring.
Men problemet er jo, at det, man lægger frem og vil vedtage, er, at det er Folketingets opfattelse, at danskere ikke bør være i mindretal i boligområder.
Naser Khader (KF), 2017-02-07:
Det er jo ordkløveri.
Det er ikke det, der bliver sagt.
Hvis du selv definerer dig som dansker, er du dansker.
I forslaget til vedtagelse siger vi ikke til nogle, der selv føler sig som danskere, at de ikke er danskere.
Jeg er enig i det, der står i forslaget til vedtagelse, om, at hvis man skal integreres i Danmark, skal man være i mindretal i de områder, hvor man bor.
Det er den bedste måde at blive integreret på.
Men hvis der bor mange, der ikke har dansk baggrund – vi er nødt til at bruge begrebet dansk – så bliver man ikke integreret.
Det er nemmere at blive integreret i områder, hvor man er i mindretal.
Morten Østergaard (RV), 2017-02-07:
Så let går det nok ikke, hr. Naser Khader.
Den definition, som bruges i statistikken, er også nævnt.
Det er den, der handler om indvandrere eller efterkommere af indvandrere fra ikkevestlige lande.
Det er jo en kendt definition fra al den statistik, vi laver.
Det er den næste sætning i det forslag til vedtagelse, som hr. Naser Khader lægger navn til, der er problemet.
Man vender den lige på hovedet og siger, at danskere ikke bør være i mindretal.
Dermed har man altså sagt, at alle dem, der er indvandrere eller efterkommere af indvandrere fra ikkevestlige lande, ikke er danskere.
Jeg vil bare spørge hr. Naser Khader: Er det uforeneligt med at være dansker at være efterkommer af en indvandrer fra et ikkevestligt land?
Det håber jeg sandelig ikke er Det Konservative Folkepartis opfattelse?