runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-06-01:
Jeg tror jo på, at den eneste vej er dialogens vej.
For jeg tror, det er vigtigt, at vi har en god drøftelse med grønlænderne om, hvordan man ønsker at indrette samfundet, hvis man skal styre.
Det er jo også vigtigt – det må vi bare erkende – at man lærer dansk, og at man lærer det godt, hvis man skal andre steder hen og tage en uddannelse på nogle områder, altså hvis man skal til Danmark og tage en uddannelse og så rejse tilbage til Grønland.
Så det er en del af det her.
Det synes jeg vi skal have en god dialog om.
Det er vigtigt, at vi lige balancerer her, så vi ikke bare kommer tromlende og siger, at nu skal I høre, hvad I skal gøre.
Vi skal have en god og respektfuld dialog med hinanden.
Men jeg tror bestemt, at det er nødvendigt.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-06-01:
Tak for det, og tak for svaret.
Den anden del af mit oprindelige spørgsmål handler om personaleressourcer, for det er jo også det, der tales om i beslutningsforslaget.
Der vil jeg bare høre om noget.
Man kunne også bare spørge: Hvad er regeringens planer i forhold til at sikre, at man i hvert fald italesætter det her over for selvstyret?
For som jeg ser det, er det jo i virkeligheden det bagvedliggende problem, at man ikke har de ressourcer, der skal til, altså i ungdommen, blandt børn og unge, der kan påtage sig de her job f.eks. i kredsretterne.
Hvad vil regeringen gøre ved det?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-06-01:
Tak for det.
Omkring økonomien vil der, som jeg også kom lidt ind på i min tale, være behov for, at vi nærmere skulle konkretisere de her initiativer.
Det vil jo være nødvendigt for at kunne foretage en vurdering af de økonomiske konsekvenser.
Umiddelbart vurderes det, at der vil være ganske væsentlige omkostninger forbundet med at gennemføre alle de her initiativer.
Jeg synes også, at det derfor er nødvendigt at foretage en prioritering af initiativerne, før det besluttes, hvad man skal iværksætte.
Så synes jeg også, vi kan sikre, at de tiltag, vi gør, for det grønlandske retsvæsen, skal give mest for pengene.
Men jeg er overbevist om, at det her vil komme til at koste adskillige millioner kroner.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-06-01:
Tak for det.
Da jeg læste det her beslutningsforslag igennem, tænkte jeg, at det på mange måder var et meget sympatisk forslag.
Men jeg ser ligesom to elementer i det, når det kommer til selve ressourcevinklen.
Der er jo dels det, der vil være udgiftsdrivende her og nu, og som koster penge.
Og så er der en anden vinkel, der handler om simpelt hen at skaffe de kvalificerede medarbejdere, der skal til, for at give det løft, som egentlig er intentionen bag forslaget.
Jeg kan tage den første vinkel først.
I Danmark skal vi selvfølgelig tage vores ansvar på os, sådan må det jo være.
Og der vil jeg bare spørge ministeren, om der findes økonomiske beregninger.
Hvis man ser bort fra det, som har med personaleressourcer at gøre, og ser på det rent økonomisk, hvad vil det så løbe op i?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-06-01:
Det vil jeg bl.a. gøre ved en god dialog med Grønland.
Det vil jeg gøre i de fora, der findes, og det vil jeg bl.a. gøre ved, at jeg i slutningen af august besøger Grønland, bl.a. også for at få en drøftelse af det her, og så synes jeg, at vi skal sætte os ned og finde ud af, hvad der er vigtigst, og hvordan vi i fællesskab kan gennemføre de ting, for jeg er helt enig i, at der er nogle forhold på Grønland, som vi simpelt hen er nødt til at adressere.
Der er nogle forhold, som ikke er rimelige, heller ikke rimelige f.eks. for nogle af vores kommunefogeder.
Men finde løsningen dertil tror jeg at vi skal gøre i fællesskab, og det er ikke nødvendigvis så enkelt.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-06-01:
Vi ved, at der er det nogle steder, men jeg tror man er nødt til at kigge på det i et lidt bredere perspektiv.
Derudover nævnte ordføreren tidligere i dag også muligheden for borgerligt ombud, og det vil vi fra Inuit Ataqatigiits side bestemt være med til at se på, altså hvordan vi kan være med til at fremme det, om det så er ved lovgivning eller på anden måde?
Der er jo heldigvis sket et løft i forhold til lønninger.
Vi har jo fra Inuit Ataqatigiits side også været i løbende dialog med politiet for at finde ud af, om det her er en ledelsesmæssig udfordring, eller om det er en politisk opgave.
Altså, hvem er det egentlig, der skal løfte den her opgave, for vi har jo talt om det i rigtig mange år?
Den dialog synes jeg er enormt vigtig, og vi vil rigtig gerne være med til at gøre det, vi kan, i forhold til at sikre at der kommer kommunefogeder alle steder.
Karin Gaardsted (S), 2017-06-01:
Mange tak.
Og tusind tak til ordføreren for endnu en meget engageret tale.
Jeg vil også sige, at jeg har læst IA's justitsudspil med stor interesse.
Jeg er også helt enig i, at der skal ske handling her fra Folketingets side, men samarbejde er jo også meget vigtigt mellem Grønland og Danmark, når det går ud på at finde de rigtige løsninger.
Der er ét område, hvor det er svært at finde en brugbar løsning, og det har ordføreren også selv nævnt, nemlig de manglende kommunefogeder.
Jeg vil egentlig gerne høre, om der er nogle bud fra grønlandsk side på, hvordan vi løser den her gordiske knude i de sidste 13 bygder.
Anders Johansson (KF), 2017-06-01:
Vi jo hørte tidligere, at ministeren redegjorde for, at man var i gang med en proces i ministeriet, og det har jeg tillid til at ministeren fuldt ud har fod på.
Det, som er vigtigt for os, er, at man har den samme standard i retsvæsenet i Grønland som i Danmark.
Hvordan det så konkret skal udmøntes, kan jeg ikke stå her og svare på, men det har jeg tillid til at ministeren nok skal få udmøntet.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-06-01:
Hvor vil I begynde?
Et parti må have en holdning, et standpunkt, en grundtanke om, hvor man vil begynde.
Kan ordføreren komme med et bud?
Karin Gaardsted (S), 2017-06-01:
Jeg tror jo, det er helt afgørende, at man i en bygd får valgt en person, som bygdens beboere har respekt for.
Samtidig kan jeg godt forestille mig, at der kan være et dilemma i, at der er en, der bliver udpeget til at være over de andre.
Altså, jeg tror simpelt hen, at der ligger et dilemma der.
Er der specielt en i en lille bygd – vi taler jo om helt små bygder med måske kun 100 indbyggere – der ligesom skal sættes over andre?
Ja, det er der så i den her sammenhæng.
Men det kan være svært at få nogen til det, fordi – hvad skal man sige – balancen i forhold til den rolle, man spiller i samfundet, kan få et ryk til den forkerte side.
Men jeg er meget opsat på, at vi taler om løsningerne på det.
Anders Johansson (KF), 2017-06-01:
Som jeg indledte med at sige, er jeg ikke grønlandsordfører, men jeg skal prøve at se, om jeg kan svare alligevel.
Det, som jo er vigtigt for os – som jeg også indledte med at sige – er, at vi i virkeligheden er meget enige i mange af intentionerne i det forslag.
Så det er jo mere et spørgsmål om, hvilket af de konkrete elementer der skal pilles ud og prioriteres, og det synes vi er vigtigt kommer til at foregå i et samarbejde med de grønlandske myndigheder.
Det er sådan set det, der er vores holdning til det.
Om det er en ny holdning eller det ikke er en ny holdning, ved jeg sådan set ikke.
Det vigtige er vel, at vi forholder os til det beslutningsforslag, der ligger nu, og de ting, der står i regeringsgrundlaget, om, at man skal have den samme standard i Grønland som i Danmark.
Jeg synes, det er det, der er det væsentligste, frem for en proces.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-06-01:
Tilbage i 2007 var der en konservativ justitsminister, fru Lene Espersen, som lavede en aftale med Grønland om, at nu skal der gøres noget for at sikre en højnelse af retssikkerheden i Grønland, og da stod Det Konservative Folkeparti hundrede procent bag, at der skulle gøres noget, og at implementeringsfasen skulle igangsættes på baggrund af retsvæsenskommissionens anbefalinger.
Der er ikke kommet nye anbefalinger siden.
Alligevel kan jeg høre på De Konservative, at man er sådan lidt tilbageholdende med at pege på nogle områder, som der trænger til at blive gjort noget ved, som det bl.a. er forslagsstillernes egne ord, som er taget direkte fra betænkningen.
Hvorfor har De Konservative nu ændret holdning, hvad angår tidsplanen for implementeringen af anbefalingerne?
Anders Johansson (KF), 2017-06-01:
Nu er jeg jo ikke normalt retsordfører, og det er selvfølgelig i det regi, det normalt vil ligge.
Men det er klart, at som konservative synes vi da, det er rigtig vigtigt, at vi i højere grad tager offerets parti.
Der har længe været den her holdning med, at man skulle være god til at resocialisere forbryderen, men vi synes da, det er vigtigt, at man også går ind og hjælper offeret.
Det er sådan set dem, der er ofre for gerningen, og ikke gerningsmanden.
Så det har vi stor sympati for, og det er noget, som vi fra konservativ side arbejder for.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-06-01:
Mange tak til Konservatives ordfører.
Vi håber selvfølgelig også, at regeringen lever op til sit eget regeringsgrundlag, og vi ser frem til, at der kommer nogle konkrete resultater.
Noget, som jeg ved også er konservativ politik, er, at man har meget fokus på ofrene.
Og noget af det, der står i det her beslutningsforslag, er jo netop, at vi gerne vil være med til at sikre et større fokus på ofrene.
Jeg synes, det kunne være interessant at høre De Konservative ligesom folde ud, hvad det er for et fokus, I generelt mener der skal være på justitsområdet, og som jeg tænker også er relevant i forhold til Grønland.
Anders Johansson (KF), 2017-06-01:
Jamen jeg er glad for, at vi er enige om retningen.
Vi er enige om den retning, som står i regeringsgrundlaget, nemlig at der skal være en tilsvarende standard i Grønland, som der er i Danmark.
Det er vi jo alle sammen enige om, men så handler det alligevel om, at der også er nogle konkrete initiativer, der skal implementeres.
Det synes jeg da man så skal gøre i et samarbejde, og det må man jo tage en drøftelse om.
Jeg har så fået en forståelse af, at det er et arbejde, ministeren allerede er i gang med, og jeg har sådan set tillid til, at han nok skal få det ført ud i livet.
For det er jo det, som står i regeringsgrundlaget, og det er det, Det Konservative Folkeparti bakker op om.
Christian Juhl (EL), 2017-06-01:
Jamen jeg forstår det ikke.
Grønlandske repræsentanter siger, at de er klar til at være med til det.
Den grønlandske regering er klar til det.
Resten af Folketinget vil sandsynligvis også gerne være med til at gøre det, men alligevel siger Konservative, Liberal Alliance og Venstre: Nej, nej, det skal I ikke blande jer i, det skal vi nok selv ordne.
Kan I ikke se, at det ikke er en inkluderende måde at gøre det på.
Ofte står regeringen og appellerer til os for at få os til at stemme for jeres forslag om det ene og det andet og det tredje.
Her er det omvendt.
Her står vi og appellerer til, at det her kunne blive en fælles indsats, og alligevel siger regeringspartierne: Nej, nej, det kan vi søreme ikke stemme for – selv om det er totalt identisk med regeringsgrundlaget.
Anders Johansson (KF), 2017-06-01:
Det er bestemt ikke bare snak.
Når det står i regeringsgrundlaget, er det, fordi det er det, vi mener, og det er netop også det, justitsministeren arbejder på.
Det hørte vi jo at justitsministeren redegjorde for i sin tale tidligere.
Så kan der være mange af indsatserne, som vi i virkeligheden er enige om, og som Det Konservative Folkeparti kan bakke op om, men det handler om at få dem prioriteret rigtigt og få dem implementeret rigtigt i et samarbejde med selvstyret.
Christian Juhl (EL), 2017-06-01:
Jeg forstår ikke, at Konservative Folkeparti siger: Det er nogle rigtig gode forslag; vi skal gøre det og det og det; men vi kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Altså, det virker ganske ulogisk.
Nu spurgte hr. Carsten Bach mig før, om jeg støttede regeringsgrundlaget.
Ja, det gør jeg på det her område.
Er det fine ord, eller er det en konkret holdning, som Konservative vil være med til at realisere?
Nu har man endda den minister, der kan realisere det.
Er det bare snak?
For hvis det var en reel holdning, kunne man jo lige så godt inddrage Folketinget og sige: Nu tager vi en fælles beslutning om det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-06-01:
Et andet spørgsmål er jo, om ordføreren ikke er enig i, at hele den åbne debat, som Dansk Folkeparti har været fortalere for, har medført, at vi i dag har et politisk klima, der gør denne afskaffelse af blasfemiparagraffen mulig.
Uden den åbne debat om bl.a. islam havde det ikke været muligt i dag at finde et flertal.
Er ordføreren ikke enig i det?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-06-01:
Mange tak.
Jeg synes, det er vigtigt at understrege, at sådan er det for os.
Det er netop vigtigt at sikre et kompetenceløft.
Peter Juel Jensen (V), 2017-06-01:
Der er blevet brugt rigtig meget krudt på at tale om fængselsmuligheder, altså anstalter, detentionsrum osv.
For mig er sådan noget bare bygninger.
Det er ikke det primære, når vi snakker om hele justitsområdet.
Det, der er det vigtige, er de personer, der skal være forsvarere eller anklagere.
Det andet er bare bygninger, og det er ikke det store problem.
Jeg får jo helt ondt i maven, når jeg hører, at dansk er første fremmedsprog for dem, der får brug for det her system på Grønland.
For det må jo være således, at hvis uddannelsen ikke er etableret på Grønland, så skal den tages i Danmark, og så kan man ikke engang det sprog, man skal studere på.
Så kan det ikke undre, at det her altså hænger lidt i bremsen.
Der skal et samarbejde til, og vi bliver tvunget til at træffe de beslutninger, der er nødvendige.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-06-01:
Mange tak.
Jeg vil sige, at jeg er enig i, at vi skal samarbejde.
Jeg synes jo faktisk, at vi har rigtig mange uddannelser inden for justitsområdet i Grønland, som faktisk også fungerer rigtig godt.
F.eks. får politiuddannelsen årligt nye politibetjente udklækket, kan man sige, og rigtig mange af de politibetjente, der er i Grønland, er jo enormt dygtige og kompetente.
I forhold til hele retsvæsenet har vi jo strikket det sammen efter det behov, der var engang, og det er derfor, jeg netop understreger, at hvis vi gerne vil have et moderne og tidssvarende justitssystem, handler det også om at følge med tiden.
Det handler også om at sikre, at der ligesom øjnes mulighed for at få flere og flere kompetencer med henblik på at få et meget effektivt retsvæsen.
Det skal vi være med til at sikre.
Peter Juel Jensen (V), 2017-06-01:
For dem, der har fulgt debatten her, er det nok fremgået tydeligt, at jeg har sagt, at jeg ikke er grønlandsordfører på noget niveau.
Men når jeg som fuldstændig udefrakommende sidder og lytter til debatten her, bliver jeg rigtig ærgerlig over, at alle har så travlt med at pege fingre ad hinanden.
Det kan godt være, at jeg også selv har deltaget i det.
Der bliver peget fingre den ene og den anden vej, men jeg synes faktisk også, at hvis man skal tage noget ned fra den her debat, så er det, at alle, der har åbnet munden, gerne vil gøre noget godt for Grønland.
Derfor synes jeg også, det er lidt ærgerligt.
Pilen peger hele vejen rundt, men samarbejde må være det, vi skal, og en forudsætning for at få det her op at køre er, at man har det personale, der skal til.
Jeg kan bare ikke forstå, at der ikke, hvis man har haft den her viden siden 2004, er etableret en uddannelse på Grønland inden for det her endnu.
Altså, den danske regering og selvstyret bliver tvunget til at tale sammen.
Det skal være inden for den dialog og den ramme, det her skal løses, for ellers opnår vi intet.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-06-01:
Mange tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne starte med at sige, at politiet jo faktisk har lavet en analyse af behovet for detentioner eller en eller anden form for tilbageholdelsesmulighed, kan man sige.
Og de har konstateret, at det er relativt få steder, hvor man flere gange er nødt til at have et sted.
Derfor er jeg også fortaler for, at man finder en pragmatisk løsning ude i de enkelte bygder med de muligheder, der nu engang er.
Det var den, man brugte i forbindelse med at bygge lufthavnen i sin tid.
Der er meget smalle gange, og den er på ingen måde bygget til formålet.
Jeg synes, det er rigtig ærgerligt, når det er en bygning, som jo også et eller andet sted repræsenterer staten, at man ikke har nogen ordentlige forhold.
Her tænker jeg særlig på de ansatte.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-06-01:
Ansvaret falder alene tilbage på den danske regering.
Jeg synes også, det er meget vigtigt at spørge – og det er måske mere en kommentar – hvorfor man, hvis der er nogle bygninger, der er ved at forfalde, så ikke bare renoverer dem.
Der er visse instanser, f.eks. kommunefogeder, der ikke engang har bygninger.
De må have deres fanger inde i deres eget hjem, i deres egen stue eller eget køkken.
Det er de forhold, som Grønland lever under.
Dansk jurisdiktion forringer retssikkerheden i Grønland, og så siger man, at man gerne lige vil snakke yderligere om det, på trods af at man har arbejdet sammen i 10 år og har nogle meget, meget klare bud på, hvordan man kan forbedre og højne retssikkerheden i Grønland.
Der er heller ikke noget at sige til, at vi meget ofte har en meget skarp tone fra Grønlands side over for den danske regering, når vi igen og igen oplever områder, som er nedprioriterede, herunder et så væsentligt område som retssikkerheden.
Jeg vil bare stille et spørgsmål til ordføreren om, hvad der er det næste skridt, ordføreren for forslagsstillerne tænker vi kan gøre for at få alle med.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-06-01:
Mange tak for spørgsmålet.
Og jeg synes egentlig, at det var sådan meget overraskende, at personen syntes, det var en relativt nem opgave, og at han var rigtig glad for at være kommunefoged.
Og ser man kommunefogederne, er de også enormt stolte af at gå rundt i deres tøj, fordi de jo er en autoritet, når de er kommunefogeder.
Jeg synes bestemt, at man skal lytte, hvis man fra kommunefogedernes side – de har jo en forening også – eller fra politiets side siger: Det er det, der er udfordringen.
Jeg synes, der er behov for en dialog om at sikre flere kommunefogeder.
Christian Juhl (EL), 2017-06-01:
Undskyld, at jeg rejste mig op før tid, men det var kun for at være klar.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-06-01:
Det er jo netop den her professionalisering og det her kompetenceløft, som vi rigtig gerne ser der er inden for justitsområdet og særlig i retsvæsenet.
Jeg så gerne, at kredsdommerne fik en juridisk bacheloruddannelse, som man er i gang med at etablere på Ilisimatusarfik, Grønlands Universitet.
På samme måde synes jeg også man skal kigge på anklagerne, som jo løser en svær opgave.
Men jeg synes, at det står værst til med kredsdommerne og forsvarerne i forhold til kredsretterne.
Christian Juhl (EL), 2017-06-01:
Jeg tror nu, at vi kommer til at diskutere bygdefogeder og børn og alt mulig andet rigtig mange gange, uanset hvor irriteret nogle kan være over det.
Sådan er det vel, når vi har en hel masse til fælles.
Det er jo lidt anderledes end i Danmark.
Man prøver at komme videre med de midler, man nu har.
Jeg synes, at det er det, der gør det rigtig meget værd, at vi på de områder, hvor danskerne har ansvaret, faktisk også gør os umage med så at stille de faciliteter til rådighed og den uddannelse til rådighed.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-06-01:
Jeg er jo rigtig glad for, at politiet netop tager opgaven på sig.
Og på den måde kan man sige, at selv om jeg ikke får et bredt politisk flertal bag det, bliver der også lyttet til det, vi sidder og snakker om her i Folketinget.
Justitsområdet er et dansk ansvar.
Det er her i Folketinget, vi er med til at vise retningen; det er her, vi er med til at sætte rammerne.
Ja, der er en ledelsesmæssig udfordring, som man også er nødt til at være opmærksom på hos politiet i Grønland.
Og det er de begyndt at være, og det synes jeg faktisk er rigtig fint, altså at der bliver lyttet til de ting, som vi siger som grønlandske folketingsmedlemmer, men også i Folketinget i sin helhed.
Karsten Hønge (SF), 2017-06-01:
Så jeg skal forstå det sådan, at pilen ikke peger på Folketinget i den her situation, men at pilen peger ind i det grønlandske samfund, hvor man skal finde de 13 kommunefogeder.
Jeg går ud fra, at det så er et håndslag om, at vi ikke skal diskutere de her 13 kommunefogeder under andre debatter.
Men jeg har jo netop læst det der forslag om, at man kan bruge offentlige institutioner, og jeg støtter beslutningsforslaget.
Det, jeg spurgte fru Aaja Chemnitz Larsen om, er, hvorfor man egentlig ikke gør det på mandag?
Hvorfor er det, man sidder og afventer, at vi beslutter noget her i Folketinget?
Gå dog i gang med at renovere en bygning og lave den til et forvaringssted på mandag i den bygd, man mangler det!
Hvor svært kan det være?
Så vil jeg lige om det med det uddannede personale, som jo virkelig er en udfordring, spørge: Hvordan vil fru Aaja Chemnitz Larsen vurdere at chancerne for at få uddannet personale bliver – bliver de større eller mindre – hvis man afskaffer dansk som første fremmedsprog i Grønland?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-06-01:
Nu tror jeg, at ordføreren laver sit eget, hvad skal man sige, spin på, hvad det er for nogle ting, jeg siger.
Jeg vil egentlig gerne svare på det sidste først.
Hvis man har læst beslutningsforslaget, ved man, at vi jo netop forholder os konstruktivt og siger: Jamen lav dog nogle aftaler lokalt – det kan være på sygehuset, når der ikke er nogen patienter på sygehuset, eller det kan f.eks. være nede i elhuset ude i bygderne, man kan blive tilbageholdt, i stedet for at det skal være i et privat hjem.
Det er faktisk med udgangspunkt i den virkelighed, som der nu engang er, at vi kommer med et konkret forslag som en del af det her beslutningsforslag.
Så det står jo faktisk i det beslutningsforslag, som ligger foran ordføreren.
I forhold til kommunefogederne handler det i høj grad om et opsøgende arbejde.
Og som jeg sagde til den anden ordfører fra Socialdemokratiet tidligere, er det jo et spørgsmål om at finde ud af, om det her er en ledelsesmæssig opgave, eller om det er en politisk opgave.
Jeg ser også, at der er en kæmpestor ledelsesmæssig opgave, og jeg er jo glad for, at politiet i Grønland faktisk har sagt: Vi vil gerne lave mere opsøgende arbejde i forhold til at sikre nogle kommunefogeder.
Det mener jeg er en del af løsningen; det er i hvert fald et skridt på vejen.
Karsten Hønge (SF), 2017-06-01:
Jeg vil starte med at bekræfte, at SF støtter det beslutningsforslag, som fru Aaja Chemnitz Larsen har fremsat.
Alligevel synes jeg, der er nogle ting – især i de sidste bemærkninger her – som gør, at jeg lige fik lyst til at rejse et par spørgsmål.
Det ene handler om det her med, at vi stort set ikke diskuterer udfordringerne i Grønland, uden at vi diskuterer de her kommunefogeder.
Så vil jeg gerne spørge fru Aaja Chemnitz Larsen: Udfordringen med at finde de her kommunefogeder er vel den samme, uanset om Grønland er en selvstændig stat, eller om vi er i en situation, hvor vi, ligesom vi er i dag, er et rigsfællesskab og Danmark har ansvaret for det, for hvordan vil man finde de 13 kommunefogeder?
Jeg mener: Man må jo også løse problemerne selv i Grønland.
Pilen peger vel ikke på Folketinget.
Vi er jo ikke i stand til fysisk at finde kommunefogeder til de 13 bygder derude, hvor de mangler.
Det er da et område, hvor det er oplagt, at man siger, at man der tager beslutningen selv i Grønland og selv finder dem.
For vi har jo sendt lønnen op, og vi har gjort de tekniske forhold i stand.
En anden ting, jeg tit hører, er det her med – og det er jo også selvfølgelig fuldstændig grotesk – at man har en person, der har brudt loven, og så bliver vedkommende lænket til radiatoren hjemme i køkkenet hos kommunefogeden, og det er selvfølgelig helt uacceptabelt.
Hvad er det, der gør, at man ikke af sig selv løser problemet i sådan en bygd?
Der er ofte huse, der trænger til renovering.
Få dem dog renoveret, få lavet sådan et eller andet hus, man så kan sætte sådan en person i forvaring i.
Kan fru Aaja Chemnitz Larsen oplyse mig om, hvad det er, der gør, at man ikke tager skæbnen i sine egne hænder og siger: Vi har et hus, der ligger her – og det er der stort set i alle bygder – og det sætter vi i stand?
Og så kan man sætte nogle i forvaring der.
Altså, hvorfor det der med at pege på Folketinget?