runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-03:
Tak for imødekommenheden over for det, der grundlæggende er intentionerne i forslaget.
Jeg skal bare lige forstå, hvad det er i det forslag, der ligger, som Liberal Alliance ikke kan støtte.
For vores intention er jo netop, at når en regering bruger det materiale, som et universitet eller en gruppe forskere, der leverer myndighedsbetjening til et ministerium, har leveret – hvilket de selvfølgelig gør – i en forhandling og der kommer offentlighed om forhandlingen og forskerne kan se, at det, de har leveret, er blevet fordrejet i en politisk kontekst for at fremme et bestemt politisk mål og ikke afspejler de resultater, de har leveret, så skal de kunne tale om det. Så skal de kunne tale med folketingsmedlemmer, med offentligheden, og kaste lys over det her forløb.
Det er det, vi ønsker at rydde op i.
Det er den ytringsfrihed, vi ønsker at sikre.
Kan vi mødes om det?
Henrik Dahl (LA), 2017-03-03:
Tak for det.
Jeg mener helt sikkert, at jeg har slukket min mobiltelefon, og jeg går så videre.
Universiteterne er jo nogle af de ældste institutioner i en lang række europæiske samfund.
Der er mange steder, hvor universiteterne kan føre deres historie helt tilbage til middelalderen, og ser man på tingene i det lys, er Københavns Universitet, som er grundlagt i 1479, kun midaldrende.
Det, der er bærende for et universitet, er, at det er en samfundsinstitution, som har til formål at huse og hylde og vogte over den frie, kritiske og rationelle tanke.
Repression hører ikke hjemme på et universitet under nogen former.
Det var sådan, at forestillingen om miasmer, det vil sige, at sygdom skyldes uren luft, kom af dage.
Det var sådan, forestillingen om, at der fandtes et udbredelsesmedium for bølger, der hed æteren, kom af dage.
Forskersamfundet kunne påvise, at antagelserne var forkerte.
Derfor skal forskere selvfølgelig have lov til at sige, lige hvad de vil, når de forsker, og når de kritiserer andre forskeres forskningsresultater.
Det står helt fast.
Så er der et andet spørgsmål, som er langt mere kompliceret, og det er: Hvad er vilkårene for forskere, som beskæftiger sig med konsulentvirksomhed?
For det er sådan, at der simpelt hen gælder andre regler for konsulenter, end der gælder for forskere.
Konsulenter bør arbejde lige så kritisk og rationelt som forskere, når de belyser en sag, men konsulenter arbejder også for en klient, hvis interesser de varetager.
Derfor er det normalt, at konsulenter underskriver en erklæring om tavshedspligt, samtidig med at de indgår en aftale om at løse en kontrakt for en bestemt klient.
Det, man kalder forskningsbaseret myndighedsbetjening, er i realiteten et stykke konsulentarbejde, der udføres af ansatte på et universitet, og som regel kan det også løses af større seriøse rådgivningsfirmaer, hvis det bliver sat i offentligt udbud.
Vil man have sin fulde ytringsfrihed, bør man afholde sig fra at arbejde som konsulent, og vil man arbejde som konsulent, må man acceptere, at man helt grundlæggende har fraskrevet sig retten til at skade sin klients interesser. Derfor vil jeg sige, at jeg sagtens kan forestille mig, at der fra politisk side mangler afgrænsning og præcisering af de regler, der gælder for forskere, som arbejder som konsulenter.
Det er svært at forestille sig, at det har fundet sin endelige form og er fuldstændig fejlfrit, sådan som det er lige netop i dag.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-03-03:
Det er det naturligvis også.
Og må det være mig tilladt her på en både konstruktiv og fredelig fredag, hvor det stadig væk er formiddag, at nævne, at sagen jo implicit er medvirkende til, at jeg står her i dag.
Og derfor er jeg jo heller ikke så stor ekspert i den, i og med at jeg ikke sad i Folketinget, da sagen pågik, men først efterfølgende indtrådte i Tinget.
Men det skal jo ikke sætte eksempel.
Altså, de principielle anskuelser og betragtninger, Enhedslisten har gjort, kan ingen være uenig i, nemlig at vores forskere inden for rammerne skal have den nødvendige ytringsfrihed.
Min grænse går så derved, hvor samfundets interesser kan påvirkes af offentliggørelse af dokumenter og analyser, der kan forrykke væsentlige økonomiske og socioøkonomiske forhold.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-03:
Men jeg fornemmer en imødekommenhed over for en proces, hvor vi kigger på det her i udvalget for blive klogere alle sammen.
For ingen af os er eksperter.
Vi har iagttaget et problematisk forløb.
Forskere siger, at der stadig er problematiske forhold.
Det synes jeg vi skal kigge på, sådan at vi i virkeligheden sikrer Folketinget over for regeringen.
Det bør være i alles interesse.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-03-03:
Jeg tror, det er i alles interesse, hvad enten man er borgerlig eller venstreorienteret, at sikre, at problemer, der eksisterer, og den opfattelse, forskere kan have af lovens tilstand og administration, kommer frem i lyset.
Jeg vil gerne kvittere for kommentaren.
Altså, vi er selvfølgelig interesseret i at udbore problematikken og undersøge, om der er problematiske forhold.
Mit indtryk er, uden at være ekspert på området, vil jeg skynde mig at erklære, at det ser fornuftigt ud.
Jeg skal ikke kunne afvise, at der findes enkelte problemområder.
Inden for den ramme vil jeg gerne være med til at kigge på det, men jeg kan desværre ikke imødekomme Enhedslisten i forhold til den foreslåede ændring af loven, som man ønsker at pålægge regeringen.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-03:
Jamen på trods af det vil jeg gerne kvittere for en, hører jeg, i virkeligheden meget konstruktiv og positiv modtagelse af det, der er intentionerne i forslaget.
Og ja, vi lever i et velfungerende, åbent demokrati, og det skal vi også værne om.
Og der mener vi, at det, der skete med landbrugspakken, giver anledning til, at alarmerne bør lyde.
Der er sket en del efterfølgende.
Der er blevet ryddet op i de kontrakter.
Man fandt ud af, at man forvaltede dem i strid med gældende lovgivning.
Så det, vi gerne vil med det her beslutningsforslag i udvalgsarbejdet, er simpelt hen at hegne det ind og kigge på, om der stadig væk er et problem, eller om det faktisk er løst.
Hvis der stadig er et problem, kan vi forhåbentlig samle Folketinget om, at det kan blive løst, sådan at det kan blive afklaret, om den her mundkurv, som forskerne stadig mener er der, kan blive fjernet, eller om den er der af en årsag.
Eller kan vi gøre det mere konkret, præcis hvor det er, den skal være?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-03-03:
Tak for det.
Når man umiddelbart læser overskriften på forslaget, og hvis vi forudsætter, at man ikke ved noget om det danske folkestyre, så kunne man godt forestille sig, at man befandt sig et sted med et meget svagt demokrati, et sted, hvor der var en stærk leder, der begrænsede offentlige ytringer, satte forskernes frihed under lås og slå og bandt dem på mund og hånd.
Det synes jeg måske ikke helt er tilfældet, og det ved jeg selvfølgelig godt heller ikke er det, forslagsstillerne skriver. Min kollega har meget effektivt redegjort for, hvad forslaget indeholder, så jeg vil gå direkte til den mere politiske behandling.
Det er min og Venstres opfattelse, at forskere i dag har en bred grad af ytringsfrihed.
Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, grundloven og ....
Det er fornemt.
Jeg skal ikke gøre et stort nummer ud af det.
Den sikres både af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, grundloven og universitetsloven.
Vi anerkender selvfølgelig, at der af og til kan være problematiske situationer.
Vi er interesseret i at imødekomme forslagsstillerne i forbindelse med en god dialog og belysning af tvivlsspørgsmål om punkter.
Umiddelbart er vi ikke interesseret i at ændre loven fundamentalt og har derfor samme holdning, som ordførerne både fra Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti har givet udtryk for.
Det er vigtigt, at de forskere, vi har herhjemme, føler og oplever, at deres ytringsfrihed ikke er truet.
Men samtidig kan der være situationer, hvor forskningen skal offentliggøres i koordination med de myndigheder, der har bestilt den, hvis forskningen kan være med til at rykke et marked, være med til at påvirke et salg eller på anden måde have vital betydning for store samfundsinteresser.
Og det tror jeg egentlig også Enhedslisten anerkender.
Det ved jeg faktisk at Enhedslisten anerkender.
Jeg kan se, at der nikkes, og jeg synes også, jeg har hørt både ordføreren og andre sige det tidligere.
Og det er jo i det spændingsfelt, vi skal prøve at se, om reglerne lever op til formålet.
Jeg anerkender, at der kan være problematiske tilfælde, men jeg mener ikke, at de tilfælde er af en sådan karakter, at det betyder, at forskere ikke har ytringsfrihed.
Det mener jeg simpelt hen ikke er tilfældet.
Jeg synes også, det er vigtigt, at man hæfter sig ved de muligheder, der er for forskere, der føler sig begrænset i deres publiceringsfrihed og ytringsfrihed.
Der er klageinstanser, man kan henvende sig til, og der er flere andre veje, man kan gå.
Jeg hører meget gerne om konkrete eksempler, der ikke er bragt til torvs endnu, hvis det skulle være tilfældet.
På den baggrund skal jeg så konkludere, at Venstre ikke kan støtte forslaget.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-03:
Det synes jeg er ærgerligt, for jeg synes egentlig, at der var rigtig mange af de ting, som ordføreren fremførte, som vi sådan set er enige om.
Det her handler jo ikke bare om at slå ned på en enkelt sag, det er at tage et princip op om, hvordan kontrakter med forskere er udformet.
Det er det her med, at når der skal forhandles en politisk pakke, hvor der ligger et omfattende talmateriale til grund, så skal dem, som sidder og forhandler for Folketinget, have mulighed for at få samme niveau af viden som regeringen om grundlaget for forhandlingerne.
Det handler om magt, det handler om magtbalance, det handler om at styrke Folketinget over for regeringen.
Det er det, der er essensen i det her forslag.
Så jeg håber, at Socialdemokratiet i udvalgsbehandlingen sammen med os vil være med til at være mere konkrete om, hvad det her handler om, og forhåbentlig vil kunne være sammen med os om en beretning, så vi kan sikre forskernes ytringsfrihed og dybest set Folketingets styrkeforhold over for regeringen.
Søren Pind (V), 2017-03-03:
Hvis vi kan mødes om at forklare, hvordan det gældende regelsæt egentlig er og dermed får klargjort det, også over for forskere og andre, også institutionerne, så ville det da være en glæde.
Men jeg tror nu også, jeg har indikeret, at det ikke er, fordi regeringen går med planer om at ændre noget ud over det, jeg har nævnt, altså den gældende retstilstand.
Men jeg mener sådan set også, at en egentlig oplysning om, hvordan tingene er, kan være meget, meget hjælpsomt.
For det kan nok være rigtigt, at der er nogle, der opfatter den gældende retstilstand anderledes.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-03-03:
Tak, formand.
I Det Radikale Venstre bakker vi også op om det her lovforslag, som er gennemgået glimrende af tidligere ordførere.
Det handler jo helt kort om, at danske studerende, der som en del af deres studier tager et projektorienteret forløb – i det her tilfælde drejer det sig konkret om problemstillingen i forbindelse med Tyskland – kan modtage en erkendtlighed på op til 3.000 kr. i et ellers ulønnet praktik- eller projektforløb.
Det synes vi helt overordnet er en rigtig god idé i Det Radikale Venstre.
Vi ser meget gerne, at mange flere danske studerende tager til andre lande, både for at studere, men også for at gennemføre praktik- og projektorienterede forløb i virksomheder eller på andre arbejdspladser.
Det giver rigtig gode erfaringer at komme ud og opleve både studie- og arbejdskultur i andre lande, det giver flere perspektiver, det giver nye ideer, og helt generelt er det bare en rigtig stor gevinst for Danmark, når de studerende vender tilbage, for vi har brug for de perspektiver og de ideer, og derfor bakker vi selvfølgelig fuldt og varmt op om, at ministeren har fundet en pragmatisk og god løsning på det her konkrete problem, men også på retningen i det hele taget, som det her lovforslag også viser.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-03-03:
Tak for det.
Jeg skal også gøre det kort.
Som flere ordførere har været inde på, tilbyder det her lovforslag en pragmatisk løsning på et praktisk problem, og vi hilser det meget velkommen, at man fra ministerens side har valgt at fremsætte det her lovforslag.
Det har været et problem, at de her studerende ikke har kunnet tage praktik i Tyskland på grund af de nye krav om lønnet praktik.
Så tak til ministeren og ministeriet for at fremsætte det, vi bakker meget op om det.
Vi har helt tiltro til, at fundamentet i praktikopholdet stadig væk kommer til at være til stede, så vi bakker op fra Alternativets side.
Henrik Dahl (LA), 2017-03-03:
Lovforslag nr. L 138 løser, som det er blevet sagt, dels nogle problemer, der er opstået i forbindelse med danske studerendes deltagelse i projektorienterede forløb i Tyskland, dels nogle problemer, der er opstået, fordi der mange steder er en tradition for at give studerende, der deltager i projektorienterede forløb – det, man mange steder i daglig tale kalder praktik – en mindre erkendtlighed.
Baggrunden for lovforslaget er ud over det, jeg har sagt, blevet gennemgået af flere ordførere, og derfor skal jeg ikke gentage det, der er blevet sagt.
Vi glæder os i Liberal Alliance over, at folkestyret er i stand til at samarbejde om at løse praktiske problemer, som langt de fleste er enige om der bør findes en løsning på, og derfor bakker vi naturligvis op om forslaget.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-03-03:
Tak, formand.
Forslaget her er motiveret af to overordnede faktorer.
Den første er, at regeringens Tysklandsstrategi med opbakning fra Folketingets partier skal implementeres.
De fleste ved, at Tyskland er vores største eksportmarked, og at det derfor er vigtigt, at danske studerende kan dygtiggøre sig ved både at lære tysk forretningssprog og komme i praktik i tyske virksomheder og på den måde blive dygtigere og opnå evner og kvaliteter, der er til gavn for erhvervslivet.
Den afledte konsekvens af, at vi så kigger på det her, er, at det herhjemme også vil være muligt, som mine to kollegaer har redegjort for, at modtage en erkendtlighed, når man er i et undervisningsrelevant udviklings- og uddannelsesforløb, det, de fleste kalder praktik.
Motivationen bunder jo egentlig i, at den tyske regering med opbakning fra det tyske konservative parti og det tyske socialdemokrati aftalte en fast minimumsløn på arbejdsmarkedet, der skulle gælde for alle deltagere.
Man kunne simpelt hen ikke få lov – hverken som tysker eller som dansk udvekslingsstuderende – at være i praktik, medmindre man modtog og modtager en form for løn.
Det er et problem i forhold til den danske SU-lovgivning, og derfor har vi nu de foreslåede ændringer i L 138.
Jeg synes, det er dejligt, at vi har en bred aftale.
Jeg forventer og har fået tilkendegivelser af, at der er mange partier, der kan bakke det her op – det er også det, vi har forhandlet om.
Med hensyn til de bekymringer, der er rejst, i forhold til om det her vil udvande læringsbegrebet i uddannelsesforløbet, og om man kan komme i konflikt med nogle lønmodtagerforhold, så tror jeg det er vigtigt at bemærke sig, at det erkendtlighedsbeløb er fastsat efter EU's regler for, hvornår noget er løn for arbejde, og hvornår det er en erkendtlighed.
Så kan man altid diskutere, om der er en eller anden psykologisk grænse, der gør sig gældende.
Men med de beløb, vi taler om her, er det mit indtryk, at man som arbejdsgiver ikke kan forvente andet, end at man har en praktikant, der selvfølgelig møder trofast og loyalt op, og at vedkommende også i sit forløb er der for primært at lære og selvfølgelig udføre de opgaver, vedkommende bliver sat til.
Jeg skal også sige på vegne af Venstre, at vi egentlig har det moralsk godt med, at man ikke nødvendigvis skal være gratis arbejdskraft.
Vi har haft diskussionen før.
Udfører man et stykke arbejde, er det sådan set fint, at man kan få en erkendtlighed for det og en anerkendelse af det.
Så det vil sige, synes jeg og Venstre, at vi løser to overordnede problemer: Det lykkes at give studerende mulighed for at få en erkendtlighed; samtidig sikrer vi fortsat udviklings- og uddannelsesmuligheder i forhold til vores største handels- og eksportmarked i Tyskland.
Bruno Jerup (EL), 2017-03-03:
Som det jo er sagt allerede, består lovforslaget af to dele.
Første del handler om at kunne komme i praktik eller i projektorienterede forløb, som det også er blevet kaldt, som en del af uddannelsen – også i lande, der har en lovfastsat mindsteløn i praktikforløbet.
Man kan sige, at det er sådan en lex Tyskland, vi står med.
Den del støtter vi, men vil gerne have ministeren til at se på, hvordan loven stiller sig til praktikophold i lande, hvor der eventuelt er en lovfastsat mindsteløn, som er mindre end den SU, man kunne oppebære.
Den anden del handler om muligheden for at give de studerende en erkendtlighed.
I bemærkningerne står der, at det kan være op til 3.000 kr. pr. måned og skal gives som et kronebeløb.
Den del er vi mere tvivlende over for.
Selv om det bliver sløret ved hjælp af udtrykket erkendtlighed, ligner det aflønning.
Det rummer flere problemer.
Kan man forestille sig to studerende i samme virksomhed, hvor den ene får og den anden ikke?
Kan man sikre, at der ikke ligger en direkte eller indirekte aflønning af arbejde udført i virksomheden under uddannelsesforløbet?
Er erkendtligheden et pengebeløb for opgaver, der på forhånd er aftalt, eller falder det som en konsekvens af, at man indynder sig hos chefen?
Og erkendtligheden kan også være med til – det er der flere, der allerede har nævnt – at flytte fokus fra praktikantens læring.
Så vi er overvejende positive over for den første del, men kritiske over for den anden del, som vi gerne vil have bedre belyst eller indrammet, i forhold til det, vi mener ligesom er det politiske sigte.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-03-03:
Det er jo en glædens dag, når hr. Jacob Mark og undertegnede kan enes om et forslag i Folketingssalen.
Jeg håber, at studenterorganisationerne er glade.
Det fortæller de mig at de er.
Jeg tror, at det var en fortalelse, men jeg tror, det er meget vigtigt, at vi i forbindelse med det her lovforslag ikke sender det signal, at man får løn.
Det er sådan set ikke for at korrekse ordføreren; det er blot, fordi lovforslaget ganske eksplicit udtrykker, at der er forskel på at modtage løn og modtage en erkendtlighed, fordi løn i projektorienterede forløb er umuligt i forhold til SU-reglerne og også betyder en række arbejdsgiverforpligtelser.
Så jeg vil bare være sikker på, at ordføreren og jeg er enige på området.
Jacob Mark (SF), 2017-03-03:
Det er vi enige om.
Det, jeg sagde, var – det var i hvert fald det, jeg forsøgte at sige – at udgangspunktet i SF's beslutningsforslag, da vi fremsatte det sidste år, handlede om, at de studerende skulle kunne modtage en praktikløn.
Så er man så endt på det her, som ikke er en løn, men en erkendtlighed.
Det synes jeg er et rigtig godt skridt på vejen.
Jeg havde gerne set, at man var gået hele vejen, men det her var det, der kunne lade sig gøre inden for de rammer, der er i dag, og jeg synes, det er vigtigt, at det er bredt flertal i Folketinget, der står bag det.
Det er en erkendtlighed, og sådan skal det blive ved med at være, også fordi det sikrer nogle værn for de studerende
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-03:
Jeg kunne ikke høre, at de var de ting, som ministeren nævnte, vi taler om.
Det her handler jo grundlæggende om politiske beslutningsprocesser i Folketinget.
Så jeg må sige, at det lyder, som om vi i forbindelse med udvalgsbehandlingen her forhåbentlig kan møde hinanden i forhold til at hegne ind, præcis hvad det er, vi taler om.
Det her handler om at sikre, at Folketinget får de nødvendige oplysninger til at kunne gennemskue lovgivning og politiske aftaler.
Det er det, der er kernen i det her.
Det lyder for mig, som om vi faktisk godt kan mødes om det, og det glæder mig helt utrolig meget.
Søren Pind (V), 2017-03-03:
Jeg tror, at der, som jeg sagde, er områder, hvor der vil være tavshedspligt, og de områder har jeg redegjort for i min tale.
Og hvis det er dem, ordføreren sigter til, så tror jeg ikke, at vi kan finde fælles grund.
Men jeg har ikke noget imod en løbende diskussion på det her område.
Jeg er ikke bundet af noget i den sammenhæng.
Men jeg tror, at jeg har redegjort for regeringens grundholdning i det, jeg har sagt.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-03:
Tak for det.
Og tak for ministerens modtagelse af forslaget.
Jeg kan høre, at vi er enige på rigtig lange stræk.
Det er jo ingen hemmelighed, at det her forslag tager sit udgangspunkt i sagen om landbrugspakken, hvor forskere bestemt ikke følte, at deres forskning blev præsenteret for Folketinget på en retvisende måde, og at de var pålagt mundkurv, så de ikke måtte fortælle om deres resultater, før en politisk aftale var indgået og loven vedtaget.
Jeg ved, at der er sket ændringer allerede, men det, der er den store bekymring for forskerne, er, at muligheden for at lægge en mundkurv på nu i stedet for at kunne defineres af ministeriet så er flyttet over på universiteterne.
Er det noget, vi sammen kan kigge på, så vi i fællesskab sikrer, at den her mundkurv helt bliver fjernet fra forskerne?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2017-03-03:
Lovforslaget her, L 138, har to dele.
Den ene del af lovforslaget vil give universiteterne mulighed for at godkende projektorienterede forløb i en virksomhed i udlandet, hvor der er krav om mindsteløn under forløbet som f.eks. i Tyskland.
De studerende vil så modtage løn og vil derfor ikke kunne modtage SU samtidig under det projektorienterede forløb.
Den anden del af lovforslaget giver mulighed for, at de studerende kan modtage en erkendtlighed fra en offentlig eller privat virksomhed ved siden af deres SU, hvor de er i ulønnet praktik eller virksomhedsophold under deres uddannelse.
Der lægges i lovforslaget her op til, at erkendtligheden ikke må være højere end op til 3.000 kr. om måneden, da der ikke er tale om et arbejdsforhold, men om et læringsforløb for den studerende.
Konservative kan støtte det videre arbejde med lovforslaget.
Jacob Mark (SF), 2017-03-03:
Tak for det.
Den skal jeg sidde og skrive i den næste mødefri uge.
Så det bliver spændende.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-03-03:
Så skal jeg sådan set bare kvittere for den gode forhandling og det gode samarbejde.
Så vil jeg i øvrigt ønske ordføreren god fornøjelse med den bacheloropgave, som jeg kan forstå der skal skrives på i den næste periode.
Jeg gjorde selv det samme med fuldtidsarbejde.
Jeg håber, at det lykkes at komme i mål.
Henrik Dahl (LA), 2017-03-03:
Forskningsbaseret myndighedsbetjening er et fint ord for konsulentarbejde, og hvis man er konsulent, arbejder man på konsulentlignende vilkår.
Hvis der er fare for, at Folketinget mangler vitale oplysninger, så må vi i fællesskab finde en eller anden ordning, hvormed man kan sikre sig, at de vitale oplysninger kommer til Folketingets kendskab.
Det er vi helt enige om.
Men hvis man ikke vil arbejde som konsulent, mener jeg grundlæggende, at man skal lade være.
Bruno Jerup (EL), 2017-03-03:
Jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren lige prøvede at forholde sig til det spørgsmål, som ordføreren selv stiller.
Det, som ministerierne gør, er, at de hyrer nogle konsulenter, lad os bare bruge det ord, og i den sammenhæng siger ordføreren så, at der gælder nogle andre regler, altså at det er sådan, at konsulenten skal lave det, som bestilleren kommer med.
Det vil sige, at ministeriet i princippet kan bestille hvad som helst, og så skal konsulenten efterfølgende holde kaje med det, også selv om ministeriet vælger at bruge det på en helt anden måde eller lave det om eller sådan nogle ting.
Jeg kunne godt tænke mig at høre om noget: Mener ordføreren virkelig, at det er rimeligt, at man kan have det forhold, at man kan have et ministerium, der bestiller noget, som de vil have det, og hvis ikke de får det, som de vil have det, laver de det bare om, og det er helt i orden, for det er en konsulentopgave, og det skal Folketinget sådan set ikke have mulighed for at få at vide?
Mener ordføreren virkelig, at det er i orden?
Søren Pind (V), 2017-03-03:
Jeg tror, at de svar, jeg gav i min tale, dækker de spørgsmål, som hr. Jacob Mark havde.