runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2020-06-03:
Hvordan kan det egentlig være, at der skal en forespørgselsdebat til, hvor et bredt flertal – jeg tror nærmest et enigt Folketing – skal udtrykke ønsket og kravet om, at der skal en ekstra finansiering til det her område, førend regeringen handler på det?
Det kunne jeg godt tænke mig at få svar på.
For det er fuldstændig rigtigt, som fru Ellen Trane Nørby nævner, at det jo er det, der er tilfældet.
Så ved jeg godt, at hr. Troels Ravn nævner, at det er meget vigtigt, at det står i forståelsespapiret, og at det er sådan noget, man har forpligtet sig på.
Arh, jeg husker godt, sidste gang Socialdemokratiet var i regering, hvor der var noget med 12 minutter og en betalingsring og masser af andre ting, man også havde forpligtet sig på, men det blev vist heller ikke til noget.
Så det er jo derfor, vi står her i dag med et forhåbentlig enigt Folketing, der presser regeringen ud i handling.
Så er hr. Troels Ravn ikke enig med mig i, at ord i et forståelsespapir altså ikke gør det – at det er handling ude i de lokale områder, der gør forskellen for de mennesker og for det miljø, som er påvirket af de forureninger, vi her taler om?
Troels Ravn (S), 2020-06-03:
Nu er det jo ikke mange minutter siden, at Venstres ordfører selv stod heroppe og svarede på et spørgsmål fra salen om, om Venstre ville bringe det her ind i de kommende finanslovsforhandlinger, og hvor mange penge Venstre kunne bringe ind – noget i den stil i al fald.
Det samme spørgsmål kan jeg jo stille.
Og det svar, ordføreren gav, var noget nølende.
Det kunne ordføreren ikke sådan sige, for det måtte vi jo tage op, og tempoet og prioriteringerne måtte man diskutere osv.
I den sammenligning og i sammenligning med den tidligere regering har vi absolut ikke noget i den nuværende regering at skamme os over.
Jeg har også offentligt udtrykt, som det ganske rigtigt blev sagt af fru Ellen Trane Nørby, at det er et gennembrud, at den nuværende regering skriver i sit forståelsespapir, at man vil håndtere, man vil prioritere, og man vil rense op efter generationsforureningerne.
Om 2 dage fejrer vi 1-årsfødselsdag.
Vi har nået rigtig meget.
Det her forpligter.
Jacob Jensen (V), 2020-06-03:
Altså, man har skrevet det i et forståelsespapir – nuvel.
Men kan folk i Grindsted og omegn mærke det – kan de det?
Er der sket noget?
Kan man mærke det ved de ni andre generationsforureninger?
Jeg spørger bare.
Altså, hvad er det, man kan mærke, efter at den her regering nu har siddet i næsten et år, og at man har skrevet det i et forståelsespapir?
Man har ikke afsat midler ud over dem, som den tidligere regering havde afsat.
Så hvad er det helt konkret for nogle initiativer, man har taget, som gør en forskel for borgerne i Grindsted, hvis vi bare tager det som et eksempel?
Troels Ravn (S), 2020-06-03:
Vi var jo med til at finde de 100 mio. kr., hvor vi så altså her fra 2020 også har fundet de 40 mio. kr. af de 100 mio. kr.
Det har bl.a. betydet, at man har kunnet gå i gang med et pilotprojekt i Grindsted omkring oprensning af udsivning ved åen.
Som afslutning på den her debat i dag vil jeg sige, også uden at vi sådan skal foregribe begivenhedernes gang, at vi har gjort det helt klart, at der er brug for en ekstra og særskilt bevilling til finansiering af oprensningen efter generationsforureninger ud over den finansiering på 430 mio. kr., regionerne allerede har.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-06-03:
Vi har i dag en udfordring med generationsforureninger, og det er en beklagelig regning, vi står med.
Forureningerne er desværre opstået i en tid med langt lempeligere miljøregulering end den, vi har i dag.
Generationsforureningerne er kendetegnet ved at være omkostningskrævende, og oprensningen tager typisk mange år.
Der findes altså ikke et quickfix til at håndtere forureningerne.
Nye Borgerlige mener, det er god borgerlig miljøpolitik, at vi får taget hånd om dette.
Det er en del af generationskontrakten, at vi løser dette i stedet for blot at sende det videre til de kommende generationer.
Nogle af disse forureninger ligger tilbage, fra før jeg blev født.
Det er på tide, at vi får en plan for at få dem renset op.
Opgaven med jordforurening skal også ses i en sammenhæng, uanset om der er tale om generationsforurening eller mindre jordforurening.
Det sikrer, at de værste jordforureninger bliver håndteret først, og at vi får mest miljø for pengene.
Således kan finansieringen af jordforureningsområdet målrette indsatsen til beskyttelsen af grundvandet, naturen og sundheden.
Så vel de mindre jordforureninger som generationsforureningerne kræver en hurtigere indsats fra regionerne og kommunerne.
Ulla Tørnæs (V), 2020-06-03:
Jeg må tilstå, at det faktisk ikke kommer bag på mig, at ministeren er tilfreds med sin egen indsats.
Det ville have overrasket mig ganske meget, hvis ministeren havde stået her og med bedrøvet stemme havde sagt: Nej, det skulle vi bestemt have gjort anderledes; vi skulle have lyttet til det flertal i Folketinget, der ønskede noget andet.
Det er præcis derfor, vi står her femte onsdag i træk, og ja, jeg har sammen med kollegaer stillet en række spørgsmål til ministeren, som jeg ikke synes vi har fået særlig gode svar på, desværre.
Jeg minder bare lige om, at i al den tid, vi har stået her, har turismebranchen mistet omsætning svarende til 200 mio. kr. om dagen.
Jeg syntes faktisk, vi skylder den branche at tage de ting, som vi arbejder med her, alvorligt.
Derfor bliver jeg bare nødt til også i dag at bede ministeren om at forklare, så man har mulighed for at forstå det, hvad ministeren og regeringen regner med skal ændre sig fra nu af og frem til den 15. juni.
Hvorfor åbnede man ikke med det samme?
Hvorfor har man holdt det hen, selv om man ganske vist ændrede det fra den 1. juni til den 29. maj?
Ministeren havde oven i købet været så kæk i Europaudvalget at love mig en rigtig god løsning.
Jeg må sige, at heller ikke det synes jeg fuldt ud ministeren leverede på.
Så jeg synes, at ministeren mangler at sige til mig og Folketinget og offentligheden, hvad det er, man regner med ændrer sig fra nu af og frem til den 15. juni.
Nick Hækkerup (S), 2020-06-03:
Jeg tror sådan set ikke, og jeg håber ikke, at der er meget, der ændrer sig frem til den 15. juni, i den forstand at vi jo i øjeblikket har godt styr på coronasituationen.
Det er også derfor, at vi har kunnet tage de her skridt med genåbningen af vores samfund.
Men som spørgeren også udmærket ved fra hendes mange tidligere fortjenstfulde indsatser i folkestyrets tjeneste, kræver det noget tid at få implementeret sådan nogle beslutninger.
Der er en række ting, som vi skal forholde os til, f.eks. et spørgsmål, som jeg ved ligger spørgeren på sinde, nemlig grænseområdet, og hvordan vi helt præcis håndterer det osv.
Ulla Tørnæs (V), 2020-06-03:
Jeg må tilstå, at jeg ikke bliver meget klogere af at lytte til ministerens svar her.
Jeg bliver også forundret, når jeg så i medierne kan konstatere, at Socialdemokratiets politiske ordfører, hr. Jesper Petersen, taler om en normalisering i grænselandet, og at man nu sidder og arbejder på en normalisering af forholdene i grænselandet, som ville kunne betyde, at tyskere kan tage til f.eks. gågaden i Tønder – helt konkret nævnes det som et eksempel.
Der bliver jeg bare nødt til at spørge ministeren: Kommer det til at ske efter den 15. juni?
Nick Hækkerup (S), 2020-06-03:
Det er præcis noget af det, vi arbejder med nu, altså at finde ud af, hvordan vi kan åbne op i grænselandet, så det sker på en fornuftig måde.
Vi har ikke en færdig model, men en ordning kunne jo f.eks. være, at der ikke stilles krav om et anerkendelsesværdigt formål, hvis man har bopæl i grænselandet, altså at man, alene fordi man har bopæl i grænselandet, kan færdes frit mellem Danmark og Tyskland, og at der ikke på samme måde skulle være krav om seks overnatninger og lignende.
Sådan kunne forholdet blive, ja, normaliseret.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-06-03:
Jeg vil gerne spørge ministeren, om den danske regering har drøftet de udmeldinger, som den tyske udenrigsminister nu er kommet med, med den tyske regering, altså om at Tyskland åbner grænserne for indrejsende fra de øvrige EU-lande.
Så er det blevet drøftet mellem de to regeringer, og hvad har den danske regerings svar til den tyske regering været?
Nick Hækkerup (S), 2020-06-03:
Tak for spørgsmålet, som jeg kan svare på ganske kort: Ja, det mener jeg.
Jeg synes faktisk, at regeringen har gjort rigtig meget for at holde Folketinget tæt informeret og inddraget under hele håndteringen af coronakrisen.
Sådan skal det selvfølgelig også være i en situation som den her, og sådan mener jeg bestemt også at det har været.
For mit eget vedkommende har jeg siden den 23. marts holdt ugentlige møder med retsordførerne netop for at holde Folketingets partier tæt informeret i den her helt ekstraordinære situation.
Det er foregået på den måde, at alle retsordførerne har været med til møderne, selvfølgelig ikke fysisk, men virtuelt, og så har vi haft alle de forskellige styrelsesdirektører inde, så vi område for område har gennemgået, hvad der sker, og hvad vi foretager os i forbindelse med håndteringen af coronakrisen på domstolsområdet, politiområdet, kriminalforsorgens område og anklagemyndighedens område.
Derudover har jeg jo også her i salen hver onsdag besvaret en efterhånden ganske betragtelig mængde § 20-spørgsmål om grænserne.
Så ved jeg også, at statsministeren har holdt partilederne tæt informeret om regeringens beslutninger.
Jeg ved godt, at spørgeren meget gerne ville have, at vi kunne sige, at der bare skulle opfyldes det eller de håndfaste betingelser, og så kunne grænserne åbnes, at man altså kunne lave sådan en drejebog, hvor man siger, at hvis det og det er opfyldt, kan vi gøre sådan og sådan, men så simpelt er det ikke.
Der findes ikke nogen eksakt formel på, hvordan man genåbner grænser efter en global pandemi – og der er jo heldigvis heller ikke fortilfælde i nyere tid.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-06-03:
Skal jeg forstå ministerens svar derhen, at ministeren nu hen over sommeren vil holde fast i, at man minimum skal have de her fem eller seks overnatninger, og at der fortsat vil blive opereret med anerkendelsesværdige formål, dog ikke for dem, der bor i Slesvig-Holsten – så den danske regering ikke agter at følge den tyske linje?
Nick Hækkerup (S), 2020-06-03:
Tilgangen vil stadig være, at der skal være et anerkendelsesværdigt formål, og man kan måske sige, at alene det, at man bor i grænseområdet, er et anerkendelsesværdigt formål.
Det er jo en strid om ord.
Så det kommer ikke an på det.
Det afgørende er selvfølgelig resultatet.
Men pointen er, at vi jo helt fra starten, da vi lukkede ned, har sagt, at der er nogle anerkendelsesværdige formål, der gør, at man skal have lov til at komme ind.
Der har vi så tilføjet nye anerkendelsesværdige formål undervejs og til sidst med den store beslutning jo åbnet for turisme som et anerkendelsesværdigt formål.
Ulla Tørnæs (V), 2020-06-03:
Jeg håber faktisk, at ministeren selv kan høre, at det her jo bliver mere og mere grotesk.
Det bliver i hvert fald mere og mere kompliceret, og det bliver vanskeligere og vanskeligere at navigere i det.
Jeg har så bare et yderligere spørgsmål.
Nu hører vi i dag, at tyskerne åbner op for alle EU-lande, inklusive Storbritannien og andre EØS-lande.
Hvordan vil regeringen håndtere det, at Danmark jo så, uanset hvordan vi vender og drejer det, bliver transitland?
Nick Hækkerup (S), 2020-06-03:
Tyskernes valg af åbning er jo deres valg.
De står i en anden situation; de har en anden geografi; de har en anden størrelse; de har andre forhold, end vi har.
Derfor må de vælge, hvad de synes er den rigtige måde at gøre det på.
Nordmændene har valgt deres model, en model, som ikke ligger flere kilometer fra vores.
Og vi har i Danmark valgt den model, som vi syntes var relevant, og som jo i forlængelse af de mange gange, vi har snakket om det her spørgsmål i salen, har drejet sig om at sikre den turistindustri i det jyske område, som vi nu får åbnet op for.
Jeg tror faktisk, det var på selv samme europaudvalgsmøde sidste fredag, at jeg havde lejlighed til at fortælle udvalget, at jeg selv samme morgen havde haft lejlighed til at tale med min tyske kollega om den her åbning, og det kvitterede han for og tog vel imod.
Ved den lejlighed fortalte han også, hvad der var de tyske positioner, herunder at Tyskland ligesom os jo ser på det her på den måde, at man, hvis der måtte komme tilbagefald, forbeholder sig retten til at lukke igen.
Fatma Øktem (V), 2020-06-03:
Mange tak.
Hvad er ministerens holdning til, at voldtægtsofre ifølge en ny undersøgelse fra Rigspolitiet er dem, der er mest utilfredse med politiets arbejde?
Nicolai Wammen (S), 2020-06-03:
Tak for det.
Lad mig starte med at slå fast, at regeringen er indstillet på at udvise solidaritet med de øvrige europæiske lande.
Det er også grunden til, at vi har støttet vidtgående og store tiltag, og vi er også klar til yderligere.
Handel med udlandet er afgørende for dansk velstand, og det gælder i særdeleshed eksport til det indre marked, som udgør over halvdelen af den samlede danske eksport.
Det har tidligere været anslået, at mere end 300.000 danske job er knyttet til eksport til det indre marked.
Derfor har vi både en interesse i at hjælpe, fordi det er venner, men vi har også en interesse i at hjælpe, fordi det er kunder i forhold til danske virksomheder og danske produkter.
Man kan jo så hjælpe på forskellig vis.
Den måde, vi synes er den bedste måde at hjælpe på, når det gælder f.eks. lån, er, at EU kan være med til at skaffe nogle bedre lånebetingelser, også for de lande, der har det svært, men at det til gengæld er et sundt princip, at de lande, der tager lånene, også er dem, der betaler dem tilbage.
Peter Skaarup (DF), 2020-06-03:
Tak for det.
Jeg kan udmærket sætte mig ind i finansministerens og regeringens tankegang, i forhold til at hvis det endelig skal være, er lån bedre end gaver til de sydeuropæiske lande, jo ikke mindst fordi det har vist sig, at de sydeuropæiske lande har haft meget lidt styr på deres økonomi.
Det er jo så også det, der rammer dem dobbelt, kan man sige, nu, hvor vi har haft coronaen, der rammer alle landenes økonomier, men jo ikke mindst er det kritisk, at de sydeuropæiske lande står så svagt, som de gør, i billedet.
Så kan man diskutere frem og tilbage, hvem der skal betale for den regning.
For Dansk Folkeparti er det klart, at det jo ikke kan være rigtigt, at når vi siger til mange danskere, at de må holde for, at de må leve med forskellige indskrænkninger på forskellig vis – ældre, der ikke altid får den pleje og omsorg, som vi gerne vil give dem – skal vi forære Sydeuropa meget store midler, fordi de ikke har haft styr på deres egen økonomi.
I går så vi jo et udkast til et EU-budget, som alene vil medføre, hvis man gennemfører det, at Danmark kommer til at betale op mod 7 mia. kr. ekstra årligt til EU for først og fremmest at finansiere dårligdomme i Sydeuropa.
Der er mit spørgsmål til finansministeren – vi prøvede sådan set også i sidste uge, men det kom der ikke meget svar ud af: Vil Danmark stå fast på, at det altså ikke bliver et budget, hvor Danmark kommer til at betale 7 mia. kr. ekstra årligt, og vil Danmark stå fast på en måde, hvor det står fuldstændig tydeligt for de andre lande, at det vil vi ikke være med til, i yderste konsekvens ved at nedlægge veto mod et budget, der ser så vanvittigt ud, som det, der ligger på bordet nu?
Så, finansminister, vil Danmark nedlægge veto – kunne vi godt få et svar på det?
Nicolai Wammen (S), 2020-06-03:
Jeg er meget enig med hr. Peter Skaarup i, at de budgetter, der skal laves i EU, skal være fornuftige.
Det, der er blevet lagt frem, synes vi er et budget, der bruger alt for mange penge.
Det er også derfor, at vi fra dansk side sammen med andre lande, bl.a. Sverige, Østrig og Holland, står på det, man kalder den budgetrestriktive side.
Det vil sige, at vi er nogle af dem, der siger hov, hov og står på bremsen.
Det kan jeg love spørgeren for at vi bliver ved med.
Det kæmper vi benhårdt for.
Peter Skaarup (DF), 2020-06-03:
Det var så ikke det, jeg spurgte om.
Det var lidt det samme svar, vi fik i sidste uge, og det synes jeg ikke er tilfredsstillende.
Jeg synes, at regeringen i det mindste må kunne fortælle Folketinget og dermed også borgerne, at man vil stå så fast på, at det her ikke er en gavebod, at vi nedlægger veto mod et budget, der betyder, at danskerne skal punge ud med ekstra næsten 7 mia. kr. årligt.
Vil regeringen stå fast på at nedlægge et veto over for et budget, der er så vanvittigt?
Nicolai Wammen (S), 2020-06-03:
Regeringen står fuldstændig fast på, at vi får et mere fornuftigt EU-budget, hvor vi for det første ikke bruger lige så mange penge, som nogle gerne vil, og for det andet bruger de penge, der er i budgettet, klogere, bl.a. på grøn omstilling og i forhold til migrationsudfordringer og andet, som Europa står med.
Det kæmper vi dagligt for og i tæt koordination med andre lande.
Det er det, vi bruger vores kræfter på.
Ulla Tørnæs (V), 2020-06-03:
Mener ministeren, at regeringen har informeret Folketinget godt nok om, hvilken strategi og hvilke forudsætninger der ligger til grund for regeringens planer for en genåbning af grænsen?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-03:
Altså, det er jo en fornøjelse at være i debat med finansministeren.
Jeg er sikker på, at hvis man kunne afvikle OL, ville han modtage guldmedalje i både back crawl og udenomssnak.
Så lad mig derfor prøve at spørge om noget, som måske er vanskeligere ikke at svare på, nemlig det, at en del af det udspil, som hr. Peter Skaarup jo nævner fra Kommissionen, bygger på, at EU nu skal til at opkræve skatter direkte.
Det er sådan noget, der, tror jeg, kan holde rigtig mange mennesker vågne om natten.
En ting er, at man har et meget venstreorienteret flertal på Christiansborg, som kan stramme skatteskruen, men at EU skal begynde at stikke snablen direkte ned i borgernes og virksomhedernes lommer og kunne opkræve skat helt uden et folketingsflertal, er godt nok skræmmende.
Og derfor vil jeg så bare gerne høre, når nu ministeren ikke vil sige noget om det der med veto, og hvor meget man vil leve med: Kan vi være fuldstændig sikre på, at den danske finansminister ikke tilslutter sig, at EU skal kunne opkræve skatter i Danmark?
Nicolai Wammen (S), 2020-06-03:
Allerførst vil jeg da gerne kvittere for de olympiske medaljer fra min kollegas side.
Jeg vil så sige, at jeg tror, at også en guldmedalje ville være på sin plads i forhold til oratoriske flammetaler, men det er kun godt, at der kommer lidt liv i kludene, også i folketingsdebatterne.
Altså, når det gælder skatteinddrivelse og andet, synes regeringen jo grundlæggende, at det er noget, der hører til i medlemslandene – at de skal stå for det.
Så er der en diskussion om det, man kalder egne indtægter i EU, og der er nogle egenindtægter, og der er forslag om andre, men vi er på den meget tilbageholdende side i forhold til mange af de for nogens vedkommende også højstemte ideer, der kommer i denne tid.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-03:
Men at være tilbageholden er jo ikke nødvendigvis nok.
Altså, jeg går ud fra, at finansministeren selvfølgelig er opmærksom på, at Danmark og herunder jo finansministeren er under et gevaldigt pres.
Det er jo kun 4 ud af 27 lande, som har kunnet finde sammen i det, som finansministeren kalder fornuft.
Og hvis vi skal blive i sportsmetaforerne, er det altså 4 mod 23. Det er sjældent, at det ender godt i sådan en kamp, har jeg indtryk af; jeg tror ikke, det ender med en guldmedalje.
Derfor har vi brug for at vide fuldstændig klart: Nedlægger regeringen veto imod nye EU-skatter?
Nicolai Wammen (S), 2020-06-03:
Men jeg synes, det er lidt ærgerligt, at hr. Morten Messerschmidt er så pessimistisk, i forhold til at fire lande faktisk kan gøre indtryk på andre lande.
Jeg erkender blankt, at der er et flertal af lande, der vil noget andet, end det, Danmark vil.
Men jeg synes, vi har nogle stærke argumenter, og vi har også nogle gode allierede i Holland og i Sverige og i Østrig, og jeg tror faktisk også, at andre lande har nogle af de samme bekymringer.
Så vi vil klart arbejde for i budgetrestriktive tilgange, at pengene bliver brugt fornuftigt og man ikke bare laver nye indtægter på den ene og den anden måde for at pumpe et EU-budget op.
Peter Skaarup (DF), 2020-06-03:
Jeg vil lige supplere vores gode bemærkninger her fra hr. Morten Messerschmidt med at prøve at anskueliggøre lidt for finansministeren, hvad man er oppe imod.
Jeg tror måske godt, finansministeren ved det, men sagen er jo, at vi i Europa har et stort økonomisk lokomotiv i Tyskland, som har stået ved en korsvej og skullet beslutte, om man skulle det ene eller det andet, og nu har man altså besluttet sig for, at man godt vil dele penge ud til Sydeuropa, fordi man åbenbart mener, at det er positivt.
Man har lavet et kompagniskab med Frankrig.
Og så har vi fire små lande – det kan man godt sige i den her forbindelse – der vil noget andet.
Hvorfor tror finansministeren, at de skulle kunne overbevise de to store lokomotiver om at ændre holdning?
Nicolai Wammen (S), 2020-06-03:
Jeg tror, enhver kan se, at det bliver meget svære forhandlinger, der kommer, omkring det kommende EU-budget.
Men det ændrer ikke på, hvad vi fra dansk side synes er fornuftigt, nemlig at vi har et EU-budget, der ikke er større end nødvendigt, at vi bruger de penge, vi sætter af, klogere bl.a. på det grønne, på moderne teknologier og på at beskytte vores ydre grænser, og det bliver ikke ændret af, at der kommer udspil fra andre lande.
Det synes vi fortsat er fornuftigt, og det vil vi kæmpe for.
Nick Hækkerup (S), 2020-06-03:
Hele 47 pct. af de personer, som har været udsat for en voldtægt, er utilfredse med politiets håndtering af sagen, og det kan vi selvsagt ikke leve med.
Undersøgelsen understreger med meget stor tydelighed vigtigheden af, at politiet skal have fokus både på opklaring af sagen, men også på, hvordan man møder ofrene.
Det gælder sådan set alle ofre for kriminalitet.
Der er de seneste år taget en række skridt både i forhold til at forbedre borgernes møde med politiet og helt konkret i forhold til politiets håndtering af sager om voldtægt.
Politiet skal således i forbindelse med behandling af voldtægtssager have øget fokus på at sikre, at anmeldelse af voldtægt altid tages alvorligt og behandles grundigt, og at offeret føler sig tryg og føler sig taget seriøst.
Der er ligeledes indført en række minimumsbehandlingsskridt, som politiet skal tage i forbindelse med enhver anmeldelse af voldtægt, så man er sikker på, at der sker en tilfredsstillende behandling.
Og på politiuddannelsen er der i dag større fokus på afhøringsmetoder, der i højere grad tager hensyn til den situation, som offeret befinder sig i.
Man må konstatere, at det ikke er nok, når en stor andel er utilfredse med politiets håndtering.
Det er også derfor afgørende for mig, at vi nu forsøger at sætte fokus på, at ofrene mødes med åbenhed, respekt og professionalisme.
Derfor er vi netop nu i gang med at se på, hvordan vi kan implementere de gode anbefalinger, som den ekspertarbejdsgruppe, der har siddet på Justitsministeriets område, er kommet med, og hvordan de kan blive til virkelighed.
Noget af det er vi nået et stykke vej med, noget af det skal der arbejdes videre med.
Det spørgsmål havde jeg ikke lige set komme, men sådan som jeg husker det, er et af de anerkendelsesværdige formål – og det er derfor, jeg står her og bladrer i oversigten over anerkendelsesværdige formål – at man er på transit igennem Danmark, altså at man bevæger sig igennem landet og derfor godt må gøre det.
Ulla Tørnæs (V), 2020-06-03:
Det er helt i orden, men jeg stiller sådan set spørgsmålet, mestendels fordi jeg håber på, at ministeren kan se, at det her bliver mere og mere grotesk.
For hvad sker der for den tyske turist, hvis vedkommende får brug for en overnatning i Danmark?
Det vil jo så formentlig blive en enkelt overnatning.
Jeg er ked af at komme i den her situation, men jeg må tilstå, at jeg synes, at der er sådan en lille snert af Komiske Ali over de svar, som vi får fra ministeren, og som vi de seneste mange uger har fået fra ministeren.