runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Abildgaard (KF), 2024-05-21:
Jeg skal gøre det meget kort, og jeg skal også starte med at indrømme, at jeg ikke har noget spørgsmål til ordføreren, men jeg er bare nødt til at sige: Jeg er simpelt hen ved at være træt af at få voksenskældud af ordføreren den ene afstemningsdag efter den anden her i salen.
Det kan godt være, at ordføreren ikke er medlem af en gruppe, men det er vi andre.
De er drøftet grundigt, der har været stillet udvalgsspørgsmål, og der er afgivet betænkning.
Der været første behandling, der har været anden behandling, og der har været masser af dialog og mulighed for at stille spørgsmål, møder i ministerier, og hvad ved jeg.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-21:
Det kan jeg høre der er bred enighed om her.
Det, som jeg synes er rigtig vigtigt, og det, som jeg er meget bekymret for, er jo netop, at de politiske processer går fra at være i det åbne rum her, hvor hele offentligheden kan følge med – journalister kan kigge med, borgerne kan følge med – og så til, som fru Mette Abildgaard nævner, en hel masse rum, hvor offentligheden ikke har adgang.
Det er møderne i gruppelokalerne, det er møderne ovre i ministerielokalerne – dér har offentligheden ikke adgang.
Så det handler ikke om mig.
Det handler om, at jeg repræsenterer borgerne og borgernes adgang til at forstå den offentlige lovgivningsproces.
Det er skandaløst, at det netop lige præcis er gået fra de lukkede rum, som fru Mette Abildgaard beskriver, og det er faktisk det, jeg er dybt kritisk over for.
Jeg havde håbet på, at den politiske debat var her; det er faktisk det, der er vores model, undskyld mig.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-21:
Jeg vil gerne tale rigtig pænt, men jeg tror, at når der måske er noget uro i salen, er det, fordi det virker en smule performativt at gentage det her igen og igen, og at det egentlig mest er en kommunikation til omverdenen.
For det føles nedladende at høre, at vi ikke har haft den drøftelse i grupperne og haft diskussionen med vores baglande, altså dem, der går op i det osv.
Derfor handler det jo ikke om en politisk uenighed i forhold til indholdet i forslaget – det er mere stilen, altså.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-21:
Jamen jeg noterer mig, at det er atypisk at tage ordet på Folketingets talerstol i et demokrati i Danmark.
Det er da ret interessant.
Anders Kronborg (S), 2024-05-21:
Jeg vil ikke trække det længere, men bare lige følge op på noget.
Jeg må sige det sådan, at jeg faktisk også bliver meget træt, når ordføreren stiller sig op på talerstolen, for samtlige kollegaer herinde i Folketinget passer jo deres arbejde.
De er aktive til førstebehandlingen, de er aktive til udvalgsmøderne, de passer deres gruppearbejde.
Så jeg synes, det er et forkert billede, som ordføreren får fremstillet her på Folketingets talerstol, altså at fordi man ikke har taget ordet til de 17 forudgående punkter, som i øvrigt har været rigt debatteret, både i udvalg og i de politiske grupper, men har været fuldstændig åben til førstebehandlingen, skal det nærmest fremstilles, som om vi ikke passer vores arbejde og ikke går op i demokratiet og ikke vil tale om de her forslag offentligt.
Nu kan jeg i øvrigt se, at presselogen er fuldstændig tom her i dag, men jeg er helt overbevist om, at hvis folk er interesseret i de her forslag, vil de gå tilbage og afspille førstebehandlingen.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-21:
Jamen hvorfor skulle pressen være her?
Der foregår jo ikke noget spændende.
Så selvfølgelig er de her ikke; det er jo spild af tid.
Det, som ordføreren siger, er jo meget interessant.
Men jeg siger ikke, at der er nogen, der ikke laver deres arbejde; jeg siger bare, at jeg mener, at vi her i Folketinget skulle lave noget bedre lovforberedende arbejde, og det har jeg en kritik af.
Og jo, der er faktisk mange problemer med vores demokrati.
Det er der åbenbart mange der interesserer sig for.
Men i stedet skulle man jo interessere sig for substansen, og det er lige præcis, at det går i en afdemokratiseringsretning.
Her lukker man for offentligheden i vores offentlige forvaltning.
Lige præcis det lovforberedende arbejde, hvor embedsfolk sidder og laver lovforslag, som I stemmer igennem, lukker vi endnu mere for.
Det er dybt beklageligt og demokratisk virkelig, virkelig problematisk, men der er ingen, der interesserer sig for det.
Det har jeg forstået.
Og hvis man nævner kritikken, er jeg problemet, i stedet for at I kan se, hvad det er for en lovgivning, I faktisk stemmer igennem.
Anders Kronborg (S), 2024-05-21:
Det er ordføreren, der lægger andre ord i munden.
Jeg kan bare stilfærdigt konstatere, at der er 178 medlemmer i det her Ting, som tilsyneladende er uenige med ordføreren, der står på talerstolen og repræsenterer 1.081 personlige stemmer.
Mette Abildgaard (KF), 2024-05-21:
Tak for det, formand.
Konservative er medforslagsstillere af det her beslutningsforslag sammen med en lang række andre partier i Folketingssalen her.
Det er min kollega fru Mai Mercado, der har været involveret i arbejdet, men da hun ikke kan være her i dag, er jeg naturligvis i salen.
Det her er et forslag, som har til formål at sikre de grundlæggende demokratiske spilleregler.
Det handler både om at tydeliggøre ministrenes ansvar, herunder sikre et velfungerende samspil med embedsmænd i centraladministrationen, som er underlagt de her syv centrale pligter, som efterhånden allerede har været drøftet nogle gange i debatten.
Det være sig både generelt og i forhold til departementscheferne, for i dag er der flere tegn på, at det her samspil er under pres.
Lovbehandlingen her i salen går langt hurtigere end tidligere.
Der gives hyppigere dispensation til hastebehandling af lovforslag.
Materialet kommer meget sent til forhandlingerne.
Der indkaldes til forhandlinger med kort varsel.
Og der er ganske simpelt ikke altid tid nok til forberedelse.
Der er meget, vi i fællesskab kan gøre bedre.
Kravene er mange, og kravene kommer også mange forskellige steder fra.
Lige nu drøfter Folketingets formand med Folketingets partier, hvordan vi kan sikre den fornødne tid til lovbehandling, hvilke udvalg der skal være, og hvor mange der skal være, og hvor mange medlemmer der skal være i de respektive udvalg.
Det er et arbejde, som primært drejer sig om udøvelsen af den lovgivende magt.
Det er nyttigt, men det kunne måske være endnu mere nyttigt at brede drøftelserne ud og kigge bredere på samspillet mellem Christiansborg og ministerierne.
Et kodeks som foreslået her gør det ikke alene, men at få præciseret ministrenes ansvar, også i samspillet med embedsværket, er en god start.
Derfor står vi i Konservative, også i samarbejde med de øvrige partier, bag dette beslutningsforslag.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-21:
Ordføreren forstår netop, at det er noget, der kan skabe dybe sprækker i vores demokrati og måske sandsynligvis allerede har gjort det, så vi ligesom er på vej et forkert sted hen og, som ordføreren formulerer det, er ved at afmontere demokratiet.
Det er jo virkelig sørgeligt.
Men tak til ordføreren for at påpege den her problematik og tage den alvorligt.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-21:
Mange tak, hr. formand.
Det handler om offentligt ansattes ytringsfrihed, og så burde man jo tænke, at det er en slam dunk for Liberal Alliance med det der ytringsfrihed.
Men det her forslag dækker reelt to forskellige områder – for det første, at offentligt ansatte skal have en ytringsfrihed på deres arbejde, som reelt skal være konsekvensfri, og for det andet, at man skal lave en undersøgelse af, hvordan det samme kan komme til at gælde privatansatte.
Offentlige virksomheder er oftest i deres natur monopoler, hvor man, hvis man får forringet sine ansættelsesmæssige vilkår, så ikke nødvendigvis bare kan skifte arbejdsgiver; man kan ikke bare finde et nyt sted at arbejde med sin faglighed, hvis man bor i en region og det er regionen, man har sladret om, og ens faglighed er fanget af regionen.
Så derfor er man også nødt til at tage visse typer af opråb fra offentligt ansatte endda meget alvorligt.
Whistleblowerordninger bør derfor også indrettes således, at de faktisk giver mulighed for, at tingene undersøges og ses igennem ganske konsekvent samt med den rette faglighed.
Hvis vi tager Region Midtjyllands katastrofale situation på en mave- og tarmkirurgisk afdeling, der medførte, at danskere i 2021-2023 fik lov til at stå alt for længe på ventelister med dødsfald og svære, svære sygdomme for borgerne som konsekvens, ja, så kunne det have været undgået.
Der havde whistleblowerordningen modtaget indberetninger, men ingen havde reageret på det, fordi man ikke havde nogen med den rette faglighed til at se på anmeldelserne i whistleblowerordningen.
Man havde en whistleblowerordning, der altså reelt intet kunne.
Han sagde op, og det kastede denne forkastelige praksis ud i offentlighedens søgelys.
Det blev adresseret, og problemerne blev da også løst, men med hvilke konsekvenser for den læge?
Lægen havde jo dog så ytringsfrihed, kan vi konkludere.
Han havde så ikke retten til eventuelt også at beholde sit arbejde efterfølgende; han sagde i hvert fald selv op.
Men offentligheden fik klarhed.
Ytringsfriheden gælder altså også for de offentligt ansatte, og whistleblowerordningen bør jo i udgangspunktet kunne sikre borgernes frihed og muligheder, også de offentligt ansattes.
Det er dog her i udpræget grad således, at de privatansatte oftere har mulighed for at finde sig en ny arbejdsgiver eller et andet sted at udføre deres faglighed, da der jo netop er konkurrence på det private marked – selv når det kommer til opgaver udført for det offentlige.
Så igen er det også således her, at en whistleblowerordning burde være løsningen, ikke blot i forhold til internt i virksomheder, men også over for det offentlige, som jo så burde kunne håndtere de her sager.
Vi er dog i Liberal Alliance i udgangspunktet imod dette forslag.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-05-21:
Tak for ordet.
Som jeg læser beslutningsforslaget, er forslagsstillerne bekymret for, at kritisable forhold på arbejdspladsen ikke bliver italesat, fordi de offentligt ansatte er bekymrede for konsekvenserne ved at ytre sig.
Derfor vil forslagsstillerne gerne have, at vi lovfæster de offentligt ansattes ytringsfrihed, og det er vi fuldstændig enige i i Moderaterne.
Det er en grundlæggende ret og en vigtig brik i demokratiet, og selvfølgelig skal man kunne åbne munden og italesætte et kritisabelt forhold uden frygt for sanktioner i forhold til eksempelvis en fyring, og det skal gælde både i det private og i det offentlige.
Som justitsministeren også tidligere sagde, har regeringen lovfæstet og vil regeringen lovfæste offentligt ansattes ytringsfrihed, hvad Ytringsfrihedskommissionen fra 2017 anbefalede, og det er lige præcis det, SF også gerne vil have.
Det er med til at understrege, at offentligt ansatte selvfølgelig kan bruge deres ytringsfrihed på arbejdspladsen.
Og denne del, altså oplysningsdelen, mener jeg er lige så vigtig som lovfæstelsen.
Så det er rigtig glædeligt, at det også følger med.
Vi har også whistleblowerloven fra 2021, hvor der bliver etableret en vigtig kanal i forhold til at ytre sig, når der er tale om kritisable forhold.
Men jeg er særlig enig med SF i, at det nok ikke er alle offentligt ansatte, som er bevidste om deres ytringsfrihed, langtfra.
Derfor er vi også i Moderaterne positive over for at fremme kendskabet til reglerne og derigennem styrke ytringsfriheden for ansatte, både i det offentlige og i det private.
Vi er dog ikke klar til at stemme forslaget igennem lige nu – det kommer nok ikke som nogen overraskelse – men vi går positivt ind i de videre drøftelser om, hvordan vi kan gøre mere opmærksom på de offentligt ansattes ytringsfrihed fremadrettet, for det er utrolig vigtigt.
Tak for ordet.
Mai Mercado (KF), 2024-05-21:
Forslaget, vi behandler, har til hensigt at sikre offentligt ansattes ytringsfrihed, og det er prisværdigt af SF at fokusere på netop dette.
Alligevel kommer vi ikke til at bakke forslaget op, fordi der er en række forhold i beslutningsforslaget, som både giver anledning til en række spørgsmål og muligvis også lidt bekymring.
Den første del af forslaget, der vedrører initiativer, som kan udbrede og understøtte kendskabet til reglerne om offentligt ansattes ytringsfrihed, og hvordan man kan styrke ytringsfriheden for ansatte på det private arbejdsmarked, er forholdsvis ukonkret.
Der nævnes en revidering af en vejledning, som så skal indeholde relevant praksis, samt dialog med arbejdsmarkedets parter, og der nævnes også en nedsættelse af en arbejdsgruppe for ansatte på det private arbejdsmarked.
Men der kan vel også samtidig ligge adskillige byrder for erhvervslivet; der kan ligge flere regler, som skaber øget bureaukrati, tilsigtet eller utilsigtet.
Hvis det blev formuleret med nogle skarpe grænser og med fokus på, at der altså ikke kommer yderligere administrative eller økonomiske byrder, ville vi måske godt kunne støtte den del af beslutningsforslaget.
Den næste del af forslaget går på at indføre omvendt bevisbyrde i sager, hvor offentligt ansatte, der har ytret sig, oplever repressalier.
Omvendt bevisbyrde er ikke bredt anvendt på retsområdet.
Der findes dog visse områder som eksempelvis forbrugerbeskyttelse, hvor virksomheder altså kan blive pålagt at bevise, at deres produkter ikke udgør en fare eller er vildledende for forbrugerne.
Og her er der nogle objektive kriterier, der skal leves op til.
Med en omvendt bevisbyrde for ytringsfrihed bevæger man sig potentielt ind i en gråzone, fordi det er mere vanskeligt at nedfælde objektive kriterier, og der findes heller ikke nogen i dag.
Derfor kan det være vanskeligt at vurdere, og dermed kan vi ikke stemme for det.
Den sidste del af forslaget vedrører kompensation fra arbejdsgiveren vedrørende uretmæssige sanktioner på grund af den ansattes ytringer.
Der står kun, at det skal overvejes at indføre kompensation.
Så meget konkret er det ikke.
Og det kan også være en udfordring i sig selv, fordi det bliver uklart, hvilken model der er tale om.
Det er også uklart, hvad den skal kunne, og derfor kan Konservative heller ikke bakke op om den del af beslutningsforslaget.
Så overordnet set, med de tre dele, bakker vi altså ikke op om det, sådan som det er formuleret i det her beslutningsforslag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-05-21:
Når der er nogle elementer i forslaget, som kan overvejes, er det, fordi SF jo godt ved, at regeringen ikke er så begejstret for lige præcis de forslag, og derfor var det mere lagt op til frivillighed.
Så det er ikke, fordi vi ikke vil være konkrete.
I forhold til de privatansatte vil jeg sige, at jeg jo ved, at ordføreren har været minister på socialområdet og jo også har set indtil flere problematiske hændelser på private bosteder.
Jeg har i hvert fald i min research fundet mindst én case, som ordføreren må være bekendt med.
Men synes ordføreren ikke, at det er en lille smule mærkeligt, at de privatansattes ytringsfrihed er dårligere beskyttet end de offentligt ansattes ytringsfrihed, når de udfører opgaver for det offentlige?
Altså, vi placerer meget sårbare borgere der, mennesker med handicap, børn, unge, og i dag har vi også rigtig meget ældrepleje.
Så kunne det ikke give god mening at styrke de privatansattes ytringsfrihed?
For vi har jo også ret til at kende konsekvenserne af deres arbejde.
Jeg vil sige, at når det ikke er formuleret mere konkret, er det faktisk, fordi Ytringsfrihedskommissionen var inde at kigge på det her spørgsmål, og de sagde egentlig bare, at de syntes, der var en problemstilling, og den måtte man ligesom overlade det til nogle eksperter at kigge nærmere på.
Det gik de sådan set ikke ind i, og det er derfor, at jeg heller ikke er mere konkret i forhold til det.
Jeg har virkelig svært ved at forestille mig, hvad det er for nogle økonomiske byrder, som en bedre ytringsfrihed kan kaste af sig for erhvervslivet.
Jeg har i hvert fald aldrig hørt om, at det er en økonomisk byrde for det offentlige system, at deres medarbejdere har en ret til at udtale sig om de forhold, som de ser på deres arbejde.
Mai Mercado (KF), 2024-05-21:
Nej, men det kan også være en løs betragtning.
Men vi vil gerne drøfte det videre, også hvis man i regeringen kunne have et ønske om senere hen at få en drøftelse af, hvordan man styrker ytringsfriheden generelt, både for privatansatte og for offentligt ansatte.
Jeg kan bare sige, at dengang jeg var minister, var det jo ikke kun, fordi det var private tilbud, at der var problemer; det kunne lige så godt være på offentlige tilbud.
Så der var som sådan ikke nogen sondring der.
Men vi tager meget gerne diskussionen.
Mai Mercado (KF), 2024-05-21:
Jo, det kan godt give god mening.
Man skal heller ikke opfatte det på den måde, at vi slet ikke vil diskutere det eller endda træffe beslutning om at styrke privatansattes ytringsfrihed.
Jeg kan egentlig godt følge ordføreren så langt, at hvis man skal have noget igennem eller have en regering til at gå konstruktivt ind i det, kan man måske ikke formulere det så konkret, som man gerne ville.
I det her tilfælde tror jeg bare at forslaget, når det ikke er mere konkret formuleret, end det er, rejser en række nye spørgsmål for os, fordi vi jo er bekymret for, om det kommer til at pålægge virksomhederne flere utilsigtede eller endda også tilsigtede byrder, men også utilsigtede.
Det kan både være administrative byrder, men det kan også bare være flere økonomiske byrder.
Hvis ikke det er hensigten, og det tror jeg ikke nødvendigvis det er med det her forslag, skal man i hvert fald bare gardere sig, så det ikke kommer til at blive sådan, hverken tilsigtet eller utilsigtet, for så tror jeg, man i højere grad vil kunne få De Konservative i tale på sådan en sag som den her.
Zenia Stampe (RV), 2024-05-21:
Tak for det.
Nogle gange skal man lige holde tungen lige i munden for at have overblik over alle de der aftaler, der ligger.
Nu genlæste jeg lige den aftale, som Dansk Folkeparti indgik med justitsministeren i april, hvor forudsætningen for aftalen var, at man så ikke stemte for det beslutningsforslag, som min politiske leder var nede at præsentere tidligere i dag.
Jeg tror, det udefra må virke meget uforståeligt med de der studehandler, vi laver indimellem: Så får I det, og så aftaler vi, at I ikke stemmer for det ene eller det andet.
Men det er jo ikke en til en det samme, som der ligger i det her, sådan som jeg kan forstå på SF.
Det, som Dansk Folkeparti har fået lovning på af regeringen, om en lovfæstelse af offentligt ansattes ytringsfrihed, er ikke en til en det, som ligger i det her forslag.
Jeg vil gerne sige, at vi godt kan støtte det her forslag, og vi har ikke de betænkeligheder, andre heroppe har givet udtryk for.
For der er jo kun én ting, der er meget konkret, og det er lovfæstelsen af offentligt ansattes ytringsfrihed.
Ellers er det jo løftestænger og opfordringer til at rejse det her emne og igangsætte et arbejde omkring offentligt ansattes ytringsfrihed, og det er ikke kun lovfæstelsen, men jo også kendskabet til, hvad man har ret til – og det handler også om kulturen.
Det er i virkeligheden det, jeg også ser i den her tekst: fremelskelse af en kultur, hvor det er naturligt, at man som offentligt ansat og måske også privatansat bruger den viden, man opnår i sit arbejde, til at deltage i den offentlige samtale og kvalificere beslutningerne i vores demokrati.
Den kultur vil vi også gerne være med til at fremelske, og vi synes, det er klogt og pragmatisk grebet an i det her beslutningsforslag, fordi det netop er så generelt formuleret, at man jo godt med alle sine betænkeligheder kan gå ind i et forhandlingsrum og så få skrevet alle de forbehold ind, man måtte have.
Derfor synes vi egentlig bare, at vi gerne vil kvittere SF for at tage emnet op igen og igen.
Jeg sagde: Det her er jo et emne, SF har taget op mange gange, og som jeg er glad for at SF tager op.
Sådan kan vi jo nogle gange dække hinanden af.
Så kan vi bruge energi på en masse andet.
Men vi har meget stor respekt for det arbejde, som SF har lagt i forhold til den her vigtige dagsorden.
Vi støtter den generelt, og vi synes også, at den er formuleret på en måde, så vi egentlig ikke kan forstå alle de der betænkeligheder, som der er nogle der har rejst heroppefra i dag.
Så med de ord kan jeg i hvert fald erklære vores støtte til beslutningsforslaget.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-05-21:
Jeg tror ikke så meget, det var et spørgsmål, men mere en konstatering.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-05-21:
Ja, det er jo i hvert fald noget, som mange fagforeninger har ønsket sig, fordi de her sager netop er så svære.
Og jeg mener, at vi faktisk har brug for de offentligt ansattes stemme i debatten.
Vi har faktisk brug for, at de gør opmærksom på de uhensigtsmæssigheder, der er; ellers får vi jo ret svært ved at lave dem om.
Jeg synes, det er meget symptomatisk, at folk oftest først tør stå frem, når de ikke længere er en del af arbejdspladsen, og så er det jo tit for sent at rette op på en svær situation.
Så vi bliver nødt til at øve os i, hvordan vi giver mere tryghed til at stå frem.
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-21:
Jamen svaret på det første er jo, at i første omgang vil regeringen fokusere på at øge kendskabet til reglerne gennem en lovfæstelse af de gældende regler og også ved at genudgive Justitsministeriets vejledning om offentligt ansattes ytringsfrihed.
I den drøftelse, regeringen havde med Dansk Folkeparti, tog vi ikke særskilt stilling til det element, men det er klart, at vi ikke er afvisende over for fremadrettet også at drøfte det spørgsmål med andre partier ved rette lejligheder.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-05-21:
Ja, for jeg synes jo, det er en lille smule mærkeligt, at man kan udføre opgaver for det offentlige uden den sikring.
Vi ser jo desværre af og til især bosteder, hvor der er foregået en uværdig behandling af børn og unge eller mennesker med handicap, og det symptomatiske er, at medarbejderne typisk står frem, når de er tidligere medarbejdere, og ikke, mens de er medarbejdere.
Det synes jeg er en ret stor udfordring.
Så kunne ministeren ikke tænke sig at lave en beretning til det her punkt, hvor vi igangsætter en arbejdsgruppe, som også kigger på, hvordan vi sikrer ytringsfriheden for privat ansatte?
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-21:
Jeg tror ikke, vi på nuværende tidspunkt er parate til at indgå i drøftelser om en fælles beretning om det her specifikke spørgsmål.
Den daværende regering, som mit eget parti jo også var en del af, var med til at indgå den aftale, og jeg har meget stor sympati for det ønske og det forslag, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt fremsætter.
Vi er nu i en ny regeringskonstellation, og derfor tror jeg, arbejdet med det lige må afvente de interne regeringsprocesser.
Men det er noget, jeg selv ser konstruktivt på.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-05-21:
Beslutningsforslaget lægger op til flere initiativer i relation til offentligt ansattes ytringsfrihed, for det første, at vi lovfæster den særlige brede ytringsfrihed, som offentligt ansatte har.
Til det kan jeg kort sige, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti allerede har meldt ud, at det har man tænkt sig at gøre, altså lovfæste de gældende regler om offentligt ansattes ytringsfrihed.
Så ikke overraskende er det noget, vi i Socialdemokratiet bakker op om.
For det andet lægger beslutningsforslaget op til, at der skal tages forskellige initiativer, som handler om at styrke og øge kendskabet til reglerne om offentligt ansattes ytringsfrihed.
Det er en intention, vi i Socialdemokratiet bestemt kan støtte, men det er et arbejde, som også allerede er i gang i Justitsministeriet, hvor man arbejder på at øge kendskabet og skrue op for vejledningen på området.
Det synes vi er et fornuftigt skridt, inden vi begynder at overveje at indføre nye regler.
Så vi støtter ikke forslaget, som det ligger her, men vi synes, det er et meget vigtigt emne, så vi vil gerne takke forslagsstillerne for at sætte det på dagsordenen.
Tak for ordet.