runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sigurd Agersnap (SF), 2024-12-17:
Det er rigtigt i forhold til de anslåede 200 mio. kr., som bruges på den direkte udgift, men jo ikke i forhold til det, der handler om omlægning af medarbejdere og den administrative byrde.
Det er 54 årsværk, hvor man ikke har anvist en finansiering, og som jo vedrører en anden aftalekreds.
Så siger ordføreren, at det her er implementeringen af iværksætteraftalen.
Jeg vil sige, at det er implementeringen af iværksætteraftalenplus, og det er der jo nogle partier der kan tage æren for, bl.a. Danmarksdemokraterne.
Men man har jo siden iværksætteraftalen fået ind, at det her skulle virke med tilbagevirkende kraft.
Det er jo det, der er det grundlæggende nye.
Jeg er enig i, at vi har diskuteret iværksætteraftalen og effekten af aktieskattelettelser eller mangel på samme på iværksætteri.
Det gjorde vi ved førstebehandlingen.
Men det, der er det nye her, er jo det med tilbagevirkende kraft, og det er noget, som bl.a. ordførerens parti har fået ind siden iværksætteraftalen.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-12-17:
Tak for det.
Nu er det her jo en udmøntning af iværksætteraftalen, som SF ikke er med i, og i den forbindelse kan jeg så høre, at ordføreren synes, at man kunne bruge pengene på mange andre ting og gode ting.
Jeg vil bare gerne have ordføreren til at bekræfte, at de penge, der bliver brugt til at afskaffe lagerbeskatningen bagud i tid, er nogle, der er afsat i iværksætteraftalen.
Vi i Danmarksdemokraterne er i hvert fald glade for, at det blev glemt i første omgang, så vi fik de 10 år tilbage.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-12-17:
Jeg mener simpelt hen ikke, det er ansvarligt at fremlægge et forslag her, hvor man ikke har taget stilling til, hvad det er for nogle opgaver, der skal bortfalde.
Man siger, at der er en administrativ byrde, der skal løftes, og at den skal løftes inden for Skattestyrelsens ramme; man har ikke anvist hvor.
Jeg mener simpelt hen ikke, at man kan komme her og sige, at det er ansvarlig økonomisk politik, eller at det er ansvarligt fra aftalepartiernes side.
Og så mener jeg, at når man ændrer grundlæggende på et lovforslag mellem førstebehandlingen og andenbehandlingen, så må man i det mindste gå herop og forklare, hvad det er, man ændrer, og hvorfor.
Anders Kronborg (S), 2024-12-17:
Det er også rigtigt, at der er ændret i det her lovforslag, og det er jo, fordi der er en kreds af aftalepartier, ansvarlige partier, der har sat sig sammen og lyttet til bemærkninger og lyttet til interessentbemærkninger og har justeret på forslaget.
Aftaleparterne er fuldstændig tilfredse, men SF står jo langt, langt ude i forhold til det her forslag, og jeg synes et eller andet sted, at det er at spilde Tingets tid, at vi skal til at have et samråd i dag, og så skal vi gentage hele succesen i morgen med endnu et samråd.
Nu er der fra ordførerens side indkaldt til et samråd i morgen i Skatteudvalget, hvor ordføreren selv er næstformand.
Der kommer skatteministeren, stiller op og besvarer spørgsmål som en helt naturlig del af lovbehandlingen.
Så SF's ordfører bør sige, at man dropper samrådet i morgen og så tager spørgsmålene her, men det ved jeg ikke om SF's ordfører er klar til.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-12-17:
Ja, det er jo nu her ved andenbehandlingen, vi skal tage stilling til ændringsforslagene.
Det er rigtigt, at jeg har kaldt skatteministeren i samråd, fordi jeg simpelt hen ikke skriftligt har kunnet få svar på de rimelige spørgsmål, som jeg mener jeg har stillet.
Der er simpelt hen ikke kommet svar tilbage, og det er jo også, på grund af at man har kørt en så forhastet proces.
Så jeg gik ud fra, at skatteministeren med god grund ikke kunne nå at svare på alle vores spørgsmål i dag, og så må han jo nå det inden tredjebehandlingen.
Men jeg håber da, at man vil tage det seriøst, at man har ændret grundlæggende på det her lovforslag siden førstebehandlingen, og at det derfor er noget helt andet, vi skal stemme om i dag, og at man derfor også vil blande sig i debatten.
Pause Pause (Pause), 2024-12-17:
Mødet er udsat.
Camilla Fabricius (S), 2024-12-17:
Jeg giver ordføreren fuldstændig ret i, at her tager vi et skridt i den rigtige retning, og det er også derfor, vi er opmærksomme på, at vi skal evaluere.
Jeg tror, det er vigtigt, at man også gør klart, at vi er i Danmark, og at der er ting, der gør sig gældende i Danmark.
Vi er rigtig langt med ligestillingen, og det er rigtig vigtigt, at vi sikrer, at børn har begge forældre.
Men vi er også nødt til at sikre, at vi passer ordentligt på børnene, og det er jo derfor, at vi også har været så grundige i arbejdet og prøver at lytte til både høringssvarene på den ene side og høringssvarene på den anden side for at forsøge at lægge os i midten.
Christian Friis Bach (V), 2024-12-17:
Det bliver blandt nogle af spørgerne fremhævet her, som om den norske ekspert bag definitionen i Norge undsiger definitionen, al den stund at den tilsyneladende ikke skulle gå langt nok.
Men hvis man læser det brev, vi har fået, er det jo faktisk et brev, der siger, at man måske slet ikke bør bruge forældrefremmedgørelse i lovgivningen og i vejledningerne.
Så det svar, vi har fået fra den norske ekspert, trækker jo i virkeligheden den modsatte vej, og vi tager nu et skridt i den rigtige retning, kan man sige, til at sætte fokus på problemet, men gør det på en måde, hvor vi har barnets tarv i fokus.
Jeg vil bare høre, om ordføreren er enig i den udlægning af brevet fra den norske ekspert.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-12-17:
Jeg tror ikke, at der er mange af dem, vi snakker om her, der kan gå personligt konkurs, for det er jo et holdingselskab.
Det er jo den konstruktion, at man opretter et selskab til at eje sine aktier i, og det er dermed også der, meget af skattebetalingen ligger.
Det er jo selskaber, der får skattelettelsen.
At de fleste af dem så kun er ejet af én person, vil jo sige, at det er selskaberne, der har udfordringen.
Jeg ved godt, at der er nogle partier herinde, der mener, at lagerbeskatning generelt ikke er en ordentlig form for beskatning.
Det med, at man betaler løbende skat af værdien af bolig, løbende skat på sin aktiesparekonto eller løbende skat, hvis man har investeringsforeninger, synes man ikke er retfærdigt.
Men det er jo et skatteprincip, som der har været i rigtig mange år i dansk ret, og som har gjaldt i hele den her periode, hvor man nu vil gøre det med tilbagevirkende kraft.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2024-12-17:
Jeg er altid villig til at se på, hvordan vi kan gøre lovgivningen bedre, hr. Søren Søndergaard.
Mit ønske har været at minimere den statslige administrative byrde på den her baggrund.
Og et er, at der har været 0,6 årsværk.
Noget andet har været det antal af henvendelser og det administrative bøvl, det også har medført på politisk niveau, hvor min grundholdning er, at kommunerne er bedst til selv at finde ud af, hvad de vil samarbejde om, og hvis vi har en pose penge fra udlodningsmidlerne, der går til det, så er der ikke behov for en større statslig involvering i det.
Søren Søndergaard (EL), 2024-12-17:
Det der store administrative bøvl er altså 0,6 medarbejder eller 0,6 årsværk.
Så større er det heller ikke.
Men bortset fra det
Det er jo det, der er idéen i det.
Når f.eks. Kulturregion Midt- og Vestsjælland, som består af kommunerne Kalundborg, Lejre, Odsherred, Ringsted, Slagelse og Sorø, laver en forfatterskole for unge, kan der komme forfattere fra hele området.
Så kan de ikke hver især lave det.
Og hvis de andre bare får nogle penge, som de kan bruge enten til at lappe huller, eller hvad ved jeg, så forsvinder det, der gør, at de mindste kommuner, der kan mindst selv, får den hjælpende hånd.
Det er det, vi synes er problemet i det her, og det er derfor, vi sådan set vil stille det ændringsforslag om, at vi fortsætter kulturregionerne.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2024-12-17:
Det er jeg enig med fru Zenia Stampe i.
Desværre er Aalborg Kommune jo et rigtig godt eksempel på, hvordan man på den ene side med den museumsreform, alle partier i Folketinget har stemt for, har fået tilført kommunens museer et ikke ubetydeligt beløb, hvorefter borgmesteren bakket op af et stort flertal i byrådet vælger at skære ned på de selv samme museer.
Og det er, på trods af at Folketinget jo bakkede op om et hyrdebrev herfra, hvor vi netop gjorde opmærksom på, at museumsreformens ambitioner jo ikke måtte føre til det modsatte.
Det har dog ikke noget at gøre med den lovhjemmel til de midler, vi taler om her.
Zenia Stampe (RV), 2024-12-17:
Det er jeg glad for at høre.
Derfor er det bare en opfordring herom , fordi jeg ved, ministeren er glad for kultur og passer godt på sit ressort.
Så jeg håber, at ministeren vil følge op på og følge med i, at det her ikke fører til færre penge til kultur i kommunerne, for det kunne man godt frygte, når man ved, hvilken situation kommunerne er i.
Her skal der ikke lyde nogen bebrejdelse af kommunerne.
Men hvert eneste år står man jo over for besparelser, så det her kunne jo være den nemme vej, desværre, til besparelser.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2024-12-17:
Det korte svar er ja.
Det er kulturelle udlodningsmidler, og de kan ikke bruges til andet.
Når det er overskud fra Danske Spil, er det type 2-midler, og de skal bruges til kulturelle formål.
Det er lovbestemt.
Zenia Stampe (RV), 2024-12-17:
Vi er jo en del af finanslovsaftalen, og derfor stemmer vi for det her forslag.
Men jeg synes ikke, jeg behøver at holde det hemmeligt, at vi ikke er så begejstrede for det, for vi er faktisk glade for kulturregionerne.
Men det, jeg gerne vil spørge ministeren om, er: De her penge, der så bliver udbetalt til de enkelte kommuner, er ikke længere øremærkede til kulturregionerne, men er de øremærkede til kultur?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2024-12-17:
Tak for det, formand.
Jeg skal starte med at undskylde over for hr. Søren Søndergaard, hvis min tilstedeværelse tæt på talerstolen gav anledning til en retorisk forstyrrelse.
Det var nu ikke meningen; det var blot udtryk for et vist engagement i sagen.
Som kulturminister arver man bureaukrati, der nogle gange er utrolig berørt af patina og med mange år på bagen.
Det medfører en hel del bøvlet bureaukrati og administration og ikke mindst tidsforbrug i Kulturministeriet, som jeg har valgt sammen med en bred vifte af partier at forsøge at trænere og luge ud i: mindre bøvl, mindre bureaukrati, mindre statslig styring.
Det er helt korrekt, hvad hr. Søren Søndergaard sagde i den første halvdel af hr. Søren Søndergaards tale.
I det omfang der er en kommune, der ikke ønsker at være en del af en kulturregion, så findes den ikke længere, som den gjorde før.
Det betyder bare, at der ikke er en statslig overligger, en statslig indblanding, et statsligt stempel på, at det her foregår.
Det vigtige for mig er, at der ikke bliver en krone mindre at arbejde for.
Pengene, jævnfør de indbyggertal, der måtte være, kommer stadig væk ud til kulturformål.
Og de pengebeløb, der kommer ud til de forskellige kommuner, bliver ikke mindre.
Der er bare ikke nogen statslig indblanding i, hvordan de enkelte kommuner samarbejder om de kulturformål, de i fællesskab enten i form af en kulturregion eller i et løst fastsat samarbejde måtte ønske at fremme.
At finde balancen i det kan godt frembringe uenighed, men et ønske om at gøre bøvlet og bureaukratiet en lille smule mindre har også ledt frem til den konklusion, der for mig står klart: De her kulturregioner, der blev indført for efterhånden mange år siden, fylder noget politisk; de borgere, der bruger tilbuddene, får glæde af dem, fordi der er finansiering med, og det vil der også være i fremtiden.
Det betyder ikke, at jeg ikke respekterer hr. Søren Søndergaards holdning.
Jeg kender næsten ikke noget medlem af Kulturudvalget, der læser lige så grundigt ned i papirerne, hvilket jo ofte er til stor glæde for ministeren og nogle gange også til en lille smule ulejlighed.
Men om det sidste, hr. Søren Søndergaard sagde, i forhold til om man som parti, der interesserer sig for kultur i hele Danmark, kunne se sig selv i at stemme for lovforslaget, vil jeg bare understrege, at der jo ikke bliver færre penge til kultur på tværs af Danmark med det her lovforslag, tværtimod.
Den her regering har trods alt øget de kulturelle budgetter pænt der, hvor der har været fundet behov for det.
Søren Søndergaard (EL), 2024-12-17:
Altså, jeg har ikke behov for at trænere situationen.
Jeg har fået at vide, at jeg kan stille forslaget uden en fornyet udvalgsbehandling.
Hvis der er andre, der er lige så overraskede som mig, synes jeg, det vil være fint med en udvalgsbehandling, men det er ikke noget, jeg vil kræve på nuværende tidspunkt.
Det kan jo være, at det kaster lys over det hele.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-17:
Først og fremmest mange tak for en, synes jeg, rigtig god, bred politisk aftale og også for behandlingen her i dag.
Den var effektiv.
Det bunder selvfølgelig i, at vi har gennemarbejdet det her rigtig godt og har set på, hvad det er for nogle udfordringer, vi står med, og har fundet nogle fælles løsninger, som vi også solidt har belyst konsekvenserne af.
Det handler, som mange ordførere indtil videre også har været inde på, først og fremmest om at afskaffe en regel, som går ud over de mest udsatte i kontanthjælpssystemet, nemlig reglen om den skærpede rådighedssanktion for de aktivitetsparate kontanthjælpsmodtagere, som jo har udfordringer, ud over at de ikke har noget arbejde.
Flere har været inde på, at det er en regel, som er uhyre svær at administrere derude.
Vi kan også se, at den enkelte borger har meget, meget svært ved at navigere i det.
Det er nogle konsekvenser, der er ret mærkbare.
Man kan miste sin ydelse i 3 måneder som borger.
Så det er klogt, at vi med et bredt politisk flertal i Folketinget får fjernet den.
Det er hverken fair i mine øjne, og det er heller ikke i tråd med den oprindelige aftale, der blev lavet politisk, at det var sådan her, det skulle ramme.
Derfor er det godt, at vi her får styrket retssikkerheden og får fjernet en regel, der er så kompleks, at ingen kommuner oplever, at den er til at have med at gøre.
Derudover er det rigtigt, at vi også præciserer reglerne om, hvornår kontanthjælpsmodtagere kan have kortvarige ophold i udlandet.
Der har været nogle eksempler på, at folk er blevet trukket i ydelse, fordi de har taget turen over grænsen for at handle.
Det har selvfølgelig aldrig været meningen, men det er også vigtigt for mig at understrege, at det stadig gælder, at man skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet, hvis man modtager penge af det offentlige.
Det er et fuldstændig grundlæggende princip, som jeg til hver en tid kommer til at stå vagt om.
Hvis du kan, skal du, og hvis der er arbejde at få, skal du tage det, og du skal stå til rådighed.
Men i den her sag har vi at gøre med en situation, hvor praksis allerede er ændret, sådan at kontanthjælpsmodtagere kan tage helt kortvarigt ophold i udlandet, f.eks. i forbindelse med grænsehandel.
Derfor formaliserer den regelændring, vi står med her, i virkeligheden bare den gældende retstilstand, der har været gældende siden 2022.
Jeg vil også godt på baggrund af bemærkningen fra ordføreren fra DF understrege, at hvis du har en overnatning i udlandet eller tager længere ophold, så skal det meddeles, og det kan selvfølgelig ikke ske inden for vores ydelsessystem, uden at man har gjort opmærksom på det.
Sker det, vil man blive trukket i sin ydelse.
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-17:
Tak for det.
Jeg var lige ved at begynde at grine der.
Det er jo måske i virkeligheden, fordi jeg i allerhøjeste grad mener, at en stor del af Danmarks problemer kan koges ned til en bouillonterning, nemlig islamisk indvandring.
Jeg har svært ved at pege på et enkelt politisk område, som ikke på nogen måde er negativt påvirket af muslimsk indvandring.
Så i virkeligheden kan alle Danmarks problemer måske koges ned til at være direkte eller indirekte forårsaget af islamisk indvandring.
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-17:
Tak for ordet.
Jeg vil bare komplimentere ordføreren, for jeg synes, at det er fantastisk, hvordan han altid kan få enhver lille sag til at handle om integrationspolitik.
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-17:
Tak for det.
Vi støtter selvfølgelig forslaget, men jeg kan ikke lade være med at nævne, nu jeg har muligheden for det, at det jo egentlig er lidt sjovt med den her tilgang, vi har haft til danskere på kontanthjælp, som måske har været nede at grænsehandle, og som så er blevet trukket i deres kontanthjælp, når der findes så mange andre, der eksempelvis rejser til de lande, som de – i gåseøjne – er flygtet fra.
Vi har også en stribe af syriensterrorister, der har rejst rundt til forskellige steder i verden og kommer hjem.
De bliver ikke sanktioneret, og så er det lidt mærkeligt, at man på den her måde systematisk har kørt på danskere.
Det virker jo næsten, som om vi bliver behandlet som andenrangsborgere i vores eget land.
Det kan vi selvfølgelig under ingen omstændigheder være tilfredse med.
Men vi støtter forslaget, fordi vi mener, at det er rystende og det er forkert med den måde, som man har behandlet folk på ved eksempelvis at sanktionere dem for at køre et smut over grænsen.
Så vi støtter lovforslaget, men undrer os over, at man systematisk lader folk rejse til de lande, som de påstår at være flygtet fra, uden at have nogen som helst former for sanktioner i forbindelse med det.
Kim Valentin (V), 2024-12-17:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg er hundrede procent enig, men det var bare, fordi jeg selv glemte at sige, at Moderaterne ikke er til stede i salen, og jeg skulle huske at sige, at de støtter forslaget.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-12-17:
Mange tak.
Den her skærpede rådighedssanktion, som er den overvejende del af det her lovforslag, giver egentlig god mening.
Altså, vi har jo den tilgang til det, at hvis man modtager støtte, men ikke vil deltage og ikke møder op i forbindelse med det tiltag, der skal hjælpe en tættere på arbejdsmarkedet, så bliver man skåret i ydelse.
Med en skærpet rådighedssanktion betyder det, når det er sket, og når man allerede en gang før har prøvet, at det ikke gik, som det skulle, så må man godt stille nogle strengere krav.
Så egentlig kunne man tænke: Hvorfor er det så, at vi alle sammen er så enige om at fjerne det her?
For vi er mange, der faktisk synes, at det er nogle gode principper at have.
Men som det blev nævnt før, har ingen af kommunerne helt kunnet finde ud af det.
Borgeren har uden tvivl overhovedet ikke fattet, hvad det er, vi reelt har sat gang i her.
Så selv om principperne er rigtig gode, og selv om vi kunne stå og sige, at det da ikke er vores skyld, at kommunerne kan ikke finde ud af, hvad vi skriver, så tror jeg, at det er helt rigtigt, som jeg tror det var Socialdemokratiets ordfører der sagde, at vi måske skal kigge indad og sige: Det er jo nok ikke skrevet helt så simpelt, hvis det er, at ingen kan finde ud af det.
Så Liberal Alliance støtter forslaget.
Vi håber på, at vi også kan få kigget videre ind ind i det her område, så vi alligevel holder den her balance og sikrer os, at det ikke går ud over de forkerte, og at det selvfølgelig skal have en konsekvens for dem, som hverken vil eller forsøger.
For der er ikke noget galt i, at vi stiller nogle betingelser, når det er, at man indgår i et ledighedsforløb.
Karsten Hønge (SF), 2024-12-17:
Det kan være på sin plads med sanktioner, når de er skræddersyet til den situation, som mennesker er i, og når de altså giver mening.
Andre sanktioner kan ofte ende med at være fuldstændig unødige, nidkære og nogle gange faktisk mest minde om chikane.
Jeg synes jo, at vi i det hele taget skal have et system, som i højere grad bygger på tillid frem for kontrol.
Med det her lovforslag retter vi en lille smule op på det.
SF støtter det, og jeg har lovet at hilse fra De Radikale og sige, at det gør de også med udelt begejstring.
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-17:
Det er svært at koge ret meget mere suppe på det her forslag, i forhold til hvad de andre ordførere har sagt.
Her er vi inde at styrke retssikkerheden, og alle de her detailregler, som vi er så megagode til at lave i Danmark, får vi ryddet op i.
Der var bare en enkelt ting, hvis jeg skal komme med en tilføjelse, og det er til hr. Kim Edberg Andersen, som spurgte, om man nu kunne afskaffe mere, og sagde, at det vel ikke kunne lade sig gøre nemt.
Men det har man faktisk gjort på transportområdet, hvor man har afskaffet, jeg tror, det var 93 love på en gang.
Så man kan faktisk godt gøre det her.
Vi i Konservative bakker selvfølgelig op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-12-17:
Tak for det, formand.
Vores retsvæsen og domstole er det, det skal dreje sig om.
I regeringsgrundlaget præciseres det, at man fra regeringens side fokuserer rigtig meget på velfungerende domstole, fordi de er en grundpille i retsstaten og i velfærdssamfundet.
Derfor er kapaciteten i vores retsvæsen og i domstolene fuldstændig afgørende for, at man kan få behandlet sagerne til den rigtige tid.
Ellers kan det også komme til at gå ud over retsfølelsen i et samfund.
Derfor er det med rigtig stor glæde, at man i november måned sidste år med den bredeste politiske aftale, der kan laves her i Folketinget, indgik aftalen om nye rammer for domstolenes økonomi fra 2024 til 2027.
Her er aftaleparterne enige om, at man også skal fokusere på forholdene og kapacitetsudfordringerne i Grønland.
Det er kapacitetsudfordringer, der har været diskuteret gennem længere tid, og meget bredt politisk er erkendelsen nu, at det skal der gøres noget ved.
Derfor er det en rigtig stor glæde, at man nu får løftet standarden og kapaciteten i Grønland, så den kommer til at afspejle det, der også skal være kvalitetsniveauet og standarden her i Danmark.
Det første er, at man laver en opnormering i forhold til landsdommere fra en til to.
Det næste element er, at man også kan gøre brug af pensionerede dommere i retsvæsenet.
Det tredje er, at man indfører bistandsværgekoordinatorer for simpelt hen at få smidiggjort den del af retsvæsenet.
Det fjerde element er, at man får kigget på, at der også skal laves en digitaliseret tinglysning i Grønland, som vi kender det her i Danmark.
Sluttelig er der det, at man også får givet hjemmel til, at når det er muligt, skal der også være mulighed for, at man laver digital kommunikation i retsplejen i Grønland.
Det her er et rigtig godt lovforslag, og det er rigtig godt, at der er lavet en økonomisk ramme, som forhåbentlig vil gøre, at kapaciteten hurtigt kan komme på plads, sådan at man kan få lavet en udligning af nogle af de forskelle, der er mellem Danmark og Grønland.
Socialdemokratiet støtter naturligvis det her lovforslag.