runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-23:
Jeg synes, man kan beskylde min argumentation for mange ting, men at den skulle være sjov, er ikke en af dem.
Det er afgørende for mig at sige, at jeg ikke deler opfattelsen af, at vi ændrer ved magtens tredeling, og derfor er jeg også uenig i det sidste argument, som ordføreren fremfører.
Jeg tror også, man må være ærlig og sige, at vi ikke med det her lovforslag sikrer, at ingen af de mennesker, som loven retter sig mod, kan komme ind i Danmark – selvfølgelig gør vi ikke det.
Men vi gør det vanskeligere, og vi får en mulighed for at sikre, at nogle af dem ikke kommer til Danmark, og jeg tror, man skal være opmærksom på, når vi taler om så alvorlige ting, at hvis bare en person for meget kommer hertil, kan det få nogle helt urimelige konsekvenser vores befolkning.
Peder Hvelplund (EL), 2019-10-23:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg er fuldstændig enig i, at det er en meget alvorlig situation, vi står i her, både i forhold til det konkrete, men også i forhold til den proces, der har været omkring det her lovforslag.
Og når det er så alvorlig en sag, vil jeg da bare gøre ordføreren opmærksom på, at man jo kunne have løst det her ved at tage de mistænkte fremmedkrigere, der sidder fængslet dernede, hjem til Danmark, for netop at sikre, at de blev stillet for en domstol, at der blev ført bevis, og at de eventuelt blev dømt og senere fængslet, hvis man mente, det her var alvorligt.
Det har regeringen så valgt ikke at gøre, og nu står man i den her situation, og det kan man jo så beklage.
Men jeg vil godt spørge ordføreren om noget.
Det fremgår jo af bemærkningerne til lovforslaget, at der er en mindre procesrisiko.
Det betyder jo på almindelig dansk, at regeringen anerkender, at det her kan være i strid med menneskerettighedskonventionen, altså de internationale konventioner, og der står i vores fælles forståelse, altså forståelsespapiret, og jeg citerer, at vi til enhver tid skal respektere de internationale konventioner.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-23:
Den situation, vi får, hvis vi lader dem komme til Danmark og få en straf, er, at de efter afsonet straf, selv om vi dér frakender dem det danske statsborgerskab, er inden for landets grænser, og så kan det være meget vanskeligt at få dem ud igen.
Dermed udgør de en større trussel mod vores fælles sikkerhed, end hvis de aldrig kommer tilbage til Danmark.
Det er derfor, vi ønsker at fratage dem statsborgerskabet, mens de er uden for Danmark.
De her mennesker, der vælger at tage til Syrien og kæmpe for kalifatets terrorsag, har selv valgt en enkeltbillet væk fra vores fællesskab, og derfor vil vi gøre alt, hvad vi kan, for at de ikke kommer tilbage igen.
I forhold til om vi tilsidesætter de forhold, der er beskrevet i forståelsespapiret, vil jeg bare sige, at det mener jeg bestemt ikke vi gør.
Peder Hvelplund (EL), 2019-10-23:
Jamen det bør jo stadig væk være sådan, at hvis man f.eks. rejser ind i de områder, der er dernede – det er jo allerede ulovligt – bør det være sådan, at når man vender tilbage til Danmark, vil man blive anholdt og stillet for en dommer og få en dom.
Det, der sker her, er, at udlændinge- og integrationsministeren får en beføjelse til at træffe en domstolslignende beslutning og fratage en borger statsborgerskabet.
Det er jo et brud med den retspraksis, vi normalt har.
Så vil jeg bare gerne have ordføreren til at bekræfte, at hvis det viser sig, at det her er i strid med de internationale konventioner, altså menneskerettighedskonventionen, så vil man selvfølgelig tage den beslutning til efterretning.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-23:
Det er et meget vanskeligt spørgsmål at nå at besvare på 30 sekunder.
Det, der er at sige i forhold til procesrisikoen,
er, at det er juristerne i centraladministrationens vurdering, at det her klart holder sig inden for menneskerettighederne.
Så er det rigtigt, at de skriver, at der er en mindre procesrisiko.
Den procesrisiko, de angiver, er på det mindste trin, man kan angive den på, og det handler om, at der ikke er tilstrækkeligt med afsagte domme til, at de kan sige, at der ikke er den begrænsede procesrisiko.
Men det er vurderingen, at det ligger inden for vores internationale forpligtelser, og dermed også klart inden for det, vi har skrevet i forståelsespapiret.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-23:
Det er en utrolig spændende indføring i tankegangen på venstrefløjen, vi her får blotlagt.
Altså, det er blot nogle stakkels kriminelle, som er vildfaret i Syrien og skal hjem og resocialiseres i fængslet, ikke sandt?
Ikke et ord om, at det er folk, der har vendt Danmark ryggen; ikke ét ord om, at det er folk, vi derfor skal håndtere som netop forrædere imod det, vi alle sammen kalder Danmark, vores fædreland.
Jeg synes, det kalder på en vis form for refleksion både hos ministeren og hos ordføreren over, hvad det egentlig er for nogle ret ekstreme partier, man bygger sin regering på.
Når det så er sagt, vil jeg gerne spørge ordføreren, hvori rimeligheden egentlig består, at det er en international konvention – en FN-konvention tror jeg – som åbenbart afgør, at der er en hel stribe syrienskrigere, som man ikke vil og derfor ikke kan, siger man, fratage statsborgerskabet.
De folk, der alene har det danske statsborgerskab, er vel også landsforrædere; de har også vendt Danmark ryggen.
Skal de så ikke behandles ligesådan?
Det er jo dybt afslørende at høre socialisterne spørge retorisk: Er den alvorligste forbrydelse, disse mennesker har begået, i virkeligheden ikke bare, at de har vendt Danmark ryggen?
Jeg mener ikke, at man kan begå nogen alvorligere forbrydelse end at vende sit fædreland ryggen og dermed vende hele den historiske arv, hele den folkelige virkelighed, som man er blevet en del af, oven i købet ved billigelse fra et flertal i Folketinget, ryggen.
Er hr. Morten Dahlin ikke enig i, at det formodentlig er den alleralvorligste forbrydelse, man som dansker kan begå, altså at vende hele det historiske, folkelige, kulturelle fællesskab, der er Danmark, ryggen?
Når det så er sagt, har jeg nu flere gange hørt hr. Morten Dahlin sige, at disse mennesker aldrig skal sætte fod på dansk jord igen.
Det lyder sådan salvelsesfuldt fint, men det kolliderer jo fuldstændig med tanken om, at de her regler så på et eller andet givent tidspunkt ikke skal gælde længere.
Hvornår skal solen så at sige gå ned, sådan at de her forbrydere, de her landsforrædere alligevel kan vende tilbage med dansk statsborgerskab?
Jeg forstår overhovedet ikke, hvorfor de her regler skal ophæves på et eller andet givent tidspunkt efter Venstres forgodtbefindende.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-23:
Jeg har læst de høringssvar, der er kommet, ganske grundigt, og jeg har jo ikke på noget tidspunkt sagt, at jeg er enig i alle de synspunkter, der er tilkendegivet i høringssvarene.
Det, jeg er enig i, vedrører muligheden for at dispensere fra tidsfristen og det, der vedrører solnedgangsklausulen.
Det synes jeg er fornuftige indvendinger, som vi bør indrette loven efter.
Jeg mener, at den ændring, vi laver i dag, ligger helt inden for princippet om magtens tredeling.
Og det mener jeg at den gør, fordi vi fastholder, at det er Folketinget, der laver loven, at det er den udøvende magt, der træffer afgørelser, og at der er mulighed for, at man kan få afgørelsen prøvet ved en domstol.
Så nævnte jeg også en række ganske indgribende afgørelser – eksempelvis det forhold, at man kan få tvangsfjernet børn –
som følger den samme logik.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-23:
Men bare for alligevel at forstå den logik – for det her handler jo om, at der er nogle mennesker, der har gjort noget kriminelt, noget ulovligt, og derfor vil man fratage dem det danske statsborgerskab, altså en ret stor og hård straf, og det er jo ifølge det her forslag ministeren, der skal dømme, om der er beviser nok til at gøre det – vil jeg høre: Hvordan kan den sammenligning overhovedet komme fra ordførerens side?
Man må da erkende, at man gør ministeren til den dømmende magt, altså med hensyn til om de forhold, som personerne er rejst ud under, har været kriminelle.
Jens Rohde (RV), 2019-10-23:
Så kan jeg sige, at det er fru Birthe Rønn Hornbech, der sidder inde i mig, For jeg er oplært af hende, når det handler om retsprincipper i det her land, og jeg kan høre hende endnu, og jeg er hundrede procent sikker på, at hun aldrig ville være gået med til det her retskulturelle forfald, som vi oplever ved den her behandling i dag.
Så lad mig spørge til hele den praktiske gennemførelse.
Hvorfor er det, at man mener at kunne håndtere en meget stor gruppe og at sætte dem bag lås og slå, hvis de bryder loven, mens man ved den lille gruppe, der har dobbelt statsborgerskab, mener, at dem kan man ikke håndtere, og derfor må man fratage dem statsborgerskabet?
Hvorfor tackler man ikke igennem?
Morten Dahlin (V), 2019-10-23:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Det her handler jo om, at vi ønsker at fratage dem, der har dobbelt statsborgerskab, deres danske statsborgerskab, og det er, fordi det ikke er muligt at fratage en med et enkelt statsborgerskab et statsborgerskab, hvis vedkommende så bliver statsløs.
Derfor må vi jo i den her meget alvorlige situation, hvor der altså lige nu i Mellemøsten er folk med et dansk pas, som har tilsluttet sig nogle af de værste terrororganisationer i verden, gøre, hvad vi kan, inden for retsstatens principper, og den balance synes jeg at vi har fundet i det her lovforslag.
Kristian Hegaard (RV), 2019-10-23:
Tak, og først og fremmest tillykke til en Brøndbyfan med en debut på talerstolen, og jeg vil indledningsvis kvittere positivt for den aktive støtte til solnedgangsklausulen, som jo bl.a. var noget, som Morten Østergaard og Søren Gade for et par år siden skrev i et indlæg var et godt princip i forbindelse med hastebehandling.
Men her stopper skåltalerne nok også for mit vedkommende.
For jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren som repræsentant for et såkaldt liberalt parti, hvor frihedsrettigheder osv. er skudt frem, når man med det her lovforslag har lagt op til, at man kan tage et statsborgerskab fra personer, uden at de har overtrådt straffelovens kapitel 12 og 13, altså uden at de har opfyldt en gerningsbeskrivelse, der står deri, uden at de har overtrådt et gerningsindhold, der fremgår af straffeloven: Hvordan synes man at det skaber en retssikkerhed, at man ikke direkte kan se i loven, hvad det er, der skal til, for at man kan få frataget sit statsborgerskab?
Morten Dahlin (V), 2019-10-23:
Tak til hr. Kristian Hegaard for lykønskningen, og tak for at nævne Brøndbyernes Idrætsforening, som vi jo deler en passion for.
Også tak for at nævne, at hr. Søren Gade og hr. Morten Østergaard før valget i en kronik skrev, at hastelovgivning som udgangspunkt skal belægges med en solnedgangsklausul.
Det mente Venstre før valget, og det mener Venstre også efter valget.
For i modsætning til visse andre – uden at nævne navne – går vi rent faktisk op i, at det, vi siger før valget, også skal gennemføres efter valget.
Så spørger ordføreren til retssikkerhed.
Det er væsentligt for os som liberalt parti at sikre folks retssikkerhed, og der vil i sager som denne altid være en balance mellem på den ene side behovet for at beskytte danskerne og den danske befolkning mod nogle af de værste terrorister i verden og så på den anden side retsstatens principper, som vi selvfølgelig skal stå på mål for.
Og vi mener sådan set, at vi her har fundet en balance, og er man er utilfreds med den afgørelse, som myndighederne træffer, vil man altid kunne indbringe den for en domstol, hvis man overholder den tidsfrist, der er sat i lovforslaget.
Peder Hvelplund (EL), 2019-10-23:
Tak for det.
Jeg vil også gerne starte med at gratulere ordføreren for en retorisk veludført jomfrutale.
Men hvis vi nu så vender os til indholdet i stedet for, kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren: Venstre betragter jo sig selv som et lov og orden-parti, og med de mennesker, vi taler om her, lyder det, som om deres største forbrydelse er, at de har vendt Danmark ryggen.
Det er ikke Enhedslistens opfattelse.
Det er ikke den alvorligste forbrydelse, de har begået.
Det er de forbrydelser, de er mistænkt for at have begået nede i Syrien.
Der kan være tale om krigsforbrydelser, der kan være tale om voldtægt, der er tale om drab, der er tale om ganske alvorlige forbrydelser.
Derfor bør det selvfølgelig være sådan, at når de borgere har et dansk statsborgerskab, så skal de stilles for en domstol.
De skal dømmes for de her forbrydelser, hvis de vel at mærke kan kendes skyldige i dem.
Det er jo sådan, vi opfatter det i en retsstat.
Der skal jeg bare forstå: Mener Venstre virkelig, at den alvorligste forbrydelse, de her mennesker har begået, er, at de har vendt Danmark ryggen, og at en passende straf derfor er, at man fratager dem det dobbelte statsborgerskab, altså fratager dem det danske statsborgerskab, men at man ikke derudover ønsker, at de bliver stillet for en domstol og dømt for de forbrydelser, de potentielt kan have begået?
Morten Dahlin (V), 2019-10-23:
Tak for spørgsmålet, og endnu en gang tak for lykønskningen.
Men jeg bliver nødt til at understrege over for ordføreren og over for Enhedslisten, at her er tale om nogle mennesker, der har begået nogle af de værste forbrydelser, man overhovedet kan forestille sig, ja, faktisk nogle forbrydelser, vi sikkert ikke engang vil kunne forestille os.
Samtidig med det udgør de en reel sikkerhedsrisiko for Danmark, og hvis vi derfor har muligheden for at sikre, at de her mennesker aldrig nogen sinde betræder dansk jord, mens vi holder retsstatens principper i hævd, så mener vi i Venstre, at det har vi en forpligtelse til at gøre, for vi har sådan set ikke lyst til, at de her mennesker kommer tilbage til Danmark.
Tak til hr. Jens Rohde, og tak for lykønskningen.
Hvad angår fru Birthe Rønn Hornbech: Vi har mange tidligere folketingsmedlemmer i Venstre, nogle er savnet, nogle er lidt mindre savnet, men tak for at minde os alle sammen om fru Birthe Rønn Hornbech.
Jeg mener, at det her lovforslag holder sig inden for alle principper i forhold til retsstaten og i forhold til magtens tredeling.
Men vi har i Venstre en bekymring for adgangen til at få sin sag prøvet ved en domstol efterfølgende, altså om der sikres en reel adgang, eller om den blot er teoretisk, og derfor har vi med interesse læst nogle af de indvendinger, som bl.a. Dommerforeningen er kommet med, og vi glæder os til i udvalgsbehandlingen at finde en konkret model for, hvordan vi kan sikre en reel adgang til at få sin sag prøvet ved en domstol, måske ved en dispensationsadgang.
Peder Hvelplund (EL), 2019-10-23:
Jeg skal bare forstå det rigtigt.
Når nu vi er enige om, at det er nogle meget alvorlige forbrydelser, må det afgørende da være at få de mennesker dømt og få dem straffet for de forbrydelser.
Vi sikrer bare, at de ikke får muligheden for at bevare deres danske statsborgerskab.
Der bliver jo ikke gjort noget for retsforfølge de her mennesker.
Der bliver ikke gjort noget for at tage dem hjem, selv om de er danske statsborgere, stille dem for en domstol og dømme dem.
Der bliver ikke gjort noget for at hjælpe de lokale myndigheder med at lave en retfærdig rettergang dernede.
Der bliver ingenting gjort.
Det virker jo, som om at den alvorligste forbrydelse ikke er de helt ubegribeligt grove forbrydelser, de er mistænkt for at have begået dernede; det er, som ordføreren siger, at de har vendt Danmark ryggen, og at det er det, Venstre er mest optaget af at straffe dem for.
Morten Dahlin (V), 2019-10-23:
Vi ønsker i Venstre, at Danmark kan være med til at hjælpe landene med at få de mennesker retsforfulgt lokalt.
Har Enhedslisten gode ideer til, hvordan man gør det, så lytter vi altid gerne.
Men det afgørende for Venstre her, er, at de her mennesker ikke kommer tilbage til dansk jord, fordi de udgør en reel sikkerhedstrussel for Danmark og for danskerne.
Kristian Hegaard (RV), 2019-10-23:
Tak for det.
Ordføreren talte i sin besvarelse fra før om en såkaldt balance.
Der vil jeg spørge, hvor det er, der er tale om den her balance, når man kan blive udsat for noget så indgribende som det at blive frataget sit statsborgerskab for et gerningsindhold, der ikke engang fremgår af straffeloven.
Hvori består den balance?
Morten Dahlin (V), 2019-10-23:
Tak for det opfølgende spørgsmål.
Jamen balancen her består jo i, at Danmark har en interesse i at sikre sig i forhold til de her mennesker, som er rejst ned til nogle områder, hvor de har tilsluttet sig nogle af de værste terrororganisationer i hele verden, og som udgør en reel sikkerhedsrisiko.
På den ene side ønsker vi at holde dem væk fra Danmark.
På den anden side ønsker vi også at holde retsstatens principper i hævd.
Og derfor har de jo også mulighed for, hvis de er utilfreds med myndighedernes afgørelse, at indbringe deres sag for en domstol.
Og vi ønsker at sikre, at det er en reel adgang og ikke bare en teoretisk adgang.
Mette Thiesen (NB), 2019-10-23:
Jeg vil starte med at rose Venstre og også ordføreren.
For under hr. Lars Løkke Rasmussen havde man meget, meget travlt med at sige, at alle de her konventioner altså stod over danskernes tryghed og sikkerhed, men nu virker det, som om man går ind og stemmer for et lovforslag, som flere eksperter har været ude at sige faktisk strider imod de her konventioner.
Så det vil jeg egentlig gerne starte med at kvittere for.
Det, som jeg undrer mig en lille smule over, er den her solnedgangsklausul.
Jeg så her for ikke så længe siden, ligesom flere andre nok også gjorde, et billede af Venstres nye formand, hr. Jakob Ellemann-Jensen, sammen med hr. Morten Østergaard med matchende rullekraver.
Jeg skal bare spørge ordføreren, om den her rullekravealliance og den her nu solnedgangsklausul i et forslag, som egentlig oprindelig var Venstres, er noget, der kommer til at præge Venstres udlændingepolitik fremadrettet.
Morten Dahlin (V), 2019-10-23:
Tak til fru Mette Thiesen for spørgsmålet, og endnu en gang tak for lykønskningen.
Det har kronjuristerne i Justitsministeriet slået fast, og dem læner vi os op ad, så der er ikke tale om, at det strider mod nogen internationale forpligtelser.
Så nævner fru Mette Thiesen solnedgangsklausulen, og fru Mette Thiesen nævner også Venstres formand, hr. Jakob Ellemann-Jensens, nyfundne kærlighed for rullekravesweatre.
Jeg vil i den sammenhæng gerne slå fast, at jeg tror, at et flertal i Venstres folketingsgruppe hellere ser, at hr. Jakob Ellemann-Jensen fortsætter sin nuværende stil med meget pæne slips end at gå over til rullekraverne.
Men i forhold til solnedgangsklausulen var det et princip, Venstre beskrev før valget, at når man laver hastelovgivning, skal Folketinget have en mulighed for at give det den fulde lovbehandling og kigge sagerne efter igen med den ordentlige tid, og det, Venstre siger før valget, mener vi også efter valget.
Så det burde ikke være nogen overraskelse for fru Mette Thiesen.
Mette Thiesen (NB), 2019-10-23:
Det er i hvert fald det, vi gør i Nye Borgerlige.
Nu har hr. Morten Dahlin tit været ude at sige det her med, at han er på strammerfløjen, og det er i hvert fald også det indtryk, man har fået fra en artikel i Berlingske, at han er en strammer.
Så når nu hr. Morten Dahlin gør meget ud af det her med, at det ikke er en alliance med Det Radikale Venstre på udlændingeområdet, man ønsker i Venstre, kunne jeg godt tænke mig at stille ham et helt konkret spørgsmål: Når det er, at Nye Borgerlige ganske snart aktiverer grundlovens § 42 med hensyn til de her lempelser, der er sket på udlændingeområdet, kan hr. Morten Dahlin så bekræfte, at han vil underskrive, at det her kommer ud til folkeafstemning?
Morten Dahlin (V), 2019-10-23:
For at svare på det første først bliver jeg nødt til at rette en misforståelse hos ordføreren.
Det her handler ikke om en udlændingepolitisk alliance med Det Radikale Venstre.
Det her handler om en principiel sag for Venstre, altså at når man hastebehandler et lovforslag – og det er, uanset hvad det handler om – så mener vi sådan set, at der skal indbygges en solnedgangsklausul, så Folketinget ved en senere lejlighed får mulighed for at bruge al den tid, der skal til, for at kigge lovforslaget igennem.
Og nu har jeg 4 sekunder tilbage, så svaret på det sidste spørgsmål bliver kort: Nej.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-23:
Man gør ikke ministeren til den dømmende magt.
Man indretter det sådan med lovforslaget, at det er ministerens jurister, der skal træffe en afgørelse, i forhold til om de personer, lovforslaget retter sig imod, har været til skade for Danmarks vitale interesser.
Den afgørelse vil så i sidste ende blive truffet af ministeren, og hvis man er uenig i den afgørelse, kan man få den prøvet ved domstolene.
Og derfor ligger forslaget fuldt og helt inden for de principper, vi almindeligvis kender som magtens tredeling.
Marie Krarup (DF), 2019-10-23:
Jeg synes, det er rettidig omhu, at statsborgere, der er til fare for landet, kan fratages deres statsborgerskab.
Altså, fremmedkrigere er ikke velkomne i Danmark, og jeg synes, det er dejligt at høre, at regeringen vil gøre alt for at undgå, at de kommer til Danmark, herunder fratage dem statsborgerskabet.
Er dem, der kun har dansk statsborgerskab, men som er fremmedkrigere, ikke farlige for Danmark?
Er man farligere for Danmark, når man har dobbelt statsborgerskab,
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-23:
Det er det, vi gør i dag.
For den anden gruppe gør der sig gældende, at vi ikke ifølge de internationale regler, som vi har tilsluttet os, kan fratage dem statsborgerskabet, idet de derved ville blive statsløse.
Dem må vi så retsforfølge i Danmark, dømme i Danmark og efterfølgende holde øje med i Danmark.
Så der skal ikke herske nogen tvivl om, at også de hjemvendte syrienskrigere, som kun er danske statsborgere, kan udgøre en trussel, og derfor gør vi alt, hvad vi kan, for at håndtere også den trussel.
Marie Krarup (DF), 2019-10-23:
Men dermed er det jo heller ikke rigtigt, at regeringen vil gøre alt, hvad man kan, for at undgå, at fremmedkrigere kommer tilbage til Danmark.
For man vil kun gå efter en lille gruppe, nemlig dem, der har dobbelt statsborgerskab, og derefter vil man så overlade det til FN's statsløsekonvention – for det er jo den, som man åbenbart synes er vigtigere end rigets sikkerhed, som man altså synes er væsentligere – ved at lade være med at tage de sager, hvor folk kun har ét statsborgerskab, op.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-23:
Myndighederne vil i den grad komme efter også den gruppe, som kun har et dansk statsborgerskab.
Vi vil retsforfølge dem, om muligt dømme dem, og vi vil efterfølgende sørge for, at myndighederne holder ganske nøje øje med dem, sådan at vi gør alt, hvad vi overhovedet kan, for at de mennesker ikke kommer til at udgøre en sikkerhedstrussel mod danskerne.
Søren Søndergaard (EL), 2019-10-23:
Jeg kan forstå på ordføreren, at formålet med det her forslag er at forhindre, at bestemte folk kommer til Danmark.
Samtidig hører jeg ordføreren sige, at det kun går ud på at ramme folk, der har dobbelt statsborgerskab.
Det vil sige, at folk stadig væk vil være i besiddelse af et statsborgerskab og et pas fra et andet land.
Hvordan skulle det så forhindre dem i at komme til Danmark?
Det andet spørgsmål er, for nu har regeringen jo efterhånden siddet i 5 måneder: Hvornår gik det op for regeringen eller for Socialdemokratiet, at disse mennesker egentlig udgjorde en trussel?
Og hvad har man foretaget sig, indtil man fremlagde det her hasteforslag?