runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Rod (RV), 2024-02-20:
Jeg er også varm tilhænger af, at elever skal kunne have flere valgfag.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren ind til: Hvordan vil ministeren egentlig være med til at sikre, at eleverne kan få større medindflydelse på den almindelige undervisning?
Lotte Rod (RV), 2024-02-20:
Verden er et forunderligt sted.
Pludselig er der fuldt af vintergækker neden under hækken.
Hvor kommer de fra?
Hvorfor vender Månen altid den samme side ned mod os?
Hvorfor har vi egentlig lige holdt fastelavn?
Hvad for et bogstav starter det med?
Hvor mange stavelser har det?
Hvad hedder det mon på tysk?
Tænk, hvis man fandt sådan en blyantsstump som den der fra »Otto er et næsehorn« og det, som man tegnede, faktisk blev levende.
Folkeskolen skal give elever kundskaber og færdigheder og lysten til at lære mere.
Folkeskolen skal skabe rammer for oplevelser, fordybelse og virkelyst, så eleverne udvikler erkendelse og fantasi og får tillid til egne muligheder og baggrund for at tage stilling og handle.
Folkeskolen skal forberede eleverne til deltagelse, til medansvar og til rettigheder og pligter i et samfund med frihed og folkestyre.
Eleverne skal have medindflydelse på deres egen hverdag.
De skal have indflydelse på undervisningen, og de skal have gode muligheder for at dyrke faglige interesser og selv vælge fag.
For skolen er lidt som en kikkert.
Kigger man fra den ene side, ser man det, som samfundet og vi herinde har bestemt at vores børn skal lære, men vender man den om, ser man det unikke: de erfaringer og den livsverden, som eleverne kommer med.
Skolen bliver jo først demokratisk, når vi formår at gøre begge dele.
Eller som kloge skolefolk skrev i Den Blå Betænkning i 1960'erne: Elever må anbringes i meningsfulde situationer.
Derfor har jeg indkaldt til den her debat i Folketinget i dag.
Det er, fordi jeg gerne vil have, at elever skal have større indflydelse og mere medbestemmelse på undervisningen og på hele deres hverdag i skolen.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-02-20:
Tak for det.
Jeg er enig i mange af de gode elementer, ministeren fremhæver, fra regeringens folkeskoleudspil – det er tanker, vi også har gået med i SF.
Et af de spørgsmål, jeg har til udspillet, er det her med, at skolebestyrelserne får en større rolle på skolerne, og det involverer jo også elevrepræsentanter, så hvad er regeringens overvejelser om, hvordan man styrker elevrepræsentanterne og elevrådene i den større indflydelse, der skal ligge ude hos skolebestyrelserne?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-20:
Det er forkert.
Vi satte spørgsmålstegn ved, hvordan Nationalbanken kunne komme med sådan en anbefaling, fordi det jo ikke er Nationalbankens opgave at komme med politiske anbefalinger til, hvordan vi tilrettelægger tingene, eksempelvis i forhold til en kontantforbudsgrænse.
Der siger Venstres ordfører så som svar til mig, at det er en anbefaling, der er kommet fra Nationalbanken, og at den står man et hundrede procent bag.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-02-20:
Tak for ordet.
Nu er jeg som sagt den tredje på talerstolen, og jeg var her også under de to andres taler, og det kan godt være, at jeg husker forkert, men jeg mindes ikke, at hr. Mikkel Bjørn spurgte nogen af de ordførere, om der var tale om Nationalbanken.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-20:
Tak for det.
Vi har bedt om ordet, fordi der under førstebehandlingen sker det, at to regeringsordførere fra henholdsvis Venstre og Socialdemokratiet uafhængigt af hinanden bruger som argument for, hvorfor det her lovforslag fra regeringen er en god idé, at der er kommet en anbefaling fra Nationalbanken om, at kontantforbudsgrænsen skal sænkes.
Det stiller Dansk Folkeparti sig undrende over for ved førstebehandlingen, hvor bl.a. Venstres ordfører entydigt over for Dansk Folkeparti bekræfter, at der er tale om en anbefaling fra Nationalbanken, og siger, at den bør vi som politikere selvfølgelig bakke op om.
Det har så siden hen vist sig, at det er løgn og latin.
Der foreligger ikke nogen anbefaling fra Nationalbanken.
Derfor er vi i Dansk Folkeparti meget undrende over for, hvordan to ordførere for regeringspartierne uafhængigt af hinanden kan stå på Folketingets talerstol og tale om en anbefaling fra Nationalbanken, som tilsyneladende ikke eksisterer.
Ministeren skrider heller ikke ind og retter sine ordførere i de forkerte ting, der er blevet sagt.
Derfor mener vi først og fremmest, at ordførerne for Venstre og Socialdemokratiet bør gå på talerstolen i dag og give et tilsagn om, at de vil lave en tillægsbetænkning, hvor de gør det klart, at der er blevet sagt forkerte ting fra Folketingets talerstol omkring den her anbefaling fra Nationalbanken.
Og vi kunne godt tænke os, at forslaget kom tilbage til behandling i udvalget.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-02-20:
Tak for det.
Når man taler med lærere, siger de, at de før folkeskolereformen faktisk havde tid til at kigge eleverne i øjnene og gøre noget impulsivt, men det har de ikke længere på grund af alle de her bindende mål.
En del af de partier, der var med til at lave folkeskolereformen, har efterhånden anerkendt, at det var en fejl, men jeg har endnu ikke hørt en socialdemokrat tage de ord i munden, at folkeskolereformen var en fejl.
Så jeg vil bare høre, om ordføreren mener, at den var det.
Astrid Krag (S), 2024-02-20:
Tak for det.
Nu skal man jo ikke stå og kalde folk gamle, men jeg tror da, at det i virkeligheden er de gamle lærere, som er mest fly forbandet over, at vi i løbet af årene har lagt så mange tusind mål ned over deres undervisning.
Det er jo virkelig med til at indskrænke deres handlerum og det at bruge den erfaring, man som lærer opbygger gennem årene, med, hvordan man kan indrette undervisningen forskelligt.
Det har vi indskrænket, så jeg tror, at der er nogle af de – uden at kalde dem gamle – erfarne lærere, der i allerhøjeste grad glæder sig over, at vi nu er parat til på den måde at løsne taget omkring de mange mål.
Så vil vi også kigge på de fysiske rammer – en ret stor investering i de fysiske rammer – som jo også har noget at sige, i forhold til hvordan man kan indrette undervisningen.
Anne Hegelund (EL), 2024-02-20:
Det lyder godt, at I vil gøre noget for de nye lærere, men jeg tænker ikke kun, at det er de nye lærere, der har udfordringer med, om der er tid og overskud nok til at inddrage eleverne så meget, som man rigtig gerne vil derude.
Nu bliver der kigget på læreplaner, men var der andre ting, man kunne rydde op i for at sørge for, at der blev mere tid og overskud til faktisk at give eleverne noget mere at skulle have sagt?
Jeg tænker f.eks. på det her med meget fokus på eksamen og alt det, man skal lære for at kunne gå op til eksamen og klare sig godt.
Kunne det ikke komme i vejen?
Astrid Krag (S), 2024-02-20:
Vi ved jo alle sammen, at der generelt i folkeskolen, i nogle egne af landet mere end i andre, er meget store problemer med overhovedet at få ansøgere, som har en læreruddannelse, når der bliver slået lærerstillinger op.
Det er klart, at det at have den faglige ballast med og have den didaktiske viden, man får, når man bliver læreruddannet, har en del at sige i forhold til også at have det faglige overskud, der gør, at man ikke bare kan nå de pensumbokse, man skal, men også kan tilrettelægge undervisning, hvor man får alle børn med.
Derfor er det noget, vi skal tage meget alvorligt.
Jeg er glad for og forventer mig en del af den nye læreruddannelse, og noget af det, som vi ved kan gå galt, og som vi ved fra evaluering af den gamle, er jo det her praksischok, altså at selv om man har taget en uddannelse, så er den hverdag, man møder, når man kommer ud og møder eleverne, ikke helt, som man havde troet.
Der håber jeg meget, vi kommer til at se en bedring, når vi får de nye kuld af skolelærere ud.
Anne Hegelund (EL), 2024-02-20:
Jeg synes, det lyder rigtig godt, at eleverne kommer til at få mere at skulle have sagt i forhold til deres egen undervisning.
Så har jeg bare et spørgsmål.
Hvordan skal det kunne lade sig gøre at have lærere, der har overskud og tid til at gribe elevernes idéer og også til at forberede undervisning, hvor man involverer eleverne mere, både i forhold til formen og indholdet af undervisningen?
Det håber jeg meget at I har blik for.
Mattias Tesfaye (S), 2024-02-20:
Det er rigtigt, at vi lægger op til, at der skal være lidt færre bindinger i folkeskolelovgivningen og til gengæld lidt flere beslutninger, der bliver truffet lokalt – nogle af skolelederen, andre af skolebestyrelsen.
Og når vi siger skolebestyrelsen, er det jo så inklusive de repræsentanter, som elevrådene har ret til at udpege.
Jeg er selv optaget af, at vi i samarbejde med Danske Skoleelever også får diskuteret, hvordan vi så får klædt de elever godt nok på til at fylde det tomrum ud.
Og jeg er særlig interesseret i, at eleverne og forældrene får mulighed for at fylde det tomrum ud, så det ikke kun bliver skolens ansatte, de professionelle på skolen, der er i stand til at fylde de nye frihedsmuligheder ud.
Lotte Rod (RV), 2024-02-20:
Hvad er så ordførerens vurdering af, hvad det vigtigste er at gøre politisk?
Astrid Krag (S), 2024-02-20:
Jeg synes jo, at en af de roller, en dygtig lærer har, er at kende sine elever og i virkeligheden også at se sine elever.
Det ved vi også fra undersøgelser er noget af det, der betyder meget for, om eleverne oplever, at det er rart at gå i skole, og at de kan lære noget.
Det er – ud over det, om de har venner og føler sig trygge på den måde, socialt – også, om de oplever, at lærerne faktisk ser dem.
I det tror jeg ligger, at en lærer, som ser sine elever, også ser elevernes styrker og svagheder, hvordan den enkelte elev bedst lærer, og kan tilrettelægge en undervisning på en måde, der ikke er ensformig, men hvor man sikrer, at lige så forskellige som vi er, lige så forskelligt som vi lærer, skal man også kunne få undervisning på mere end en måde, så vi er sikre på, at vi får alle børn og unge med.
Lotte Rod (RV), 2024-02-20:
Tak for talen.
Så hvis man tager de socialdemokratiske briller på, hvordan ser elevernes medbestemmelse så ud?
Astrid Krag (S), 2024-02-20:
Jeg læste her i starten af måneden en bog, der hed »Pissedårlig undervisning«, som er skrevet af Alexander von Oettingen, som vi i fællesskab har sat i spidsen for det ekspertudvalg, der skal lave folkeskolens fagplaner, altså de her nye, forsimplede læringsmål for skolen.
Jeg tror sådan set, ministeren har fat i det helt rigtige, når han siger, at det, at vi har så mange tusind mål, og at der er så meget presset ind, som man skal kunne klikke af, jo gør, at det faktisk kan være sværere at lave noget andet end »pissedårlig undervisning« og lave det, som von Oettingen også peger på, nemlig en undervisning, hvor læreren ser det enkelte barn og kan tage højde for, at børn er forskellige.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-20:
En af mine fineste rejser var med inspektionsskibet i Grønland.
Vi rejste rundt og sejlede i det smukkeste solskin blandt isbjergene, men oplevede jo også en skrøbelig natur og nogle sårbare økosystemer, og dem skal vi passe godt på.
Det her lovforslag sikrer både, at vi lever op til vores internationale forpligtigelser i forhold til den konvention, der handler om at forebygge forureningen fra skibe, men også, at vi netop styrker miljøbeskyttelsen og passer rigtig godt på den sårbare arktiske natur.
Begge dele er jo i den grad radikal politik, så vi bakker fuldt og med glæde op om det her lovforslag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-02-20:
Det var da en utrolig fremdrift.
Enhedslisten støtter, at vi skal beskytte havet bedre ved Grønland, og det her lovforslag sætter så et stop for anvendelsen af tung olie til skibstransport og begrænser ophugningen af skibe i Grønland, og det støtter vi fuldt ud.
Så vi kan støtte lovforslaget.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2024-02-20:
Moderaterne er optaget af, at vi i rigsfællesskabet alle og sammen passer på vores fælles arv, den fantastiske natur, som jo findes i Danmark, men i særdeleshed på Færøerne og i Grønland.
Så vi er selvfølgelig helt med på, at vi med det her lovforslag og bemyndigelsesbestemmelsen skal sikre, at miljøministeren kan implementere forbuddet mod tung olie i den eksklusive zone ved Grønland, ligesom vi også er helt med på Grønlands ønske om at ophæve forbeholdet i forhold til skibsophugning.
Moderaterne bakker op om forslaget.
Alexander Ryle (LA), 2024-02-20:
Det her lovforslag består jo af flere dele.
Som det første har lovforslaget til formål at implementere et forbud mod brug og transport af tung olie som skibsbrændstof i det arktiske havområde, og det er jo nødvendigt, fordi der ikke er tilstrækkelig klar hjemmel i den nuværende lovgivning til at fastsætte et sådant forbud.
Det vil gøre det muligt at forebygge og begrænse havforurening som følge af aktiviteter på havet.
Herudover bliver det muligt at fastsætte regler om skibsophugningsaktiviteter med henblik på at overholde Hongkongkonventionen om sikker og miljømæssigt forsvarlig ophugning af skibe, og i Liberal Alliance mener vi, at det er rigtig vigtigt, at vi forebygger forurening af havet ved oliespild.
Som fru Anne Paulin, tror jeg det var, også var inde på, udgør tung olie jo en risiko for det marine miljø og kystnære økosystemer, fordi tungt brændstof er tyktflydende og nedbrydes langsommere end lettere brændstoffer.
Det nedbrydes især langsomt ved koldere temperaturer, og ved spild kan det ligeledes fanges under is og spredes ud over store afstande, hvorfor de arktiske kystnære økosystemer er særlig sårbare.
Et forbud mod tung olie vil ligeledes bidrage til forebyggelse af luftforurening og klimaeffekter, fordi tung olie udleder langt flere partikler, mere CO 2 og mere svovl end et lettere brændstof.
Og det er særlig relevant at gøre noget ved nu, fordi den stigende skibstrafik i Arktis som følge af isafsmeltning, nye råstofprojekter og turisme forventes at forøge risikoen for oliespild med tung olie i Arktis i fremtiden.
Vi skal passe på havmiljøet, og derfor støtter Liberal Alliance lovforslaget.
Marianne Bigum (SF), 2024-02-20:
Mange tak.
Der er ikke så meget at sige til det.
Tak for det.
Louise Elholm (V), 2024-02-20:
Mange tak for det.
I Venstre ser vi positivt på det her lovforslag, som jo handler om at implementere et forbud mod transport og brug af tung olie i Arktis.
Det er en aftale i FN, der bliver implementeret.
Det handler også om at efterkomme Grønlands ønske om at ophæve det territoriale forbehold for Hongkongkonventionen, som også er en FN-konvention, om skibsophugning.
Det har en positiv betydning i forhold til forurening i Arktis, så derfor er vi rigtig glade for lovforslaget og kan bakke op om det.
Vi har også bemærket, at det har fået en positiv behandling i det grønlandske Landsting.
Anne Paulin (S), 2024-02-20:
Tak for det.
L 103, som vi behandler nu, har til formål at sikre en bedre beskyttelse af den sårbare natur i Arktis.
Desværre har vi flere gange set oliespild fra skibe i Arktis, og det har katastrofale konsekvenser for fisk og dyreliv.
Med lovforslaget implementeres en vedtagelse fra FN's søfartsorganisation, som forbyder transport af og brug af tung olie i Arktis.
Det er et vigtigt initiativ, da vi ved, at den tunge olie nedbrydes langsommere ved kolde temperaturer, og at det derudover også er sværere rent beredskabsmæssigt at rykke ud og gøre rent efter miljøskader i den type barske klima.
Lovforslaget kommer til at få betydning for miljøbeskyttelsen omkring Grønland, og både Danmark og Grønland har støttet op omkring vedtagelsen i FN.
Og jeg skulle også hilse fra Siumut, der også støtter lovforslaget
Sascha Faxe (ALT), 2024-02-20:
Der er jo også caféer, hvor det er en del af deres måde at fremstå på, at der altid er adgang til drikkevand, man kan tage fra sådan en lille dispenser.
Selvfølgelig vil de flytte rundt på det, men princippet er jo heller ikke, at folk gratis skal drikke kande på kande af vand.
Det er jo ikke det, det handler om.
Det er jo fedt, at vi kan have den her dialog her, for det gør, at vi faktisk får en snak om, hvad rent drikkevand betyder.
Jeg synes faktisk – og det mener Alternativet – at vi skal kunne tilbyde et glas rent drikkevand, også på restauranter, men det er ikke store mængder, vi taler om her.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-02-20:
Jeg takker for svaret, men jeg synes alligevel ikke rigtig, at der var et svar i forhold til det lidt absurde i det.
For mener ordføreren vitterlig, at hvis der lige pludselig blev lavet en lov om, at man ikke skulle kunne tage penge for at levere en service på en restaurant, så ville man ikke bare lægge sin avance et andet sted?
Altså, vi ved jo, at danske restauranter tjener penge på ikke bare at levere vin, øl, sodavand og sådan noget, men selvfølgelig også på at levere koldt kildevand med og uden brus.
Men vi ved jo også godt, at en stor del af avancen i vores restaurationsbranche er på drikkevarerne og ikke så meget maden.
Hvis man laver den her lov, som Alternativet foreslår, og som jeg synes er noget absurd, tror ordføreren så ikke, at de samme restauranter sådan set bare vil gøre menuerne dyrere, hvad angår fødevarerne?
Og så er vi jo sådan set lige vidt.
Sascha Faxe (ALT), 2024-02-20:
Det var så uden isterninger og citroner, men jeg noterer mig med stor glæde, at Danmarksdemokraterne har læst vores udspil i den dybde.
Det gik jo også ud på 20.000 drikkevandsposter rundtom i landet, der var grundvandsparker osv., og det var i øvrigt et forslag, der var fuldt finansieret.
Men hvis vi går tilbage til den del med restauranterne, er det, der er vigtigt, at man faktisk kan få adgang til vand, hvor man er.
Men vi synes selvfølgelig ikke, at en restaurant skal stå og skære citroner ud og have udgifter til isterninger osv.; det skal man jo kunne bestille separat.
Og det skal også være betalende kunder, der kan få det.
Det er ikke sådan, at jeg bare kan gå ind og sige, at nu vil jeg have et glas vand, og så gå ud igen.
Altså, det er ret vigtigt at have den skelnen.
Men det helt basale i at kunne få et glas vand, bede om et glas vand og få slukket tørsten i noget rent vand, synes vi stadig er en virkelig god idé, men det var ikke det, der udgjorde de mange milliarder, som ordføreren henviste til.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-20:
Tak, formand.
I Dansk Folkeparti er vi glade for det forslag, som regeringen her har fremsat.
Det er meget vigtigt at beskytte vores havmiljø i hele rigsfællesskabet.
På grund af de særlige klimatiske forhold, der er gældende omkring Grønland, er det endnu vigtigere at sørge for at forhindre forurening i disse områder, da nedbrydningen af f.eks. olie foregår langsommere end i varmere havområder.
Forslaget betyder jo, at det bliver forbudt for skibe, der sejler i den eksklusive økonomiske zone ved Grønland, at anvende og transportere tung olie.
Og forbuddet kommer til at gælde for enkeltskrogede skibe fra den 1. juli 2024 og implementeres senere for dobbeltskrogede tankskibe, hvor risikoen for oliespild trods alt er mindre.
De miljømæssige konsekvenser af et uheld, hvor et enkeltskroget skib lækker tungt brændstof ved Grønland, vil være enorme.
Det vil ramme dyrelivet, både det maritime, men også dyrene ved kysten, og de vil blive hårdt ramt.
Der vil gå meget lang tid, før den tunge olie nedbrydes, på grund af de lavere temperaturer.
Så vi er bestemt store tilhængere af de forbud, som blev vedtaget af søfartsorganisationen i FN i 2021, og af, at de bliver gennemført i dansk ret.
Af det grønlandske Inatsisartuts beslutning om at ophæve det territorialforbehold, som Grønland havde over for Hongkongkonventionen, følger det også, at der skal fastsættes en række regler om f.eks. fortegnelse over farlige materialer om bord på skibe, der besejler havet i den eksklusive zone ved Grønland, og det støtter vi også.
Varm opbakning til dette lovforslag, som er vigtigt for hele rigsfællesskabet.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-02-20:
Tak, formand.
Det går hurtigt.
Lovforslaget her, L 103, er af særdeles stor vigtighed for beskyttelsen af havmiljøet i Arktis, og ikke mindst skal man undgå oliespild og udslip af især tung olie, men også olie generelt, for det er svært nedbrydeligt i kolde, isfyldte farvande som havet omkring Grønland.
Den stigende trafik i området omkring Grønland øger også risikoen for, at noget går galt.
I september 2023 stødte krydstogtsskibet Ocean Explorer på grund i Alpefjord i Nordøstgrønland, og heldigvis skete der ikke udslip af tung olie til omgivelserne ved den lejlighed, men episoden understreger, at man skal tage risikoen alvorligt.
Historien viser også, at skibsforlis altid kan forekomme.
I januar 1959 sank grønlandsskibet Hans Hedtoft efter at have ramt et isbjerg i farvandet syd for Kap Farvel.
Skibet er aldrig fundet, men på et eller andet tidspunkt vil det begynde at lække olie, og tung olie er bare ikke godt for havmiljøet.
Derfor støtter Danmarksdemokraterne et forbud mod transport af tung olie som skibsbrændstof i det arktiske havområde.
Og vi støtter også reglerne om sikker og miljømæssig forsvarlig ophugning af skibe.
Selv om ophugning af skibe ikke finder sted i den eksklusive zone, medfører reglerne, at skibene skal have fortegnelse over farlige materialer om bord.
Det er rimeligt nok, og reglerne er tilføjet efter ønske fra Grønlands Selvstyre.
Grønland fastsætter selv regler for søterritoriet, der i Grønland er 3 sømil.
Skibstrafikken for både erhverv og turisme stiger voldsomt omkring Grønland i disse år, og det er godt for udviklingen af det grønlandske samfund.
Derfor er det også det rigtige tidspunkt nu at få sat disse regler i kraft.
Havmiljøet er bedre beskyttet, når der som udgangspunkt ikke længere kan bruges tung olie på skibe i farvandene omkring Grønland.
Danmarksdemokraterne støtter som sagt forslaget.
Tak for ordet.
Anne Hegelund (EL), 2024-02-20:
Jeg tænker, det er rigtig vigtigt, at det er et samspil og et samarbejde mellem lærere, elever og forældre, så det ikke bare er op til eleverne selv, men noget, man finder ud af i fællesskab.
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-20:
Jeg kan ikke på stående fod citere undersøgelser, der lige præcis siger det, og for at være helt ærlig tror jeg heller ikke, at jeg med det materiale, jeg har til rådighed, på stående fod kan citere nogen undersøgelser, hverken for det ene eller det andet.
Så det må hr. Torsten Gejl have mig undskyldt.
Så kan der være andre typer forbrydelser, hvor vi i en sådan strafreform vil lægge op til, at man kan straffe på alternative måder, og måske er der sågar også typer forbrydelser, som der kan være behov for at se på om man skal straffe mildere.
Alt det vil jo indgå i en samlet afvejning i en sådan strafreform, men i forhold til grove personfarlige forbrydelser er regeringens linje klar: Det mener vi skal straffes hårdere.
Torsten Gejl (ALT), 2024-02-20:
Tak, formand.
Og tak til ministeren for talen.
Der er jo mange grunde til at diskutere straf i øjeblikket, både det, regeringen har gang i, og det konkrete beslutningsforslag.
Her tænker jeg: Kan ministeren pege på nogen undersøgelser, der siger, at strengere straffe i sig selv begrænser menneskers tilbøjelighed til at begå kriminalitet?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-20:
Hvis de er danskere, skal de afsone i Danmark, og hvis de er udlændinge eller udenlandske statsborgere, skal de afsone uden for Danmarks grænser.
Det ved jeg godt at regeringen ikke bakker op om, men det er vores grundlæggende holdning i Dansk Folkeparti.
Det er sådan, at alle domme under 5 år som hovedregel afsones i åbne institutioner med ugentlig udgang og hjemmebesøg.
Derfor er jeg nysgerrig på, om ministeren vil kræve, at forskellige former for kriminalitet – det kunne være en gruppevoldtægt, det kunne være drugrape eller lignende voldskriminalitet – straffes med minimum 5 års fængsel.
For ellers er konsekvensen jo, at de her mennesker ender med at afsone i en åben institution med besøg, og jeg ved ikke hvad.
Er det virkelig det, ministeren kalder strenge og hårde straffe?