runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2020-02-04:
Det er jo meget svært, at gøre den her tale meget lang uden at skulle genfortælle det, som vores minister og tidligere socialdemokratiske ordfører på området lige har sagt fra talerstolen.
Derfor vælger jeg også at forkorte den ret meget og kun forholde mig til de overordnede linjer.
Vi skal altid passe på vores dagpengesystem, og vi skal altid sikre os, at dem, som får dagpenge, også står til rådighed og er klar til at tage et job med det samme.
Dette kan jo være svært, hvis man er i et andet land, hvor rådighedsreglerne ikke er så stramme som herhjemme.
Det anerkender jeg gerne.
Samtidig skal vi også sikre os, at vores dagpenge ikke er et tag selv-bord, og derfor har vi altid kæmpet imod, at det skal være nemmere for EU-borgere at kunne modtage dagpenge her i landet og tage dem med ud i længere perioder end i dag.
Derfor deler jeg sådan set også bekymringen, som Dansk Folkeparti har, og jeg forstår udmærket forslaget.
Jeg er i store træk også enig.
Jeg har dog også den holdning, selvfølgelig, som ministeren har – det ville jo være underligt, hvis jeg havde en anden holdning – at vi er nødt til at overholde de regler, der er i EU, og ændre dem ved forhandlinger.
Alt andet ville være underligt, når vi nu er medlem af EU med de fordele, det også giver.
Jeg kan ikke lade være med at lytte til ministeren og andre, som er tættere på forhandlingerne, end jeg er.
Derfor vil jeg bruge kræfter på de steder, hvor der er størst mulighed for at ændre urimelige forandringer, selv om det jo også virker, som om det kan være svært.
Her tænker jeg selvfølgelig på eksporten af dagpengene, som ministeren var inde på, og som jeg også nævnte kort før.
Med disse ord takker Socialdemokratiet sådan set Dansk Folkeparti for at tage det her emne op og for at diskutere emnet, men vi vil stemme imod forslaget.
Samira Nawa (RV), 2020-02-04:
Jeg kan ikke huske det præcise tal, men det er korrekt, at hvis man laver en beregning gennem Finansministeriets maskiner, vil det komme ud med et lillebitte minus.
Det er derfor, jeg bl.a. nævner udenlandsk arbejdskraft, som jo er et efterspørgselsbestemt element, og det vil sige, at arbejdskraften først tæller i det øjeblik, den er ansat.
Det samme gælder i øvrigt for den 2-årsregel, som det også er lykkedes os at komme igennem med for flygtninge.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-02-04:
Jeg har bare et enkelt spørgsmål.
Der er jo lavet beregninger på arbejdsudbudseffekten af finansloven.
Kan ordføreren oplyse, hvad arbejdsudbudseffekten er af finansloven ifølge helt gængse beregninger?
Peter Hummelgaard (S), 2020-02-04:
Jeg vil sige, at det i hvert fald er en meget kraftig mistolkning hos Dansk Arbejdsgiverforening af de, hvad kan man sige, mål, som vi nu har sendt i høring, og det er jo kun sendt i høring i Beskæftigelsesrådet.
Det, jeg meget klart har skrevet i brevet til Beskæftigelsesrådet, er, at sådan som jeg ser de mål, jeg giver Beskæftigelsesrådet og har sendt i høring, så skal de alle sammen være tragten, der fører til, at virksomhederne får den fornødne og kvalificerede arbejdskraft.
Jeg er meget villig til at lytte til, om det fortsat skal være et selvstændigt mål.
For mig at se er det givet i sig selv,
at når vi siger, at vi har et mål om, at flere med ikkevestlig baggrund skal i arbejde, og at når vi siger, at flere med et fysisk handicap skal ind på arbejdsmarkedet, så fører det også dertil.
Og så har jeg tilføjet et nyt mål, som jeg i hvert fald også synes er vigtigt, og det er, at vi har et fælles mål blandt alle partnere i Beskæftigelsesrådet om, at flere af vores ledige og syge medborgere skal opleve at få en bedre og mere værdig behandling i mødet med systemet.
Der mener jeg, at vi har en fælles forpligtelse, når vi hele tiden kan høre om alle de sager i medierne, hvor folk f.eks bliver spurgt, om de er i stand til at tørre sig bagi og alt muligt andet.
Det, der er meningen med de her mål, er bestemt ikke, at virksomhederne ikke skal have den fornødne og kvalificerede arbejdskraft – tværtimod.
Bent Bøgsted (DF), 2020-02-04:
Nu tror jeg ikke, at Dansk Arbejdsgiverforening tænker på nye medarbejdere, der er syge; de tænker på kvalificeret arbejdskraft, der er klar til at gå hundrede procent ind på arbejdsmarkedet.
Og det er der rigtig mange af de her dimittender, der selvfølgelig er, eftersom de har taget en høj uddannelse.
Der har jobcentrene vel også et ansvar for at være behjælpelige over for virksomhederne ved at sige: I mangler noget arbejdskraft, vi har nogle ledige dimittender – skal vi ikke se, om vi kan matche jer med hinanden?
Det er vel ikke sådan, at man fjerner det fra jobcentrene?
Ellers er det i hvert fald noget, Dansk Arbejdsgiverforening har misforstået – og jeg har misforstået – for det var en klar aftale i forbindelse med forenklingsindsatsen, at jobcentrene havde den opgave med at hjælpe med at skaffe arbejdskraft.
Peter Hummelgaard (S), 2020-02-04:
Der er helt klart noget, der har været misforstået i den her sag, forstået på den måde, at de mål, som jeg har sendt i høring i Beskæftigelsesrådet, handler om, at Beskæftigelsesrådet skal være med til at vejlede mig som minister, men for den sags skyld også kommunerne i, hvordan vi når de mål.
Der er ikke noget som helst, der kommer til at trække tæppet væk under de ting, der er blevet aftalt i forbindelse med fornyelsen af LAB-loven, og der er slet ikke noget, som står i vejen for eller forhindrer, at man ude i jobcentrene skal gøre, hvad man kan, for at matche ledige til bedre job – tværtimod.
Morten Dahlin (V), 2020-02-04:
Da vi havde ministeren i samråd om det her emne, altså antallet af ledige dimittender, trak ministeren en kanin op af hatten – et partnerskab.
Vi kunne ikke få at vide med hvem, vi kunne ikke få at vide hvordan, om hvad eller hvornår.
Da ministeren under samrådet bliver presset, får ministeren sagt, at det er lige på trapperne, at det er på vej igennem regeringens Koordinationsudvalg.
Kunne ministeren ikke bare i dag give en status på, hvad regeringens øverste koordinerende udvalg sagde til det?
Så hvornår får vi noget konkret at se her i Folketinget?
Peter Hummelgaard (S), 2020-02-04:
Der vil inden for meget kort tid blive oversendt en orientering til hr. Morten Dahlin om udviklingen af de her partnerskaber.
Jeg har til gengæld i mellemtiden noteret mig, at en lang række aktører, navnlig blandt nogle af de a-kasser og fagforeninger, som jo repræsenterer mange af dem, der desværre har en efter min mening lidt for høj dimittendledighed, vil deltage i de her partnerskaber.
Morten Dahlin (V), 2020-02-04:
Det tror jeg var præcis samme svar, vi fik på samrådet: om kort tid.
Nu er der altså gået lidt tid, og så må vi jo se, hvor lang tid det tager den her gang.
Skal partnerskaberne føre til konkrete anbefalinger i forhold til ændret lovgivning?
Kan ministeren svare på det?
Peter Hummelgaard (S), 2020-02-04:
Altså, såfremt partnerskaberne måtte foreslå konkrete initiativer, som også skal føre til lovændringer, vil vi da i regeringen klart lytte – ligesom jeg antager at resten af Folketinget vil – meget nøje til det.
For hele ideen med partnerskaber er jo at samle de aktører, der er på beskæftigelsesområdet, med de aktører, der er inden for uddannelsesverdenen, og også de aktører, der repræsenterer nogle af de grupper, som har en alt for høj dimittendledighed.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-02-04:
Tak for det, formand.
Jeg tror ikke, det overrasker mange, når jeg som socialdemokrat virkelig ønsker et stærkt dagpengesystem med en bred opbakning blandt så mange som muligt.
Jo flere, der støtter op om det system, jo mere styrket er flexicuritysystemet, og jo stærkere er vores land.
Man kan jo bare se på tidligere udtalelser fra Dansk Industri, som netop mener, at vi ikke skal røre mere ved dagpengene, da det alt andet lige kan betyde flere opsigelsesaftaler og dermed gøre det sværere for virksomhederne at udvikle sig og skabe arbejdspladser, som man desværre ser det i mange andre lande.
Det er et dagpengesystem, som på mange måder har været med til at gøre vores land rigt og bevaret det samfund, vi kender så godt, og som vi holder af.
Dette må vi ikke ødelægge, og derfor mener jeg ikke, at vi skal skære yderligere i dagpengene, heller ikke for dimittender.
Jeg anerkender bestemt, at der er mange højtuddannede, som har svært ved at finde sig et arbejde i starten af deres arbejdsliv, og at der i dag er for mange, der er arbejdsløse, og det er dybt ulykkeligt.
Det er jo det, de har uddannet sig til i mange år.
Derfor er vores opgave ikke at forringe dagpengesystemet, så nogle måske vælger det fra, men at hjælpe de her unge mennesker i job.
De skal selvfølgelig stå til rådighed ligesom alle andre, og der er i dag strengere krav til dem, i forhold til hvor langt de skal søge væk.
Jeg mener faktisk også, at de skal tage de job, der er, selv om det ikke lige er drømmejobbet, da jeg ikke er et sekund i tvivl om, at det er bedre for dem at komme ud blandt andre og gøre en forskel, og så skal det job, de ønsker, nok dukke op på et senere tidspunkt.
Jeg mener helt klart, at vi har brug for denne gruppe unge ude blandt vores virksomheder, måske meget mere end før i tiden.
Vores job som politikere er at få virksomhederne til at forstå dette og lave det rette jobmatch.
Jeg har snakket med mange virksomheder, som netop har taget en akademiker ind og har fundet ud af, at medarbejderen er med til at udvikle og styrke virksomheden.
Dette budskab skal vi sprede ud til flere virksomheder rundtom i hele landet og gerne uden for byerne, hvor der også er brug for det.
Derfor skal vi netop støtte op om diverse akademikerordninger, der kæmper med at udbrede dette kendskab, og støtte op om de ledige akademikeres mulighed for at komme i kontakt med disse virksomheder.
Her er jeg jo tilfreds med, at ministeren vil sætte et arbejde i gang og lytte til alle de parter derude, som kender de rette løsninger.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-02-04:
Tak for det.
Jeg bed mærke i, at hr. Leif Lahn Jensen sagde, at han ikke tror på, at der er særlig mange ledige akademikere, som er for fine til at tage bestemte job, at de så at sige går og danderer den.
Altså, lad os nu tage polemikken og retorikken til side – for den kan man selvfølgelig godt være uenig i – og kigge på substansen, altså spørgsmålet: Er der for mange ledige akademikere, der siger nej til bestemte job, der er til rådighed, fordi de ikke synes, at det kan betale sig, da de er gået fra at være på su og så næsten har tredoblet deres indkomst ved at være på dagpenge?
I Berlingske den 31. oktober var det en Emil Lundbo fra RUC, der læste globale studier, og som sagde, at han ikke ville arbejde i IKEA i et job, han havde fået tilbudt, fordi det var natarbejde, så det gad han ikke.
I Information kunne man læse om Heinrich, der sagde, at akademikere selvfølgelig ikke skal tage et job i Netto.
Det er bedre, de er på dagpenge og bruger tiden på at søge et job.
Formanden for Akademikernes A-kasse, Lars Qvistgaard, har været ude at sige det samme: at man ikke skal tage et job, hvis det er i Netto.
Og listen bliver ved.
Jeg har desværre ikke mere taletid.
Jeg står med et eksempel her fra Politiken, hvor der er en, der siger, at man selvfølgelig ikke bare skal tage et hvilket som helst job.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-02-04:
Nu er ordføreren jo i gang med at google, og så kan ordføreren også google videre og se, hvad jeg har udtalt utallige gange på det område.
Vi har nogle skrappe rådighedsregler i det her land, og det skal vi have, og når jeg hører, at nogle af de unge mennesker ikke har lyst til at arbejde i Netto eller Bilka, eller hvad det nu er, så er mit svar kun én ting, og det er, at det skal de.
Jeg har også mødt mange unge mennesker, som rent faktisk også har gjort det, og jeg har også mødt mange unge mennesker, som ikke har gjort det, og de unge mennesker, der har taget et job og er kommet ud hver eneste dag, har en klar fordel, når de søger job, for de er langt længere fremme end de andre – de brænder stadig væk.
Derfor er det supergodt.
Jeg mener bare ikke, at løsningen er at skære i dimittendsatsen.
Jeg mener, løsningen er at sørge for, at de får et job, for jeg mener rent faktisk, der er brug for dem derude.
Og derfor kunne det jo også klæde den tidligere regering at komme med løsninger på det her område.
Det har man jo så heller ikke gjort, og derfor synes jeg da bestemt, at vi skal stå i spidsen for at finde de rigtige løsninger.
Og det er også det, ministeren gør.
Bent Bøgsted (DF), 2020-02-04:
Tak for det, formand.
Og der skal selvfølgelig også gøres en indsats for, at de kan komme i arbejde – det kan vi også være enige om – og det er det forsøg, vi har lavet med a-kasserne, med, at de skulle hjælpe også nyuddannede til at komme i arbejde det første halve år.
Det gælder også for de a-kasser, der ikke er med i forsøgsordningen, at de også gerne må yde en indsats det første halve år.
Det ligger også i aftalen om forenklingsindsatsen, at kommunerne skal gøre en indsats for at skaffe ledige i job – det kan vi også være enige om.
Men så har jeg bare et spørgsmål, for når jeg kigger på, hvad de skriver på Altinget.dk om arbejdsmarkedet, ser jeg, at de skriver, at ministeren har fjernet målsætningen for jobcentrene om, at de skal hjælpe med at finde kvalificeret arbejdskraft til virksomhederne.
Det kan Dansk Arbejdsgiverforening så ikke lige forstå, altså hvorfor den målsætning er blevet fjernet for jobcentrene – at jobcentrene ikke skal måles på, om de hjælper med at skaffe kvalificeret arbejdskraft til virksomhederne.
Kan ministeren forklare det?
Er det en fejl, at det står her, eller er det sådan, at ministeren ikke mener, at jobcentrene skal måles på, om de kan hjælpe med at skaffe kvalificeret arbejdskraft?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-02-04:
Tak for det.
Nu siger ministeren, at man har valget mellem pisken og indsatsen, men man må bare konstatere, at det jo ikke er de sunde incitamenter og den personlige indsats, som ministeren satser på; det er jo pisken; det er ret og pligt-tankegangen.
Det er den socialdemokratiske tankegang om, at du har høje ydelser: Det kan ikke betale sig at tage et lavtlønnet job, mens du er på dagpenge, til gengæld skal du piskes lidt rundt, fordi du har ret og pligt til det.
Sådan har det været i mange år for dagpengemodtagere, også for dimittender, og det faktum, at vi har pisken, har jo ikke løst problemet.
Man ved ud fra beregninger fra Dagpengekommissionen, at det vil få 6.000 ud af de ca. 20.000 ledige akademikere i job – eventuelt i Netto, eventuelt i nogle af den type job, som ministeren selv opfordrer til at man skal sige ja til, selv om man er på dagpenge efter endt uddannelse.
Den mulighed har man nu ved at stemme for det her – så får man 6.000 ud af de 20.000 i job ved at ændre på de sunde incitamenter helt uden at bruge pisken.
Ville det ikke være en fornuftig måde at få bugt med dimittendledigheden på?
Peter Hummelgaard (S), 2020-02-04:
Som jeg klart gav udtryk for i min ordførertale, tror jeg ikke, det er en fornuftig måde, for det rammer ikke den afgørende balance, som Dagpengekommissionen, som hr. Alex Vanopslagh jo selv bliver ved med at referere til, ender med at anbefale.
Den er jo at sikre, at der også skal være en fødekæde ind i dagpengesystemet, og det er sådan set en fordel for den enkelte på den lange bane, men det er også en fordel for hele vores samfundsmodel og for de selv samme virksomheder, som nyder godt af fleksibiliteten, som kommer af, at vi har et stærkt flexicuritysystem.
Derudover synes jeg altså også, at det hører med til den her debat at sige – altså, jeg mener afgjort, at vi kan og skal gøre det bedre – at ja, for nogle dimittender tager det måske længere tid at få fast fodfæste på arbejdsmarkedet.
Men når først de har fået det faste fodfæste på arbejdsmarkedet, har de igennem hele deres arbejdsliv en tættere tilknytning til arbejdsmarkedet end så mange andre grupper.
Og det bør tælle med i det regnestykke, som hr. Alex Vanopslagh lægger til grund for sit forslag.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-02-04:
Så lad os sige, at vi beder ministerens gode embedsmænd om at regne på konsekvenserne ved at gennemføre Liberal Alliances forslag om at sænke dimittendsatsen en lille smule, så man ikke fordobler sin indkomst ved at gå fra at være studerende til at være arbejdsløs, men kun oplever en stigning på små 50 pct. ved at gå fra at være studerende til at være arbejdsløs – altså at vi regner på konsekvenserne af det, og det viser sig, at det ikke synderligt vil mindske andelen af studerende, der melder sig ind i en a-kasse – vil regeringen så bakke op om det, eller vil man bare finde på et nyt argument for ikke at støtte forslaget?
Leif Lahn Jensen (S), 2020-02-04:
Det var også ros.
Det er ikke hver dag, man får lov til at rose, så en stor ros til ordføreren for det.
Morten Dahlin (V), 2020-02-04:
Den eneste, der har fået blodtrykket op, er vist hr. Leif Lahn Jensen.
Jeg synes, det er fantastisk at stå her og diskutere politik, og ja, Venstre har en masse politik.
En af de ting, jeg synes vi skal kigge på, er eksempelvis, om det er okay, når ledige akademikere i København i gennemsnit søger job 38 minutter væk.
Det kunne man måske justere på og se om ikke kunne løses, og det vil jeg da håbe, at Socialdemokratiet gerne vil være med på.
Og vi skal nok – det lover jeg hr. Leif Lahn Jensen – smile og være glade.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-02-04:
Tak for det.
Jeg hører Dansk Folkepartis ordfører sige, at det ville være rigtig, rigtig sundt, hvis nogle af de her ledige akademikere valgte at tage et ærligt stykke arbejde inden for nogle felter, de ikke er uddannet inden for, hvad enten det er i Netto eller andre gode steder – det er det, jeg hører ordføreren sige, altså at det ville være godt og sundt for dem.
Beregningerne på vores forslag viser, at hvis man sænker dimittenddagpengesatsen fra de ca. 13.500 kr. til 8.500 kr., således at man stadig væk oplever en egentlig indkomstfremgang, så er det ca. 6.000 ud af de 20.000 ledige dimittender, som har fået et arbejde, og en del af dem vil få et arbejde, præcis som hr. Bent Bøgsted ønsker det, nemlig uden for deres felt.
Så hvis man gennemfører det her forslag, vil man indfri en del af Dansk Folkepartis ordførers ønsker, men alligevel vil Dansk Folkeparti ikke stemme for.
Jeg vil høre, hvad det er for nogle konsekvenser ved at gennemføre vores forslag, som er så negative, at man ikke vil have den gevinst, at op til 6.000 mennesker vil gøre det, som hr. Bent Bøgsted ønsker.
Bent Bøgsted (DF), 2020-02-04:
For det første har vi jo en aftale på dagpengeområdet, og det giver sig selv, at det respekterer vi selvfølgelig, og skal vi have drøftet det her og fundet en løsning, så gør vi det selvfølgelig i forligskredsen bag den aftale, hvor dagpenge for dimittender indgår.
For det andet mener jeg også, at det kan ændres, sådan at en dimittend, der skal søge job, får at vide: Vi har et job til dig; værsgo at tage det – hvis ikke du tager det, mister du dine dagpenge.
Så er det op til dem selv, om de vil miste dagpengene eller tage det job.
Og en af de væsentligste ting, man kan gøre, for at få et godt job, er, at man viser evne og vilje til at arbejde, og det gør man jo ved at tage de job, der bliver tilbudt.
Så kan man sagtens, mens man går i det job, søge et andet job, der passer til den uddannelse, man har.
Så er min taletid gået igen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-02-04:
Så hvis nu vi i Liberal Alliance i næste uge fremsætter et beslutningsforslag om, at man i alle kommuner skal føre den praksis, at det sekund, man som arbejdsløs efter endt uddannelse på dagpenge, afviser bare ét job, så skal man miste dagpengene med det samme – det er det, jeg hører hr. Bent Bøgsted sige – ville Dansk Folkeparti så bakke op om det beslutningsforslag, eller mener man det ikke rigtig?
Bent Bøgsted (DF), 2020-02-04:
Jamen nu er det sådan, hr. Alex Vanopslagh, at når man har et forlig på et område, forhandler man det selvfølgelig i forligskredsen – så indgår man ikke en aftale uden om forligskredsen.
Vi er klar til at forhandle i forligskredsen om tiltag, der skal hjælpe med at få ledige ud på arbejdsmarkedet, det er klart.
Og da Liberal Alliance jo har siddet i regering, ved Liberal Alliance også, at hvis man er en del af et forlig, er det i forligskredsen, man forhandler ændringer på plads, hvis det er omfattet af forliget.
Samira Nawa (RV), 2020-02-04:
Tak for det.
Liberal Alliance vil sænke dimittendsatsen, og det noget så betragteligt.
Bare for at tage den helt upfront er Radikale Venstre imod beslutningsforslaget.
Det er vigtigt, at der er opbakning til dagpengesystemet, og en måde fortsat at rekruttere til dagpengesystemet er, at det skal kunne betale sig for nye medlemmer at melde sig ind, herunder også nyuddannede.
En stor opbakning til dagpengesystemet er faktisk vigtigt, fordi vi alternativt vil kunne se et meget ufleksibelt arbejdsmarked, hvor man f.eks. får skrevet lange afskedigelsesperioder ind i sine kontrakter.
For når man har brugt en række år på skolebænken, tror jeg faktisk, at man er sulten efter at komme i beskæftigelse, komme ud i job og få brugt alle de kompetencer, man har tilegnet sig.
Der synes jeg helt klart, at der kan gøres mere.
Mange nyuddannede peger f.eks. på, at de savner et tættere samarbejde mellem deres uddannelsessted og så aftagerne, altså virksomhederne.
Samtidig mener jeg også, at det er en politisk opgave at sikre, at gode initiativer som f.eks. Akademikerkampagnen kan eksistere – en kampagne, hvor både nyuddannede og virksomheder opdager gevinsten ved at have akademikere ansat.
Radikale Venstre kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-02-04:
Vi er jo mange, der sådan har ledt efter den radikale indflydelse på den her regering, og et af de steder, man kunne få øje på det og få en lille forhåbning om det, var i forståelsespapiret, hvor man må antage, at det var Radikale Venstre, der fik skrevet ind, at hver gang man svækkede beskæftigelsen, mindskede arbejdsudbuddet, i den her valgperiode, så skulle man lave kompenserende reformer, der ville øge arbejdsudbuddet.
Indtil videre har man kun svækket arbejdsudbuddet.
Her får I serveret en gylden mulighed for at presse regeringen med forståelsespapiret i hånden og sige: Vi vil gerne have vores indflydelse nu.
Vi vil gerne have, at der er flere, der står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Vi følger Liberal Alliances forslag.
Ville det ikke præcis være god radikal politik, at man bliver ved med at reformere, også i forhold til dagpengesystemet, for at sikre, at det bedre kan betale sig at arbejde, eller var det, man fik skrevet ind i forståelsespapiret, bare for at være lidt træls, men man mente det faktisk ikke rigtig?
Samira Nawa (RV), 2020-02-04:
Radikale Venstre vil meget gerne gøre sin indflydelse gældende, men det skal være radikal indflydelse og ikke Liberal Alliances indflydelse, der skal gøres gældende.
Vi mener rent faktisk det, der står i forståelsespapiret, nemlig at svækkes arbejdsudbuddet, skal det styrkes tilsvarende et andet sted.
Og det er simpelt hen ikke rigtigt, at det ikke også er blevet gjort.
Tag f.eks. finansloven.
Der er blevet taget en række initiativer, f.eks. i forhold til udenlandsk arbejdskraft, i øvrigt et initiativ, som man, da Liberal Alliance sad i regering, ikke kunne komme igennem med, med hensyn til at virksomhederne også kunne få adgang til arbejdskraft på faglært niveau.
Det var ikke noget, som Liberal Alliance kunne komme igennem med, da de selv sad i regering, fordi Dansk Folkeparti hele tiden stak en kæp i hjulet.
Det er trods alt lykkedes os.
Selv tak.