runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-04:
Jeg synes generelt, at regeringen tager for let på de enorme byrder, der er blevet lagt på danske unge på grund af coronasituationen.
Der er jo en hel generation, som har mistet et års læring, fordi de stort set ikke har været i skole her sidste år.
Det er meget alvorligt for de her unge mennesker.
Det er både alvorligt, fordi de har lært mindre, og det er alvorligt, fordi det er en psykisk belastning af dem.
Følelsen af at være blevet sat bagud på den her måde og få ødelagt en del af sit liv er meget, meget hård for unge mennesker.
Derfor er det vigtigt, at vi gør noget for dem, og her er der et forslag om, at flere kan få lektiehjælp.
Det er jo det, der er konsekvensen, hvis man giver et fradrag for lektiehjælp.
Det her handler om, at der er flere – også med lavere indkomst – som får råd til det til deres børn.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-04:
Jeg forstår det godt, og derfor vil jeg også gerne bede om et skriftligt svar på, om det er ministerens og regeringens opfattelse, at hvis man siger, at man ansætter en barnepige, så er det okay, at den barnepige bruger tiden på at hjælpe med lektier; og om det så også vil være okay, hvis det er en person, som man hyrer via et bureau, som står for lektiehjælp, men som man hyrer til at passe børn, og vedkommende så bare bruger tiden på lektiehjælp.
Det kunne jeg godt tænke mig at få et skriftligt svar på, for så er der jo ingen grund til, at vi bruger mere tid på det her.
Så er det et ligegyldigt beslutningsforslag, hvis vi allerede bare kan gøre det.
Morten Bødskov (S), 2021-05-04:
Det har jeg ikke nogen konkret definition på, men det er en mulighed.
Udgangspunktet her er, at det, man ansætter, er en børnepasser og ikke en, der hjælper med at lave lektier.
Men hvis man bladrer i bogen og sætter den lille purk på stolen og forklarer denne, hvad det er, der skal læses, og hvordan der eksempelvis skal læses, og at det indgår som en del af børnepasning, så er det det, der allerede er tilladt i den ordning, som Nye Borgerlige, forstår jeg, også støtter.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-04:
Nu står der 15 mio. kr. i det her forslag, så det, vi sidder og snakker om nu, er jo, om man skal bruge 15 mio. kr.
Det tror jeg nu ikke slår det helt store hul nogen steder.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til det her, for jeg er blevet lidt nysgerrig på det med børnepasning, altså at man så kunne sige, at det var børnepasning, men at de så satte dem
i gang med at lave nogle lektier
Så bliver det sådan et definitionsspørgsmål.
Kunne ministeren ikke knytte nogen kommentarer til det?
Eller er det bare nok med tanken?
Morten Bødskov (S), 2021-05-04:
Vi svarer hjertens gerne på alle spørgsmål, der bliver stillet i Skatteudvalget.
Det ved spørgeren ganske udmærket.
Jeg tror, at det, man skal være opmærksom på, er, at hovedsigtet her er børnepasning og ikke lektiehjælp, men hvis man hjælper lidt, går det som sagt også inden for de rammer, der er i dag.
Louise Schack Elholm (V), 2021-05-04:
Jeg er bange for, at det er blevet så sent, så jeg kom til at lave en fortalelse, så jeg blandede de to ting, jeg ville sige, sammen.
Det er kun over 30 gange, og jeg tror, det er 38 gange, regeringen har hævet skatter og afgifter.
Men i vores eget finanslovsudspil er der fire forslag til deciderede skattelettelser på selve finanslovsudspillet, og dertil har vi to beslutningsforslag.
Er der noget, der kan rummes, og som vi kan finde penge til inden for det råderum, som vi har på vores finanslov, er vi åbne over for at se på det.
Så vi er åbne over for en diskussion af det.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-04:
Så hvor mange skattelettelser planlægger Venstre at lave?
Louise Schack Elholm (V), 2021-05-04:
Jeg håber rigtig meget, at vi får et blåt flertal efter næste valg, og at det rent faktisk bliver muligt at lave en reform, hvor vi kan se på det, og hvor I kan bære det med topskattelettelser ind til bordet.
Men det vigtige for os er beskæftigelsesfradraget, for det er det, der gør, at folk bliver en del af det arbejdende fællesskab, og det synes vi har en stor menneskelig værdi.
Louise Schack Elholm (V), 2021-05-04:
Venstre har absolut intet imod topskattelettelser, men det er ikke det, vi prioriterer.
Og vi har kun har en begrænset økonomi, og der må vi prioritere, og vores prioritering går ud på, at det bedre skal kunne betale sig at arbejde.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-04:
Tak for det.
Ja, i Nye Borgerlige vil vi gerne sænke skatten, både i toppen og i bunden og midti og alle mulige steder, hvor vi kan få Venstre med på det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om det med det rent principielle omkring en topskat.
56 pct. – ligger den et godt sted for Venstre?
Er det rimeligt, at der er nogle, der bliver beskattet helt oppe på det niveau af den krone, de går ud og tjener?
Det er taxachaufføren, som tager nogle ekstra vagter; det er tømreren, som måske lige arbejder over.
Er det rimeligt, at det er sådan, at man har mindre til sig selv, end man skal aflevere – sådan helt fundamentalt?
Hvad siger Venstre til det?
Louise Schack Elholm (V), 2021-05-04:
Nu går vi jo ikke ind for fattigdomsydelser, men vi går ind for, at det skal kunne betale sig at arbejde, og derfor skal forskelsbeløbet være tilstrækkelig stort.
Det nytter jo ikke noget, at man får mere ud af at blive derhjemme, end man gør af at tage et job, selv hvis det er et lavtlønsjob som f.eks. at være kassedame i Netto.
Nu har jeg selv arbejdet som kassedame ikke i Netto, men i brugsen, og jeg synes faktisk, at det var hyggeligt at gå på arbejde.
Jeg havde et rigtig godt fællesskab med mine kollegaer, og jeg havde det rigtig godt med kunderne.
Så altså, jeg tror, det har en værdi uanset hvad, og derfor synes jeg, det er vigtigt, at der altid er en tilstrækkelig stor forskel mellem det at være på overførselsindkomst og det at være i arbejde.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-04:
Ja, og det kan det jo så også for dem, som måske ligger lige på grænsen, altså dem, som vælger at tage den ekstra vagt og andet, fordi de så ikke bliver straffet med topskat, hvis man hæver grænsen.
Så der kan det jo netop betale sig for dem at arbejde.
Men jeg skal bare forstå det: Betyder det så, hvis alle vi borgerlige partier sætter os sammen og finder en finansiering af det her, at så er Venstre ikke afvisende over for at fjerne topskatten helt – altså hvis vi kan blive enige om en finansiering af det?
Morten Bødskov (S), 2021-05-04:
Der har været fremført ganske mange argumenter for, hvorfor regeringen ikke synes, at det her er en god idé, eksempelvis afgrænsningsproblemerne.
Kan man give lektiehjælp i madlavning derhjemme?
Hvor går grænsen for det, når man skal anmode om et fradrag?
Er det ikke nemmere sammen med uddannelsesinstitutionerne at se på, om man ikke kan gøre noget lidt mere målrettet over for de elever, som lærere, vejledere og andre omkring skolerne ved har problemer?
Jens Rohde (KD), 2021-05-04:
Hvis jeg nu skulle være lidt fræk, kunne jeg jo sige, at jeg næsten ville ønske, at det konservative forslag var en lille smule mere ambitiøst.
Som jeg nævnte før, har vi jo i KD lavet en 2030-plan, hvor vi bruger 60 pct. af vores råderum på offentlige investeringer, og så laver vi til gengæld markante skattelettelser for de 40 pct.
Og det gør vi, fordi det er nødvendigt at få skaffet et større arbejdsudbud og få øget effekten på vores bnp.
Vores topskattegrænse går op til 800.000 kr.
Det øger beskæftigelsen med 5.700.
Så øger vi beskæftigelsesfradraget fra 10,65 pct. til 26,6 pct.
Så fjerner vi kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen i den anden ende, og så laver vi en afskaffelse af modregningen i folkepensionen for arbejdsindkomst, også i den anden ende.
Men samlet set kommer vi op på en beskæftigelseseffekt bare på de her forslag på et plus på 14.900.
Det burde jo simpelt hen være en selvstændig målsætning, at vi hele tiden i disse år, hvor vi gerne vil have flere hænder på arbejdsmarkedet, hvor vi gerne vil have en øget service i den offentlige sektor, sørgede for, at der også var hænder nok til det.
Jeg var glad for, at hr. Rasmus Jarlov sagde, at det ville man ikke have siddende på sig, så der kommer mere fra Det Konservative Folkeparti.
Jamen hvis vi kunne begynde at stjæle med arme og ben fra hinanden, ville det jo være fantastisk – altså at lade sig inspirere af hinanden.
For politik handler jo ikke, som de fleste tror, om at holde på sine politiske idéer.
Politik handler jo faktisk om at få flest mulige til at stjæle ens idéer, for så er der jo lige pludselig et flertal for, at de kan blive til noget.
Med disse ord vil jeg sige, at vi støtter forslaget fra Det Konservative Folkeparti, og vi kan også godt støtte det, hvis man tør være mere ambitiøs end det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-04:
Hver gang vi har en debat herinde omkring topskat og topskattegrænser, synes jeg, det er på sin plads at hylde den tidligere socialdemokratiske regering Thorningregeringen, som hævede topskattegrænsen.
Jeg synes, det er på sin plads at hylde dem, som skal hyldes.
Jeg synes også, det er på sin plads at give en stor tak til SF, som på det tidspunkt sad i den regering, som hævede topskattegrænsen ved de reformer – så det er også på sin plads at hylde SF.
Jeg synes også, det er på sin plads at hylde Enhedslisten, som dengang valgte ikke at trække tæppet væk under regeringen, selv om den lavede de her fuldstændige vanvittige – ifølge regeringen – ændringer i skattesystemet.
Så herfra skal lyde en stor tak til de partier, dengang de godt kunne se fordelen ved at hæve topskattegrænsen, fordi det hjalp dansk økonomi.
Og ikke nok med, at det faktisk var topskattegrænsen, man hævede, man sænkede faktisk også selskabsskatten.
Jeg ved godt, at det i dag lyder som et mareridt, men jeg synes også, det er på sin plads at hylde og takke dem, som stod for det.
Det er måske lidt betegnende for den krise, der så måske ligger lidt mere ovre i den ene side af salen, at de sidste topskattelettelser, vi havde, faktisk blev varetaget af en socialdemokratisk regering med støtte fra SF og Enhedslisten.
Der kunne man godt ønske, at ambitionsniveauet var lidt højere i den anden side af salen.
Men lad os ikke dvæle ved fortiden.
Her er der et forslag om, at vi skal hæve topskattegrænsen.
Det synes vi i Nye Borgerlige er et fremragende forslag, og det kan vi selvfølgelig støtte.
Og ethvert parti, der kalder sig borgerligt, burde selvfølgelig kunne støtte at sænke verdens højeste skattetryk.
Rune Lund (EL), 2021-05-04:
Jeg vil så starte med at anholde en række af de bemærkninger, der står i B-forslaget.
Den første omhandler så skattetrykket.
Danmark har OECD's største skattetryk, er den dystre melding; men det er jo egentlig et dårligt mål for den egentlige skattebyrde.
For det første øges det danske skattetryk af, at vi bruttoficerer sociale overførsler, altså udbetaler dem og derefter trækker skatten fra.
Dernæst udbetaler vi direkte overførsler på f.eks. børne- og ungeydelsen.
Blev det i stedet gjort til et fradrag, ville det også sænke skattetrykket.
En række tilskud kunne også laves om til fradrag, og så ville det også sænke skattetrykket.
Man kunne også gøre dette, uden at det ville påvirke husholdningernes økonomi, men det ville sænke skattetrykket til under 40 pct.
Dernæst påvirkes skattetrykket også af konjunkturudviklingen.
Hvis f.eks. skatteindtægterne relativt vokser mere end bruttonationalproduktet, ja, så stiger skattetrykket, og det kan det faktisk også gøre, selv om man måtte lave skattenedsættelser.
Det næste, jeg må anholde, er påstanden om, at skattenedsættelser i beskæftigelsesfradraget vil være mest mærkbart blandt de borgere, der har den laveste indkomst.
Det er en tvivlsom påstand.
Jeg ved godt, at de borgerlige ynder at lave procentberegninger, så en beskeden skattenedsættelse i bunden fremstår som en større skattelettelse for dem, der har meget beskedne indkomster; men i kroner og øre er det jo sådan, at jo højere indkomsten er, jo mere får man i beskæftigelsesfradrag, indtil man når maks.-grænsen, som p.t. er knap 41.000 kr. Og alle dem, der tjener over dette, altså millionæren, får 41.000 kr. i beskæftigelsesfradrag.
Tjener man f.eks. 200.000 kr., vil beskæftigelsesfradraget være på ca. 21.000 kr., altså næsten det halve.
Så nej, det er ikke en skattenedsættelse, der er fokuseret på de laveste indkomster.
Enhedslisten vil naturligvis heller ikke være med til at hæve topskattegrænsen.
Det, man skal huske, er, at det bl.a. finansieres ved den udhuling er dagpengene, som er ved at slå dybe revner i den danske flexicuritymodel – en model, som er internationalt berømmet, og som har en enorm værdi for det danske samfund, en langt større værdi end de såkaldte arbejdsudbudsreformer, som De Konservative ønsker flere af for at finansiere en endnu højere topskattegrænse.
Enhedslisten kan selvfølgelig ikke støtte dette forslag.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-04:
Jeg er meget glad for at høre, at Dansk Folkeparti også har simplificering af skattesystemet højt på deres dagsorden.
Vi har jo fremlagt et forslag – det ved jeg ikke om Dansk Folkeparti har læst og bemærket – hvor vi afskaffer arbejdsmarkedsbidraget provenuneutralt og faktisk også profilneutralt, således at de enkelte skatteborgere faktisk også vil få det samme, så der ikke er nogen fordelingsmæssig effekt af det.
For det er jo sådan i dag, at der er utrolig få mennesker, der faktisk kan regne deres skat efter og forstår, hvordan man lægger alle de forskellige skattesatser sammen, fordi nogle fradrag kun gælder for nogle skattesatser osv.
Så jeg vil bare høre, om Dansk Folkeparti i princippet kunne se sig selv i, at man fjernede arbejdsmarkedsbidraget, og derved i hvert fald fjernede det første komplicerende skridt, der ligger i, at man først trækker det fra, før man beregner de andre skattesatser.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-05-04:
Det er jeg helt enig i.
Det er man nødt til at tage med i det, hvis man vil gøre det hele simplere.
Når man fjerner alle de der lapper, der er kommet ind i systemet i en god mening på et eller andet tidspunkt, så vil der jo komme nogle forskydninger, og når man flytter på det her kæmpe apparat, kan man sige, vil der jo naturligt ske noget.
Bare som en serviceoplysning: Grunden til, at det har en påvirkning på bl.a. kirkeskatten er, at beskæftigelsesfradrag og jobfradrag bliver et fradrag, som man trækker fra i ens kommuneskat og kirkeskat.
Til gengæld får man så også mest arbejdsmarkedsbidrag.
Når det fradrag så falder bort, har man så ikke den sats mere til at modregne i ens kirkeskat, og så er der nogle, der kommer til at tabe på det, fordi de er medlem af folkekirken, mens dem, der ikke er medlem af folkekirken, jo så kommer til at vinde på det.
Det er bare lige det tekniske i det.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-04:
Jeg har ikke lige på stående fod svar på den problemstilling omkring effekten på betaling af kirkeskat, og hvordan det spiller ind, men det er muligt.
Altså, generelt er det jo rigtig svært at lave ændringer, uden at der er noget, der bliver anderledes.
Det er derfor, at vi, når vi skal simplificere skattesystemet, kommer til at leve med nogle små uretfærdigheder hist og her.
Og så er spørgsmålet bare, om man vægter simpliciteten højt nok til, at man kan leve med de små uretfærdigheder.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-05-04:
Tak for spørgsmålet.
Det bakker jo sådan set op om min pointe i min tale, nemlig at det jo er blevet kompliceret, også hvis man bare alene kigger på marginalskatten for at se, om det kan betale sig at gøre en ekstra indsats.
Det handler jo ikke kun om at fjerne arbejdsmarkedsbidraget.
I samme model fjerner man jo også beskæftigelsesfradrag og jobfradrag.
At det så efterfølgende stadig væk er ret kompliceret, er så noget andet, men det er da i hvert fald et skridt i den rigtige retning.
At det så ikke er et kæmpebeløb, er noget andet, men der er faktisk nogle forskydninger i modellen, som man så selvfølgelig skal tage højde for.
Men retningen i den er vi med på.
Alt, hvad vi kan finde på, der gør det simplere, uden at det faktisk flytter noget mellem hænderne på folk, er jo svært at være imod, synes jeg.
Carl Valentin (SF), 2021-05-04:
Nu blev der snakket sådan lidt simplificering af skattesystemet, og at der var mange skatter.
Hr. Dennis Flydtkjær nævnte specifikt kirkeskatten, og der må jeg minde om, at den kan man bare jo framelde sig, hvis ikke man ønsker at betale den, og det kan jeg varmt anbefale.
Vi kunne jo også her fra Folketingets side beslutte, at kirken selv skulle opkræve sit kontingent, i stedet for at vi skal stå for det.
Nå, men jeg vil gøre det ultrakort i forhold til det forslag her.
Forslaget her er skævt, og det er på ingen måde noget, som vi kan se os selv i.
SF kan ikke støtte det, der ligger.
Malte Larsen (S), 2021-05-04:
Mange tak.
Selv om vi er et sted i epidemien, hvor vi kan se lyset for enden af tunnellen, påvirker coronakrisen stadig samfundet og danskerne.
Det gælder også børn og unge, der har været påvirket af nedlukningen af skoler og uddannelsesinstitutioner.
Forslagsstillerne ønsker at indføre et midlertidigt fradrag for køb af lektiehjælp, så forældrene kan købe sig til hjælp, så børn og unge kan få indhentet et eventuelt læringsefterslæb.
I Socialdemokratiet har vi sympati og forståelse for ønsket om at ville give et fagligt løft til børn og unge, der måtte være hårdt ramt af nedlukningerne af skoler og uddannelsesinstitutioner.
Derfor har regeringen og et bredt flertal i Folketinget afsat 390 mio. kr. til et fagligt løft frem mod sommerferien, som især skal komme afgangselever og elever med særlige udfordringer til gavn.
Vi mener også, at det er skolerne selv, der er de bedste til at vurdere, hvilke indsatser der vil gavne netop målgrupperne mest.
Derfor gives skolerne i vidt omfang frihed til at vurdere lokalt, hvordan midlerne anvendes bedst.
Som ministeren nævnte, vil det foreslåede fradrag nok i højere grad blive brugt af dem, der har råd til og mulighed for at ansætte privat lektiehjælp, og i mindre grad af de familier, hvor der kunne være et større behov for støtte med lektiehjælp.
I Socialdemokratiet tror vi, at vi mere effektivt når ud til dem med størst behov gennem de allerede iværksætte initiativer på børne- og ungeområdet end gennem skattemæssige særregler, der gavner dem, der har råd.
Socialdemokratiet kan derfor ikke støtte forslaget, og jeg har lovet igen at hilse fra Radikale Venstre og sige, at de heller ikke støtter forslaget.
Rune Lund (EL), 2021-05-04:
Jamen vi er store modstandere af boligjobordningen, og vi har hamret løs på den, og vi har også hamret løs på regeringen i forhandlinger.
Regeringen har været stivnakket og ovenikøbet ønsket at udvide den.
Vi har været heftigt meget imod det.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-05-04:
Så har jeg bare lige et spørgsmål: Når nu ordføreren harcelerer så meget over mit specifikke forslag, hvorfor søren er det så, at regeringen fortsat har boligjobordningen?
Hvorfor bakker støttepartierne fortsat op om det, hvis I er så meget imod det og har så store og hårde følelser omkring boligjobordningen og det regi, det ligger i?
Rune Lund (EL), 2021-05-04:
Jeg vil godt lige sige, at jeg ikke tror, jeg har sagt – så er det i hvert fald en fejl – at det kun går til den øvre middelklasse.
Men hvis man ser på profilen af dem, som benytter sig af boligjobordningen, er det entydigt en socialt skæv ordning finansieret af fællesskabets midler.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-04:
Corona har været meget hård for mange danske børn og unge.
De har mistet det meste af 1 års skolegang og har fået hjemmeundervisning af en ofte ret ringe kvalitet.
Selv om alle har gjort deres bedste for at få det til at fungere, er det bare ikke det samme som at have været i skole.
Derfor har mange af dem mistet det meste af 1 års læring.
Det er jo som sådan ikke nogens skyld, men det er rigtig hårdt for alle de børn, som føler, at de er sat tilbage og er meget frustrerede over, at de ikke har lært noget gennem det sidste år.
Nu behandler vi så et forslag i dag, som er en lille håndsrækning til nogle af dem.
Forslaget går ud på, at der skal være et midlertidigt fradrag for køb af lektiehjælp, så det bliver lidt billigere, og så flere derved kan gøre brug af lektiehjælpen og få en håndsrækning til at indhente lidt af det læringstab, de har haft gennem det sidste år.
Det Konservative Folkeparti støtter det, men jeg hører desværre fra Socialdemokraterne og fra venstrefløjen, at man ikke vil støtte det, fordi man synes, det er socialt skævt.
Jeg synes, det er en rigtig ærgerlig argumentation, for det, man siger her, er jo, at man ikke vil lade nogen få gavn af et godt forslag, fordi alle ikke får gavn af det.
Det blev fremstillet, som om det kun er meget rige mennesker, der køber lektiehjælp.
Lektiehjælp koster typisk 200-300 kr., ud fra hvad jeg kan se på internettet i hvert fald, og hvis man gav et fradrag for det, ville prisen komme længere ned.
Man er ikke rig, fordi man vælger at bruge nogle få hundrede kroner i timen på at hjælpe sit barn med noget lektiehjælp.
Det har ofte en meget høj prioritet for en familie, at børnene har det godt, og at de lærer noget, og derfor behøver man ikke at have nogen høj indkomst for at prioritere at bruge de der få hundrede kroner, som gør, at ens barn kan få 1 times lektiehjælp.
Så vi synes, det er småligt.
Jeg synes, det er socialdemokratisk på den dårlige måde, at man har den her tilgang om, at hvis ikke alle kan få noget, så skal ingen have det.
Og vi ærgrer os over, at man ikke vil give den håndsrækning til danske unge.
Vi stemmer selv for forslaget og er ærgerlige over, at der ikke vil være flertal for det.
Rune Lund (EL), 2021-05-04:
Og derfor er vi også rigtig glade for, at vi bl.a. med finansloven for 2021 investerer i folkeskolen, og at vi i det hele taget efter mange års nedskæringer og forringelser nu endelig har fået en genopretning af velfærden på dagsordenen.
Det vil tage mange, mange år at genoprette de ødelæggelser og den forringelse af velfærden, der er sket gennem mange år.
Men det her med, at man skal give et fradrag til nogle mennesker, som har råd til at betale for lektiehjælp, synes jeg er en forkert måde at bruge pengene på.
Og man må bare sige, at hvis man ser på tallene for, hvem det er, der generelt bruger boligjobordningen, så har jeg svært ved at se, at tallene for, hvem der skulle bruge sådan et fradrag her, skulle afvige markant fra det.
Så boligjobordningen er en socialt skæv ordning, og det her er en udvidelse af en sådan socialt skæv ordning.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-04:
Hr. Rune Lund sagde, at det ville være en støtte til den øvre middelklasse.
Det tror jeg altså ikke er rigtigt.
Lektiehjælp koster nogle få hundrede kroner, omkring 200-300 kr.
Det vil typisk være gymnasieelever, som bliver aflønnet for at komme og hjælpe nogle yngre elever til gavn for både gymnasieeleven selv og den elev, som får lektiehjælpen.
Og man er jo ikke rig, fordi man vælger at bruge 200-300 kr. i timen på at hjælpe sit barn, hvis man har et barn, som har behov for en lille smule ekstra lektiehjælp, altså mere, end man selv kan levere.
Og hvorfor ikke lade lidt flere få gavn af det?
Altså, hvis der ikke er et fradrag, som der jo ikke er nu, så har rige mennesker jo rigelig råd til at betale 200-300 kr.
Hvis der var et fradrag, så det kostede en lidt mindre at betale for lektiehjælpen, ville flere have gavn af det.
Så hvorfor ikke brede det ud til flere mennesker?
Det er da netop socialt ansvarligt, at det ikke kun skal være de rige, der har råd til at betale for den lektiehjælp.