runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-06-01:
Vi synes, en klogere strategi ville være at genopbygge de fiskebestande i f.eks. Kattegat, der er overfisket og derfor har været i tilbagegang i så mange år og stadig væk er i en sørgelig forfatning.
Det er den tilgang, vi gerne vil have.
Vi kigger på landbaserede anlæg, i forhold til om man kunne have en anden måde at gøre det på, men der mangler jeg at få mere viden i forhold til medicinforbrug og andre ting.
Men ja, vi er uanset hvad kritiske over for havbrug på åbent hav.
Men det ændrer ikke ved, at kritikken af, at man nu vedtager en lov om virkemidler, som er udokumenterede i det havområde, hvor man skal bruge dem, er en kritik for sig, uanset om man er for havbrug eller ej.
Pia Adelsteen (DF), 2017-06-01:
Tak for det.
Igen vil jeg rose ordføreren for retorikken, som jeg er meget glad for, når fru Maria Reumert Gjerding udtaler sig oppe fra talerstolen.
Jeg skal bare høre, om Enhedslisten overhovedet på noget tidspunkt vil tillade, at der kommer flere havbrug.
Når jeg opfatter den her meget retoriske udtalelse, virker det på mig, som om man overhovedet ikke er interesseret i flere havbrug.
Vi ved, der er 19 eksisterende havbrug i de danske farvande, og vi ved også, at nogle måske gerne vil udvide deres produktion, og der hegner det her lovforslag det så ind på den måde, at hvis man ønsker at udvide eksisterende produktioner, skal man også lave miljøkompenserende foranstaltninger, og det synes jeg da er en forbedring for miljøet i forhold til tidligere lovgivning.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-06-01:
Det er ikke miljøkonsekvenser, der var ved det her lovforslag.
Det er miljøkonsekvenser, der stadig væk er, og det er det, der er afgørende for os.
Simon Kollerup (S), 2017-06-01:
Jamen jeg er glad for, at ordføreren anerkender, at der er hegnet en problemstilling ind, og at vi i højere grad har fået styr på de negative miljøudfordringer, som der helt tydeligt var ved det her lovforslag.
Det deler vi sådan set, og det var derfor, jeg måske også kunne have ønsket, at partierne havde været lidt mere fælles om den opgave forhandlingsmæssigt.
For der er ingen tvivl om, at i Socialdemokratiet ville vi gerne være gået længere, end vi lykkedes med i den stemmeaftale.
Jeg tror bare, det er vigtigt, når man gør sig til store fortalere for miljøet, at man så også en gang imellem går ind i arbejdet og prøver at forbedre tingene i stedet for alene at stille spørgsmålene og holde talerne fra Folketingets talerstol.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-06-01:
Jeg er helt med på, at Socialdemokratiets ordfører er både glad og stolt over den aftale, man har lavet, hvor man har hegnet det her bedre ind, og det anerkender jeg.
Det har man gjort.
Er det så godt nok?
Det mener jeg ikke det er.
Jeg mener, at når man skal bruge muslingeopdræt som kompensation for en øget forurening, bliver man nødt til at have styr på, hvordan det virker i det havområde, hvor man vil bruge det.
Det er fuldstændig banalt, at man skal have styr på en rensningsteknologi, før man tillader øget forurening, og det er det, jeg pointerer.
Så synes jeg ikke, det er rimeligt at påstå, at vi intet har foretaget os i den her sag – i betragtning af de næsten 200 spørgsmål, der er stillet; den eksperthøring, der er foretaget; og den meget omfattende debat, vi har haft i udvalget.
Simon Kollerup (S), 2017-06-01:
Tak for det.
Jeg tror, jeg har det ligesom ordføreren, nemlig at der er en række miljømæssige betænkeligheder i forbindelse med det her lovforslag, og det gav vi fra Socialdemokratiets side også udtryk for ved førstebehandlingen.
Men ligesom jeg har ordføreren jo også konstateret, at der fra fremsættelsen allerede var etableret et flertal bag det her lovforslag af regeringen og Dansk Folkeparti.
Derfor har jeg bare lyst til nu, når man hæver fanen så højt, som man gør på talerstolen i dag, at bede Enhedslistens ordfører om at fortælle: Hvad er det, Enhedslisten har gjort for at mindske den negative miljøpåvirkning?
Hvad er der af ændringsforslag, og hvad har der været af forhandlinger, hvor Enhedslisten har gjort sig gældende og forsøgt at bevæge det her i en bedre retning?
Det vil jeg gerne bede ordføreren om at fortælle.
Pia Adelsteen (DF), 2017-06-01:
Jeg synes bare, det er interessant, for siden det her lovforslag blev fremsat, har der været en konstant debat om, at man ikke ønsker buropdræt – når man kalder det buropdræt begynder det i øvrigt at minde lidt om burhøns og alt sådan noget; jeg kalder det nu stadig væk havbrug – for nu vil man meget hellere have, at det foregår på land.
Men jeg har faktisk aldrig hørt Enhedslisten tale positivt om dambrug, som vi jo har på land, og det gør man ikke, fordi der i forbindelse med det også er en form for udledning.
Så hvad pokker er det, Enhedslisten vil have?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-06-01:
Det er nyt.
Det er nyt, at forskere advarer imod så store mængder af et kritisk vigtigt antibiotikum, som der bruges i havbrugsproduktionen, og det bør give stof til eftertanke.
Dernæst vil jeg sige: Med al respekt, hr. Thomas Danielsen, er jeg ikke overbevist om, at hr. Thomas Danielsen hørte efter på den eksperthøring, for det var jo ikke kun DTU, der udtalte sig.
Det gjorde en lang række eksperter, som klokkeklart sagde: Vi ved ikke, hvor store de her muslingeopdræt skal være for at kompensere, fordi man ikke har lavet forsøg i et havområde som Kattegat.
Man har gjort det i en lukket fjord, og man kan ikke bare sammenligne de to ting.
Så kan man bagefter måle og veje muslingerne, men det er jo for sent bagefter at konstatere, at det ikke var godt nok.
Thomas Danielsen (V), 2017-06-01:
Det lyder utroligt, når nu DTU's repræsentant på den her eksperthøring netop gjorde opmærksom på, at det var fantastisk simpelt at måle, hvor mange næringssalte der blev opsamlet.
Og det er netop opdrætterens pligt at sikre den fulde dokumentation.
Ordføreren gør opmærksom på, at der her til morgen er kommet helt nye oplysninger i sagen, hvorfor det er en ny situation.
Ordføreren henviser til oxylin, og derfor vil jeg bare lige høre ordføreren: Vil ordføreren bekræfte, at ordføreren taler usandt, når man siger, at det var helt nye oplysninger, der kom her til morgen, når ministeren den 26. april har redegjort for sagen over for netop ordføreren selv?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-06-01:
Jeg vil gerne starte med at sige: Hvordan kan hr. Thomas Danielsen og regeringen vide, at 115 pct. kompensation er tilstrækkeligt, når ingen forskere i Danmark, som er eksperter inden for havmiljø, kan bekræfte, at vi har den viden?
Og det er jo lige præcis det, der er problemet, nemlig at man giver mulighed for kompensationsopdræt, uden at der er et administrationsgrundlag, der er solidt, og uden at vi ved, hvor store de her muslinger skal være, for at de faktisk kan spise den forurening.
Det er rigtigt, at vi, når året er slut, kan veje muslingerne, og så kan vi finde ud af, at hovsa, det var alt for lidt, fordi halvdelen af muslingerne var blevet spist af edderfugle.
Hvad så?
Og det er jo lige præcis derfor, der er så stor lokal modstand mod det her lovforslag.
Det er, fordi man bevæger sig ud på en tynd is og vil give tilladelse til noget, som er stort set umuligt at administrere.
Thomas Danielsen (V), 2017-06-01:
Tak for det.
Jeg har konstateret, at fru Maria Reumert Gjerding ved flere lejligheder har givet udtryk for, at havbrug er man pr. definition modstander af – og det er også helt reelt.
Men i Venstre glæder vi os over, at vi f.eks. ved vores kystnære havbrug nu sikrer renere vand, jo flere havbrug vi får, fordi vi indfører en 115 pct. kompensation med de her muslingeopdræt.
Derfor vil jeg også lige stille et par spørgsmål til ordførerens indlæg nu i forhold til den eksperthøring, vi har haft:
Vil ordføreren bekræfte, at DTU's repræsentant på høringen oplyste, at vi var verdensførende på det her område, at vi hundrede procent kunne måle, hvor mange næringssalte der blev opsamlet, og endelig – i forhold til ordførerens sidste kritik – at der her til morgen er kommet nye oplysninger i sagen om oxylin?
Og er det ikke rigtigt, at ordføreren allerede den 26. april fik en redegørelse fra ministeren lige nøjagtig på det her område?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-06-01:
Tak for spørgsmålet.
Det kan jeg bekræfte, og jeg kan også bekræfte, at der fra borgmestre og politikere fra et bredt politisk spektrum i mange flere kommuner er en advarsel imod at gøre det her og en enorm stor usikkerhed om og angst for, hvad det her kan komme til at betyde for den lokale beskæftigelse og for den lokale industri.
Med dette lovforslag vil regeringen give mulighed for at udvide produktionen ved hjælp af havbrug i Kattegat – en dybt forurenende industri i et af vores mest sårbare havområder.
Man vil så med lovforslaget give mulighed for at lave kompensationsopdræt, at opdrætte muslinger, som kan spise den her forurening, så man mener at naturen og miljøet ikke tager skade.
Vi har i udvalget stillet næsten 200 spørgsmål til det her lovforslag.
Man har lavet forsøg i en helt usammenlignelig lukket fjord, og det er de resultater, man nu tager ud i Kattegat og vil bygge dette lovforslag på.
Det er ganske sikkert, at den forurenende slam fra muslingefækalier og medicinrester vil synke ned under havbruget og påvirke havbunden negativt.
Så man vedtager et lovforslag, der skal tilgodese en lille håndfuld havbrugsvirksomheder, mens det er naturen og miljøet og ikke mindst alle de mennesker, der lever ved Djurslands kyst, som lever af turisme og fiskeri, og som sætter pris på og lever af, at naturen har det godt, og at havet er rent – det er dem, det er os alle sammen – der betaler prisen.
Der er kommet helt nye oplysninger her til morgen, og det er, at man i havbrug i Danmark bruger kolossale mængder af et kritisk vigtigt antibiotika – et kritisk vigtigt antibiotika for mennesker.
Det bruger man i de her havbrugsproduktioner, og man bruger større mængder af den her medicin, end man bruger til opdræt af svin og fjerkræ.
Det er nye oplysninger, som vi bør tage alvorligt, inden vi muliggør, at de her havbrug og dermed også det her medicinforbrug bliver endnu større.
For den her resistensudvikling, som forskere i dag, her til morgen, advarer mod, risikerer at gå ud over mennesker; den risikerer at gå ud over vores alle sammens sundhed.
Så jeg er gået på talerstolen her ved tredjebehandlingen med en appel til Folketinget om at tænke sig om, inden man vedtager et lovforslag, der ikke alene kan få uoverskuelige konsekvenser for sundheden, men også for vores alle sammens natur og miljø.
Tak for ordet.
Pia Adelsteen (DF), 2017-06-01:
Det er helt klart en balance, når man sidder i sådan nogle forhandlinger.
Jeg tror, at vi havde givet udtryk for, at vi gerne ville have en solid aftale, og det fik vi ved at have Socialdemokratiet med, og vi måtte så desværre gå lidt på kompromis med de holdninger, vi havde.
Og det er jo rigtigt, at det var et enkelt regeringsparti, der var i regering dengang, nemlig Venstre, og så havde de jo nok lidt af en udfordring med at forhandle dels med ordførerens eget parti, Liberal Alliance, dels med Konservative, Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti, hvor vi måske nok strittede i fem meget forskellige retninger, kunne jeg forestille mig, og så måtte det være et kompromis.
Når Dansk Folkeparti er gået med til det, er det, fordi det er en forbedring.
Sådan er det.
Men vi havde meget gerne set, at det var blevet til flere forbedringer end dem, det er landet på.
Carsten Bach (LA), 2017-06-01:
Og tak til Dansk Folkepartis ordfører for at gå på talerstolen i dag.
»Et Danmark i bedre balance«!
Man kunne også sige: Danmark i mindre ubalance, for ellers kunne vi jo bare have kaldt aftalen for »Danmark i balance«.
Så der er altså stadig væk ubalance.
Det er jeg fuldstændig enig med ordføreren for Dansk Folkeparti i.
Det er rigtig dejligt, og jeg bliver faktisk rigtig varm om hjertet, når jeg hører ordføreren for Dansk Folkeparti tale om mere frihed til borgerne, mere frihed til virksomhederne, mere frihed til kommunerne.
Det er rigtig dejligt, for det vil vi også meget gerne snakke om i Liberal Alliance.
Derfor er jeg også en lille smule ked af, at Dansk Folkeparti ikke stod mere fast, da aftalen i sin tid blev indgået – og som ordføreren ganske rigtigt sagde, indeholdt den ikke Liberal Alliance.
Men jeg vil godt høre ordføreren for Dansk Folkeparti om, hvorfor det ikke var, at Dansk Folkeparti i sin tid stod lidt mere fast på mere frihed til borgerne, mere frihed til virksomhederne, mere frihed til kommunerne.
For det ville Liberal Alliance have sat meget stor pris på, også da aftalen blev indgået.
Pia Adelsteen (DF), 2017-06-01:
Man får jo næsten lagt ordene i munden, men det er også dejligt en gang imellem.
Vi har nemlig nogle unikke kyster i Danmark, men nu skal vi heller ikke gøre dem mere specielle, end de er.
Jeg synes, det ville være dejligt, hvis man en gang imellem også kom ud og kiggede på de her kyster.
Jeg ved bl.a., at der fra Søndervig og 20-25 km oppe rent faktisk ligger hård kystsikring, det er der ikke nogen, der kan se, for der er sand på.
Men det er bare sådan nogle ting, som det faktisk er gavnligt at vide, sådan at man ikke tror, at alt er uberørt; der er faktisk nogle ting, vi har gjort noget ved, men som også giver nogle muligheder derude.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-06-01:
Fiskene er i bure.
Det går jeg ud fra vi er enige om.
Jeg vil gerne gentage, hvad det er, Enhedslisten vil have.
Enhedslisten mener, at vi skal opbygge de fiskebestande, som er så nedfiskede og er i så sørgelig en forfatning, sådan at fiskerne har noget at fiske – dem, der vel at mærke befinder sig på en båd.
Erling Bonnesen (V), 2017-06-01:
Tak for det.
Her er så bare et lille supplement.
Vi har tit og mange gange i debatten her fået skyld for, at vi næsten vil smadre de unikke danske kyster, men det er vi jo meget enige om at vi slet ikke vil.
Så kan vi ikke bare lige få en bekræftelse på, at vi er enige om, at vi selvfølgelig ikke vil smadre de danske kyster?
Det blev så ikke nu, men vi arbejder i hvert fald sammen om at sikre, at vi stadig væk skal have de unikke danske kyster.
Pia Adelsteen (DF), 2017-06-01:
Tak for det.
Også tak for at have ridset nogle af de her ting op.
Det med cafeerne havde jeg glemt.
Det er jeg slet ikke i tvivl om.
Det vil netop også være gavnligt i de her yderområder, et ord, som jeg egentlig ikke bryder mig om, men i de områder, hvor man gerne vil se noget mere udvikling.
Altså, herinde i København bliver der bygget, og det bliver der helt tæt på vandet, alt kan lade sig gøre herinde, men lige så snart vi kommer uden for København, kan stort set ingenting lade sig gøre, og det synes jeg altså er problematisk.
Jeg synes virkelig, at det var derude, vi skulle skabe »Et Danmark i bedre balance«.
Så flere frihedsgrader, og giv gerne kommunerne lov til at tage nogle afgørelser derude.
Erling Bonnesen (V), 2017-06-01:
Tak for det.
Som Venstres ordfører på sagen vil jeg bare lige have lov til at sige tak for et godt samarbejde om den her sag og om alle de ting, som ordføreren så fint har oplistet, og som vi har arbejdet sammen om at få til at lykkes.
Jeg vil ikke opremse dem alle sammen, for det blev gjort meget fint af ordføreren, og det er jo lige fra de to berømte æbletræer til sommerhuse og højbede osv., så det er vi rigtig glade for er lykkedes.
Så er der nogle ting, som det også ærgrer mig vi ikke fik på plads, og det er f.eks., at man ikke kunne lave bare en café i nogle eksisterende bygninger tæt på stranden; vi er alle sammen glade for at gå en god tur i weekenden, og det ville være godt at kunne gå ind og få sig en kop varm kakao f.eks. en lørdag om efteråret, når man er godt forblæst.
Det ville heller ikke have skæmmet noget, hvis man også kunne have plantet en hæk i skellet, og heller ikke, hvis man f.eks. ville have haft en havepavillon.
At den så skal stå maksimalt 15 m fra ens hus – det havde vi også gerne set forbedret.
Så er ordføreren enig i, at det er sådan nogle ting, vi kan have lidt på huskelisten, hvis der skulle komme en ny chance på et tidspunkt?
Pia Adelsteen (DF), 2017-06-01:
Tak for det.
For snart et år siden lavede den daværende regering med Venstre en aftale sammen med Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti og Konservative om netop den her lov, hvor vi skulle ændre reglerne for strandbeskyttelseslinjen, og hvor vi skulle ændre planloven.
Senere har Liberal Alliance tiltrådt selve aftalen, da de blev en del af regeringen.
Aftalen hedder »Et Danmark i bedre balance«.
Man skulle have nogle flere muligheder.
Meningen var bl.a., at de restriktioner, de ca. 200.000 mennesker, der bor inden for strandbeskyttelseslinjen, oplever, skulle ændres, så også de borgere kunne få ret til at benytte deres grund og ejendom som alle andre.
Jeg tror, at alle i aftalekredsen var trætte af historierne om højbede, man ikke måtte have; om æbletræer, man ikke måtte plante; om terrasser, man ikke måtte flytte osv.; gyngestativer, sandkasser, og hvad vi ikke har haft af historier.
Med vedtagelsen af L 122, som vedrører strandbeskyttelseslinjen, bliver forholdene også lidt bedre.
F.eks. må pensionister bo i deres sommerhuse allerede efter 1 års ejerskab mod 8 år i dag.
Som borger i et helårshus, der ligger inden for strandbeskyttelseslinjen, altså mindre end de her 300 m fra havet,
skal man ikke længere søge om dispensation til at opsætte et gyngestativ, lave en sandkasse eller sætte en bænk i sin have.
Men det er altså kun sådan, hvis man ikke kommer længere væk end 15 m fra sit hus.
For hvis man gør det, skal man stadig søge om dispensation.
Det bliver så også lettere for borgere at få en dispensation til etablering af mindre kviste og tagvinduer, fortrinsvis, som der står i loven, på den side af boligen, der vender væk fra vandet.
I Dansk Folkeparti havde vi gerne set, at der i aftalen var givet mere frihed til borgerne.
Det her er en start, men der burde være givet mere frihed, så borgerne inden for strandbeskyttelseslinjen rent faktisk også havde fået lov til at bruge deres grund fuldt ud.
For det er altså fortsat meget bureaukratisk, at man skal søge om dispensation, hvis man ønsker at lave en sandkasse til sine børn mere end 15 m fra huset.
Hvorfor må man ikke lave en trappe ned til stranden, så man også som ældre pensionist kan nøjes med den korte vej til vandet?
Hvorfor skal kviste og tagvinduer vende væk fra vandet?
Tager havet og stranden skade af, at man kan se dem?
Hvorfor må man ikke sætte en hæk i sit skel?
Bare for at sætte det i relief vil jeg sige, at vi i Danmark har rigtig mange små øer.
Mange af de mennesker, der bor fast på de øer, bor altså inden for den her 300-meterslinje.
De har altså ikke helt almindelige rettigheder, som man har, hvis man bor midt på Sjælland.
De får en lille mulighed for at gøre noget mere, men ikke til fuldt ud at benytte deres grund, til at udnytte den private ejendomsret.
I Dansk Folkeparti fik vi med i aftalen, at man, hvis man er handicappet og bor inden for strandbeskyttelseslinjen, nu har ret til at ombygge sin ejendom, så man kan blive boende.
Det er vi rigtig glade for.
Men vi havde meget gerne set, at frihedsgraderne havde været betydelig bedre for borgere, for virksomheder og kommuner, så vi virkelig havde fået et Danmark i bedre balance.
Christian Poll (ALT), 2017-06-01:
Ja, jeg vil gerne have det afbrudt, hvis man kan det, men jeg vil i hvert fald gerne have det tilbage i udvalget.
Forslag om standsning af sagens behandling
Tak for det.
Nu har fru Maria Reumert Gjerding jo redegjort så rigeligt for den her spegede sag.
Og som salen måske kan fornemme, er det virkelig en sag, som har optaget os meget i Miljø- og Fødevareudvalget.
Når jeg går på talerstolen i dag, er det jo, fordi der her til morgen er kommet nye oplysninger.
Jeg har ikke før hørt, at man i danske havbrug har brugt 1.000 kg af de medicinstoffer, som kan skabe resistensproblemer, og det skal jo sammenlignes med, at man i det samlede landbrug har arbejdet med at få nedbragt forbruget af netop den her type stoffer og er nede på et samlet årligt forbrug på 15 kg.
Og så virker det som noget fra en helt anden liga at få den oplysning, at der altså bruges 1.000 kg om året, som hældes i havet.
Det skal jo forstås på den måde, at man giver medicinen til fiskene, men 70-80 pct. af den ryger altså igennem og direkte ud i havmiljøet, og det kan genfindes i sedimentet og i dyrene i havmiljøet.
Det synes jeg er nok til, at ministeren burde tage sagen tilbage i udvalget og behandle den igen, så vi kan forstå hele den her problemstilling til bunds, før vi stemmer.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-06-01:
Tak, formand.
De påpeger noget i forhold til et svar, der er givet til Folketinget omkring Sverige og deres nationale regler.
Men det er i modstrid med, hvad der er tilfældet i Sverige.
Derfor ville jeg egentlig anbefale, at vi – nu ved jeg ikke helt, hvordan det er med beslutningsforslag ved anden behandling – udskyder det, så vi får oplyst det korrekte over for ordføreren.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-06-01:
Jeg vil ganske kort selvfølgelig takke Dansk Folkeparti for at have fremsat de to forslag, som vi alle sammen lige om lidt stemmer igennem her i Folketingssalen.
Jeg er både som minister og folketingsmedlem glad for, at det er en gevinst for vores demokrati, at vi forbedrer vores valgsystem.
Men intet i denne verden er gratis.
Da forslagene er fremsat som private forslag uden om regeringen, indeholder de ikke en angivelse af de økonomiske konsekvenser.
Dermed vil jeg for en god ordens skyld oplyse Folketinget om, at der er udgifter forbundet med implementeringen af forslaget i Danmarks Statistiks valgopgørelsessystem, som dog er helt nede i størrelsen 1 mio. kr.
Det har jeg orienteret udvalget om sent i går aftes, men det er vigtigt at have formalia på plads i Folketinget, og hermed er man blevet oplyst.
Bruno Jerup (EL), 2017-06-01:
Nu vi snakker om historiefortælling, er det sådan, at jeg var der, så derfor ved jeg måske lidt mere om, hvad der faktisk skete.
Det, der er det helt grundlæggende, er, at vi skelner imellem blasfemiparagraffen og racismeparagraffen.
Der har aldrig i Enhedslisten været tvivl om, at vi gik ind for en afskaffelse af blasfemiparagraffen.
Det hører med til historien.
Det, man har gjort fra Dansk Folkepartis side, er, at man nogle gange har stillet forslag, hvor man har haft begge paragraffer med.
Så vi går ikke ind for afskaffelse af racismeparagraffen.
Vi går ind for afskaffelse af blasfemiparagraffen.
Vi skelner på den måde, at blasfemiparagraffen handler om retten til at kritisere guder, trosretninger, hvorimod racismeparagraffen er en beskyttelse af individet, af borgeren, som vi ser som noget helt forskelligt fra det her spørgsmål.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-06-01:
Det er jeg helt uenig i.
For så ville der jo være mange ting, der var bestikkelse i det danske samfund.
Vi giver nogle mennesker en straf, og i det danske retssystem har vi jo så også det begreb, der hedder resocialisering.
Så vi forsøger faktisk undervejs, forhåbentlig, hvis vi gør vores arbejde ordentligt, at få de her mennesker til at komme ind på en anden livsbane.
Så er det jo sådan, at vi i den tiltro til, at det kan vi godt hjælpe dem med, og det vil de også gerne, lukker dem ud i samfundet igen.
Hele ideen i vores afsoningspraksis i Danmark er jo at hjælpe folk ind på en ny bane.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-06-01:
Tak for det.
Jeg hæfter mig også ved ordførerens, hvad skal vi sige, sammenkobling af det forhold, at manglende offentlige ydelser kan risikere at føre til mere kriminalitet eller en tilbagevenden til Syrien, eller hvad det nu var.
Men har ordføreren forståelse for, at man som almindeligt menneske kan opfatte det som en form for bestikkelse, altså at vi simpelt hen betaler nogle mennesker for enten at lade være med at drage til Syrien eller begå kriminalitet?
Jeg opfatter det som en form for bestikkelse.
Hvad siger ordføreren til det?