runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-01-30:
Men det gør jo ikke mig til en dårligere kristen, hvis jeg går ind for, at nogle af de andre religiøse samfund, vi har i Danmark, skal ligestilles i forhold til de rettigheder, de har.
Altså, det gør jo ikke folkekirken til en mindre vigtig institution, og det giver jo ikke nødvendigvis mindre opbakning blandt folket.
Så det er også lidt det der med, at historien jo også flytter sig.
Og i forhold til et perspektiv på, hvilke rettigheder vi kan give til de forskellige institutioner i vores samfund, er det da en nødvendig debat at tage.
Men det gør da ikke den enkelte troende til en dårligere troende; det gør da ikke folkekirken til en mindre væsentlig institution.
Christian Langballe (DF), 2018-01-30:
Altså, det er jo ikke et spørgsmål om, at man ikke vil acceptere andre religioner.
Men det er et spørgsmål om, at vi i 1.000 år har været et kristent land, og at det selvfølgelig sætter sit aftryk, også i det folkelige, og derfor indfører man § 4.
Den måde at gøre det på synes jeg sådan set er saglig.
Så vil jeg så sige, at det er korrekt at sige om Norge, at det er en statskirke, fordi alting er blandet sammen – virkelig, det er det.
Altså, alting er blandet sammen i Norge.
Og der har man så lavet nogle lovændringer, for at ikke alting bliver blandet sammen.
Altså bare kirkeskatten var ikke en selvstændig skat, men en del af den almindelige statsskat.
Det er bare for at sige, at man jo så ikke kan melde sig ud og bliver ved med på en eller anden måde alligevel at være en del af folkekirken, hvor man end ser hen.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-01-30:
Men det er jo helt korrekt, at det er sådan, det er i dag, at man har givet den danske folkekirke, den evangelisk-lutherske folkekirke, en særstilling i forhold til øvrige religioner.
Men man kan jo kigge på Norge, som har lavet en lovændring for ikke så lang tid siden.
Også inspireret af den debat, som det har medført, er spørgsmålet jo bare, om det fortsat er sådan, det skal være.
Det er jo et godt spørgsmål.
Jeg tror ikke, at man behøver at være religionsfornægter – det behøver man jo overhovedet ikke – for måske at ønske en større ligestilling imellem de tros- og livssynssamfund, der er i Danmark i dag.
Det kan man jo godt gøre, selv om man holder af religioner.
Christian Langballe (DF), 2018-01-30:
Altså, der vil jeg godt sige, at det mener jeg simpelt hen er en misforståelse.
Og det er en misforståelse af den grund, at det, som grundlovsfædrene konstaterede, var, at den evangelisk-lutherske folkekirke var det danske folks kirke.
Og derfor besluttede de sig for at understøtte den, dvs. give den en særstilling i forhold til andre – ikke at der ikke var religionsfrihed, men at give folkekirken en særstilling.
Det er en konstatering af den empiriske, historiske virkelighed, hvor den evangelisk-lutherske kirke er den danske folkekirke og har en forankring i det folkelige, og derfor blev den skrevet ind i grundloven.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-01-30:
Det svar kan jo blive et svar, som tager udgangspunkt i den model, vi har i dag, og i den model, vi har i dag, er kirken en statskirke.
Den er en del af den danske stat.
Jeg forstår måske ikke helt den skelnen.
Vi skal måske tale om det over en kop kaffe senere, for det er jo også en folkekirke, fordi det er folkets kirke, hvilket jo ligesom er ret centralt, men den er indskrevet i grundloven.
Den ligger under den danske stat.
Men jeg tror, at vi må tage diskussionen over en kop kaffe, så jeg helt præcist forstår, hvad der bliver spurgt ind til.
Carl Holst (V), 2018-01-30:
Jeg fik måske stillet spørgsmålet lidt uklart, for det gode svar, jeg fik, var ikke helt svar på det spørgsmål, jeg stillede, sådan som jeg oplevede det, undskyld.
Hvad er ordførerens opfattelse her og nu og i dag, når man ser på den danske folkekirke: Er det en statskirke eller en folkekirke?
Jeg refererer til ordvekslingen mellem ordføreren for Enhedslisten og mig tidligere i debatten.
Og når jeg spørger om det, er det netop i forhold til demokratiforståelsesdelen.
Så hvad er Alternativets holdning til den danske kirke: Er det en statskirke eller en folkekirke?
Hvilket narrativ hviler man på i den sammenhæng?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-01-30:
Det får vi meget snart svar på, forstået på den måde, at den måde, som vi udvikler vores politik på, er gennem de her processer, hvor vi laver politiske laboratorier, og noget af det, vi lige nu har i proces, er faktisk Alternativets religionspolitik, og den skulle meget gerne blive færdig i løbet af foråret.
En af de centrale ting, der bliver diskuteret lige nu – og det kan jeg sige åbent, for vores laboratorier er åbne forsamlinger, som enhver kan komme i – er nemlig det om staten.
Jeg er ikke så meget i tvivl om, at Alternativet går ind for en højere grad af ligestilling mellem de forskellige trosretninger og livssynssamfund, der er, men om vi mener, at de skal være underlagt staten eller ikke være underlagt staten, er det store spørgsmål, som skal besvares igennem den her proces.
Så jeg kan simpelt hen ikke svare på det nu, men jeg kan til gengæld sige, at det er i proces, og jeg regner med at kunne komme med et svar i løbet af foråret.
Carl Holst (V), 2018-01-30:
Det var bare det, jeg ville sige.
Martin Henriksen (DF), 2018-01-30:
Det kan godt være, at det er et kontroversielt synspunkt her i Folketinget, men man kunne også mene, at det måske er et meget tilforladeligt synspunkt, at os, der sidder herinde, som er valgt af danskerne, også har mulighed for at udtrykke nogle af de ting, som vi rent faktisk er gået til valg på.
Det er vel egentlig ret demokratisk.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-01-30:
Men det er jo hele ideen, netop så et mindre antal lande, der måske deler Dansk Folkepartis opfattelse af, at menneskerettighederne er noget bras, ikke bare lige kan skrive sig ud af det, men at vi netop giver borgere i hele Europa, også jøder og andre, der har været forfulgt gennem tiden, en fælles sikkerhed.
Hr. Martin Henriksen bliver ved med at tale om grundloven, men menneskerettighederne bliver jo ikke beskyttet i den danske grundlov, så hvad skal erstatte Den Europæiske Menneskerettighedskonvention i dansk lovgivning?
Skal den skrives ind næsten ord for ord i forhold til det, vi har på europæisk plan i dag?
Det kommer til at lyde lidt, som om hr. Martin Henriksen mener, at Menneskerettighedskonventionen alene handler om kriminelle udlændinge.
Det gør den ikke, og Institut for Menneskerettigheder har også sagt, at det er danske domstoles fortolkning.
Martin Henriksen (DF), 2018-01-30:
Det er jo rigtigt nok, at det i nogle tilfælde er danske domstoles fortolkning af konventionen, der er problemet, og i nogle tilfælde er det domme, der kommer fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, som er problemet.
Konventionen kan fortolkes på mange forskellige måder, og det er jo rigtigt nok, at konventionen blev skrevet i en anden tid, og der gør vi bare opmærksom på i Dansk Folkeparti, at tingene udvikler sig.
Det er jo lang tid siden, og vi skal da følge med tiden.
Hvis vi vedtager en lov herinde i Folketinget, som et flertal er utilfreds med, går vi jo ind og ændrer den lovgivning.
Problemet med Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, som godt kan betegnes som en lov, som så bliver fortolket af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol og de danske domstole, er jo, at der skal 47 lande være enige, hvis man ønsker at ændre den.
Det er jo meget, meget besværligt, og man vil måske også mene, at det måske er lidt udemokratisk.
Men det er der, hvor den skiller sig ud i forhold til danske love, hvor det er sådan, at hvis vi er utilfredse med en dom, der kommer fra en domstol i Danmark, kan vi gå ind og vedtage en ny lov i Danmark, og det er jo lidt vanskeligere i forhold til Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Så jeg synes egentlig, at det illustrerer meget godt, at tingene udvikler sig, og så er der behov for, at vi følger med.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-01-30:
Jeg synes, at det er beskæmmende, at Dansk Folkeparti vil tage et opgør med Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Hele diskussionen om menneskerettigheder kom jo oven på anden verdenskrig, kom oven på, at man forfulgte jøder og andre.
Det er et regelsæt, der skal sikre os alle sammen, uanset baggrund.
Men jeg har et konkret spørgsmål.
Hr. Martin Henriksen bliver ved med at sige, at de her domme er det, der er skyld i det, men er det ikke at tale mod bedre vidende?
Ved hr. Martin Henriksen ikke, at det er danske domstoles fortolkning og ikke noget, der står mejslet i granit i konventionen, og at der har været en debat om netop det?
Martin Henriksen (DF), 2018-01-30:
Hr. Nikolaj Villumsen er velkommen til at gå ind og læse referatet af det, jeg har sagt.
For jeg er ret sikker på, at det ikke står nogen steder, at Dansk Folkeparti ønsker at indskrænke danskernes ytringsfrihed.
Jeg kan selvfølgelig have sagt noget, som jeg ikke lige kan erindre her, men jeg er ret sikker på, at det er nogenlunde inden for skiven.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-01-30:
Der har jo så eksempelvis været en undersøgelse fra Institut for Menneskerettigheder, der sagde, at man formentlig sagtens inden for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol kunne udvise langt flere, end man gør i dag.
Til gengæld vil jeg da opfordre ordføreren til at kigge lidt på fakta i den her sag.
Altså, eksempelvis Jersilddommen var en dom, der udvidede ytringsfriheden i Danmark, og som danske domstole, før dommen fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol faldt, sagde at grundloven ikke sikrede.
Grundloven sikrede ikke den ytringsfrihedsrettighed, som vi fik med Jersilddommen på grund af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention og på grund af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Så det, som Dansk Folkeparti står her og siger, er reelt, at danskernes ytringsfrihed skal indskrænkes, og det bør ordføreren forholde sig til.
Martin Henriksen (DF), 2018-01-30:
Danskernes rettigheder er først og fremmest sikret i den danske grundlov.
Lad os nu ikke glemme, at vi faktisk har en ganske udmærket grundlov.
Nej, jeg kan ikke bekræfte, at man i stor stil ville tage rettigheder fra danskere, hvis det var, man skrev Den Europæiske Menneskerettighedskonvention ud af dansk lovgivning.
I nogle tilfælde ville det her Folketing stå mere frit i forhold til at tildele ekstra rettigheder til danskere.
Det er jo også det, vi har set i Biaodommen, som den, så vidt jeg husker, hedder, hvor Den Europæiske Menneskerettighedskonvention jo på baggrund af konventionen gik ind og sagde, at der gav Folketinget rettigheder til en særlig gruppe danskere, og det må Folketinget så ikke.
Så konventionen kan jo også godt i nogle tilfælde blive brugt til at tage rettigheder fra danskere.
Det er dybt problematisk og meget usympatisk efter Dansk Folkepartis opfattelse.
Morten Østergaard (RV), 2018-01-30:
Jeg synes at fornemme, at Dansk Folkeparti har modereret sig selv lidt i den her debat.
Man er jo helt isoleret med synspunktet om, at vi skal tage menneskerettighederne ud af dansk lovgivning, og så har man stillet et ændringsforslag, hvor man nu for at kunne forblive i Europarådet og af andre grunde har modereret det lidt.
Det synes jeg da i og for sig godt man kan glæde sig lidt over ved andenbehandlingen, når nu moroen over, at man har fremsat forslag, har lagt sig.
Det er jo ikke noget nyt, at man kritiserer menneskerettighederne og Menneskerettighedsdomstolen, selv om det er et værn og en beskyttelse for 820 millioner europæere mod krænkelser fra deres egen stat.
Det er der også danskere der har haft glæde af; f.eks. måtte en dansker vente 8 år på erstatning for en bilulykke, men han fik så Menneskerettighedsdomstolens ord for, at det var for længe.
Jeg ved ikke, om Dansk Folkeparti synes, det var en krænkelse af demokratiet i Danmark.
Men der står et spørgsmål tilbage, som jeg havde fornøjelsen af at diskutere med et af Dansk Folkepartis europaparlamentsmedlemmer, og jeg ville egentlig gerne høre svaret her fra Folketingets talerstol også: Er det Dansk Folkepartis opfattelse, at verden var et bedre sted uden Menneskerettighedsdomstolen, og at Danmark derfor ikke burde være forpligtet af den?
Martin Henriksen (DF), 2018-01-30:
Og det er jo det, vi forsøger at håndtere med vores beslutningsforslag.
Så vil jeg bare sige, at Danmark jo i dag er med i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, og vi er med i Europarådet.
Det har jo ikke gjort, at de her lande lige pludselig begynder at opføre sig ordentligt.
Altså, vi påvirker løbende de her lande.
På nogle områder har den jo fjernet rettigheder fra danskere.
Det er absurd, for danskere er jo også en slags mennesker; det er vi i hvert fald nogle stykker der mener.
Og når vi ikke kan give positiv særbehandling til danskere, der ønsker at gøre det, er det jo, på grund af at vi er med i konventionen.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-01-30:
Men gør det ikke, at det så står et land som Aserbajdsjan frit for f.eks. at forfølge personer, der har en seksuel orientering, der ikke ligger inden for normen, altså f.eks. en bøsse, en transperson osv.?
For hvis vi skriver det ud af dansk lovgivning, hvis vi ikke længere ønsker at blive holdt op på menneskerettighederne og Menneskerettighedsdomstolen, hvordan kan vi så sørge for, at andre lande ikke gør det samme?
Eller mener Dansk Folkeparti virkelig, at det skal være helt frit at foretage den forfølgelse af enkeltpersoner i andre lande, altså at der ikke er noget fornuftigt i, at vi faktisk har valgt at stå sammen, 47 lande, om at holde hinanden op på at behandle mennesker og borgere ordentligt?
Nu var jeg jo med ordføreren
til møde i Europarådets Parlamentariske Forsamling i sidste uge
Der var et møde, der handlede om lgbti-personers rettigheder i Georgien, Armenien, Aserbajdsjan og Rusland.
Hvordan stiller ordføreren og ordførerens partis sig, i forhold til at vi egentlig også med menneskerettighederne sikrer rettigheder for mennesker i andre lande, altså at det ikke kun handler om, hvad Danmark kan få lov til, men hvordan vi sikrer, at mennesker kan få lov til at leve uden at blive forfulgt på grund af eksempelvis deres seksuelle orientering i lande som Aserbajdsjan, Armenien, Georgien og Rusland?
Martin Henriksen (DF), 2018-01-30:
Tak for det.
Det er jo sådan, at Danmark har formandskabet for Europarådet, og regeringen har valgt – de har en nogenlunde fornuftig linje på det område – at de vil forsøge at få andre lande med på at lave en erklæring, som skal gå i retning af, at man skal fortolke Den Europæiske Menneskerettighedskonvention lidt anderledes, sådan at der kommer et større råderum for nationalstaterne, som f.eks. skulle give mulighed for, at man kan udvise flere kriminelle udlændinge.
Det er jo en fornuftig dagsorden.
Men det, vi prøver på med det her beslutningsforslag fra Dansk Folkepartis side, er at vise, at der også er en anden vej, man kan gå.
Man kan selvfølgelig forfølge det her spor internationalt, og det synes vi fra Dansk Folkepartis side er godt at man gør, men man kan også gøre noget nationalt.
Det, man konkret kan gøre, er at skrive Den Europæiske Menneskerettighedskonvention ud af dansk lovgivning, og så kan man jo skrive i en række tilfælde
Det er en model, som er mulig, og som vi også har fået bekræftet sagtens kan lade sig gøre.
Jeg har jo lidt på fornemmelsen, at der er er et bredt flertal herinde i Folketinget, som vil afvise Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Det er vi kede af i Dansk Folkeparti.
Næste gang der er problemer med at få udvist en kriminel udlænding, ved danskerne, hvem de skal pege fingre ad, hvem der så at sige har lagt hindringer i vejen for det.
Men hvis vi kommer et stykke vej i forhold til den proces, der er, over for Europarådet og der så er et flertal herinde i Folketinget, der vurderer, at det ikke er nok, at vi ikke er kommet langt nok, at det ikke er blevet nemt nok f.eks. at udvise kriminelle udlændinge, så kan man altid en anden god gang tage Dansk Folkepartis beslutningsforslag op af skuffen.
For så ved man, at det er den måde, man kan gøre det på nationalt.
Og det gode ved den her model er, at hvis der kommer et andet land og nedlægger veto – der er jo 47 medlemslande i Europarådet – så kan de jo gøre det lige så tosset, de vil, for vi kan vedtage det her nationalt.
Så det skulle være bemærkningerne herfra og så selvfølgelig en opfordring til, at man lige genovervejer, om ikke det var værd at trykke på den grønne knap i stedet for den røde knap.
Carl Holst (V), 2018-01-30:
Tak, formand.
Venstre kan støtte forslaget, og jeg skal hilse fra Det Konservative Folkeparti og meddele, at det kan de også.
De to foregående ordførere har været inde på nogle af detaljerne og elementerne i lovforslaget, og dem støtter vi også.
Men Venstres tilgang til det her tager sit udgangspunkt i, at vi igennem år og dag har oplevet en vigende tilslutning, i forhold til at der er et decideret folkeligt valg til menighedsrådene.
Det handler om antallet af medborgere, der ønsker at stille sig til rådighed, antallet af medborgere, der ønsker at være med i en 4-årig periode – vi kender alle sammen udfordringen.
Det var årsagen til, at man i regeringsgrundlaget fra 2015 netop berørte den her problemstilling med henblik på at få nedsat et udvalg, der kunne arbejde med det og komme med nogle anbefalinger.
De anbefalinger har vi politisk drøftet godt og grundigt i ministeriet med ministeren for bordenden, hvor vi har haft mulighed for at komme rundt i alle krogene
: Hvad med fredsvalg, som har været den hidtidige ordning – bare for at tage et tilfældigt eksempel?
På lange stræk har vi støttet forslaget fra udvalget.
Det er gode intentioner, som der ikke var opbakning til i høringssvarene og ej heller var opbakning til i de betragtninger, som Økonomi- og Indenrigsministeriet er kommet med om dette emne, i forhold til hvor nemt det skulle være. Den danske folkekirke er forankret i folket, og det kommer til udtryk ved opbakning i form af arbejdet i menighedsrådene.
Derfor er det ikke uvæsentligt, at vi på den ene side ser på, hvordan vi gør dette arbejde attraktivt og nemt, altså som en rolle at udføre.
Men det er heller ikke uvæsentligt, at vi på den anden side har et blik for, at den demokratiske dannelse i forbindelse med sammensætningen af menighedsrådene foregår på en god måde.
Det er mit indtryk, at vi med lovforslaget sikrer dette.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-01-30:
Tak for det.
Når jeg lytter til ordføreren, får jeg da i hvert fald lyst til at sige, at bare fordi man har en situation, hvor befolkningerne i Aserbajdsjan og Rusland ikke får deres menneskerettigheder, så er det ikke et argument for at tage menneskerettighederne fra danskerne.
Og det er jo lige præcis det, som Dansk Folkeparti står her og foreslår.
Og det har en betydning.
Ser vi bare på de domme, der eksempelvis har været mod Danmark, kan vi f.eks. se, at det er noget, der har sikret danskerne bedre retssikkerhed og bedre og mere ytringsfrihed.
Så menneskerettighedskonventionen har en konsekvens for os her i Danmark.
Så når Dansk Folkeparti stiller det her forslag, er det et forslag, der tager rettigheder fra alle danskere.
Alle danskere vil være ringere stillet med det forslag, som Dansk Folkeparti stiller i dag, og jeg vil bare godt høre ordføreren bekræfte, at det er tilfældet.
Det vil ramme alle danskere i forhold til deres i dag sikrede rettigheder i menneskerettighedskonventionen.
Martin Henriksen (DF), 2018-01-30:
Hvis nu vi antager, at vi ikke havde Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, så ville det jo altid stå et land frit for at rette henvendelse til andre lande, hvis man mener, at der er en udvikling der, som er bekymrende.
Så det vil man jo kunne gøre, uanset om konventionen eksisterer eller ej.
Men det er også vigtigt at understrege, at med Dansk Folkepartis forslag skriver vi Den Europæiske Menneskerettighedskonvention ud af dansk lovgivning.
Og så skriver vi, at i de tilfælde, hvor Folketinget siger, at vi f.eks. ønsker at udvise flere kriminelle udlændinge, men hvor det ikke kan lade sig gøre af hensyn til Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, så er det et flertal i Folketinget, som bestemmer det i sidste ende.
Det er det, vores forslag går ud på.
Og så vil vi jo faktisk stadig væk være med i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention og Europarådet.
Christian Langballe (DF), 2018-01-30:
Tak, formand.
Altså, man kan jo godt – sådan har jeg det i hvert fald en gang imellem – have det sådan med lovforslag, der kommer, at man får lyst til at give den som sådan gammeldags trættekær og udøse sin retfærdige harme over den fornyelsessyge, som gennemryster samfundet, hvor fornyelsen lovgivningsmæssigt såvel som administrativt kun fører til mere bureaukrati og stadig mere voluminøs administration.
Men jeg vil faktisk sige, at lovforslaget her indebærer, hvad jeg i hvert fald kan se som en reel fornyelse, der alt andet lige gør livet lidt nemmere for menighedsrødderne derude.
Og jeg tror og håber på, at udvalgsarbejdet vil afklare dette.
Jeg skal gerne tilstå, at da jeg første gang hørte om ideen, skød jeg den ned som den rene tåbelighed.
Årsagen var måske, at jeg var umådelig irriteret over den person, der fremsatte ideen, og det måske nok svækkede min dømmekraft.
Eller også forstod jeg ikke dengang, hvad det egentlig skulle gøre godt for.
På engelsk har man et udtryk, der lyder: »If it isn't broken, don't fix it«.
Altså: Der er ingen grund til at reparere på noget, der virker.
Og det virker jo stort set i folkekirken.
Det er så stadig væk et stilfærdigt forbehold, jeg vil tage.
Alligevel synes jeg, lovforslaget er gennemglødet af en skønsomhed og en respekt for det givne, som jeg sætter pris på.
Tanken om, at man i stedet for at holde et menighedsrådsvalg kan afholde et afstemningsvalg, som man gør det i bestyrelsen på en generalforsamling, er godt tænkt, især fordi afholdelsen af et menighedsrådsvalg jo altid er en mulighed, der stadig væk ligger der, hvis der stilles krav om det og der er behov for det.
Hvis behovet ikke er der, virker det som god, gammeldags jysk snusfornuft, at man kan ordne tingene ved en valgforsamling i løbet af et enkelt møde.
Det sparer ærlig talt en masse mennesker for en masse besvær og virker gennemtænkt.
Nu kommer vi så til detaljen, hvori djævelen som bekendt ligger gemt, og da ikke mindst i folkekirken, for vi har i folkekirken i forbindelse med menighedsrådsvalg noget, der lidt selvmodsigende hedder fredsvalg.
Det går ud på, at menighedsrådet beslutter sig for ikke at afholde valg.
Det kan så godt være, at der er nogle medlemmer, der bliver skiftet ud, men menighedsrådet vurderer altså, at den har støtte i menigheden og derfor kan fortsætte.
Et valg kan selvfølgelig altid forekomme, hvis nogen kræver det, men muligheden for ikke at afholde et valg er så også til stede.
Og så kommer mit spørgsmål: Hvilken plads har det såkaldte fredsvalg, og hvordan forstås det ind i den nye ordning?
Jeg ser det som et adelsmærke, at man lovgivningsmæssigt tilgodeser den skønsomme og fordragelige måde, hvorpå tingene foregår i folkekirken.
Med disse ord og med denne forbeholdne tilslutning, som angår detaljen, og som har affødt et spørgsmål til ministeren, vil jeg afslutte min ordførertale med at konstatere, at DF ser meget positivt på forslaget, men vil vente med at give bindende tilslutning, til tvivlsspørgsmålene er afklaret.
Tak for ordet.
Martin Henriksen (DF), 2018-01-30:
Det er Dansk Folkepartis opfattelse, at tingene udvikler sig, at der opstår nye udfordringer, og man skal følge med, og der er det et problem, hvis vi er med i et regime, som gør, at vi ikke har mulighed for at udvikle os og ikke har mulighed for at gøre det, som vi her i Folketinget mener er det rigtige.
Det er det, der er Dansk Folkepartis holdning.
Det mener jeg er ret klart, og det mener jeg vi har tilkendegivet flere gange.
Det er jo dybest set det, det her beslutningsforslag handler om.
Hvis du skriver konventionen ud af dansk lovgivning, står Folketinget friere i forhold til at vurdere, hvilken politik og hvilke regler der skal gælde i Danmark.