runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2020-01-16:
Det kan vi tage en lang diskussion om en dag, og jeg vil gerne opfordre ordføreren til så måske at prøve at studere en smule, både i forhold til hvad jeg har gjort, og hvad jeg har sagt, for så kunne det da være, at der var en lille smule mere moderation i ordførerens udtalelser om det.
Forslaget, som er Alternativets, og som jeg synes er et godt forslag, handler om at give flere muligheder for almindelige mennesker, som føler sig fremmedgjort i forhold til den politiske proces.
Jeg ved ikke, om ordføreren virkelig afviser, at der er en manglende tillid og opbakning til politikere generelt.
Vi ligger i troværdighed nede på højde med brugtbilsforhandlere og journalister, og det er da ikke et godt sted at ligge for det, som skulle være den højeste form for demokrati i vores samfund, og det bør vi da gøre noget ved.
Vi kan da ikke bare lukke øjnene og så vandre videre.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-01-16:
Jeg tror ikke på, at hr. Christian Juhls hensigt her i salen er at udvide folks ret til at bestemme i deres eget liv.
Selv dengang, før muren faldt, havde Christian Juhl bakket helhjertet op om det tyranni, der herskede på den anden side af jerntæppet.
Gik hr. Christian Juhl rundt herhjemme og legede flowerpower, mens han støttede det værste diktatur og den værste totalitarisme i Østeuropa og Sovjetunionen?
Jeg tror ikke et øjeblik på, at hr. Christian Juhl er sådan en blød mand, som han lader som om.
Jeg tror, at hr. Christian Juhl er en jernnæve i overensstemmelse med det partitilhørsforhold, han har og har haft – et parti, som ønsker at styre samfundet benhårdt i en retning, som hr. Christian Juhl går ind for, uanset hvor meget det træder på mennesker.
Christian Juhl (EL), 2020-01-16:
Jeg er glad ved, at LA's ordfører betegner sig selv som borgerlig-liberal.
Jeg abonnerer ikke på de ukvemsord, som ordføreren klistrer på i hvert fald vores parti som totalitært.
Hvis der findes røde liberale, vil jeg gerne melde mig på banen dér.
Vi har netop et syn på, at mennesker skal have frihed til selv at kunne bestemme over deres tilværelse.
Det her forslag er et godt forslag, fordi det giver et nyt hjørne.
Demokrati er jo ikke bare en firkantet kasse, som en gang er lavet i 1848 og passet lidt til i 1915.
Det er en proces, som vi hørte før – det er i hvert fald min opfattelse – og derfor skal vi hele tiden give muligheder for, at mennesker kan prøve at bruge deres tanker og selv finde på ideer; hvad man ikke skal blande sig i i politik, hvad man skal blande sig i i politik osv. osv.
Det rører jo ikke ved den grundlæggende skævvridning af demokratiet, nemlig den private ejendomsret til produktionsmidler og til banker f.eks.
Det rører det overhovedet ikke ved.
Det her giver bare mulighed for at debattere.
Så jeg kan ikke forstå, hvorfor LA kører helt op, for det kunne jo også være godt for LA at deltage i sådan et borgerting og lytte lidt en gang imellem måske.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-01-16:
Jamen argumentet er det, som jeg har sagt, nemlig at vi allerede har et borgerting.
Folketinget er jo et borgerting.
Altså, det kunne jo lige så godt hedde borgertinget, nu hedder det Folketinget.
Det er cirka det samme, og det, der er meningen med et Folketing, er jo, at det er dér, borgerne er repræsenteret ved sig selv eller nogle andre, de har tillid til, i modsætning til at der sidder nogle mennesker og bestemmer, som er udpeget af nogle højere organer eller ud fra noget, de har arvet eller lignende.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-01-16:
Bare for at jeg er fuldstændig sikker på, at jeg har forstået ordføreren: Man synes faktisk, at borgerforslag er et godt nyt demokratisk redskab, fordi den enkelte borger med 50.000 underskrifter i ryggen kan rejse en debat herinde.
Borgerting handler om, at der er 100 tilfældigt udvalgte borgere – med alle de parametre, man nu skal have, for at det er sammenligneligt med befolkningen, så det dækker bredt – som kan diskutere og komme med deres anbefaling til en given problemstilling og anbefale det til os herinde i Folketinget.
Det synes man er en dårlig idé.
Så på den ene side vil man gerne støtte borgerforslag, men man ønsker ikke at støtte borgertinget.
Er det rigtigt forstået, og hvad er argumentet?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-01-16:
Jeg tror, hr. Jens Rohde taler om egen erfaring i forhold til det at sige, at man er liberal og så i virkeligheden bare være ude på at pleje sin egen karriere.
Nu er hr. Jens Rohde dog holdt op med at sige, at han er liberal – og det er da et fremskridt.
I forhold til hvad det er, jeg har imod borgertinget på den måde, som hr. Uffe Elbæk og Alternativet har fremlagt det, så er det det der med, at det skal tjene som et redskab til at bilde borgerne ind, at der ikke udøves magt i politik og i demokratiet, sådan at det er nemmere i politik og i demokratiet at udøve magt.
For Alternativet og i særklasse Enhedslisten er jo nogle partier, der ønsker at udøve mere magt over danskerne.
Så forsøger man jo så at pakke det ind i sødsuppeord om borgerinddragelse osv. i stedet for at sige det, som det er, altså at flertallet i demokratiet bestemmer over mindretallet.
Jens Rohde (RV), 2020-01-16:
Nu tror jeg nok, man kan sige, at jeg personligt har betalt en høj pris igennem adskillige tilfælde ved at stå fast på mine holdninger, som hr. Ole Birk Olesen aldrig har delt.
Og i øvrigt kunne han heller ikke holde sine holdninger for sig selv, dengang han arbejdede som journalist, men troede han skulle være kampagnemand – men fred være med det.
Jeg har altid turdet investere mig selv i mine egne holdninger, og det har jo ikke altid været karrierefremmende.
Det tror jeg er åbenlyst for enhver, så lad nu det ligge.
Men det ændrer jo ikke ved, at jeg ikke får svar på spørgsmålet om, hvad det er, altså hvad det er, der helt præcist ved et borgerting peger i retning af noget totalitært og peger i retning af, at alting skal politiseres.
For jeg er faktisk enig i, at alting ikke skal politiseres, men her er det jo faktisk borgerne selv, der bestemmer, altså dem, der ikke nødvendigvis er valgt her.
Og jeg er også enig i, at der ikke er et modsætningsforhold mellem borgere og Folketing, men derfor er der jo også i den liberale verden andelsbevægelser og andre ting, altså organisationer, som vokser op som et bidrag til demokratiet.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-01-16:
Hvis jeg har forstået det rigtigt, synes jeg da, det er et udmærket spørgsmål at rejse.
Det, vi også understreger i beslutningsforslaget, er, at det her er så langt, vi har tænkt modellen.
Og modellen skal vi så udvikle sammen.
Vi har ikke lagt os fast på en fast model i dag, men vi har dog trukket de store linjer i det, ikke?
Og det har vi også kunnet gøre, fordi der er gode eksempler rundtomkring i Europa, hvor man allerede har gjort sig erfaringer med det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-16:
Tak for det.
Det var heller ikke folkevalgte, jeg tænkte på.
Jeg tænkte på folk, der er medlem af et politisk parti.
Skal de oplyse, om de er medlem af et politisk parti for at være med eller ikke være med i det her borgerting?
Hvis ikke de skal oplyse det, er det klart, at så vil de forfægte den politiske dagsorden, som det parti har, når de sidder i det borgerting.
Der er en lang række problematikker i det.
Og det gælder både det her med, om man har krav på at kunne være anonym omkring sit politiske tilhørsforhold.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-01-16:
Vi har tænkt forslaget så langt, at folkevalgte ikke kan sidde i det her borgerting.
Vi har lavet nogle klare markeringer, og det er en af dem.
Og hvis ikke man har det, er det også i orden; så trækkes den næste ud.
Det er klart, at det, man ønsker, er, at det er uafhængige borgere, hvordan man så vil definere det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-16:
Jeg kan for mit eget vedkommende sige, at jeg stolt har stemt blankt indtil 2011 og fejret demokratiets festdag ved et valg.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Uffe Elbæk lidt om det her.
Skal folk, som er medlem af politiske partier, have adgang til at være en del af det her borgerting?
Hvis der er noget, vi har set, så er det, at er der mulighed for partier for at gå ind og overtage en dagsorden og påvirke en dagsorden, så er de i dag en meget, meget kynisk størrelse, hvor der sidder taktikere og spindoktorer og alle mulige andre, som med det samme ville gå ind og prøve at hijacke en eller anden dagsorden på et område.
Marie Bjerre (V), 2020-01-16:
Så lige igen den sidste del af mit spørgsmål: Vil ministeren lægge pres på, for at man får anbefalinger fra den her kommission for grøn omstilling, så vi kan få set på at få lavet nogle regler for at sikre de lavere afgifter for elbiler?
Uffe Elbæk (ALT), 2020-01-16:
Jeg vil meget gerne have, at den diskussion bliver flyttet over i det, der hedder UFO, Udvalget for Forretningsordenen.
Vi skal finde en måde, den kan fortsætte på, og gerne i et meget bredere perspektiv.
Det er jeg fuldstændig for.
Det, jeg havde lyst til at lige at nævne i forbindelse med det første spørgsmål, er, at én ting er, at der er høj stemmeprocent, men noget andet – som var lidt af en ahaoplevelse for mig, da jeg snakkede med en, som har studeret de her borgerting og i det hele taget har studeret demokratiske processer – er, med hvilket engagement vi sætter vores kryds nede i stemmeboksen.
Da jeg var ung, var det at gå til folketingsvalg en kæmpestor begivenhed, og det, som der åbenbart er målinger på, er, at engagementet bag krydset – jeg skal ikke gøre mig klog på det, men det var et meget interessant perspektiv, der blev bragt ind – er mindre i dag, end den var, da eksempelvis jeg var ung.
Vi går ned og stemmer – and so what?
Så én ting er stemmeprocenter, noget andet er, hvad det er for engagement, der ligger bag krydset.
Jeg er den sidste, der har lyst til at opstille falske modsætninger, og jeg er oprigtig glad for, at vi så, ikke mindst i forbindelse med europaparlamentsvalget, at stemmeprocenten blandt de unge var rigtig, rigtig god.
Godt for det!
Jeg tror, at en af grundene til, at det var det, der kom til at ske, var, at vi jo har gjort meget ud af skolevalg.
Vi har gjort noget ud af at finde ud af, om man kan lave afstemningssteder andre steder end bare på kommuneskolerne, om vi kan komme ud til de unge.
Der er alle mulige eksempler på, hvordan vi forsøger at finde ud af, hvordan vi kan fastholde det demokratiske engagement.
Jeg ønsker på ingen måde at skabe en falsk modsætning.
Jeg siger bare, at der er forskel på de politiske processer, der foregår herinde i Folketingssalen, og så de processer, der vil foregå i et givet borgerting.
Borgerting er et supplement til det repræsentative demokrati.
Og så vil jeg måske, hvis jeg har mulighed for bare at sige det kort ... eller måske skal jeg vente.
Hvis der er et opfølgende spørgsmål, kan jeg gribe den der.
Jens Rohde (RV), 2020-01-16:
Nu vil jeg så lige gå tilbage til hr. Ole Birk Olesen, der beskylder mig for at vende på en tallerken, selv om jeg vedstår mig arv og gæld i alt, hvad jeg selv har været med til.
Men sagen er jo, at i udlændinge- og retspolitik har dette Folketing alene, siden jeg skiftede parti, jo begrænset folks frihedsgrader og frihedsrettigheder med lovforslag, der er vedtaget, i mere end 150 tilfælde – så så meget for de liberale faner.
Men hr. Ole Birk Olesen nævner jo noget, der er rigtigt, og som jeg synes er en vigtig pointe her i diskussionen, og som der var en lille snas af i hr. Uffe Elbæks tale, nemlig at hr. Uffe Elbæk måske tegner en lidt for voldsom kløft mellem befolkningen og dette borgerting.
Altså, vi har haft en tårnhøj valgdeltagelse.
Det havde vi også ved valget til Europa-Parlamentet – det parlament, som man siger ingen danskere interesserer sig for.
Vi kan også se af undersøgelser, hvordan unge mennesker er gået til valgurnerne til Europa-Parlamentet.
Kan hr. Uffe Elbæk ikke ane en risiko i den historiefortælling og det narrativ eller det bagtæppe, han selv laver for den diskussion om, at vi kommer til at opstille nogle falske modsætninger?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-01-16:
Jeg synes, det er vildt – hvis hr. Jens Rohde virkelig mente alle de ting, han sagde, da han var politisk ordfører for Venstre – at han så kan mene det på mange områder fuldstændig stik modsatte i dag, især i udlændingepolitikken, og så hævde, at han altid blot har talt ud fra sine egne meninger.
Så er han i hvert fald et menneske, der i udpræget grad er i stand til at vende på en tallerken og mene det stik modsatte af, hvad han har gjort tidligere, hvis det var oprigtigt, det han mente.
Men igen vil jeg sige, at det, jeg har imod borgertinget, er, at det drysser en glasur, som skjuler den reelle magtudøvelse i demokratiet, ud over demokratiet og lader, som om det er virkeligheden, at alle er med til træffe de beslutninger.
Også de mennesker, som er i mindretal, og som bliver kørt over af demokratiet, hvis demokratiet træffer for mange beslutninger, som går ud over den personlige frihed.
Jens Rohde (RV), 2020-01-16:
Så kunne jeg være venlig og bare sige, at jeg gerne ville spørge om, hvad det var, hr. Uffe Elbæk gerne ville sige.
Men jeg bliver alligevel nødt til at spørge hr. Uffe Elbæk, om ikke han kan se et perspektiv i, at vi tager borgertinget ind som en samlet diskussion i UFO – ja, det lyder jo som en flyvende tallerken, og det kan det en gang imellem næsten føles som, men det er Udvalget for Forretningsordenen, hvor vi jo begge sidder – så vi ligesom får en samlet diskussion af, hvordan vi kan åbne Christiansborg mere.
Det er der jo masser af muligheder for.
Der kan man jo i øvrigt lade sig inspirere af Europa-Parlamentet – selv om mange tror, at man ikke kan det, men det er jo et meget åbent parlament i forhold til dette hus – og mange andre ting, så vi ligesom får en bredere, grundlæggende demokratisk diskussion, hvor borgertinget indgår.
Morten Bødskov (S), 2020-01-16:
Altså, jeg synes, at vi skal tage den her diskussion hele tiden.
Den kommission, der spørges til, er jo en, som spørgerens eget parti har været med til at nedsætte.
Der er ingen tvivl om – og det tror jeg at vi alle sammen uanset politisk tilhørsforhold ved – at det er en kæmpe omkalfatring af bilafgifterne, som vi taler om her.
Så vi kommer til at diskutere det, og den diskussion skal ske nu her i løbet af efteråret, vil jeg tro, hvor det selvfølgelig vil få indvirkning på finansloven for 2021.
Så den diskussion kommer, og jeg glæder mig over – og det er oprigtigt ment – at Venstre tilslutter sig 70-procentsmålsætningen, for jeg tror, at uanset hvordan man vender og drejer det, så skal der til det findes et stort bidrag fra transportsektoren.
Carl Valentin (SF), 2020-01-16:
Det her forslag er for det første ufinansieret, og det synes jeg er ret væsentligt.
For det andet synes jeg sådan set, det er vigtigt, at vi har en proces, hvor vi venter på de konklusioner, de kommer med, og så tager vi den derfra.
Det tror jeg sådan set også godt markedet kan klare.
Og markedet er også opmærksomt på, at vi har en regering og nogle støttepartier nu, som tager den grønne dagsorden rigtig alvorligt og derfor gerne vil sikre, at der er økonomiske incitamenter til at købe en elbil.
Marie Bjerre (V), 2020-01-16:
Jeg synes, det rigtig fint, at man ser frem til, at kommissionen kommer med sine anbefalinger – det gør vi også i Venstre.
Men hvorfor forhindrer det, at man vedtager det her beslutningsforslag, som gør, at vi sikrer ro på markedet allerede fra 1. januar 2021?
Carl Valentin (SF), 2020-01-16:
Nej, det synes jeg ikke, fordi det her i virkeligheden mest af alt for mig virker som et forslag, som skal disrupte processen lidt og fjerne fokus fra det faktum, at de borgerlige partier virkelig nedprioriterede den her dagsorden, da de havde magten.
Nu gør vi faktisk noget.
Marie Bjerre (V), 2020-01-16:
Ordføreren siger, at man har sympati for forslaget, og at man gerne vil være med til at sikre nogle gode rammevilkår, så der er mere ro på markedet, og at man gerne havde set nogle ændringer allerede fra 1. januar 2021.
Synes ordføreren ikke, at man så modsiger sig selv lidt, når man ikke vil stemme for beslutningsforslaget?
Carl Valentin (SF), 2020-01-16:
Med beslutningsforslaget ønsker de borgerlige partier at udsætte indfasningen af registreringsafgiften for elbiler med 1 år.
Og det er jo ikke så længe siden, at vi sidst debatterede elbiler her i Folketingssalen, så det kommer nok ikke som nogen overraskelse, når jeg siger, at vi i SF som udgangspunkt har sympati med indholdet i det her forslag.
Da Venstreregeringen sammen med Socialdemokratiet, DF og Radikale Venstre i 2015 indgik en aftale om, at elbiler nu skulle omfattes af en fuldt indfaset registreringsafgift i 2020, var det sort tænkning i en tid, hvor danskerne blev mere bevidste om den grønne omstilling.
Og som min kollega fru Lisbeth Bech Poulsen også sagde dengang i 2015, er elbilen nøglen til den grønne omstilling af vores bilpark, og SF vil selvfølgelig arbejde for, at vi får gode rammer for elbiler – og det gør vi også med finansloven.
Og i virkeligheden er alt det her jo netop nogle opgaver, som kommissionen ledet af Anders Eldrup skal hjælpe os med at løse, så vi vil gerne afvente, hvad den kommer frem til.
Kathrine Olldag (RV), 2020-01-16:
Her var sikkert en hel del varmere, da Jorden var ved at blive skabt for mange millioner år siden, så mon ikke vi kan lande den der os to ordførere imellem.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-16:
Nej, det er korrekt, men nu tilføjer ordføreren jo så også det her med, hvornår det begyndt at blive målt med termometer og den måde, vi måler på.
Og det er jo rigtigt, at det er korrekt derfra, men det er jo ikke det, som ordføreren sagde til at starte med.
Der sagde hun, at det var det varmeste år nogen sinde, og det er jo bevisligt, at der tidligere i historien har været andre år, som har været langt varmere.
Og det var det, jeg anfægtede.
Men det er korrekt, at når man tilføjer, at det er, fra hvornår der blev målt på det, så kan vi godt blive enige om det. Men det kommer sig også af, at man i 1850 var på vej ud af en lille miniistid og derfor har et ret koldt basisår.
Men det er fair nok: Hvis man tæller det, fra der blev målt med termometer, så er vi enige.
Kathrine Olldag (RV), 2020-01-16:
2019 var det næstvarmeste år nogen sinde, siden vi begyndte at måle temperaturer i verden.
Det er både WTO, DMI og andre forskningsinstitutioner enige om.
Så det er jo sådan set et faktum, og det kan man ikke komme uden om.
Marie Bjerre (V), 2020-01-16:
Hr. Rune Lund har mange gode intentioner og fremlægger her mange gode planer for den grønne omstilling og for, hvad man gerne vil.
Og hr. Rune Lund siger også, at vi sådan set bare kan gå i gang allerede nu.
Vi kan bare gå i gang med at forhandle allerede nu, og så vil vi stadig væk kunne nå at ændre reglerne, når vi så får kommissionens rapport, kan jeg forstå, her til efteråret.
Men hvorfor er det så, at man ikke bare kan stemme for det her forslag?
Så sikrer vi ro på markedet, og vi sikrer de lave afgifter, også i 2021, hvilket er så vigtigt for alle de bilimportører, som jo allerede nu er gået i gang med at bestille biler hjem til næste år.
Rune Lund (EL), 2020-01-16:
Tak, formand.
Det er, fordi jeg under mit ordførerindlæg glemte at hilse fra Alternativet og sige, at Alternativet heller ikke kan støtte forslaget.
Rune Lund (EL), 2020-01-16:
Først i forhold til finansiering: Jeg synes, at finansieringen er utrolig væsentlig.
Og når man skriver i forslaget, at forslaget foreslås finansieret i forbindelse med forhandlingerne om klimahandlingsplanen eller som led i finansieringen på finansloven for 2021, så er det jo ikke at angive en konkret finansiering.
Det er jo bare at sige: Vi tager pengene fra råderummet.
Er det folkeskolen?
Er det daginstitutioner?
Er det kvindekrisecentrene, som ikke skal have penge?
Altså, hvor skal pengene tages fra?
Jeg synes faktisk, det her er ret useriøst.
Men der er lagt en plan, og den betyder, at reglerne bliver ændret fra den 1. januar 2021, og det vil sådan set ske, uanset om det her forslag bliver vedtaget eller ej.
Marie Bjerre (V), 2020-01-16:
Nu bevæger ordføreren sig jo langt væk fra mit spørgsmål og begynder at tale om finansiering, men det kan jeg da godt helt kort kommentere på.
Vi har jo hele tiden sagt, at vi gerne vil sikre de lave afgifter i 2020 og 2021.
Og det var sådan set også en del af vores finanslovsudspil at ville være med til at finansiere det i de kommende klimaforhandlinger.
Hvis ordføreren ikke vil være med til at stemme for det her forslag, skal I jo bare være bevidste om, at I så skaber stor usikkerhed på markedet, og at det, hvis vi ikke finder nogen løsning, betyder, at bundfradraget for biler med lav afgift er fuldstændig væk fra årsskiftet, og at den generelle afgift vil stige fra 20 til 40 pct.
Rune Lund (EL), 2020-01-16:
Jeg siger, at vi kan gå i gang med at forhandle nu.
For diskussion har været, at vi mangler et grundlag at diskutere på, og så siger jeg bare: Det grundlag eksisterer, i hvert fald i form af Enhedslistens klimaplan, som er fuldt gennemregnet, fuldt finansieret og socialt retfærdig, også på transportområdet.
Det er et meget solidt grundlag, som man efter vores opfattelse kunne starte nogle forhandlinger på, og det vil under alle omstændigheder være det, som vi går til forhandlingerne med.
Så blev vi i finanslovsforhandlingerne enige om, at der skal ske en politisk afklaring og laves en aftale, sådan at der kan vedtages lovgivning pr. 1. januar 2021, og det er en ambitiøs tidsplan, men det synes jeg sådan set giver god mening.
Jeg må sige, at det, hvis jeg skal sige noget, jeg ikke rigtig forstår ved Venstre, så er det, at Venstre her kommer med et forslag, som koster et trecifret millionbeløb i den helt høje klasse, uden at angive en finansiering.
Samtidig med at man i forbindelse med finanslovsforhandlingerne jo var uenig i rigtig mange af de finansieringsforslag, som indgik i finansloven, og samtidig med at man ikke har kunnet svare på, hvad det så var man mente skulle gå ud af finansloven.
Så hvis man fra Venstres side godt kan lide, at vi ikke hæver registreringsafgiften på eldrevne køretøjer i 2020 som en del af finansloven, så skylder man måske også en forklaring på, hvor pengene så skal komme fra.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-16:
Jeg elsker biler, jeg hader registreringsafgiften, og jeg forstår simpelt hen ikke socialisternes menneskesyn.
Så kort kan det siges.
Jeg elsker biler, fordi jeg elsker duften af dem.
Jeg elsker den frihed, der gør, at man kan transportere sig selv og sin familie rundt; det, at det muliggør, at vi kan bo andre steder end bare lige i de store byer, som ikke er plastret til med offentlig transport; friheden i at kunne sætte sig bag rattet, sætte noget god musik på, trille derudad.
Jeg elsker at stå og snakke og nørde om biler.
Det er et godt socialt værktøj til at komme hinanden ved.
Jeg hader til gengæld registreringsafgiften, for hvad er det, den gør?
Den skader ganske almindelige børnefamilier, således at de ikke kan købe en sikker bil til dem selv og deres familie.
Så her i Danmark må vi køre i langt mindre sikre biler, end de f.eks. kan gøre i Tyskland og Sverige.
Det leder mig til det sidste: Jeg forstår simpelt hen ikke det socialistiske menneskesyn, om den så er på den her side af gangen eller den på den anden side af gangen.
For hvad er det, der gør, at man lægger en afgift på en så væsentlig ting for en familie som en bil – noget, som børnefamilier i dag ikke kan undvære.
Mange børnefamilier må endda have to.
Men grundet afgifterne herinde fra Folketinget tvinges de til at købe minibiler, som bliver fuldstændig skrællet, hvis de bliver bakket op i på en motorvej.
Det er uansvarligt.
Det her er jo ikke en afgift på indtægt.
Selv om de må aflevere ca. 50 pct. til Folketinget i skat, formår de alligevel at spinke og spare op, så de måske kan købe en bil.
Men så siger man fra Folketingets side: I skal købe en billig bil, for jo bedre bil I har lyst til at købe, jo mere vil vi straffe jer.
Hvad er det for et grundsyn at have om mennesker: at man vil straffe dem, fordi de sparer op til at kunne købe en bil?
Så jo mere du har sparet op, jo bedre bil du gerne vil have, jo mere sikker bil du gerne vil have til dig og din familie, des mere vil Folketinget straffe dig.
Så den her afgift giver på ingen måde mening, og derfor skal den afskaffes, og det er Nye Borgerliges holdning.