runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Jensen (S), 2020-02-05:
Det er jo fase 1.
De kan gøre noget for, at det her stopper.
Fase 2: Vores kontrol skal være i orden, og der skal også være sanktioner, der hårdt rammer de transportører, der overtræder reglerne.
Det er vi fuldstændig enige om, og så kan vi arbejde på at gøre reglerne endnu stærkere, bl.a. i EU, hvor Kommissionen trods alt nu er kommet med forslag til, at der i de næste 4 år skal laves en dyrevelfærdsstrategi.
Det har der ikke været de sidste 4 år.
Så det kan vi forhåbentlig bruge til at forbedre dyrevelfærden.
Men det kan jeg kun være enig med fru Pia Kjærsgaard i.
Det er utilfredsstillende, at transportører ikke overholder de regler, der klart er for, hvordan du behandler dyr under transport.
Det er uanstændigt, og vi skal selvfølgelig sørge for, både via kontrol, men også via sanktioner over for dem, der ikke overholder reglerne, at den her adfærd bliver stoppet.
Det er også derfor, jeg har videreført det meget, meget forhøjede kontroltryk, som blev indført sidste år, og at jeg ønsker at lave et nyt kontrolkoncept, som gør det endnu sværere at overtræde reglerne.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-05:
Tak, formand.
Er kulturministeren enig i, at skilte i Danmark naturligvis skal være affattet på dansk, og at Europarådets kritik af, at der ikke er opstillet byskilte på tysk ved fire sønderjyske kommuner, derfor er både utidig, ahistorisk og upassende?
Joy Mogensen (S), 2020-02-05:
Mange tak for spørgsmålet.
I Danmark har vi jo givet bemyndigelsen til at kunne træffe beslutninger om eventuelle tosprogede skilte til kommunerne.
Hvis man lokalt ønsker at træffe sådan en beslutning, skal der søges dispensation hos Vejdirektoratet, men som udgangspunkt blander regeringen sig ikke i, hvordan kommunerne disponerer.
Når det er sagt, vil jeg også bare gerne lige sige, at som jeg læser Europarådets konklusioner, så handler det faktisk primært om, at de roser Danmarks indsats for konsekvent at understøtte det tyske mindretal i Danmark, og at det ikke kan læses som en decideret kritik af, at Danmark ikke har disse tyske byskilte.
Så det er måske også derfor, at man lokalt endnu ikke er gået ind i det spørgsmål.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-05:
Jeg vil sige, at jeg synes, at Danmark nemt kunne være Europarådets ros foruden, hvis vi så også slap for den til tider, for ikke at sige jævnt hen altid, fuldstændig inferiøre og latterlige kritik, som rettes fra den kant på et usagligt og som sagt ahistorisk grundlag.
Netop spørgsmålet om byskiltene i det sønderjyske har jo stærke historiske konnotationer.
Jeg tror, vi alle sammen kan huske billederne af postbudene, der i begyndelsen af maj – tiden omkring 8. maj og frem, tror jeg – kørte rundt og skruede de tyske skilte ned, efter at nazisterne havde forladt landet.
Det, at man begynder at tale om, at nu skal der tyske skilte op igen, river altså nogle sår op, som jeg overhovedet ikke synes er nødvendigt.
Jeg må indrømme, at med al respekt for ministeren og hendes integritet osv. lyder det lidt som en formalisme, at man siger, at det ikke er et regeringsanliggende; det er ude i kommunerne, det er Vejdirektoratet osv.
Jeg kunne indvende og sige tilbage, at der jo ikke er noget, der forhindrer ministeren i at have en holdning til det her spørgsmål.
Dermed forbryder hun sig hverken mod menneskerettighederne, grundloven eller andre erklæringer.
Så det ville være rart, om ministeren bare kortfattet og fyndigt ville svare på spørgsmålet: Er hun enig i, at tyske skilte hører til i Tyskland og ikke i Danmark?
Joy Mogensen (S), 2020-02-05:
Netop på grund af de historiske træk, som vi jo alle sammen lever på, er det med følsomhed for det, at jeg udtaler mig.
Det kan måske opfattes som formalistisk, men er egentlig ment som en grundlæggende forståelse for, at det her er noget, der skal tages i dialog og besluttes af de mennesker, der skal leve med de skilte, der måtte være.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-05:
Jeg tror, jeg må sige til ministeren, at det er en rolle, hun bliver nødt til at vænne sig lidt til.
Det gælder både på kultur- og på kirkeområdet, at der har man altså beføjelse til at træffe afgørelser.
Joy Mogensen (S), 2020-02-05:
Men den holdning er en helt oprigtig respekt for, at måden, vi er blevet det dansk-tyske grænseland på, er blevet et verdenshistorisk glimrende eksempel på fredelig sameksistens, både når det er gået op, og når det er gået ned, når det er gået godt og har været let at leve sammen, og når det har været særdeles svært.
Astrid Krag (S), 2020-02-05:
Tak for det.
Regeringen ønsker stærke lokalsamfund med liv og fællesskab i alle dele af landet.
Her er en velfungerende færgedrift helt afgørende.
Som øbo er man afhængig af færgen; den er så at sige nøglen til resten af verden.
Et enigt Folketing har de seneste år øget støtten til færgerne betydeligt.
Det var en opfølgning på den brede politiske aftale fra efteråret 2018 om justering af tilskudsordningerne til de ikkestatslige færgeruter.
Kommuner med små øer har fået mulighed for at anvende tilskuddet hele året, dvs. også i skolernes sommerferie.
Det forudsætter, at der er plads på den lokale færge.
Desuden er tilskuddet på passagerområdet forhøjet med 5,3 mio. kr. årligt.
Tilskudsordningerne på passager- og godsområdet har haft en god effekt.
De er med til at skabe et Danmark i balance ved at gøre øerne til et sted, hvor man kan bo og arbejde hele året.
Vi har også i enighed her i Folketinget aftalt at lave en ny evaluering i 2022.
Der vil vi få et grundlag for at vurdere, om der er behov for at justere ordningerne yderligere.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2020-02-05:
Det vil sige, at ministeren ikke har noget i ærmet i forhold til her og nu at komme den trafikale ligestilling nærmere.
Der blev bl.a. taget initiativ til, at der skulle afsættes flere midler.
Så jeg skal bare være helt sikker: Ministeren ikke har nogen initiativer til her og nu at komme den trafikale ligestilling nærmere.
Astrid Krag (S), 2020-02-05:
Regeringen er meget optaget af de særlige udfordringer, som beboerne på de danske øer står over for, for der skal være mulighed for velfærd i hele landet.
Man skal kunne bo, leve og arbejde i hele landet.
Staten yder også betydelige generelle tilskud til kommuner med små øer og til økommuner.
Det er jo tilskud, der skal dække de særlige udgifter, der er forbundet med at være en kommune med en eller flere øer eller være en økommune.
Selvfølgelig handler noget om det her tilskud til færgedriften, men det handler også om de helt grundlæggende kommunale udgifter, og det er jo noget af det, vi bl.a. sidder og forhandler lige nu, når vi forhandler om udligningen.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2020-02-05:
Godt, jeg kan så forstå, at ministeren ikke har tænkt sig at komme den trafikale ligestilling nærmere, og det ærgrer jeg mig lidt over.
For lige siden jeg tilbage i 2013 som den første politiker i Folketinget tog initiativ til den trafikale ligestilling, er vi faktisk i hver eneste periode kommet den nærmere ved også i finansloven at afsætte flere midler.
Så det ærgrer mig rigtig meget, at ministeren ikke har tænkt sig at komme den trafikale ligestilling nærmere.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, om ministeren ikke var enig i, at det kunne være optimalt, hvis vi bl.a. kunne justere regnemodellen for den trafikale ligestilling.
Astrid Krag (S), 2020-02-05:
Tak for spørgsmålet igen.
Så det er selvfølgelig en diskussion, som er relevant at tage.
Som sagt har det baggrund i en politisk aftale, der var enighed omkring, også fra DF's side, som jo var en del af den aftale.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2020-02-05:
Men det, som vi også hele tiden har sagt i Dansk Folkeparti, er jo, at vi ikke er i nærheden af at være i mål med den trafikale ligestilling.
Vi skal stadig væk justere regnemodellen, for det skal ikke koste mere at sejle til en ø, end det koster at køre samme strækning på landeveje, og derfor er der nogle justeringer, der skal foretages, i forhold til cyklister, i forhold til fodgængere, i forhold til at man betaler pr. passager i bil.
Så der er masser af justeringer, vi skal være med til at foretage, og det kan vi sagtens foretage inden evalueringen.
Er ministeren ikke med på det?
Astrid Krag (S), 2020-02-05:
Fordelingsnøglen på passagerområdet er jo justeret på baggrund af opdaterede trafiktal, så det er jo ikke sådan, at vi ikke har kigget på det her, og at vi ikke har justeret det.
Nu har vi en bred politisk aftale – inkluderende Dansk Folkeparti – som peger på en evaluering i 2022, hvor vi kan se, hvad det har betydet med de ændringer, vi har lavet, de yderligere midler, der er blevet afsat, og den åbenhed, i forhold til at man lokalt kan beslutte sig for også at inkludere skolernes sommerferie.
Når evalueringen ligger der, kan vi jo kigge på, hvad det samlet set har betydet, og så ligger der selvfølgelig en forhandling og en drøftelse i forlængelse af det.
Karina Adsbøl (DF), 2020-02-05:
Vil ministeren redegøre for, hvor mange flere tvangsfjernelser og tvangsbortadoptioner regeringen ønsker?
Astrid Krag (S), 2020-02-05:
Som jeg flere gange har slået fast, har regeringen ikke et måltal for, hvor mange flere børn der skal anbringes uden for hjemmet, eller hvor mange der skal bortadopteres.
Og at arbejde med et sådant måltal ville jo ikke været ordentlig seriøst.
Det skal selvfølgelig ikke være sådan, at socialrådgivere skal have et resultatmål, der siger, at de skal anbringe så og så mange i løbet af 1 år.
Og det er selvfølgelig rigtig bekymrende, hvis det er den virkelighed, man oplever rundtomkring.
Derfor har vi jo også fra regeringens side foreslået en refusionsændring, en ændring af refusionsordningen på anbringelsesområdet, så de kommuner, der har mange børnesager, der har mange socialt udsatte familier, får en større håndsrækning fra fællesskabet.
Vi ved, at de fleste anbringelser i dag sker blandt store børn; vi anbringer næsten fem gange så mange 16-årige som 1-årige eller 2-årige eller 3-årige eller 4-årige eller 5-årige.
Og vi kan se, at rigtig mange af de børn, der bliver anbragt, har modtaget hjælp forinden – og en del af dem også i vældig mange år forud for anbringelsen.
Når vi anbringer en 12-årig, går der alt for ofte 11 dårlige år forud.
Det er jo en barndom, som det barn aldrig får igen, og det er barnet, der betaler den høje pris.
Det er det samme budskab, vi hører fra bl.a. Børns Vilkår, socialpædagogerne, mange anbragte og tidligere anbragte børn selv: at for mange af dem vokser op i for mange år med forældre, der ikke kunne tage ordentligt vare på dem.
Derfor mener regeringen, at flere børn end i dag skal have et nyt hjem, og at de skal have det tidligere.
For mig handler om at give alle udsatte børn et trygt og stabilt hjem, sådan set allerede fra fødslen, fordi vi ved, at de første år er så afgørende i et barns liv.
Flere anbragte børn skal også have den stabilitet og den tryghed, som en adoption kan give, og derfor skal vi se på, hvordan vi kan give bedre mulighed for bortadoption, når forældrene ikke i nær fremtid kommer til at kunne tage ordentligt vare på deres børn.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2020-02-05:
Tak for det.
Hvornår regner ministeren med at være i mål med den fulde trafikale ligestilling af øerne, og hvilke initiativer agter ministeren at tage i nær fremtid for at komme den trafikale ligestilling nærmere?
Nick Hækkerup (S), 2020-02-05:
Præcis det element af sådan en underliggende trussel tager jeg fuldstændig roligt.
Jeg har, og regeringen har tænkt sig at stå på mål for, at dem, som er frihedsberøvet efter udlændingelovens regler, og som sidder på Ellebæk, fordi de har fået afslag på asyl eller opholdstilladelse, skal sidde i institutioner, hvor målet ikke er, at der skal være rart at være der, men som gerne i sig selv skulle være med til at motivere dem til at rejse ud af landet.
Mattias Tesfaye (S), 2020-02-05:
Nej, men jeg synes ikke, det er et spørgsmål om, at man har været unødig omstændig, for der skal foretages individuelle vurderinger, og det er ikke i sig selv nok, at man har købt et hus.
Det kan ikke i sig selv udløse et opholdsbevis.
Jeg ved godt, at det bliver lidt kringlet, men jeg tror også, det er vigtigt, at vi holder fast i, at vi ikke udsteder opholdsbeviser til folk, alene fordi de har købt et hus.
Der følger mange andre rettigheder med det at have fået et opholdsbevis, også på det sociale område og andre steder.
Astrid Krag (S), 2020-02-05:
Men der har vi jo hele humlen, for nej, målet er ikke at anbringe eller ikke anbringe.
Målet er jo at forebygge omsorgssvigt hos børnene, og der vil en anbringelse nogle gange være det mest forebyggende.
I dag er der jo på trods af Barnets Reform den fremherskende opfattelse rundtomkring – vi kan høre det fra borgmestrene, og vi kan høre det i debatten – at det er et selvstændigt mål at forebygge en anbringelse.
Det er det altså ikke.
Det er et selvstændigt mål at forebygge omsorgssvigt og forebygge, at der ikke bliver passet ordentligt på børnene i de tilfælde, hvor forældrene faktisk ikke kan varetage den opgave.
Når forældrene ikke kan det, har fællesskabet et ansvar, for barnet har sine egne rettigheder, og vi skal passe bedre på barnet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-02-05:
Tak for det.
Er ministeren enig i Europarådets Torturkomités kritik af forholdene på Udlændingecenter Ellebæk, og agter ministeren at rette ind som ønsket af delegationen?
Nick Hækkerup (S), 2020-02-05:
Danmark har, som spørgeren også henviser til, modtaget en rapport fra Europarådets Torturkomité vedrørende forholdene for frihedsberøvede personer i Danmark.
Rapporten indeholder bl.a. kritik af forholdene for administrativt frihedsberøvede udlændinge på Udlændingecenter Ellebæk.
Jeg vil gerne understrege, at udlændinge på Ellebæk selv vælger ikke at samarbejde med myndighederne eller slet ikke burde opholde sig i Danmark, fordi det er blevet besluttet, at de skal hjem.
Det er derfor, de er frihedsberøvede.
Institutioner som Udlændingecenter Ellebæk er nødvendige særlig som sidste middel til at sikre de pågældende udlændinges tilstedeværelse, så vi ved, hvor folk er, og så det er klart for alle, at institutionerne er sidste stop på vej ud af landet.
Det synes jeg der er en selvstændig pointe i.
Regeringen er nu i gang med at se nærmere på både kritikken og anbefalingerne fra CPT og tage stilling til dem, inden vi svarer komiteen.
Karina Adsbøl (DF), 2020-02-05:
Når statsministeren i sin nytårstale siger, at det simpelt hen handler om flere tvangsfjernelser og flere tvangsbortadoptioner, er det jo et mål i sig selv – altså det er det, man som regering går efter.
Det overordnede formål med Barnets Reform, som vi lavede i sin tid, var jo at sikre kontinuitet i anbringelsen, at sikre stabil og nær voksenkontakt for udsatte børn, at styrke hensynet til barnets tarv, at sikre udsatte børns rettigheder, at sikre en tidligere indsats og at sikre mere kvalitet, både i sagsbehandlingen og i indsatsen.
Og det er jo rigtigt, at der skal være nogle forbedringer dér, for der er ikke nogen kvalitetssikring i de indsatser, der er i dag.
Der er manglende § 50-undersøgelser; der er manglende handleplaner for forældre; i forhold til børnesamtalen bliver børnene ikke hørt og ikke lyttet til.
Nu er regeringen så ude med, at man simpelt hen skal have en ny lov – en helt ny børnelov.
Men er ministeren ikke enig i, at man, da man lavede Barnets Reform, faktisk satte barnet i centrum og havde fokus på barnets tarv?
Nu vender man så det hele på hovedet og siger, at det er en helt ny lovgivning, der skal til, og ikke blot nogle justeringer.
Ét er jo lovgivningen, vi laver, noget andet er, hvordan den bliver implementeret ude i 98 kommuner
Men nu kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren, når regeringen ønsker flere tvangsfjernelser og flere tvangsbortadoption, hvordan regeringen så vil sikre, at det er i barnets tarv?
Ministeren snakkede om, at der var lavet en række indsatser, inden man tyede til tvangsanbringelse, men der er jo ikke nogen, der ved, hvordan den kvalitet har været i det forebyggende arbejde, for det har man simpelt hen ikke nogen viden om, for det er kommunerne ikke forpligtet til at registrere.
Så når regeringen nu ønsker det her, hvordan vil regeringen så sikre, at det er i barnets tarv?
I forhold til tvangsbortadoptioner ved jeg, at Lolland Kommune er i føring på det område.
Nick Hækkerup (S), 2020-02-05:
Som spørgeren også siger, har vi modtaget den endelige rapport fra Europarådets Torturkomité, og der er en lang række anbefalinger på forskellige områder.
Noget af det kan måske give mening, men grundlæggende vil Udrejsecenter Ellebæk bestå på de præmisser, som der er.
Der har så været forskellige kritikpunkter af, at der stikker ledninger ud af væggen og andre ting, og det er sådan noget, som vi ser på.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-02-05:
Jo, men jeg er ret overbevist om, at ministeren selv har været oppe at kigge på det center.
Det kan ministeren bekræfte eller afkræfte.
Og man må jo bare også konstatere, at der er virkelig ulækkert.
Så er det sagt ligeud.
Man har afføring på gulvet i visse situationer, man gør overhovedet ikke rent, og grunden til, at ledninger er revet ud af væggen, har ministeren sikkert også fået forklaret, og det er, at man ikke må have tændstikker, men så bruger man ledningerne til at tænde cigaretter med.
Det er jo fuldstændig uacceptabelt!
Man kunne jo gøre sig en lillebitte smule umage med at gøre stedet mere appetitligt, og det må jo påhvile dem, der bor der, sådan at det ikke er rengøringspersonale eller håndværkere, der skal komme og udbedre skaderne.
Så jeg er virkelig nysgerrig efter at vide, hvad det er, man agter at gøre.
Nick Hækkerup (S), 2020-02-05:
Det er rigtigt, at der er et stort slid på stedet, og sliddet hænger jo sammen med, at de folk, der opholder sig på stedet, behandler det skidt og i øvrigt opholder sig der i en relativt kort periode, hvorfor gennemstrømningen er meget stor.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-02-05:
Det er ministeren, der er ansvarlig, og derfor mangler jeg også et svar på, hvor lang tid der skal gå.
Enten må man sige: Okay, vi stiller et hold, vi får gjort rent, vi får udbedret skaderne, og så kan man nok regne med, at om 1 eller 2 uger ser der nogenlunde ud på samme måde igen.
Det mener jeg ikke er acceptabelt.
Formanden for Europarådets Torturkomité har jo også sagt, at hvis ikke de – og det er så Danmark – følger vores anbefalinger, er der mulighed for, at sagen bliver taget op ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, som vi arbejder tæt sammen med.
Hvis den gør det, vil de se nærmere på vores observationer og vurdere, om forholdene overholder menneskerettighederne, eller om Danmark skal dømmes.
Jeg må sige, at jeg føler mig virkelig forarget, for at sige det ligeud, og jeg synes godt, at ministeren kan dele min forargelse.
Tak for det.
Det er fint, at ministeren understregede, at de udlændinge, der sidder på Ellebæk, jo er nogle, der er i en udsendelsesposition.
Det synes jeg egentlig siger meget, og det er der mange der ikke er klar over, så det er godt, at vi får det understreget endnu en gang.
Men jeg bliver sådan lidt foruroliget, når ministeren siger, at man nu er i gang med at kigge på forholdene, og at man kommer med et eller andet – hvornår?
må jeg så spørge ministeren.
Jeg synes jo ikke, der er grund til at rette ind, efter de udtalelser, der er kommet fra politikere, der har været oppe at besigtige stedet, og jeg har selv været der et par gange, og ministeren har jo også selv været ret håndfast i sin afvisning af kritikken fra torturkomiteen.
Der bliver jeg bare nødt til at spørge: Hvor meget har man tænkt sig at rette ind?
Jeg kan forstå, at torturkomiteen nu giver Danmark 3 måneder til at rette op på forholdene.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-02-05:
Tak for det.
Morten Bødskov (S), 2020-02-05:
Ja, det mener ministeren.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-02-05:
Til gengæld vil samfundet og danskerne blive 3,3 mia. kr. rigere.
Viser det ikke med al tydelighed, at den socialdemokratiske ideologi egentlig ikke handler om at gøre samfundet rigere, men om at gøre statskassen så rig som overhovedet muligt?
Kan ministeren ikke se, at det er en skæv prioritering, og at der er behov for en bedre balance mellem hensynet til samfundet som det ene og hensynet til statskassen som det andet?
Morten Bødskov (S), 2020-02-05:
Nej, det kan jeg ikke se.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-02-05:
Hvis nu den socialdemokratiske minister havde et lidt større udsyn og lidt lettere ved at se tingene, så ville man da kunne se … [Lydudfald].
Mattias Tesfaye (S), 2020-02-05:
Tak for spørgsmålet.
Når man igennem de seneste uger har fulgt med i JydskeVestkystens dækning af historien om tyske huskøbere i Sønderjylland, kan jeg faktisk godt forstå, at man får lyst til at spørge, hvad det egentlig er, der foregår.
Jeg kan som minister selvfølgelig ikke gå ind i konkrete sager, heller ikke dem, der er omtalt i JydskeVestkysten.
Som ansvarlig for reglerne om EU-borgeres ret til ophold i Danmark er jeg optaget af, at reglerne administreres korrekt.
Det er klart.
Og det gør naturligvis indtryk, at der er utilfredshed med administrationen af de her regler, og at eksperter udtrykker kritik, og derfor er jeg også glad for at få mulighed for at forklare lidt nærmere.
SIRI, som er en styrelse under ministeriet, har til opgave at påse, at betingelserne i opholdsbekendtgørelsen, som gennemfører et direktiv fra 2014, er opfyldt på det tidspunkt, hvor styrelsen udsteder et EU-opholdsbevis.
Jeg har redegjort nærmere for reglerne i min besvarelse af spørgsmål nr. 121 fra Udlændinge- og Integrationsudvalget, som blev oversendt til udvalget i går.
Så i dag vil jeg bare begrænse mig til at nævne, at det er en grundlæggende betingelse for udstedelse af et opholdsbevis efter EU-reglerne, at EU-borgeren aktuelt udøver sin ret til fri bevægelighed i et andet EU-land.
Det kan være som økonomisk aktiv eller som selvforsørgende.
At ansøgeren aktuelt skal udøve retten til fri bevægelighed i Danmark, er ikke det samme som et bopælskrav, som det er blevet udlagt i avisen.
Det vil jeg komme nærmere ind på i min besvarelse af det næste spørgsmål om lidt.
SIRI overtog ansvaret for udstedelse af de her opholdsbeviser fra den nu nedlagte Statsforvaltning for ca. 10 måneder siden, og det er mit indtryk, at styrelsen har gjort meget for at sikre en korrekt praksis over hele landet.
Det er også mit indtryk, at SIRI tager ansvar i den her sag, f.eks. er der i forlængelse af den artikel, der har været nævnt, blevet foretaget en stikprøvegennemgang af afgørelser, som er truffet efter overtagelsen af området, og der er også taget initiativ til at holde et informationsmøde i Sønderjylland senere på måneden.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-02-05:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Nu kan man jo ikke andet end vente i spænding på, hvad ministerens svar er på det efterfølgende spørgsmål.
For lige at få helt styr på det her vil jeg sige, at jeg forstod ministerens svar derhen, at der ikke er noget bopælskrav i EU-reglerne i forhold til at få en opholdstilladelse, og det er vel det, der er hele kernen i den her problemstilling, nemlig spørgsmålet om, hvorvidt man på forhånd skal have en adresse i Danmark eller ej.
Så jeg vil gerne bede ministeren om at uddybe, at sådan som reglerne er, er der ikke et krav om, at man på forhånd har et bopælskrav i Danmark for at få opholdsbeviset, og derfor burde der som sådan ikke være nogen hindringer for, at f.eks. en tysk familie, der så har købt en ejendom, kan flytte direkte ind i den ejendom, man har købt, og ikke skal ad den der mærkelige omvej og have et lejemål forinden.
Mattias Tesfaye (S), 2020-02-05:
Det er helt korrekt, som spørgeren her siger: Der er ikke et bopælskrav for at få et EU-opholdsbevis.
Vi administrerer de her regler efter et EU-direktiv, som siger, at man skal have taget ophold, reelt og aktuelt.
Men det kan også godt være, at man har købt et hus med en overtagelsesdato, som ikke er om lang tid, men som er om kort tid; og der bliver foretaget en individuel vurdering i hver enkelt sag om, hvorvidt der kan udstedes et opholdsbevis, og der kan det at have købt et hus sagtens tælle positivt, også selv om man ikke er flyttet ind i det endnu, ligesom det ville kunne tælle positivt, at børnene er startet i børnehave, eller andre ting.