runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-11:
Jeg synes, at det, hr. Søren Egge Rasmussen siger her, lyder rigtig fornuftigt, jeg er bare ikke helt klar over, om det kan praktiseres.
Men jeg er enig i, at hvis det kan registreres, at forældrene i området har problemer med at varetage deres børns tarv, f.eks. i forhold til hvor mange sager der er hos kommunen, og hvis det giver et retvisende billede af, hvor stort problemet er ude i boligområderne, ville det kunne være et godt kriterium for at sige, at her er et boligområde med problemer.
Det synes jeg faktisk er fuldstændig korrekt, og jeg er også enig i, at det største sociale problem, vi har i dag, er, at der er børn, der fødes ind i familier, hvor forældrene ikke er i stand til at varetage deres børns tarv.
Hvis vi kunne løse dét sociale problem, ville vi kunne løse en meget stor del af de sociale problemer i Danmark med ét smæk.
Vi har ikke gjort det hidtil, og det er en lidt svær opgave, men det skal ikke forhindre os i at arbejde derefter.
Men jeg kan ikke gennemskue, om man kan konkretisere det kriterium i en retvisende statistik.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-11:
Det er lidt i forlængelse af debatten, vi havde for lidt siden.
Jeg vil gerne høre: Vil ministeren tage initiativ til at droppe den årlige vurdering af, hvilke almene boligområder der betegnes som udsatte boligområder, eller vil ministeren tage initiativ til at ændre de nuværende fem kriterier?
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-11:
Det lyder godt.
Så må jeg jo stille nogle flere skriftlige spørgsmål, så jeg også kan få opklaret, hvad det helt præcis er, der kommer til at foregå, for som sagt synes jeg altså, det er lidt bekymrende, dels at vi ikke ved, hvad det koster at lave forsøget, dels at man opretter et forsøg ét sted vel vidende, at broer og forhold er forskellige.
For det kan ikke undgås, at det er de.
Man opretter så i øvrigt også forsøget på en bro, der er 82 år gammel.
Det er de færreste broer, der har en så fremskreden alder, må man sige.
Men jeg må så stille nogle skriftlige spørgsmål i forhold til det faktuelle.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-11:
Vi ved godt, hvad forsøget koster.
Jeg har bare ikke det tal med i dag.
Hvis det var det, der var blevet spurgt om, ville jeg have haft tallet med, og så kunne jeg have sagt det.
Rasmus Prehn (S), 2017-01-11:
Mener ministeren, at regeringen bør gøre en indsats for at sikre en mere smidig og effektiv grænse- og id-kontrol i forbindelse med rejser med tog over Øresund, hvor id-kontrollen i Kastrup Lufthavn og grænsekontrollen i Hyllie skaber længere rejsetid, færre afgange i myldretiden og øget trængsel?
Tak, og også for det svar.
Når det er lidt ekstra alarmerende nu, er det, fordi der er kommet nye tal frem, der viser, at der er et fald i antallet af passagerer fra det sydsvenske.
Og derudover har der altså været de her kedelige eksempler på forbikørsler, hvor folk, der tror, de skal i lufthavnen, oplever, at toget kører forbi, fordi der simpelt hen er det her besvær.
Det initiativ, ministeren nævner her, med kontrol direkte på perronen, hvor man ikke skal op og ned osv., lyder som et skridt i den rigtige retning, så mange tak for det.
Det er den måde, vi har valgt at håndtere det på fra dansk side.
Det ville være endnu nemmere end det, som ministeren nævner.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-11:
Tak for spørgsmålet.
Man skal lige huske på, at når der i det hele taget er indført grænse- og id-kontrol i tog over Øresund, er det noget, den svenske regering har besluttet.
Det er altså ikke den danske regering, der har ønsket at tvinge DSB til at bruge tid og ressourcer på at kontrollere passagerers id ved indrejse til Sverige, eller at svensk politi standser tog, når de ankommer til Hyllie Station i Sverige.
At togtrafikken er påvirket af det svenske transportøransvar og grænsekontrollen, er selvsagt ærgerligt.
Det betyder nemlig desværre, at hverken tog eller skinner kan udnyttes effektivt.
Og det er endnu mere trist, når den længere rejsetid, de færre afgange og den øgede trængsel i togene betyder, at passagerer finder alternativer til toget.
Dette gælder navnlig, når en betragtelig andel af togpassagererne over Øresund er pendlere, som dagligt skal frem og tilbage mellem arbejde og hjem og få en hverdag til at fungere.
Hvis dette bliver for besværligt og dagligdagen ikke hænger sammen, risikerer vi yderligere, at pendlerne for at undgå turen over Øresund i stedet finder et arbejde i deres eget land.
Skal vi i regeringen arbejde på, at det bliver lettere at pendle uanset id- og grænsekontrol?
Ja, selvfølgelig skal vi det, og der er allerede blevet gjort noget.
Min forgænger har således holdt flere møder med den svenske infrastrukturminister, og det har medført justeringer i de svenske regler for transportøransvaret, sådan at det har været praktisk muligt for eksempelvis skoleklasser og idrætsforeninger at komme frem og tilbage mellem Bornholm og det øvrige Danmark.
Det er intentionen at fortsætte dialogen om en stadig mere smidig grænsekontrol med min svenske kollega.
Men når det er sagt, er jeg nødt til at gentage, at uanset hvor frustrerende det er, at svenskerne har indført transportøransvar og grænsekontrol, så er det altså ikke op til den danske regering at beslutte, om det skal fortsætte.
Altså ud over det, som er blevet gjort på regeringsniveau, har DSB jo også løbende høstet erfaringer og overvejet, om id-kontrollen kan gøres bedre.
DSB har sammen med bl.a. Banedanmark testet forskellige modeller og har kort før jul oplyst, at de fra den 30. januar 2017 vil indføre en ny model for id-kontrol på Københavns Lufthavns station.
Den nye model betyder, at id-kontrollen kommer til at ske på perronen.
Ifølge DSB betyder det også, at der vil komme en kortere ekspeditionstid og et bedre passagerflow på perronen.
Det er i øvrigt ifølge DSB den model, som pendlerne har foretrukket.
Det er mit håb, at dette vil lette de gener, som passagererne mærker på grund af svensk transportøransvar og svensk grænsekontrol.
Rasmus Prehn (S), 2017-01-11:
Mange tak, formand, og jeg skal læse mit spørgsmål op:
Mener ministeren, at regeringen bør gøre en indsats for at sikre en mere smidig og effektiv grænse- og id-kontrol i forbindelse med rejser med tog over Øresund, hvor id-kontrollen i Kastrup Lufthavn og grænsekontrollen i Hyllie skaber længere rejsetid, færre afgange i myldretiden og øget trængsel?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-11:
Nej, det er ikke mit indtryk, at det var årsagen.
Det er mit indtryk, at der var en række mennesker, der rejste bekymring over det her med at have fjernbetjente klapbroer.
Derfor sagde den daværende minister: Okay, vi tager bekymringerne alvorligt, og i stedet for at gennemføre det på fire broer, uden at det er en forsøgsordning, gennemfører vi det på en bro som en forsøgsordning, som så kan danne erfaringsbase for, at man kan gøre det på yderligere tre broer, hvis det går godt.
Rasmus Prehn (S), 2017-01-11:
Mange tak til ministeren for den her besvarelse.
Det betyder rigtig meget i forhold til passagertallet.
Jeg er helt med på, at det ikke er den danske regering, der har ansvaret her, men at det sådan set er den svenske regering.
Men som ministeren selv antyder lidt, kan man jo gøre noget fra regeringens side for at prøve at løse det.
Og der er sagen altså den, at jeg synes, der er nye tal, der gør, at ministeren bør overveje at tage nye skridt i den her sag.
Det har lige været fremme fra Københavns Lufthavn, at den udvikling, vi ser på området, er, at hvor vi har et stigende antal passagerer fra Danmark, der tager toget til lufthavnen, så har vi altså desværre et faldende antal passagerer, der kommer fra det sydsvenske.
Altså, tallene er noget i retning af, at i de første 11 måneder af 2016 har man opnået en stigning på 11 pct. i antallet af passagerer, der kommer med tog fra Danmark, men altså et fald på 2 pct. i den modsatte retning.
Det er jo kedeligt, når vi ved, at langt størstedelen af dem, der bruger Københavns Lufthavn, faktisk vælger at transportere sig med kollektiv trafik.
Så det her betyder rigtig, rigtig meget.
Kunne ministeren på baggrund af de tal, jeg netop har nævnt, men også det forhold, at der jo har været tale om forbikørsler – altså hvor folk, der har regnet med, at de skulle med toget fra Sverige til Københavns Lufthavn, har oplevet, at toget kørte forbi, og at man så skulle skifte for at køre tilbage – forestille sig, at ministeren tog et nyt møde med den svenske minister på området og helt konkret foreslog, at de skifter fra den nuværende kontrol på lufthavnsperronen til simpelt hen at foretage kontrollen inde i toget, så man kan fortsætte med at have den samme trafik, som vi havde inden grænsekontrollen, men hvor grænsekontrollen nu foregår inde i toget i stedet for?
Kim Christiansen (DF), 2017-01-11:
Nu er det jo ikke bare sådan, at fordi broer går op og ned, er de direkte sammenlignelige.
Der findes hydrauliske broer, og der findes mekaniske broer.
Der er kendskabet til det og kendskabet til, hvordan de fungerer, til deres vedligeholdelsesfrekvens osv., vidt forskellige.
Var det det, man pludselig blev klar over, siden man droppede de planer?
Kaare Dybvad (S), 2017-01-11:
Mener ministeren fortsat, at der tale om »snyd«, når huslejenævnet fastlægger en husleje, således som han som folketingsmedlem skrev på hjemmesiden 180Grader.dk den 13. maj 2013?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-11:
Som det er spørgeren bekendt, var jeg ikke minister den 13. maj 2013.
Som minister i denne regering arbejder jeg for gennemførelsen af regeringens politik, og det indgår ikke i regeringsgrundlaget, at huslejereguleringen skal ophæves.
Mit arbejde som boligminister vil naturligvis blive udfoldet inden for rammerne af dette regeringsgrundlag.
Kaare Dybvad (S), 2017-01-11:
Tak for svaret.
Tidligere har ministeren, da ministeren ikke var minister, efterspurgt en forklaring på årstallet 1991, hvad angår huslejeregulering og huslejenævn.
Jeg kan til ministerens oplysning lige citere her fra den 15. januar 2013: Det synes regeringspartierne, Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti er en genial idé – både at huslejefastsættelsen er fri for boliger, som er opført efter 1991, men også at den er aldeles ufri for boliger, der er opført før 1991.
På det tidspunkt her spørger ministeren: Hvordan kan man mene, at årstal er helt afgørende?
Det står hen i det uvisse.
Så nu, hvor ministeren selv har stillet det spørgsmål, da ministeren ikke var minister, kunne det måske være passende, at ministeren selv svarede på, hvorfor 1991 er så afgørende i forhold til huslejereguleringen.
Mener ministeren fortsat, at der er tale om »snyd«, når huslejenævnet fastlægger en husleje, således som han som folketingsmedlem skrev på hjemmesiden 180Grader.dk den 13. maj 2013?
Der er jo noget, der handler om, hvad man kan få sig selv til at sige, og hvad man siger på hvilket tidspunkt.
Det skal jeg ikke gå ind i.
Jeg vil i virkeligheden bare spørge videre ind til det, for den 13. maj 2013 siger ministeren, at ifølge huslejereguleringen har lejerne ret til at bruge huslejenævnet, men at lov ikke altid er ret.
Og ministeren siger også, at det ikke nødvendigvis er ret, fordi landets politikere har besluttet det.
Men mener ministeren som minister, at huslejereguleringen og huslejenævnene osv. er ret, altså ikke bare er en lov, der er vedtaget, men er ret og noget, der er fornuftigt at opretholde?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-11:
De er gældende ret i henhold til loven.
Kaare Dybvad (S), 2017-01-11:
Så ministeren har altså ikke som tidligere, da ministeren ikke var minister, en skelnen mellem, hvad der er ret, og hvad der bare er en lov, som er vedtaget af politikere?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-11:
Det kan jeg ikke svare på.
Det er jo en lov, som nogle andre end jeg har indført.
Det var tilbage i starten af 1990'erne, at man indførte den skelnen.
Men til den videre udfritning af mine private synspunkter, må jeg bare sige, at det jo er private synspunkter, som man har.
Som minister står man på mål for et regeringshold og et regeringsgrundlag, og det er i den egenskab, jeg står her.
Jeg står på mål for et regeringsgrundlag og en regering, og mine private synspunkter er jo inderligt ligegyldige i den sammenhæng.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-01-11:
Jo, men nu må jeg hellere udtale mig på regeringens vegne – det gør ministre jo.
Men det er jeg enig i; altså, der skal gælde de samme regler.
Og så må vi jo finde ud af, hvad de regler så skal være.
Jeg tror i bund og grund ikke, at spørgeren er jeg kan blive ret meget uenige om det her.
Vi skal bare sikre os, at den lovgivning, der er, og de regler, der er, ret tydeligt siger, hvad det er for nogle folk, vi har siddende som domsmænd.
Vi har jo ingen interesse i, at det er folk, der ikke anerkender demokratiet og ikke vil agere i et demokratisk samfund.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-01-11:
Mener ministeren, at det er rimeligt, at imamen fra Grimhøjmoskeen, Abu Bilal, kan blive nævning eller domsmand, når eksempelvis en folkekirkepræst ikke kan blive det?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-01-11:
Tak for spørgsmålet.
Lad mig begynde med at sige, at det afgørende for mig er, at vi i retsplejeloven skal have nogle helt generelle krav til domsmænd, der behandler imamer og præster fra forskellige trossamfund lige.
Samtidig vil jeg ikke stå her i dag og tage stilling til, om en bestemt person, en navngivet person, i dette tænkte tilfælde, vil jeg påstå det er, bør kunne blive domsmand eller ej.
I en tidligere besvarelse til Folketinget har jeg oplyst, at det hverken fremgår af retspraksis eller forarbejderne til retsplejeloven, § 70, hvordan begrebet de anerkendte trossamfunds gejstlige skal forstås.
Derudover gælder der ifølge grundloven ikke nogen registreringspligt for trossamfund i Danmark.
Der kan altså være gejstlige i trossamfund, der ikke er omfattet af udelukkelsen i retsplejelovens § 70.
De problemer er vi nødt til at se nærmere på, og derfor har jeg igangsat en undersøgelse, der skal klarlægge, hvordan retsplejelovens § 70 anvendes i praksis i forhold til gejstlige i trossamfund.
Når vi har fået belyst, hvordan bestemmelsen anvendes i praksis, vil vi se nærmere på, om der er grundlag for at ændre bestemmelsen i retsplejelovens § 70.
Jeg forventer, at det kan afsluttes, og at vi kan få en diskussion om det inden for et par måneder, så alt det her bliver afklaret, inden der skal udpeges domsmænd næste gang.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-01-11:
Tak for svaret.
Det er også fint med en undersøgelse, men derfor kunne ministeren jo godt have en holdning til det alligevel.
Altså, hvis jeg spurgte, om kongehuset skulle privatiseres, så tror jeg ikke, at ministeren skulle lave en undersøgelse af det, før han svarede.
Jeg synes faktisk, at det er lidt mærkeligt, at en almindelig imam ikke kan blive domsmand, men at imamen fra Grimhøjmoskeen godt kan blive det.
Men det er jo et parallelsystem, altså, der er nogle imamer, der gerne må, og nogle, der så ikke må, og folkekirkepræster, der ikke må, og er ministeren så ikke af den opfattelse, at det, uanset hvad man når frem til, ville være en meget uoverskuelig situation?
I forhold til hvilke typer, der kunne finde på det, vil jeg sige, at det jo ikke er så lang tid siden, at Alternativet var ved at opstille en talsmand for Grimhøjmoskeen til Folketinget, men lad nu det ligge.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-01-11:
Ja, det kan jeg sandelig godt forstå at man er bekymret over.
Jeg mener jo, at vi skal derhen – og det var også det, jeg prøvede at sige i mit svar, men det kan være, at det var lidt utydeligt – hvor der skal gælde ens regler.
Det er jo ikke rimeligt at sige, at folkekirkepræster ikke kan, men at andre kan.
Der må gælde ens regler.
Når vi så er kommet dertil, hvor vi kan tale om, hvordan de regler så skal være, så er det klart, at det stadig væk er dansk lov, der gælder.
Det er jo ikke sådan, at man så kan sidde og dømme efter sharialovgivningen, hvis det er det, man vil.
Jeg tager det her meget alvorligt.
Jeg deler fuldstændig spørgerens afstandstagen fra, at der skal kunne sidde mennesker og være domsmænd, som jo ikke anerkender helt almindelige demokratiske rettigheder og principper.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-11:
Det kan man sagtens have, og det ved jeg at Socialdemokratiet også har rigtig tit.
Der er jo f.eks. mange forhold på arbejdsmarkedet, som vi ikke har en lov om, hvor Socialdemokratiet alligevel mener, at selv om det er lovligt, er det forkert.
Nogle gange kan man vel også opleve, at noget er ulovligt, og så mener nogle, at loven skal holdes, men i princippet burde loven ikke være der, og så kunne man jo gøre, hvad man ville.
Men den slags private overvejelser – den luksus – har man ikke nødvendigvis som minister.
Som minister står man på mål for den lovgivning, der er, medmindre man vil lave den om, og der er ikke i den her regerings politik noget om, at den her lovgivning skal laves om.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-01-11:
Det kedelige svar er jo, at når undersøgelsen foreligger, vil vi tage en drøftelse af det i regeringen – hvad synspunktet vil være – og indkalde til forhandling om det.
Det er jo det, jeg kan sige om det.
Men altså, nu kan jeg næsten ikke forestille mig, hvem der dog skulle finde på at udpege sådan nogle typer.
Hvilke partier skulle sidde og udpege sådan nogle typer her til at være dommer?
Jeg ville jo slå hovedet i bordet af forskrækkelse, hvis nogen kunne finde på at gøre det.
Men jeg er enig i, at der skal være nogle regler, for vi skal selvfølgelig sikre, at der er et demokratisk sindelag, og at man selvfølgelig holder øje med, at de mennesker, der er domsmænd, dømmer efter, hvad der er dansk lovgivning, og ikke efter, hvad de kunne sidde med af tanker i deres hoveder.
Kaare Dybvad (S), 2017-01-11:
Så er der altså heller ikke i den revidering, der er på vej, af hele lejeområdet, som jeg har forstået det, nogen overvejelser om at ændre på huslejenævnet, ændre på reguleringen af boliger fra før 1991?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-11:
Tak for svaret.
Jeg synes, det pegede fremad, og det må vi jo nok kunne få afdækket i nogle skriftlige spørgsmål og svar.
Hvis man skal ind og kigge på andre kriterier, vil man kunne kigge på en registrering, der er blevet lavet, af, hvordan det er gået med de unge, som vokser op i de her områder, som betegnes som udsatte boligområder, og se, hvad det er for en udvikling, der er sket fra 2008 til 2015,
med hensyn til hvor mange af de unge der tager en ungdomsuddannelse.
Og det er en massiv stigning, der sådan set er derude.
Det kunne være et andet kriterie for at måle på, om der er et område, der er på vej i den rigtige retning, om de unge, der vokser op der, får en ungdomsuddannelse.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-11:
De tal har jeg ikke med her i dag, så det kan jeg ikke svare på.
Men jeg svarer gerne skriftligt.
Kim Christiansen (DF), 2017-01-11:
Når det ved besigtigelsen af Kronprins Frederiks Bro under Transportudvalgets tur til Nordsjælland den 4. januar 2017 blev oplyst, at beslutningen om at lave forsøg med fjernstyring af danske klapbroer hvilede på erfaringer fra Holland, skyldes det så, at ministeren vurderer, at de hollandske og de danske forhold er direkte sammenlignelige?
Tak for det.
Når det ved besigtigelsen af Kronprins Frederiks Bro under Transportudvalgets tur til Nordsjælland den 4. januar 2017 blev oplyst, at beslutningen om at lave forsøg med fjernstyring af danske klapbroer hvilede på erfaringer fra Holland, skyldes det så, at ministeren vurderer, at de hollandske og de danske forhold er direkte sammenlignelige?
Så har vi ligesom fået det på plads.
Men så kan det jo overraske mig, at en embedsmand kan stå og fortælle hele Transportudvalget, at det her bygger på erfaringer fra Holland, men ikke samtidig gør os opmærksom på, at man også har nogle erfaringer med danske broer.
Så føler vi os måske en lille smule vildledt og derfor mit afledte spørgsmål, for var vi nu blevet korrekt informeret, kunne ministeren måske have sparet lidt af sin kostbare tid.
Men jeg er glad for at få at vide, at vi kan konstatere, at de ikke er direkte sammenlignelige, og at man derfor heller ikke kan bruge de eventuelle erfaringer, som man vil indhente, til noget som helst.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-11:
Altså, man kan godt bruge erfaringer fra andre projekter sådan helt generelt, uden at der er en fuldstændig direkte sammenlignelighed.
Man skal bare tage højde for de forskelle, der er, og så sammenligne det, der er sammenligneligt, f.eks. kan en klapbro, der åbner med en mekanisme og lukker med en mekanisme, godt være sammenlignelig med en anden klapbro, der åbner og lukker med en mekanisme – også selv om man åbner og lukker de to broer ved fjernstyring.
Men det kan jo være, at der er nogle andre forhold, der er lidt forskellige, f.eks. kan trafikken være forskellig, der er beliggenheden osv.
Men selve det, at man overvåger en bro med kamera og åbner pr. fjernbetjening, kan godt være sammenligneligt, selv om der er andre forhold, der ikke er sammenlignelige.
Vejdirektoratet har oplyst, at de erfaringer, der i et relevant omfang er indarbejdet i projektforslaget for fjernstyring af Kronprins Frederiks Bro, dels kommer fra Vejdirektoratets egen fjernstyrede bro, Næstved Svingbro, dels fra Sønderborg Kommunes erfaringer fra fjernstyring af Egernsund-klapbroen.
Vejdirektoratet er bekendt med, at man i Holland og i Norge i et større omfang har gennemført fjernstyring af oplukkelige broer.
Vejdirektoratet påtænker i det videre projektforløb derfor at indhente erfaringer herfra, som eventuelt kan indarbejdes i projektet, desuagtet at de danske og udenlandske forhold selvsagt ikke er direkte sammenlignelige.
Så ophører man med at have et udbud – det udløber – og så overgår det til den nye fjernbetjening.
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-11:
Nu er det sådan, har jeg forstået, at det, der skal ske ved Kronprins Frederiks Bro, er, at man i 2020, når den nye bro forhåbentlig er færdig, laver en forsøgsordning på 1 år.
Nu nævner ministeren selv, at man måske så vil udnytte den option, der er for at forlænge udliciteringen i 2 år, altså fra 2018 til 2020, kunne jeg forstå.
Hvis man udnytter sådan en option, og hvis man så skal lave et forsøg, men man samtidig forlænger udliciteringen af de tre andre broer i 4 år, for sådan forstår jeg det også, til 2020, så er det bare, jeg tænker: Hvad forestiller man sig at der skal ske bagefter?
Altså, en udlicitering er i en eller anden periode.
Forestiller man sig så, at man, når den periode er slut, bare hjemtager opgaven?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-11:
Det arbejde, der er i gang, sker i henhold til en tidligere boligaftale, hvor et bredt flertal i Folketinget besluttede, at de to love på udlejningsområdet skal sammenskrives, uden at der ændres i deres essens.
Men de skal rent tekstmæssigt sammenskrives, uden at der ændres på det, de regulerer, og den måde, de regulerer samfundet på.
Så der er heller ikke dér nogen ændring på vej, der betyder, at man vil opgive huslejereguleringen.