Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-12-16:
Tak for ordet.
Det er et vigtigt emne, der bringes op i dag.
Jeg vil også gerne takke stillerne af borgerforslaget for med det borgerforslag, vi diskuterer i dag, at bidrage til den her vigtige debat.
Det her forslag omhandler forholdet mellem beskyttelsen af borgernes privatliv, private korrespondancer, og så bekæmpelsen af særdeles alvorlig kriminalitet i form af overgrebsmateriale.
I Venstre er vi enige i, vi skal gå langt for at komme deling af overgrebsmateriale til livs, men vi har også igennem det langstrakte forløb lagt vægt på, at de nye tiltag skal være proportionale og effektive og ikke krænke borgernes grundlæggende rettigheder.
Borgerforslaget her går primært på en del af det tidligere forslag til CSA-forordningen, der gik på, at det skulle pålægges beskedtjenester at scanne al korrespondance eller muliggøres, at beskedtjenester kunne pålægges at scanne al korrespondance for overgrebsmateriale.
Særlig end to end-krypterede beskedtjenester har der været fokus på i borgerforslaget.
Det er også den del af forslaget, som vi i Venstre har været mest skeptiske over for, ikke mindst i lyset af at der er eksperter, også nogle, der har været på besøg i Digitaliseringsudvalget, der bl.a. har problematiseret netop den her del af forslaget – både i forhold til hvor effektivt det rent faktisk vil være, i forhold til om det vil gøre datasikkerheden dårligere ved en del af de her beskedtjenester, og også i forhold til om den del af forslaget vil krænke EU-borgernes grundlæggende rettigheder.
Derfor er vi også rigtig glade for, at det er lykkedes justitsministeren nu at samle opbakning til et forslag, der netop adresserer en hel del af de her bekymringer ved at fjerne medlemsstaternes mulighed for at pålægge tjenesterne at scanne alle beskeder.
Som kompromisforslaget er endt, mener Rådets Juridiske Tjeneste ikke, at det strider mod EU's charter om grundlæggende rettigheder.
Det er jo netop Rådets Juridiske Tjeneste, der tidligere har rejst nogle bekymringsflag.
Og vi er selvfølgelig rigtig glade for, at der har været en konstruktiv dialog om at få løst de her spørgsmål.
Det skaber nok ikke de store uenigheder, når jeg konstaterer, at techvirksomheden selvfølgelig har en del af ansvaret for, hvilket indhold der deles gennem deres platform.
Det gælder både i forhold til at have de rigtige interne retningslinjer og de foranstaltninger, de bruger til at håndhæve reglerne.
Derfor er det også relevant at tale om, hvilke redskaber virksomhederne har til rådighed i forhold til netop at stoppe spredning af overgrebsmateriale på deres platforme.
Der synes jeg også, at det her kompromisforslag har ramt den rigtige balance, i forhold til at virksomhederne fortsat har mulighed for at løse det og komme det her store problem til livs.
Siden 2001 har der været en frivillig ordning, hvor virksomheder kan scanne deres platforme for overgrebsmateriale.
Det er et vigtigt redskab i værktøjskassen, der selvfølgelig forudsætter, at visse betingelser er opfyldt.
Scanninger må ikke gå videre end højst nødvendigt, og teknologien skal leve op til krav om lavere fejlrater og en høj grad af beskyttelse af privatlivet.
Kort sagt skal teknologien være målrettet, proportional og kun tages i brug ved absolut behov.
Flere større techvirksomheder gør allerede brug af den slags scanninger, og derfor er det også godt, at den her midlertidige ordning bliver permanent.
Vi har bl.a. også hørt fra NSK, at de mener, at det har været en ordning, der har haft en god og stor effekt i forhold til at få stoppet noget af det her overgrebsmateriale.
Det er vigtigt, at vi giver de rigtige rammer til bekæmpelsen af overgrebsmateriale, og det er selvfølgelig også vigtigt, at de her redskaber kun skal bruges, når det er nødvendigt, og med respekt for privatlivet.
I Venstre synes vi, at det forslag om at permanentgøre den frivillige ordning og det øvrige forslag, der nu er fundet enighed om i EU, er en rigtig fin, fornuftig og afbalanceret tilgang til det her spørgsmål.
Med ændringerne af det danske forslag synes vi heller ikke, at bekymringerne i borgerforslaget er aktuelle længere.
Vi synes faktisk, at de i høj grad er adresseret.
Derfor bakker vi heller ikke op om borgerforslaget i forhold til at trykke på den grønne knap, men vi takker for det og for den debat, det har været med til at skabe, og for den generelle debat, der har været ud over borgerforslaget, hvor eksperter og alle mulige – rigtig, rigtig mange mennesker – har skrevet til os og ringet til os om deres bekymringer, altså hele den debat, der har ført til, at jeg nu synes, vi står med et rigtig, rigtig fint kompromisforslag, som vi kan bakke op om.
Tak for ordet.