runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sikandar Siddique (UFG), 2021-10-13:
Jeg vil sige, at grunden til, at vi her snakker om sprogkrav, jo er, at mange af chaufførerne og vognmændene i branchen har en minoritetsbaggrund.
Førstegenerationsindvandrerne, som kom hertil, og som jeg kalder førstegenerationsdanskerne, har kørt os rundt i 40 år nu.
De startede som unge mennesker; de er blevet gamle, mange af dem er gået på pension.
Derfor synes jeg måske også, det er lidt beklageligt, at når man hører debatten herinde, får man det indtryk, at der er store problemer i branchen.
Hvis vi tænker tilbage på de sidste 40 år, vil jeg vove at påstå, at vi mener, at taxabranchen har fungeret fint.
De her chauffører, som startede som unge mennesker og er blevet gamle i dag, har kørt vores ministre rundt, har kørt os borgere rundt, har kørt embedsværket rundt.
Så jeg vil gerne lige slå det fast og sige: Ja, det kan da godt være, og jeg vil også blankt erkende, at der kan være chauffører, som der kan være sprogvanskeligheder med, men alt i alt mener jeg ikke, at det er et korrekt billede at tegne, at der generelt er sprogvanskeligheder i taxabranchen.
Derudover mener vi også, at det kan være med til at gøre det sværere at komme i arbejde for en særlig gruppe mennesker, som vi mener skal ind og arbejde.
Derfor kan vi i Frie Grønne ikke støtte den del af forslaget.
Til gengæld synes vi, det er rigtig fint, at man også har de her overenskomstkrav i forslaget.
Det synes vi er en god idé, og derfor vil vi foreslå, at man deler forslaget op, så der kommer til at være et forslag, der handler om overenskomstkrav, og så et forslag, der handler om sprogkundskaber.
Men som forslaget ligger her lige nu, kan Frie Grønne ikke støtte det.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (NB), 2021-10-13:
Jeg ved ikke rigtig, om der var et spørgsmål i det, eller om det mere var en kommentar, så jeg noterer mig, at Enhedslisten havde en kommentar, og tak for det.
Henning Hyllested (EL), 2021-10-13:
Men det kan de jo faktisk, så det kan jeg ikke se det store problem i.
Det der med flere aktører kan jeg ikke forstå, for vi har aldrig set så mange taxaselskaber, som vi ser i dag, efter at den nye taxilov er kommet på banen.
Man har fået mulighed for selskabsdannelse, og det er jo sket, fordi man har ophævet antalsbegrænsningen og den geografiske begrænsning, og det har så medført de problemer, som er blevet nævnt, med, at landtaxier ikke er til at få.
Det er et klart resultat af taxiloven, som også Enhedslisten gjorde opmærksom på, dengang den blev indført.
Mette Thiesen (NB), 2021-10-13:
Igen tror jeg også, der er meget stor forskel på, hvordan man vurderer liberalisering hos Enhedslisten og hos Nye Borgerlige.
Med hensyn til taxiloven sad jeg som sagt ikke med, dengang man forhandlede den, jeg har selvfølgelig læst om den efterfølgende, men altså, der vil jeg vove den påstand, at der stadig væk er noget vej igen, fordi man jo også med taxaloven fik lukket ned for nogle af de andre aktører, som også var på markedet.
Jeg ser og vi ser i langt højere grad, at der er mulighed for, at man kan vælge flere forskellige alternativer.
Og der har vi nok en lidt mere åben tilgang til det.
Men det, som jeg ligesom sætter spørgsmålstegn ved i det her lovforslag, er det, at det – mener jeg – sådan set allerede er muligt for taxaselskaberne i dag at stille krav til de chauffører, de ansætter, om, at de selvfølgelig skal kunne sproget, og at de skal kunne finde vej.
Det vil være helt naturligt, når man driver et taxaselskab, at man stiller det krav til de mennesker, man ansætter.
Henning Hyllested (EL), 2021-10-13:
Nå jo, men det ligger jo lidt i forlængelse af det, fru Anne Valentina Berthelsen også kom ind på.
Altså, jeg undrer mig også over udsagnet om, at det ikke er en særlig liberal taxilov, vi har.
Det eneste, vi, om jeg så må sige, lykkedes med, var faktisk at få indført § 10 om overenskomstkravene, fordi den følger internationale normer, ILO-konventionen osv. osv., og er jo en slags benspænd.
For jeg går ikke ud fra, at fru Mette Thiesen mener, at taxibranchen skal være et område for social dumping og underbetaling og den slags ting, men at man faktisk kører, så man kan tjene en dagløn, for det har faktisk vist sig at være problemet for mange chauffører og vognmænd, efter at taxiloven blev indført.
Så jeg må sige, at udsagnet lige undrer mig lidt.
Mette Thiesen (NB), 2021-10-13:
I Nye Borgerlige går vi meget ind for, at man kan vælge frit; at man kan vælge til, og at man kan vælge fra.
Og det gælder selvfølgelig på taxaområdet lige så vel som alt muligt andet.
Jeg ville faktisk have spurgt ordføreren tidligere om den her analyse, der kommer, af det her med landdistrikterne.
Men generelt set handler det for os om, at man har mulighed for at vælge noget til og vælge noget fra.
Jeg kan bare konstatere, at jeg undrer mig lidt over det her lovforslag, som jeg ved er en udløber af en aftale, som er koblet på den oprindelige taxaaftale.
Jeg undrer mig over, at man vil lovgive om noget, som man i bund og grund allerede kan, mig bekendt i hvert fald, ude hos de taxaselskaber, der er der, altså hyre chauffører, som kan sproget og finde vej.
Lea Wermelin (S), 2021-10-13:
Grunden til, at jeg startede, som jeg gjorde, med netop at opridse, hvad det egentlig er for nogle hensyn, der er vigtige, er jo også for at sige: Jo, der er faktisk nogle forskellige hensyn, som kommunerne skal afveje, men det er der også en regulering omkring.
Det, der jo har været diskuteret også i forhold til det fremadrettede, er, om man kan bruge den her nødret.
Der er det jo bare sådan, at der skal være nogle særlige omstændigheder.
Det skal være i ekstraordinære tilfælde, og man kan altså ikke planlægge med nødret.
Så er det jo, at hvis kommunen vurderer, at det vandløbsregulativ, der er, ikke er godt nok, ja, så kan man gå ind at ændre på det, men det er der nogle faste procedurer for.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-10-13:
Ja, jeg har med fornøjelse set ministeren i gummistøvler ovre på egnen, så jeg er sikker på, at hun kender problematikken indgående.
Det er også derfor, jeg mener, at det haster med at få indført noget her.
Jeg er godt klar over, at der er en klimahandlingsplan på vej, og at den også får indflydelse på vandløbene, men vi er jo nødt til at give kommunerne nogle værktøjer, så de nuværende vandløbsregulativer bliver efterlevet, fordi det er folk, der lever tæt på åen.
Efter min opfattelse skal vi have en natur, hvor der også er plads til mennesker, og her er det, som om der er nogle, der har den holdning, at mennesker ligesom skal trække sig tilbage fra ådalen, og så skal naturen få lov til at brede sig.
Tag nu trækstien, som vi har brugt mange penge på at reetablere.
Den er oversvømmet, så man stort set ikke kan bruge den i store dele af året.
Synes ministeren ikke, det er et problem?
Lea Wermelin (S), 2021-10-13:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg er sikker på, at det ikke går i glemmebogen, og det skyldes jo bl.a., at der er et bredt flertal herinde i Folketinget, som er optaget af, at vi skal klimatilpasse Danmark til fremtiden.
Så vi kommer jo til at diskutere, hvordan vi også mere langsigtet sikrer, at vi forholder os til, at der eksempelvis kommer mere nedbør, fordi de oversvømmelser, som Venstres ordfører her spørger ind til, jo bl.a. er som følge af, at vi også ser mere ekstremt vejr.
Der er løsningen jo ikke, at man alene kigger på et af de værktøjer, som vi også kommer til at diskutere her om lidt, men jo også, at vi sørger for at se på, hvordan vi kan lave en langtidsplanlægning for de her helt store vandløbssystemer, som der er tale om.
Jeg har selv stået i den pågældende kælder – så selvfølgelig er det vigtigt.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-10-13:
Tak for svaret.
Det er nu min opfattelse, at der er uklarhed i lovgivningen.
Her i sensommeren oplevede man igen oversvømmelser på den pågældende strækning ved Gudenåen.
Det affødte så ni spørgsmål fra mig til ministeren – og tak for svarene – og der var faktisk nogle ganske interessante svar imellem.
Og når jeg stillede spørgsmålet, og når vi står her i dag, så er det, fordi det er en sag, der ikke må gå i glemmebogen.
Det er efterhånden hyppigt, at vandet stiger rigtig voldsomt.
Vi har nogle steder, bl.a. på en strækning her Svostrup Kro – Kongensbro Kro og andre steder, hvor det virkelig er voldsomt, og hvor krokældrene bliver fyldt med vand osv., og det må vi ikke glemme, fordi det jo kommer igen næsten lige så sikkert som amen i kirken.
Der er jeg glad for, at det er slået fast, at lodsejerne har et retskrav på, at kommunen handler, og det er også det, miljøprofessor Peter Pagh har slået fast i pressen.
Men det støder jo så imod den anden side, hvor man siger, at det skal ske under hensyntagen til miljø og natur, og det er jeg enig i, men så er det, at der begynder at opstå elastik i metermål, hvor man ude i den enkelte kommunale forvaltning kan blive forvirret over, hvad de må gøre for at leve op til det retskrav, som lodsejerne har, og hvad de ikke må gøre.
Det er jo en menneskelig fortolkning, og det er så der, det nogle gange går galt, fordi der er for uklare retningslinjer efter min mening. Så kan ministeren ikke se behovet for, at vi får nogle mere klare retningslinjer fra centralt hold, så man ikke har den der usikkerhed og den store fortolkningsmulighed, der kan give forvirring ude i den kommunale forvaltning?
Lea Wermelin (S), 2021-10-13:
Tak for spørgsmålet.
Men oversvømmelserne skyldes ikke uklare regler.
Kommunerne er ansvarlige for at udarbejde vandløbsregulativer for offentlige vandløb, herunder at fastsætte bestemmelser for vedligeholdelsen af vandløbet, og det er også kommunernes ansvar at vedligeholde de offentlige vandløb.
For private vandløb er det omvendt bredejeren, der har ansvaret for vedligeholdelsen.
Det er således kommunerne, der skal foretage også den ofte svære afvejning af hensynene til natur og miljø og afledning af vand.
Vandløbsregulativer udgør det retlige grundlag for kommunens forvaltning af offentlige vandløb, og som jeg tidligere har nævnt i svar på spørgsmål fra Miljø- og Fødevareudvalget, så skal kommunen ved tilrettelæggelsen af regulativerne sikre, at den forvaltning ikke gør skade på natur og miljø.
Borgerne har et retskrav på, at kommunen overholder det gældende vandløbsregulativ, herunder at kommunen vedligeholder vandløbet i overensstemmelse med det, der står i regulativet.
Hvis kommunen ikke overholder sin vedligeholdelsesforpligtelse efter vandløbsregulativet, ja, så har enhver, der lider tab som følge af den manglende opfyldelse efter den forpligtelse, derfor ret til erstatning.
Jeg har fuld tillid til, at kommunerne følger lovgivningen og også overholder vandløbsregulativerne.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-10-13:
Tak for det, formand.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-10-13:
Jeg tror, det er vigtigt at sige, at det her lovforslag jo ikke behandler muligheden for at få f.eks. stophormonerne.
Det er jo en faglig vurdering fra Sundhedsstyrelsen, der ligger til grund for det.
Det her lovforslag drejer sig om det konkrete cpr-nummer, og om det kan ændres, og der mener jeg jo nok, at det væsentlige i det her er spørgsmålet om det sundhedsmæssige, og det her juridiske kønsskifte er en følge af, hvad for en beslutning man har taget sundhedsmæssigt.
Astrid Carøe (SF), 2021-10-13:
Tak for det.
Jeg tror egentlig gerne, jeg vil slutte af med igen at spørge til det her med, hvad regeringen så tænker at budskabet er til de børn, der er derude lige nu.
For et barn er et år virkelig lang tid, og nu kan de så se frem til endnu et år, fordi man ikke vil have en forhastet proces.
Men det er mere end et år siden, regeringen foreslog det her, og der er et flertal for det.
Hvorfor skal vi ikke til at komme i gang, når nu et år er så lang tid for et transkønnet barn?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-10-13:
Men der er ikke noget ændret i forhold til, at vi ønsker at fremsætte det her lovforslag.
Det ønsker vi sådan set stadig.
Vi siger bare, at det er vigtigt, at vi sørger for at gøre det på en ordentlig måde, at alle sten er blevet vendt, og sørge for, at det ikke er noget, som bliver forhastet, selvfølgelig også i lyset af den kritik, der er kommet fra Det Etiske Råd.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-10-13:
2 år med overhovedet at komme i gang med at fremlægge noget ser jeg ikke som forhastet, tværtimod.
Vi har at gøre med transkønnede børn, som skriger på at blive anerkendt som dem, de er.
Igen bliver jeg nødt til at spørge om noget.
I marts måned kommer Det Etiske Råd med deres udtalelse, i august er der World Pride i København, hvor man igen fra regeringens side taler om alt det, man vil gøre for lgbti-miljøet, bl.a. lytte til børnene, og først nu siger man så det her.
Hvorfor vidste man ikke det inden World Pride?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-10-13:
Tak til ministeren.
Jeg har bare et simpelt spørgsmål, som jeg håber ministeren vil svare ja til.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-10-13:
Der er grundlæggende sket to ting.
Der er kommet en udtalelse fra Det Etiske Råd, og så længe som vi her i Folketinget ønsker os, at der skal være et Etisk Råd, så bliver vi vel trods alt også nødt til at tage det, som der bliver sagt fra Det Etiske Råds side, alvorligt, og jeg tager det i hvert fald alvorligt.
Så vil jeg også sige, at der har været en debat her i Folketinget om, hvorvidt vi gør tingene forhastet, og om vi klemmer for meget lovgivning igennem på for kort tid.
Der synes jeg da netop, at man, når man står i en sag som den her, hvor man har nogle udtalelser fra bl.a. SF's næstformand omkring det her, så skal sørge for, at det lovforslag, vi kommer med, også skal være af en ordentlig kvalitet og ordentligt gennemarbejdet.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-10-13:
Så også af den grund er der et ekstraordinært problem her, og der er det, at der savnes klarhed over, at kommunen ikke alene må, men har pligt til at handle, når vandet går ud over sine bredder, og det sker rigtig tit her, og det sker givetvis også her i løbet af i vinterhalvåret.
Lea Wermelin (S), 2021-10-13:
Jeg tror, det, der er vigtigt også at få understreget, fordi det hurtigt kan lyde, som om der er et eller andet kvikfix, hvis bare kommunerne kunne grødeskære mere, er, som danske forskere jo bl.a. har anført, at grødeskæring ikke i sig selv er tilstrækkeligt til at sikre vandafledning i perioder med meget nedbør.
Derfor er vi jo tilbage ved, at kommunen selvfølgelig skal tage ansvar for, at lovgivningen bliver overholdt, at der er de vandløbsregulativer, der skal være, at man tager det hensyn til natur og miljø, hvis man vil lave det om, og så skal der nogle langsigtede løsninger til.
Det, som jeg tror vi skal bruge allerflest kræfter på herinde, er i virkeligheden at finde ud af at lave den nationale klimatilpasningsplan, som skal sikre de gode rammer.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-10-13:
Socialdemokraternes ordfører, hr. Malte Larsen, kom jo med en udmærket beskrivelse af, hvad det her lovforslag omhandler.
Det er som sagt et lovforslag, der har udgangspunkt i en politisk aftale i forbindelse med en af de evalueringer af den danske taxalovgivning, der er blevet foretaget som følge af det taxaforlig, vi har indgået.
Jeg tror, der var aftalt tre forskellige evalueringsforløb, i forhold til hvordan man skal følge udviklingen inden for de forskellige parametre, der ligger i taxilovgivningen.
Det her er et meget konkret og detaljeret forslag, som kun omhandler en lille del af vores taxalovgivning, og det er spørgsmålet om de sprogkrav, som vi kan stille til de chauffører, der er ansat i virksomhederne.
Det er chauffører, der har omfattende kundekontakt, og det er vigtigt, at en taxachauffør er i stand til at kommunikere med sine kunder, og det skal være på dansk.
Vi har også set eksempler på, at man ikke engang har været i stand til at kunne manøvrere rundt, selv om man brugte sin gps.
Det er selvfølgelig dybt utilfredsstillende.
Når en kunde bestiller en taxatur, skal man kunne forvente, at man kan kommunikere med chaufføren.
Det er nogle meget begrænsede sprogkrav, vi stiller, som Venstres ordfører, hr. Kristian Pihl Lorentzen, også var inde på.
Det er ikke den helt store embedseksamen, vi er ude i – det er alment sprog, almen dansk forståelse.
Dansk Folkeparti er jo en del af aftalen, og vi kan derfor støtte lovforslaget.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-10-13:
Tak for det, formand.
Venstre mener, at det her er et godt lovforslag med nogle fornuftige tiltag.
Min gode socialdemokratiske kollega har allerede redegjort for lovforslagets indhold i detaljer.
Jeg kan supplere med at sige, at vi i Venstre mener, at når man sætter sig ind i en taxa, skal det være sådan, at chaufføren i hvert fald kan tale et minimum af dansk.
Jeg har selv oplevet at komme ind i en taxa, hvor det ikke var tilfældet, og det er jo ikke i orden.
Så det er et godt sted, vi er landet her.
Vi hilser det også velkommen, at den nuværende afgift bliver omdannet til et gebyr.
Det er jo således, at en afgift lugter meget af noget, der havner i statskassen, hvorimod et gebyr er noget, der er omkostningsdækkende i forhold til den ydelse eller service, man skal have udført.
Så alt i alt er det et fornuftigt lovforslag, som Venstre kan støtte.
Malte Larsen (S), 2021-10-13:
Lovforslaget er en udmøntning af »Aftale om justering af taxiloven m.v.« af 16. marts 2021 mellem regeringen, Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti, Venstre og Dansk Folkeparti.
Lovforslaget indebærer, at sprogkravet ved optagelse på chaufførkurset ændres til et dokumentationskrav til ansøgerens danskkundskaber.
Selve niveauet for sprogkravet, svarende til de danskkundskaber, der vil kræves for at kunne bestå prøve i dansk 2, fastholdes, idet det svarer til, at man kan kommunikere med et enkelt og tydeligt udtalt sprog i en almindelig hverdagssituation.
Såfremt en ansøger af den ene eller den anden grund ikke har dokumentation for sine danskkundskaber, men har de krævede danskkundskaber, indføres der en mulighed for, at man kan få dispensation for dokumentationskravet.
Derudover indeholder lovforslaget en bestemmelse om, at afgiften for udstedelse af en tilladelse til erhvervsmæssig persontransport ændres til et gebyr.
Denne ændring indebærer, at niveauet for samtlige gebyrer på taxiområdet fremover skal balancere over en 4-årig periode, og at der ikke fremover vil være behov for lovændringer, når en given gebyrsats skal ændres i enten opadgående eller nedadgående retning.
Lovforslaget indebærer også, at overenskomstbestemmelsen i taxilovens § 10 også skal finde anvendelse på tilladelser udstedt efter den tidligere gældende taxilov.
Ændringen svarer til en tilsvarende bestemmelse, der er blevet indsat i buskørselsloven og godskørselsloven, hvor indehavere af gamle tilladelser efter de to love ligeledes blev pålagt at følge en ny udformning af overenskomstbestemmelsen.
Som det også var tilfældet med buskørselsloven og godskørselsloven, gives der tilladelsesindehaverne en periode på 6 måneder fra lovens ikrafttræden, til de skal overholde taxilovens § 10, således at bestemmelsen først skal gælde fra den 1. juli 2022.
Derudover gives der, som det også var tilfældet med buskørselsloven og godskørselsloven, mulighed for at give dispensation med hensyn til tidspunktet for, hvornår vognmanden skal opfylde overenskomstbestemmelsen i § 10.
Denne dispensationsmulighed vil kunne blive brugt i særlige tilfælde, hvor en tilladelsesindehaver rammes atypisk hårdt af lovforslaget.
Endelig indebærer lovforslaget en bemyndigelse til, at der i taxibekendtgørelsen kan fremsættes regler om, hvilken dokumentation der skal indsendes til Færdselsstyrelsen til brug for deres tilsyn med allerede udstedte tilladelser.
Alle sammen er fornuftige tiltag, som Socialdemokratiet naturligvis kan støtte.
Lea Wermelin (S), 2021-10-13:
Venstres ordfører ved jo, at jeg også er optaget af en god dialog, og det synes jeg faktisk også at vi har.
Det er jo rigtigt, at kommunerne skal handle inden for det vandløbsregulativ, der er, og hvis man ikke gør det, er der mulighed for erstatning.
Men det er altså også sådan, at kommunen selvfølgelig skal overholde den lovgivning, vi har.
Det forventer jeg sådan set også at man gør i alle landets kommuner, og jeg mener sådan set, at lovgivningen rummer plads til, at man kan lave en afvejning, hvor vi også sikrer, at vi passer på vores natur og miljø.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-10-13:
Det skal den.
Jeg er sådan set glad for, at vi får slået fast her i dag, at lodsejerne har et retskrav, og at der også er en handlepligt for kommunen, selvfølgelig under hensyntagen til miljøet.
Men jeg mener, at vi stadig væk er nødt til at få skabt noget mere klarhed om, hvilket handlerum kommunen har.
Det er et fortolkningsspørgsmål hos den enkelte sagsbehandler, der sidder og skal rådgive kommunalbestyrelsen, og så bliver det jo vidt forskellige forvaltninger fra kommune til kommune.
Man kan så sige, at kommunalt selvstyre er godt, og at forskellighed er godt, men jeg tror, at de lodsejere, der får vand i kælderen og haven, gerne vil have, at der er en vis ensartethed i forvaltningen af at få vandet til at blive nede i åløbet.
Derfor håber jeg, at vi kan fortsætte den her dialog, og jeg glæder mig også til det fortsatte arbejde med de store handlingsplaner.
Vi deltager meget gerne konstruktivt i det her, og det tror jeg også at ministeren har opfattet.
Men indtil vi får lavet den her store varige plan, som alle ser frem til, kan ministeren så ikke have lidt forståelse for, at man er lidt mere lempelig med hensyn til grødeskæring og andre ting, der kan løse problemet her og nu, selv om det ikke er den varige løsning?
Så synes jeg også, man må pege på, at der jo ikke kun er økonomiske tab.
Der er jo andre tab forbundet med de her oversvømmelser.
Det er tab af rekreative værdier, fordi man ikke mere kan komme ned til åen og nyde dens herlighed f.eks. på trækstien; tab af turismeomsætning; tab af lystfiskerinteresser, for nogle gange kan de jo heller ikke komme ned og få snøren ud i vandet.
Så det er jo ikke kun økonomiske tab.
Det er faktisk temmelig store sådan samlede samfundsøkonomiske tab, som vi er nødt til at balancere op imod hensynet til naturen.
Der er der brug for en lidt bedre balance, tror jeg.
Lea Wermelin (S), 2021-10-13:
Jeg er i virkeligheden glad for, at diskussionen nu også bliver bredt lidt ud fra det, der ellers har fyldt meget, nemlig spørgsmålet omkring grødeskæring.
Og det, man gør i én kommune, kan påvirke den næste kommune.
Det er jo i høj grad også det, der er tilfældet ved Gudenåen.
Så vi er nødt til kigge på de her helhedsløsninger.
Det er præcis det, der indgår i arbejdet med at forberede den nationale klimatilpasningsplan, hvor vi netop skal sørge for, at vi kommer hele vejen rundt.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-10-13:
Tak for svaret.
Det ved vi af erfaring.
Men den varige løsning er eksempelvis, at vi får fjernet aflejringerne på bunden i åløbene, hvor de er opstået ad åre, så der er en mindre kapacitet.
Andre steder laver vi planlagt vådområde, hvor vi simpelt hen giver lodsejerne kompensation for, at der ikke mere skal være aktivitet, f.eks. landbrugsaktivitet eller andet.
Så jeg er helt med på, at grødeskæring ikke bare er det eneste saliggørende.
Men de her økonomiske tab – for at vende tilbage til dem –
er jo ret voldsomme for de her lodsejere, bl.a. har Svostrup Kro haft meget, meget store tab.
Det viser sig jo, at man ikke kan få noget fra forsikringen.
Stormflodsreglerne, der kan give kompensation i sådan nogle tilfælde, gælder heller ikke her.
Så har ministeren nogle idéer til, hvordan de lodsejere, der så lider tab på grund af de omstændigheder, vi har, og fordi der ikke bliver handlet i tide i forhold til oversvømmelser, kan få dækket deres økonomiske tab, som de helt uforvarende kommer ud i?