runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Preben Bang Henriksen (V), 2026-01-16:
Der må jeg jo så give fru Theresa Scavenius ret i, at man godt kan tale om, at man, som spørgeren udtrykker det, sænker retssikkerheden.
Det er selvfølgelig klart, at hvis der ikke er visitationszone i dag, og der bliver det fremover, så er der flere, der må finde sig i, at politiet undersøger dem for ulovligheder, slagvåben, pyroteknik osv. osv.
Så hvis det er en sænkelse af retssikkerheden, at politiet får muligheder for at kontrollere, at loven overholdes, så er det dét, og det gøres i øvrigt med den største fornøjelse fra Venstres side.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-16:
Jeg tror, der er generel enighed om, at man selvfølgelig sænker kravet og dermed også mistankeniveauet.
Derudover refererede jeg til visitationszonerne, hvor ordføreren selv sagde at der ingen konkret mistanke skal være, hvilket jo er dybt problematisk ud fra et retssikkerhedsmæssigt perspektiv.
Derudover er zonerne ikke klart defineret, og det kan f.eks. også dreje sig om en ytring på sociale medier, som der lige pludselig bliver fortolket på, eller at man har en FCK-trøje på.
Der er mange i vores skole, der har FCK-trøjer på, og hvis det område, de befinder sig i, lige pludselig ligger indenfor en zone, så er de potentielt set også nogle, der laver fodboldrelaterede aktiviteter og dermed kan undersøges, og det synes jeg da er dybt krænkende for vores retssikkerhed.
Det lyder da rigtig godt, så vi måske har både Socialdemokratiet og Moderaterne, som vil arbejde for også at stramme og lave nogle bedre rammer, sådan at vi sikrer på, at vi undgår at ramme nogle af dem, som ikke ifølge Politiforbundet udgør en reel risiko i forbindelse med de her kampe.
Det ville da være rigtig dejligt.
Det samarbejde vil jeg glæde mig til.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2026-01-16:
I lige måde.
Rosa Lund (EL), 2026-01-16:
Undskyld, formand og minister, at jeg ikke var klar.
Jeg var lige optaget af noget andet.
Jeg vil gerne spørge ministeren, hvorfor klubberne slipper så let, har jeg nærmest lyst til at sige, i det her lovforslag, altså hvorfor man ikke går ind og stiller større krav til klubberne om at stoppe det her.
Jeg tror sådan set, at klubberne også har en interesse i at stoppe fodboldvolden.
Men i det her lovforslag er det nærmest ikke nævnt.
Så hvorfor snakker vi ikke om klubbernes ansvar og størrelsen på bøder til klubberne, når der sker ballade, så klubberne bliver tvunget til at gribe ind?
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-16:
Vedkender ministeren sig, at det kan være svært at adskille de personer, ministeren der nævner, fra de almindelige tilskuere, der i enkelte tilfælde i fuldskab eller kådhed overtræder ordensbekendtgørelsen, hvilket jo også er nogle ting, man ikke må gøre?
Så handler det her jo igen ikke kun om, hvad man tager med ind på stadion, men det handler også om, hvad man derude i gadebilledet af andre legitime årsager kan have med i tasken eller i lommerne.
Det er jo på samme måde, som det var med knivloven, hvor man forestillede, sig at det kun ville ramme bandemedlemmer, men hvor det så faktisk også viste sig, at der var fiskere, jagere og andre, der kunne have knive i lommen af legitime årsager, og som også blev ramt af det.
Så vedkender ministeren sig, at det også kan ramme mennesker, der har andre formål end at se fodbold på et stadion?
Peter Hummelgaard (S), 2026-01-16:
For det første vil jeg bare sige, at jeg jo nu har lyttet til debatten, og at jeg overhovedet ikke ser nogen retssikkerhedsmæssige betænkeligheder ved de hjemler og de værktøjer, vi giver med det her lovforslag.
Det er sådan en generel bemærkning.
Hvad skal man bruge en elefanthue til til en fodboldkamp, hvad der i øvrigt vil være en overtrædelse af maskeringsforbuddet?
Hvorfor skal man rende rundt med en totenschlæger i tasken?
Selvfølgelig er det det rigtige at gøre at give den hjemmel, så man kan blive meddelt en karantæne på stedet, så man ikke kan komme ind på stadion, hvis man render rundt og er i besiddelse af de genstande.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-16:
Mange tak.
Det er jo så typisk, at et politisk svar på et problem kan være at hæve nogle straffe og at give politiet flere beføjelser, og det er jeg sådan set grundlæggende uenig i.
Men det, som jeg sådan set er mest optaget af, er faktisk, at der ikke er nogen uskyldige, som her på den ene eller den anden måde kommer med i fedtefadet.
Det siger ministerenr jo sådan set også selv, altså at det kun er de meget hårdkogte, voldelige fans, vi skal ramme, og at det slet ikke er alle de almindelige fans.
Problemet er bare, at jeg ikke synes, at lovforslaget særlig klart.
F.eks. står der jo netop i bemærkningerne, at man fjerner det med, at der skal være en gentagelsesrisiko, og at det kan være små ting som spyt i ansigtet eller skub, der kan give en karantæne, og der står også: Men det betyder ikke, at den anvendes, hvis det er en almindelig tilskuer, der i et enkelt tilfælde i fuldskab eller kådhed overtræder ordensbekendtgørelsen.
De to ting kommer jo til at ligge meget tæt op ad hinanden, altså det enkelte tilfælde, hvor en fuld almindelig borger i kådhed bryder ordensbekendtgørelsen, og så de andre tilfælde, hvor det handler om noget spyt, men man ikke ved, om der er en gentagelsesrisiko.
Vedkender ministeren sig, at de to eksempler kunne ligge meget tæt op ad hinanden?
Peter Hummelgaard (S), 2026-01-16:
Jamen vi snakker bestemt også om klubbernes ansvar.
Jeg har for at være helt ærlig ikke selv talt om særlig meget andet i den her forbindelse, for jeg mener, at de til syvende og sidst også, selv om det er private virksomheder, og selv om de siger, at de jo ikke kan styre alle fans og alt muligt andet, selv har et ansvar for, hvad det er for nogle faciliteter, de har, og hvad der er for et partnerskab, de har med bestemte typer af en fangrupperinger.
Og de ved godt, at problemerne eksisterer.
Og det vil også koste klubberne mange penge – det er i hvert fald, hvad de fortæller mig.
Det må vi drøfte videre, og det er selvfølgelig også noget, der skal drøftes internt i regeringen.
Men jeg har, vil jeg bare lige understrege, al tillid til politiets vurderinger af, hvad der er behov for af værktøjer.
En meget, meget stor del af de værktøjer, som vi lægger op til med det her lovforslag, er jo noget, som politiet har efterspurgt, fordi der bliver ved med at blive brugt så ufattelig mange ressourcer.
Der er alt for mange politibetjente, der får arbejdsskader som følge af fodbolduroligheder.
Så noterer jeg mig trods alt også de gange, hvor jeg selv har været ude som justitsminister og rasle med sablen, i forhold til at vi ville indføre en sådan hjemmel.
Der har Divisionsforeningen faktisk også reageret ved i den her omgang og nu igennem meget lang tid at have et forbud mod udebanefans mellem de to store klubber, hvor vi så nogle meget, meget alvorlige hændelser tilbage i foråret sidste år.
Mette Abildgaard (KF), 2026-01-16:
Jeg synes, det er fint at være i dialog med klubberne og have snakken med dem.
Jeg synes også, det er vigtigt at være i dialog med politiet og have snakken med dem.
Jeg ved, at de efterspørger sådan noget som det, vi har været ude at foreslå i dag, nemlig at der, når de laver en vurdering af, at det ikke er forsvarligt at gennemføre kampene med udebanetilskuere, så også bliver lyttet til det.
De kompetencer har de jo i dag, eksempelvis i forhold til store koncerter og andet, hvor de kan træffe den beslutning.
Vi har svært ved at se, hvorfor vi ikke skal have den samme tillid til, at de også kan træffe den beslutning, når det gælder andre begivenheder inden for sport.
Men jeg lytter mig til, at der er en vis åbenhed over for forslaget, og vi kommer i hvert fald til at stille det som et ændringsforslag.
Peter Hummelgaard (S), 2026-01-16:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg mener, at det også har været inde over debatten tidligere, og det er jo også lidt det, der ligger i det her forslag.
Jeg mener, at fodboldklubberne har et enormt ansvar, som jeg faktisk mener at de i for lang tid ikke har været gode nok til at løfte.
Derfor tror jeg også, at fru Mette Abildgaard kan google sig frem til at se, at jeg ikke tidligere har afvist det forslag, som De Konservative nu er kommet med i medierne i dag.
Vi har valgt at tilgå den her pakke, som er kommet til verden, i dialog med alle fodboldens aktører, dvs. både Divisionsforeningen, klubber, fans osv., og derfor var det ikke en del af det, men jeg vil meget gerne drøfte det videre.
Mette Abildgaard (KF), 2026-01-16:
Jeg vil gerne takke ministeren og regeringen for et rigtig godt lovforslag, som jeg synes adresserer en problematik, vi som samfund er nødt til at slå hårdt ned over for, og det synes jeg man gør med de her initiativer.
Jeg synes, der mangler et enkelt initiativ, og det er det, jeg selv har nævnt, da jeg var på talerstolen og i mine spørgsmål, nemlig at vi giver politiet bedre mulighed for at give påbud om, at kampe skal spilles uden udebanetilskuere, hvis de ud fra en konkret sikkerhedsvurdering mener, at det er nødvendigt og hensigtsmæssigt.
I dag er det alene Divisionsforeningen, der kan træffe den beslutning.
Jeg kunne godt tænke mig at høre justitsministeren, hvad han tænker om forslaget, men også, om det er hensigtsmæssigt, at det skal være fodboldklubberne selv, der træffer den type beslutning, når det jo handler om vold, hærværk osv., der har konsekvenser for hele samfundet og ikke alene for fodboldklubberne.
Peter Hummelgaard (S), 2026-01-16:
Men det er jeg meget enig i, og den opbakning mener jeg faktisk også at politiet allerede har.
Allerede i dag arbejder man jo også enormt efterretningsbaseret, og det betyder jo også, at man holder rigtig godt øje ved især de her højrisikokampe, men også generelt, for politiet følger jo nøje med i, hvem der er hvem i de her miljøer, altså hvem der støber kuglerne, og hvem der begår bestemte lovovertrædelser både uden for kampe og i forbindelse med kampe, og de er altså også dygtige til at løfte de her sager efterfølgende.
Det er klart, at med de nu styrkede og forbedrede ansigtsgenkendelsesværktøjer omkring stadions vil både myndighederne og klubberne få endnu stærkere værktøjer til også at håndhæve de mange flere karantæner, som det her lovforslag lægger op til at der skal tildeles.
Mette Thiesen (DF), 2026-01-16:
Jeg er helt enig i, at det vil være et godt værktøj.
Jeg er også enig i det, som ministeren siger, i forhold til at det kan være problematisk for politiet at bryde ind, men det er også derfor, jeg siger: Stå, iagttag, optag, altså stå ved udgangene, når de her tosser på en eller anden måde skal ud, og så simpelt hen nap dem der.
Rosa Lund (EL), 2026-01-16:
Jeg tror, vi skal se bort fra ansigtsgenkendelse, for det løser egentlig ikke særlig meget.
Det har man på Brøndby Stadion allerede i dag, og det er et af de stadions, hvor der desværre findes rigtig meget hooliganvold.
Så der har vi i hvert fald på en eller anden måde et bevis på, at ansigtsgenkendelse ikke er det, der gør den store forskel her.
Så vi skal nok tænke i nogle andre baner, også over for klubberne.
Eller vi kan gå længere ned ad den vej, som SF's fru Karina Lorentzens foreslog, med at sætte flere professionelle vagter ind.
Det kunne vi også stille krav om til klubberne.
Men det går man ligesom udenom i det her lovforslag, for det virker lidt, som om ministeren ikke er interesseret i at gå ned ad den vej.
Peter Juel-Jensen (V), 2026-01-16:
Med lovforslaget sikrer vi, at tilsynet med FE er i overensstemmelse med praksis fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Lovforslaget implementerer ligeledes den politiske aftale om et styrket tilsyn med FE.
Og sluttelig fastsætter lovforslaget regler om teleudbyderes bistand til FE's bulkindhentning.
FE er Danmarks udenrigsefterretningstjeneste og militære efterretningstjeneste, og FE's opgave er at medvirke til at modvirke trusler mod Danmark og danske interesser.
Navnlig i lyset af udviklingen i den sikkerhedspolitiske situation er det af stor vigtighed, at FE effektivt kan løse tjenestens opgaver på vegne af samfundet.
En effektiv varetagelse af FE's opgaver forudsætter en udstrakt fortrolighed.
Når FE's arbejde som udgangspunkt er nødt til at foregå i fortrolighed, er det afgørende, at der er rammer og systemer på plads, som kan medvirke til at sikre tilliden til, af tjenestens aktiviteter foregår inden for de regler, der gælder for dens virke.
Bjørn Brandenborg (S), 2026-01-16:
Hvis der som nævnt er behov for en eller anden afklaring, i forhold til hvad det betyder, eller hvis der noget, der ikke er blevet skrevet, og som spørgeren måske har nogle vanskeligheder ved at forstå hvad betyder, så tænker jeg, at vi er imødekommende over for det.
Jeg tror bare, at det vigtigste at sige om det her lovforslag er, at i forhold til hvad vores efterretningstjenester kan, så bliver der ikke flyttet noget.
Det her forslag handler alene om proces.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-16:
Det, der er udfordringen med det her forslag, er nemlig, at når man læser ned i detaljerne, viser det sig lidt, at det ender med at falde lidt fra hinanden, fordi der ikke er den klare ramme, som ordføreren siger der kommer, og som der i øvrigt på baggrund af EU-dommene skal være.
Så hvis vi er enige politisk, så er udfordringen bare, hvordan vi lige får formuleret lovforslaget, og et af eksemplerne er det her med indledende undersøgelser, som kan undtages fra, at der overhovedet skal gives en tilladelse.
Det andet spørgsmål kan jeg ikke nå at stille på grund af tiden, men jeg vil i hvert fald bare gentage det andet.
Mange tak.
Ordføreren siger, at der skal sættes klare rammer for FE's virke, og det er jeg rigtig enig i.
Vil ordføreren så ikke være med til at forsøge at definere nogle af de ord, som i lovforslaget ikke er defineret?
F.eks. nævnes der i det, der hedder ændring 2, det her med indledende undersøgelser.
Det er et af de ord og en af de ting, der er ret uklare i det her lovforslag.
Så hvis vi er enige om, at der skal være klare rammer, kan vi så lave en juridisk ramme for, hvad indledende undersøgelse betyder?
Bjørn Brandenborg (S), 2026-01-16:
Tak for det.
Da vores forsvarsordfører ikke har mulighed for at deltage i dag, er det faldet i mit lod at fremføre vores synspunkter, og det vil jeg så gøre nu.
I dag behandler vi et vigtigt lovforslag om styrkelse af tilsynet med Forsvarets Efterretningstjeneste.
Det er et lovforslag, der både tager ansvar for vores nationale sikkerhed og for danskernes retssikkerhed.
FE's opgave er at beskytte Danmark og danske interesser mod trusler, både militære, hybride og digitale.
Men netop fordi denne aktivitet er indgribende, kræver det effektive, uafhængige og gennemsigtige kontrolmekanismer for at sikre tillid og retssikkerhed i vores samfund.
Med dette lovforslag styrkes tilsynet med FE på flere afgørende punkter.
For det første indfører lovforslaget en ny kontrolmodel, som bringer dansk ret i overensstemmelse med praksis fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, herunder kravene til kontrol med efterretningstjenester elektroniske bulkindhentning af kommunikationsdata.
Der oprettes to nye uafhængige nævn: Efterretningsnævnet, som skal føre forudgående kontrol og bl.a. godkende FE's bulkindhentning, og Nævnet for Indsigtsrettigheder, som skal føre efterfølgende kontrol og beskytte enkeltpersoners rettigheder ved at kunne pålægge FE at slette uberettiget behandlede oplysninger.
For det andet udmøntes der med lovforslaget en aftale, som styrker det allerede eksisterende tilsyn med efterretningstjenesterne.
Tilsynet får udvidet kompetence til at føre legalitetskontrol med FE's operative opgaver og får et bredere tilsynsområdet, herunder også behandling af oplysninger om fysiske og juridiske personer, der ikke er hjemmehørende i Danmark, ligesom der i tilsynet vil blive etableret en ekstern whistleblowerordning til modtagelse og behandling af oplysninger om overtrædelser i FE.
For det tredje indeholder lovforslaget en ny hjemmel til at kunne kræve bistand fra teleudbydere i forbindelse med FE's bulkindhentning.
Med lovforslaget sætter vi klare rammer for FE's virke uden at svække vores evne til at beskytte Danmark.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Peter Hummelgaard (S), 2026-01-16:
Det er jo den diskussion, der altid er.
Ja, selvfølgelig er det politiets opgave og også en opgave for samfundet som sådan at regulere uro i det offentlige rum, men klubberne er nødt til at vedstå sig, at der er opbygget kulturer, som også er en del af dem, og som spiller ind i den forretning, som mange fodboldklubber jo også er, og det gør de i øvrigt på godt og ondt.
Det er jo også nogle af de fangrupperinger, hvor der er rigtig mange hooligans iblandt, som er med til at skabe den gode stemning.
Det er jo en del af produktet, og derfor skal klubberne tage et markant større ansvar, end de gør i dag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2026-01-16:
Jeg håber så også, at det kommer til at række videre end bare en dialog.
Vi kommer i hvert fald til at stille et ændringsforslag om det her, så politiet ligesom kan fastsætte antallet af vagter på baggrund af en sikkerhedsvurdering af den pågældende kamp.
Jeg synes egentlig, det vil være fair, at politiet også kan stille nogle krav, når man ved, at der skal spilles en kamp, hvor der skal være et højt sikkerhedsniveau.
Jeg mener, det må være et fælles ansvar.
Hvis politiet og samfundet skal stille betjente til rådighed, så må stadioner også stille noget til rådighed.
Peter Hummelgaard (S), 2026-01-16:
Som jeg husker det, blev der rejst forskellige også praktiske bekymringer for, hvordan man skulle gøre det, men det vil jeg meget gerne indgå i en videre dialog med partierne om.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2026-01-16:
Som jeg forstår det, var der fra den arbejdsgruppe, som har siddet med det her, oprindelige et forslag om, at klubberne skulle stille autoriserede vagter til rådighed til kampene.
Kan ministeren fortælle noget om, hvorfor det ikke blev en del af lovforslaget?
Peter Hummelgaard (S), 2026-01-16:
Nej, sådan skal man ikke tolke det.
Jeg er generelt altid interesseret i – det gælder i alle sammenhænge, hvor der bliver skabt tryghed og bliver begået vold, og hvor der skabes ofre i samfundet – at drøfte, hvordan vi kan gå hårdest og mest markant til stålet.
De har nu fået stillet stolen for døren og har fået vide, at nu skal der ryddes op i egne rækker, for ellers kommer vi jo til – som er den konklusion, fru Rosa Lund allerede er nået til – at gå endnu hårdere til stålet fra lovgivers side i forhold til de krav, vi stiller til de private virksomheder, som klubberne jo også er.
Jeg forstår sådan set godt bemærkningen.
Det er jo altid en konkret politifaglig vurdering i situationen.
Det sker jo også med jævne mellemrum, at politiet ser sig nødsaget til at rykke ind på stadion og op på tribunen i fuld kampuniform.
Men det har jo så også ofte – og det er jo der, den politifaglige vurdering kommer – den følgevirkning, at det så kommer til deciderede kampe mellem de her fangrupperinger og politiet.
Til gengæld har Datatilsynet nu godkendt – og det er jo også en del af hele den her pakke, selv om det ikke fremgår direkte af lovforslaget – at alle Superligaklubber skal have ansigtsgenkendelse på stadion, og det vil give et håndfast værktøj til både klubber og politiet.
Mette Thiesen (DF), 2026-01-16:
Tusind tak, og tak for forslaget.
Jeg synes, som jeg også har sagt til ministeren tidligere, at det er rigtigt at gøre, og jeg synes, det er rigtigt, at vi sætter hårdt ind over for dem, som ødelægger det for alle os andre.
Der er noget, jeg godt kunne tænke mig at høre ministeren om, og det er en af de ting, jeg har undret mig rigtig, rigtig meget over, fordi jeg netop synes, vi har et ekstremt dygtigt politi.
Jeg har undret mig over, hvorfor politiet ikke i højere grad simpelt hen går ind på stadion under de her kampe og ser, præcis hvem det er, der eksempelvis står på sektion 12.
Nu har jeg ikke været så meget på Brøndby Stadion; det plejer drengene at klare med deres far
Det handler om, hvorfor man simpelt hen ikke går ind på stadion og plukker dem ud, altså at politiet står ved udgangen og simpelt hen plukker de her mennesker, der har skabt ballade, ud, og så bare giver dem karantæne.
Mange af dem skal i øvrigt nok også arresteres for enten hærværk eller for en eller anden form for vold eller uterlig opførsel.
Det har bare undret mig rigtig længe.
Jeg tror bare, vi ville komme de her typer til livs meget, meget hurtigt, og når man så har fanget dem, kommer de i registeret, og så kunne man så sikre sig, at de aldrig kom ind på stadion igen.
Jeg sagde, at langt de fleste vil vi gerne smide ud af landet, og det er selvfølgelig dem, der enten er udenlandske statsborgere eller har fået tildelt statsborgerskab ved lov af naive politikere, der troede, at de ville gøre det bedre.
Resten vil vi gerne straffe endnu hårdere.
Det har vi sådan set også fremsat forslag om tidligere.
Jeg vil stadig væk argumentere for, at det er et ledigt standpunkt – og det må man gerne have – at det er enormt synd for bandemedlemmer.
Jeg mener ikke, at karantæne er en straf.
Jeg mener, at det er en forebyggende foranstaltning.
Dem plejer venstrefløjen at være enormt glade for.
Det handler simpelt hen om at beskytte alle de mennesker, der godt kan finde ud af at opføre sig ordentligt, mod, at der kommer nogle voldsparate tosser ind på stadion.
Og så er jeg bare nødt til at sige, at mit hensyn og min loyalitet er rettet mod alle dem, der godt kan finde ud af det, og ikke det der ene bandemedlem, som synes, det er enormt synd for vedkommende, at vedkommende ikke kan komme ind på stadion.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-16:
Ordføreren undrer sig over, at der er nogle på venstrefløjen, der går op i, at man synes at automatiske straffe til nogle mennesker, som i forvejen er straffet, er et retssikkerhedsmæssigt problem.
Det kan jeg bekræfte at jeg i hvert fald synes.
Pointen er, at vi har nogle strafparagraffer, som ordføreren selv har været med til at hæve mange gange, og som de her mennesker bliver straffet efter.
Så er det så her sådan, at de får en administrativ straf, som ligger ud over det, der er i vores retssystem, og som ligger ud over den straf, som af domstolene er blevet afgivet på den givne baggrund, der nu har været.
Det mener jeg er et problem, for så er det politiet, der gør det, og det er en administrativ beslutning, der bliver lagt oveni.
Det synes jeg ikke vi kan være bekendt, uagtet hvad det er for nogle mennesker, det drejer sig om.
Så siger ordføreren, og det er bare lige en passant, at alle bandemedlemmer skal smides ud af landet, men gælder det også dem, der er født og opvokset i Danmark?
Og skal de danske rockere også smides ud af landet?
Rosa Lund (EL), 2026-01-16:
Jamen tak.
Jeg er stor fan af Brøndby IF, men jeg er også stor fan af retssikkerheden, og jeg synes egentlig ikke, at det her lovforslag gør hverken Brøndby IF eller nogen andre klubber eller retssikkerheden en tjeneste.
Men jeg mener sådan set godt, at vi kan og skal gøre nogle andre ting, f.eks. stille større krav til klubberne, og det ville jeg ønske regeringen var med på.
Min kollega hr. Søren Søndergaard har stillet en del spørgsmål tidligere omkring fodboldvold og også omkring, hvad der sker, når spillerne desværre også begynder at slås på banen, og der har været en diskussion med ministeriet om, hvornår en fodboldkamp egentlig stopper.
Det synes jeg er et tegn på, at vi har brug for at stille større krav til klubberne, uanset hvor meget mit hjerte banker for Brøndby IF.