Ida Auken (RV), 2018-05-18:
Mange tak.
Jeg har fået lov til at holde vores ordførers tale, da han ikke kan være til stede i salen, og tak til Alternativets ordfører for, at jeg lige måtte gøre det her inden kl. 11.00.
Det gælder i by og på land.
Redegørelsen beskriver godt, at flere kommer i job, også på landet, og det er godt, men vi kan også se, at der mangler mennesker med de rette kvalifikationer.
Det gør sig især gældende i nogle af de kommuner, hvor uddannelsesniveauet er lavt, fordi der ikke i nogen særlig høj grad er uddannelsesinstitutioner der, og det er altså i nogle af de kommuner, hvor der desværre er mange, der er uden for arbejdsmarkedet, og det er typisk de kommuner, der ligger i landdistrikterne.
Derfor er det rigtigt, at der står, som der står, i redegørelsen, at man kan glæde sig over, at beskæftigelsen stiger, for når flere i en landdistriktskommune er i arbejde, er der flere penge mellem mennesker og i kommunekassen til at få velfærdssamfundet til at fungere og til at få et privat erhvervsliv til at fungere.
Men jeg synes egentlig, at regeringen mangler at rose sig selv ved at sige, at det jo er, fordi der igennem en række år er blevet ført en økonomisk politik, der flytter folk fra passiv forsørgelse over i beskæftigelse, og at det altså har en meget positiv effekt, også på vores landdistrikter, som især har været ramt af en lav beskæftigelse.
Så en ansvarlig økonomisk politik som den, som den forrige regering førte, og som i hvert fald Venstreregeringen i vores øjne også forsøgte at føre med 2025-planen, er også en rigtig god og fornuftig landdistriktspolitik.
Det er også derfor, det er ufornuftigt, når et flertal uden om Det Radikale Venstre og regeringen vælger at gøre det sværere at få kvalificeret udenlandsk arbejdskraft til landet.
Det er også noget, der er dårligt for landdistrikterne, som i forvejen har svært ved at skaffe kvalificeret arbejdskraft; alt lige fra industriteknikere til ingeniører, gymnasielærere og folkeskolelærere er det sværere at finde i landdistrikterne, end det er i de store universitetsbyer, og så er det en rigtig dårlig idé at gøre det sværere for en industritekniker fra f.eks. Polen eller et andet sted at komme til et landdistrikt i Danmark for at arbejde.
Regeringen bruger meget tid på at rose sig selv i redegørelsen – det er fair nok – og Radikale Venstre har også deltaget i mange af de tiltag, der er, senest i går med aftalen om et nyt teleforlig.
Til gengæld forstår vi i Radikale Venstre ikke, at man skærer så meget i kulturlivet og på uddannelserne.
Alene besparelserne på uddannelse svarer til 5.700 færre underviserjob uden for hovedstaden; det er langt mere, end regeringen har flyttet ud.
Færre uddannelser betyder også, at der er færre, der bliver boende uden for universitetsbyerne.
Vi kan jo ud fra den statistik, der er i redegørelsen, se, hvor der mangler folk med en videregående uddannelse, og hvor der mangler folk med en erhvervsuddannelse.
Det er i de samme kommuner, som også klarer sig dårligt på en masse andre områder.
For det, der sker, er det, som vi også har set på sygehusområdet, nemlig at man prøver at lægge uddannelsesinstitutioner sammen for at spare de her penge, man nu har valgt at spare de næste 4 år.
Det kommer til at ramme de små institutioner, og det vil betyde sammenlægninger, nedlæggelser og centralisering af de store uddannelser, og dermed rammes muligheden for at få kvalificeret arbejdskraft i nogle af landdistriktskommunerne endnu mere.
Radikale Venstre har fremlagt en plan, der hedder »Danmark uden kanter Muligheder i hele landet«, hvori vi udflytter studiepladser og investerer i uddannelse i hele landet.
Vi vil opfordre Folketinget til at stoppe de store besparelser på uddannelser, som rammer især uden for de store byer.