Christian Juhl (EL), 2021-04-20:
Tak for det.
Det kræver menneskeindsigt og livserfaring at være fængselsbetjent, hvis arbejdet skal blive en succes, og hvis man selv skal trives med det.
Det har meget store konsekvenser, når vi ikke kan tiltrække nok mennesker til uddannelsen som fængselsbetjent, både for den generelle kriminalitet i samfundet og for den arbejdsplads, som de danske fængsler udgør, og dermed de forhold, som de ansatte arbejder under.
Der er ingen tvivl om, at arbejdsmiljøet i danske fængsler er hårdt presset.
Da jeg under forberedelserne læste SF's bemærkninger til forslaget, blev jeg overrasket over, at antallet af fængselsbetjente pr. indsat faktisk er faldet, fra at det var 0,68, til det nu er 0,48 fængselsbetjent pr. indsat.
Det var jeg ikke klar over.
Det handler om, at vi desværre som følge af mange års underprioritering af de ansattes vilkår i fængslerne er kommet ind i en ond spiral, hvor flere og flere siger deres job op og færre og færre ønsker at uddanne sig til fængselsbetjent.
De sidste, der er tilbage, skal så løbe dobbelt så stærkt og må skære en stor del af de opgaver, der gør arbejdet meningsfuldt, helt væk.
At vi har fængselsbetjente, der i dag kan gå på arbejde og være alene om at holde styr på en hel afdeling, er under al kritik.
Andelen af fængselsbetjente, der oplever psykiske konsekvenser af at være så underbemandede, er uhyggelig stor, og noget må der gøres.
For der er jo ikke tale om, at det er de mennesker, der lige er blevet færdig med skolen, som søger ind og derfor godt kan klare sig for en su.
Ofte er der, heldigvis må man sige, tale om mennesker, der har været på arbejdsmarkedet i flere år og gerne vil omskoles, og det er lidt svært med hus, bil og tre børn at klare sig for 5.000 kr. om måneden, især fordi der jo ikke er udsigt til, at man på lang sigt tjener mange penge, sådan som det er med mange akademiske uddannelser.
Det var derfor, jeg stillede mit ærligt mente spørgsmål til Venstres ordfører.
Problemet med mangel på fængselsbetjente går også ud over resocialiseringsindsatsen.
Vi har for få uger siden fået en opdatering fra justitsministeren, hvor vi kan se, at der er færre og færre, der tager en uddannelse, mens de sidder i fængsel.
Fængselsbetjentene selv siger også, at de ikke kan udføre den vigtige del af deres job, som resocialisering er, som følge af personalemangel, og at denne mangel gør, at det bliver farligere for dem at være på arbejde, fordi de ikke kan oparbejde en lige så god relation til de indsatte, som de tidligere har kunnet.
Dette, samtidig med at vi bliver ved med at lave strafskærpelser, hver gang der er en ny overskrift i pressen, gør også, at sandsynligheden for, at vi lukker mennesker ud, der har mod på at starte på en frisk og blive lovlydige borgere, minimeres. Så for at sikre, at vi kan få flere uddannede fængselsbetjente, kan Enhedslisten støtte forslaget og hjælper gerne med at finde økonomien til det.
Men ministeren har jo selv hjulpet godt på vej.
I de bemærkninger, som SF har til forslaget, skriver de: »I 2020 blev justitsminister Nick Hækkerup spurgt til, hvad en omlægning af su til elevløn under skoleperioderne ville koste.
Svaret fra justitsministeren var, at en samlet merudgift for staten skønnedes at udgøre ca. 6,7 mio. kr. årligt baseret på det gennemsnitlige skoleoptag for de 3 forgangne år svarende til et årligt optag på ca. 140 elever.«
Derefter er der en henvisning til, hvor det står henne.
Der vil jeg da sige, at der er langt til de 25 mio. kr., som ministeren talte om, og vi må da lige have lidt rede på, hvad det reelt koster.
Hvis det er 6,7 mio. kr., er det ikke mere, end at de fleste ministre kan klare det på en god mandag eftermiddag og så få det ud af verden.
SF foreslår, at omkostningerne ved forslaget finansieres af det økonomiske råderum.
Vi synes, det er et godt forslag, SF har fremsat, og vi kan støtte forslaget.