runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2023-10-25:
Som det fremgår af spørgsmålets ordlyd, er det nemlig regionernes opgave at prioritere i budgetterne, og i sidste ende er det derfor også op til regionsrådsmedlemmerne, de folkevalgte at prioritere og stå på mål for de dispositioner, som de foretager, herunder også i hvilket omfang der indkøbes kunst til hospitalerne.
Det ændrer selvfølgelig ikke på, at det er min og regeringens holdning, at offentlige midler skal anvendes så effektivt som muligt.
Det kan jo også umiddelbart lyde som rigtig mange penge, når regionerne bruger et tocifret millionbeløb på kunst på de to hospitaler i Odense og Aarhus.
Hospitalsbyggerierne i Odense og Aarhus er to af de største af de 16 byggerier, der er opført med støtte fra den statslige kvalitetsfond.
De 16 byggerier har et samlet budget på over 57 mia. kr. i aktuelt prisniveau, så i forhold til de to projekter, der spørges om her, og som hver omfatter 250.000 m² nybyggeri, skal vi altså huske, at vi måler kunstens andel i budgetterne i promiller.
Men der skal prioriteres, og man skal sørge for at have fokus på, at man bruger midlerne så effektivt som muligt.
Samtidig er der også et legitimt hensyn i forhold til at sikre, at man ved hjælp af udsmykning, herunder kunst, også har en opgave med og et ansvar for at sikre, at vores hospitaler også er nogle, man har lyst til at komme på og være i.
Der er mennesker, der befinder sig der i forbindelse med alvorlig sygdom; de er arbejdsplads for tusindvis af ansatte.
Men samlet set
er det op til regionerne at prioritere inden for deres økonomiske rammer, og jeg skal for god ordens skyld bemærke, at man ikke kan overføre penge fra anlægsbudgetterne, som man her taler om, og bruge dem på sygehusdriften i form af ansættelser.
Eller sagt med andre ord: Man kunne ikke have brugt dem til at ansætte sygeplejersker for.
Louise Brown (LA), 2023-10-25:
Tak, og tak for svaret.
Jeg er glad for, at ministeren også anerkender, at det kan virke mærkeligt for borgeren at sidde derude og høre, at der bliver brugt penge på kunst på et hospital, hvis borgeren måske står på en venteliste til en behandling.
Selv om man nu f.eks. på Aarhus Universitetshospital rent faktisk har reduceret antallet af kontorpladser for netop at spare i anlægsbudgettet, har man alligevel fundet 2,9 mio. kr. til en bronzeskulptur.
Vil ministeren ikke give mig ret i, at det nok er et udtryk for, at der sådan set ikke mangler penge, men at der mangler fornuft?
Sophie Løhde (V), 2023-10-25:
Nu står jeg her som indenrigs- og sundhedsminister, og jeg har hverken som indenrigsminister eller sundhedsminister nogen planer om at detailstyre, hvilke plakater, malerier eller skilte der hænger på sygehusene, eller for den sags skyld, hvor de hænger.
Det er en opgave og et ansvar for de folkevalgte, som danskerne har valgt til at lede landets regionsråd.
Louise Brown (LA), 2023-10-25:
I ministerens første svar kom ministeren også ind på det her med, at der er noget fint i, at der også er kunst til stede på sygehusene.
Det er jeg faktisk meget enig i, for det har også en værdi.
Lige netop nu, når riget fattes penge på den måde, som det gør, er det jo dejligt, at patienter, personale og pårørende kan gå og kigge på noget kunst, men man har jo i forvejen en kunstsamling på godt og vel 2.000 kunstværker på Aarhus Universitetshospital.
Tror ministeren ikke, at man så faktisk kunne have fundet nogle pæne billeder blandt dem, der i forvejen er i magasinet?
Sophie Løhde (V), 2023-10-25:
Jeg er som minister ikke nærmere bekendt med, hvilken kunstsamling der måtte være gemt i hvilke kældre, eller hvordan det i øvrigt er benyttet på regionernes forskellige institutioner og mange tusindvis af kvadratmeter.
Jeg har selvfølgelig en forventning om, at når man har kunst liggende, sørger man også for at få det bragt i anvendelse på bedste vis.
Vi mener fra regeringens side, at de offentlige midler skal bruges så effektivt som muligt.
Men jeg er da nødt til at spørge ordføreren om noget, også ud fra spørgsmålet her i dag.
Jeg håber da virkelig ikke, at Liberal Alliance mener, at det nu er op til landets regering eller 179 folketingsmedlemmer at sidde og detailstyre, hvad der må købes ind ude på den enkelte institution.
Jeg håber da, at der også er noget tillid til de mennesker, der er folkevalgt til at varetage nogle opgaver, og at de også står på mål for, hvilke dispositioner der foretages.
Louise Brown (LA), 2023-10-25:
Vi har absolut tillid til det, og det er også en stor del af det, der skal til,
som jeg ser det.
Men jeg kan godt undre mig over, at man i regionerne råber på flere midler og flere penge, når det er sådan her, man prioriterer sine midler.
Vil ministeren ikke give mig ret i, at det kan lyde mærkeligt, at man ude i regionerne gerne vil have flere midler, når der nu bliver prioriteret på den måde, som der gør?
Sophie Løhde (V), 2023-10-25:
Jeg synes igen, at man skal være opmærksom på, at man ikke kan forfalde til at tro, at de her penge kunne have været brugt til at indkøbe medicin eller ansætte nogle nye sygeplejersker, hvis der i øvrigt var nogen til at besætte de stillinger.
Man skal nok skelne imellem, hvad der er anlægsbudgetter, og hvad der er driftsbudgetter, for også at være ærlig i sin diskussion her.
Jeg har den holdning, at regionerne og sygehusene skal anvende midlerne så effektivt som overhovedet muligt, så vi sikrer, at vi får mest mulig sundhed for pengene, og samtidig synes jeg naturligvis også, at der er en opgave, der handler om at sikre, at vores hospitaler ikke behøver at være grimme, undskyld mig.
Det er altså fint nok at have et eller andet hensyn til, at der også skal være en eller anden form for udsmykning, og der har man sikkert også fra regionernes side mulighed for at bringe kunst i anvendelse.
Peter Hummelgaard (S), 2023-10-25:
Tak til hr. Mikkel Bjørn for spørgsmålet.
Det er sådan, at Den Europæiske Menneskerettighedskonvention siden 1953 har været folkeretligt bindende for Danmark.
Konventionen blev i 1992 gjort til en del af dansk ret ved den såkaldte inkorporeringslov.
Inkorporeringen af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention giver domstole og også andre retsanvendende myndigheder et lovbestemt grundlag for at undlade at anvende en bestemmelse i dansk lovgivning, der må anses for at være i strid med EMRK.
Jeg har i min besvarelse til Folketingets Indenrigsudvalg af den 15. september 2023 på spørgsmål nr. 31, alm. del, som blev stillet efter ønske fra spørgeren, mere detaljeret redegjort for betydningen af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention i situationer, hvor der foreligger en konflikt mellem dansk ret og Danmarks forpligtelser efter konventionen.
Det er min og regeringens klare holdning, at vi skal overholde vores internationale forpligtelser, og som det også fremgår af regeringsgrundlaget, vil regeringen arbejde for at styrke det regelbaserede internationale samfund og derfor fastholde Danmarks medlemskab af de internationale konventioner.
For så vidt angår spørgsmålet om Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols praksis' konkrete betydning for administrationen af sager om juridisk kønsskifte efter cpr-loven, må jeg henvise til indenrigs- og sundhedsministeren.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-10-25:
Ministeren nævner, at regeringen insisterer på at overholde internationale konventioner.
Det gentager regeringen ofte, det behøver minister ikke at nævne.
Det, jeg spørger ministeren om, er, hvad hans holdning er til, at en aktivistisk fortolkning fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol kan ændre dansk lovgivning fra den ene dag til den anden uden om et dansk folketingsflertal.
Den 16. august 2022 var den daværende regering ude med et lovforslag om at fjerne den nedre aldersgrænse for juridisk kønsskifte.
Det forslag blev aldrig behandlet på grund af folketingsvalget.
Men synes ministeren ikke, det er problematisk, at et lovforslag, der før vurderedes og skulle vedtages her i Folketinget for at gøre sig gældende ude i det danske samfund, fra den ene dag til den anden kan ændres administrativt af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol uden om et dansk folketingsflertal?
Det kan jeg forsikre ministeren om at vi i hvert fald synes i Dansk Folkeparti, for det betyder jo i princippet, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol kan omfortolke alle dele af dansk lovgivning fra den ene dag til den anden.
Det kunne være skatteprocenten, det kunne være arveafgiften, det kunne være alle mulige ting i det danske samfund.
Det kan Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol gå ind og omfortolke fra den ene dag til den anden uden om et dansk folketingsflertal.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren redegøre for om han synes er demokratisk forsvarligt.
Nicolai Wammen (S), 2023-10-25:
Jeg er meget enig i, at vi skal se på, om vi kan afskaffe noget af bureaukratiet.
En del af den aftale, vi lavede med kommunerne og regionerne før sommerferien, går netop også på, at de skal skære ned på administration; men vi skal så til gengæld fra statens side også hjælpe med at se på, hvordan vi kan fjerne regler.
Og de skal selv se på, hvordan unødvendigt bureaukrati kan komme væk.
Det er en tendens, der har været de senere år, at der er kommet mere bureaukrati, og det er vi nødt til at få skåret ned på.
Så vil jeg også bare sige til spørgeren: Der er i min verden forskel på, om det er generelt, man ansætter flere offentligt ansatte, eller om det er administrative medarbejdere.
Vi har bl.a. inden for ældreområdet jo udsigt til – heldigvis – at der kommer flere ældre i de kommende år.
Der tror jeg altså, det er vigtigt, at vi også har de sosu'er, der er brug for.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-10-25:
Tak for det, og spørgsmålet lyder: Vil ministeren redegøre for, hvad han mener om Israels fremfærd i Gaza og den alvorlige humanitære krise, samt for, hvad regeringen vil gøre for at få belyst, om Israels aktioner er i strid med krigens love og den humanitære folkeret, og endelig for, hvad regeringen vil foretage sig over for Israel, hvis det viser sig at være tilfældet?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-10-25:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at understrege, at situationen i Israel og Palæstina er dybt, dybt alvorlig.
Israel har været udsat for et barbarisk terrorangreb uden sidestykke, Israel har ret til at forsvare sig selv.
Det er regeringens position, og det er, tænker jeg også, ethvert fornuftigt menneskes reaktion, og det skal selvfølgelig gå hånd i hånd med, at vi som venner af Israel understreger vigtigheden af respekten for folkeretten, herunder den humanitære folkeret.
Den humanitære situation i Gaza er dybt kritisk, den forværres dag for dag.
FN melder om 1,4 millioner internt fordrevne, akut mangel på vand, mad, elektricitet, medicin og brændstof.
Det er også derfor, regeringen foreløbig har givet 50 mio. kr. i akut humanitær nødhjælp, for at imødekomme de voksende behov.
Det er oven i de 115,6 mio. kr., som vi allerede har givet til humanitær bistand i Palæstina.
EU har tredoblet sit humanitære bidrag, og det er selvsagt altafgørende, at nødhjælpen kan komme frem til de mennesker, der har brug for den.
Det lykkedes jo så heldigvis i weekenden at få de første konvojer med nødhjælp ind i Gaza via grænseovergangen Rafah fra Egypten, og det er en start.
Men der er behov for meget mere, og derfor støtter regeringen også op om de diplomatiske bestræbelser herpå.
Jeg har bl.a. senest drøftet præcis det her spørgsmål med den egyptiske udenrigsminister.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-10-25:
Tak for det.
Jeg vil også starte med at sige, at der jo ikke er nogen tvivl om, at det barbariske angreb, som Hamas begik på Israel tilbage den 7. oktober, giver Israel en legitim ret til at forsvare sig selv.
Men på samme måde som en besættelse selvfølgelig ikke kan legitimere den terror, der er foregået, så er pointen bare, at den terror, der er foregået, heller ikke kan berettige til eller legitimere krigsforbrydelser, og det er i virkeligheden den del af debatten, den del af problematikken, som jeg godt kunne tænke mig at vi fokuserer på.
Jeg kan ikke i min vildeste fantasi forestille mig, at der er nogen i den her folketingssamling, der vil forsvare det, der er foregået, overhovedet ikke, for det er dybt forfærdeligt, og deri er vi jo enige.
Så hvis vi kan parkere den og så forholde os til det, som er det, der nu sker i Gaza, og som netop også er det, som spørgsmålet går på, nemlig Israels fremfærd, vil det være godt, for ellers tror jeg, vi vil komme til at diskutere noget her i salen, som vi ikke ved nok om.
Som ministeren selv siger, udgør den eskalerende vold i både Israel og Gaza jo en massiv trussel for den civile befolkning i Gaza og i Israel, men også i de øvrige besatte områder.
Det, der sker, er, at de internationale organisationer i vid udstrækning peger på, at det er en meget alvorlig humanitær krise, og de peger på, at det er noget, der kunne være krigsforbrydelser.
Red Barnet kan berette om 2.000 døde børn over de seneste 18 dages bombardementer.
Det er et barn pr. kvarter, det tal er næsten ikke til at begribe, hospitaler, klinikker, store dele af den civile infrastruktur er ramt af de her bombardementer, der er manglende forsyninger af medicin osv.
Det, der er det store spørgsmål her, er jo i virkeligheden, om der også set med regeringens øjne er en grænse for, hvor langt man kan fortsætte med det, der sker, uden at det bevæger sig ind i noget, som er ude af proportioner, og det i virkeligheden bevæger sig over i noget, som kunne være krigsforbrydelser, og i så fald, hvordan Danmark så stiller sig.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-10-25:
Nu bliver formuleringen brugt, om vi ikke lige kan parkere det her, altså Hamas' terrorangreb, og så snakke om alt det andet.
Men det er jo nok det, vi ikke rigtig kan.
Altså, jeg tror, vi er nødt til at erkende, at der er en ekstrem kompleksitet i det her.
Der sidder lige nu i omegnen af 200 gidsler i Hamas', i Islamisk Jihads og muligvis også i nogle helt andre autonome aktørers vold, og der er et ønske om at få noget humanitær hjælp ind.
Den grænseåbning, der fandt sted i weekenden, var jo efter gensidig aftale, initieret af USA, både med Egypten og Israel.
Det er nu helt afgørende, at der bliver lukket op for den her situation, og det er også der, regeringen står, og det er derfor, vi har doneret penge.
Og jeg er med på, at taletiden er udløbet, og derfor skal jeg så også slutte af med af at sige, at jeg ikke er klar til her i dag at stå og lave en folkeretlig analyse af den her situation.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-10-25:
Når jeg bruger ordet parkere, er det i den konkrete spørgetimesituation, som vi er i lige nu.
For spørgsmålet handler om det, der foregår i Gaza i øjeblikket, og som jeg sagde indledningsvis, kan en besættelse ikke retfærdiggøre, på nogen måde, den terror, der er begået.
Den terror, der er begået, kan heller ikke berettige uproportionalitet og krigsforbrydelser.
Det går jeg ud fra regeringen er enig i.
Det er det, der er pointen i spørgsmålet.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-10-25:
Ja, og så kan jeg rette op på den skade, jeg forvoldte på taletidsreglerne før, ved at svare meget klart på det spørgsmål, der blev stillet
Det er et ja – hvis man kan huske spørgsmålet.
Altså, skal krigens love respekteres?
Trine Pertou Mach (EL), 2023-10-25:
Det er jeg glad for at vi er enige om.
Det afsluttende spørgsmål er så: Hvad vil regeringen foretage sig over for Israel?
Det er for så vidt ikke sådan, at vi her i spørgetimen kan afklare, hvorvidt der er begået krigsforbrydelser eller ej, men vil Danmark understøtte processer, der kan få belyst, om der er begået krigsforbrydelser, fra begge sider, og hvad vil man foretage sig, i tilfælde af at det skulle afdækkes, at der er foregået krigsforbrydelser, og at Israel er skyldig i sådanne?
Hvad vil regeringen så foretage sig?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-10-25:
Først og fremmest bruger vi vores politiske energi – idet jeg dog ikke tror, man skal oversælge vores konkrete betydning, men vi har jo en stemme i verdenssamfundet – på at bidrage til at få løsnet op på det helt konkrete.
Det er derfor, vi har foretaget en bevilling og også understøttet det i EU.
Det er derfor, jeg selv har ført samtaler med den jordanske og den egyptiske udenrigsminister, og også med den saudiske og den israelske.
Det budskab, der alle steder lyder fra os, er, at vi er Israels ven og vi står på Israels side – ret til modangreb – men man skal tænke sig om; det er også i Israels egen interesse.
Og der skal udvirkes løsninger, der sikrer humanitær adgang med nødhjælp.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-10-25:
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at den meget store vækst i antallet af administrativt ansatte i staten, siden ministeren tiltrådte, vidner om en tilstrækkelig stram økonomistyring?
Nicolai Wammen (S), 2023-10-25:
Tak for spørgsmålet.
Det er rigtigt, at vi i de senere år har set en stigning i antallet af statsligt ansatte, der løser administrative opgaver, og som finansminister er jeg naturligvis opmærksom på den udvikling.
Det er vanskeligt at lave en præcis opgørelse af antallet af administrativt ansatte, men der er lavet forskellige opgørelser fra bl.a. Dansk Industri, CEPOS og også i Finansministeriet.
Alle opgørelserne tegner et enslydende billede af, at der er sket en stigning i antallet af offentligt ansatte samlet set, at der er sket en stigning blandt ansatte, som kan karakteriseres som administrative, og at stigningen især har været stor i staten.
Spørgsmålet går på, om udviklingen skyldes udfordringer med økonomistyringen.
Jeg tror ikke, det er det, der er den største udfordring her.
Siden indførelsen af budgetloven er det generelle billede, at de offentlige udgifter holder sig inden for de fastsatte udgiftslofter.
Udviklingen i ansatte skal ses i lyset af, at vi som Folketing har prioriteret flere penge til flere områder de seneste 10 år.
Og kigger vi isoleret på udgifterne i staten, har både genopretningen af skattevæsenet og håndteringen af corona spillet en rolle.
Det har været vigtige opgaver, der dér er blevet løst.
Men man må også sige, at det ikke forklarer hele udviklingen, og der er brug for, at vi sætter ind de steder, hvor udviklingen skal vendes, og regeringen er allerede i gang.
Vi har på finanslovsforslaget fra 2024 lagt op til at gennemføre besparelser i staten på 400 mio. kr. årligt allerede til næste år, og det kommer i tillæg til administrationsbesparelserne på 1 mia. kr. i kommuner og regioner også til næste år.
Og jeg kan her give tilsagn om, at vi arbejder videre, fordi vores ønske er at nedbringe de administrative omkostninger også i staten, sådan at vi kan bruge pengene mere målrettet på andre vigtige opgaver.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-10-25:
Det har jo været en udvikling, vi har set.
Og jeg er glad for, at finansministeren også bekræfter, at det er en udvikling, der er.
Der er en stigning i offentligt ansatte, og det er, på trods af at vi ser parti efter parti, os selv i Liberal Alliance inklusive og også Socialdemokratiet i valgkampen, være i gang med at forklare, at der er alt for mange offentligt ansatte, at den stigning ikke skal blive ved, og at bureaukratiet er for stort.
Er man overhovedet klar til at sætte handling bag de ord og generelt skære ned på det bureaukrati, der er, uden at indføre nyt?
Altså, vi har jo sagt: én regel ind, to regler ud.
Men fra Socialdemokratiet lød det i valgkampen: én regel ind og én regel ud.
Det er ikke det, jeg oplever at der reelt sker.
Vi har set, at da ministeren blev udnævnt som finansminister i 2019, var der 87.000, der arbejdede med administration i det offentlige, og her 4 år senere er det mere end 100.000.
Der er tale om en stigning på 15 pct.
Hvor er det, ambitionerne om at finde svar på, hvor der skal skæres, er henne?
Er der noget konkret, ministeren kan henvise til?
Nicolai Wammen (S), 2023-10-25:
Ja, det er der.
Og det var det, jeg oplyste til spørgeren for ca. et minut siden, nemlig at vi i det finanslovsforslag, vi har fremlagt, går ind og skærer 400 mio. kr. på statslig administration, dvs. det, der foregår i ministerier og styrelser.
Ved siden af det kigger vi også ud i kommuner og regioner, hvor der også har været en stigning i administration.
Det er det, vi sidder og forhandler med vores medarbejdere netop nu.
Det synes vi er en klogere måde at bruge pengene på.
Peter Hummelgaard (S), 2023-10-25:
Jeg vil starte med at sige, at de konkrete eksempler, som spørgeren lister op, tror jeg ikke er omfattet af rammerne for Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Når det er sagt, kan jeg jo godt politisk fra tid til anden efter konkrete afgørelser være frustreret over den måde, afgørelserne nu engang falder ud på.
Jeg har også tidligere ytret kritik af og delt frustration over det, man i hvert fald tidligere har kunnet kende som Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols dynamiske fortolkning af konventionen.
Det er jo også derfor, vi i regeringsgrundlaget tydeligt har tilkendegivet, at vi er klar til både at udfordre og afsøge de rammer, som konventionerne sætter op.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-10-25:
Igen må jeg sige om det her beløb, som jeg hører der skal skæres på i forhold til offentligt ansatte: Hvori ligger muligheden for at frigive det beløb?
Vi kan jo se i kommunerne, at der også er en stigning dér.
I Liberal Alliance har vi også valgt at kigge på, hvad det så er, vi skal prioritere væk, fordi det er det, det hele handler om.
Hvor er det så, vi tør at gå på kompromis med noget andet, så vi kan lade være med at have så mange offentligt ansatte?
Det synes vi er meget vigtigt at vi får set konkrete eksempler på.
Grunden til, at vi også har flere administrative udgifter i staten, er, at regelmageriet bare kører videre.
Vi kan ikke se, at der sker den lempelse af de bureaukratiske regler i staten.
Steffen Larsen (LA), 2023-10-25:
Kan vi så få svar på vores spørgsmål til det nye lovforslag?
Vil der faktisk komme reelle svar der, eller vil det også bare være henførelser til andre svar, som ikke medfører, at vi får de reelle svar, vi har brug for?
Det vil være klædeligt, om ministeren lige kunne bekræfte, at hvis vi genstiller spørgsmålene til dette nye forslag, vil vi så få reelle svar der.
Peter Hummelgaard (S), 2023-10-25:
Jeg kan fuldt bekræfte, at vi selvfølgelig vil gøre os de yderste bestræbelser på at svare så fyldestgørende som overhovedet muligt på alle de spørgsmål, som måtte komme.
Hvis man har den forventning, at ministeriet skal gå ind og agere en form for prøvedomstol for forskellige eksempler eller sager, så kan jeg ikke garantere på forhånd at ville kunne give et fuldstændig klokkeklart konkluderende svar på alt, men vi vil selvfølgelig bestræbe os på at svare så fyldestgørende som muligt på alle de spørgsmål, der måtte komme til det lovforslag, som vi fremsætter på fredag.
Steffen Larsen (LA), 2023-10-25:
Kan ministeren så her svare på et af vores spørgsmål?
Vil det f.eks. være utilbørligt at afbrænde davidsstjernen og dermed være noget, der vil kunne straffes efter det daværende L 133?
Davidsstjernen indgår også i Israels flag, som vi jo så afbrændt til weekendens demonstration mod Israel.
Vil det være ulovligt efter L 133?
For lige nu er det jo reelt lovligt efter den eksisterende § 110 e at afbrænde en fremmed nations flag til en demonstration, da Højesteret har erkendt, at loven ikke trumfer borgernes ytringsfrihed til demonstrationer.
Vil det være noget, man vil kunne få et svar på?
Peter Hummelgaard (S), 2023-10-25:
I det daværende lovforslag var davidsstjernen ikke nævnt i lovforslagets bemærkninger som en genstand med væsentlig religiøs betydning, men jeg vil igen bede hr. Steffen Larsen afvente med tålmodighed, at vi fremsætter et nyt lovforslag på fredag, hvor der vil være et endnu mere utvetydigt svar på det spørgsmål.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-10-25:
Tak for det.
Og spørgsmålet til ministeren er: Er ministeren enig i, at det er nødvendigt at reducere prædationen af fisk fra sæl og skarv for at genoprette fiskebestande, som det fremgår af ministerhenvendelsen fra seks sjællandske borgmestre, herunder næstformand i Socialdemokratiet Marie Stærke og fire andre borgmestre fra ministerens eget parti?