runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-27:
Tak, formand.
For få dage siden havde vi jo den brede, generelle debat her i salen om de internationale konventioner.
Det blev i vidt omfang en debat om Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, og i dag har vi så den glæde at kunne drøfte en helt konkret afgørelse fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, nemlig den såkaldte Lacatusdom, der jo egentlig ikke vedrører Danmark sådan set på papiret.
Der er tale om en dom imod Schweiz vedrørende en roma fra Østeuropa, og de fleste vil nok sige: Jamen hvorfor skal Folketinget overhovedet forholde sig til det?
Det skal vi jo, fordi Folketinget i sin tvivlsomme visdom tilbage i 1992 besluttede, at alle de domme, der måtte falde fra Strasbourgdomstolen, skal de danske myndigheder indrette sig efter.
Det er det, som har fået Rigsadvokaten til at vurdere, at man nu må overveje, om den praksis, om den måde, man fortolker straffelovens § 197 om forbud mod tiggeri på, nu også er forenelig med Danmarks internationale forpligtelser, som man kalder det, altså in casu Den Europæiske Menneskerettighedskonventions artikel 8 om beskyttelse af familielivet.
Og det er i lyset af det, vi har bedt justitsministeren redegøre for indsatsen mod udenlandsk tiggeri.
Jeg tror, de fleste – det tør jeg godt sige – med en vis form for bekymring og måske også væmmelse mindes, hvordan Danmark indtil for få år siden lå åben for grupperinger af folk, der kom fra især Østeuropa, Balkan, som tiggere, slog sig ned på må og få, sad rundtomkring i bybilledet, forsamlede sig med det ene formål at bedrive betleri.
Det er selvfølgelig ikke acceptabelt.
Danmark skal ikke være et fristed for betlere eller tiggere, som det hedder i loven.
Det er i det lys, vi beder justitsministeren redegøre for sit syn på sagen, men også forhåbentlig give et svar på, som der står på skærmen bag mig, hvilke tiltag der kan bruges for at opretholde og gerne for os intensivere presset mod udenlandske tiggere og især deres bagmænd.
Tak, formand.
Det er et meget depraveret syn på fattige mennesker, hvis man tror, at det eneste, de har af muligheder, er at henfalde til betleri.
Men det kan være, at det er sådan, man ser på det i Enhedslisten.
Sådan ser vi ikke på det.
Når folk bliver ramt af den ulykke, at de mister deres indtægtsgrundlag eller kommer i økonomisk uføre, så er der mange muligheder.
Der er at søge et nyt job, der er at søge gældssanering, og der er måske også at henvende sig til sin familie og sige: Kan I hjælpe mig i en periode?
Der er masser af muligheder, og det vil vi gerne inspirere til og understøtte.
Det er også derfor, at vi, når det har været nødvendigt, har været meget optagede af at lave arbejdsmarkedsreformer, sådan at vi hele tiden sikrer, at der er muligheder for at få et job her i landet.
Jeg ved godt, at Enhedslisten hellere vil have folk på offentlig forsørgelse, men også der ser vi altså forskelligt på det.
Pause Pause (Pause), 2021-05-27:
Mødet er udsat.
Martin Geertsen (V), 2021-05-27:
Fair nok, jeg kom vist til at pære lidt rundt i det – det er jeg enig med Enhedslistens ordfører i.
Så kunne vi sige, at nu stiller hr. Peder Hvelplund og jeg og andre gode kræfter et ændringsforslag til hr. Morten Messerschmidts beslutningsforslag her, hvor vi pålægger regeringen at fremlægge epidemiloven til fornyet behandling her i Folketingssalen til efteråret.
Det kunne vi jo bare gøre.
Det kræver bare et ja fra hr. Peder Hvelplund, og så gør vi det.
Peder Hvelplund (EL), 2021-05-27:
Nu kan jeg forstå, at det er en ny parlamentarisk praksis for Venstre, at man også vil begynde at rejse rigsretssager.
Selv om man har nedsat en granskningskommission, er man klar til at rejse en rigsretssag øjeblikkeligt uden at afvente, hvad en granskningskommission kommer frem til.
På samme måde har jeg det i forhold til det her: Nu har vi aftalt, at vi skal have en revision af loven til oktober måned, så jeg synes, det er meget fornuftigt at se, hvad det er for nogle erfaringer, vi har gjort os, hvad vurderingen fra styrelser og myndigheder er, og hvad vurderingen fra Folketinget og fra Folketingets partier er.
Så tager vi den derfra.
Per Larsen (KF), 2021-05-27:
Tak for det, formand.
Og tak til Dansk Folkeparti for at bringe epidemiloven til debat.
Med de faldne bemærkninger her under debatten vil jeg gøre lidt ligesom den forrige taler og lægge mit manuskript til side og så lige ridse op, hvordan vi forholder os til det.
Jeg kan lige så godt starte med at sige, at vi ikke kommer til at stemme for, at der skal holdes en folkeafstemning om epidemiloven.
Man vil selvfølgelig få en debat, ja, og jeg kan så også forstå, at det var hr. Morten Messerschmidts hensigt at få en debat og måske få en større forståelse for, hvad epidemiloven indeholder.
Men jeg er ikke sikker på, at lige nøjagtig epidemiloven, hvis der endelig skulle holdes en folkeafstemning om noget som helst, ville være det, der egnede sig bedst til det.
For hvis nu det endte med et rungende nej og en kæmpestor modstand imod den, hvordan skulle man så forholde sig til det?
Ville det så være et udtryk for, at vi ikke skulle have nogen epidemilov?
Vi har jo haft en epidemilov i over 100 år, og sagen er jo den, at den hastelovgivning, som vi lavede på baggrund af, at covid-19 kom til vores land, jo udløb den 1. marts, og derfor var vi nødt til at få en ny epidemilov.
Regeringen fremsatte et forslag, som var uspiseligt for de fleste, og derfor satte vi en proces i gang for at få lavet en ny epidemilov.
Og det jo ikke sådan, at den blev til i fuldstændig dølgsmål.
Der var debat om det, og der var høringer, hvor vi hørte fra Institut for Menneskerettigheder, Justitia, Advokatsamfundet og styrelser, og vi fik en epidemilov, som jo så, håber jeg, skal til en grundig revision, når vi kommer til efteråret, for
det er der simpelt hen behov for.
Som sagt skal vi jo have en epidemilov, og derfor er folkeafstemningsredskabet nok også en dårlig model i den forbindelse.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-05-27:
Tak for det og tak for ordførertalen.
Ordføreren nævner bl.a. sammensætningen af Epidemikommissionen og brugen af eksterne eksperter.
Begge dele var jo noget, som jeg også tog op under tredjebehandlingen og før det under debatten om epidemiloven, for det er jo vigtigt, at vi har det faglige grundlag på plads, det er vigtigt, at der er åbenhed, det er vigtigt, der er transparens.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren mere konkret har gjort sig nogen tanker om, hvordan Epidemikommissionen så skulle sammensættes.
Nu skal vi jo til efteråret debattere det her, og jeg har selv lavet en liste over ting, jeg gerne vil have op til diskussion, når vi skal revidere loven.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvilke tanker har ordføreren gjort sig om Epidemikommissionen og brugen af eksterne eksperter?
Hvad kunne vi gøre for at stramme op og gøre loven endnu bedre?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-27:
Altså, jeg anerkender til fulde, at der kan være elementer, hvor det skal gå rigtig, rigtig stærkt, og at vi derfor bliver nødt til at reagere hurtigt i Epidemiudvalget.
Men jeg kunne godt tænke mig, at der kom en mere saglig, dybdegående forklaring fra de eksterne eksperter ind til Epidemiudvalget.
For med den måde, det foregår på nu, får vi stort set bare besked om, at de bakker op, og så står der en lille tekst.
Men hvad er den saglige baggrund for, at man bakker op om de her ting?
Det kan være med til at validere de beslutninger, der bliver taget, og det synes jeg da ikke der er nu.
Jeg havde ønsket, at den havde en større selvstændig faglighed og saglighed, som den bragte ind.
Så det er sådan to helt konkrete elementer, som jeg synes, man skal kigge på.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-05-27:
Tak for det.
Ja, jeg plæderede jo også selv for at have eksterne eksperter siddende i Epidemikommissionen.
Det var der ikke flertal for, og derfor har vi nu den her konstruktion med eksterne eksperter, de skal rådføre sig med.
Ordføreren nævner også, hvordan Epidemiudvalget skal fungere, og at der kan være uenigheder der, og det er jo klart, at der kan være politisk uenighed om det.
Men er ordføreren ikke enig i, at der skal være et flertal for eller i hvert fald ikke være et flertal imod?
Derfor har regeringen jo også på forhånd forhandlet genåbning og forhandlet restriktioner, inden de bliver fremlagt i Epidemiudvalget, og derfor er det vel ikke overraskende, at der er et flertal for de restriktioner, der bliver forelagt i Epidemiudvalget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-27:
Nej, det vil der ikke altid være.
Vi har vi jo oplevet, at der ikke har været det; en enkelt gang har Epidemiudvalget talt imod.
Og så har vi også oplevet, at der er partier, som har været med i nogle af de her genåbningsaftaler, og som alligevel ikke har stemt for og har stemt imod nogle af de ting, som er kommet.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-05-27:
Mange tak.
Og tusind tak for talen.
Jeg er bestemt ikke modstander af ordførerens forslag.
Jeg synes, det er en utrolig væsentlig debat at tage.
Den her lov er indgribende, og de folkelige protester, der har været, er vigtige at lytte til, og derfor deler jeg fuldstændig det synspunkt, at vi skal have dialogen, ikke bare herinde, men også med folket, i mangel af et bedre ord.
Dem, der står på Slotspladsen, og interesseorganisationerne, alle dem, som ved noget om det her.
Det er så vigtigt, at der er opbakning til en lov som den her.
Jeg er fuldstændig enig i den del.
Jeg mener ikke, at en vejledende folkeafstemning er vejen frem, men hvis vi kan gøre noget for at fremme debatten, få input herind til os inden oktober, hvor vi skal revidere den, tror jeg, det er til gavn for alle.
Så jeg vil godt høre ordføreren: Er det ikke en vej, man kunne gå?
Det er jo ikke afstemningen – sådan som jeg hører ordføreren – der er det væsentlige.
Så kunne det ikke være noget, vi kunne finde sammen om?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-27:
Altså, det væsentlige er netop, som hr. Stinus Lindgreen siger, at folk ikke føler sig skubbet bort med deres bekymring, men taget alvorligt – om vi så gør det i form af en vejledende folkeafstemning eller finder andre redskaber.
Når vi nu er ude i citaternes underfundige verden, tror jeg, det var Deng Xiaoping, der sagde, at det er ligegyldigt, hvilken farve katten har, så længe den kan fange mus.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-05-27:
Jeg er fuldstændig enig; det er jo dialogen, især når der er uenighed, der er det vigtigste.
Det kan være, at de så ikke er værd at bruge herinde, men man skal i hvert fald lytte til dem og tage det alvorligt.
Det kan være, at de tager fejl, men så skal de have at vide, hvorfor de tager fejl, ikke bare, at de tager fejl.
Er det ikke det, der må være målet her, så vi kan sikre den opbakning?
Vi er jo helt enige, kan jeg høre, om formålet med debatten herinde.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-27:
Jo, det er det.
Og jeg tror, at hvis vi ikke har en løbende diskussion om, hvordan de, der – berettiget eller uberettiget – føler sig stigmatiseret eller uden for den jo traditionelt meget velfunderede og stærke danske demokratiske ånd, og hvis vi ikke har en tanke på, hvordan vi sikrer, at så mange som overhovedet muligt stadig er en del af den ånd, så kan det smuldre mellem hænderne på os.
Det er der desværre skræmmende eksempler på, også i nyere europæisk historie og i verdenshistorien.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-27:
Også herfra tak for komplimenten, og jeg tror, jeg hørte under den kategori, som ordføreren benævnte som »andet godtfolk«, for socialist er jeg i hvert fald ikke.
Men jeg kan i hvert fald også bekræfte, at Radikale Venstres politik er i overensstemmelse med Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, al den stund at vi jo går stærkt ind for internationale forpligtelser og de menneskerettigheder, der følger deraf.
Så synes jeg jo i virkeligheden, at det, som ordføreren læste op i den vedtagelsestekst, der var – og jeg citerer – altså at »et forbud mod tiggeri er nødvendigt«, giver anledning til, at notatet fra Justitsministeriet skal skrives om.
For det ændrer i hvert fald på den forudsætning, der ligger i det, hvis man synes, at et forbud mod tiggeri er nødvendigt.
Men det, jeg gerne vil spørge ind til, er, om ordføreren ikke er enig i, at når en undtagelse til hovedreglen er, at undtagelsen omfatter de situationer, hvor tiggeri oftest finder sted, så er den bredere end det udgangspunkt, der er i stk. 1.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-05-27:
Jeg skal bare bede hr. Kristian Hegaard om her at afklare for Folketinget, om Radikale Venstre mener, at Danmark var et bedre samfund for danskere før 2017, hvor der jo var en sand invasion af tiggere fra udlandet.
Var det bedre?
Er det en tilstand, Radikale Venstre hellere vil have, altså som dengang, hvor der var tiggere i S-toge, tiggere på gågader, tiggere overalt faktisk?
Var det en bedre situation end den, vi har i dag?
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-27:
Radikale Venstre mener, at Danmark er et bedre samfund, hvis vi bekæmper hjemløshed og de bagvedliggende årsager til det frem for at bekæmpe hjemløse.
Det er jo det, som vores lovgivning ikke afspejler, og det er derfor, Radikale Venstre ønsker at ændre den og ønsker, at vi indretter os efter Lacatusdommen.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-05-27:
Vil det sige, at hvis Radikale Venstre kom til magten – sådan er det jo næsten i dag – vil man ophæve § 197, både stk. 1 og 2, og tillade tiggeri i Danmark?
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-27:
Fra Radikale Venstres side er vi langt mere optaget af at bekæmpe hjemløshed.
Så ja, vi vil ændre loven.
Vi vil ændre den indsats, der ligger bag, fordi det ikke er hjemløse, der skal drives klapjagt på.
De har rigeligt med udfordringer i forvejen, og vi mener, at den her lovgivning og anden lovgivning, der har med tiggeri at gøre, i højere grad skubber problemet rundt frem for at løse det, som må være det, der er det afgørende både retspolitisk og socialpolitisk.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-27:
Vi må forstå, at Radikale Venstre ønsker at fjerne straffelovens § 197, stk. 1 og 2, altså at det skal være lovligt i Danmark for danske såvel som udenlandske tiggere at bedrive betleri.
Det er sådan, jeg forstår det, ordføreren siger.
Der kunne jeg bare godt tænke mig så at høre, hvilke overvejelser ordføreren har gjort sig i forhold til alle de folk, der jo altså så kommer til Danmark på grund af bagmænd, der gerne vil tjene penge på deres betleri.
Hvordan vil ordføreren vurdere at Danmark vil stå i den situation i forhold til andre lande?
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-27:
Jamen vi synes ikke, det er forkert at tage stilling til, om den pågældende er en del af et tiggernetværk eksempelvis, og det er også det, Lacatusdommen er inde på, altså at det er nogle relevante hensyn at inddrage i den pågældende afgørelse.
Det, som vi finder problematisk ved det stk. 2, der blev indsat i 2017, er, at der gives højere fængselsstraf – at man i højere grad bekæmper hjemløse frem for hjemløshed.
Vi tror, det er en helt anden indsats, der skal til, end bare at skubbe problemerne rundt.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-27:
Jamen jeg ved ikke helt, hvad det er for en debat, ordføreren deltager i her.
Altså, det her handler ikke om hjemløshed, det her handler om retten til eller ikke retten til tiggeri på offentlig gade.
Og det står en lille smule uklart – det eneste, vi indtil videre har fundet ud af, er, at Radikale Venstre altid er enig med Menneskerettighedsdomstolen, men vi har ikke rigtig fundet ud af, hvad det egentlig er, de mener.
Altså, mener Radikale Venstre, at det skal være lovligt at bedrive betleri i Danmark, og hvis ja, hvilke konsekvenser forventer man så at det vil få for Danmarks tiltrækningskraft i forhold til udenlandske betlere?
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-27:
Jeg kan fuldt ud bekræfte, at vi selvfølgelig mener, at man skal indrette sig efter de afgørelser, der kommer fra såvel internationale som nationale domstole.
Det er jo det, der karakteriserer et retssamfund – at man naturligvis indretter sig efter det.
Og der synes vi, at det skal vi gøre i forhold til Lacatusdommen, ligesom vi i øvrigt synes at vi skal gøre i enhver anden sammenhæng.
Vi synes, at de tilføjelser, der kom til tiggerlovgivningen i 2017, var stærkt problematiske, og at de skal væk igen, fordi det i højere grad bekæmper hjemløse frem for hjemløshed, og det synes vi er en uværdig indstilling til det her.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-27:
Jeg har bare et kort spørgsmål.
Jeg håber på et svar, som er kort – ja eller nej:
Mener Radikale Venstre, at det skal være lovligt at tigge i Danmark – ja eller nej?
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-27:
Jeg har jo sagt det adskillige gange.
Vi mener naturligvis, at vi skal indrette os efter den lovgivning, der gælder internationalt.
Det er afgørende for Radikale Venstre, at vi retter os ind efter det, der finder sted.
Jeppe Bruus (S), 2021-05-27:
Det er jo sådan lidt en faktaquiz det her.
SF's retsordfører har bare været med, længere end jeg har.
For det kan jeg simpelt hen ikke svare dig på.
Jeg ved det ikke.
I forhold til det spørgsmål, der kom fra fru Rosa Lund tidligere, om, hvorvidt vi virkelig tør løbe en procesrisiko, vil jeg da sige så meget: Al lovgivning har det mig bekendt i sig, nemlig at det så er til fortolkning efterfølgende.
Og så vil der i den forstand jo altid være en eller anden form for procesrisiko, netop fordi det ikke er mejslet i stentavler, som er båret ned fra bjerget.
Men det er noget, vi som mennesker laver.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-27:
Så må jeg jo putte den i sparebøssen.
Måske ordføreren så kan oplyse mig om, hvor tit det er, man skriver i sådan nogle vurderinger, at der er en procesrisiko.
Er det ofte forekommende, at vi mødes med vurderinger, som lægger op til, at der er en procesrisiko?
Jeg ved godt, at der også er det i logningsforslagsskitsen.
Men i forhold til det, som jeg i min tid som retsordfører har set, synes jeg, at det er noget nyt.
Det er noget, der er kommet her inden for de seneste 2 år.
Er det sædvanligt forekommende?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-27:
Nej, og jeg hørte godt, at ordføreren stillede justitsministeren det samme spørgsmål, og det er jeg ikke enig i.
For stk. 1 henvender sig jo til den samlede danske jurisdiktion, hvor stk. 2 henvender sig til en afgrænset jurisdiktion, og afgrænsningen må nødvendigvis altid være snævrere end den fulde jurisdiktion.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-27:
Men når man i forhold til en paragraf, der vedrører tiggeri, udvælger nogle bestemte steder og siger, at her finder tiggeriet oftest sted, og der de steder ikke sker en forudgående advarsel, kan ordføreren så ikke se, at man kan sige, at det må være de fleste tilfælde, altså mestendels af tilfældene?
Og derfor sår det jo tvivl om, hvorvidt det, som man også er inde på i den tekst, der blev læst op, med et forbud mod tiggeri, er nødvendigt.
Når man regulerer det i de fleste tilfælde, er det så ikke bredere end udgangspunktet?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-27:
Vi har den almindelige straffelovgivning, der siger, at man, hvis man begår forskellige strafferetlige forhold – vold, tyveri, og hvad det måtte være – så straffes, og gør man det inden for en bestemt jurisdiktion, altså inden for ghettoerne, så er strafferammen hårdere.
Det gør jo ikke, at den hårdere strafferamme er hovedreglen, for det er stadig væk undtagelsen til hovedreglen.
Så det, som justitsministeren har fremlagt, flugter fuldstændig med almindelig retspraksis.
Jeppe Bruus (S), 2021-05-27:
Tak for det.
Det skal faktisk heller ikke være ulovligt at være hjemløs.
Vi har mennesker i det her samfund, som, til trods for at vi lever i måske verdens bedste samfund, er hjemløse og lever på gaden, og det skal der være plads til.
For at imødegå den udvikling var der behov for at lave en lovgivning, der ville gøre, at vi stoppede den transport af mennesker udefra ind i Danmark, der både skaber utryghed i de større byer og presser danske hjemløse.
Det var bl.a. en af årsagerne til, at man lavede den her lovgivning, nemlig for at forbyde ulovligt og utryghedsskabende tiggeri.
Noget andet, vi gjorde, var at forbyde, at de her mennesker slog lejr, og det var en af de ting, vi har ændret, efter vi kom til og fik regeringsmagten, nemlig definitionen af, hvad en permanent lejr er.
Men det er faktisk lovgivning, som har virket, og som har gjort, at vi ikke ser store grupper af f.eks. romaer, der slår sig ned i København og skaber ekstrem utryghed der, hvor de bor i parkområder og andet, og lægger et enormt pres på vores hjemløse.
Derfor var der grund til at præcisere lovgivningen omkring permanente lejre, da vi kom til, fordi vi også så, at der var nogle danske hjemløse, der kom i klemme i den lovgivning, men derfor er der også grund til at holde fast i den lovgivning, vi har omkring tiggeri, fordi det er et værn imod utryghed, men også et værn imod, at der kommer et pres på danske hjemløse.
Nej, det gør vi ikke.
Er det et reelt problem, at der findes fattige mennesker i Europa, som i øvrigt har langt dårligere vilkår, end de har i Danmark?
Ja, det er det, og det er bl.a. en af årsagerne til, at vi er store tilhængere af det europæiske projekt, fordi det jo faktisk er med til at løfte lande op økonomisk og dermed også skabe en bevægelse, hvor folk flytter sig fra de laveste sociale klasser og ind i middelklassen.
Så har vi den her dom i forhold til Schweiz og de konsekvenser, der er af den, og betyder det så, at vi er nødt til at ændre eller måske helt fjerne den danske lovgivning?
Og der er vurderingen så, jo bl.a. i det notat, som Retsudvalget har fået, men også i det, som justitsministeren har gennemgået, at det behøver vi ikke.
Det synes jeg er godt, for jeg er helt sikker på, at hvis vi fjernede den lov, ville vi se en ny strøm af mennesker, der kom til Danmark og skabte utryghed og skabte en uholdbar situation for danske hjemløse.
Det ønsker vi ikke, og derfor står vi sammen her og nu med en række partier om den vedtagelsestekst, som hr. Morten Messerschmidt har læst op.
Tak for ordet.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-27:
Tak for det.
Det er jo en indrømmelse uden lige, når det står i den vedtagelsestekst, der før blev læst op, at et forbud mod tiggeri er nødvendigt.
Ergo er der et forbud mod tiggeri, og det er jo det, som Genèvekantonen i det her eksempel har sagt man ikke må, altså at det er ulovligt.
Derfor vil jeg spørge om, hvorfor det er så vigtigt for Socialdemokratiet at løbe en procesrisiko over for nogle af de mest udsatte mennesker, nemlig de hjemløse.
Hvorfor er det nødvendigt at tvinge dem hele vejen til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, når de i deres dagligdag har mange andre udfordringer at tage sig af: finde et sted med ly for natten, få noget at spise?
Hvorfor skal man absolut drive klapjagt på de mennesker hele vejen igennem retssystemet, for at de kan få den ret, som de tilsyneladende har?
Jeppe Bruus (S), 2021-05-27:
Nu er hr. Kristian Hegaard jo jurist, og hvis hr. Kristian Hegaard har et forslag til at forbedre den her vedtagelsestekst, så vi kan fastholde lovgivningen, men løbe en mindre procesrisiko, synes jeg, det er meget velkomment.
For det tænker jeg var den første del af kritikken.
Den anden del forsøgte jeg sådan set at svare på i mit indlæg: Jeg tror ikke på, at vi får en bedre situation, hverken for hjemløse andre steder i europæiske lande eller for danske hjemløse, ved ikke at have den her lovgivning på plads.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-27:
Naturligvis har jeg nogle forslag til forbedringer, og det vil fremgå senere i debatten, når en anden vedtagelsestekst bliver læst op.
Så det har jeg masser af forslag til.
Det, som jeg bare må spørge om, og som der ikke helt bliver svaret på, er: Hvorfor er det vigtigt at drive klapjagt på hjemløse i forhold til at løbe en procesrisiko, som man jo gør med åbne øjne, mod nogle af de allermest udsatte mennesker?
Hvorfor skal de tvinges hele vejen igennem retssystemet?
Når der er så klar en dom som Lacatusdommen, hvorfor skal danske hjemløse og andre så opleve det postyr?