runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2017-04-07:
Tak for det.
Og tak for den positive modtagelse af det her lovforslag, synes jeg roligt, man kan sige.
Formålet med lovforslaget er jo netop, som det er blevet sagt, helt enkelt at give PET og FE bedre mulighed for at udføre deres arbejde.
Det er vigtigt i en tid, hvor terrortruslen mod Danmark er alvorlig, og i en tid, hvor Islamisk Stat og andre militante islamiske grupper fortsat kan søge at udnytte flygtninge- og migrantruterne til at sende mennesker til Europa med henblik på at begå terror.
Lad mig samtidig slå fast, at udlændingemyndighederne efter lovgivningen på efterretningstjenesternes foranledning allerede i dag skal videregive oplysninger, som kan have betydning for PET's og FE's varetagelse af sikkerhedsmæssige opgaver.
Oplysningerne i udlændingemyndighedernes registre og systemer kan f.eks. danne grundlag for generel monitorering og identificering af mønstre af betydning for bekæmpelse af terrorisme og ekstremisme.
Det er dog sådan i dag, at PET kun har begrænset elektronisk adgang til udlændingemyndighedernes registre og systemer, mens FE i dag ikke har en sådan adgang.
Regeringen vil med lovforslaget sikre, at PET og FE på alle tider af døgnet vil kunne indhente relevante oplysninger i udlændingemyndighedernes registre og systemer.
Med den foreslåede ordning skabes der en smidig administrativ løsning, som gør, at udlændingemyndighederne ikke skal fungere som mellemled for efterretningstjenesternes indhentning af oplysninger.
Lovforslaget vil således give PET og FE bedre mulighed for at udføre deres arbejde med bl.a. at sikre, at udlændinge, som kan udgøre en fare for statens sikkerhed, ikke får ret til indrejse og ophold i Danmark.
Der er derimod ikke tale om, at PET og FE vil kunne få andre eller flere oplysninger fra udlændingemyndighederne, end der allerede i dag er mulighed for.
Lad mig så også lige kort nævne, at det med lovforslaget også foreslås, at Styrelsen for International Rekruttering og Integration og Statsforvaltningen fremover skal kunne gennemføre konsultationer med myndigheder i andre Schengenlande.
I dag gennemføres disse konsultationer i praksis af Udlændingestyrelsen på vegne af Styrelsen for International Rekruttering og Integration og Statsforvaltningen.
Det er ærlig talt
ikke særlig hensigtsmæssigt og særlig moderne.
Derfor retter lovforslaget også op på det lille punkt.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-07:
Da SF's ordfører på området ikke har mulighed for at være til stede i dag, skal jeg på mit partis vegne sige følgende: Lovforslaget skal gøre det lettere for efterretningstjenesterne, dvs. både PET og FE, at indhente oplysninger hos udlændingemyndighederne.
Regeringen vil med lovforslaget styrke efterretningstjenesternes muligheder for at følge og undersøge, om personer, der har opnået, eller som søger ophold i Danmark, må anses for at udgøre en fare for statens sikkerhed.
SF er enig i, at kampen mod terror er vigtig, og mener også, at efterretningstjenesterne skal spille en vigtig rolle i den henseende.
Vi har derfor også i flere tilfælde støttet en styrkelse af efterretningstjenesterne, bl.a. efter angrebet på Krudttønden.
Men en styrkelse af PET og FE skal altid ses i sammenhæng med retssikkerheden, og der skal ses på, om det rent faktisk er nødvendigt.
Vi er derfor lidt skeptiske over for det her lovforslag.
Det vil da sikkert være mere effektivt, hvis man får den direkte adgang, men vi finder det umiddelbart mere rimeligt, at man først får oplysningerne efter at have henvendt sig til udlændingemyndighederne.
Samtidig er det ret uklart, hvilke begrænsninger der er for, at tjenesterne kan gå direkte ind og hente oplysninger hos udlændingemyndighederne.
Det vil sige, at der kan opstå en usikker retstilstand for de mennesker, der risikerer at blive overvåget.
Den svaghed er påpeget i en række høringssvar, hvor der ikke mindst er grund til at lægge mærke til det, der er kommet fra Datatilsynet.
SF afventer udvalgsbehandlingen, før partiet tager endelig stilling.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-04-07:
Tak for det.
Med denne lov lægger regeringen op til at give efterretningstjenesterne, PET og FE, elektronisk adgang til informationer i udlændingemyndighedernes registre, så vi i endnu højere grad end i dag bliver i stand til hurtigt at bekæmpe terror, sikre, at mennesker, der har ekstremt onde hensigter, ikke på det groveste udnytter andre mennesker, der er på flugt, jo ofte fra de præcis samme terrorister.
Som vi i Radikale Venstre har forstået forslaget, er det allerede i dag sådan – der var også flere ordførere, der var inde på det – at udlændingemyndighederne kan udveksle oplysninger med efterretningstjenesterne.
Så det nye her er, at efterretningstjenesterne, herunder Forsvarets Efterretningstjeneste, får yderligere adgang.
Så kan de selv indhente de oplysninger og så at sige opdaterer det, så det bliver i elektronisk form.
Det bakker vi umiddelbart op om i Radikale Venstre.
Så er der et par temaer, som også er blevet nævnt af foregående ordførere.
Hvad er rammerne for efterretningstjenesternes lagring af data?
Hvor længe og i hvilken form skal de opbevares?
Det synes jeg ikke står helt lysende klart.
Det andet, som også flere andre ordførere har været inde på, er tilsynet med efterretningstjenesterne.
Det er også rigtig vigtigt for Radikale Venstre.
Vi vil også gerne styrke tilsynet, men det er jo ikke et ændret tilsyn, man får med det her lovforslag.
Vi bakker derfor umiddelbart op om lovforslaget, men har altså lige nogle spørgsmål for at få noget præciseret, og dem vil vi gerne have svar på.
Josephine Fock (ALT), 2017-04-07:
Tak for det.
Det her lovforslag vil i stedet umiddelbart give PET og FE direkte adgang til udlændingemyndighedernes registre og systemer og dermed de data, de har om udlændinge.
Der er således, som det også tidligere er blevet sagt, ikke tale om en udvidelse af den mængde data, PET og FE får adgang til.
Der er derimod tale om en ændring af efterretningstjenesternes adgang til disse data.
Jeg synes, det er vigtigt at se det her lovforslag i sammenhæng med tidligere og også kommende lovforslag fra regeringen om efterretningstjenesternes og politiets områder.
For nylig ændrede man reglerne for datasletning i PET og FE, så tjenesterne fremover ikke aktivt skal lede efter og slette oplysninger, som de ikke længere bruger.
Derudover har politiet indkøbt et nyt system til at samle, analysere og give overblik over samtlige data, som politiet ligger inde med og har adgang til, herunder også offentligt tilgængelige oplysninger fra f.eks. Facebook.
Vi ved, at i slutningen af april skal vi førstebehandle et lovforslag, som giver politiet hjemmel til at bruge det her system.
Institut for Menneskerettigheder har allerede været ude at sige, at de er bekymrede, fordi de ser en hidtil uset analysekapacitet komme hos politiet, som i praksis vil udvide masseovervågningen i Danmark massivt.
Når det er sagt, siger det sig selv, at vi skal kunne indsamle data med henblik på terrorbekæmpelse.
Men det her lovforslag medvirker til den meget massive dataindsamling, der er i forvejen, samtidig med at vi altså i tidligere lovforslag har besluttet, at der ikke længere er pligt til at slette data, når PET og FE ikke længere har brug for oplysningerne.
Så er der tilsynet med efterretningstjenesterne, som vi i Alternativet mener er alt for svagt til at kunne føre kontrol med den her dataindsamling.
Derfor håber jeg meget, at ministeren vil følge opfordringen fra Institut for Menneskerettigheder, IT-Politisk Forening, Rådet for Etniske Minoriteter og Røde Kors om, at tilsynet styrkes, så det kan føre en tilstrækkelig kontrol med dataindsamlingen.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen, hvor vi vil spørge ind til de her ting.
Som jeg hørte Enhedslisten, kan jeg forstå, at de har tænkt sig at stille nogenlunde det samme ændringsforslag, så jeg tænker, vi kan stille et sammen om tilsynet.
Jeg synes, det er meget, meget vigtigt, hvis de her yderligere kompetencer bliver givet, at der bliver en styrkelse af tilsynet for at sikre, at vi ikke i gåseøjne bare har en masseovervågning, vi ikke har tilstrækkelig kontrol med.
Umiddelbart er Alternativet skeptisk over for det her lovforslag.
Jeg ser frem til at høre ministeren på talerstolen adressere de særlige bekymringer, som Institut for Menneskerettigheder bl.a. har udtrykt, og vi vil stille et ændringsforslag om en skærpelse af tilsynet.
Stine Brix (EL), 2017-04-07:
Omsorgstandplejen er jo et tilbud, der især benyttes af f.eks. ældre demente, og kriteriet for at få lov til at få adgang til omsorgstandplejen er, at man har meget vanskeligt ved at eller ikke kan benytte de eksisterende tandplejetilbud.
Og derfor virker det jo ret absurd, at det, lovforslaget går ud på, er, at man så alligevel frit kan vælge den private tandplejeklinik, altså når man nu pr. definition ikke kan benytte den.
Derfor har jeg rigtig svært ved at forstå, hvorfor Dansk Folkeparti synes, det her er en god idé.
Man bruger jo penge på forslaget, og de penge kunne man i stedet for have brugt på det, der faktisk er brug for, når det gælder de ældre demente, som bruger omsorgstandplejen – nemlig at de får hjælp til ledsagelse eller får hjælp til transport for at kunne komme til omsorgstandplejen.
Så hvorfor har Dansk Folkeparti prioriteret på den her måde, altså at bruge pengene på noget, som faktisk ikke kommer nogen til gavn?
Karina Adsbøl (DF), 2017-04-07:
Jeg synes ikke, at man ud fra det, ordføreren siger nede fra sin plads, kan vurdere, at det ikke kommer nogen til gavn at genindføre det frie valg.
Det kan man jo diskutere, og der er Dansk Folkeparti og Enhedslisten nok ikke enige.
Det her er en del af en finanslovsaftale, og deri ligger, at man har forhandlet om det ovre i Finansministeriet – så derfor støtter vi selvfølgelig op om den aftale.
Men derudover er vi da villige til at se på kørselsordninger og andet, også i forhold til demente og mennesker med handicap.
Ordføreren ved jo også godt, at Dansk Folkeparti interesserer sig for og kerer sig om både de ældre og mennesker med handicap, som er gangbesværede.
Det var jo også sådan, at Dansk Folkeparti i satspuljeregi kæmpede for at få afsat 40 mio. kr., så blinde også kunne indgå i kørselsordningen.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-04-07:
Tak for det.
Med lovforslaget udvides borgernes ret til frit valg af sundhedsydelser, og frit valg er jo ikke overraskende altid meget velkomment hos Liberal Alliance.
Jeg kan kun støtte, at børn under 16 år får lov til selv at vælge, hvilken tandlæge de vil benytte.
Det er altid rart, når borgerne selv kan vælge de løsninger, der bedst opfylder deres individuelle behov.
Jeg kan også støtte, at man afskaffer kontaktpersonordningen, da den har vist sig ikke at virke efter hensigten og ikke bringer værdi for patienterne.
I stedet for indføres der en ordning med patientansvarlige læger, og den patientansvarlige læge skal sikre, at der altid er en, som bærer det overordnede ansvar for patientens behandlingsforløb.
På den måde skal der komme mere fokus på den enkelte patients konkrete ønsker og behov.
Den patientansvarlige læge skal sikre, at der samarbejdes på tværs af faggrupper og afdelinger.
Det betyder ikke, at en patient altid vil blive mødt af den samme læge eller altid kun skal tale med den samme læge – dels har læger trods alt også fri indimellem, dels er der ofte behov for, at speciallæger kommer til at tage sig af specialopgaver.
Men det vil altid være den patientansvarlige læge, som har det overordnede ansvar for det samlede forløb.
LA kan fuldt ud støtte lovforslaget.
Stine Brix (EL), 2017-04-07:
Der er ikke nogen, der bliver stillet dårligere, end de var før.
Jeg synes bare, det er fuldstændig langt ude at bruge penge på noget, der ikke er nogen der får noget ud af.
Altså, man siger, at man giver et frit valg til en gruppe, som pr. definition har meget, meget vanskeligt ved at bruge det frie valg til noget, hvis de overhovedet kan bruge det.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at Liberal Alliance synes, det er en god måde at bruge offentlige penge på.
Jeg synes, det er uansvarligt, men jeg kan så forstå, når jeg læser forslaget, at det, man synes er rigtig interessant ved forslaget, er, at private kan få øget deres omsætning.
Det afslører jo egentlig meget godt, hvad det er, man synes er vigtigt.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-04-07:
Tak for det.
Først vil jeg lige komme med en opklarende bemærkning.
Jeg tror, at det, som Jane Heitmann taler om, er den beslutning, som S-R-SF-regeringen tog i 2013, hvor man ændrede på tilskuddet til tandeftersyn og gjorde det dyrere at gå til tandlæge.
Men det, jeg gerne vil spørge om, er: Kan ordføreren sige, om der er noget i det her forslag, der stiller nogle dårligere, end de var før?
Stine Brix (EL), 2017-04-07:
Helt ærligt svarede jeg faktisk, men jeg kan godt sige det igen.
Det styrker ikke tandsundheden at øge brugerbetalingen.
Det er der ingen tvivl om.
Jeg ved ikke, præcis hvad det er, ordføreren sigter til, og derfor vil jeg opfordre til, at man præciserer det.
Nu har ordføreren så ikke flere korte bemærkninger.
Men det styrker ikke tandsundheden, og derfor har vi også arbejdet imod brugerbetaling på samtlige områder, vi kunne komme i nærheden af, og det gør vi fortsat.
Jeg forstår overhovedet ikke regeringens prioritering her, altså at man bruger penge på noget, man ikke får noget som helst ud af.
Der er så mange områder, der trænger til forbedring, når det gælder tandsundheden, men det er så sådan, man vælger at prioritere fra den her regerings side.
Jane Heitmann (V), 2017-04-07:
Hvis jeg ikke husker helt galt, var det en del af en finanslovsaftale, men jeg synes ikke rigtig, at ordføreren svarede på det med, at det blev 185 pct. dyrere at gå til tandlæge for de unge.
Enhedslisten var støtteparti for den tidligere regering.
Det kan godt være, at jeg bare ikke lyttede godt nok efter, men jeg hørte ikke, at ordføreren satte fingeren på, hvor det lige styrkede tandsundheden for de unge, som jeg jo kan forstå at ordføreren er optaget af.
Stine Brix (EL), 2017-04-07:
Jeg ved ikke, hvad det er, ordføreren sigter til.
Det kan hun få lejlighed til at uddybe i sin næste bemærkning.
Men jeg vil sige generelt, at brugerbetaling på tandpleje er et gigantisk problem, og at det svækker tandsundheden og øger uligheden massivt.
Det var også derfor, vi brugte alle de finanslovsforhandlinger, vi kunne komme i nærheden af, til at prøve at sænke brugerbetalingen på tandpleje.
Det gjorde vi i forhold til udsatte, hvor vi lykkedes med at komme igennem med et forslag, som sænkede brugerbetalingen for dem.
Det gjorde vi i forhold til mennesker, der har forskellige sjældne sygdomme, der gjorde, at de havde enormt store tandlægeregninger, de selv skulle betale.
Det gik vi ind og lagde et loft over, så det maks. kunne blive et par tusind kroner om året.
Så vi har hver eneste gang gjort, hvad vi kunne, for at prøve at få brugerbetalingen ned.
Min vision for tandområdet er, at det bliver en del af det offentlige sundhedsvæsen, ligesom vi kender det fra alle mulige andre områder.
Jeg har aldrig nogen sinde forstået, hvorfor vi skal betale selv, hvis vi har sygdomme i tænderne, mens vi ikke skal betale noget på alle mulige andre områder.
Jane Heitmann (V), 2017-04-07:
Tak for det, og også tak til ordføreren for hendes tale.
Jeg har blot et spørgsmål.
Jeg kan forstå, at ordføreren er meget optaget af at styrke tandsundheden for børn og unge.
Det var i hvert fald noget, der blev nævnt flere gange.
Den tidligere S-R-SF-regering hævede jo brugerbetalingen for netop det unge segment med 185 pct.
Vil Enhedslisten ikke lige præcisere, hvordan det styrker tandsundheden for unge at hæve egenbetalingen med 185 pct.?
Jane Heitmann (V), 2017-04-07:
Jeg vil da medgive så meget, at Enhedslisten og Venstre nok ikke er helt enige om, hvor langt man skal gå for at styrke det frie valg.
Det, vi jo gør her, er, at vi giver familierne mulighed for at vælge lige præcis det tandplejetilbud, som passer bedst til den enkelte familie, og for os i Venstre er det bare afgørende, at der, uanset om vi taler dagpleje, ældrepleje eller tandpleje, er noget at vælge imellem.
Og det er jo den mulighed, vi lægger frem nu for de danske familier.
Stine Brix (EL), 2017-04-07:
Tak, formand.
Det plejer vi ikke at gøre, men det vil vi gerne gøre i dag.
Tværtimod betyder det mere bureaukrati for kommunerne, uden at der er nogen, der får nogen glæde af det.
Helt ærligt, det er jo ren ideologi.
Jane Heitmann (V), 2017-04-07:
Det er rigtigt, at Enhedslistens ordfører tidligere lovede mig et spørgsmål, og jeg har da i sandhed gået og været spændt på, hvad der nu ville komme fra Enhedslistens side.
Jeg vil bare sige til Enhedslistens ordfører, at for os i Venstre er det vigtigt, at vi får styrket det frie valg, at vi får sat borgeren før systemet, og at vi får mere sundhed for pengene.
Jeg kan bare sige til ordføreren, at jeg i den grad har glædet mig over at læse de positive høringssvar, som der jo bl.a. ligger fra Børnerådet, fra Ældre Sagen, fra Tandlægeforeningen, fra PTO, altså de praktiserende tandlægers organisation, og fra Landsforeningen af Kliniske Tandteknikere, som jo netop peger på, at det er helt rigtigt set at styrke det frie valg.
Stine Brix (EL), 2017-04-07:
Det har jeg lovet ordføreren, inden vi gik i gang med debatten, så det vil jeg selvfølgelig holde.
Jeg synes jo, det her forslag er rigtig interessant, fordi det for mig at se afslører fuldstændig, hvad det er, Venstre prioriterer.
Det vigtigste for Venstre i den her sag er, at de private kan komme på banen, og så er det ligegyldigt, at det koster penge for det offentlige.
Det er ikke noget med at spare penge, det koster penge.
Det her betyder mere bureaukrati og meget tung administration for kommunerne, men det er ligegyldigt, bare de private kan komme på banen.
Det er også ligegyldigt, at det ikke giver mere sundhed.
Så jeg har et forslag til ordføreren, og det er, at man i stedet for det, man plejer at gå og sige, så siger, at det vigtigste for Venstre er, at den offentlige sektor skal køre kortere på literen.
Man kunne også sige, at vi skal have mindre sundhed for pengene, for det er det, der er essensen af det her forslag.
Karina Adsbøl (DF), 2017-04-07:
Jamen ordføreren har jo ret i, at man også godt kunne se på at hjælpe de psykisk syge, hjemløse og andre med tandplejen.
Det vil Dansk Folkeparti godt være med til, og det ved ordføreren også godt – det har vores sundhedsordfører også udtalt sig om, altså i forhold til tandpleje.
Det er en prioritering, og man må jo altid prioritere.
Stine Brix (EL), 2017-04-07:
Men kan ordføreren ikke se det mærkværdige i, at man laver frit valg for en gruppe, som pr. definition – for at få adgang til omsorgstandplejen – har meget vanskeligt ved at benytte de private tandplejeklinikker, altså at man alligevel kaster penge efter det?
Altså, hvorfor prioriterer Dansk Folkeparti på den måde?
Hvorfor synes man, at det er fornuftigt?
Man kunne jo også have valgt at bruge penge på f.eks. de psykisk syge, som får store tandskader som følge af deres medicin, og som i dag selv skal betale for tandplejen.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-04-07:
Jamen jeg er da sikker på, at ordføreren har siddet oppe på sit kontor og fulgt med på computeren, siden ordføreren ved, hvad der er blevet sagt hernede, for jeg har da ikke set ordføreren her.
Men det er fair nok.
Jeg er bare nødt til at sige, at vi har jo også i den her debat set, at der har været økonomiske vismænd, som har sagt, at der er økonomisk overholdbarhed langt ud i fremtiden.
Vi mangler ikke hænder.
Så det vil sige, at alt det, som ordføreren står og siger, ikke er korrekt.
Det er ikke kun os herovre, der siger det.
Det er stort set alle, som siger det her.
Jeg er så bare nødt til at spørge: Hvad er grunden så i øvrigt?
Skal ordføreren ikke være lige så ærlig som Liberal Alliances ordfører, hr. Joachim B. Olsen, som netop sagde, at grunden til, at man bl.a. vil det her, er, at man vil skabe råderum for skattelettelser?
Hvorfor siger ordføreren det ikke bare, som det er,
og siger: Jo, det er grunden?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-04-07:
Tak for det.
Jeg sad og ventede på, at SF skulle op på talerstolen, men det skulle de selvfølgelig ikke, når de er forespørgere.
Vi er selvfølgelig ligesom de øvrige regeringspartier tilhængere af, at vi hæver pensionsalderen.
Det er klart, at når man går ud og spørger danskerne, er de selvfølgelig isoleret set ikke tilhængere af, at man hæver pensionsalderen.
Men man skal gøre sig klart, at alternativet jo er, at vi på anden måde skal bede folk om at betale mere – de skal enten arbejde mere eller betale mere i skat – hvis vi skal finansiere, at der skal være en meget lang pensionstid.
Jeg tror, at hvis alternativerne bliver stillet rigtigt op, altså at man kan vælge enten at arbejde meget mere, mens man er i den arbejdsdygtige alder, eller at betale langt mere i skat, eller at vi holder pensionslængden på det, som den hele tiden har været, nemlig omkring 14½ år, vil folk vælge, at vi holder den tid, man er på pension, nogenlunde konstant, i stedet for at man bare skal være på pension i længere og længere tid.
Når levealderen stiger, er det selvfølgelig naturligt, at vi også lader folk gå senere på pension.
Det gør den jo – levealderen stiger og stiger, og hvis vi på et tidspunkt kommer op på en endnu højere levealder, end vi har i dag, tror jeg, at de fleste mennesker vil kunne se rimeligheden i, at vi naturligvis lader pensionsalderen stige.
Vi har det sigte med den aftale, vi har lavet, at vi skal have en pensionstid på ca. 14½ år i gennemsnit.
Det synes vi er meget passende.
Vi synes ikke, det bør være sådan, at man skal være 15, 20 eller 25 år på pension.
Vi ser det sådan set heller ikke som noget gode for folk, at de skal være længst muligt på pension.
Derfor synes vi heller ikke, at det er noget slemt, vi gør ved folk, ved at sige, at når levealderen stiger, lader vi også pensionsalderen stige.
Vi savner lidt at høre fra dem, der er modstandere af at lade pensionsalderen følge levealderen, hvordan vi skal betale for det, for det bliver en meget, meget stor regning.
Det er voldsomt store beløb, der kommer til at mangle i statskassen, hvis vi skal betale for, at folk er meget lang tid på pension.
I den forbindelse kan jeg ikke lade være med at være lidt skuffet over Socialdemokratiet, som nu kører en meget populistisk oppositionsretorik, hvor man tordner imod noget, som jeg er ret overbevist om at Socialdemokratiet egentlig inderst inde udmærket godt ved er nødvendigt.
Der er i mine øjne meget billige point at få ved at foregive folk, at man kan lade være med at lade pensionsalderen stige.
Og jeg er helt overbevist om, at den erkendelse vil Socialdemokratiet også nå til, hvis de igen på et tidspunkt skulle få magten.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-07:
Det er lige godt det mest overraskende svar, jeg har fået endnu.
Forstod ordføreren simpelt hen ikke spørgsmålet?
Hvis ordføreren mener, at der føres en skræmmekampagne, hvorfor lægger man så ikke den skræmmekampagne ned med det samme ved at lukke det hjørne af, ved at garantere, at man ikke hæver pensionsalderen med yderligere ½ år?
I den forbindelse vil jeg lige sige, at både statsministeren og finansministeren jo her i marts måned er kommet frem med udtalelser om, at man i løbet af foråret vil komme med forskellige udspil inden for tilbagetrækningsområdet.
Betyder det, at der ikke i de udspil vil komme en hævelse af pensionsalderen ud over det allerede aftalte?
Hr. Klaus Markussen nævnte ordet skræmmekampagne fra venstrefløjen i forbindelse med pensionsdebatten.
Jamen den skræmmekampagne kan hr. Klaus Markussen da lige med det samme lægge ned ved i hvert fald i det afgrænsede hjørne her at give en garanti for, at man ikke har planer om, ud over det allerede aftalte, at hæve pensionsalderen.
Så hvis Venstre og ordføreren er ked af skræmmekampagnen, kan han lægge den ned ved at skabe tryghed lige her og nu.
Benny Engelbrecht (S), 2017-04-07:
Det er ikke dårligt husket af ordføreren.
Bent Bøgsted (DF), 2017-04-07:
Nu kan jeg ikke huske ordret, hvad der står i det papir, jeg har liggende nede på min plads, men jeg tror, det så nogenlunde er det, hvis jeg husker rigtigt.