Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-12-17:
For Inuit Ataqatigiit står vores relation til Danmark egentlig ret klar.
Vi arbejder løbende for et friere og et mere selvbestemmende Grønland.
Mange grønlandske politikere vælger at bruge 90 pct. af tiden på at snakke om selvstændighed for Grønland og 10 pct. på at snakke om velfærd og dagligdagen for befolkningen i Grønland.
Inuit Ataqatigiit vælger det modsatte.
Vi ønsker at bruge 90 pct. af tiden på at diskutere velfærd og en styrket økonomi for borgerne i Grønland for derved at skabe et godt og et stærkt grundlag for fremtiden.
Paradoksalt nok har Grønlands økonomi nærmest aldrig været bedre, end den har nu på grund af de gode internationale priser på fisk og rejer.
Helt konkret er ressourceafgiften på rejer steget på få år med omkring 400 mio. kr., uden at borgerne har mærket det velfærdsløft, som der er behov for.
Ud over at der mellem Grønland og Danmark er kulturelle, familiemæssige og historiske bånd, så mener Inuit Ataqatigiit også, at det er ønsket om velfærd, der binder os sammen.
Grønland er en del af Arktis, og Grønland er en del af Norden, og vi deler værdier om velfærd, menneskerettigheder og fred med Danmark.
Målet for os er et ligeværdigt rigsfællesskab inden for rigsfællesskabet, indtil vi opnår en større selvbestemmelse, og derfor klinger det også nogle gange hult hjemme i Grønland, når Siumut og andre partier i naalakkersuisut ønsker selvstændighed og taler om statsdannelse, men ikke styrker vores selvbestemmelse inden for selvstyrets rammer.
Der er sådan set ret vide rammer, og derfor må man også konstatere, at den politiske stilstand, som der er hjemme i Grønland, er noget, vi kun kan pege fingre ad hos os selv.
USA er en allieret, og USA viser en stigende interesse.
Vi ved også, at den danske udenrigspolitik er styret af, hvad amerikanerne gerne vil, og fra grønlandsk side er vi sådan set ret glade for, at der er kommet noget mere interesse for Grønland.
Det er også vigtigt, at den interesse bliver omsat til noget meget konkret og noget realpolitisk, som kan være med til at sikre en endnu bedre velfærd i Grønland, også når interessen kommer fra dansk side, men også andre steder fra.
Vi er dog ikke naive i Grønland, når det kommer til amerikansk interesse, fordi det har sikkerhedspolitiske hensyn, og det bekymrer folk i Grønland.
og vi forholder os kritisk, men også nuanceret til USA.
Her i salen vil jeg gerne minde om, at Grønland har ret til at føre udenrigspolitik på hjemtagne områder og også opnå og indgå internationale aftaler om f.eks. fiskeri.
Det er også vores indtryk, at der faktisk er en god og en tæt dialog mellem naalakkersuisut og regeringen der, hvor der kan være behov for at koordinere de aftaler, der skal indgås på internationalt plan.
Derfor er vi også nødt til sige i den her debat: Tiden er ikke inde til at begrænse Grønlands udenrigspolitiske rolle.
Tværtimod er der et stort flertal i Grønland, der mener, at vi ønsker friere rammer og en konstant udvikling af rigsfællesskabet og af selvstyret for at sikre et meningsfuldt rigsfællesskab.
Det mener vi også der er nødt til at være, både på den korte bane, men også på den lange bane, nemlig at sikre Grønland den frihed til selv at vælge sin vej.
Vi skal huske på, at et ligeværdigt partnerskab forudsætter ligeværdige partnere, og det må være det, der er målet også internt i rigsfællesskabet.
Mange tak.
Qujanaq.