runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frederik Vad (S), 2025-12-18:
Hr. Pelle Dragsted har talt usandt flere gange.
Han har talt usandt i den tale, som kommer til at blive lagt op på Facebook og Instagram og kommer til at få et kæmpekæmpestort reach.
Han har talt usandt i sit svar til hr. Leif Lahn Jensen, hvor han påstod, at hr. Leif Lahn Jensen får en stor lønforhøjelse efter den 1. januar.
Så spørger jeg bare lige igen: Hvorfor er det vigtigt for hr. Pelle Dragsted at tale usandt fra Folketingets talerstol?
Pelle Dragsted (EL), 2025-12-18:
Det gør hr. Pelle Dragsted heller ikke.
Hr. Pelle Dragsted sagde, at det her Folketing tildeler sig selv en gigantisk lønforhøjelse, og det er fuldstændig korrekt.
Frederik Vad (S), 2025-12-18:
Tak for det.
Det er jo faktisk lidt ligegyldigt, hvad hr. Pelle Dragsted svarer til hr. Rasmus Jarlov her i Folketingssalen, for i den tale, hr. Pelle Dragsted har tænkt sig at lægge ud på Facebook og Instagram, vil det fremgå, at alle os herinde får en kæmpestor, fed julegave efter den 1. januar.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Pelle Dragsted: Hvorfor taler hr. Pelle Dragsted usandt for Folketinget?
Pelle Dragsted (EL), 2025-12-18:
Men nu er det jo ikke vores beslutning, at lønnen bliver sat op, ordfører.
Det er en beslutning, som vi har stemt imod, ligesom vi år efter år har bekæmpet de her privilegier.
Man kan ikke fravælge de her lønpakker.
Dengang, hvor, jeg tror, det var tidligere folketingsmedlem, hr. Henrik Sass Larsen prøvede at lave en ordning, hvor man sagde, at så skulle man selv fravælge de her pensionsprivilegier, da sagde vi helt åbent: Jamen det er vi parate til, hvis det er det, der skal til for at lægge et pres på de øvrige.
Grundlæggende har vi den holdning, at vi følger de regler, der er, men at vi kæmper for at lave regler, hvor politikernes løn- og arbejdsvilkår ikke markant adskiller sig fra vilkårene for de almindelige danskere, der også passer deres arbejde, ligesom vi også gør herinde.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-12-18:
Der fik hr. Pelle Dragsted ellers chancen for ikke at være en hykler som sædvanlig.
Det, jeg så må udlede af det, er, at man står her og tordner uden rigtig at have læst lovforslaget og fejlrefererer, hvad lovforslaget går ud på – nogen ville kalde det »lyver«; det ville ligge mig fjernt at bruge det ord.
Men man kunne jo bare vælge at sige: De der urimelige penge vil vi ikke tage imod.
Vi nægter at tage imod dem; vi sender dem direkte videre.
Men det ønsker hr. Pelle Dragsted altså ikke.
Hr. Pelle Dragsted mener, at Enhedslisten trænger mere til pengene end f.eks. befolkning i Gaza.
Pelle Dragsted (EL), 2025-12-18:
Jeg kan godt forstå, at ordføreren har brug for at snakke om alt mulig andet end det, vi snakker om her.
For jeg tror, at det, de danskere, der sidder og kigger med derhjemme, er optagede af, er, at vi nu hæver lønnen for politikerne massivt.
Vi kommer selvfølgelig til at fastholde vores løn på det niveau, vi har, og for dem, der ikke ved det, følger Enhedslistens politikeres løn lønnen for en faglært metalarbejder i København – en pæn løn, skulle jeg hilse at sige, og vi er glade, hver gang metalarbejderne tilkæmper sig en lønforhøjelse, for så stiger vores løn også.
Hvad vores partiskat anvendes til, er noget, som vores partis demokratiske organer bestemmer, men jeg tror nok, at vi som parti har støttet sultne i Gaza mere end ordførerens parti.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-12-19:
Tusind tak.
Jeg ved, vi alle sammen er på vej på juleferie, så jeg skal gøre det helt, helt kort.
Det her beslutningsforslag er oprindelig fremsat af en række partier – også partier på hver side af midten – og efterfølgende støttet af alle oppositionspartier og stort set alle løsgængere og også et enkelt grønlandsk mandat.
Det er vi jo superglade for, for det er et beslutningsforslag, der handler om overvågning af danskerne, det handler om indsamling af data om danskerne, og det er især noget, som rigtig mange borgere går op i.
Det er også noget, der skaber stor debat ude i samfundet.
Vi har så her til morgen fået at vide, at regeringen nu også her til morgen har besluttet sig for at støtte op om det, og det vil jeg egentlig bare takke regeringen rigtig mange gange for, og jeg vil glæde mig til at se en fuldstændig grøn skærm her om lidt.
Det er et dejligt samarbejdende demokrati, vi ser nu.
Vi glæder os til de videre drøftelser af forslaget om en privatlivskommission.
Så på vegne alle partier og alle, der har støttet op om forslaget, vil jeg sige tak, og god jul.
Jesper Petersen (S), 2026-01-06:
Det her er jo en fantastisk dobbeltkommunikation.
Jeg ville være varsom, hvis jeg var Dansk Folkeparti og lige havde været i en sag, hvor jeg måtte trække en kronik tilbage, efter at jeg på vegne af hele min folketingsgruppe havde udsendt den til et dansk dagblad, og så viser det sig, at den har opdigtede citater, og så må den trækkes tilbage; altså at det simpelt hen ikke er rigtigt, hvad man siger.
Så stiller man sig ned i en debat, hvor jeg da gerne ville have diskuteret med hr. Morten Messerschmidt, men han gik jo, efter at have leveret en svada mod ministeren – så gik han.
Men det, han nåede at sige, inden han gik, var at sætte grundlæggende spørgsmålstegn ved, hvorfor man overhovedet havde klimapolitik og overhovedet har den aftale, som Dansk Folkeparti er en del af, og som ordføreren nu bekræfter af man stadig væk ønsker at være en del af.
Jeg synes, det er lidt forvirrende; det må jeg sige.
Lars Aagaard (M), 2026-01-06:
Der er jo et element af cirkelslutning i den måde, som spørgsmålet stilles på, for det forudsættes, at der er nulsum i 0,0 gasfyr til stede.
I det scenarie vil der være dele af gasdistributionsnettet, der selvsagt ikke er økonomisk rentable.
Man skal dog være opmærksom på, at gasdistributionsnettet tjener andre formål end blot at levere gas til dem, der skal varme deres hus op.
Der kan være nogle af de strenge, hvor der ligger et biogasanlæg.
Der kan være industrivirksomheder, som er afhængige af, at der er gasforsyning i det pågældende område.
Der kan sågar være varme- og elforsyningsanlæg, som er afhængige af at have adgang til gas.
Derfor er der en række andre balancer, som skal vejes ind, i forhold til hvad rammerne skal være for at tillade den nedlukning af gasdistributionsnettet, som jeg sådan set er enig med spørgeren i skal ske, altså en gradvis nedlukning de steder, hvor det ikke er økonomisk rentabelt.
Men der indgår altså også lige et par andre vægte i den vægtskål end alene at kigge på rentabiliteten i forhold til husholdningskunderne, idet der både er industri, der er energiforsyninger, og der kan være biogasanlæg, hvis muligheder for at bruge gasdistributionsnettet der også skal tages højde for.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-01-06:
Jamen det her er jo ikke løsning en .
Det er en af løsningerne for at fremme, at vi får udfaset mere gas og får fjernvarmen udbredt til de områder, hvor det er bedst at have det.
Vi har jo sådan set noget at læne os op ad.
Evida har lavet to rapporter, en fra juni 2023, hvor den forholdt sig til rentabilitet i forhold til 2035 og kom frem til, at 27 pct. af områderne, hvor der i øjeblikket er gas, faktisk ikke var rentable, at i den økonomi, der var omkring det net, havde det sådan set en negativ indflydelse på økonomien.
Der er så lavet en opfølgende rapport, hvor man så ikke loyalt holder det op i forhold til 2035, men i stedet for ser på det i forhold til 2050 – det synes jeg ikke er loyalt over for de politiske aftaler, vi har – og der kommer man så frem til, at 12 pct. af områderne ikke er rentable.
Hvorfor ikke gå videre med de områder og sige, at det jo er her, vi skal definere en slutdato for gassen, fordi det ikke er rentabelt fortsat at have gasforsyning i de områder?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-01-06:
Godt nytår.
2026 byder på en opfølgning på aftalen fra 2022 om udfasning af gas til boligopvarmning.
Det, som vi ønsker, er, at Folketinget i dette folketingsår pålægger regeringen at fremsætte et lovforslag, der fastsætter en plan for nedlukning af gasforsyning til boligopvarmning i planlagte eller godkendte fjernvarmeområder.
Enhedslisten har tidligere på samråd opfordret ministeren til at indkalde til forhandlinger i starten af januar.
Når man lytter til fjernvarmeselskaberne, er det nødvendigt at sætte en slutdato for gaslevering i specifikke geografiske områder.
Det var budskabet fra fjernvarmeselskaber fra bl.a. Roskilde og Skanderborg på Klimafolkemødet til politikerne under en fjernvarmedebat, og samme ønsker er modtaget fra fjernvarmeselskaber i det storkøbenhavnske område og i Næstved.
Der står i en konverteringsplanlægning fra 2023, at 27 pct. af vores gasområder er urentable i forhold til drift og vedligeholdelse, og at antallet vil stige frem mod 2035.
Der er også en anbefaling: Evida kan med et varsel på 2 år pålægge samtlige forbrugere frakoblingspligt, hvis de er beliggende i et urentabelt delområde.
Jeg er godt klar over, at der så er en senere rapport, som ikke forholder sig seriøst til 2035-målet.
Vi er i en situation, hvor Moderaterne og Venstre har skabt tvivl om intentionerne i den aftale, der foreligger.
Enhedslistens holdning er, at lunkent vand til boligopvarmning kan skaffes på anden vis end ved at brænde gas af, og jeg håber, at vi kommer frem til, at der er et flertal, der vil prioritere at få udfaset gas til boligopvarmning, som der står i gældende aftaler.
Torsten Gejl (ALT), 2026-01-06:
Vi er klar over, at vi er nødt til at gå på kompromis med nogle miljøhensyn for at udbygge VE, hvor sørgeligt det end er.
Til gengæld er vi nødt til at være ærlige om det.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-06:
På samme måde siger Alternativet nu, at det er o.k., at dyrene i Danmark lider overlast, og begrunder det med den globale opvarmning.
Men uanset om vi så lavede grøn strøm fra Gedser til Skagen, altså satte solceller op hele vejen ned, så ændrer det jo ikke noget ved den globale opvarmning.
Er det ikke fuldstændig korrekt?
Det ændrer jo ingenting.
Altså har man nu malet sig så meget op i et hjørne med de her jernmarker, at man er villig til at sige, at så må biodiversiteten simpelt hen lide skade, fordi man bare skal ud og sige til sine vælgere: Se, hvad vi har gjort?
Vi siger jo ikke, at vi ikke vil have grøn strøm – vi vil bare f.eks. flytte den ud på havet.
Der er også støjgenerne fra vindmøllerne, vi skal til at skal tænke på.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-01-06:
Nu er de fleste af de her urentable områder faktisk i København, og der er der nok ikke så mange biogasanlæg.
Jeg tror godt, vi kunne komme frem til en løsning, hvor vi udpegede nogle områder, der skulle lukke ned.
Jeg vil tage et andet emne, og det er omkring det her grønne gaskryds, som ministeren lægger meget vægt på.
Jeg synes, man skal passe meget på ikke at snyde.
Det er jo sådan, at i 88 pct. af vores biogasproduktion sælger man oprindelsesgarantier, og når man sælger oprindelsesgarantierne til nogle andre, er gassen ikke grøn længere i Danmark.
Så man kan altså ikke have grøn gas to steder.
Hvad synes ministeren om det dilemma?
Lars Aagaard (M), 2026-01-06:
Altså, vi har vedtaget en klimalov, hvor man meget, meget klogt har vedtaget, at man følger retningslinjerne for, hvordan man opgør CO 2 -effekten af forskellige tiltag.
Reglerne er sådan, at man måler CO 2 -effekten i det land, hvor gassen fødes ind i nettet, og det har jeg selvsagt ikke noget problem med.
Det følger logikken i klimaloven, og det synes jeg vi alle sammen skal stå vagt om.
Jesper Petersen (S), 2026-01-06:
Det har været lidt vanskeligt for Dansk Folkeparti helt at holde styr på, hvordan man citerer andre folk i de kronikker, man bringer i landets aviser.
Så må de trækkes lidt tilbage.
Og hr. Morten Messerschmidt gik også nu, inden man sådan rigtig kunne følge op på det indlæg, han egentlig holdt selv før.
Men fordi det jo også tages til notat og referat, hvad der foregår her i Folketingssalen, vil jeg bare stille det spørgsmål til klimaministeren, om han ikke vil redegøre for, hvordan det egentlig går med priserne på strøm i Danmark.
Hvad er det, forbrugerne møder her også i det nye år?
Hvordan er det for Danmark i forhold til andre europæiske lande med elpriserne?
Er det et korrekt billede, der blev givet af hr. Morten Messerschmidt, Dansk Folkepartis formand, før?
Lars Aagaard (M), 2026-01-06:
Her er vi måske inde og røre ved noget, nemlig vores syn på parlamentarismen.
Regeringen har lovet at være forpligtet på den aftale og komme tilbage til den i 2026, og se på, om der skal laves om på målsætningen, eller om man skal tolke på, om målsætninger om udfasning betyder 0,0 pct.
Jeg erindrer, at NEKST, som blev nedsat på gasområdet, sagde, at man godt lige kunne klare sig med lidt mindre, for de sidste procenter vil jo så typisk være dem, der ikke konverterer.
Det vil være nogle, hvor det er ret dyrt.
Så jeg føler mig bundet og hylder en politisk tradition, hvor man står ved de aftaler, man har indgået, og snakker med sine forligspartnere.
Jeg har godt oplevet, at Dansk Folkeparti har en anden tilgang og indgår politiske aftaler, som man så ikke står ved i Folketingssalen bagefter, og det er så en forskel mellem os, men det er fair nok.
Morten Messerschmidt (DF), 2026-01-06:
Ja, eller også skulle man måske bare droppe det.
Det er jo ligegyldigt.
Bortset fra at det her, som ministeren siger, kan komme til at smadre husholdningen for rigtig, rigtig mange familier, er det her jo ligegyldigt.
Altså, det er jo ikke noget, der kommer til at betyde noget som helst for klodens temperatur, klimaet, CO 2 -udslippet eller noget som helst
, så hvorfor er det, at vi overhovedet skal trækkes rundt af det her klimafatamorgana og hele tiden have alle de her debatter om skøre ting, som bare gør det mere besværligt og dyrere at være dansker, i stedet for at gøre det, der er rationelt og klogt, nemlig at lave et marked, hvor danskerne kan navigere og have tryghed i, at når de har købt noget, får de også lov til at bruge det.
Bilerne skal skiftes ud, og nu skal gasanlæggene også skiftes ud.
Hvorfor kan folk ikke bare få lov at være i fred?
Lars Aagaard (M), 2026-01-06:
Først vil jeg ønske hr. Morten Messerschmidt et velsignet nytår.
Det er en fuldstændig vigtig overvejelse, som der bliver spurgt ind til.
Det er ikke gratis at konvertere væk, og jeg synes, det er vigtigt, at vi politisk kan komme med gode argumenter, hvis vi beder folk om at skulle gøre noget, der potentielt koster penge.
Som jeg forklarede, står der ikke noget i regeringsgrundlaget om, at man ikke må blive klogere, og det håber jeg egentlig heller ikke der står i nogen af partiernes principprogrammer.
Det, der er sket siden 2022, er, at klimaargumentet ikke er stærkt længere, fordi vi ser ud til at nå det grønne gaskryds, så det kan ikke være på grund af hensynet på klimaet, at man skal gøre det, og forsyningssikkerhedsmæssigt har vi jo besluttet at udfase russisk gas.
Det er jo en venlig måde at sige, at vi, når vi kommer til at skulle udmønte den politiske aftale med ambitionen om langt, langt flere færre gasfyr, så bør kigge på, hvordan vi kan gøre det på en måde, hvor vi altså også har blik for, at for nogle husholdninger vil det her være en byrde, og det vil især være en byrde, hvis man beder dem om gøre det inden for en meget stram tidsplan, for så er det jo ikke sikkert, at det pågældende fyr, som der bliver spurgt til, er afskrevet.
Så det er en helt valid bekymring.
Jeg deler den, og det er en del af det grundlag, der skal være, når vi skal sætte den politiske forhandling i gang.
Der skal partierne selvfølgelig også have et ordentligt blik for, hvad det er for nogle omkostninger, det potentielt kan give for husholdningerne.
Morten Messerschmidt (DF), 2026-01-06:
Når jeg læser det her forslag, fremstår det mest som endnu et udslag af den her klimafanatisme fra venstrefløjen.
Derfor var jeg spændt på, hvordan ministeren ville stille sig.
Alle danskere oplever, hvordan det bliver sværere og sværere at få pengene til at slå til.
Vi oplever, at elpriserne stiger, og nu oplever vi også, at varmepriserne stiger osv.
Har man egentlig gjort sig nogen overvejelser om, hvad det her vil betyde for den almindelige husholdning, hvis man gennemfører det her overgreb, hvor man pludselig siger, at de familier, der har installeret gas, ikke kan bruge det, fordi de af en eller anden klimafantastisk årsag skal gøre noget andet, som man har bestemt herindefra?
Altså, hvad vil det betyde for de folk ud i virkeligheden, som lige pludselig kan se, at det anlæg, de har købt og betalt, måske på nogle afskrivninger osv., kan de pludselig ikke få lov til at bruge?
Lars Aagaard (M), 2026-01-06:
Ja, det er en del af det, vi skal snakke om i 20026 i den samlede pakke.
Det, der kommer meget snart, er det lovforslag, der giver bemyndigelserne til, at vi, når vi så har haft de politiske forhandlinger, kan udstede en bekendtgørelse, der giver rammerne for Evida, i forhold til ud fra hvilke kriterier, med hvilken varsling, hvordan vi skal håndtere sårbare kunder osv., Evida skal have mulighed for at lukke dele af gasdistributionsnettet.
Så det er en del af den opgave, vi skal løse.
Vi vil fra regeringens side bare sikre, at vi har gennemanalyseret det, og at vi også kan svare på en række af de spørgsmål, der ligger nede under overskriften, før vi sætter forhandlingen i gang, og det skal vi gøre i 2026.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-06:
Den er faktisk ret billig i Viborg, kan jeg så hilse og sige.
Det er nogle af dem, der ligger rigtig godt, og som i øvrigt også har taget vores nye regler om overskudsvarme ind, så det kan blive endnu billigere.
Hører jeg ministeren sige, at der meget snart kommer en plan for, hvordan man kan få lukket for gassen i sådan nogle områder og varslet det?
Lars Aagaard (M), 2026-01-06:
Jo, men nok ikke kun med et varsel på 3 år.
Jeg vil nok mene, at når vi får lavet reglerne for, hvordan Evida skal have mulighed for at nedlukke dele af gasnettet, er lige præcis det, der spørges til, altså kriteriet om, om det er rentabelt eller ej at drive den pågældende streng i gasnettet, et meget, meget vigtigt parameter, for det fører jo til, at det samlede gassystem bliver mindre konkurrencedygtigt, når man har sådan nogle strenge.
Så jeg er helt enig i, at det kriterie skal være et meget, meget stærkt kriterie, og så var der nogle andre elementer, som man også skal veje med.
Det er jeg enig i.
Jeg er også enig i, at Evida skal have mulighed for at gøre det og varsle det.
Det er jeg sådan set alt sammen enig i, og det er det, det går ud på, altså at få lavet de nærmere kriterier.
Det, der så bare følger med, er, at vi så også skal give et svar til de sårbare gaskunder.
Sådan en kunde skal jo også vide, hvad det er for en retsstilling, og hvad det er for nogle muligheder, man har for at få hjælp til at konvertere.
Man skal jo ikke bilde nogen noget ind – fordi det hedder fjernvarme, er det jo ikke gratis at komme på det system.
Nu kender jeg ikke priserne i Viborg, så jeg kan jo heller ikke vide, om det så er det rigtige svar for den pågældende at gå på fjernvarmesystemet, eller om det er at vælge en anden grøn varmeløsning.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-06:
Det var jo, fordi ministeren ikke skulle slippe for let.
Jeg vil spørge ind til det her med en slutdato for gasdistribution i konkrete områder.
Vi har en kommune som Viborg og en by som Viborg, hvor der er en velfungerende fjernvarme, og hvor man udruller, og så kan der være nogle veje, hvor der sidder en enkelt ældre herre, som ikke vil udskifte sit gasfyr, og dermed kan man ikke nedlægge hele gasdistributionen på den vej.
Det gør jo egentlig gasnettet dyrere for dem, der er tilbage.
Synes ministeren ikke, det kunne være en rigtig god idé, at man sådan nogle steder rent faktisk fik mulighed for også at sige: Søde hr. Hansen, om 3 år er der ikke gas ude hos dig?
Torsten Gejl (ALT), 2026-01-06:
Grunden til, at vi kan leve med de ofre, er, at alternativet er langt værre.
Altså, hvis vi i stedet for skal leve af fossil energi, så kræver det meget større ofre.
Global opvarmning dræber langt, langt flere dyr og planter end det, at vi desværre er nødt til at gå på kompromis med nogle miljømæssige hensyn for at udbygge VE.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-06:
Nu er jeg jo miljøordfører for Danmarksdemokraterne, så jeg tog den der med, at vi ikke kerer os om miljøet i havet, lidt personligt.
Det gør vi jo, og det ved ordføreren også godt.
Ordføreren ved også, at jeg længe har snakket om spildevandsanlæg.
Vi kunne jo starte med at rense spildevandet, inden vi hælder det ud fra de store byer, for det er sjovt nok der, fiskene dør først, altså uden for de store byer.
Men lad nu det ligge.
I forhold til det der med bilag IV-arter og flagermus, så synes jeg, at Alternativet kommer lidt nemt omkring det.
Aarhus Universitet har fortalt, at flagermusenes mulighed for at fouragere over de her solcelleparker bliver ødelagt.
Jernørkenerne gør det simpelt hen umuligt for dem at finde føde.
Det er en bilag IV-art.
Jeg vil gerne følge op på det.
Hvis vi nu tager bilag IV-arten flagermusen, kan Alternativet så leve med, at en bilag IV-art får så forringede vilkår i et område?
F.eks. er det sådan der, hvor jeg bor, som jo er tæt på Thingbæk Kalkminer, hvor der er rigtig mange flagermus, at kommunen har planlagt at der – sjovt nok tæt på kommunegrænsen – skal være 100 ha med solceller.
Kan Alternativet leve med, at også bilag IV-arter må vige for, at vi kan få solceller på land?
Mads Fuglede (DD), 2026-01-06:
Jeg spørger til, hvorfor man stiller den grønne omstilling på pause, hvis man foreslår, at man skal producere grøn strøm i større mængder, bare et andet sted end i det åbne landskab.
Det, der bliver sagt, hænger jo simpelt hen ikke logisk sammen.
Samira Nawa (RV), 2026-01-06:
Det her handler jo om at sætte en stopper for at sætte vindmøller og solceller op, og når man gør det, sætter vi tingene på pause, indtil, sådan som jeg forstår Danmarksdemokraternes forslag, vi tager et kig på, hvad det er for et behov, der er.
Jeg mener nu, det er meget tydeligt.
Hvis vi har en ambition om at være nettoeksportør af grøn strøm, hvad Radikale Venstre mener at Danmark skal være, så er der et behov, og det behov handler også om energiparker på land.
Mads Fuglede (DD), 2026-01-06:
Det er bare til opklaring.
Jeg vil gerne høre, hvordan og hvorfor man stiller den grønne omstilling på pause ved at lave grøn strøm et andet sted end i det åbne landskab.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-06:
Tak for det.
Der er mange uansvarlige ting ved regeringens klima- og energipolitik.
Imens vi herhjemme spærrer smukke landskaber inde i kilometerlange solcelleanlæg og sætter kæmpe vindmøller op foran folks stuer, ignorerer regeringen den mest oplagte vej frem, nemlig dansk olie og gas og atomkraft.
I stedet for at udnytte de ressourcer, vi allerede har under den danske havbund, vil regeringen hellere importere biomasse fra Baltikum eller udlandet og råstoffer fra Kina.
Det hænger ikke sammen.
Dansk Folkeparti siger derfor klart: Fremtidens energiforsyning skal ikke bygges på ønsketænkning og klimadogmer.
Den skal bygges på realisme, forsyningssikkerhed og dansk suverænitet.
Vi har olie og gas i Nordsøen.
Det er ikke bare muligt, men nødvendigt, at vi fortsætter udvindingen og bruger den til at sikre vores egen energiuafhængighed.
Vi har teknologien til atomkraft: moderne reaktorer, der kan levere stabil CO 2 -fri strøm uden at lægge hele landskaber øde.
Atomkraft er fremtiden for de lande, der tør tænke langsigtet, og det burde Danmark også gøre.
Hvad gør regeringen så?
Jo, den spænder ben for sig selv med ideologiske benspænd, stikker hovedet i solcellen og håber, at det hele nok skal gå.
Imens betaler danskerne regningen, både økonomisk og også naturmæssigt.
Vi har brug for en ny retning, en energipolitik med ben i næsen og jordforbindelse, hvor vi udnytter vores egne ressourcer, olie og gas, mens vi investerer i fremtidens sikre teknologi, nemlig atomkraft.
Det er ansvarlighed.
Det er frihed, og det er sund fornuft.
Det er Dansk Folkepartis holdning.
Tak for ordet.