runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Pertou Mach (EL), 2024-04-16:
Men altså, hvis man har en udenrigspolitik, der bygger på, at man ønsker en tostatsløsning, så bliver man jo nødt til at anerkende den anden stat – ellers vedbliver det at være en udenrigspolitik, som man ikke handler efter – og det er sådan set det, som beslutningsforslaget foreslår.
Så vil jeg sige, at jeg er fuldstændig uenig i, at det her er med til at belønne Hamas.
Det her er da netop at vise Hamas, at volden ikke virker.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-04-16:
Jeg vil altså anholde, at det ikke skulle have nogen betydning at have en politik om tostatsløsningen, medmindre man starter med at anerkende staten Palæstina.
Det handler om at have en politik, der skal føre frem til en situation, hvor der kan komme en stat, Palæstina, og altså ikke bare uden videre sige, at nu anerkender vi den.
For der er nogle konditionaliteter, der skal på plads.
Der skal jo skabes en ramme, der sikrer, at de to stater kan leve fredeligt i harmoni med hinanden.
Der skal skabes en situation, hvor der også er nogle palæstinensiske autoriteter, der kan tage ansvaret her.
Det er der ikke.
Der har været én autoritet i Vestbredden og en anden i Gaza, og den holdt i øvrigt ikke vand i Vestbredden i så lang tid, at jeg kan erindre mig, hvornår det var sidst.
Der er mange ting.
Det er derfor, jeg egentlig forsøger at koble de her ting sammen og sige, at vi kommer til at arbejde med mange af de her elementer på en og samme tid.
Og ja, jeg håber, vi kan anerkende Palæstina på et tidspunkt; det skal ske på et tidspunkt, hvor det gør en positiv forskel.
Christian Friis Bach (RV), 2024-04-16:
Tak for det.
Jeg vil blot sige: Udenrigsministeren sagde før, at han ikke ønskede at anerkende Israel.
Jeg regner med, at det var en talefejl, som vi skal have rettet i referatet.
Men tak for gode refleksioner, også over debatten, og vigtige pointer.
Dem anerkender jeg også og sætter pris på at udenrigsministeren fremførte.
Men betingelserne skal på plads, og nu sagde udenrigsministeren lige lidt om det.
Kunne vi skrælle det helt ned til de minimumsbetingelser, som skal på plads, før Danmark vil tage skridtet og anerkende Palæstina som en selvstændig stat?
Kan man skrælle det ned til konturerne af et demokratisk fundament for både Gaza og Vestbredden og fredsforhandlinger, der er igangsat?
Er det et tilstrækkeligt fundament, og er det tilstrækkelige betingelser for at skride til en anerkendelse?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-04-16:
Nej, det tror jeg ikke man kan, og jeg tror i øvrigt, at det bliver lidt for upræcist inden for rammerne af 1 minut og ekstemporeret at lave en fuldgyldig definition på de konditionaliteter, der skal indfries.
Der er jo noget folkeretligt.
Altså, det er sådan rimelig kendt stof.
Hvad statuerer folkeretligt en stat?
Jeg sagde det i de fire overskrifter, ikke?
Der skal være en fast befolkning; der skal være et afgrænset geografisk territorium; der skal være en effektiv statsmagt, som indadtil kan udøve myndighed over befolkningen og territoriet; og der skal være udenrigspolitisk handleevne.
Så anerkender jeg fuldt ud, at der også kan være en politisk dimension.
Men det skal jo være, fordi det så sker ved et forhandlingsbord, hvor det, at man træffer den beslutning, så at sige får tingene til at falde på plads.
Og der kan man ikke bare sige, at alene det, at der er startet en eller anden proces, gør, at så er man der.
Christian Friis Bach (RV), 2024-04-16:
Men den britiske udenrigsminister har jo sat lidt ord på nogle ting, og Spanien og Frankrig har som sagt også.
Så derfor tænker jeg, det kunne være godt, hvis udenrigsministeren kunne komme med en lidt kort udgave af noget, som kunne skabe lidt håb for, at Danmark på et tidspunkt kunne anerkende Palæstina som selvstændig stat, uden at man netop når til den fulde fredsløsning og et fuldt og levedygtigt og færdigt demokrati.
Så er den britiske udlægning, som Cameron forsøgte sig med, noget, den danske regering støtter?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-04-16:
Men jeg står ikke og abonnerer på en britisk udlægning.
Jeg står og abonnerer på mine egne ord, og hvis ikke man ud af dem er i stand til at trække et håb, er det, fordi man ikke lytter ordentligt efter – og det er sådan set det, der er brug for.
For vi står jo i en situation, hvor der findes to ekstreme visioner for, hvad der skal ske, altså enten et Israel from the river to the sea eller et Palæstina from the river to the sea, og ingen af delene går.
Derfor skal vi den tredje vej med to stater, og det er det synspunkt og den vision, som den her regering abonnerer på.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-16:
Allerede inden den 7. oktober så vi en voldsom stigning i ulovlige bosættelser, bosættervold og krænkelser af palæstinensernes basale rettigheder, både i Gaza og på Vestbredden.
Så for balancens skyld vil jeg faktisk gerne spørge ministeren, hvad der taler for at anerkende Palæstina som stat, og om ministeren anerkender, at det kan være en måde at forsøge at styrke palæstinensernes basale rettigheder på i forhold til den situation, vi står i lige nu.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-04-16:
Så let slipper formanden ikke for mig.
Tak for ordet.
Det her beslutningsforslag er ikke ukendt i det danske Folketing.
Det er blevet fremsat i forskellige varianter igennem flere år, og vi, SF, Radikale Venstre, Alternativet og Enhedslisten, genfremsætter det nu.
Vi mener, at det er et afgørende politisk skridt at tage for at vise verden, også regeringen i Israel, at der kun findes ét sted at løse den konflikt, der er, og det er i det politiske spor, hvor man forhandler en varig og retfærdig fred på plads.
Jeg glæder mig til debatten.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-04-16:
Nu bringer ordføreren det selv på banen; jeg tror, at det i høj grad handler om at være imod eller for Israel.
Beslutningsforslaget er en humanistisk maske, men i bund og grund er det jo jødehadet, der driver Enhedslisten til det her beslutningsforslag.
Det handler om økonomiske sanktioner, og det kan vi ikke støtte.
Pelle Dragsted (EL), 2024-04-16:
Tak for det.
Jeg kunne først nå herind nu, men har hørt din tale på vej på cykel herind –
Jeg hørte, at du sagde, at man ikke skal sammenligne f.eks. Rusland som besættelsesmagt med Israel.
Og det er jo rigtigt, at der er betydelige forskelle.
Men der er jo også en ting til fælles, nemlig besættelsen.
Israel har opretholdt en ulovlig besættelse af Vestbredden, Gaza og Golan siden 1967.
Kan ordføreren komme på noget andet land i verden, der har opretholdt en ulovlig besættelse i så mange årtier uden at blive mødt med sanktioner fra omverdenen?
Mener ordføreren ikke, at demokratier skal overholde folkeret og international lov, og at de måske netop har et ansvar for at overholde folkeret og international lov?
Mener ordføreren, at demokratier har lov til at opretholde en ulovlig besættelse af en anden nations territorium?
Mener ordføreren, at et demokrati har lov til at udføre krigsforbrydelser?
Altså, det her handler jo ikke om, og man er imod eller for Israel; det her handler om, at alle lande, herunder også Israel og måske i særlig grad demokratier, skal overholde international lov og ikke må holde andre folkeslags lande besat.
Så mener ordføreren ikke, at Israel skal behandles ud fra samme standarder som alle andre lande i verden, når det kommer til folkeret og menneskerettigheder?
Trine Pertou Mach (EL), 2024-04-16:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Steffen Larsen om, hvordan verden i forhold til relationen mellem Israel og palæstinenserne med ordførerens ord så ud før den 7. oktober.
Steffen Larsen (LA), 2024-04-16:
Hvis man ser på det sted, hvor konflikten egentlig ligger lige nu, nemlig ved Gaza, kan man sige: Var der grænsekonflikter?
Ja, det var der.
Var der problemer?
Ja, det var der.
Men hvis vi kigger på den anden side, altså ovre ved Vestbredden, kan vi konstatere, at der var problemer fra Israels side med bosættelser, som ikke burde være der, og det skal jo selvfølgelig håndteres ordentligt internationalt.
Der er også mulighed for at sanktionere bosættelserne direkte, og det synes vi måske kunne være interessant.
Men generelt må vi sige, at konflikten er noget opblusset efter den 7. oktober.
Så før den 7. oktober var det ikke godt, men det har det jo nok næsten aldrig været, men det var heller ikke lige så skidt, som det er nu.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-04-16:
Nej, det var ikke godt før den 7. oktober, det er jeg fuldstændig enig med ordføreren i.
Og det var det jo ikke, fordi palæstinenserne heller ikke da havde deres egen stat og ikke havde frihed eller de samme rettigheder som israelerne, og fordi Israel jo de facto er besættelsesmagt og i øvrigt har den bosættelsespolitik, som ordføreren også giver udtryk for man fordømmer fra Liberal Alliances side.
Med det in mente, hvad forestiller ordføreren sig man kan gøre for at sikre, at man kan få den israelske regering ind på det spor, der er helt nødvendigt for at skaffe en varig og retfærdig fred, hvis ikke det er at tage nye redskaber i brug, som ikke kun er ord?
Steffen Larsen (LA), 2024-04-16:
Som sagt kan amerikanernes syn på sanktioner være interessant at kigge på, men jeg har ikke noget direkte bud.
Nu er jeg heller ikke normalt udenrigsordfører, jeg er her for at dække for hr. Henrik Dahl, som er vores sædvanlige udenrigsordfører, men han kan ikke være her lige nu.
Jeppe Søe (M), 2024-04-16:
Tak for det, formand.
Tak for beslutningsforslagene her.
Det giver jo regeringen og i særdeleshed ministeren mulighed for at vise, hvor balanceret den danske regering og hele Folketinget har været fra start af i den her konflikt uanset den polarisering, vi ser udenfor på Slotspladsen, og hvad vi ellers møder i samfundet af demonstrationer.
Der synes jeg i virkeligheden, at den nuancerede debat, som man kan have, hvis man spørger ind til spørgsmålene her i salen, klæder det billede, vi også gerne skulle have befolkninger til at forstå – ikke bare herhjemme, men også i udlandet.
I Moderaterne tilslutter vi os selvfølgelig med ret stor naturlighed udenrigsministerens ord i hans tale.
Der er ikke meget at tilføje, og jeg vil ikke bruge Tingets tid på gentagelser.
Der bliver en række gentagelser, tror jeg, i aften.
Der er jo tre sager på, som i virkeligheden burde sambehandles.
Jeg og Moderaterne synes, at Danmark presser på helt tilfredsstillende.
Vi har fra dansk side gentagne gange understreget over for Israel, både direkte og bilateralt, at selvforsvar over for Hamas skal ske inden for folkerettens rammer.
Vi ønsker at sikre stabilitet i området, så meget vi overhovedet kan, og har derfor udtrykt fordømmelse over for bosættelser og ineffektiv grænsekontrol, der har lukket alt for lidt nødhjælp ind.
I forhold til bosættelserne forventes der jo sanktioner i EU, og de vedtages sandsynligvis snarest.
Det er jo gennem EU og andre, at sådanne tiltag skal ske.
Jeg vil ligesom andre, der har stået her, påpege, at jeg måske undres en smule, for jeg finder også, at forslaget her sammenligner de forskellige lande.
Det er ikke en talenote, regeringen har fået, som fru Trine Pertou Mach sagde, det er ganske enkelt min holdning, når jeg læser jeres forslag igennem.
Rusland har indledt en uprovokeret angrebskrig, og det iranske regime har dræbt og anholdt tusindvis af borgere, der kæmper for frihed.
Derimod forsvarer Israel sig efter et bestialsk angreb fra Hamas' side, og i det forsvar står Danmark, synes jeg, stærkt og siger klart, at det skal ske efter folkeretlige regler.
Det ville jo være en sammenligning at bruge det begge steder.
Jeg synes faktisk, at vi står et stærkt sted, og jeg synes i virkeligheden også, at Folketinget som sådan har stået ganske stærkt, og det er jo netop det samlede billede, der gerne skulle af sted, altså den samlede kritik og den samlede opbakning.
Jeg synes i virkeligheden, det er dér, at Folketinget har været stærkt – i hvert fald indtil i aften.
Jeg håber, det bliver ved.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-04-16:
Jeg er helt sikker på, at ordføreren og jeg er enige, når jeg siger, at der jo også var en tid før den 7. oktober.
Og det er ligesom det, det her forslag skal ses i lyset af.
Altså, vi taler jo om en årelang konflikt, hvor vi godt kunne blive ved med at sige, at det her er forårsaget af det, men at det også var på grund af det og på grund af det.
Det kan vi ikke bruge al vores tid på, men det er der ligesom ikke behov for, hvis man gerne vil hen i et løsningsrum.
Det, der er behov for, er et opgør med undertrykkelse, ufrihed, mangel på demokrati og mangel på lige rettigheder.
Det, man med god grund kan sammenligne med, er f.eks. staten Sydafrika, dengang det var et apartheidregime.
Der mødte verden efter meget pres fra civilsamfund og aktivister den sydafrikanske mindretalsregering med sanktioner for at lægge et pres på dem for at afskaffe apartheidregimet.
Er det en sammenligning, ordføreren vil kunne anerkende?
Jeppe Søe (M), 2024-04-16:
Jeg anerkender, at der var en verden før den 7. oktober.
Jeg har rejst i både Israel, Gaza og Sydafrika, så jeg kan ikke genkende sammenligningen.
Jeg synes ganske enkelt, at det er vidt forskellige historier.
Jeg synes også, at vi – også forskellige Folketings samlinger – gentagne gange har stået meget klart på bosættelsespolitikken og været imod den.
Jeg synes i virkeligheden, at vi også her har presset på.
Jeg var egentlig ked af, at jeg tidligere hørte Enhedslisten sige, at ord ikke nytter, og at der må noget andet i spil.
Enhedslisten har jo i deres folketingsgruppe hr. Søren Søndergaard, som kæmper med ord og masser af rejser for at kæmpe for menneskerettigheder i forskellige lande, og han ved jo netop – og vi oplever det igen og igen – hvor meget ord betyder.
Så hvis vi som politikere ikke tror, at ord betyder noget, eller at verdenssamfundets samlede ord betyder noget, er vi virkelig ilde stedt.
Jeg synes, at det er stærke og samlede ord, der kommer, også mod Israel, i de her tider.
Så der er en tid før den 7. oktober, men efter den 7. oktober synes jeg i virkeligheden at vi har fået stærkere ord.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-04-16:
Tak for det.
Det, jeg sagde, var, at ord ikke længere er nok i den her situation; der er behov for handling.
Det skulle være mærkeligt, at en politiker står og siger, at ord ikke nytter noget, for det er jo det, vi lever af at udspy i tide og i mange menneskers øjne sikkert også utide.
Så det er et spørgsmål om den konkrete situation, hvor ord og ordenes virkning ikke betyder noget i forhold til at flytte Netanyahuregeringens adfærd.
Hvad forestiller ordføreren sig at man kan gøre, hvis ikke den redskabskasse, der handler om økonomiske sanktioner, kan tages i brug?
Jeppe Søe (M), 2024-04-16:
I det øjeblik der måtte falde en dom, og i det øjeblik der måtte være reelle krigsforbrydelser, vil man kunne handle på anden vis.
Nu hører jeg Enhedslisten flere gange sige, at der jo er foregået krigsforbrydelser, men det ved vi ikke.
Vi ved, at der foregår ting, som set udefra ser voldsomme ud.
Jeg har jo selv været journalist og været i de områder, og jeg kan godt se, at det ser voldsomt ud, men jeg ved det ikke.
Det er der mange der ikke ved.
Det vil blive undersøgt.
Og i det øjeblik vil der kunne ske en dom, og der vil man jo kunne afsige dom og begynde at handle på anden vis.
Men indtil da er det jo gisninger, og det ser forfærdeligt ud, og der skal gøres noget, men jeg tror altså, at ord og diplomati et langt stykke hen ad vejen kan meget.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-16:
Det er folkedrab, der ikke er dømt for endnu.
Men samtidig har vi jo også Den Internationale Domstols ord for, at vi skal forhindre det.
33.000 mennesker er blevet slået ihjel og er blevet dræbt: journalister, sundhedsfaglige personer, nødhjælpsarbejdere, børn.
Sådan kunne listen fortsætte.
Derfor er jeg enormt optaget af, hvor Moderaterne står, og hvor Moderaternes politik er, for vi står ikke stærkt lige nu.
Vi står ikke stærkt som Danmark, når vi ikke anerkender Palæstina som en selvstændig stat.
Vi står ikke stærkt, når vi eksporterer våben til Israel.
Og vi står ikke stærkt, når vores ord ikke bliver taget alvorligt.
Det er derfor, vi siger, at vi bliver nødt til at handle, og prøver at spørge Moderaterne, om ikke man vil være med til at afdække mulighederne for at se på økonomiske sanktioner over for Israel.
For vi kan ikke lade stå til.
Jeppe Søe (M), 2024-04-16:
Jeg synes, vi står stærkt.
Jeg synes, vi står rigtig stærkt.
En ny humanitær støtte på 100 mio. kr. er annonceret for nylig, vi har stemt for våbenhvile i FN, vi lægger pres på Israel for at lade mere nødhjælp komme ind, også via EU, via FN og ligesindede lande.
Vi har understreget Israels ansvar fra starten.
Vi har været ualmindelig pragmatiske i vores udenrigspolitik, synes jeg.
Jeg synes, vi står meget, meget stærkt.
Og mest af alt synes jeg, vi har stået samlet som Folketing, og det synes jeg også er ret væsentligt.
Så jeg synes, vi står stærkt.
Jeg er helt uenig.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-16:
Vi skal forhindre, at der finder et folkedrab sted.
Hvordan kan det være, at det står usagt, at der er så mange uskyldige, som er blevet slået ihjel?
Jeg har ikke lyst til at polemisere debatten, så jeg vil faktisk oprigtigt gerne vide, hvad Moderaternes politik i forhold til, hvad vi gør nu, er.
For jeg hører også ordføreren beskrive, hvor hjerteskærende det, vi er vidne til, er.
Jeg håber virkelig, at ordføreren mener, at det, vi gør nu, ikke er nok.
Så hvad er det næste, Moderaterne mener vi skal gøre?
Jeppe Søe (M), 2024-04-16:
Jeg tror aldrig, man kan gøre nok.
Og jeg er helt enig i, at det, vi ser, er bestialsk – også det, vi så den 7. oktober.
Det vil jeg meget, meget gerne tale om.
Men lige nu er vi en situation, hvor der er nogle, der stadig væk er taget som gidsler.
Der bør vi da tale om det frem for at begynde at tale om, hvordan tingene skal se ud i 2030.
Steffen Larsen (LA), 2024-04-16:
Mange tak, fru formand.
Den 7. oktober stod Hamas bag et af de mest voldsomme terrorangreb, vi har set i nyere tid.
Med stormende, brutale mænd med mord i øjnene og våben i hånd indtog Hamas med sine grusomheder en fredelig festival med unge mennesker i Israel.
Dem beder man så om at blive pålagt sanktioner i deres kamp for at forsvare sig selv og nedkæmpe Hamas.
Der er ingen tvivl om, at vi også fra Liberal Alliances side fordømmer Israels bosættelser på områder, der ikke tilhører dem – det har vi gjort længe – eller at vi udskammer Israel, når de overtræder krigens regler.
Den Internationale Domstol i Haag har allerede pålagt Israel foranstaltninger, som skal modarbejde hungersnød, folkedrab og for mange civile dræbte.
Men Israel kæmper ikke imod Palæstina som sådan.
Israel kæmper ikke imod det palæstinensiske folk.
Israel kæmper imod de brutale terrorister fra Hamas, som vi alle sammen forhåbentlig finder modbydelige.
De kæmper kampen, og de er de eneste i deres region, der tror på demokrati, frihed og menneskerettigheder i almindelighed.
Men Hamas gør ikke kampen nemmere.
Hamas voldtager og myrder på brutal vis, mens de bruger uskyldige civile som skjold mod Israels bomber, og derfor er vi også nødt til at sige, at Hamas er skurken.
Israels civile befolkning har ikke bedt om denne kamp, og at lave sanktioner, der vil ramme dem, vil ikke være fremmende for noget.
Vi har fælles værdier med israelerne, fordi de netop tror på demokratiet.
Økonomiske sanktioner vil altså ikke være med til at gøre kampen for demokrati nemmere, men nok mere besværlig, og det vil også gøre livet værre for de helt almindelige borgere i Israel, som blot ønsker fred i stedet for krig.
Derfor kan Liberal Alliance af åbenlyse årsager ikke støtte dette forslag.
Til gengæld er vi åbne over for at se på, hvordan vi kan fremme fred og stabilitet i regionen, men det bliver formodentlig først muligt, når Hamas er væk fra magten og gidslerne frigivet.
Tak for ordet.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-16:
Ordføreren siger, at det er voldsomt at indføre økonomiske sanktioner.
Jeg er enig i, at det er et voldsomt skridt at tage.
Der er så mange dræbte mennesker, uskyldige, tusindvis af børn og journalister, der har betalt med deres eget liv for at sikre, at vi faktisk har viden om, hvad der sker, og at vi har indsigt i de uhyrligheder, de krigsforbrydelser og den brutale krig, der finder sted mod et folk lige nu.
Der er nødhjælpsarbejdere, der har betalt med deres eget liv for at sikre, at nødrationer, medicin og andre ting kan komme frem til de mennesker, der er fanget i Gaza.
Der er læger, sygeplejersker og andre sundhedsfaglige personer, der har betalt med deres liv for at prøve at redde de uskyldige menneskers liv.
Det er jo hjerteskærende.
Man er nærmest tom for ord for det, vi er vidne til.
Der er FN, der er ude at sige, hvordan Israel bruger sult som våben.
Derfor er det vigtigt, at vi tager et alvorligt skridt.
Så når ord ikke er nok, hvad mener Venstre så vi skal gøre?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-16:
Jamen situationen er alvorlig – meget alvorlig.
Jeg synes måske, jeg savner lidt refleksion fra forslagsstillerne og dem, der støtter forslagsstillerne, om Hamas' rolle.
Altså, det er sådan, at det var Hamas, der indledte et fuldstændig forfærdeligt angreb på Israel.
Og Hamas holder stadig væk over 100 uskyldige israelere som gidsler.
Jeg synes, Enhedslisten er fuldstændig fraværende – fuldstændig fraværende – på de spørgsmål.
Hvornår ser vi Enhedslisten sige, at man fra Hamas' side skal løslade gidslerne?
Hvornår hører vi Enhedslisten sige, at Hamas skal nedlægge sine våben og overgive sig?
Det synes jeg altså mangler i debatten.
Vi er enige om, at det er en ganske forfærdelig krig, men vi kommer ikke uden om, at Israel har ret til selvforsvar.
Det selvforsvar skal holde sig inden for folkeretten, og det er der jo meget der tyder på at det i hvert fald ikke i alle tilfælde har gjort.
Men sådan må det være.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-16:
Det har Enhedslisten gjort siden dag et.
Altså, vi var da nogle af de første, der var røget, hvis det havde været her i Danmark.
Jeg mener helt seriøst, at man ikke tager de 33.000, hvis ikke flere, mennesker, der har mistet livet, alvorligt nok, når man prøver at fjerne fokus.
Det her handler konkret om det, Israel gør lige nu, og jeg spørger Venstre: Hvad vil Venstre gøre i forhold til det, vi er vidne til?
Og det vil jeg faktisk gerne have svar på, i stedet for at man kommer med en eller anden stråmand om noget andet.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-16:
Vi har eksempelvis stemt for en våbenhvile i FN, altså en humanitær våbenhvile.
Vi lægger pres på Israel på alle de måder, vi kan.
Det har vi gjort direkte, og det gør vi gennem vores samarbejdspartnere.
Det er jo sådan, diplomatiet fungerer.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-16:
Og tak til ordføreren.
Jeg synes jo, at timingen i det her forslag har været lidt underlig, så jeg har været noget forvirret.
Det, der slog hovedet på sømmet for mig, var noget, jeg hørte en fra Enhedslisten udtale.
Vi fordømmer jo alle sammen forbrydelsen den 7. oktober, det er vi forhåbentlig alle sammen enige i, men problemstillingen er, hvilket ordføreren jo også er inde på, at den forbrydelse fortsætter, altså at gidslerne jo stadig væk er der.
Så forbrydelsen fortsætter, og så siger man, at dem, der begår forbrydelsen, så lige pludselig tilsyneladende er ofrene.
Nu ved jeg jo, at ordføreren er jurist, og der er noget andet, jeg gerne vil høre.
Der er også det fra Enhedslisten med, at der muligvis bliver lavet sager ved folkeretten, og det er jo rigtigt, men vil ordføreren som jurist ikke bare bekræfte over for mig, at man er uskyldig, indtil andet er bevist, og at det derfor jo også spiller ind i, at de her sanktioner i bedste fald er utidige, altså at timingen er lidt off i det her forslag?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-16:
Jamen altså, jeg kan godt bekræfte, at man er uskyldig, indtil det modsatte er bevist – helt sikkert – og at det, at der indledes en sag osv., jo heller ikke er det samme, som at sagen får et bestemt udfald.
Det ændrer ikke på, at når Israel går efter forbryderne – lad os bare kalde dem det – så har Israel en folkeretlig forpligtelse til at sikre, at uskyldige ikke ryger med i købet.
Og når over 30.000 er blevet slået ihjel – de er jo ikke alle sammen uskyldige, selvfølgelig ikke, men en meget stor del af dem er det altså – så er det jo, at forståelsen for Israel bliver mindre, og at Israel risikerer at miste opbakning og allerede har mistet opbakning fra verdenssamfundet.
Det er en meget, meget ulykkelig situation.