runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-01-21:
Jeg synes også, det var en fornøjelse at samarbejde med Alternativet i forbindelse med finanslovsforhandlingerne.
Ikke mindst i f.eks. kravet om, at der skulle gøres noget ved generationsforureningerne, var SF meget glad for Alternativets opbakning.
Vi lykkedes ikke med det, men det skal ikke være det samme, som at vi ikke kommer igen.
For det er jo helt rigtigt, at den grønne dagsorden ikke kun handler om klimaet.
Det er tit den debat, vi har i Folketinget, men den handler jo også om natur.
Den handler om miljø.
Den handler i virkeligheden også om vores havbrug.
Det er jo en palet af ting, vi skal i gang med, for at løse den grønne dagsorden.
Og jo, jeg kigger gerne på biodiversitet og biodiversitetslov, for med den melding, der lige er kommet i forhold til rødlisten, står vi med et uoverskueligt problem i forhold til arter i Danmark, hvis vi ikke snart får taget fingeren ud af et vist sted.
Vi har simpelt hen brug for at nytænke hele vores uddannelsessystem med den stress, vi har lagt ind i uddannelsessystemet.
Børn paces frem, fordi de hele tiden skal måles og vejes, i stedet for at de også kan bruge tid på at blive dannet i løbet af deres uddannelsesperiode.
Og når man begynder at komme op på karakterer som 10 og 12 og alene måler på dem, er der altså et ekstremt pres på de her unge.
Vi taler om 12-talspiger, men jeg tror sådan set også, at der findes 12-talsdrenge.
Det er jo den kultur, vi gerne vil gøre op med, så vi får reduceret stressen, så vi kan få gjort noget ved det – bl.a. det, at vi ser, at selvmordsraterne blandt unge i Danmark er alt for høje.
Det er noget af det, vi skal have gjort noget ved, og det er jo det, vores forslag bunder i.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-01-21:
Allerførst vil jeg lige sige til formanden for SF, at det var en fornøjelse at arbejde sammen i forbindelse med finanslovsforhandlingerne, og det gør jo så, at jeg får lyst til at spørge: Skal vi ikke lave noget mere sammen – og ikke mindst i forhold til biodiversitetsdagsordenen?
For vi har masser af gange hernede i salen diskuteret hele klimaudfordringen, klimakrisen, og vi er også begyndt at kigge på biodiversitetskrisen.
Alternativet synes jo, at vi skal lave en egentlig biodiversitetslov på samme måde, som vi har en klimalov.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-01-21:
For efter folketingsvalget lavede den nuværende regering sammen med Enhedslisten, Radikale Venstre og SF et forståelsespapir for, hvad der skal ske i den kommende regeringsperiode.
SF havde to ultimative krav til den regering, der sidder lige nu.
Det ene var, at kontanthjælpsloftet skulle afskaffes.
Derudover var vores andet ultimative krav, at vi skulle indføre minimumsnormeringer i Danmark, og ellers stemte vi ikke for finansloven.
Og man må jo sige, at der er indført minimumsnormeringer i Danmark, og at det er en del af finansloven.
Så ultimative krav kan godt betale sig, hvis man har noget politisk næse – det kan godt være, at de røde har mere af det end de blå.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-01-21:
Ja, eller også finder man belejligt på at kalde det noget andet, når valget er blevet afholdt.
Hvis det er tilfældet, kan SF så få honoreret sine krav dér i forhold til at få fjernet kontanthjælpsloftet?
Og synes man, det er acceptabelt, at man ikke får honoreret de ultimative, må jeg forstå, krav?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-01-21:
Nu har vi fået honoreret vores ultimative krav.
Der står jo i forståelsespapiret, at kontanthjælpsloftet afskaffes med Ydelseskommissionen.
Men jeg har også noteret mig, at beskæftigelsesministeren meget klart har sagt, at det vil afhænge af en politisk forhandling efterfølgende, om der skal flere midler på bordet.
Det er jo sket tidligere.
Dengang vi havde den borgerlige statsminister Lars Løkke Rasmussen og man skulle forhandle dagpengesituationen og man gjorde det med Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne, valgte man jo også efterfølgende at komme med flere penge til bordet, på trods af at kommissionen ikke havde lagt op til det.
Men vi kommer til at kæmpe for, at de svageste i Danmark får bedre forhold, og det har vi bl.a. sørget for sammen med Det Radikale Venstre og Enhedslisten, ved at de fattigste børn har fået yderligere midler, og det er startet her i januar.
Nu er der heldigvis flere år at gøre godt med.
Vi sagde, at det skulle være i den her folketingsperiode.
Jeg er sådan set helt villig til at indfri det løfte, jeg lavede sammen med hr. Kristian Thulesen Dahl, for jeg synes sådan set, det er vigtigt, at vi sørger for, at de ældre får en bedre dagligdag.
Vi har med finansloven leveret det, som hr. Kristian Thulesen Dahl rettelig fortæller, nemlig at man sikrer det demografiske træk.
Derudover har vi også sikret en ældrepakke til de ensomme ældre gennem en pulje, der kommer ud og virke i kommunerne, på 200 mio. kr.
Det er selvfølgelig ikke 1 mia. kr., men det er et skridt på vejen.
Det, der har været vigtigt for SF, har været at tale om nogle af de ældre, der i dag sidder meget alene, både at sørge for, at de kan få en besøgsven og får mulighed for at komme ud af hjemmet, og der må vi sige, at vi er gået et skridt fremad, men vi er ikke i mål endnu.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-01-21:
Kan man ikke godt med rette sige, at man har valgt at prioritere børneområdet, så de ældre faktisk er blevet glemt?
Kan man ikke godt tillade sig politisk at konkludere efter efterårets finanslovsforhandlinger, at børneområdet var så vigtigt?
Man går ind og vil styre kommunerne, fordi man ikke har tillid til, at kommunerne selv kan finde ud af det, så derfor går man ind og prioriterer minimumsrettigheder på børneområdet, men de ældre bliver glemt.
Så er jeg jo glad for, at fru Pia Olsen Dyhr siger: Ja, men de kommer i en anden runde, vi skal nok komme tilbage til ældreområdet, bare rolig, kære ældre medborgere.
Men kan man ikke godt konstatere, at det ikke var det, der stod på listen over prioriterede ønsker fra SF's side i de finanslovsforhandlinger, som blev overstået her for halvanden måneds tid siden?
Tak for det, formand.
Det er jo meget interessant, at det sidste halve år i den grad har stået i børnenes tegn i forhold til finanslovsforhandlingerne og det her med minimumsnormeringer osv., som SF har gjort meget ud af, og sådan er det, og al ære og respekt for det.
Men fru Pia Olsen Dyhr og jeg optrådte i fællesskab i valgkampen tilbage i maj måned, altså før folketingsvalget, og vi gav hinanden håndslag på, at der var én ting, som vi ville sikre, uanset hvilket af vores partier der kom ind i en situation, hvor vi var en del af et flertal, og nu endte det så med at være fru Pia Olsen Dyhrs parti og ikke mit parti, så derfor bliver jeg nødt til at gå til fru Pia Olsen Dyhr og bede om at få det her valgløfte til danskerne indfriet, og det var, at der bliver afsat 1 mia. kr. til ældreområdet ud over det demografiske træk.
Det, jeg kan se alene er aftalt, er egentlig, at det demografiske træk bliver honoreret i årene fremover.
Så hvad er der blevet af løftet til de ældre?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-01-21:
Vores største ønske og vores største krav til finanslovsforhandlingerne var retteligt, at vi ville sikre minimumsnormeringer i vores daginstitutioner, og vi leverede i den her finanslov 1,6 mia. kr. til børneområdet, som betyder, at vi kan få 1 voksen til 3 børn i vuggestuer og 1 voksen til 6 børn i børnehaver.
Det synes jeg er en vigtig sejr for vores børn.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke skal gøre noget for vores ældre.
I finansloven leverer vi også 1.000 flere sygeplejersker, der skal ud og virke i vores sundhedssektor.
Vi ved, at de ældre er nogle af dem, der bruger vores sundhedssystem meget, og derfor vil de også opleve et velfærdsløft, når de kommer på hospitalet.
Derudover leverer vi også den her ældrepakke, og vi leverer i forhold til det demografiske træk, men der skal bestemt ske mere – det er jeg enig med hr. Kristian Thulesen Dahl i.
Morten Østergaard (RV), 2020-01-21:
Det, der er kernen her, er, om man vil gå til det på den måde afgift for afgift.
Vi led i fællesskab skibbrud i efteråret, da vi forsøgte at få nogle af de partier, der ellers var os nærmest, til at være med på den ene afgift.
Eksperterne siger – og det er jo Klimarådets tidligere formand, det er en tidligere overvismand, det er tænketanken Kraka – at det skarpeste redskab, vi har i skuffen til at bekæmpe klimaforandringer, er en grøn skattereform.
Derfor håber jeg bare, at SF vil deltage i presset for, at vi får sådan en og får taget en beslutning om det nu som en del af klimahandlingsplanen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-01-21:
Vi kigger meget gerne på en beskatning af CO 2 -udledning.
Det er en kæmpe udfordring, og hvis vi kigger på flytransporten, så har vi jo det problem i forhold til at lave den model, Det Radikale Venstre har foreslået, og som jeg faktisk synes er den rigtige model, at EU ikke gør det muligt at beskatte på den måde.
Så indtil vi kan komme i mål med det, så synes vi, der skal laves en passagerafgift på fly, så vi ikke venter alt for længe med at komme i gang.
Men når vi kigger generelt på beskatning i Danmark, så har vi jo allerede i dag en CO 2 -afgift, og vi kigger gerne på, om man skal dreje lidt mere på den, og på, hvordan vi indretter den bedre, for der er ingen tvivl om, at vi nødt til beskattet det, der forurener allermest, mere.
Morten Østergaard (RV), 2020-01-21:
Vi har jo sammen med SF haft et ønske om at indføre en afgift på fly
– jeg tror, SF ønskede en passagerafgift, og vi ønskede en afgift på flys forurening, men pointen var den samme, nemlig at få beskattet udledningen af CO 2 fra flytrafikken –
men jeg kan så se, at fru Pia Olsen Dyhr nu siger, at det er et argument for, at man ikke skal lave en grøn skattereform.
Sådan forstår jeg det, hun siger i en udtalelse til Ritzau fra den 19. januar: »Det synes vi, er mere seriøst end ukonkrete udmeldinger om en generel CO 2 -beskatning, som kan være svær at gennemføre«.
Det, at det er svært at gennemføre, synes jeg taler for, at man skal gøre det nu og beslutte sig for det i starten, ikke at man skal udskyde det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-01-21:
Der kom en ny formand og en mere kvindelig stemme, hvilket jeg blev helt forskrækket over.
Ja, det er SF bestemt villige til at kigge på.
Der skal ikke være nogen tvivl.
Jeg er bare bekymret for, at vi ved at gå ind i en diskussion om en kæmpestor skattereform risikerer, at vi ikke kommer i gang med det, vi skal i gang med, allerede her til sommer.
Men hvis vi kan gøre det på en smart og klog måde, så vi ikke udskyder de klimaudfordringer, vi har, og ikke får løst dem, så er vi faktisk meget fordomsfri.
For for os er det afgørende, at vi får kigget på de store udfordringer allerede nu.
Vi ved, vi skal i gang med at plante mere skov, for ellers når vi ikke i mål.
Vi skal have kigget på transportområdet.
Det er hele paletten, vi skal i gang med.
Der er ikke rigtig noget, vi kan overse, hvis vi skal være ambitiøse nok og nå i mål med de 70 pct.
Trine Bramsen (S), 2020-01-22:
Der er et gammelt ordsprog, der siger, at alder ikke betyder noget, medmindre man er en ost.
Jeg vil også give spørgeren ret i, at de danske F-16-kampfly er i rigtig god stand.
Det oplever jeg jo selv, når jeg er udeomkring i verden – så er der stor interesse for at købe de danske kampfly, fordi vi har vedligeholdt dem så godt.
Men én ting er selve flyene, en anden ting er de faciliteter, som skal vedligeholdes rundt omkring dem, altså hangarer, som skal være til rådighed, mekanikerkompetencer, reservedele og også piloter.
Og det er sådan set det, der vil være den største udfordring, såfremt vi skulle træffe beslutning.
Men som jeg også sagde, sker der rigtig meget i fremtiden, og derfor bliver det heller ikke en definitiv afvisning fra min side; det vil bare være meget bekosteligt og en stor opgave at skulle opretholde F-16-fly.
Søren Espersen (DF), 2020-01-22:
Men det lader til, at både USA's luftvåben og Israels luftvåben tænker på en anden måde.
Det lader til, at de siger, at de her er altså gode nok, fordi de er blevet vedligeholdt så meget, som de er.
Jeg er overbevist om, at de danske F-16-kampfly er nogle af dem, der er bedst vedligeholdt, og det er også derfor, ministeren, når hun kommer udenlands, oplever, at man faktisk gerne vil købe dem.
Jeg synes, det kunne være fint, hvis vi havde penge nok til at købe 10 nye F-35-kampfly, men det tror jeg ikke vi har med den situation, vi har i øjeblikket.
Men det med vedligeholdelse giver jo sig selv, for selvfølgelig kræver det ekstra vedligeholdelse.
Det vil det jo også gøre, hvis vi ender med at købe flere F-35-kampfly.
Det er så det, jeg mener man bliver tvunget til at gøre.
Hvis man lægger hele sin kapacitet over i F-35 – og det er i dem, vores piloter nu i stor stil bliver uddannet – kan vi jo ikke gøre det her, som vi gør, så må vi efter min opfattelse indse, at der kommer et tidspunkt, hvor vi simpelt hen ikke kan klare de opgaver, vi har.
Jeg var selv med i forsvarsforliget, da vi vedtog beslutningen om kampfly, og ministeren sagde dengang, at der var tilstrækkeligt.
Jeg vil gerne have en bekræftelse på, at også flere F-35-kampfly vil kræve mere vedligeholdelse.
Trine Bramsen (S), 2020-01-22:
Der er nok ikke nogen tvivl om, at F-35 stiller helt nye krav til vedligeholdelse.
Så hvis man skal have faciliteterne, kapaciteten til at vedligeholde to forskellige flystel over en længere årrække, vil det være bekosteligt, og det vil være omfattende.
Men jeg har altid kaffe på kanden, og min dør er åben for drøftelser, men det er ikke ligetil at have både F-16 og F-35 i gang på samme tid.
Søren Espersen (DF), 2020-01-22:
Jamen jeg takker ministeren for svaret.
Jeg synes, det var et meget positivt svar, der blev givet, altså at man vil kigge på muligheden.
Jeg vil sige, at jeg har stor glæde og fornøjelse af, at det går så godt for Terma-produktionen, at de faktisk kan hjælpe USA med at opgradere og optimere vores F-16-kampfly.
Og der må være en grund til, at USA gør det.
Man siger, at de er så gode; det er muligt, at de har eksisteret i 40 år og har været i gang i 40 år – det har jeg også, men jeg holder mig stadig væk godt mange år efter.
Altså, det er ikke nødvendigt at komme op at diskutere alder, hvis USA's luftvåben og Israels luftvåben – det er ikke de to ringeste luftvåben i verden – har fundet ud af, at det nok er en god idé at optimere F-16-fly.
Alternativet, og det er det, vi så skal tage stilling til, er, at vi skal købe nye kampfly – 35 ekstra kampfly.
Jeg synes, at med den udvikling, vi har, både i Arktis, i Baltikum, i Island, hvor vi er med i missioner rundtomkring, og også i stor stil med en ny overvågning i forhold til Grønland, måske i Søndre Strømfjord, måske Thulebasen, har vi ikke nok.
Og jeg vil egentlig godt – jeg ved godt, det måske er lidt friskt – have ministeren til at erkende, at det nok ikke er nok, hvis vi vil det hele og mere til.
Trine Bramsen (S), 2020-01-22:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er optaget af, at Danmark og danskernes tryghed og sikkerhed er i højsædet, og derfor er det også hævet over enhver tvivl, at Danmark fortsat skal have en kampflykapacitet, som kan løse opgaver herhjemme og kan løse opgaver ude i verden.
Der sker meget ude i verden i de her år, og den sikkerhedspolitiske situation kan ændre sig fra dag til dag; det har vi ikke mindst set de seneste uger.
Derfor vil jeg ikke definitivt afvise spørgerens ønske om at øge vores kampflykapacitet ved at forlænge levetiden for vores F-16-fly, men jeg vil samtidig sige, at det ikke er lige gjort.
Det vil være både dyrt og vanskeligt at opretholde den danske kampflykapacitet med F-16-fly.
Det vil stille store krav til infrastruktur og bemanding af både piloter og teknikere.
For én ting er jo at flyve, en anden ting er hangarer, vedligeholdelse og alle de øvrige ting, som følger med at drive kampflyene.
Forleden fejrede vi 40-årsfødselsdag for vores danske F-16-kampfly.
De har gjort det godt, men når de har fløjet i 40 år, tror jeg heller ikke, at det er nogen flothed at sige, at de trænger til en udskiftning.
Derfor har vi truffet valget om anskaffelsen af de nye F-35-kampfly.
De første modtager vi i USA i starten af 2021, og der er allerede produceret dele til de første fly.
Anskaffelsen af de 27 F-35-kampfly tager udgangspunkt i det nuværende ambitionsniveau for dansk kampflykapacitet.
Det omfatter bl.a. opretholdelse af det nationale afvisningsberedskab, deltagelse i NATO's internationale operationer og bidrag til NATO's kollektive forsvarsopgaver med et kampflybidrag på højt beredskabsniveau.
Derudover skal vi også kunne bidrage til NATO's air policing-missioner.
Men som nævnt kan den sikkerhedspolitiske situation ændre sig med meget kort varsel.
Derfor har jeg også den tilgang til at være forsvarsminister, at jeg ikke vil afvise noget definitivt, men med de nuværende planer for kampfly dækker vi de nuværende behov.
Søren Espersen (DF), 2020-01-22:
Mange tak.
Mit spørgsmål til ministeren lyder: Vil ministeren i lyset af Flyvevåbnets åbenlyse mangel på kampfly, når F-35 efter planen helt skal erstatte F-16, overveje, som U.S. Air Force har gjort det, at forlænge levetiden på det nødvendige antal af de bedst fungerende F-16-fly?
Trine Bramsen (S), 2020-01-22:
Og der er altså nogle meget store omkostninger forbundet med både at have F-16 og F-35 i gang på samme tid – særlig når der vil være tale om et meget lille antal.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-01-22:
Ser ministeren de lukkede møder mellem kronprinsessen og forsvarets øverste ledelse, herunder efterforskningschefen for auditørkorpset, som et problem i forhold til Forsvarsministeriets Auditørkorps’ uafhængighed?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-01-22:
Nu er Danske Gymnasier jo ikke en til en med regeringen, og når Danske Gymnasier beder om, at der bliver lagt et loft, så synes jeg måske, det er lidt kækt at stå og sige det der.
Jeg tror egentlig godt, at spørgeren hørte, at jeg sagde, at jeg umiddelbart her forinden søgte på, hvad det kostede, og jeg tror også, det er spørgeren bekendt, at jeg har meldt det med de 3.000 kr. ud for et stykke tid siden.
Så jeg synes, vi skal holde os til det, vi taler om her, og det, vi taler om her, er, at der er en gruppe elever i Danmark, som har rigtig svært ved så at skulle søge nogle bestemte studier, som de selv og deres forældre er med til at finansiere over skattebilletten.
Og mon ikke man kan finde andre veje til at komme ud at rejse på dannelsesrejser, end ved at det skal være en brugerbetalingsbelagt del af vores undervisningssystem?
Det tror jeg sådan set godt de unge i dag kan finde ud af.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-01-22:
Jeg har ikke rigtig mere.
Trine Bramsen (S), 2020-01-22:
Jeg tror ikke, jeg har beføjelser til at få og jeg tror heller ikke, at jeg nødvendigvis ønsker lister over kronprinsens private gøremål, og da jeg er blevet oplyst, at der er tale om sammenkomster under helt private former, så er det jo det, jeg bliver nødt til at henholde mig til, som sagen står nu.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-01-22:
Det er jo en lidt beklagelig situation, hvor det er den enes ord mod den andens.
Det er ikke, fordi jeg som sådan har nogen mistro til vores kronprins.
Men af hensyn til de regler, som vi har for forholdet mellem kongehuset og de demokratiske institutioner, så kunne det måske tænkes, at det fremover var en idé, at ministeren for alle tilfældes skyld blev orienteret om sådan nogle sammenkomster af hensyn til beskyttelsen af det her regelsæt, vi har for forholdet mellem vores demokrati og vores kongehus.
Trine Bramsen (S), 2020-01-22:
Men da jeg er blevet oplyst, at der ikke har været tale om møder eller sammenkomster, hvor der er blevet viderebragt den type af oplysninger, så er det jo svært for mig at skulle løfte pegefingeren.
I det tilfælde, at der var dokumentation for, at der var udvekslet sådanne oplysninger, så ville sagen være en anden, men det er der altså ikke i den givne sag på nuværende tidspunkt.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-01-22:
Det forstår jeg sådan set godt at ministeren siger, for det er jeg jo fuldstændig enig i, men årsagen til, at jeg spørger, er, at netmediet OLFI på det seneste har bragt nogle artikler om de møder, jeg her stiller spørgsmål om, som har involveret kronprinsen og nogle højtstående officerer i forsvaret.
Selv om kronprinsen og menneskerne omkring ham har oplyst, at der ikke foregår noget på de her møder, som er af særlig følsom karakter, så stiller flere eksperter alligevel det spørgsmål, om det måske var en konstellation, som ministeren burde have være orienteret om for alle tilfældes skyld, og om en rådgiver måske burde have orienteret kronprinsen om, at der var noget problematisk udadtil i at befinde sig i det selskab, uden at det var gået via de officielle kanaler.
Så kunne ministeren måske alligevel tænkes at mene, at det fremover ville være en god idé, at ministeren blev orienteret om den slags sammenkomster?
Trine Bramsen (S), 2020-01-22:
Forsvarschefen har til Forsvarsministeriet oplyst, at der er tale om sammenkomster under private former, hvorfor der ikke drøftes konkret eller følsomt indhold vedrørende forsvaret, og det bliver jeg jo nødt til at henholde mig til.
Det er klart, at drøftelser og beslutninger om konkrete eller følsomme forhold vedrørende forsvaret skal ske ad de officielle kanaler, men som sagt forstår jeg på forsvarschefen, at det ikke sker ved disse sammenkomster.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-01-22:
Tak for det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-01-22:
Det er jeg sådan set ikke enig i.
Det er jo det, der er hele dilemmaet.
Jeg synes, det er enormt dilemmafyldt.
Jeg er enig i, at det ikke er hensigtsmæssigt, at børn på den måde påduttes religiøse symboler.
Det er jeg simpelt hen flat out enig i.
Men det, der er vores udfordring, er, at de regler, vi sætter op, har en konkret betydning for, hvad forældrene vælger at gøre i den situation.
For hvis forældrene mener, at det her er afgørende, kan forældrene vælge at tage barnet ud af folkeskolen og vælge, at barnet i stedet for skal gå på en muslimsk friskole.
Det er bare for at sige, at jeg jo mener, at der, hvor parallelsamfundet i virkeligheden går allerlængst, er der, hvor ens barn ender med at gå på en skole, hvor barnet kun møder andre, der er ligesom det selv.
Jeg vil jo insistere på som socialdemokrat, at børn skal gå sammen på tværs af etniske og sociale skel.
Marie Krarup (DF), 2020-01-22:
Tak for svaret.
Det kan man jo kun rose dem for.
Når det bliver sagt, at man skal finde en balance mellem religionsfrihed og familiens religion, så mener jeg, at det er at gå galt i byen, for det har ikke noget med religionsfrihed at gøre.
Religionsfriheden er enormt vigtig.
Det er meget vigtigt, at man får lov til at fastholde sin egen religion.
Men det kan man jo sagtens gøre, selv om man får at vide, at man, når man er i skole, ikke har tørklæde på.
Der er masser af muslimer, der går uden tørklæde.
Og hvis man har et stort behov for at udtrykke sin muslimske identitet, kan man tage et armbånd eller en halskæde på med en halvmåne, ligesom jeg har en halskæde med et kors om halsen for at vise, at jeg er kristen.
Men det, der er et problem, er den sociale kontrol, som tørklædet jo gør mulig, fordi der så er andre, der kan kontrollere, om man er inden for den tolkning af islam, hvor man som kvinde går med tørklæde, hvis man har en bestemt alder.
Dermed kan man blive styret af andre udefra.
Det er urimeligt over for kvinden.
Det andet er, at tørklædet er udtryk for noget meget missionerende, som betyder, at prædikanterne kan fortælle, at du er ekstra ren, hvis du har tørklæde på – kort sagt er de andre beskidte, de er urene.
Dermed skabes der en stemning af, at der er nogle, der er mere lige end andre.
Men jeg mener sagtens, at man kan gøre det her uden at anfægte religionsfriheden.
Derfor mener jeg, at det bare er med at komme i gang.