runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-09-08:
Jeg vil også vælge at fokusere på noget, som jeg tror vi kan blive enige om, i stedet for alt det, vi er uenige om.
Nu bliver der talt om det her arbejdsudbud og forståelsespapiret.
Hvad er vinduet til det?
For nu er det finanslov nummer to, som bevæger sig i den forkerte retning, når vi taler arbejdsudbud.
Derfor er jeg nysgerrig.
Jeg har en forventning om, at man taler om den her regeringsperiode, når man laver et forståelsespapir, som skal gælde for den her regeringsperiode.
Så hvor stort er det vindue?
Så er der jo f.eks. kun to finanslove tilbage, og indtil videre er der kun kommet forslag, som trækker i den forkerte retning.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge om, hvad det er for nogle konkrete ideer?
Jeg ved godt, at man nævnte noget om forskning, men det batter ikke så meget i forhold til det store billede, i forhold til hvor mange der er blevet trukket ud indtil videre.
Eller mener man, at det alene er op til regeringen at komme med de forslag?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Nu er det jo ikke Radikale Venstre, der har stillet forslag om at trække mennesker ud af beskæftigelse.
Nu er det jo heller ikke et forslag, der er vedtaget endnu, mig bekendt.
Men det kan man jo spørge Dansk Folkeparti om.
Så nu må vi jo se, hvad der sker med det, men det er da regeringens ansvar at fremlægge forslag til det.
Jeg vil godt lægge til, at vi nok skal komme med forslag til, hvordan vi øger beskæftigelsen.
Det gør vi hvert år i vores eget finanslovsudspil.
René Christensen (DF), 2020-09-08:
Når man laver så langsigtede mål, er det også vigtigt, at der er proportion i dem, for ellers sker der jo det, at den dag, man står ved målstregen, siger man: Det nåede vi så ikke.
Så skulle man helst have flyttet sig i hvert fald noget af vejen.
Om det lige skal være et mål i 2025, vi skal måle på, skal jeg ikke sige, men det, der i hvert fald er vigtigt, er de aftaler, som vi indgår.
Nu er der jo blevet sådan en kultur her med de 70 pct. om, at man godt må være ude af nogle aftaler og være med i andre.
Det koster næsten ikke noget for borgerne.
Men nu viser det sig, at det måske kommer til at koste fem, seks, syv gange mere for borgerne, når man skal til at håndtere affaldet på en anden måde.
Og der er det altså vigtigt, at vi hele tiden sigter mod 2030, og om vi på en eller anden måde kan lave nogle mellemstationer, hvor man evaluerer og kigger på det, tror jeg er ret vigtigt.
Det burde vi nok gøre i hvert fald en gang om året.
Om der skal være de her skrænter, hvor man ligesom kan sige, at nu var vi en fiasko i fællesskabet her, altså om det er sådan, man skal gøre det, ved jeg ikke.
Men evaluering er utrolig vigtig, for ellers kommer vi til at stå og være frustrerede i 2029.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Det er klart.
Bliver der vedtaget et forslag, der trækker 10.000 mennesker ud af beskæftigelse, skal der leveres på det inden for en meget overskuelig tidshorisont.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-09-08:
Vi står over for nogle forhandlinger om en grøn omstilling af personbiltrafikken, og der er der den der kedelige tendens til, synes jeg, at man – især fra venstrefløjens side faktisk – siger, at det er meget, meget vanskeligt, at det kræver meget, meget store ofre, og at det er meget, meget svært.
Men virkeligheden er, at hvis vi ikke havde nogen registreringsafgift på grønne biler og danskerne i morgen holdt op med at købe fossilbiler og kun købte grønne biler uden registreringsafgift, ville statskassen gå glip af 8,25 mia. kr.
Det er 0,75 pct. af de offentlige udgifter.
Ligger det uden for Radikale Venstres forestillingsevne, at man ville kunne effektivisere eller på anden måde finde penge, der svarer til 0,75 pct. af de offentlige udgifter, sådan at man kan facilitere, at der ikke er nogen registreringsafgift på grønne biler overhovedet?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Jamen jeg er så rørende enig med den udtalelse fra Dansk Folkepartis ordfører.
Jeg tror, at vi ord til andet er enige om det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-09-08:
Altså, taler vi om, at man bare skal komme med det i den her regeringsperiode, og så kommer, kan man sige, effekten derude først om 10, 15, 20 år?
René Christensen (DF), 2020-09-08:
Tak for det.
Derfor bliver det jo også spændende at følge finansloven og se, hvordan den ender.
Dansk Folkeparti håber da også, at vi bliver inviteret indenfor – ja, det ved jeg vi bliver.
Det, der er interessant, er jo, at hvis nogle af de penge skal i spil, mener vi i Dansk Folkeparti, det er vigtigt, at det er nogle penge, der kommer i spil på en sådan måde, at vi kommer styrket ud på den anden side.
Altså, vi skal investere i nogle tiltag, som gør, at danske virksomheder og dermed også danske arbejdere kan være selvforsørgende og dermed være med til at betale noget skat, som vi så kan købe noget velfærd for.
Det er jo sådan, at Danmark er et skattefinansieret samfund, så hvis der ikke er nogen arbejdspladser, har vi heller ikke nogen velfærd.
Er ordføreren ikke enig i det?
Kristian Hegaard (RV), 2020-09-08:
Tak til ordføreren for at være positiv over for sådan nogle mellemstationer.
Det synes jeg lyder rigtig positivt.
Derfor vil jeg høre, om ikke ordføreren er enig i, at det er nemmere at nå et 2030-mål, hvis man har sådan en lineær kurs for det, end hvis man sådan udskyder det hele til allersidst, hvor man jo så risikerer, at der sker det, der gør ondt på danskerne, hvilket ordføreren jo advarer meget imod, for man skal jo virkelig tage nogle drastiske skridt, hvis man på meget, meget kort tid skal gøre det.
Så er ordføreren enig i, at hvis man laver en lineær kurs for klimamålet i 2030, er der også større chancer for at nå det?
René Christensen (DF), 2020-09-08:
Teoretisk set vil der være en større chance for at nå det, men spørgsmålet er, om det er den klogeste måde at gøre det på.
Sådan vil jeg svare.
For lad os nu bare gå tilbage til i går, hvor vi fik rapporten om grønne biler; der må man jo sige, at industrien er på vores side.
Der sker måske ikke så meget de første par år, men så kommer der til at ske noget, fordi man får udviklet nogle bedre biler.
Man får solgt nogle flere enheder i hele verden, og dermed falder prisen, og så får vi flere elbiler i Danmark.
der er spørgsmålet, om vi skal gøre det lineært, i forhold til hvor mange elbiler vi skal have.
Der tror jeg man skal være realistisk og sige, at vi nok får de fleste elbiler i den sidste del af perioden.
Christian Juhl (EL), 2020-09-08:
Tak for det.
Dansk Folkeparti siger ofte, at de ikke ønsker flere flygtninge til Danmark, men det er meget, meget sjældent, man ser dem stille forslag om så reelt at forebygge, at der kommer flygtninge til Danmark.
Så siger mange med børn jo: Så må vi hellere prøve at finde et andet sted, og det kunne da være, at det var bedre i Europa.
Hvad er årsagen til, at man aldrig ser Dansk Folkeparti stille forslag om, at udviklingsbistanden skal hæves, sådan at vi kan hjælpe bedre i flygtningelejrene, og så folk reelt kan få et ordentligt og anstændigt liv, når de er i de flygtningelejre, med uddannelse til børnene, sundhed osv., indtil de kan vende tilbage igen?
René Christensen (DF), 2020-09-08:
Det er, fordi man ikke følger med.
I finansloven for 2017 havde vi det faktisk med, og vi fik det også.
Der øgede vi faktisk indsatsen i nærområderne, samtidig med at vi også fik strammet udlændingepolitikken, netop på den baggrund at vi sagde, at hvis vi hjælper i nærområderne og folk får mere lyst til at blive, hvor de er, end de får lyst til at flygte, kan man også med god grund stramme mere på reglerne i Danmark.
Så det forslag har vi stillet, og vi fik det faktisk også igennem – selvfølgelig var det et enkelt år, hvor vi så havde en særlig indsats i nærområderne.
Christian Juhl (EL), 2020-09-08:
Jamen sådan nogle ting løses jo ikke på én gang og på 1 år.
Nogle af flygtningene bor i lejrene helt op til 20 år, og derfor er det noget, der skal ske kontinuerligt.
Og når den nuværende regering sådan lige løfter bagdelen ind over de 0,7 pct., var det måske en god idé, at vi var nogle, der ville hjælpe dem med at få noget mere udviklingsbistand afsted, også til de lande, hvor der ikke er kriser og man ikke er nødt til at flygte, for der skal man jo skabe sig et liv, et arbejde, en uddannelse, produktionsmuligheder, sundhed og alle de der ting.
Det er der virkelig brug for i verden i øjeblikket med 700 millioner absolut fattige, dvs. at man skal leve for under 8 kr. om dagen.
Så det skal jo ikke bare være et pynteforslag et enkelt år.
René Christensen (DF), 2020-09-08:
Nej, men man må jo bare sige, at med den politik, der bliver ført nu, hvor man åbner op for kvoteflygtninge, man lemper udlændingepolitikken, vil vi overhovedet ikke gå ud ad den vej.
Altså, hvis man overhovedet skal gå ud ad den vej, skal man jo have en meget stram udlændingepolitik – man skal jo faktisk have et flygtningestop – og så skal man sige, at så hjælper man dem der, hvor de er.
Og så vil jeg gerne lige sige, at der kun er, jeg mener, det er fem lande i verden, som reelt betaler de 0,7, som er aftalt.
Danmark er et af dem, og når man kigger på det på finanslovsforslaget for 2021, er det jo faktisk stigende: Det er faktisk over 0,7.
Så man bruger mere, og det synes vi ikke hænger sammen med, at man også lemper udlændingepolitikken.
Så det er vi faktisk imod.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Tak for det, og tak for talen.
Der var flere gode momenter, synes jeg, i forhold til både vækst og beskæftigelse i talen; det vil jeg gerne kvittere for.
Men det, som jeg gerne vil høre Det Radikale Venstres syn på, er jo hele den her grønne omstilling, som vi har brugt mange kræfter på her i 2020.
Jeg vil måske bede Det Radikale Venstre om at folde deres synspunkt ud.
Før i dag har der været en debat her i salen om, om det økonomiske råderum kan bruges på velfærd eller den grønne omstilling, og der er jo nogle partier, der mener, at råderummet kun skal være reserveret til øgede velfærdsudgifter.
Hvordan ser Det Radikale Venstre på det?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Jamen det synspunkt deler jeg, nemlig at en reserve er god at have til de uforudsete sundhedsudgifter, der kan være.
Jeg synes ikke, at vi er i krig, men jeg vil meget gerne sætte en reserve af.
Det kommer vi også til at gøre i vores finanslovsforslag, som vi præsenterer senere.
Så det er der rigtig god fornuft i.
Der er også rigtig god fornuft i at sætte noget af det af til at investere i virksomheder, der skal hjælpes igennem den her krise.
Det tror jeg også, desværre, at der bliver behov for mere af.
Jeg er bekymret for vores eksportvirksomheder.
Det var derfor, at jeg nævnte et grønt investeringsvindue, et forsknings- og udviklingsfradrag.
Men det er jo rigtigt, at det her er lånte penge – og de er midlertidige.
René Christensen (DF), 2020-09-08:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti er nok uenige om det meste, når vi taler udlændingepolitik, men der er da trods alt andre områder, hvor vi sagtens kan se et fornuftigt og godt samarbejde.
Derfor vil jeg egentlig gerne spørge ordføreren om det med krigskassen.
Vi har kunnet høre over de sidste par dage, at de kan bruges til alt.
De Radikale får jo nok en vis indflydelse på finansloven.
Mener ordføreren også, at de 9,2 mia. kr. er sådan rigtige penge, som man kan købe velfærd for og bruge til hvad som helst, eller er de meget låst i forhold til den situation, som vi står i?
Dansk Folkeparti ser i hvert fald meget gerne, at der blev et beløb tilbage til det tidspunkt, vi får en vaccine.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Tak for det, det synes jeg var meget klar tale.
Hvis man så ser på noget andet, som jo også hænger sammen med hele spørgsmålet om, hvordan og hvorledes man sikrer, at Danmark i hvert fald ikke bliver fattigere, men potentielt også rigere, så er det jo ikke nogen hemmelighed, at der også foregår forhandlinger i øjeblikket om tidlig pension.
Og i det udspil, regeringen er kommet med, ved vi jo, at op imod 10.000 mennesker kommer arbejdsudbuddet til at blive reduceret med.
Der er også et forståelsespapir, som ikke mindst Det Radikale Venstre har været dybt involveret i – i hvert fald meget mere, end Venstre har været det – og ud fra det må man jo forstå, at hvis man mindsker arbejdsudbuddet på et område, så skal man kompensere det på et andet område.
Og sådan som jeg forstår det, skal det så også ske i en rimelig tilknytning til hinanden, altså at man ikke bare kan mindske arbejdsudbuddet uden så på et eller andet tidspunkt i løbet af nogle måneder at tage initiativer, der styrker arbejdsudbuddet på samme måde, som man har mindsket det.
Hvordan og hvorledes er Det Radikale Venstres forståelse af det her?
Det er mere bare et opklarende, nysgerrigt spørgsmål.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Vi i Radikale Venstre tror ikke – og jeg synes også, det er ret grundigt dokumenteret – at vi overhovedet kan komme i mål uden at sætte penge af til at nå det mål.
Derfor siger vi, at vi er nødt til at have et grønt råderum, og råderummet er noget, der heldigvis findes på grund af en ansvarlig økonomi, men jo også noget, man kan skabe ved politiske beslutninger.
Vi siger, at vi skal sætte mindst 2 mia. kr. af om året i et grønt råderum.
Det tror jeg ikke engang er nok til at nå alt det, vi skal.
Vi er med på, at der også skal træffes beslutninger ud over det, f.eks. at det skal være dyrere at handle sort og billigere at handle grønt, alle de her ting, men vi er også nødt til at sige, at det kommer til at koste, og vise alle dem, der har knoklet for det her, både virksomheder og borgere, at vi selvfølgelig også er rede til at prioritere det.
Det er helt grundlæggende tilgangen, og det er også det, som regeringen har forpligtet sig på i forståelsespapiret, hvilket vi selvfølgelig regner med at den lever op til, altså fordi det jo er rygraden i vores ansvarlige økonomiske politik – det, der sikrer, at vi har råd til velfærd, til at investere i daginstitutioner og i, at der er mennesker til at hjælpe de ældre på plejehjemmene, og at vi har råd til den grønne omstilling.
Det er rygraden i en ansvarlig økonomisk politik, at der er mennesker i arbejde, fordi det er den ressource, vi har i Danmark.
Jette Gottlieb (EL), 2020-09-24:
Vi er i færd med at prøve at løse – delvis i hvert fald – et problem, som har været der siden dag et.
Vi har i Enhedslisten fra dag et snakket om, at det var en helt nødvendig løsning, der skulle til.
Og det har vi, fordi vi kunne se, at folk ikke havde nogen mulighed for bare at passe deres børn.
Det var et stort problem, mens institutionerne var lukket gennem sommeren.
Det er fortsat et stort problem, og der er jo tre grupper af børn, der er omfattet af det her.
Den ene gruppe er de børn, der bliver sendt hjem, fordi de har corona.
Det giver sig selv, de er syge, så det er ikke noget problem.
Jeg håber, at jeg kan få det afklaret i løbet af processen.
Deres børn skal i hvert fald registreres som syge, og så skal de følge de regler efter min opfattelse.
Så er der selvfølgelig den sidste gruppe.
Her handler det om, at der er udbrudt smitte i institutionen, og dem, der er nært knyttet til dem, der er smittet, bliver så sendt hjem og må være hjemme, indtil de er testet og alle de ting.
Så det er et godt forslag, der er lavet, og vi støtter det selvfølgelig.
Vi har nogle spørgsmål til den praktiske udformning, for jeg kan jo se et vist bureaukrati i forhold til det.
Jeg forestiller mig f.eks., at man får en mail fra skolen om, at nu lukker 1. b.
Og så kan jeg se, at begge forældre skal ud til deres respektive arbejdsgivere og få attest på, at de ikke kan arbejde hjemme; de skal have attest på, at de har brugt deres barns første sygedag, hvis det er det, der er tilfældet, eller at de har brugt deres omsorgsdage.
Alt det er selvfølgelig tidskrævende, så det er ikke bare lige.
Og der kan jeg have min bekymring, i forhold til om det er noget, der kommer til at tage tid, eller om det er noget, der kan løses på meget kort tid, og i forhold til at der så falder den udbetaling, der er nødvendig, for ellers kan det jo også blive et problem.
Men alt i alt er det et udmærket forslag, som vi støtter fra Enhedslistens side.
Peter Hummelgaard (S), 2020-09-24:
Mange tak til ordførerne for bemærkningerne, der er faldet.
Som alle har været inde på, står vi jo lige nu i en situation, hvor mange forældre oplever udfordringer med at få passet deres børn, der som følge af corona skal blive hjemme fra skole eller institution.
Det gælder selvfølgelig forældre til børn, der er konstateret smittet med covid-19, men jo også forældre til børn, der er hjemsendt efter anbefaling fra sundhedsmyndighederne på grund af konkrete smittetilfælde på deres skole eller institution.
Jeg har meget stor forståelse for, at det kan være vanskeligt for nogle forældre at skulle blive hjemme fra arbejde, og at de kan være bekymret for at miste deres job eller indtægt i den periode.
Det lovforslag, vi behandler i dag, udmønter den trepartsaftale.
Sammen med Folketingets partier er vi efterfølgende blevet enige om også at inkludere forældre, der er selvstændige, i ordningen.
De kan selvfølgelig stå med samme udfordringer som forældre, der er lønmodtagere.
Ordningen omfatter derfor både forældre, der er lønmodtagere, og forældre, der er selvstændige.
Fælles for dem er, at hjemmearbejde ikke skal være muligt, og at de også skal opfylde barselslovens betingelser for ret til dagpenge, bl.a. beskæftigelseskravet.
Hvis forældrene har omsorgsdage eller afspadsering, som de kan bruge til pasning af deres hjemsendte barn, skal de anvende de dage, inden de kan få barselsdagpenge efter ordningen.
Hvis barnet er syg på grund af corona, skal forældrene selvfølgelig også først afholde barnets første og anden sygedag.
Jeg er stolt over, at vi endnu en gang holder hånden under borgere, der er kommet i en vanskelig situation på grund af corona, og at vi nu også kan give denne gruppe af forældre en økonomisk håndsrækning og et ekstra sikkerhedsnet.
Det synes jeg er vigtigt, og jeg glæder mig meget over den meget brede politiske opbakning til aftalen.
Tak for ordet.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-09-24:
Tak for det.
Vi stemmer også for lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-09-24:
Først skal jeg sige, at vi i Nye Borgerlige godt kan støtte forslaget.
Jeg har dog et par spørgsmål, som jeg gerne vil have svar på under den videre behandling.
Her for nylig – jeg mener, det var den 17. september – kom der jo nye præciserende retningslinjer fra Sundhedsstyrelsen for håndtering af covid-19 i skoleklasserne.
Nu kunne jeg høre, at der var nogle af ordførerne, der sagde det der med, at hele klasser sendes hjem, men det er jo ikke tilfældet mere.
Derfor kunne jeg godt tænke mig i den videre behandling at få svar på, hvad det gør for økonomien i det her.
For i min optik bliver økonomien jo selvfølgelig mindre, men jeg kunne godt tænke mig at høre, om man har opdateret de økonomiske konsekvenser med de nye retningslinjer, som er kommet fra Sundhedsstyrelsen her den 17. september, som præciserer, at man ikke, som man gjorde tidligere, skal sende hele klasser hjem, men at det nu måske kun skal gælde dem, eleven har siddet ved samme bord med, eller kun den pågældende elev.
Vi kan stadig væk støtte forslaget – det er slet ikke det – men det hjælper jo i forhold til at gøre problemet mindre.
Derudover kunne jeg også godt tænke mig at få svar på, hvad man gør for at sikre sig, at skolelederne rent faktisk følger de her retningslinjer.
For hvis en skoleleder vælger at sende en hel klasse hjem i strid med de her retningslinjer, som er kommet fra Sundhedsstyrelsen, har man så stadig væk ret til at kunne få støtte under den her ordning?
For så er der jo tale om en skoleleder, som ikke følger de retningslinjer, som der reelt set er, og er man så stadig væk berettiget til at kunne få det her, eller hvordan er det så i den konfliktsituation, man står i der?
Birgitte Bergman (KF), 2020-09-24:
Alle forældre kender det: Når bladene på træerne begynder at skifte farve, kommer snotnæserne, nysene, feberen og hosten.
Sådan plejer det at være.
Med coronavirus er der også kommet skrappere krav til, hvornår børn kan komme i dagtilbud eller i skole.
De personer, der som regel plejer at være redningen, når man endnu en gang står og skal tage sygedage med sit barn, er de bedsteforældre, der på grund af deres alder kan være i risikogruppen.
Hvad gør man så?
Barnet må eller kan ikke komme af sted, bedsteforældrene kan ikke passe barnet, og man er selv forpligtet til at møde på arbejde.
Med det her lovforslag, som vi behandler i dag, kommer vi de forældre, der har børn til og med 13 år, som hjemsendes fra skole, dagtilbud eller institutioner på grund af et konkret eller flere coronatilfælde, i møde ved at sikre, at de får ret til dagpenge efter barselsloven i op til i alt 10 dage.
Det skal også gælde for forældre til børn, der er smittet med corona.
Det er selvfølgelig forudsat, at forældrene lever op til en række betingelser, der er i barselsloven, og har ret til dagpenge.
Derudover er det bl.a. afgørende, at forældrene er i aktuelt ansættelsesforhold, at der ikke er mulighed for at arbejde hjemme, og at forældrene ikke har omsorgsdage eller afspadsering til gode, der kan bruges til at passe barnet.
Dette lovforslag kommer på baggrund af en trepartsaftale, der er indgået mellem regeringen og arbejdsmarkedets parter, og det har vi i Det Konservative Folkeparti stor respekt for.
Den danske model er god, og den har vist sin styrke under denne krise.
Dette er blot endnu et godt eksempel på det.
Vi i Det Konservative Folkeparti er meget opsat på at kunne sikre tryghed om familiernes hverdag, og det er denne aftale i den grad med til, og det er vi glade for.
Desuden er vi glade for, at der også har kunnet opnås enighed om, at dette selvfølgelig også skal gælde for landets selvstændigt erhvervsdrivende.
Derfor støtter Det Konservative Folkeparti forslaget.
Samira Nawa (RV), 2020-09-24:
Tak, formand.
Hvis der konstateres corona i en institution eller en skoleklasse, sendes alle børnene hjem, og det er selvfølgelig af hensyn til at begrænse smittespredningen.
Men det stiller naturligvis forældrene i en rigtig svær situation, hvis ingen af forældrene har mulighed for at arbejde hjemme, eller hvis man f.eks. er enlig forælder og heller ikke har mulighed for at arbejde hjemme.
Og netop fordi man jo skal begrænse smittespredningen, er det heller ikke hensigtsmæssigt at lade f.eks. bedsteforældre eller andre passe barnet.
I Radikale Venstre glæder vi os over, at vi sammen har fundet en løsning i barselsdagpengesystemet, og vi glæder os også over, at selvstændige er omfattet af den her midlertidige løsning.
Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2020-09-24:
Tak for det, formand.
Jeg skal ikke trække det her alt for meget i langdrag.
For Dansk Folkeparti er det selvfølgelig vigtigt, at vi kan tilgodese de børnefamilier, der har problemer, fordi børnene er hjemme, på grund af at de faktisk er sendt hjem af det offentlige.
Der kan være en, der har været smittet eller skal kontrolleres – det er ikke engang sikkert, at der er sygdom; der er bare en mistanke om det.
Og så lukker man en skoleklasse ned og siger: Nu skal I være hjemme, indtil resultatet foreligger.
På den måde kan forældrene selvfølgelig komme til at stå i en rigtig træls situation i forhold til pasningsmuligheder, og som hr. Hans Andersen sagde, kan det heller ikke hjælpe, at man bare sender dem hen til bedsteforældrene, der måske er i risikogruppen.
Så der er visse problemer.
Så den her løsning med, at man så kan give forældrene dagpenge inden for barselsloven, er en fin løsning.
Det er jo det, der er aftalt mellem parterne, men selvfølgelig havde vi i Dansk Folkeparti gerne set, at det simpelt hen kun var staten, der gik ind og sikrede det, når nu det er staten, det offentlige, der faktisk dikterer, at børnene skal sendes hjem, og at de skal blive hjemme, indtil der ikke er risiko for noget.
Det gælder også for selvstændige, at de kan få gavn af det, og det er en god ting.
Og det gælder så også for forældre til børn på til og med 13 år, og det skyldes selvfølgelig, at når børnene er 13 år, så mener man godt, at de kan være alene hjemme i et stykke tid, hvis det er nødvendigt.
Det kan i mine børnebørn i hvert fald, så det tror jeg også andre kan.
Med de ord vil jeg sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.