runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Bjerre (V), 2022-05-12:
Det er jo helt rigtigt, at det her med klimadata er noget, som den daværende regering foreslog, men det er også rigtigt, at det var for besværligt, at der var for meget modstand, og at vi desværre måtte trække det igen, noget, som vi i øvrigt er utrolig kede af, for som liberale tror vi på, at det er vigtigt, at forbrugerne har mulighed for at gøre deres indflydelse gældende.
Derfor er det vigtigt med et klimamærke.
Det er sådan set også derfor, at vi, da vi lavede det her beslutningsforslag, målrettede det klimadata, så man i første omgang starter med at lave en ensretning af klimadata, der så kan danne grundlag for et klimamærke.
Det er jo helt rigtigt, at det er svært at lave det, men vi tror, at vi skal starte med klimadata.
Og det, der er sket, siden vi foreslog det, er, at erhvervslivet selv er kommet i gang og selv har lavet klimadatabaser.
Der er bare behov for noget ensretning.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ordføreren om, er, hvordan Enhedslisten ser på de her data: Er ordføreren enig i, at det skal være rent klimadata, og at der ikke skal tages alle mulige andre hensyn?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-05-12:
Hvis andre hensyn er transporten, synes jeg, det er væsentligt at have en indikation af det.
Man må jo nok erkende, at hvis man finder nogle importerede asparges, som kommer fra et land uden for det europæiske kontinent, er det nok nogle, der er fløjet ind.
Der er en række fødevarer, som faktisk flyves ind, og der er også noget frugt, og det kunne jo egentlig være rart for forbrugerne at have den viden.
Jeg synes, at det her er komplekst, for hvis man kun har et klimamærke på fødevarekategorier, kan der jo godt være nogle af fødevarerne, der har haft en lang transport, som man bør have en oplysning om.
Men det er jo det, der gør det komplekst, for hvad så med de varer, man kan købe på et tidspunkt, hvor det så kan være, at et supermarked 2 uger efter står med nogle varer, der er importeret fra et andet land?
Så jeg er lidt skeptisk over for det, hvis vi skal helt ned i detaljen i samtlige varer og have data på dem.
Der er noget med bred forbrugeroplysning, og det kan nu også være godt.
Carl Valentin (SF), 2022-05-12:
Jeg er enig.
Anders Kronborg (S), 2022-05-12:
Tusind tak til ordføreren.
Noget af det, jeg glæder mig over, vi har fået igennem – her måtte vi jo bøje sivene mod hinanden – er, at vi faktisk med et bredt flertal har fået mejslet ind i en landbrugsaftale, at den transport med smågrise i rigtig mange timer på de europæiske landeveje skal begrænses, så vi ikke bliver ved med at sende de mange arbejdspladser ud af Danmark.
Carl Valentin (SF), 2022-05-12:
Jeg beklager, jeg lige var lidt langsom om at komme herop.
Jeg havde selvfølgelig tænkt, at det var Venstres tur, men de er jo forslagsstillere.
Med det mener jeg i bund og grund, at vi i langt højere grad skal vælge bælgfrugter og flere grønsager til, mens vi omvendt i langt højere grad skal vælge de animalske fødevarer fra.
Med det, vi diskuterer i dag, ønsker forslagsstillerne, at der udvikles en database over fødevarernes klimapåvirkning, som kan danne grundlag for en frivillig mærkningsordning.
Her bliver jeg nok nødt til at problematisere timingen lidt.
Som det også er blevet nævnt tidligere, står vi allerede over for at skulle drøfte et klimamærke på fødevarer, og derfor kan vi ikke bakke op om forslaget, som det ligger her.
Men jeg synes, det er fint, hvis vi kan drøfte en beretningstekst, hvad ministeren også lagde op til.
For at blive lidt mere konkret, vil jeg også gerne gøre det meget klart, at vi i SF er helt uenige med forslagsstillerne i, at målet med klimamærkningen bør være at formidle information om klimaaftrykket på den enkelte fødevare.
Det vil for det første være at sende eksperterne på en meget svær mission, og selv hvis det var noget, der kunne lade sig gøre, ville det formentlig koste rigtig mange penge at tilvejebringe så detaljeret information.
For det andet er der også høj risiko for, at forbrugeren vil blive forvirret og en masse ressourcer og central viden vil gå tabt.
For det tredje mener jeg, at en database som den, forslagsstillerne lægger op til, vil kunne føre til noget så ubelejligt som greenwashing af klimabelastende animalske fødevarer.
Derfor vil jeg gerne slå et slag for, hvad det er, der skal være det centrale indhold i en klimamærkning af fødevarer.
En sådan ordning skal vise forbrugeren, at det er vigtigt at vælge mere plantebaseret kost til og klimabelastende animalsk kost fra, at det er det fornuftige valg at spise flere planter og mindre kød.
Omvendt skal en ordning ikke være bygget op på sådan en måde, at man skal kunne differentiere sit oksekød i en meget klimabelastende og en marginalt mindre klimabelastende kategori.
Jeg ved godt, at det er den model, som kødlobbyen bruger meget tid på at promovere for tiden, men det er ikke den vej, vi skal.
Klimamærket skal med andre ord understøtte et skift i retning af den kost, som der bliver anbefalet i de nye kostråd.
Derudover kan jeg se, at Venstre i øvrigt finansierer det her forslag med sine finanslovsprioriteringer, og SF er jo ikke helt enige i Venstres finanslovsforslag, så det er også lidt problematisk for os.
Med de ord kan jeg sige, at vi ikke støtter forslaget, men gerne vil bidrage til en dialog om en beretningstekst, hvis vi kan finde hinanden.
Marie Bjerre (V), 2022-05-12:
Da vi var i regering sidst, foreslog vi at lave et klimamærke, fordi vi mener, det er rigtigt, og det har Venstre ikke ændret politik på, fordi vi mener, at det er rigtigt med et klimamærke.
Det er rigtigt, at det ikke kunne blive til noget, fordi det var for besværligt, fordi vi blev mødt med for meget modstand, bl.a. blev vi jo mødt med modstand fra forbrugerorganisationer, der mente, at der allerede var for mange mærker.
Der kan jeg så forstå, at de i dag har skiftet holdning, og at vi er et andet sted.
Erling Bonnesen (V), 2022-05-12:
Tak for det.
Jeg er fuldstændig klar over – det ved vi jo godt fra vores daglige arbejde – at SF så hurtigt som overhovedet muligt vil have smidt alle de animalske fødevarer ud.
Hvis man kunne lukke for køledisken til kødvarerne i eftermiddag, blev det gjort, hvis SF havde 90 mandater.
Det har SF heldigvis ikke.
Der vil jo være kød i kølediskene i lang, lang tid fremover endnu, men der vil nok komme en udvikling inden for det.
Hvis man så siger, at man i dag f.eks. vil have wienerschnitzler, så er det da mærkeligt, at man som forbruger, hvis det alene var SF, der skulle bestemme, ikke kan få lov til at vælge mellem det gode danske kød til wienerschnitzel frem for at vælge noget andet f.eks. udenlandsk og mere klimabelastende kød.
Hvorfor er det, SF på forhånd afviser at gå ind i den dialog?
Nu glæder jeg mig over, at der ser ud til at være en bred konsensus her alligevel, men hvorfor stiller SF sig ud på sidelinjen i det spørgsmål?
Carl Valentin (SF), 2022-05-12:
Vi stiller os ikke ud på sidelinjen, vi træder direkte ind i debatten og bidrager til den.
Man kan i dag godt se på produkterne, hvilket land de kommer fra, så der er egentlig ikke noget problem der.
Der vil være et problem, hvis man indretter en klimamærkning på en måde, som gør, at forbrugerne tror, at de kan gøre en stor forskel ved f.eks., som hr. Erling Bonnesen fremhæver, at købe kød fra Danmark i stedet for at købe kød fra et andet land.
For sandheden er jo, at det er en meget lille del af den samlede belastning fra fødevarerne, som kommer fra transport.
Det altovervejende spørgsmål er, hvilken fødevare man køber.
Hvis man f.eks. køber noget dansk gris, er svinet jo i mange tilfælde blevet fodret med soja fra Sydamerika, og derfor vil klimabelastningen stadig væk være høj.
Så forbrugerne skal tydeligt kunne se, hvad det er, der gør en forskel, og det, der altovervejende gør en forskel, er i højere grad at følge de nye kostråd og spise mere plantebaseret frem for animalsk.
Det skal en klimamærkning selvfølgelig også afspejle.
Erling Bonnesen (V), 2022-05-12:
I forhold til den sydamerikanske soja vil jeg sige, at det jo også er derfor, at man begynder at komme med andre udviklingstiltag, sådan at man kan få andre proteintyper ind i foderet.
Men det må da være sådan, at når man som forbruger står og læner sig ind over køledisken og overvejer, om det den dag skal være 100 pct. plantebaseret eller kød – nu er det jo sjældent, at man kun spiser kød, men lad os sige, at man i hvert fald vælger noget kød – så kan man vælge det mest klimavenlige kødprodukt.
Sådan må det da være.
Det ligner mere et udtryk for aktivisme, altså sådan, at man vil bruge det her klimamærke til simpelt hen at få kødet ud af køledisken.
Det undrer mig.
Carl Valentin (SF), 2022-05-12:
Man tager jo ikke noget ud af køledisken ved at skrive, hvad klimabelastningen af det enkelte produkt er.
Det er også helt fint – det mener jeg skal være fuldstændig tydeligt ved en mærkningsordning – at man f.eks. får skildret, at det er bedre for klimaet at spise kyllingekød, end det er at spise lammekød.
Det synes jeg er fremragende fremgår, men det nytter ikke noget at indrette det på den måde, som hr. Erling Bonnesen argumenterer for her, hvor det forvirrer forbrugerne mere, end det i virkeligheden gavner, fordi de tror, de kan gøre en stor forskel for klimaet ved at vælge noget svinekød fra Danmark i stedet for noget svinekød fra udlandet.
For det gør ikke nogen stor forskel i det store billede.
Marie Bjerre (V), 2022-05-12:
Klimarådet anbefaler i rapporten »Klimavenlig mad og forbrugeradfærd« fra 2021, at der etableres sådan et klimamærke, og de skriver også i deres anbefalinger, at sådan et klimamærke skal opgøre klimaaftrykket indenfor produktkategorien, fordi det også giver tilskyndelse til, at virksomheder kan producere mere klimavenlig mad af de produkter, som måske er lidt mere i den tunge ende.
Er ordføreren uenig i Klimarådets anbefalinger på det punkt?
Carl Valentin (SF), 2022-05-12:
Jeg synes, det kan være fint at se på det også, men jeg synes, det er vigtigt, når man laver en klimamærkning, at den så giver tilskyndelse til at træffe de reelt bæredygtige valg.
Og jeg synes, der er et problem, hvis man laver det her med det formål at sikre den klimamærkning, som hr. Erling Bonnesen agiterer for, som reelt vil greenwashe bestemte kødprodukter, som er rigtig skadelige for klimaet, i stedet for at vise forbrugerne, hvad der er det vigtige og bæredygtige valg at træffe, nemlig at spise mere grønt.
Så vi vil meget gerne være med til at lave et klimamærke på fødevarer, og vi har agiteret for det før.
Jeg synes i virkeligheden, det er vigtigere, at fødevarens klimabelastning afspejles i prisen, end at det står på den, men ikke desto mindre synes jeg, det er vigtigt, at vi får det her klimamærke, og vi glæder os rigtig meget til arbejdet med det.
Men det er altså vigtigt, at det bliver indrettet rigtigt, og det skal ikke bare være på en måde, som greenwasher kødindustrien, sådan som der er mange landbrugslobbyister, der plæderer for i de her dage.
Marie Bjerre (V), 2022-05-12:
Ja tak, jeg vil gerne have en opfølgende bemærkning.
Jeg er sådan set helt enig i, at man selvfølgelig ikke skal greenwashe noget som helst, men jeg skal bare have skåret det helt ud i pap: Er ordføreren med på, at sådan et klimamærke skal indrettes, så man kan differentiere de enkelte produkter, så forbrugeren også klart kan se, at der inden for den samme produktkategori er noget, der er mere klimavenligt end andet?
Carl Valentin (SF), 2022-05-12:
Det kommer an på, hvordan fru Marie Bjerre definerer produktkategori.
Hvis fru Marie Bjerre f.eks. mener, at vi skal lave en produktkategori, der hedder oksekød, og så indrette klimamærkningen således, at det, man kan se på den, er, hvilken slags oksekød der er den mindst destruktive for klimaet, så vil jeg sige, at nej, det synes vi ikke er det væsentlige.
Den diskussion vil vi meget gerne tage.
Så vil jeg også bare lige understrege, at den form for meget lange svinetransporter er SF stærke modstandere af, og vi har også modarbejdet det her i Folketinget, og i EU-regi kæmper vi en hård kamp for at stoppe de her lange dyretransporter.
Anders Kronborg (S), 2022-05-12:
Tusind tak for nogle, synes jeg, meget, meget skarpe replikker.
Som ordføreren ved, har jeg et stort fokus på den voksende eksport af smågrise fra Danmark, hvor millioner af smågrise bliver transporteret ud af landet i lastbiler, hvor der er meget lidt plads og meget høje temperaturer, og ned på de europæiske motorveje.
Det er jo i virkeligheden at sende arbejdspladser direkte ud af Danmark.
Det er klart, at der er stor forskel på en gris opfedet i Danmark og slagtet i Danmark og en gris, der i 23 timer er blevet transporteret på de europæiske landeveje og ned på en farm, der formentlig ikke er så klimavenlig som dem, vi kender i Danmark; at der altså er en stor forskel både på produktet og på klimabelastningen.
Det er bare en kommentar til det med produktkategorien, for jeg synes faktisk, når jeg hører Venstre, at den her diskussion også er en, vi bør tage, når vi kommer dertil.
Så jeg vil bare høre ordføreren, om han er klar til at tage den diskussion.
Mona Juul (KF), 2022-05-12:
Jamen det er selvfølgelig fair nok.
Jeg forstår ikke argumentet, for lige præcis det her med at få noget oplysning er jo næsten altid et gode.
Jeg kan godt forstå, at man i løbet af en dag kan få så mange informationer, at man kan blive forvirret, men jeg forestiller mig bestemt ikke, at et klimamærke ikke bliver fulgt op af en eller anden form for information, så man ligesom stille og roligt får indarbejdet det.
Jeg forestiller mig også, at et klimamærke er noget, man har i en periode, fordi det er nu, vi har behov for at finde ud af, hvad der vender op og ned, med hensyn til hvad der egentlig er bedst at spise i forhold til klimaaftryk.
Så vil Dansk Folkeparti have lyst til at gå med i den dialog, når det kommer så vidt?
Det er jo trods alt en meget bred del af dansk erhvervsliv, der også peger på lige præcis den her klimamærkningsordning.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-05-12:
Nej, det vil vi ikke gøre med udgangspunkt i, at det er en mærkningsordning, men det vil vi gerne gøre med udgangspunkt i, hvordan man kan få ordentlig information.
Det synes vi er yderst relevant.
Anders Kronborg (S), 2022-05-12:
Tusind tak til fru Mette Hjermind Dencker.
Jeg havde nu ikke troet, at jeg på nogen måde skulle tage ordet i dag, men jeg må sige det sådan, at jeg er blevet meget, meget i tvivl om, hvad Dansk Folkeparti mener.
Han har jo været meget aktiv i kampen for netop et klimamærke.
Jeg står her med en artikel dateret tilbage til den 13. september 2019, hvor der står i overskriften på DR's hjemmeside: »DF vil have klimamærker på alle varer«.
Og så siger hr. Morten Messerschmidt til DR: »Det er der nogen, der har sagt.
Men i forhold til, at forbrugerne så vil være i stand til på et oplyst grundlag at træffe et klimabevidst valg, vil der være rigtig meget værdi i det«.
Nu siger ordføreren, at det er dumt at lave et klimamærke, så jeg vil bare spørge: Hvem skal man stole på i Dansk Folkeparti – ordføreren eller hr. Morten Messerschmidt?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-05-12:
Vi står med citater, der er et år gamle, fra forskellige socialdemokratiske ministre, der syntes, at det var rigtig, rigtig dumt, hvis vi gik ud og afskaffede forsvarsforbeholdet, og i dag mener man noget andet.
Så hr. Anders Kronborg må have forståelse for, at man sagtens kan ændre sin holdning, og den holdning, jeg har fremført her i dag, er Dansk Folkepartis holdning.
Anders Kronborg (S), 2022-05-12:
Jeg har stor forståelse for, at man kan udvikle sig over tid, og det tror jeg mange politikere har gjort, men jeg synes også, at man har en forpligtigelse til at redegøre for det.
Nu hørte vi f.eks. den anden dag i salen, at hr. Morten Messerschmidt ville have udenrigsministeren op og redegøre for det, og det gjorde udenrigsministeren.
Så jeg vil bare spørge Dansk Folkepartis ordfører, som jeg går ud fra er den rette til at redegøre for det: Hvad har præcis gjort, at Dansk Folkeparti så markant har skiftet holdning i det her spørgsmål?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-05-12:
Vi mener det, som jeg har fremført her, nemlig at vi gerne vil være med til at oplyse forbrugeren.
Vi vil gerne være med til, at forbrugerne træffer gode valg på baggrund af en god oplysning; vi mener bare ikke, at det skal være på baggrund af klimamærket.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-05-12:
Hvis man nu tog noget frossent kød fra kvæg, som havde gået på nogle permanente græsarealer et eller andet sted i Sydamerika, hvor der ikke var sket noget skovfældning dér inden for de sidste 100 år, og så sejler det kød til Danmark, kontra at man har noget oksekød fra f.eks. en malkekvægsbesætning, hvor de måske får et par kilo importeret soja hver eneste dag, er ordføreren så helt sikker på, at det danske hakkede kød er bedre end det importerede?
Det er jo den slags ting, som forbrugerne egentlig har brug for at vide.
Men vi har jo ikke brug for at have et klimamærke, der ligesom siger, at det er godt at spise kød.
Marie Bjerre (V), 2022-05-12:
Det her illustrerer jo egentlig bare meget godt, at vi har brug for noget pålidelig data, for jeg har jo ikke noget data at henvise til.
Det er det, jeg kan læse at flere eksperter har sagt, men i forhold til om det er rigtigt, har jeg jo ikke nogen officielle tal at henvise til, for vi har ikke den her officielle klimadatabase.
Problemet er jo lige nu, at det kan vi ikke.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-05-12:
Men vi kan med sikkerhed sige, at oksekød har en ekstremt høj klimabelastning, og vi skal jo have en vis mængde protein i kroppen om dagen, ca. 1 g pr. kilo legemsvægt, når man er fuldt udvokset og ikke dyrker ekstremsport, og det kan man jo få på mange måder.
Hvad er det, man ville komme frem til, hvis der skulle være differentierede mærker på oksekød?
Hvis man vælger sine proteiner fra noget plantebaseret, har vi bare en ekstremt lavere klimabelastning.
Er det ikke nok, at vi bare har den kategori at vælge imellem – oksekød kontra nogle planteproteiner?
Marie Bjerre (V), 2022-05-12:
Det, jeg mente med andre data, handlede om, at der jo er nogle, der plæderer for, at man skal hive andre ting ind i sådan en klimamærkning, og at det ikke kun skal være klimahensyn.
Det kan være dyrevelfærd eller bæredygtighed eller noget helt tredje eller fjerde.
Og det, jeg gerne vil spørge ordføreren om, er, om han er enig i, at sådan et klimamærke bliver nødt til rent at forholde sig til noget, der er klimarelateret, for at få klimaaftrykket.
Jeg tror ikke på, at vi bare holder op med at spise kød.
Vi bliver nødt til at give en tilskyndelse til, at man så vælger det, der er mest klimavenligt.
Anders Kronborg (S), 2022-05-12:
Tusind tak.
I politik er der to slags fugle: Der er dem, der er på taget, og der er dem, man har i hånden.
Jeg synes, at dem, man har i hånden, er dem, der er allerbedst, for så ved man, at tingene bliver til noget.
Og nu har fru Marie Bjerre jo i forbindelse med den her, synes jeg, i øvrigt gode debat – og den har jeg ikke på nogen måde tænkt mig at ødelægge – interesseret sig rigtig meget for historieskrivningen.
Så jeg kunne godt tænke mig at stille fru Marie Bjerre det helt enkle, klare og tydelige spørgsmål: Var det en fejl, at hr. Jakob Ellemann-Jensen, da man i 2018 diskuterede et klimamærke, sagde, at det havde han ikke penge til?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-05-12:
I Dansk Folkeparti er vi bestemt ikke modstandere af viden; det handler bare om, hvordan vi skal få den viden.
Og der mener vi, at der, hvor man kan søge information, skal man gøre det, og når det er nogle enkelte klistermærker med et eller andet tal, som de fleste ikke forstår, så kan det faktisk forvirre mere, end det kan gavne.
Og det ser man også nogle steder.
F.eks. når McDonald's skilter med, hvor meget CO 2 -udledning der er, så forstår folk ikke, i forhold til hvad der er tale om.
Hvad betyder det tal?
Og i forhold til hvad?
Så det er der, hvor jeg mener, at informationen gør os dummere.
Der er andre måder, vi kan søge den information på.
Mona Juul (KF), 2022-05-12:
Tak for det.
Og tak til ordføreren.
Jeg tror, at man skal være meget opmærksom på, at første gang det statskontrollerede økologiske varemærke kom på banen, var der sikkert også nogle, der var modstandere af det, og der var sikkert også nogle, der syntes, at Svanemærket var en dårlig idé, men det har jo vist sig, at det faktisk var rigtig god forbrugeroplysning, som var med til at vejlede.
Det er ikke alle danskere, der går ind og søger online; det er faktisk ikke alle danskere, der har den mulighed, og vi tror faktisk, det er rigtig vigtigt, at man netop ikke tænker på det her som et klistermærke, men at man netop tænker på det som en information, en forbrugerinformation, som folk, hvis de er mere interesseret, kan gå ind og søge på, hvis de har lyst til det.
Men informationen skal selvfølgelig være på produktet i købssituationen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren nogle gange har tænkt over, at det jo godt kunne være, at det var den der kogeopskrift nr. 102, der rent faktisk gjorde udslaget, og at det derfor lige præcis er viden, der er vejen frem.
Erling Bonnesen (V), 2022-05-12:
I sidste uge, tror jeg det var, havde vi også en fødevaresag på her i Folketinget, og da svarede ordføreren også på mit spørgsmål om, hvorvidt det var Enhedslistens mål stort set at få udraderet den animalske produktion i Danmark, og hvis jeg ikke husker helt forkert, svarede ordføreren, at det måske ikke var en fuldstændig udfasning, i hvert fald ikke lige med det samme, men at det skulle reduceres kraftigt.
Så vil mit spørgsmål jo også være, om det sådan er Enhedslistens strategi nu her i forbindelse med arbejdet med klimamærket ligesom at bruge klimamærket til at bekæmpe den animalske produktion, eller om det mere er en fuldstændig reel, god forbrugeroplysning.
Hvad er egentlig Enhedslistens strategi i det her?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-05-12:
Dyrevelfærd har jo noget med etik af gøre.
Det kan man jo godt lave mærkningsordninger for, og det er der også allerede.
Men jeg kan sagtens følge, at vi skal have et klimamærke, som har hovedfokus på klima.
Så kan man jo have økologimærket ved siden af, og man kan også have nogle dyrevelfærdsmærker.
Men der er jo også nogle koncepter, der ligesom giver løsningen, f.eks. det økologiske mærke.
Marie Bjerre (V), 2022-05-12:
Ordføreren.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-05-12:
Der er da rigtig mange positive effekter af at konsumere mindre animalsk.
Det er der jo klimamæssigt, og det er der også, når vi skal nå i mål med vandrammedirektivet og reducere vores kvælstofforurening af havene, som hovedsagelig kommer fra landbruget.
Det er altså nemmere at komme i mål med det, når man har færre husdyr.
Så er der det sundhedsmæssige ved at ændre sin kost.
Der er rigtig meget at hente.
Nogle mener, at det er 12 mia. kr. om året i sparede sundhedsomkostninger, hvis alle bare fulgte klimakostrådet, og man kan jo vælge at gå endnu videre, og så vil det være et større beløb.
Men vi har altså ikke sådan en skjult dagsorden om, at vi nu tager klimamærket for at nakke det traditionelle landbrug.
Der er vi altså ikke.
Så onde er vi ikke.
Men vi har en klar strategi for, at vi skal reducere den animalske produktion, og en halvering af den animalske produktion som et første skridt kunne jo sådan set være meget vigtigt.
Og det er også vigtigt for os, at hele landbruget bliver lagt om til økologi, og det har jeg sagt mange gange fra den her talerstol.
Så det er der ikke noget nyt i.
Der er ingen skjulte dagsordener.
Erling Bonnesen (V), 2022-05-12:
Nej, der er ingen skjulte dagsordener.
For så kan jeg godt forstå, at Enhedslisten ikke vil være med til at gå ind og kigge på at få differentieret – kan vi sige – inden for produktkategorien.
For så vil man jo netop være med til at understøtte den danske animalske produktion, også svinekødsproduktionen og oksekødsproduktkionen, for den er jo bedre end at vælge det udenlandske, og det er det, Enhedslisten ikke vil have.
Man vil jo tværtimod af med den animalske produktion, husdyrproduktionen, i Danmark, og det er jo derfor, at man ikke vil gå i detaljer omkring de forskellige andre ting.
Men tak for det, det var sådan set et klart svar.
Så ved jeg da, hvor vi har Enhedslisten.