runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2019-12-11:
Det er jo lidt, som om man tror, at Jorden går under.
Det er bare underligt, at det, vi har rullet tilbage, var det, der gjaldt, da man selv havde regeringsmagten.
Altså, det er jo det, vi gør.
Derfor kan man sige, at vi så tilmed – modsat af, da man selv havde regeringsmagten – finder en bedre måde, synes jeg i hvert fald, at bruge pengene på, nemlig til at investere i unges uddannelse.
Og det er det, der er den afgørende forskel.
Vi har sagt lige fra starten, at vi var imod den her skattelettelse, fordi vi hellere vil bruge det på, at vi kunne sikre, at unge kunne få en bedre uddannelse og dermed være klar til at træde ind på det arbejdsmarked, som er præget af en hård kamp hver eneste dag for at sikre, at man kan få vækst og fremgang.
Men det kræver, at uddannelserne bliver bedre.
Socialdemokratiet og regeringen har en interesse i at have en stabil erhvervsstruktur.
Der spiller kapitalfonde selvfølgelig også en rolle.
Det ved man, hvis man kigger på, hvad de laver.
Jeg føler mig ret overbevist om, at store dele af fremtidens erhvervspolitik og vækstmuligheder ligger i det, der er det samlede udkomme af den øvelse, som vi har startet nu, hvor vi jo i høj grad styrker rammevilkårene for at drive virksomhed i Danmark.
Eksempelvis ved at investere i unges uddannelse, eksempelvis ved at løfte arbejdsmarkedsuddannelserne, eksempelvis ved at sikre et spor, som nu allerede er internationalt berømmet, når det handler om grøn omstilling af vores samfund.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-11:
Vi behandler jo her en udmøntning af finansloven – en finanslov, som hæver ydelser til de udlændinge, som bl.a. er på integrationsydelsen.
Altså, man sikrer, at der er gratis danskundervisning for udlændinge.
Jeg tror, det er 150 mio. kr.
Man sikrer, at udlændinge kan få dagpenge efter 1 år i Danmark, og det er virkelig ikke småpenge, som man har med at gøre i den her finanslov, som skatteministeren også rigtigt siger.
Derfor er man så nødsaget til at hæve beskatningen på familieejede virksomheder med 1 mia. kr., hvilket gør, at der kommer færre investeringer og færre arbejdspladser.
Og i øvrigt er det ikke bare en skattestigning til de allerrigeste, for det skyldes jo, at den tidligere socialdemokratiske regering fjernede formueskattecirkulæret, hvilket gjorde, at vurderingerne steg voldsomt.
Nu får man så også en meget højere beskatning, og det får så ikke nogen konsekvenser.
Men kan ministeren ikke bare bekræfte koblingen og sige, at de her penge er til alle de udlændingelempelser, man har lavet i finansloven.
Det er virkelig ikke småpenge; det giver jeg ministeren ret i.
Det er dyrt at lave sådan nogle tiltag, og derfor er man nødt til at lave sådan en skattestigning.
Morten Bødskov (S), 2019-12-11:
Det her bliver lavet, fordi vi er uenige i den prioritering, den tidligere regering havde.
Vi er uenige i det, som Dansk Folkeparti også var med: at give særlig de store virksomhedsejere, hvis de sender virksomheden i arv så at sige, en meget, meget stor skattelettelse.
Vi har jo, også hr. Dennis Flydtkjær, oplevet, hvad det var for en kampagne, der blev sat i værk, inden det her kom til verden.
Altså, det er jo ikke første gang, man har gjort det her forsøg.
Og hvem var det, der kørte den kampagne?
Og hvem er det, der kører kampagnen nu?
Det er jo dem.
Og det er vi bare uenige i, og derfor er vores synspunkt, at i stedet for i særlig grad at giver nogle udvalgte store virksomheder en meget, meget stor skattelettelse, hvis de bliver sendt i arv, mener vi, at pengene er bedre brugt på at investere i unges uddannelse, løfte vores forskningsbevillinger, styrke det grønne, sikre, at dansk erhvervsliv kan få nye vækstbetingelser, og sikre nye arbejdspladser her.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-11:
Jeg er helt med på, at vi prioriterer forskelligt; Socialdemokraterne prioriterede udlændingelempelser i finansloven – og vi havde nok prioriteret noget andet.
Spørgsmålet er, om der overhovedet var tale om den her store skattelettelse, som man siger.
For tilbage i 2015 fik man rigtig mange millioner kroner i kassen, fordi man hævede vurderingen for virksomhederne ved at fjerne formueskattecirkulæret.
Altså, man øgede beskatningerne for virksomhederne; vi sænkede så satsen for at annullere det igen.
Hvor er den store skattelettelse henne i det?
Vi brugte de penge, vi fik ind på den stigning, som Socialdemokraterne vedtog, til at sænke satsen.
Det er da ikke nogen stor stigning.
Jeg vil også bare opponere imod, at det kun skulle være store virksomheder, der får noget ud af det her, for det er også landbruget, tømrermesteren eller en lille engrosvirksomhed, og det kan være alt muligt andet.
Det er ikke kun en kæmpe virksomhed, der får noget ud af de her generationsting.
Det er sådan set alle familieejede virksomheder.
Morten Bødskov (S), 2019-12-11:
Derfor gør vi jo også, som Det Økonomiske Råd anbefaler, altså indfører en henstandsordning eksempelvis for netop at sikre, at der kan komme ro om arvebeskatningen på det her område.
Det er den henstandsordning og særlige retskrav med til at sikre.
Så derfor er der jo mange initiativer i gang, som er med til at understøtte, at vi fortsat kan have et stærkt og levedygtigt dansk erhvervsliv.
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-12-11:
Tak til formanden.
Og tak til ministeren for talen.
Men vi har i hvert fald været i gang med at tale om forsimplingsudvalg, og vi har talt om skat på mobiltelefoner og meget andet.
Og i den forbindelse har ministeren samtlige gange forsikret mig og alle andre om, at der bliver lyttet, der bliver hørt på, der bliver set til erhvervslivet, fagorganisationer og mange andre.
Og så er jeg lidt forvirret her.
For lige netop i forbindelse med det her forslag om en højere afgift på generationsskifte er der jo en række fagforeninger, en række fagforbund, en række erhvervsorganisationer, der kraftigt advarer mod netop det her forslag.
Tror ministeren, at de føler sig hørt i det her tilfælde?
Morten Bødskov (S), 2019-12-11:
Det er helt klart min opfattelse.
Og det er jo derfor, at vi har gennemført det, som også Det Økonomiske Råd har anbefalet, altså et retskrav på en henstandsordning og jo altså med en markedsrente over 30 år, som er med til at give tryghed omkring den, hvad kan man sige, øvelse, man skal igennem, hvis man vil sende en virksomhed i arv.
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-12-11:
Jeg må indrømme, at jeg stadig væk er lidt forvirret.
For i forhold til de artikler, man læser, og de mennesker, man taler om, er det jo fra den her uge.
Så derfor er jeg lidt forvirret, når en række fagforbund, en række fagforeninger og en række erhvervsorganisationer siger, at det her vil koste arbejdspladser, at det her vil gøre ondt på danskejede familievirksomheder.
Mener ministeren så virkelig, at de føler sig set, hørt og lyttet til?
Morten Bødskov (S), 2019-12-11:
Jeg har i hvert fald kunnet notere mig, at flere af dem, der har udtalt sig, honorerer regeringen for, at vi har valgt at give et retskrav på en henstandsordning i op til 30 år.
Så er der også flere af de fagforbund, som har været fremme i debatten, som jo i særlig grad er glade for, at regeringen gør op med de store besparelser, som den tidligere regering gennemførte på uddannelsesområdet, og som jo ikke mindst rammer mange uddannelser i vores såkaldte udkantskommuner, som rammer vores ungdomsuddannelser, og som jo har været kimen til, at dansk erhvervsliv har efterspurgt større investeringer i uddannelse.
Det er det, vi honorerer nu.
Og der må jeg sige, at på bundlinjen står jo bare en politisk uenighed: Vi vil hellere bruge penge på uddannelse, og andre vil hellere bruge dem på nogle store skattelettelser til nogle helt særlige store virksomhedsejere.
Og det er jo fair nok, men der står valget.
Ulla Tørnæs (V), 2019-12-11:
Det kan jeg bekræfte.
Vi er dybt, dybt uenige om de prioriteringer, som ligger til grund her, og jeg tror, ministeren skal se det sådan, at Venstres engagement her virkelig bunder i en politisk uenighed, men også en bekymring for de 850.000 arbejdspladser i de familieejede virksomheder.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge ministeren, når nu ministeren siger, at det bunder i en politisk uenighed, om ikke ministeren trods alt er enig i, at for os og også for den nuværende regering er det vigtigt at sikre, at vi kan fastholde og allerhelst udbygge antallet af arbejdspladser i Danmark?
Morten Bødskov (S), 2019-12-11:
Det giver sig selv, og det er også det, der er regeringens politik.
Det er derfor, at vi har lavet, hvad der vel kan siges at være en af verdens mest ambitiøse klimaplaner.
Der er imponerende opbakning fra de store lokomotiver samt små og mellemstore virksomheder til de nye klimapartnerskaber med løft af forskningsindsatsen og løft af uddannelsesindsatsen.
Alt det her handler jo om, at vi skal sikre, at dansk erhvervsliv har de bedst mulige vækstbetingelser, også fremover.
Ulla Tørnæs (V), 2019-12-11:
Men kan ministeren så garantere, at der ikke vil være en eneste af de 850.000 arbejdspladser, som bliver nødsaget til enten at flytte ud af landet eller lukke forårsaget af de ændringer, der lægges op til med lovforslaget her?
Morten Bødskov (S), 2019-12-11:
Ministeren kan garantere, at regeringen gør alt, hvad den overhovedet kan, for at sikre de bedst mulige vækst- og udviklingsmuligheder for dansk erhvervsliv.
Det er derfor, vi foretager nogle ret store prioriteringer, som understøtter det, som dansk erhvervsliv også lever af, nemlig uddannelse, forskning, den grønne fremtid og opkvalificering af lønmodtagerne på arbejdsmarkedet.
Det er det, der er regeringens dagsorden, og det er deri, den politiske uenighed jo selvfølgelig også består, og det tror jeg også vi er enige om.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-11:
Det er jo lidt mærkeligt at sige sådan noget med, at det lidt lyder, som om hr. Ole Birk Olesen vil have et job hos kapitalfondene.
Det lød da overhovedet ikke sådan.
Det er da i skatteministerens fantasi, at sådan noget foregår.
Skatteministeren må have en meget levende fantasi.
Men spørgsmålet består jo: Er skatteministeren enig i, at det her formentlig betyder, at flere virksomheder vil overgå fra at være familieejede til at være ejet af kapitalfonde?
Og vil det ifølge skatteministeren være en glædelig udvikling?
Morten Bødskov (S), 2019-12-11:
Det lyder, som om det er lige før, at hr. Ole Birk Olesen har tænkt sig at følge i hr. Henrik Sass Larsens fodspor og måske ser nye jobmuligheder, men det ved jeg ikke – nok om det.
Der er jo ikke de hensigter.
Vores hensigter er helt enkle, nemlig at vi mener, at der er brug for at bruge pengene anderledes.
Vi mener, det er bedre for dansk økonomi, at vi kan investere i uddannelse, at vi kan løfte vores velfærd, at vi kan sikre, at der er penge til en markant grøn omstilling, som giver dansk erhvervsliv nye muligheder, at vi kan løfte arbejdsmarkedsuddannelserne.
Det er det, vi bruger pengene på, og det tror vi er bedre end at give en skattelettelse i særlig grad til nogle af de største virksomhedsejere i Danmark.
Det er jo det, diskussionen hele tiden har handlet om, nemlig at den er og var skæv, og at regningen blev betalt gennem besparelser på velfærden og på uddannelserne.
Jeg ved godt, at Liberal Alliance synes, det er fint.
Det er vi bare uenige i.
Eva Kjer Hansen (V), 2019-12-11:
Hvor er det trist at skulle høre ministeren stå og være stolt af at skabe ringere vilkår for de familieejede virksomheder, der immer væk står for 850.000 arbejdspladser.
For Det Radikale Venstre gav jo udtryk for, at de ønsker at følge de her nøje.
Derfor spørger jeg, om ministeren vil give tilsagn om det, og om det vil blive indarbejdet i lovforslaget.
Morten Bødskov (S), 2019-12-11:
Jeg tror, at det vil være svært direkte at indarbejde det i lovforslaget, og det tror jeg også at fru Eva Kjer Hansen ved.
Men jeg og regeringen vil også i forlængelse af det ekspertudvalg, som vi nu nedsætter, og som godt nok handler om værdiansættelse, selvfølgelig følge det her område.
Det er jo det, der bliver sagt.
Derfor har OECD jo rent faktisk anbefalet, at man ruller det, man gjorde under den tidligere regering, tilbage.
Det er det, vi gør nu.
Det tror vi er en langt bedre fremtid – også for dansk erhvervsliv.
Det er vi sådan set glade for at de også selv synes er rigtig godt.
Eva Kjer Hansen (V), 2019-12-11:
Det er jo herligt at høre ministeren mene, at det ingen konsekvenser har, at man nu laver en skattestigning på 1 mia. kr. Hvad vil ministeren gøre for at imødekomme Det Radikale Venstre og sørge for en afrapportering?
Er det halvårlig afrapportering, i forhold til hvordan det går med ejerforhold og medarbejderstaben?
Eller hvordan har ministeren tænkt sig at imødekomme Det Radikale Venstres krav og ønske på det her område?
Jeg spørger jo, fordi vi simpelt hen er interesseret i at kunne følge, hvad konsekvenserne af regeringens politik er.
Morten Bødskov (S), 2019-12-11:
Den er Folketinget jo altid velkommen til at spørge til, og fru Eva Kjer Hansen ved også godt, at det må man gerne.
Så selvfølgelig er en dialog om det her og et samarbejde om det her.
Det kommer vi selvfølgelig til at følge og diskutere løbende.
Det er klart.
Anni Matthiesen (V), 2019-12-11:
I forlængelse af det kunne jeg godt tænke mig at spørge om noget.
Det vil sige, at det, vi hører, er, at der er indgået en mundtlig aftale mellem regeringen og bl.a. Radikale Venstre om, at man vil følge op på lovgivningen her, som man vedtager.
Morten Bødskov (S), 2019-12-11:
Nej, det er der ikke.
Vi har lavet et ekspertudvalg, som skal se på værdiansættelsen og på, hvad den kan føre til.
Det er det, vi har lavet en aftale om.
Det er lavet i dag.
Men det er da klart, at man som led i regeringens økonomiske politik da drøfter konsekvenserne af de valg, der træffes, og at man drøfter, hvordan dansk økonomi udvikler sig i ly af, at der er lavet en finanslovsaftale.
Det håber jeg virkelig ikke er ubekendt for folk, som de sidste 14 ud af 18 år har siddet i regering her i Danmark.
Det håber jeg ikke.
Anni Matthiesen (V), 2019-12-11:
Ministeren sagde, at det er de særlig velstillede grupper i vores samfund, som nu skal til at betale mere.
I forlængelse af det vil jeg egentlig gerne spørge ministeren, om ministeren ikke kan bekræfte, at langt, langt de fleste af de her familieejede virksomheder jo er små eller forholdsvis mindre virksomheder, og at de jo også kommer til at blive ramt rigtig hårdt, og at det også kan få den konsekvens, at der bliver færre arbejdspladser her i landet.
Morten Bødskov (S), 2019-12-11:
Vi deler som sagt ikke den bekymring.
Vi læner os op ad det, som både OECD og Det Økonomiske Råd har sagt.
Det Økonomiske Råd anbefaler jo så også, at man laver en henstandsordning, som vi jo så giver et retskrav på og forlænger til 30 år.
Det betyder, at der i hvert fald dér er en likviditetsmæssig sikkerhed for, at man kan betale den her forøgede afgift tilbage.
Men det er jo klart, at når den tidligere regering nedsatte procenten, som man gjorde, så er der en markant forskel på, om det er den lille virksomhed, eller det er den meget, meget store virksomhed, som går i arv.
Derfor er det, at det her er skævt.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-11:
Ministeren siger, at det ikke går ud over virksomhedernes konkurrenceevne, og at det ikke går ud over beskæftigelsen.
Det kunne jeg godt lige tænke mig at få uddybet lidt – ikke ved at ministeren henviser til nogle andre, der også mener det, men ved at ministeren forklarer os, hvordan det ikke går ud over konkurrenceevnen og beskæftigelsen i virksomheder.
Hvis en lille virksomhed, eksempelvis en håndværker, som har en omsætning på måske et par millioner kroner og en værdi på måske 10 mio. kr., skal hive 2-3 mio. kr. ud af virksomheden for at betale den her arveskat, hvordan går det så ikke ud over den virksomheds konkurrenceevne og beskæftigelsen?
For det forekommer umiddelbart mere logisk at sige, at det nok går ud over konkurrenceevnen, hvis man får en millionregning og er en lille virksomhed.
Morten Bødskov (S), 2019-12-11:
Altså, eksemplerne kan vi altid diskutere, og dem kan vi også diskutere i udvalgsarbejdet.
Men jeg vil dog alligevel sige, at det, som førende samfundsøkonomer, der har beskæftiget sig med det, har sagt – og de svar, der er blevet givet fra ministeriets side under den tidligere regering, som også Enhedslistens ordfører brugte i sin tale – synes jeg bare nuancerer det billede, som Rasmus Jarlov her benytter – pænt sagt.
Jeg tror bare, at vi er nødt til også at erkende, at vi nogle gange bare er politisk uenige.
Altså, vi har sagt lige fra starten, at vi mener, det var en meget skæv skattelettelse, som især gav meget store summer, hvis man skulle sende store virksomheder i arv.
Det er jo fair nok, at I vil det; sådan er politik jo.
Vi har bare en anden holdning.
Vi synes, at de penge skal bruges på unges uddannelse frem for at fortsætte de besparelser, som I gennemførte.
Og for bare lige at sige, at det ikke er småpenge, vi taler om: Hvis vi skulle fastholde de besparelser, som I gennemførte på uddannelserne, så skulle vi finde 700 mio. kr. Altså, der skulle spares 700 mio. kr.
hvert år.
Og det er det, vi bruger de her penge til.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-11:
Måske er det for abstrakt for ministeren at forholde sig til, at der findes nogle rigtige virksomheder, som skal betale de her beløb.
Jeg ved ikke rigtig, hvordan jeg kan stille spørgsmålet på en anden måde, men jeg kan jo prøve med at spørge: Hvis nu skatteministeren selv fik en regning på 2-3 mio. kr., som han skulle betale af sin privatøkonomi, ville det så gå ud over hans privatøkonomi, eller ville det være ubetydeligt for skatteministerens egen privatøkonomi?
Altså, der er jo mange små virksomheder, hvor ejeren har en meget mindre indtægt, end skatteministeren har i løn, og hvor man får en regning på 2-3 mio. kr., så hvordan ville det være for skatteministeren selv at få en regning på 2-3 mio. kr. –
ville det ud over hans økonomi, eller ville det være ligegyldigt?
Morten Bødskov (S), 2019-12-11:
Jamen svaret giver jo sig selv.
Det ved hr. Rasmus Jarlov selvfølgelig også godt.
Den tidligere regering fik et mindreprovenu ved at sænke afgiften, og det gav man så som skattelettelser.
Vi får ved at hæve afgiften selvfølgelig et merprovenu, som vi så bruger på at investere i unges uddannelse, for vi tror, det er bedre for dansk økonomi nu og her og på langt sigt.
Det er derfor, vi gør det.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-11:
Det var da godt, at hr. Rasmus Jarlov endelig fik trukket det svar ud af skatteministeren, at det selvfølgelig kommer til at gå ud over de virksomheder, som skal lægge den her forhøjede arveafgift.
Det er dejligt, at man en gang imellem kan få skatteministeren til at sige rigtige ord, som kan forstås.
Der er også nogle, der vinder på det.
Jeg står her med en overskrift fra Dagbladet Børsen, som lyder: »Kapitalfonde kan vinde på højere arveafgift: »Det giver nogle opkøbsmuligheder««.
Det er klart, det er også et resultat af det.
Er det det, der er målsætningen?
Det ligner jo en tanke, når nu man ved, at kapitalfondenes nye direktør er skatteministerens gamle ven og allierede gennem årtier, nemlig tidligere folketingsmedlem og tidligere minister fra Socialdemokratiet hr. Henrik Sass Larsen, som var udset til at være finansminister, og som har været med til at udvikle den her politik og nu sidder derovre, hvor de eneste mennesker, som nyder godt af den her beslutning, sidder.
Har det spillet ind?
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-12-11:
Tak, fru formand.
Men der holder enigheden så også op, for det skal finansieres.
Og den måde, vi gerne vil finansiere det på, er bl.a., ved at der er vækst i Danmark, ved at der er udvikling og beskæftigelse, ved at der er vareeksport osv.
Det sker ikke rigtig med det, som SF lægger op til.
Tværtimod kan vi jo se, at det på den her måde er et frontalangreb på mange af de virksomheder, hvor mange tusinde danskere har deres årlige indkomst, og det er folk, der er ansat i de her familieejede virksomheder rundtomkring i alle egne af Danmark.
Har Socialistisk Folkeparti virkelig ikke nogen som helst form for skrupler i forhold til at holde hånden under og forsvare lønmodtagere, som er ansat i de her virksomheder?
Carl Valentin (SF), 2019-12-11:
Det er god socialistisk politik, for jeg synes, at 15 pct. sådan set er et meget retfærdigt niveau.
Vi har tidligere haft et højere niveau, end vi har nu.
Nu får vi det op på 15 pct., og det er nogle penge, som vi kan bruge på at styrke vores velfærd.
Der var en masse gode initiativer i finansloven, som jeg nævnte før, og det er sådan set socialistisk politik for mig.
Jeg synes, det er vigtigt, at de bredeste skuldre bærer det tungeste læs, og jeg synes, det er centralt, at vi får investeret i vores velfærd.
Det gør vi med den her finanslov, og derfor synes jeg, det er god politik.
Kathrine Olldag (RV), 2019-12-11:
Det har vi ikke tænkt os.
Først og fremmest har jeg svært ved at genkende den kurs, som hr. Rasmus Jarlov sætter op, det er i hvert fald ikke noget, som vi på nogen som helst måde har tænkt os at sætte kompasset efter.
Den anden del om arbejdsudbuddet: Som finansloven ligger, er det tab, der er på arbejdsudbuddet, for Radikale Venstre at se under bagatelgrænsen.
Der mener vi ikke at vi har ramt noget kritisk punkt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-12-11:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at det har været svært for Dansk Folkeparti at skulle sidde og heppe på Det Radikale Venstre i forbindelse med en finanslovsforhandling, men det har vi jo vitterlig gjort.
For det er jo absurd.
Vi har tidligere været inde på fugle på taget, og ordføreren er jo også lidt inde på det og nævner i øvrigt selv fuglen, og det er jo den her meget omtalte ekspertgruppe, som man i Det Radikale Venstre mener at have fået som en form for gulerod, i forhold til at man så kan gå ind og kigge mere på værdiansættelsen, i stedet for at man alene kigger på skøn.
Men det er jo en fugl på taget.
Det er simpelt hen noget, der bare kommer til at blomstre i tid og omkostninger, men det kommer ikke til at medføre nogen forbedringer for virksomhederne.
Derimod var det jo formueskattekursen, som vi også har diskuteret tidligere, som Det Radikale Venstre burde have kigget på, men det valgte man så ikke at gøre.
Så hvad har De Radikale egentlig fået ud af at gå med i det her og høste denne meget dyrekøbte erfaring?
Kathrine Olldag (RV), 2019-12-11:
For os er det altså en fugl i hånden.
Men vi havde da ganske rigtigt gerne set det, som arbejdsgruppen skal nå frem til det næste års tid, landet allerede i forhandlingerne.
Men der vælger vi altså at lægge det ud til fagfolk, for det er jo et kompliceret område, og vi vil gerne have indrammet så præcist og objektivt som overhovedet muligt, hvad det er for nogle kriterier.
Og som jeg også har sagt tidligere, handler det her for os ikke om satsen, altså de 15 pct.
Det her handler for os om sikkerheden i generationsskiftet, om man kan lægge planer for det eller ej.
Det er gået fra 6 til 12 måneder, så der har vi fået en forlængelse af den periode; vi har fået en arbejdsgruppe; vi har fået en henstandsordning og et retskrav på henstandsordningen på 30 år – det er alligevel lang tid til at kunne afbetale på et generationsskifte, og det mener vi at man måske nok burde kunne klare.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-12-11:
I alle deres revisionsprotokoller skal der 30 år frem stå, at de har sat penge til side – et stigende beløb år for år – som er indisponible i forbindelse med andre iværksætterinitiativer og fremdriftsinitiativer inden for virksomheden.
Det er jo absolut ikke nogen god ting, som De Radikale har fået ind i den her aftale.
Jeg vil gerne stille et klart spørgsmål, som jeg ikke fået svar på fra Socialdemokraterne, men som De Radikale måske kan svare på: Frygter Radikale Venstre ikke, at der kommer mange af de her kontrollerede konkurser på baggrund af den her tredobling af afgiften?