runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2020-10-08:
Jeg vil i hvert fald bestræbe mig på at have et åbent sind.
Jeg tør ikke svare fyldestgørende på, præcis hvordan vi skal gribe det der arbejde an, men jeg vil gerne have lov til at slå fast, at jeg føler mig mindst lige så forpligtet på biodiversiteten, som jeg gør på klimaet.
Vi har ikke råd til at gøre det hele på en gang, og det er jo ikke mindst regeringens lod at gøre opmærksom på, at vi også skal have pengene til at passe.
Men jeg tror, vi kan tage nogle af de næste skridt på biodiversitetsområdet, nogle markante næste skridt på klimaområdet – bare så det også er sagt, at det ikke er, fordi vi er gået væk fra vores ambitioner, ej heller på det her område.
Ulla Tørnæs (V), 2020-10-08:
Nu kan en statsminister jo ikke vide alt om alting, og derfor vil jeg bare i al stilfærdighed anmode statsministeren om at få en lille indføring i, hvordan de videregående uddannelser finansieres, af sin uddannelsesminister.
Nå, men det var egentlig ikke det, jeg ville spørge ind til.
Jeg vil derimod gerne vende tilbage til det spørgsmål, som fru Sophie Løhde stillede.
Jeg må nok tilstå, at der ikke kom noget særlig godt svar fra statsministeren, og det er jo en alvorlig sag, hvis man ikke kan stole på, hvad statsministeren siger.
Statsministeren sagde jo klart og tydeligt på nationalt tv i maj måned, at det ville være et mærkværdigt svar til danske virksomheder i en krisesituation at benytte sig af skattestigninger.
Så derfor vil jeg gerne stille det samme spørgsmål, som fru Sophie Løhde stillede, nemlig: Hvordan kan det så være, at statsministeren giver lige præcis det svar til de mange virksomheder, som kæmper for at overleve krisen, som vi alle er vidner til?
Mette Frederiksen (S), 2020-10-08:
Det er jo ret vigtigt for den her debat, at vi ikke bilder nogen danskere ind, at den her gruppe ikke også kan skabe utryghed, hvis de var blevet placeret på øen Lindholm.
Der er jo en grund til, at alle borgere i Kalvehave virkelig, virkelig frygtede for den placering.
Helt til Vordingborg var folk bekymrede, ja, til Stege, op til Nyord, ud til Borre var folk bekymrede, for danskerne har jo regnet ud, at de her borgere ikke er nogen, man ønsker at have som nabo.
Nogle af dem er farlige, og der er begået alvorlig kriminalitet.
Jeg ville jo ønske, at de alle sammen ville blive sendt ud af Danmark med det samme, for de skal ikke være her.
Så vi skal passe på med at give danskerne et billede af, at det bliver mere trygt et andet sted.
Men vi har sagt til det lokalsamfund, der i dag huser dem, at vi skal have skilt grupperne ad, og som jeg sagde før, arbejder regeringen på at finde den løsning, og det er en opgave, som vi har lige foran os.
René Christensen (DF), 2020-10-08:
Tak for det.
Jeg vil gerne fortsætte lidt, for som statsministeren siger, skal vi jo flytte os, og vi skal ikke kun tale om det.
Jeg vil tale om noget helt andet, og det er tryghed.
Det har statsministeren talt meget om, og der har også været pressemøde i dag om det, nemlig at vi skal have trygheden tilbage.
Det tror jeg vi er mange der er enige i.
Det er også det rigtige, der bliver sagt.
I forbindelse med Udrejsecenter Lindholm har regeringen sagt, at det vil man ikke gennemføre, man vil gennemføre noget andet, men man er bare ikke kommet med noget alternativ.
Hvad angår de mennesker, der skulle være på Udrejsecenter Lindholm, taler vi faktisk om 100-125 mennesker, der skulle være plads til, og det skulle faktisk have været indviet i 2021, som er lige om lidt.
For bare lige at nævne nogle af de mennesker, vi taler om, er der faktisk 12 af dem, der er på tålt opholdt, der har begået voldtægt eller har gjort sig skyldig i voldtægtsforsøg; 8 har begået drab eller gjort sig skyldig i drabsforsøg; der er flere, der har begået krigsforbrydelser eller alvorlige forbrydelser i hjemlandet.
Det er dem, der går frit rundt nu.
Hvor skal de hen?
Og skaber det tryghed, at der ikke er kommet en afklaring på det?
Mette Frederiksen (S), 2020-10-08:
To ting.
Jeg tror, at det ville være godt med lidt mindre bekymring og lidt mere optimisme på det her område, for jeg mener, at Danmark har alle forudsætningerne.
Vi har befolkningen med os – der er et grønt mandat.
Vi har allerede en mere udviklet teknologi end mange andre.
Vi har fantastisk dygtige virksomheder, vi har nogle af verdens bedste lønmodtagere.
Vi er et af de lande, der har de allerbedste forudsætninger.
Tænk, hvis det, vi sendte ud herfra, ikke bare var en bekymring, men også var en reel optimisme, en handlekraft, en vilje til at få det til at ske.
Så kunne det jo være, at det smittede af på nogle af dem derude, som efterspørger det, og som er afhængige af de beslutninger, vi træffer her.
Jeg tror ikke på, at det er bekymring, der skaber klimaforandringer.
Jeg tror, det er handlekraft; jeg tror, det er vilje – og selvfølgelig også optimisme.
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-08:
Bekymringen kommer, fordi vi er ved at løbe tør for tid, og alle dem, som ved noget om det, mener ikke, at vi er kommet langt nok.
Altså, vi er jo nødt til at udtrykke vores bekymring, når vi føler den, og når den kommer fra ekspertisen.
Nu spørger statsministeren om, hvilke idéer de partier, som kræver et højt delmål i 2025, har til at nå målet; dem er Alternativet iblandt.
Vi ser gerne et delmål på 60 pct. Og det, som jeg gerne vil sige, er, når nu statsministeren spørger til idéer, at vores idé er en ensartet CO 2 -afgift i en grøn skattereform.
Hvad tænker statsministeren om det?
Sophie Løhde (V), 2020-10-08:
Tak for det.
Og tak til statsministeren for de afsluttende replikker her.
Jeg må sige, at når statsministeren mener, at man fremtidssikrer dansk økonomi ved at trække 10.000 mennesker ud af beskæftigelsen og hæve skatter og afgifter med et milliardbeløb, så bliver man en anelse bekymret for den fremtid, for det er jo i så fald et Danmark, der bliver fattigere, og som dermed har dårligere muligheder for at investere i den grønne omstilling, en god kræftbehandling og nogle af de andre ting, vi gerne vil.
Det, jeg egentlig gerne vil spørge statsministeren til, når nu statsministeren synes, at vi har snakket for lidt om corona her, er det løfte, som statsministeren gav danskerne på nationalt tv under corona, hvor der var en partilederdebat i maj måned, og hvor statsministeren om skattestigninger sagde, at det ville være et mærkværdigt svar til dansk erhvervsliv, der står i en rigtig, rigtig svær situation.
Og så er mit spørgsmål bare, hvorfor regeringen har valgt at gøre det stik modsatte af det, som statsministeren stod og lovede danskerne og danske virksomheder på nationalt tv i maj måned.
Mette Frederiksen (S), 2020-10-08:
Vi bliver nødt til at gå nogle år tilbage i historien, når det bliver sagt på den måde, som det bliver sagt på fra Venstres side.
I 2006 laver vi bredt her i Folketinget en aftale om velfærdsforliget.
Velfærdsforliget står på en meget, meget klar konstatering, nemlig at der er en efterløn, fordi om ikke alle, så i hvert fald en stor del af os godt vidste, at med en stigende pensionsalder, ville der komme for stor ulighed i pensionsalderen, og derfor skulle der være en efterlønsordning.
Den valgte Venstre så, må man sige, på ret brutal vis de facto næsten at afskaffe.
Det betyder, at en række mennesker, som i øvrigt i parentes bemærket er dem, der har gået på arbejde og betalt skat, for at mange af os, der er herinde i dag, overhovedet har kunnet komme i skole og få en uddannelse, nu ikke kan trække sig værdigt tilbage fra arbejdsmarkedet.
Det er det, vi retter op på.
Det er ikke alt muligt andet – det er det, at man sådan set fra Venstres side gik fra det, vi aftalte i 2006.
Sophie Løhde (V), 2020-10-08:
Altså, jeg spurgte statsministeren om noget, hun selv udtalte i maj måned på nationalt tv – et løfte til danskerne, til danske virksomheder om, at det midt i en stor og alvorlig økonomisk krise ville være, og jeg citerer statsministeren: et meget mærkværdigt svar, hvis man lod skatter og afgifter stige.
Og så spørger jeg bare helt simpelt: Hvorfor er det, at regeringen har valgt ikke at holde det løfte, man gav til danskerne og til danske virksomheder i maj måned, i så alvorlig en økonomisk krise ?
Mette Frederiksen (S), 2020-10-08:
Den skattestigning, fru Sophie Løhde bl.a. peger på, er jo ønsket fra vores side om et samfundsbidrag fra den finansielle sektor for at kunne finansiere det, vi talte om før.
Og jeg bliver faktisk oprigtig provokeret, når et spørgsmål om nogle af dem, der har knoklet mest i det her samfund, og som saftsuseme med krop og sjæl har bygget Danmark op, bliver til et spørgsmål om arbejdsudbud og ikke noget som helst andet.
Det, vi sagde før valget, gør vi også i dag.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-10-08:
Tak for det.
Det var sådan set bare en opfølgning på det spørgsmål, for jeg blev lidt overrasket.
Og hvordan kunne man så gøre det, hvis man er så inderligt imod det?
Mette Frederiksen (S), 2020-10-08:
Ja, det kan man jo af den enkle årsag, at danskerne tilbage i 2011 valgte, at flertallet for, at efterlønnen de facto skulle afskaffes, var bibeholdt efter valgkampen.
Socialdemokratiet gik til valg i 2011 på, at efterlønnen skulle bestå.
Vi fik ikke et mandat af danskerne til at rette op på det.
Vi indgik i en regering.
Der var ikke et flertal for Socialdemokratiets politik.
Men det her er jo ikke et problem, der først og fremmest relaterer sig til Socialdemokratiet.
Det her er jo et problem for ganske almindelige danske lønmodtagere.
Lad os få den kappestrid igen.
For Arne og alle de andre, som har aftjent deres værnepligt i det her samfund, fortjener en værdig tilbagetrækning.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-10-08:
Tak for det, og tak for præciseringen om, at det var fru Mette Frederiksen, der stod bag den efterlønsændring, som hun var med til at gennemføre.
Det er jo sandheden bag det, men lad os vende tilbage til klimadiskussionen.
Jeg kan forstå, at Socialdemokratiet nu er blevet meget optaget af teknologi, og det er vi også i Venstre.
Vi deler mange af de samme synspunkter om, at teknologien kan hjælpe os meget.
I de aktuelle forhandlinger, vi har omkring omlægning af bilafgifterne, er det jo sådan, at regeringen lægger op til, at der skal komme 100.000 flere elbiler, men jo i den forbindelse også lægger op til noget, som er meget mærkværdigt, nemlig at elladeinfrastrukturen først skal være udbygget i 2035.
Når man nu lægger så afgørende vægt på, at man skal have et stort teknologispring, er det så ikke meget langsommeligt først at have elstrukturen i forhold til ladestandere på plads i 2035?
Mette Frederiksen (S), 2020-10-08:
Mig bekendt sidder vi jo og forhandler – Venstre og Socialdemokratiet og en række andre partier – om det her, og vi kan jo være præcis lige så ambitiøse på det grønne område, som vi ønsker at være i fællesskab.
Vi skal bare kunne finansiere det.
Der, hvor vi er nu, er, at vi skal flytte os fra overskrifterne og målsætningerne.
Jeg er glad for, at så mange partier bakker op om 70-procentsmålsætningen, og at vi har en rigtig god klimalov.
Det var gode beslutninger, vi fik truffet i foråret, men det er nu, at det begynder at være svært, og derfor er min opfordring selvfølgelig inde ved det forhandlingsbord, hvor vi sidder i fællesskab – der kan vi jo gå så højt eller så lavt, som vi ønsker os – at vi skal være sikre på, at det også kan finansieres, og at det ikke rammer urimelig hårdt, bl.a. den helt almindelige danske familie, som stadig væk har behov for en bil til at kunne transportere sig.
Men det er jo, fordi vi er tilbage ved kernen, nemlig: Skal der være en rettighed, eller skal der ikke være en rettighed?
Alle her – alle her i lokalet – ved, at hvis ikke der er en rettighed, vil der være nogle af dem, der har behov for det, der ikke vil blive tilkendt det.
For det gælder for alle andre ordninger og alle ydelser.
Så man kan sige, at den ordning har altså en bagside.
Hvis man omvendt laver en rettighed, ved man godt, at så vil man ikke ramme fuldstændig hundrede procent præcist.
Til gengæld gør man så noget andet, nemlig at man siger til folk: Når man har arbejdet i så mange år og har gjort alt det, man skulle, så skal man ikke spørge nogen, man skal ikke visiteres.
Så kan man få lov til selv at træffe beslutningen.
Og hvor jeg dog håber, at vi får lavet en aftale, så man selv kan træffe den beslutning.
Jesper Petersen (S), 2020-10-08:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg vil egentlig gerne spørge lidt ind til nogle af de forslag, som kom den anden dag i åbningstalen, og som også er blevet præsenteret her til morgen af en række ministre, for vi er selvfølgelig optaget af at få skaffet opbakning til dem.
Vi er i en klart anden boldgade end den voldsomme historie, som fru Pernille Vermund fortalte.
Vi er ovre i en utryghedsskabende adfærd på S-togsstationer og på pladser, og andre steder er der talt om udsatte boligområder.
I forhold til at indføre opholdsforbud, strengere bøder, konfiskeringer osv. er det så ikke noget, som vi kan forvente Nye Borgerliges opbakning til, altså på den måde at gribe stærkere ind og også hurtigere at kunne sætte folk ud af en bolig, hvis man ikke kan finde ud af i det område, man bor, at opføre sig ordentligt, så vi dermed kommer tættere hen på noget, hvor der er en konsekvens over for den form for adfærd, som jeg forstår Nye Borgerlige også efterspørger?
Pernille Vermund (NB), 2020-10-08:
Som statsministeren sagde forleden, er det her jo desværre også en konsekvens af en ekstremt fejlslagen udlændingepolitik, altså at vi har taget mennesker hertil, som ikke bare vender vores værdier ryggen, men som jo direkte modarbejder dem, modarbejder os, skaber utryghed og skaber en forråelse af vores samfund, og det skal vi gøre op med.
Jesper Petersen (S), 2020-10-08:
Er kriminaliteten grov nok, og er det ikke en, der har dansk statsborgerskab, så er det jo også en mulighed, men har man det, og er det borgere, der har familie her og har levet her i generationer, så ligger det jo ikke på den flade hånd, at man bare lige kan det.
Så er vi jo ovre i nogle af de redskaber, som regeringen præsenterer nu, og hvor jeg altså egentlig bare godt ville bede om den tilkendegivelse fra Nye Borgerlige, at man godt kan se, at her tager vi nogle kraftige og nogle stærke skridt for at rette op på den utryghed og de urimelige vilkår, der er for nogle menneskers hverdag i nogle boligområder.
Peter Skaarup (DF), 2020-10-08:
Tak for en god tale til fru Pernille Vermund.
Jeg synes grundlæggende, at der var en historie, der gjorde stort indtryk, og det var en historie, vi har kendt i det danske samfund i årevis.
Vi ser udenlandske statsborgere lave meget alvorlig kriminalitet, de får den ene dom efter den anden, og alligevel hænger de stadig fast i det danske samfund; vi kommer ikke af med dem.
Og så kan regeringen og statsministeren og Socialdemokraterne jo tale nok så meget om den stramme udlændingepolitik og om, at man vil det ene og det andet og det tredje.
Men det her med at få 10.000 kr. i bøde for at opholde sig et bestemt sted batter jo ikke ret meget, hvis der er tale om dybt kriminelle personer, som ikke vil Danmark og ikke gider integrere sig.
Hovedproblemet her er jo vores konventioner – det er jo i forhold til vores internationale konventioner, hvor det er nødvendigt for Danmark at træde ud af dem eller tage forbehold over for centrale dele.
Pernille Vermund (NB), 2020-10-08:
Vi har fra begyndelsen sagt, at de her problemer skal løses, og hvis det, der skal til for at passe på Danmark og vores frihed og vores sikkerhed, indebærer, at vi er nødt til at fravige internationale konventioner eller udtræde af dem, så gør vi det.
Der er jo nogle konventioner, som er helt åbenlyst forældede: statsløsekonventionen, flygtningekonventionen, for at nævne to.
Det er konventioner, der er lavet med andre formål end de formål, som de tjener i dag.
Flygtningekonventionen er et eksempel – vi har migrantbølger, der kommer herop; det har næppe været det, der var tanken, da man i begyndelsen af 1950'erne sagde ja til at tiltræde flygtningekonventionen.
Så ja, endelig!
Så er der menneskerettighedskonventionen, og der har vi også sagt fra begyndelsen, at hvis det bliver svært at udvise kriminelle udlændinge på grund af dommene fra Strasbourg, jamen så må vi skrive ind i udlændingeloven, at her gælder dansk lov, og så må man fravige de domme, der kommer fra Strasbourg.
Peter Skaarup (DF), 2020-10-08:
Det betragter jeg som et ja.
Her har vi så Nye Borgerlige og Dansk Folkeparti – og så må vi bare håbe, at de andre partier både på den borgerlige side, men sådan set også Socialdemokraterne vil gøre noget.
Hvis man reelt vil noget på udlændingeområdet, hvis man reelt vil udvise kriminelle, der begår voldtægt, der begår voldsom kriminalitet i Danmark, altså hvis man reelt vil udvise dem og sende dem hjem, fordi de ikke opfylder betingelserne for fortsat at være her, så skal man jo tilslutte sig det samarbejde eller den pagt, vi så laver, om, at kriminelle udlændinge altså ikke skal have lov til at være i Danmark.
Pernille Vermund (NB), 2020-10-08:
Ja, og det var et ja.
Og jeg synes jo egentlig, det er lidt interessant, når man sådan har beskuet det her udefra, for så var der en periode før valget i 2015, hvor Venstre sagde lidt om, at nu var der nok nogle konventioner, som man skulle tage et opgør med – dengang var det statsløsekonventionen, som jeg husker det – men så fik man magten, og så glemte man alt om det.
Så havde Venstre magten, og så var der en begavet socialdemokrat, som desværre ikke er her længere, der sagde noget om et opgør med konventionerne, og nu har man magten, og så er det også skrinlagt.
Jeg synes, det her vidner om, at der formentlig er mange – nok også tæt på et flertal i Folketinget – som godt kan se, at der er en uoverensstemmelse mellem det, som et flertal i Folketinget vil, og det, som konventionerne påbyder os.
Og det synes jeg man bør være ærlig at sige.
Astrid Carøe (SF), 2020-10-08:
Tak for det.
Jeg synes virkelig, det er sejt, at de står frem og siger fra, og at de vil have ændret den her kultur.
Men jeg kan se, at fru Pernille Vermund forskellige steder har udtalt sig om, at den igangværende debat om sexisme og seksuel chikane har taget overhånd.
Kan Pernille Vermund uddybe, hvad det mere præcis er ved den nuværende debat, hun synes er gået over gevind?
Er det de 322 underskrifter fra kvinder i politik, de 1.615 kvinder i mediebranchen, de p.t. 988 kvindelige læger, eller er det kvinderne i restaurationsbranchen, som senest har gjort opmærksom på, at der også foregår seksuel chikane i deres branche?
Eller hvem er det, Pernille Vermund synes er gået over gevind?
Pernille Vermund (NB), 2020-10-08:
Ja, jeg synes, at den debat er gået over gevind, og jeg synes, det er rigtig, rigtig trist for det, som var det oprindelige udgangspunkt, og som også er udgangspunktet for nogle af de kvinder, der står frem og kommer med nogle grumme historier.
Jeg synes jo, og det er jo et bedrøveligt eksempel at måtte hive frem, at det er ret vildt, at man nogle steder har en kultur, der er så kontrolleret, at man ikke tør erkende, at man for 10 år siden har lagt en hånd på en kvindes lår.
Altså, helt, helt ærligt, hvis det er så forfærdeligt, at man ikke tør komme ud med det, så er det jo gået for vidt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-10-08:
Nu har jeg jo ikke selv været heldig at få den gave at få børn, så jeg skal jo passe på med, hvad jeg udtaler mig om her.
Min opfattelse er, at der nu ikke skal meget til, før der bliver ringet fra daginstitutionen til forældrene på arbejdet om, at de bliver bedt om at komme ned og hente deres barn, fordi der er en snotnæse her eller vedkommende er syg.
Så drøner forældrene ellers ned og henter barnet.
Jeg har bare meget, meget svært ved at forestille mig, at vi kan lave en løsning, hvor man bare kan sige: Jamen der er en masse sygedage.
Det er også det, familien er til for.
Og med hensyn til at hæve arbejdsmarkedsbidraget, tror jeg næsten godt spørgeren kender svaret fra Det Konservative Folkeparti – og det er nej!
Peter Skaarup (DF), 2020-10-08:
Tak for det, og tak for talen til hr. Søren Pape Poulsen.
Det var en god tale.
Der blev spurgt lidt om det her med mandatgivningen til regeringen i forbindelse med EU, og da gav man jo bl.a. mandat til, at EU kunne opkræve skatter.
Så kom jeg til at tænke på, at det jo egentlig er lidt i modstrid med det, som De Konservative normalt står for, nemlig at man gerne vil lempe skatterne.
Der er rigtig mange gode ting i det konservative program.
Hvem skal finansiere alle de der gode skattelettelser?
For jeg synes jo, at det lyder godt med skattelettelserne, men det lyder måske knap så godt for dem, der skal aflevere nogle penge.
Altså, skal vi spare på de ældre, uddannelserne, politiet, eller hvor skal de penge findes henne?
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-10-08:
Tak for spørgsmålet.
Jeg hører, at det lidt er et dobbelt spørgsmål.
Det ene er det her med skatter og EU.
Det vil jeg lige starte med at anholde.
Man kan jo ikke bare opkræve skatter fra EU.
Det er rigtigt, at der i aftalen er en afgift, som Danmark i øvrigt kommer til at tjene penge på.
Det er så en helt anden diskussion.
Men hvis vi skal lave noget, der giver vækst i der her land, så er det jo bl.a. at sænke skatterne.
Det giver et større arbejdsudbud.
Det er jo det, der gør, at vi får flere i arbejde.
Det er det, der gør, at vi tjener flere penge som land.
Jeg tror godt, at jeg vil vove den påstand, at ikke alt kører snorlige i den offentlige sektor.
Jeg tror, at hvis vi leder, kan vi godt finde nogle områder.
Altså, vi har jo været ude at melde i en skatteplan, at vi sådan set synes, der er betydeligt at hente på f.eks. vores jobcentre.
Dem synes vi måske ikke lige kører, som de skal.
Der bliver brugt rigtig, rigtig mange penge der.
Der bliver brugt rigtig mange penge på hele udlændingeområdet.
Der tror jeg vi har en fælles dagsorden med ikke mindst Dansk Folkeparti.
Så det er jo ikke sådan, at vi står i en situation, hvor der ikke er penge at finde.
Vi skal måske til at diskutere, hvordan vi bruger pengene i den offentlige sektor.
Peter Skaarup (DF), 2020-10-08:
Det er jo slet ikke, fordi Dansk Folkeparti er uenig med De Konservative her, for vi vil da meget gerne finde penge på udlændingeområdet.
Altså, over 30 mia. kr. koster det hvert år med ikkevestlig indvandring.
Der var der masser af penge her, og her kunne vi jo stå sammen over for regeringen og få fat i nogle af de penge, fordi det måske var et meget godt sted at finde dem.
Men når det er sagt, kan man også sige, at de skatter, som De Konservative vil lette, jo er meget voldsomme.
Nu nævnte jeg bare lige fem områder, men der er jo flere, så jeg efterlyser et mere klart bud på, hvor de penge skal komme fra, for det er rigtig mange penge.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-10-08:
Det er mange penge, og det er jo heller ikke sådan, at det sker fra et år til et andet.
Det er jo en indfasning.
Tag nu f.eks. arvebeskatningen.
Der er 23.000 virksomheder, som jeg lige husker det, der står over for et generationsskifte.
I stedet for at trække kapital ud af virksomheden og putte den i statskassen kunne man jo beholde den i virksomheden til at udvikle produktionsapparatet.
Det ville da gøre noget godt for virksomhederne og for vores samfundet, at staten ikke skal have dem ind i stedet for.
I politiforhandlingerne har vi også været klar til at sige: Vi vil gerne have flere betjente.
Hvor skal de penge komme fra?
Regeringen har åbnet for krydsfinansiering.
Så har vi sagt: Lad os da kigge på et hav af de integrationsprojekter, der er i det her land, som rapport efter rapport viser ikke virker.
Der er også penge at hente.
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-10-08:
Ja tak.
Jeg vil gerne snakke om natur og biodiversitet.
Jeg kunne godt tænke mig at høre Konservative, om de med på, at vi får sat konkrete mål for biodiversitet og natur i Danmark, og at der sker noget på det her område; noget, som jeg ved, at bl.a. fru Mette Abildgaard i sidste valgperiode kæmpede for.
Nu står vi med et nyt flertal, og er Konservative derfor med på, at vi sikrer, at der kommer en reel juridisk fredning af de her områder, som vi udpeger?
Er I med på den?