runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-02:
De konventioner, som på indfødsretsområdet spiller en særlig rolle, er jo FN-konventioner, hvilket jeg var lidt inde på sammen med hr. Morten Dahlin tidligere.
Ser hr. Marcus Knuth og Det Konservative Folkeparti med samme alvor så at sige på FN's konventioner, hvor der jo ikke er nogen domstol, og hvor der jo ikke er den samme juridiske opbygning som ved Den Europæiske Menneskerettighedskonvention?
Kunne det være et område, som vi måske i fællesskab kunne arbejde for at Danmark træder helt ud af?
Marcus Knuth (KF), 2022-03-02:
Vi så gerne, at mulighederne var bredere end det, men lidt har også ret.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-02:
Det første, jeg vil sige, er, at vi skal huske på, at de tal, jeg har oversendt til Folketinget, og som bliver refereret her, jo er fra en tid, hvor reglerne for at få statsborgerskab så anderledes ud, end de gør i dag.
De er blevet strammet, endda mere end én gang, faktisk måske nærmere tre gange, tror jeg, siden de personer, der fremgår af det svar, har fået meddelt statsborgerskab.
Det næste, jeg vil sige, er, at de tal er udtryk for kriminalitet, altså lovovertrædelser, der er begået, bortset fra nogle mindre færdselslovsovertrædelser.
Men det spænder jo fra noget meget alvorligt til noget knap så alvorligt.
Og en person, der som 18-årig har fået et statsborgerskab og måske senere i livet får en færdselsbøde på 3.500 kr., synes jeg ikke helt kan sammenlignes med det, vi diskuterer med det her lovforslag.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-03-02:
Det har jeg meget svært ved, og det blev Radikale Venstre gjort opmærksom på på det her tidspunkt.
Jeg kan simpelt hen ikke se, at det har noget med at være dansk at gøre.
Det synes jeg faktisk er et problem.
Hvis der var en million, der havde den holdning, havde vi ikke det samfund, vi har i dag i Danmark.
Jeg synes, det er fair nok, at man går op til en prøve og viser, at man kan det, når det er et aktivt valg.
Det kan også være, at ens forældre har valgt, at man skal være tyrkisk statsborger og ønsker at holde fast i den beslutning, og så kan man jo være det eller selv gå op til en prøve.
Jeg synes, at reglerne er ret gennemskuelige.
Marcus Knuth (KF), 2022-03-02:
Jeg tror godt, at ordføreren kender mit svar på det: Vi diskriminerer ikke på baggrund af religion.
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-02:
Tak for ordet, formand, og tak til den socialdemokratiske ordfører.
Lidt i forlængelse af den debat, vi har her, kunne jeg godt tænke mig at høre Socialdemokratiets holdning til, at hvert tiende barn, der fødes i Danmark, jo fødes uden et dansk pas.
Lige nu har vi 440.000 mennesker, der har boet her i hvert fald i over 4 år, og som ikke har dansk pas.
Det, der kunne bekymre os i Frie Grønne, er, at hvis den udvikling fortsætter, ender vi jo et eller andet sted op med at have rigtig, rigtig mange borgere, der er født her, der arbejder her osv., men ikke er en del af demokratiet, altså ikke har stemmeret.
Det er i virkeligheden et åbent spørgsmål: Hvad tænker Socialdemokratiet om den udvikling?
Det hænger jo sammen med det her, hvorfor vi gerne vil gøre det nemmere at få et dansk statsborgerskab.
Hvis den her gruppe bliver større og større, er det så ikke et problem i forhold til vores sammenhængskraft i Danmark?
Susan Kronborg (RV), 2022-03-02:
Ja, så vil jeg gerne høre, hvad De Konservatives holdning er til, at Eldison jo så i teorien godt kan være muslim, i og med at hans forældre er flygtet fra det tidligere Jugoslavien, og at vi jo ved, at Nye Borgerlige og DF er gået offentligt ud med, at de altid og konsekvent stemmer nej til muslimer.
Hvad tænker Konservative om det?
Marcus Knuth (KF), 2022-03-02:
Hvis jeg må drage en sammenligning til en god dansker, der bor nede i nærheden af, lidt syd for Køge, Jan Henrik Thun: Han er født og opvokset i Danmark, men som tysk statsborger, fordi han er født på et tidspunkt, hvor han fik det tyske statsborgerskab, på grund af at faren var tysker, og han har boet hele sit liv i Danmark og bl.a. været soldat ved Gardehusarregimentet.
Han følte ikke, at han skulle tage indfødsretsprøven, fordi det var så fremmed for ham, når nu han er pæredansk.
Så jeg hjalp ham – og jeg er sikker på, at ordføreren kan huske det – og tog han sag op i Indfødsretsudvalget.
Han har nu fået dansk statsborgerskab – eller rettere, han skal give det gode håndtryk her om nogle få uger.
Jeg fortæller det, fordi det jo er det, der er så godt ved vores system.
Jo, vi stiller nogle strenge krav, men når der så er undtagelser, og det vil der jo altid være, når det handler om så mange mennesker, har vi Indfødsretsudvalget, hvor vi heldigvis kan give dispensation i sådanne sager.
Susan Kronborg (RV), 2022-03-02:
Til ordføreren for talen.
Jeg vil gerne høre, hvad Konservative mener om det her eksempel, jeg har taget med i dag.
Det er Eldison , der er født i Aalborg og er opvokset på Als.
Han er ikke kriminel og har gået i børnehave og folkeskole og har fået en læreplads som speditør.
Forklaringen er, at Eldisons forældre er kommet til Danmark som flygtninge fra Jugoslavien.
Han siger selv, at det føles, som om han ikke er med på holdet, og han oplever det som en manglende accept fra Danmarks side.
Hvad tænker ordføreren om det ikke at være med på holdet og ikke være ønsket på holdet?
Marcus Knuth (KF), 2022-03-02:
Tak, formand.
Jeg har ikke brug for de helt store talenoter for at sige, hvad jeg mener om det her beslutningsforslag.
Jeg tror, at man, hvis man har fulgt vores indsats for at få strammet op på reglerne for, hvem der kan få dansk statsborgerskab, ved, at vi er meget imod det her. Vores synspunkt er kun blevet styrket af de svar, vi har fået på det seneste af udlændingeministeren om, hvor mange der i virkeligheden begår kriminalitet, før eller efter de har fået dansk statsborgerskab.
Det er jo især desværre en håndfuld lande, der boner ud: Det er statsløse palæstinensere, det er somaliere, irakere, iranere og afghanere.
Og heldigvis for det, for langt de fleste EU-borgere, der får dansk statsborgerskab, har jo ikke rigtig begået omfattende kriminalitet, før eller efter de har fået det tildelt.
Så det er jo ikke sådan, at alle udlændinge ikke kan finde ud af at opføre sig pænt.
Der er heldigvis en lille gruppe, der kan.
Jeg vil dog så også sige, at der har været nogle synspunkter herinde fra dem, der afviser det, som jeg desværre ikke er helt enig i.
Der er nogle, der siger: Nåh ja, men i forhold til folk, der bor her og er opvokset her, er der allerede nogle lempelige vilkår.
Men det er faktisk desværre – og det siger jeg også til hr. Lars Aslan Rasmussen – de lempelige vilkår, bl.a. den ordning, der er for herboende 18-19-årige, der gør, at de kan få permanent opholdstilladelse uden at leve op til f.eks. beskæftigelseskravet.
Der så vi meget hellere, at man lavede en mulighed for, at de kunne få en midlertidig opholdstilladelse, og hvis det var sådan, at de slet ikke begik kriminalitet, kunne de jo leve op til reglerne efter de gængse forhold.
Og det er lige præcis noget af det, som virkelig springer os i øjnene.
For ministeren har jo ret, når han siger, at der er blevet strammet op flere gange, men det nytter jo ikke noget, at vi strammer op, hvis det er sådan, at der er nogle kæmpe, kæmpe huller i lovgivningen, hvor man kan suse igennem og få permanent opholdstilladelse som 18-årig, og hvor man derefter også kan omgå beskæftigelseskravet til statsborgerskab, fordi der igen kan søges dispensation for 18-22-årige.
Så med de ord vil jeg sige, at vi ikke bakker op om forslaget, som det ligger her.
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-02:
Ja, og jeg tror sådan set godt, hr. Morten Dahlin ved, at det allerede i dag er sådan, at hvis man overtræder straffelovens § 10 eller 11 – jeg kan ikke lige huske, hvilken en af dem det er, så det må spørgeren ikke hænge mig op på – altså netop i forhold til forbrydelser mod statens sikkerhed og terrorisme, så kan man fratage statsborgerskabet.
Og derfor vil jeg heller ikke afvise, at der kan opstå situationer, hvor man kan gøre det.
Men det er jo slet ikke det, vi taler om her.
Her taler vi om, om unge mennesker, som er født og opvokset i Danmark, skal have retten til at kunne stemme i det land, hvor de lever og har deres virke.
Morten Dahlin (V), 2022-03-02:
Er der en type forbrydelse, som Enhedslisten mener er så grov, at Enhedslisten ville udelukke en, der har begået den forbrydelse, fra at få dansk statsborgerskab?
Jeg kunne komme med to eksempler: Mener Enhedslisten, at en person, der er dømt for terrorisme, skal udelukkes fra at få dansk statsborgerskab?
Carl Valentin (SF), 2022-03-02:
Jeg tror, det kommer an på, hvilken form for bandekriminalitet man ser, altså i hvor alvorlig grad det er.
Altså, i forhold til det bare at have været medlem af en bande er vi måske ikke ligefrem derude.
Man skriver heller ikke kun »til skade for statens vitale interesser« her; man skriver »til alvorlig skade for statens vitale interesser«.
Og det synes jeg gør, at det er rammet meget ind.
Men jeg havde faktisk også tænkt mig, at vi skulle stille spørgsmål til regeringen for at opklare, hvad det præcis er, det dækker over, altså det med alvorlig skade for vitale interesser.
For jeg synes, at den ordlyd er rimelig bastant, men det er klart, at hvis der sker et skred i tolkningen, som hr. Peder Hvelplund frygter her, kan det måske godt skabe nogle problematiske ting, i forhold til hvorvidt vi synes, at man helt kan gå den vej.
Så det har vi tænkt os at høre regeringen om.
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-02:
Nu er det jo ikke det, som det her beslutningsforslag handler om, men hvis jeg skal besvare det spørgsmål, så ja, naturligvis bør man kunne det.
Det bør jo ikke være sådan, at man permanent vil være udelukket fra statsborgerskab, fordi man har begået en kriminel handling på et tidspunkt i sit liv.
Det er da muligt, at der skal være en eller anden form for karensperiode – det vil jeg ikke være afvisende over for.
Det har der også tidligere været, og det er der også i mange andre lande.
Men at sige, at fordi man har begået en voldtægt på et tidspunkt i sit liv, skal man permanent være udelukket fra at kunne stemme til et folketingsvalg, mener jeg ikke er en rimelig straf at lægge oveni.
Morten Dahlin (V), 2022-03-02:
Mener Enhedslisten, at hvis en udlænding kommer til Danmark og begår en grov forbrydelse, eksempelvis en voldtægt, og bliver straffet, bliver fængslet for voldtægten, så skal vedkommende efterfølgende kunne belønnes med et dansk statsborgerskab?
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-02:
Det kan jeg naturligvis ikke.
Det er jo, fordi det blandt de borgere, vi ser søger om statsborgerskab, som er født og opvokset her i landet, stadig væk er en lille minoritet, der enten er kriminelle eller bliver kriminelle.
Langt de fleste af dem er borgere som hr. Marcus Knuth og jeg eller vores børn, som altså er født og opvokset i det her land.
Dem siger vi til: Selv om I gør, som vi beder jer om, får I ikke statsborgerskabet, fordi I har begået en eller anden dumhed, som hr. Marcus Knuth eller jeg også kunne have begået i vores ungdom.
Men for dem vil det få den konsekvens, at de ikke vil få mulighed for at stemme ved et folketingsvalg.
Marcus Knuth (KF), 2022-03-02:
Men hele min pointe er, at de slet ikke skal have dansk statsborgerskab.
Hvis det er sådan, at man stiller nogle skrappe krav op, og det er både i forhold til permanent ophold, i forhold til statsborgerskab, og i forhold til hvornår man kan få det – det er jo især for unge 18-23-årige, at de her tal er helt skøre – får de her personer jo ikke dansk statsborgerskab.
Så kan ordføreren ikke – jeg tror godt, jeg kender svaret –
bakke op om, at vi er nødt til at stramme reglerne for, hvem der får statsborgerskab, således at vi ikke ser det her mønster med især statsløse palæstinensere, der begår omfattende kriminalitet, efter de har fået det danske pas?
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-02:
Jeg er ikke af den opfattelse, at kriminalitet er i orden.
Men spørgsmålet er, om hr. Marcus Knuth er af den opfattelse, at de, hvis de ikke havde fået statsborgerskab, heller ikke havde begået kriminalitet.
Det er jo grundlæggende den diskussion, vi bør have, for det at kunne give et statsborgerskab udelukker ikke nogen fra at begå kriminalitet.
Det ansporer heller ikke nogen til det.
Men det, som jeg tror man nok godt kunne finde evidens for, er, at når man har lettere ved at opnå statsborgerskab, kan det virke integrationsfremmende.
Men det ændrer jo ikke ved, at kriminalitet skal straffes.
Der skal man stilles for en domstol.
Men skal det forhindre en i at have mulighed for at kunne stemme til et folketingsvalg eller kunne rejse rundt i verden?
Nej, det skal det ikke – ikke medmindre man er blevet straffet.
Men ellers er det at få et statsborgerskab jo bare, at man opnår de rettigheder, som hr. Marcus Knuth og jeg har i det land, som vi bor, lever og er opvokset i.
Marcus Knuth (KF), 2022-03-02:
Jeg synes jo, at den her sammenligning med »Gift ved første blik« er ganske interessant, for ordføreren får det til at lyde: Jamen hvis man får det danske statsborgerskab, tager man pludselig Danmark til sig.
viser, at 45 pct. af de unge palæstinensere, der får dansk statsborgerskab, begår kriminalitet efterfølgende.
Mener hr. Peder Hvelplund, at det er i orden?
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-02:
Det var fru Karen Hækkerup – Hækkerup .
Det var af en anden politisk familie, må man konstatere.
Nu ser jeg faktisk ikke det program, som hr. Morten Messerschmidt omtalte, så derfor er min viden omkring det ret begrænset.
Men det her svarer jo til, at man aldrig nogen sinde kan opnå et giftermål, selv om man gerne vil.
Selv hvis det er to personer, der elsker hinanden, der lever sammen, der bor sammen, og som gør det hele deres liv, vil hr. Morten Messerschmidt så sige, at selv om de gør det, har de ikke retten til at blive gift, selv om det er det, de ønsker?
Det er jo det, det eksempel her svarer til.
Susan Kronborg (RV), 2022-03-02:
Tusind tak for bemærkningen, og ja, det er jo en løbende proces.
Nu må vi se.
Jeg må indrømme, at jeg nogle gange bliver en lille smule træt.
Men jeg får i hvert fald altid lidt mere energi, når jeg taler med hr. Sikandar Siddique og også med hr. Peder Hvelplund – og også med SF, som så ikke lige er her nu.
Men i hvert fald er det dejligt om ikke andet at trampe af sted sammen i samme retning, og så håber vi, at vi får flere med.
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-02:
Først og fremmest tusind tak til ordføreren for forslaget, men også tak for, at ordføreren altid er så mega godt forberedt og laver et grundigt stykke arbejde.
Frie Grønne støtter ubetinget op om forslaget.
Radikale Venstre er jo også, kan man sige, blevet klogere forstået på den måde, at Frie Grønne jo siden 2019 har sagt til støttepartierne samlet: Venner, lad os alle sammen her på venstrefløjen sige til regeringen, at vi ikke støtter regeringen, hvis man ikke ændrer kurs i udlændingepolitikken.
Og det har Radikale Venstre så gjort nu – nu mangler vi bare at få de andre støttepartier med.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen, og jeg håber, at Radikale Venstre som støtteparti kan overtale regeringen til at støtte op om forslaget, fordi det her handler om demokrati, om retsstat, om lighed.
Susan Kronborg (RV), 2022-03-02:
Tak for ordet, og tak for debatten.
I Radikale Venstre mener vi, at børn og unge, der er født og opvokset her i landet, og som ikke har begået kriminalitet, skal have nemmere adgang til dansk statsborgerskab, når de fylder 18 år eller består folkeskolens afgangseksamen.
Man skal ikke være fremmed i det land, man er født og opvokset i, og derfor er det også bestemt i den europæiske konvention om statsborgerret, at Danmark har en konventionsmæssig forpligtelse til at lette adgangen til dansk statsborgerskab for personer, som er født og opvokset i Danmark.
Vi har nemlig i Radikale som bærende værdi, at Danmark overholder de retsprincipper og konventioner, som vi har tilsluttet os, dels fordi vi støtter de internationale retsstatsprincipper, herunder også folkeretten, dels fordi et lille land som Danmark ville være ilde stedt, såfremt større og stærkere magter med inspiration fra Danmark indledte et folkeretligt fribytterkaos uden hensyntagen til internationale aftaler.
Radikales forslag afspejler en tankegang, som ikke bare er afspejlet i konventionen, men også er afspejlet i retstilstanden siden 1776.
Siden indfødsretsforordningen af 1776 havde en person født i Danmark automatisk erhvervet dansk statsborgerskab ved det fyldte 19. år, medmindre den pågældende forinden havde afgivet en erklæring om ikke at ville erhverve dansk statsborgerskab.
Denne automatiske erhvervelse af statsborgerskab blev i 1950 erstattet af en erklæringsordning for bl.a. alle udlændinge mellem 21 og 23 år, der var født i Danmark og vedblivende havde haft bopæl her.
I 1999 skete der jo så et brud, og erklæringsordningen blev strammet ved indførelse af vandelskravet.
I 2004 blev erklæringsordningen afskaffet for ikkenordiske unge, og så kom vi så tilbage til de gamle regler igen.
I 2014 genindførte Socialdemokratiet og Radikale Venstre erklæringsordningen, men Venstreregeringen fjernede derpå ordningen i 2016.
Vender vi så blikket tilbage til 1776, fremgik det dengang af indfødsretsforordningen, at indvandreres »herfødte børn, når de her i staten forblive, til hobe skal agtes og anses fuldkomne for indfødte«.
De har i dag i stedet talt om ikke at agte herfødte børn og ikke at anse de børn som fuldkomne indfødte.
Om fastholdelsen af den nuværende proces mest giver mindelser om Kafkas »Processen« eller kong Minos' labyrint, er en smagssag, men resultatet er det samme.
Mange dygtige borgere, som Danmark har brug for, skal igennem et hækkeløb for at opnå fulde statsborgerrettigheder i Danmark.
Når vi i Radikale endnu en gang tager det her forslag i salen, er det, fordi vi ser en uhyggelig tendens brede sig.
Det handler om splittelse.
Derfor opfordrer jeg til, at I tænker over, at forordningen af 1776 havde til formål at sikre, at de indfødte undersåtter fik ret til ansættelse i landets embeder, og at den blev vedtaget som led i en opbygning af den danske nation.
Med de vise ord vil jeg opfordre alle partier til at stemme for at genindføre den tidligere § 3 A og dermed genindføre de regler, vi har haft i 200 år.
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-02:
Jamen jeg synes, det er fuldstændig vanvittigt – jeg synes, det er fuldstændig vanvittigt.
Tænk, at man herfra, fra den her Folketingssal, sender et signal til de unge mennesker og fortæller dem, at de egentlig ikke er rigtig danske.
Det er det, man gør.
Det er præcis det, man gør, og så gemmer man det bag en eller anden fortælling om, at det er, fordi der også er nogle, der har fået det, som ikke skulle have det.
Der er da sikkert nogle, hvor man tænker, at vi helst ville have været fri for personen.
Men skal vi straffe alle de andre smukke unge liv, smukke unge mennesker, fordi der er andre mennesker, der gør det forkert?
Nej, det er så udemokratisk og slet ikke en retsstat værdigt.
Så det er mine bemærkninger til spørgeren.
Susan Kronborg (RV), 2022-03-02:
Mange tak for støtten til beslutningsforslaget, og mange tak til ordføreren.
Jeg vil gerne høre, om ordføreren har bemærkninger til, at det fremgår af konklusionerne fra Institut for Menneskerettigheders rapport, at den lange vej til statsborgerskab er fremmedgørende for de unge.
Jeg har også tilsvarende hørt fra unge, som simpelt hen oplever det her hækkeløb hen imod statsborgerskab som et chok, når de finder ud af, at de ikke kan stemme ligesom deres kammerater.
Jeg vil gerne høre, om ordføreren har nogle bemærkninger til det.
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-02:
Tak for ordet, formand.
Først og fremmest tusind tak til Radikale Venstre for at fremsætte det her forslag.
Se, i Frie Grønne tror vi på, at demokratiet indrettes bedst af dem, der bor i demokratiet.
Det er jo egentlig også det, der er formålet med demokratiet – demos kratos: folkestyre.
De er sat uden for indflydelse.
Hvert tiende
barn, der fødes i Danmark, fødes uden et dansk statsborgerskab, dvs. fødes uden lige muligheder, fødes uden de samme muligheder som andre børn, der er født det samme sted.
Det har jeg tidligere kaldt demokratisk apartheid.
Det er i hvert fald et demokratisk underskud.
Det er et demokratisk underskud for vores samfund, for demokratiet og for den enkelte.
Det er simpelt hen ikke demokratiet værdigt.
Begge to er i praktik hos Frie Grønne.
De er begge to livsglade, de er begge to engagerede, de vil begge to samfundet, de vil begge to demokratiet.
Forskellen er bare, at et af de unge mennesker har et statsborgerskab, mens den anden ikke har et statsborgerskab.
De går i samme klasse, men de har ikke samme muligheder.
Den ene kan være med, når han bliver 18 år gammel – være med til at bestemme, hvordan det her samfund skal indrettes.
Den anden kan ikke være med.
Den anden kan gå i skole her, arbejde her, bidrage her, betale skat her, men kan ikke bestemme, hvordan hjemmet, Danmark, skal se ud.
Selvfølgelig er det fuldstændig forrykt, at det er sådan, hvis man er født i Danmark, at man ikke automatisk får et dansk statsborgerskab.
Så Frie Grønne støtter selvfølgelig forslaget.
Men det er et større problem – det bagomliggende problem her er – at der er en stor del af Folketinget, som ikke ser unge mennesker med en minoritetsbaggrund født i Danmark som danske.
Det er jo det menneskesyn, der ligger bag, at man ikke ønsker, at de får et dansk statsborgerskab.
Under hele den her debat har vi hørt politikere, mine kolleger, sige: Jamen hvad nu, hvis man begår kriminalitet, skal man så kunne få et dansk statsborgerskab?
Vi tager da ikke deres pas fra dem.
Så det menneskesyn, der ligger bag, at man ikke ønsker at give de her unge mennesker, de her børn, der fødes i Danmark – hvis forældre måske også er født her, og hvis bedsteforældre kom hertil – et dansk statsborgerskab, er, at man stadig den dag i dag ikke ser dem som ligeværdige borgere, som ligeværdige danske unge og børn.
Det gør mig ked af det, og det ved jeg gør de mange unge mennesker kede af det.
I er mindst lige så gode, som nogen af os herinde er.
I har mindst lige så meget ret til at bestemme, hvordan vores samfund skal se ud.
Jeg beklager, formand, følelserne løb af med mig.
Min pointe er: Vi bliver nødt til at se hinanden som ligeværdige borgere, og på baggrund af det princip – lighed – skal vi indrette vores politik.
Tak for ordet.
Susan Kronborg (RV), 2022-03-02:
Tak til Nye Borgerlige, og tak til ordføreren.
Jeg vil rigtig gerne høre om holdningen til noget.
Når man ikke er dansk statsborger, kan man rent faktisk hverken blive uddannet til politi- eller fængselsbetjent, og har ordføreren og Nye Borgerlige en holdning til det, og vil Nye Borgerlige være åbne over for eventuelt at overveje, at man fjerner kravet om statsborgerskab i forbindelse med eksempelvis fængselsbetjentuddannelsen?