runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Lippert (SF), 2025-10-23:
Seksuel chikane hører slet ingen steder hjemme, og det burde det i særdeleshed heller ikke gøre på en arbejdsplads.
Netop nu kan man se en dokumentar på DR om den modbydelige behandling, nogle lærlinge oplever.
Næste afsnit vil – virker det som om – have fokus på de kvindelige lærlinge, og med første afsnit i baghovedet er jeg meget bekymret for, hvad vi skal se her.
Historier om kvinder, der oplever seksuel chikane på arbejdspladser og uddannelsessteder er ikke nyt.
Jeg husker en af de historier, jeg læste, om en ung kvindelig lærling, der i sin tid som tømrerlærling blev mødt af grove kommentarer om hendes køn af de andre tømrersvende.
Historien om den unge kvinde blev bragt op af Fagbevægelsens Hovedorganisation, som fortæller, at hun blev kaldt for ting, som man normalt ikke siger i Folketingssalen, så nu citerer jeg: »kost«, »sæk«, »bitch« eller »kælling«.
Og hun fik fortalt, at hendes tøj sad så stramt, at de ikke kunne koncentrere sig.
Som om det ikke var nok, kunne de sågar finde på at gå bag hende for at lave seksuelle bevægelser.
Halvandet år senere fik hun konstateret en depression som følge af sin læretid.
Men, og jeg citerer igen: »Tømrermesteren mener, at den afgørelse vil gøre det umuligt at ansætte kvinder i branchen.«
Så kvinderne skal altså bare acceptere, at det er den opførsel og den retorik, der anvendes i en mandsdomineret branche.
På den måde får vi i hvert fald aldrig flere kvinder til at gå den faglærte vej.
For det går ud over personers mentale helbred, og det her fortæller noget om, hvor langt vi stadig har igen i kampen om ligestilling, og før alle kan føle sig trygge på deres arbejdsplads.
Det her er ikke en såkaldt håndværkerjargon.
Langt de fleste håndværkere kan sagtens behandle kvinder ordentligt.
Det er derfor utrolig vigtigt, at det skal gøres nemmere for Tvistighedsnævnet at prioritere disse sager.
Sager om seksuel chikane skal kunne håndteres hurtigt, ordentligt og fortroligt.
SF støtter derfor lovforslaget.
Men vi mener også, at Tvistighedsnævnet skal have mulighed, ikke pligt, til at behandle sager om seksuel chikane før andre sager.
For i nogle tilfælde kan der være andre sager, som tidligere ordførere har nævnt, om f.eks. vold, mobning eller grov forskelsbehandling, der også kræver hurtig handling.
Den hurtigere behandling af sager om seksuel chikane må selvfølgelig ikke betyde, at andre alvorlige sager bliver skubbet længere ned i bunken.
Jeg skal hilse fra Alternativet og sige, at de ligeledes støtter lovforslaget.
Matilde Powers (S), 2025-10-23:
Tusind tak, formand.
Det var godt, at vi kunne være her alle sammen.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, er helt centralt for alle os, der gerne vil have flere faglærte, fordi flere faglærte bl.a. starter med at sikre gode rammer og incitamenter til at tage lærlinge i Danmark.
Med lovforslaget lægger vi bl.a. op til at udmønte en række årligt tilbagevendende elementer i »Trepartsaftale om tilstrækkelig og kvalificeret arbejdskraft i hele Danmark og praktikpladser«.
Det er en teknisk omgang, men det er vigtigt for, at vi kan gøre det attraktivt at tage lærlinge i Danmark.
For det første vil vi fastsætte det fleksible uddannelsesbidrag, som arbejdsgiverne indbetaler til Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag, altså AUB, og fastsætte det aktivitetsafhængige veu-bidrag, som arbejdsgiverne indbetaler til AUB, for 2026.
For det andet handler det om at forhøje den gældende maksimale sats for refusion af arbejdsgivernes udgifter til pensionsbidrag i skoleperioder for elever og lærlinge fra 10 til 11 pct. For det tredje handler det om at forenkle refusions- og tilskudsordningen til oplæring i udlandet, når det gælder elevers og lærlinges oplæring i udlandet som led i en erhvervsuddannelse.
På den måde vil det gøre det lettere for både elever og lærlinge at tilegne sig international viden og erfaring.
For det fjerde vil det betyde, at der bliver givet bemyndigelse til bestyrelsen for AUB til at fastsætte regler om, hvilke løndele der skal indgå i det juridiske lønbegreb, der anvendes til beregning af refusion af udgifter til løn og pension.
Lovforslaget vil efter vores opfattelse bidrage positivt til, at vi kan få flere faglærte i Danmark.
Tak for ordet.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-10-23:
Sexchikane er desværre et problem for en del unge mennesker, der ønsker at tage sig en erhvervsuddannelse.
Særlig er det jo kvinderne, der oplever det i høj grad.
Hvis seksuel chikane skal til livs, kræver det samarbejde mellem os politikere, mellem lærepladserne og mellem erhvervsuddannelserne, for uanset hvad årsagen er – om det er kultur, generationsforskelle eller noget helt tredje – skal det stoppes.
Og vi ved faktisk ikke særlig meget om, hvordan lærlingenes trivsel er på lærepladserne.
Der er ikke forsket særlig meget i det, og i den trivselstest, vi har, er det kun 1 ud af 42 spørgsmål, der handler om trivsel på lærepladsen.
Jeg vil sige det ret tydeligt: Sager om trusler, mobning, racisme og vold er lige så vigtige som sager om sexchikane.
Sexchikane skal altid tages alvorligt, men alvorsgraden varierer også ligesom i andre sager.
Derfor mener jeg også, at det er nødvendigt at spørge, om en sag om sexchikane altid skal trumfe en sag, hvor en lærling f.eks. har været udsat for vold.
Jeg er ikke sikker på, at det er det rigtige, og hvis vi ensidigt prioriterer en type sager over andre, betyder det, at der altså er andre vigtige sager, der må vente længere.
Tvistighedsnævnet har allerede i dag mulighed for at prioritere andre sager, og hvis det ikke fungerer godt nok, er jeg meget villig til at kigge på det, så vi får det løst.
Men jeg er i tvivl om, om det altid er det rigtige at sætte sager om seksuel chikane først i køen uanset omstændighederne.
Så jeg er ikke helt sikker på, at det er den rette vej at gå.
Tak for ordet.
Matilde Powers (S), 2025-10-23:
Det er klart.
Det er prioriteringer, og jeg tænker, at man har vurderet, at det her er nogle vigtigere sager at prioritere først, og jeg forestiller mig, at det er ud fra nogle af de argumenter, som jeg gav før, selv om jeg ikke kan vide det præcist, da jeg ikke sad med i rummet.
Susie Jessen (DD), 2025-10-23:
Det synes jeg også vi skal i udvalgsarbejdet.
Der har jo siddet rigtig mange parter rundt om et bord og har aftalt, at det her er en god idé, og jeg mangler, også især i lyset af den her nye dokumentar, svar fra dem på, hvorfor man er nået frem til den her opfattelse af, at de her sager skal prioriteres foran de andre.
Vi ved også, det har været der i forvejen.
Det ved vi jo godt.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-10-23:
Tak for det.
Med forslaget sker der en teknisk justering af satserne i den ordning.
Selve idéen om lærepladsafhængigt AUB-bidrag synes vi sådan set er meget fair.
Vil man ikke være med til at løfte opgaven med at tage lærlinge, må man bidrage lidt mere økonomisk.
Derfor vil vi også gerne støtte, at man justerer satserne, så det matcher de faktiske forhold på arbejdsmarkedet, og vi har ingen indvendinger mod de øvrige forslag.
Vi støtter forslaget.
Susie Jessen (DD), 2025-10-23:
Tak for det.
Det her bliver jo min allerførste ordførertale som undervisningsordfører.
Jeg glæder mig meget til samarbejdet med alle ordførerne, og jeg synes, det er et superspændende område.
Jeg glæder mig også til samarbejdet med ministeren.
Vi behandler i dag L 32.
Det handler om en bestemt fastsættelse af en række tilskud, der fastsættes årligt af offentlige og private arbejdsgivere, der betaler løn til deres elever og lærlinge under skoleophold og uddannelse, og også bidrag fra arbejdsgivere til dækning er forskellige udgifter til f.eks. befordring i forbindelse med deltagelse i voksen- og efteruddannelse.
Det er et område, som vi gerne vil være med til at støtte
, så det gør vi her fra Danmarksdemokraternes side.
Så jeg tror, at min første ordførertale som undervisningsordfører også bliver den korteste tale, jeg holder heroppe som undervisningsordfører.
Vi støtter op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Sofie Lippert (SF), 2025-10-23:
En tidligere taler har nævnt, at det jo nærmest er en fast tradition at vedtage et lovforslag om det her.
Det er et forslag om justering af Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag, og det er vigtigt for at holde vores system for lærlinge og virksomheder velfungerende.
Det handler i bund og grund om, at vi fortsat skal have et system, hvor virksomhederne tager ansvar for at uddanne fremtidens faglærte, og hvor de virksomheder, der tager lærlinge, får den støtte, de har ret til.
Jeg er særlig glad for det fokus, der er i det her lovforslag på, at lærlinge skal have mulighed for at tage en del af deres uddannelse i udlandet.
Det giver de unge mulighed for at opleve deres fag i nye sammenhænge og vende hjem med ny viden.
Det er i god tråd med den aftale, vi indgik i foråret, hvor der også var en vigtig prioritering for SF, nemlig at styrke de elementer, der kan gøre det mere attraktivt for engagerede unge at tage en erhvervsuddannelse.
SF støtter forslaget.
Det er et godt eksempel på, hvordan vi sammen kan sikre, at systemerne bag vores uddannelser faktisk virker for dem, der har brug for dem.
Jeg skal desuden hilse fra Alternativet og Enhedslisten, der også støtter lovforslaget.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-10-23:
Tak for det, formand.
Med det her lovforslag foretager vi den årlige justering af arbejdsgivernes uddannelsesbidrag, AUB, og VEU-bidraget.
Det er et lovforslag, som er ret teknisk, men som også handler om noget helt centralt, nemlig at vi har et velfungerende system, der understøtter erhvervsuddannelserne og sikrer, at virksomhederne fortsat har incitament til at tage lærlinge.
AUB-ordningen er i praksis en motor, der holder gang i samarbejdet mellem arbejdsmarkedets parter, skolerne og de virksomheder, der tager et samfundsansvar, og det er derfor helt naturligt, at vi en gang om året skal skrue lidt på ventilerne, så systemet fortsat kører stabilt og retfærdigt.
Vi gør en del fornuftige ting med det her års ændringer, og mine kolleger har allerede været inde på det.
For det første justeres lønbegrebet, så AUB's bestyrelse fremover får bemyndigelse til at fastlægge, hvilke løndele der indgår i beregning af refusion.
For det andet hæver vi den maksimale sats for pensionsrefusion fra 10 til 11 pct. For det tredje forenkler vi tilskudsordningen for oplæring i udlandet.
Og endelig fastsættes de årlige modelparametre for AUB-bidraget.
Det betyder, at virksomheder i brancher med mangel på faglært arbejdskraft får en lavere bidragssats, mens virksomheder i brancher med overskud betaler mere, og det er et retfærdigt princip.
Så alt i alt støtter Moderaterne lovforslaget.
Tak for ordet.
Lise Bertelsen (KF), 2025-10-23:
Tak for ordet, formand.
Med dette lovforslag justeres en række tekniske og administrative bestemmelser i loven om arbejdsgivernes uddannelsesbidrag.
Der er tale om ændringer, der skaber en mere tidssvarende og smidigere administration af ordningen, bl.a. ved at justere lønbegreb, forenkle sagsgange og tilpasse refusion og tilskud ved oplæring i udlandet.
For Det Konservative Folkeparti er det afgørende, at erhvervsuddannelserne og virksomhedernes uddannelsesindsats fungerer effektivt og forudsigeligt.
Systemet må ikke være præget af unødigt bureaukrati.
Vi noterer os, at ministeriet foreslår mulighed for afgørelser uden forudgående partshøring i visse tilfælde.
Det er vigtigt for os, at retssikkerheden fortsat respekteres, og at der er meget klare rammer for, hvornår dette kan ske.
Det bør ikke blive en genvej til hurtigere og forhastede afgørelser.
Samtidig støtter vi intentionen om at sikre en mere enkel administration, så virksomhederne kan bruge tiden på det, de er allerbedst til, nemlig til at uddanne og til at skabe arbejdspladser.
Derfor kan vi støtte forslaget.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-10-23:
Tak for det.
I høringssvarene står der jo lige præcis, at det vil komme til at tage længere tid for nogle af de andre, når man opprioriterer det her, og det er jo en logisk konsekvens, medmindre man giver nævnet flere penge.
Så det var egentlig blot en kommentar.
Nick Zimmermann (DF), 2025-10-23:
Dansk Folkeparti støtter selvfølgelig også forslaget.
Og så vil jeg også bare sige for en god ordens skyld, at vi i Dansk Folkeparti jo aldrig er trætte at sige, at Danmark har brug for flere dygtige faglærte og ikke kun de her akademiske overskudslagre, som vi ser rundtomkring, men altså flere dygtige vvs'er, sosu'er, tømrere, murere og malere.
Det er virkelig noget af det, som vi har behov for derude, og det burde vi gøre langt mere for at få, end vi gør i dag.
Så noterer vi os selvfølgelig også, at der kommer nogle besparelser i forhold til administrativt bøvl, og det er rigtig dejligt.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-10-23:
Tak for det.
Der er lige kommet en dokumentar ud fra DR – Jeg tror, det egentlig er P3, der står bag den – om forhold for lærlinge, og jeg må bare sige, at det jo er nogle vanvittige ting, de bliver udsat for; det er jo bl.a. også vold og racisme.
Så jeg vil egentlig bare høre helt grundlæggende, hvad det egentlig er, der gør, er det lige er til seksuel chikane, der altid skal sættes over f.eks. vold og racisme.
Jeg egentlig bare nysgerrig efter at høre begrundelsen for det.
Matilde Powers (S), 2025-10-23:
Lige præcis det spørgsmål har jeg også interesseret mig lidt for.
Jeg var ikke en del af forhandlingen dengang.
Det, som jeg noterer mig efter at have undersøgt det lidt, er, at det ikke vil forsinke andre sager betydeligt.
Tak for det, formand.
Lovforslaget her handler om seksuel chikane på lærepladser.
Jeg må indrømme, at jeg faktisk, måske lidt naivt, troede, at seksuel chikane på lærepladser var ved at være fortid.
Jeg troede, at vi her i 2025 var længere end det, men da jeg besøgte Boss Ladies på EuroSkills i Herning her i september, blev jeg klogere.
Jeg talte bl.a. med kvindelige tømrerlærlinge, elektrikerlærlinge og mekanikerlærlinge, og de kunne desværre alle sammen fortælle, hvordan de var blevet udstillet foran deres mandlige kollegaer med kommentarer om, at de har en god røv i deres arbejdsbukser, eller påstande om, at kunderne kun vil have deres arbejdskraft, fordi de håber på at få deres telefonnumre.
Men der var også eksempler på endnu værre ting såsom krav om seksuelle ydelser for at få byttet en vagt.
Det er selvfølgelig helt uacceptabel opførsel, og jeg forstår godt, at man mister sin faglige stolthed og selvtillid, når man oplever den slags ting på sin læreplads.
Jeg forstår også godt, at man kan ønske at blive flyttet til en anden læreplads eller komme i skoleoplæring, hvis den slags sker, og at det betyder noget, hvor hurtigt det går.
Derfor er jeg også glad for, at vi i dag med lovforslaget her foreslår, at alle sager om seksuel chikane på erhvervsuddannelser skal behandles hurtigt og fortroligt i et såkaldt fast track, så elever på erhvervsuddannelser ikke risikerer at skulle droppe ud af deres uddannelse på grund af andres dårlige opførsel.
Måden, vi gør det på, er ved at give Tvistighedsnævnet hjemmel til at behandle sager om seksuel chikane forud for andre sager.
Det her forslag er en del af en tidligere trepartsaftale om initiativer til at modgå seksuel chikane på arbejdspladsen, fra marts 2022, hvor den daværende regering i samarbejde med arbejdsmarkedets parter blev enige om 17 initiativer, der har til formål at bidrage til en kulturforandring gennem en bedre forebyggelse og håndtering af seksuel chikane.
Hovedparten af de initiativer, der krævede lovændring, blev implementeret allerede i marts 2023, så det her er dermed det sidste af de 17 initiativer, der mangler at blive implementeret.
Socialdemokratiet støtter selvfølgelig op.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2025-10-23:
Tak for det, formand.
Jeg må indrømme, at det efterhånden for mig føles lidt som en fast tradition at stå her i salen og tale om AUB-loven, og som traditionen byder, skal vi både have opdateret AUB- og veu-bidragene og samtidig forenkle systemet.
Det er ingen hemmelighed, at vi i Venstre holder meget af at gøre tingene mere effektive og for den sags skyld også at forenkle.
Derfor er det her lovforslag også vigtigt, for selv om det måske ikke er det, der fylder overskrifterne derude, især ikke i dag, kan jeg sige, at det er nogle af de her regler i AUB-loven, som er med til at få tingene til at fungere i hverdagen og også sikre flere faglærte.
Noget af det, vi gør med lovforslaget her, er bl.a., at vi sikrer, at refusion og tilskud behandles hurtigere, fordi AUB fremover kan træffe afgørelser uden forudgående partshøring, dog stadig væk med fuld retssikkerhed, fordi arbejdsgiverne fortsat kan få sagen genoptaget, hvis der sker fejl.
En anden ting i lovforslaget, som jeg vil nævne, er, at reglerne omkring oplæring i udlandet bliver moderniseret, så elever og lærlinge lettere kan få støtte og refusion, når de tager en del af deres uddannelse i udlandet.
Og ja, samtidig forenkles administrationen, og det hele gøres mere digitalt.
Ud over det tilpasser man selve bidraget, og jeg kan med glæde sige, at her nedsætter man bidragene.
Så kort og godt opdaterer vi et system, som tusindvis af virksomheder og elever bruger hver dag, så det bliver mere smidigt, mere retfærdigt og mere fremtidssikret.
Så Venstre stemmer naturligvis ja til det her lovforslag.
Mattias Tesfaye (S), 2025-10-23:
Jeg vil godt starte med at takke alle ordførerne for den brede opbakning til det her lidt tekniske lovforslag.
Alle arbejdsgivere, både offentlige og private, bidrager til finansieringen af Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag ved at indbetale til både AUB og til veu, som er voksenområdets bidragsordning.
I år fastsætter vi så satserne for 2026.
Arbejdsgiverne kan få refusion; det kan de også for deres pensionsbidrag.
Det foreslår vi med det her lovforslag at ændre, sådan at den maksimale refusionsprocent forhøjes fra 10 pct. til 11 pct., fordi der ved de private overenskomstforhandlinger i 2025 blev aftalt en tilsvarende forhøjelse.
Der foreslås også andre tekniske ændringer i form af et nyt lønbegreb og gennemførelse af visse tilskud for formidling af aftaler om oplæring i udlandet.
Vi vil jo gerne have, at flere elever på erhvervsuddannelserne får mulighed for at komme til udlandet som en del af deres uddannelse.
Det foreslås at omlægge ordningen for tilskud til oplæring i udlandet.
Loven handler grundlæggende set, som jeg ser det, om retfærdighed.
De virksomheder, som gerne vil ansætte faglærte, men som ikke tager nogen lærlinge, betaler med den her lov til de virksomheder, der tager lærlinge.
Det synes jeg helt grundlæggende er både rimeligt og klogt og godt.
På den måde bliver det også billigere for virksomheder at ansætte en lærling, og jeg synes, det er vigtigt at støtte de virksomheder, som tager et ansvar for at uddanne næste generation.
Så tak til dem.
Danmark er jo et rigt land, fordi vi både har kloge hoveder og har kloge hænder, og fordi vi har en lang tradition for, at vi respekterer hinanden og hinandens uddannelse – fordi lægen og sosu-assistenten samarbejder på sygehuset, og fordi smeden taler med ingeniøren om nye løsninger.
Det er godt, at vi uddanner folk fra universitetet, men det er ikke nok.
Vores velfærd og vores velstand bygger også på produktion i landbruget, på byggepladser, i industrien, på restauranter, i børnehaver, i gartnerier, i hjemmeplejen og mange, mange andre steder.
Og alt det kræver faglærte; det kræver kloge hænder.
Men det får vi aldrig uden chefer i det offentlige og arbejdsgivere i det private, som åbner døren for lærlinge og for elever.
Derfor skal der til jer lyde en tak: Tusind tak for at tage og have taget uddannelsesansvar gennem så mange år.
Men når jeg nu har ordet, vil jeg sige, at vi desværre fortsat har nogle unge, som ikke kan finde en praktikplads.
Det gælder f.eks. inden for tømrerfaget eller blandt elektrikerne, og det går simpelt hen ikke.
Vi mangler faglærte allerede nu, og vi kommer til at mangle endnu flere i fremtiden.
Vi skal være glade for hver eneste af de unge, der vælger et håndværk.
Vi har brug for at få hjulpet dem i gang på en rigtig virksomhed.
Så også af hensyn til de unge, der står og mangler en praktikplads, er det godt og fornuftigt og retfærdigt at lade virksomheder, der ikke tager lærlinge, betale til dem, der gør, og derfor er den her lov faktisk meget vigtig, og derfor vil jeg også godt takke både røde og blå partier for opbakning til lovforslaget.
Tak for ordet, formand.
Lotte Rod (RV), 2025-10-23:
Tak for det, formand.
I Radikale Venstre er vi varme tilhængere af treparten og støtter selvfølgelig også det her forslag.
Nogle gange er det der med, at når der et eller andet, vi synes er for dårligt, så bruger vi utrolig meget tid på at diskutere det, og når der er noget, der er godt, går vi bare herop og siger, at det er godt, og så sker der ikke mere ved det, jo lidt mærkeligt i politik.
Derfor synes jeg også, at det måske fortjener, at der bliver sat to ord mere på.
For det første er der det her med, at AUB'en, altså det, at virksomhederne bidrager fælles til, at dem, som så tager lærlinge, får penge til det, jo faktisk er et system, som fungerer rigtig godt.
Man kan jo tit diskutere: Ah, I politikere får lavet alt for meget, som er for besværligt og bureaukratisk og sådan noget.
Men her er faktisk et system, som er rigtig godt.
Så tak for den indsats.
Jeg synes, at vi som land kan være stolte af, at vi har det her system, og derfor støtter vi selvfølgelig lovforslaget i Radikale Venstre.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-10-24:
Dansk Folkeparti er hundrede procent enig i det, hr. Frederik Vad siger.
Nu nævnte hr. Frederik Vad før under behandlingen af L 4, at han var i tvivl om, om Dansk Folkeparti var mest optaget af stramningerne eller æren for stramningerne, og der er slet ingen tvivl om, at Dansk Folkeparti er mest optaget af, at vi får styr på det her problem.
Men det ændrer ikke på, at jeg synes, at når det er Dansk Folkeparti, der har foranlediget, at man har opdaget det her problem med udlændinge, der er her på opholdskort og har adgang til forskellige former for danske rettigheder, selv om de dømt til udvisning af Danmark, havde det måske været meget pænt lige at nævne, at det er Dansk Folkepartis indsats og spørgsmål og indkaldelse til samråd osv., som har været med til at foranledige, at man nu laver de her stramninger.
Det har vi jo den tidligere udlændinge- og integrationsministers ord for fra samrådet den 19. marts, tror jeg det var, hvor han selv indrømmede og bekræftede, at det hundrede procent er Dansk Folkepartis spørgsmål og bekymringer i den henseende, der har foranlediget, at man nu laver de her stramninger.
Så det vil jeg bare have ordføreren til at bekræfte.
Rasmus Stoklund (S), 2025-10-24:
Den beslutning tog den daværende integrationsminister, Inger Støjberg, jo for nogle år siden, altså at det var sådan, det måtte være.
Men jeg vil sige: Vi gør jo ikke landet en tjeneste ved at tage alle de her kedelige typer, som bor på Kærshovedgård, tilbyde dem en fodlænke og så sige til dem: Nu kan I bare flytte hjem i jeres ghettoer og fortsætte jeres kriminelle løbebaner, jeres chikaneadfærd og jeres hverdagsterrorisme.
Gør, som det passer jer.
Så længe I har fodlænken på, ved vi jo, hvor I er.
Den går ikke.
Zenia Stampe (RV), 2025-10-24:
Kan ministeren ikke selv høre, hvilken indrømmelse det var?
De her mennesker fortsætter jo deres kriminelle adfærd.
De gør det bare på Kærshovedgård og ved Ikast og Bording i stedet for der, hvor de kom fra.
Det er jo det, der er problemet.
Derfor må jeg så bare spørge udlændinge- og integrationsministeren: Synes udlændinge- og integrationsministeren, regeringen og Socialdemokratiet, at det er rimeligt over for det lokalsamfund, at det er dem, der så skal lægge samfund, tryghed og hjem til lige præcis den fortsatte adfærd?
Rasmus Stoklund (S), 2025-10-24:
Derfor er det klart, at jeg jo ikke bare kan acceptere en model, der handler om, at de her kriminelle typer bare siger ja tak til et flot tilbud fra fru Zenia Stampe om at få en fodlænke, og så kan de i øvrigt fortsætte deres virke med at skabe rædsel og chikane og utryghed.
Derfor er det klart, at sådan en model kan jeg ikke leve med.