runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-23:
Jeg synes egentlig, at hr. Peder Hvelplund i al enkelhed har sagt det, som netop er udtryk for det, som vi også står for, så jeg vil bare sådan set sige, at på det område er vi enige.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-23:
Jo, det gør der, og jo, det er der blevet – til alt for mange, der aldrig vil være til gavn for Danmark, og som aldrig nogen sinde burde have haft dansk statsborgerskab.
Så derfor vil jeg sige: Vi bakker op om, at de her 15 dømte kriminelle bliver pillet af lovforslaget, men vi kommer også til at stemme imod det samlede lovforslag – med stolthed.
Peder Hvelplund (EL), 2020-06-23:
Jeg kan i hvert fald konstatere, at den tvivl aldrig nogen sinde er opstået hos Nye Borgerlige, for mig bekendt stemmer de jo imod forslaget hver eneste gang.
For er der en proces, som det er svært at komme igennem, så er det processen for at opnå dansk statsborgerskab.
Vi ser den ene absurde historie efter den anden om borgere, som bor og lever i Danmark, og som er borgere præcis som alle os andre, men som ikke får muligheden for at opnå statsborgerskab.
Så nej, der er ikke nogen, der smider om sig med statsborgerskaber.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-23:
Vi kommer ikke til at uddele et eneste dansk statsborgerskab til nogen, som ikke er til gavn for Danmark – kort sagt.
Nye Borgerlige går simpelt hen ikke ind for, at man smider om sig med danske statsborgerskaber – den allerfineste gave, som man overhovedet kan give, og som der desværre har været tendens til igennem årtier at give til mennesker, som aldrig nogen sinde burde have haft det.
Så vi siger nej, hver eneste gang vi er i tvivl om bare én på det lovforslag.
Hvis der bare er én på det lovforslag, vi ikke mener skal have dansk statsborgerskab, så stemmer vi imod lovforslaget.
For det her med at smide om sig med danske statsborgerskaber skal stoppes nu.
Peder Hvelplund (EL), 2020-06-23:
Det er jo helt legitimt for fru Mette Thiesen at stå og mene, at der skal være nogle særlige regler for, hvad der skal til for at få statsborgerskab – men det er der også.
De er jo blevet aftalt i et naturalisationscirkulære, og Nye Borgerlige er jo velkomne til at prøve på at få det ændret.
Men hvis man ønsker at gøre dem endnu strammere, er det jo dér, det foregår.
Altså, der er regler for det.
Det absurde i det her er jo, at vi opstiller nogle regler, vi opstiller nogle kriterier, som folk har mulighed for at opfylde, og bagefter kommer vi og siger: Nåh nej, det var forresten ikke de rigtige kriterier; vi vil godt lige stramme dem her i Folketingssalen.
Hvis vi skal have en nogenlunde gennemskuelig og gennemsigtig proces, bliver vi jo nødt til at lave det sådan, at folk ved, hvad det er for nogle kriterier, de skal opfylde for at kunne opnå statsborgerskab, og dem er fru Mette Thiesen velkommen til at prøve at ændre, men så synes jeg, hun skulle prøve at se, om hun kunne gøre det igennem et naturalisationscirkulære.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-23:
Når De Konservative spørger, hvorfor Det Radikale Venstre har det her krænkelsesbehov, så fristes jeg til at sige, at det er, fordi det er Det Radikale Venstre.
Nå, men det her handler jo sådan set om 15 personer, som er dømt for kriminalitet, og som derfor skal tages ud af det samlede lovforslag om indfødsrets meddelelse.
Og det er fuldstændig almindelig sund fornuft, at man selvfølgelig aldrig nogen sinde skal kunne få dansk statsborgerskab, hvis man er dømt for kriminalitet.
Det giver sig selv.
Så derfor bakker vi selvfølgelig op om de her 15 ændringsforslag, ligesom vi heller ikke mener, der skal uddeles danske statsborgerskaber til rigtig mange af dem, der står på det samlede lovforslag.
Så vi stemmer selvfølgelig også imod det.
Når jeg tager ordet her og nu, er det selvfølgelig for sige en ting, som jeg plejer at sige – fristes jeg næsten til at sige – nemlig, at der er uddelt alt for mange statsborgerskaber til mennesker, der aldrig nogen sinde burde have haft det.
Men jeg kunne godt fristes til at sige til Det Konservative Folkeparti, for mig bekendt er det Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti og Nye Borgerlige, der bakker op om de her 15 ændringsforslag, altså at de kriminelle pilles ud af lovforslaget, at jeg selvfølgelig håber, hvis der ikke bliver flertal for de her 15 ændringsforslag, at Det Konservative Folkeparti så også står ved det, som de har sagt, nemlig at de ikke ønsker at uddele statsborgerskaber til folk, som er dømt for kriminalitet, og stemmer imod det samlede lovforslag om indfødsretstildeling.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-23:
Altså, hvis vi ikke var ved at kede det højtærede Folketing med en meget detaljeret snak om proces før, er vi det i hvert fald nu.
Jeg sagde meget klart, at spørgsmålet om de 15 havde været diskuteret i Folketingssalen.
Det er jo ikke sådan, at der er nogen, der har lagt dem frem i form af sagsakter eller navne før det her ændringsforslag.
Men spørgsmålet havde jo altså været diskuteret meget vidt og bredt her i Folketinget.
Så jeg forstår ikke, hvorfor ordføreren har så stort et behov for at føle sig krænket over det her spørgsmål.
Jeg tror faktisk, at de fleste danskere – hvis man spørger ude i den danske befolkning – ville have det fint med, at de her 15 fængselsdømte kriminelle udlændinge ikke fik dansk pas.
Jeg ville ønske, at Radikale Venstre havde samme synspunkt.
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-23:
De 15 navne, der er tale om her, har på intet tidspunkt været offentlige, før de kom her i Folketingssalen og Marcus Knuth satte fokus på tingene.
Det her drejer sig simpelt hen om, at vi skal vise respekt.
Og nu synes jeg egentlig diskussionen burde stoppe.
Vis respekt for de mennesker, som har søgt om dansk statsborgerskab i forventning om, at når de afleverer noget til Indfødsretsudvalget, er det noget, vi holder for os selv, og at vi kan vise dem den respekt, at de kan ansøge om dansk statsborgerskab, i tillid til at vi holder vores aftaler.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-23:
Tak, formand.
Jeg må bare ganske kort minde om, at spørgsmålet om de 15 fængselsdømte kriminelle udlændinge altså blev diskuteret her i Folketingssalen længe inden vores ændringsforslag.
Vi har ikke nogen intention om at udstille nogen.
Vi vil egentlig bare gerne have, at kriminelle fængselsdømte udlændinge ikke skal have dansk pas.
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-23:
Jeg skal gøre det kort.
Det her drejer sig netop om proces.
Det mener Marcus Knuth ikke at man bør gøre – heldigvis – efter at der er blevet sat spørgsmålstegn ved det.
Det mener formanden for Indfødsretsudvalget godt man kan gøre.
Jeg undrer mig såre, jeg er faktisk rystet over det her.
Og derfor står vi faktisk i en proces, hvor vi ikke diskuterer, hvad vi mener om de principper og de love og de regler, der gør sig gældende for at blive dansk statsborger, men om man som sådan kan tillade sig som folkestyre – som Folketing – at offentliggøre personers navne.
Og det synes jeg ikke man kan, og det er det, vi er imod.
Det er derfor, at jeg i den grad vil opfordre folk til at stemme nej til det her.
Så kan man efterfølgende lave loven om, hvis man ønsker det.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-23:
Tak, formand.
Lad mig gøre det kort, også af hensyn til alle her i salen.
I stedet for det der med at give et dansk statsborgerskab og så trække det tilbage ser vi sådan set bare hellere, at reglerne er de rigtige i første omgang.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-23:
Men den her hilser vi velkommen.
Det er dejligt, at Det Konservative Folkeparti efter at have mistet magten begynder at mene det rigtige.
Så håber vi selvfølgelig på, at det også gælder, hvis der engang kommer borgerligt flertal.
Det, jeg så vil spørge konkret om, er: Kan vi også få De Konservative med på at betinge indfødsretten af, at man ikke begår efterfølgende kriminalitet?
En ting er jo, at vi ikke vil give den til folk, der har begået kriminalitet, men skal det ikke også være sådan, at man mister den igen, hvis man kommer ud ad en forkert løbebane?
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-23:
Der er blevet søgt dansk statsborgerskab efter nogle helt klare retningslinjer.
Vi ved alle sammen, at har man en parkeringsbøde på 3.000 kr., kan det være endda overordentlig vanskeligt at få dansk statsborgerskab.
Så det vil sige, at der er nogle retningslinjer, der gør det helt klart allerede i dag, at det er vanskeligt at få dansk statsborgerskab.
Jeg synes, det her er et uhyre vigtigt synspunkt.
Vi har vedtaget, at alle på den her liste skal have lov til at blive danske statsborgere; det er blevet accepteret.
Det, der forekommer mig endnu mere uhyrligt ved det her, er også i forhold til Dansk Folkeparti.
Det er, at man vælger nogle personer ud og rent faktisk offentliggør med navn, hvem det drejer sig om, og det er i sig selv ganske enkelt ufatteligt, at formanden for vores Indfødsretsudvalg kan synes, det er i orden, når vi i den grad vægter, at vi skal overholde tavshedspligt i udvalget.
Så ud over det er det for mig dybt uacceptabelt.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-23:
Tak, formand.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti ser fundamentalt forskelligt på selve indfødsretten.
Jeg kan forstå på Det Radikale Venstre, at det er noget, man har ret til, hvis man opfylder nogle definerede kriterier.
I Dansk Folkeparti betragter vi det som en gave, at man bliver budt velkommen ind i en familie, en tradition, en arv, og derfor er det noget, man ikke kan gøre krav på, men noget, man kan gøre sig håb om at få lov til at få.
Derfor er det jo også et spørgsmål om, hvad disse mennesker kan bidrage med til den familie, der nu engang er vores, til det danske fællesskab og til det danske demokrati, samfund, fædreland og den tradition.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Sjøberg om, hvad det er, han forestiller sig at de her 15 kriminelle, som han agter at give dansk indfødsret, skal bidrage til i Danmark.
Hvad er det for nogle overvejelser, man har gjort sig i Det Radikale Venstre om, hvordan de skal gøre Danmark til et bedre sted at leve i?
Victoria Velasquez (EL), 2020-06-23:
Tak for ordet, formand.
Jeg synes egentlig også, at vi skulle vente med det her lovforslag, og det er også noget af det, vi har rejst.
For selv om der jo er mange andre ting - som ordføreren for Dansk Folkeparti ikke ind kom på – f.eks. arbejdsmarkedsbalancen, har der været forgæves rekruttering af arbejdskraft osv. osv., der ville gøre, at mange af de her stillingsbetegnelser slet ikke ville komme med, så er jeg enig i, at det kan være et forkert signal at sende.
Jeg håber, at det, som den forrige ordfører har sagt her fra talerstolen, gør, at Dansk Folkeparti vil være med til at sikre den økonomiske tryghed, være med til at sørge for, at vi faktisk får genoprettet dagpengesystemet.
Nu skal vi jo senere i dag stemme om netop den her ting, og der håber jeg da, at Dansk Folkeparti vil leve op til de ord, som ordføreren har sagt her fra talerstolen, og rent faktisk stemme for det.
Vi skal sikre, at dem, som har mistet jobbet, får et arbejde.
Det haster med at få sikret det, og derfor er jeg jo også glad for, at vi har landet dele af vores klimaaftale, som vi ved også vil være med til at skabe nogle grønne jobs og sikre endnu flere af dem.
Og det samme gælder inden for vores velfærd.
Ud over arbejdsmarkedsbalancen, som jeg kom ind på, er der også nogle andre kriterier, som arbejdsgiverne skal leve op til.
Det kan man jo ikke sige og så bare hive dem ned fra hylden – sådan fungerer det ikke.
Der er arbejdsmarkedsbalancen, og derudover har vi også sat et hegn ind, i forhold til at man altså skal leve op til AUB-tallene, altså at man skal have nok elever og lærlinge.
Og derudover er der også krav, som man også kan se i den her del omkring det faglærte arbejde, hvor der bliver lagt et niveau for det.
Der er også delene i forhold til de sædvanlige løn- og arbejdsvilkår, og det skete jo også i forbindelse med en finanslov, hvor vi satte et historisk højt beløb af og gjorde en historisk indsats i forhold til social dumping.
Ovenikøbet kommer vi også til at lave en særlig indsats her, hvor vi sikrer, at der kommer til at være kontrol med hver fjerde godkendelse, så der sgu ikke – undskyld – er nogen, der kommer til at blive snydt, men at der tværtimod er styr på reglerne, og at man bliver behandlet ordentligt og sådan, som man skal behandles.
Er arbejdet med at bekæmpe den sociale dumping så slut?
Overhovedet ikke.
Vi kommer fortsat til at kæmpe for de ting, vi gerne vil sikre, for at sørge for, at vi får et godt og trygt arbejdsmiljø og arbejdsliv og ordentlige løn- og arbejdsvilkår – og det er, uagtet hvor i verden du kommer fra, om du er brun eller lys i huden, om du hedder Aisha, eller om du hedder noget helt andet.
Tak for ordet.
Mads Fuglede (V), 2020-06-23:
Jeg skal blot orientere Folketinget om, at Venstre kan stemme for lovforslaget, som det foreligger nu.
Vi var jo ikke en del af udmøntningen af det, men skulle lige se, hvordan det landede.
Men efter at have set det er vi positive over for det.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-23:
Tak, hr. formand.
Jeg synes, processen bag den her lov har været rigtig, rigtig ærgerlig.
Vi kunne have gjort det på en måde, hvor vi var gået sammen om udmøntningen af loven og havde fået et lovforslag, som var noget, som vi blå partier, der rent faktisk går ind for, at vi gerne vil have mere kvalificeret arbejdskraft til Danmark, kunne have bakket op om.
Men lovforslaget, som det er strikket sammen her, giver jo meget, meget vide rammer, og det vil sige, at det er udmøntningen af den her lov, som er det afgørende.
Og når ministeren så her på talerstolen ikke kunne sige, om de partier, der stemmer for, rent faktisk kommer med i udmøntningen, var vi nødt til at spørge bagefter på skrift: Kommer vi med i udmøntningen, hvis vi stemmer for?
Djævlen ligger jo som bekendt i detaljen, og vi Konservative føler ikke, at vi kan tage vores mandat og lægge det i hænderne på Enhedslisten og Radikale Venstre og så håbe på, at udmøntningen lander der, hvor vi regnede med den ville lande.
Så ud fra et forsigtighedsprincip stemmer vi nej til det her lovforslag.
Vi havde håbet på at kunne være med og lave en god udmøntning og så stemme ja, men det er desværre ikke den vej, som ministeren har valgt.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-06-23:
Tak for det, formand.
Tingets almindelige godkendelse af valgene efter folketingsvalget den 5. juni 2019 fandt sted den 21. juni 2019.
I den forbindelse godkendte Tinget også Aaja Chemnitz Larsen og Aki-Matilda Høegh-Dam som valgt i Grønland.
I overensstemmelse med forretningsordenens § 1, stk. 6, fandt denne godkendelse sted på grundlag af en foreløbig opgørelse af valgene modtaget fra Rigsombudsmanden i Grønland.
Når det endeligt opgjorte valgmateriale foreligger, skal Tinget træffe en endelig afgørelse om, hvorvidt godkendelsen kan opretholdes.
Rigsombudsmanden i Grønland har pr. 15. maj 2020 udarbejdet den endelige valgbog om valget af de grønlandske mandater.
Social- og Indenrigsministeriet har med breve af 25. marts og 12. juni 2020 sendt ministeriets redegørelse til Folketinget sammen med en tillægsskrivelse af 20. maj 2020 fra Rigsombudsmanden i Grønland.
I tillægsskrivelsen af 20. maj 2020 oplyser rigsombudsmanden, at rigsombuddet under opdatering af valgsiden www.valg.gl blev opmærksom på en mindre fejltælling fra valgstedet Narsaq by i Kommunen Kujalleq.
Fejltællingen har ingen umiddelbar betydning for kandidaternes position i valget og er korrigeret i den endelige valgbog.
Rigsombudsmanden oplyser endvidere, at rigsombuddet har ændret drejebogen for afholdelse af folketingsvalg i Grønland på det pågældende punkt [Fremgangsmåde ved kontroltælling], så den tekniske forskel i tællingen ikke burde kunne gentages.
Udvalget har behandlet sagen i et møde.
Den endelige opgørelse viser, ligesom den foreløbige opgørelse, at Aaja Chemnitz Larsen, IA, og Aki-Matilda Høegh-Dam, Siumut, er valgt som medlemmer af Folketinget for Grønland.
Der er i den endelige opgørelse foretaget enkelte ændringer i forhold til den foreløbige opgørelse.
Ændringerne er dog uden betydning for valget af Aaja Chemnitz Larsen og Aki-Matilda Høegh-Dam.
Der er ikke over for udvalget rejst berettiget tvivl om de udpegedes valgbarhed.
Herefter kan jeg så på udvalgets vegne afgive følgende: Indstilling Den godkendelse, der blev foretaget den 21. juni 2019 på baggrund af Rigsombudsmanden i Grønlands foreløbige opgørelse af valget, opretholdes.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2020-06-23:
Jeg vil da først og fremmest takke for det her fine, lille lovforslag, som jo åbner lidt op i forhold til udenlandsk arbejdskrafts adgang til Danmark.
Jeg håber, at det her vil være et første skridt på vejen hen mod, at det vil blive endnu nemmere for virksomhederne at få adgang til udenlandsk arbejdskraft.
Selv om man ikke helt skulle tro det med det indlæg før mit, kan man sige, at det her jo er en rejse, som effektivt blev forhindret af den tidligere regerings støtteparti, Dansk Folkeparti, i sidste valgperiode, hvor man jo egentlig fra den daværende regerings side havde et ønske om at åbne mere op for adgangen til udenlandsk arbejdskraft.
Der er simpelt hen tre gode ting ved øget udenlandsk arbejdskraft.
Der er slet ingen grund til at være bange for det, for det giver kun gode ting.
Så tak for et lille skridt i den rigtige retning, som jeg selvfølgelig stemmer for, og jeg glæder mig til sammen med dem, der ønsker det, at være med til at presse yderligere på for, at der kan åbnes mere op, så de danske virksomheder hurtigere kan komme i gang med øget produktion, øget vækst, øget velstand og dermed flere jobs til de danskere, der er blevet arbejdsløse.
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-23:
Der er over 1.800, der har søgt om dansk statsborgerskab.
Der er mange af dem, der har ventet i årevis på at få statsborgerskab.
Vi kender til en sag, som vi har talt om herinde, og det er en af de få personer, som har accepteret at blive nævnt ved navns nævnelse her i salen, og det er Annette Herzog.
Vi ved, at hun har været 3 år om at få en sag igennem systemet.
Nu er det lykkedes for disse mennesker, disse 1.800 – og endda endnu flere – at få lov til at få dansk statsborgerskab, og vi har bevilget et dansk statsborgerskab.
Vi har haft det i salen her, og nu er der så pludselig nogle, der har fundet ud af, at der skal trækkes nogle ud af systemet.
Jeg synes, at disse mennesker, som har søgt dansk statsborgerskab, som har fået bevilget dansk statsborgerskab, skal have lov til at få det, og jeg kan på alle mulige måder ikke forstå de synspunkter, som der gives udtryk for, fordi det skulle være mennesker af forskellige kulturer, der skulle være interesseret i at søge dansk statsborgerskab.
De har gjort det på nogle helt reelle og efter vores mening meget hårde vilkår.
Det drejer sig om langvarig beskæftigelse, det drejer sig om, at de skal være åh så gode til sprog, dansk 2 er ikke nok, dansk 3 skal til, og de skal kunne en masse ting.
For os er det dybt uacceptabelt og uanstændigt at bruge den her metode til at prøve på at føre fremmedfjendsk politik ved at betragte det som at trække nogle mennesker ud af et system.
Det er muligt, at man har lyst til efterfølgende at ændre loven, og jeg håber meget, at man vil ændre loven herinde, så man kan gøre det nemmere, enklere og betydelig bedre for folk at få lov til at søge statsborgerskab, men det, der er vitalt, er altså, at vi her har lavet en aftale, og at der her ligger en lov, der gør det gældende for nydanskere, for folk at søge et statsborgerskab.
Vi har accepteret det, og jeg vil på det kraftigste anbefale, at man stemmer for.
Marie Krarup (DF), 2020-06-23:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne takke Det Konservative Folkeparti for at stille 15 fornuftige ændringsforslag til lovforslaget om indfødsret.
Ændringsforslagene drejer sig om, at man ikke skal give statsborgerskab til kriminelle, og derfor har man pillet de 15 personer, der har betingede og ubetingede fængselsdomme, af lovforslaget.
Det synes vi er en god idé.
Vi har i Dansk Folkeparti længe arbejdet for, at der ikke skal tildeles indfødsret, dvs. statsborgerskab, til kriminelle.
Desværre mistede Det Konservative Folkeparti modet og fandt ud af, at de ikke turde stille ændringsforslagene, og derfor ville de trække dem.
Derfor har vi i Dansk Folkeparti så bedt om at få lov til at overtage dem, og det har vi så kunnet.
Der er nogle, der springer op som en løve og falder ned som et lam, men vi tør godt fortsætte løvekursen og fastholde ændringsforslagene, og komikken bliver jo eklatant, når vi her ved punkt nr. 14 i dag skal stemme om det beslutningsforslag, som De Konservative så fornuftigt har fremsat, hvor de netop foreslår, at man ikke skal give indfødsret til kriminelle.
Selv at stille ændringsforslagene her i Folketingssalen tør de altså ikke, men jeg har så hørt, at de trods alt stemmer for.
Så jeg ved ikke, hvad man skal sige om den stramme udlændingepolitik i Det Konservative Folkeparti.
Mig synes den en anelse komisk.
Men vi synes, at det er meget, meget vigtigt, at vi tager bestik af hver enkelt person, som ønsker at have indfødsret i Danmark.
Derfor ville vi også ønske, at man kunne diskutere hver enkelt person, sådan som man gjorde i de gode gamle dage i 1850, hvor det var selveste Grundtvig, der var indfødsretsordfører, der sørgede for, at man diskuterede hver enkelt af de personer, der på det tidspunkt skulle have indfødsret.
Det er idealet for os.
Så vi er glade for at overtage ændringsforslagene, som vi så selvfølgelig beder om at få til afstemning.
Så vi skal stemme om dem om et øjeblik, hvor vi stemmer ja til dem, og efterfølgende, da vi ved, at de bliver stemt ned, stemmer vi nej til det samlede lovforslag.
For der er alt for mange personer – der er 1.861 personer – på lovforslaget, og det giver jo sig selv, at vi ikke kan sidde og diskutere det person for person her i Folketingssalen.
Det ville jo tage flere år.
Der er alt for mange, der er alt for mange fra kulturfremmede områder, og der er jo så også kriminelle på, så derfor kan vi selvfølgelig ikke stemme ja til L 180.
Men vi stemmer ja til ændringsforslagene og takker Konservative for at være faldet ned som lam, så vi kan overtage dem.