runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-22:
Hvis vi nu bare lige tager, hvad det er for en skattelettelse, som de absolut mest velstillede får i regeringens forslag sammen med Dansk Folkeparti, så er det altså 157.500 kr., som er den umiddelbare årlige skattelettelse.
Og det synes jo sådan lidt underligt, at det, vi så snakker om, er, hvorvidt en person, som lige har fået en gevinst ud af at komme i arbejde, skal have en lille smule større gevinst.
Altså, det vigtige her er jo, at vi starter med at se på, hvad det er, samfundet har brug for: Det er et velfærdsløft, og det er, at vi sikrer, at der er flere, som kommer i arbejde.
Og det gør vi først og fremmest ved at investere i vores fælles uddannelse, i vores fælles beskæftigelsesindsats.
Jeg kan ikke se, at noget af det, som regeringen lægger op til, vil løse det.
Jacob Mark (SF), 2017-12-22:
Tak for det.
Som uddannelsesordfører har man til tider været sådan lidt smådeprimeret i den her regeringsperiode, fordi der ligesom har været en filosofi i regeringen om, at alle nye initiativer, i hvert fald så mange som muligt, skulle finansieres af unge og studerende.
Først lavede man historisk store milliardbesparelser på uddannelserne; derefter fjernede man nogle af de meget, meget vigtige rabatter, der var på de unges transport; og nu kan vi så læse i den nye VLAK-regerings regeringsgrundlag, at man også forestiller sig, at man skal lave en stor SU-reform.
Altså, først tog man og sparede på uddannelserne, og så tog man rabatten på transporten, og nu vil man så også tage de unges ydelser eller i hvert fald spare på dem.
Hvad tænker Socialdemokratiet egentlig om regeringens planer om at øge arbejdsudbuddet ved at lave en stor SU-reform?
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-22:
Vi er imod den generelle besparelse, der er på forskning og uddannelse – ingen tvivl om det.
Det er også klart, at med den begrænsede ramme, der er inden for forhandlingsreserverne til dette års finanslov, så bliver man nødt til at prioritere.
Vi har prioriteret uddannelsesområdet, især erhvervsuddannelserne.
Det er det, vi synes er væsentligst at prioritere, men det er altså ikke udtryk for, hvordan en eventuel kommende socialdemokratisk ledet regering, gerne med støtte fra Enhedslisten, så vil udforme sine finanslove på det her område.
Jeg er faktisk meget glad for hr. Erling Bonnesens engagement i det her, for det viser jo, at der trods alt også er fornuftigt tænkende mennesker i Venstre, som går op i, at der faktisk er børnefamilier, som bliver ramt hårdt af den politik, som den nuværende regering fører.
Den pulje, som er afsat, finansierer vi med den reserve, som ligger fra jobreform 1, så den er fuldt finansieret, og der er selvfølgelig råd til det.
Men jeg er også godt klar over, at der er et flertal i det nuværende Folketing, som faktisk går ind for det kontanthjælpsloft, som er indført.
Så når vi foreslår det her, er det selvfølgelig for at give en håndsrækning, og vi håber, at der er folk, som vil være med til at rette op på de skævheder, der er socialt.
Louise Schack Elholm (V), 2017-12-22:
Man kunne jo have fulgt op på min ærede kollegas fine spørgsmål, men nu tror jeg faktisk, at jeg vil spørge om noget lidt andet.
For en af mine andre gode kollegaer har talt op, at det var 16 gange, ordet velfærd blev nævnt.
Lad os så prøve at sammenligne det.
Den tidligere socialdemokratiske regering sparede 3 mia. kr. på kommunerne, altså den nære velfærd, i den periode, hvor man sad i regering, fra 2011 til 2015.
Vi har lagt op til, at der skal bruges 1 mia. kr. ekstra i kommunerne på velfærd, altså på den nære velfærd, fra 2015 til 2018.
Så spørger jeg den socialdemokratiske ordfører: Hvem bruger mest på den nære velfærd i kommunerne?
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-22:
Det bliver altid sådan lidt anstrengende, når man skal gentage gamle regnestykker, som er forkerte.
Hvis vi nu lige tager udgangspunkt i, at den daværende SR-regering havde ansvaret for finanslove, som havde at gøre med 2012 og frem, så bliver billedet jo et andet.
For hvis man regner 2011 med, som var under en VK-regering, hvor der var store nedskæringer i den offentlige sektor, så er det rigtigt, at det bliver et dårligt regnestykke.
Hvis man ikke tager det med, ser regnestykket faktisk sådan ud, at den samlede velfærd steg en lille smule mere, end det demografiske træk var i samme periode.
Men det er jo en debat, vi har haft mange gange.
Men vi kan da godt tage den igen.
Louise Schack Elholm (V), 2017-12-22:
Nu spurgte jeg konkret til kommunerne, for det er jo den nære velfærd, som Socialdemokratiet altid taler om, og Socialdemokratiets ordfører svarede mig i forhold til hele den offentlige sektor, og det var ikke det, jeg spurgte til.
Jeg spurgte til kommunerne.
Altså, vi tilfører jo penge til kommunerne.
Men kan den socialdemokratiske ordfører bekræfte, at den tidligere socialdemokratisk ledede regering skar ned på kommunerne?
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-22:
I det regnestykke regner fru Louise Schack Elholm jo så stadig væk 2011 med, som var en aftale med kommunerne, som blev indgået af den daværende VK-regering, og så er vi lidt tilbage i samme rille.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-12-22:
Tak for det.
Et godt gammelt dansk mundheld hedder, at ikke enhver høne, der kagler, lægger æg, og det er lidt sådan, det er med Socialdemokratiet.
Fra år 2012 til 2015 blev der fjernet 2.400 stillinger i den kommunale ældrepleje, altså i de år, hvor Socialdemokratiet sad ved magten.
Med nærværende finanslovsforslag bliver der afsat midler til 1.000 nye SOSU-assistenter.
Hr. Benny Engelbrecht var rigtig meget inde på ældreområdet i sin ordførertale.
Hvis man nu skulle være ældre i det her land, hvad ville man så helst udsættes for?
At der blev fjernet 2.400 stillinger, eller at der blev afsat midler til 1.000 nye?
Hvad giver den bedste ældrepleje i Socialdemokratiets optik?
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-22:
Jeg tror faktisk, at de ældre ville have foretrukket, at Dansk Folkeparti havde sikret, at der kom flere end 1.000 stillinger i ældreplejen, og hr. Jeppe Jakobsen ved jo også, at hvis Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti havde siddet sammen ved et forhandlingsbord, var det sikkert også lykkedes os at løfte den samlede ramme.
Men det er jo desværre sådan, at det ikke lykkedes at ændre på det, bl.a. fordi man har givet nogle skattelettelser i forbindelse med dette års finanslov, hvor vi vel må sige, at de penge nok havde været bedre anvendt til bl.a. sundhedsområdet og til ældreplejen.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-12-22:
Man kan godt opstille en masse hypotetiske situationer.
Kunne man ikke i stedet investere de penge i mere ældrepleje?
Er der ikke noget i vejen med Socialdemokratiets prioriteringer her, hvis man virkelig taler om, at man vil den nære velfærd?
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-22:
Den pulje, som hr. Jeppe Jakobsen henviser til, er den pulje, som vi har afsat til udsatte borgere.
Det er rigtigt, at vi forbedrer integrationen, altså sådan at vi kommer nogle af de parallelsamfundsaktiviteter til livs, som vi desværre har forskellige udfordringer med i samfundet, og så er det en øget social mobilitet.
Det er det, som vi samlet set afsætter den her pulje til.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-12-22:
Tak for det.
Nu står vi her den 22. december og skal både anden- og tredjebehandle en finanslov, og det er jo efter et forløb, hvor vi har været vidne til, at et af regeringens egne partier har truet med at stemme imod regeringens finanslov.
Det gør, at jeg ikke kan lade være med at spørge Socialdemokratiet, om Socialdemokratiet i tilstrækkelig grad værdsatte Enhedslisten som parlamentarisk grundlag for Thorningregeringen.
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-22:
I forhold til det forløb, der aktuelt har været med et af regeringspartierne, kan man jo kun knuselske Enhedslisten.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-12-22:
Tak for det, tak for de pæne ord.
Ordføreren havde jo en diskussion om uddannelsesbesparelser lige før med hr. Martin Lidegaard, og det er tydeligt, at man ikke i det forslag, man kommer med fra Socialdemokratiets side nu her, stopper grønthøsteren på uddannelser.
Skal det forstås sådan, at man i fremtiden heller ikke vil love at fjerne grønthøsteren på hele uddannelsesområdet?
Nicolai Wammen (S), 2017-12-22:
Tak for det, og også tak til Venstres ordfører, der jo nærmest sådan læste et juleevangelium op over regeringens fortræffeligheder, og det skal være ham vel undt.
Det er nok de færreste, der har set det helt på den måde i det forløb, der har været, men selvros er jo den eneste ros, man kan være sikker på her i tilværelsen.
Så det er helt i orden.
Finansieringen hænger ikke helt sammen, og derfor er det jo også interessant at se, hvor pengene til Venstres julegaver skal komme fra.
Derfor har vi hæftet os lidt ved, at Venstres næstformand, som jo også er identisk med finansministeren, til Avisen Danmark den 25. november i år går ind og siger, at planerne om at sænke dagpengene fortsat er på bordet, og at det er Venstres politik.
Jeg skal derfor bare for en god ordens skyld nu, hvor gaverne er blevet delt ud fra talerstolen, så lige få bekræftet, at den regning, man skal sende ud til borgerne, når julestemningen skal brede sig, bl.a. er til dagpengemodtagerne, altså at det er Venstres politik, at der skal skæres i dagpengene.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-22:
Jeg ved godt, at Socialdemokratiet har vanskeligt ved at konstatere, at vi har en regering, der sikrer en økonomisk politik, så der er et økonomisk råderum, både til at sikre investeringer i kernevelfærd og til at lette skatten på arbejde, og det undrer mig egentlig lidt, at Socialdemokratiet bliver ved med at gribe den debat.
For for bare 2½ år siden havde vi en socialdemokratisk regering, og der førte man en politik, hvor eksempelvis kommunernes serviceramme blev skåret ned, og man gav skattelettelser, og dengang var det ikke et problem, at kommunernes serviceramme blev sat ned, det kostede ikke velfærd.
Nu er vi i en situation, hvor der både er råd til investeringer i kernevelfærd og til, at hårdtarbejdende danskere kan få lidt flere af deres egne penge udbetalt, når de går på arbejde.
Det må være ærgerligt som socialdemokrat at se, at det er muligt at gøre begge dele.
Pelle Dragsted (EL), 2017-12-22:
Jeg synes, ordføreren skal google skattetryk og finde den side på Skatteministeriets hjemmeside, der beskriver skattetrykket, og som lige præcis beskriver de her spørgsmål, som jeg er inde på, f.eks. spørgsmålet om, om man betaler skat af overførselsindkomster eller ej, og hvordan det påvirker skattetrykket i f.eks. to lande, sådan at de i det ene land udbetaler overførselsindkomsterne uden skat og de i det andet land udbetaler overførselsindkomsterne og man har betalt skat af dem.
Det vil påvirke skattetrykket, og derfor kan man ikke bare sammenligne de to lande en til en.
Det er ikke noget, jeg står og opfinder.
Det er sådan, det er.
Men lad mig bare tage fat i det principielle spørgsmål: Synes vi, at skattetrykket er for højt?
Nej, det synes vi ikke.
Synes vi, at der er nogen i Danmark, der kunne fortjene skattelettelser?
Helt sikkert, men dem synes vi så skal betales ved at bede nogle af dem, der har fået de rigtig store rabatter, om at betale lidt mere til fællesskabet igen.
Pelle Dragsted (EL), 2017-12-22:
Jeg kunne godt tænke mig at stille et helt principielt spørgsmål.
Hvordan har ordføreren det egentlig sådan helt nede i maven med den forhandling, der foregår mellem Dansk Folkeparti og regeringen, altså den der form for byttehandel eller krejlen, eller hvad man vil kalde det?
Jeg ved godt, at man i politik nogle gange bytter.
Men hvordan har ordføreren det egentlig nede i maven med, at for at få nogle sænkelser af skatten, og man får jo ikke engang det, man gerne ville have i Liberal Alliance, så skal man være parat til at acceptere noget på et helt andet område, som slet ikke har noget med skattepolitik at gøre, og som f.eks. kan betyde – nu ved vi ikke, hvad det ender med – at flygtningebørn skal vokse op i nogle lukkede lejre uden forbindelse til andre mennesker måske i rigtig mange år?
Har ordføreren det bare godt med det nede i maven, altså det er fint, at det er sådan, det foregår, altså at så får man lidt i forhold til skat, og så til gengæld får Dansk Folkeparti lov til at lukke nogle børn inde i nogle lejre?
Det kan sagtens lyde fornuftigt, problemet er bare, at mange af de konflikter tager 10, 15 eller 20 år.
Det betyder altså, at vi har mennesker, som kommer til f.eks. at bo i lejre i 10, 15, 20 år og måske aldrig vender tilbage, og så er de ikke integreret, og så står vi med problemet.
Så det er ikke så enkelt.
Men det var egentlig mere i forhold til det principielle.
Jeg kan ikke helt genkende det der billede af en blå blok, der bare trækker i samme retning – jeg tror ikke lige, det er det indtryk, danskerne har fået igennem den sidste måneds tid.
Men jeg synes sådan set, det er fair nok, hvis det er sådan, ordføreren faktisk har det nede i maven, altså at man faktisk synes, at det, Dansk Folkeparti kræver, er okay, at det er man sådan set enig i.
Hvad mener ordføreren om den her byttehandel, hvor man accepterer noget helt ovre på ét område for at få noget på et andet område?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-22:
Jamen er det ikke det, kompromiser er nogle gange?
Det er byttehandler.
Der er noget, der er vigtigere for nogle, og så giver de noget på et andet område.
Sådan er politik jo.
Jeg ved ikke, hvordan det fungerede, da Enhedslisten var støtteparti for en socialdemokratisk regering, og hvor meget indflydelse Enhedslisten så egentlig fik.
Nogle mener vel, de ikke fik særlig meget, det skal jeg ikke kloge mig på.
Jeg konstaterer bare, at på en lang række områder trækker vi sådan set i den rigtige retning.
Selvfølgelig er der forskelle, for ellers ville vi ikke være i forskellige politiske partier.
Men på de der områder trækker vi sådan set i den rigtige retning, og det har jeg det rigtig godt med.
Nej, vi tror ikke på, at der bliver gennemført topskattelettelser.
Det er jo lagt væk for lang tid siden, og det synes vi er ærgerligt.
Da hr. Morten Bødskov sad i regering, var han jo med til at stemme igennem, at topskattegrænsen blev ændret, og at mange mennesker blev trukket helt ud af topskattegrænsen.
Det var det ene element i den skattereform, som hr. Morten Bødskovs regering gennemførte, som øgede beskæftigelsen allermest.
Så derfor er det jo helt underligt og mærkeligt, at Socialdemokratiet nu har fået sådan en aversion mod, at der er nogle, der skal betale mindre i topskat.
Men det er jo ligesom blevet taget af bordet, bl.a. også fordi Socialdemokratiet lægger sig i hængekøjen, når de er i opposition.
Der er to Socialdemokratier i Danmark: Det, der er i regering, og som godt kan finde ud af at tage ansvar indimellem og også lave skattereformer, der sænker skatten på den sidst tjente krone, og så det, der er i opposition, hvor man ikke vil være med til noget som helst.
Og det synes jeg jo er superærgerligt.
Morten Bødskov (S), 2017-12-22:
Det var jo et klart svar: Partiet, som har kæmpet allermest indædt og har lovet danskerne historisk store skattelettelser, i hvert fald de største i mands minde, siger nu helt klart her i debatten i dag, at der ikke kommer topskattelettelser.
Det næste spørgsmål til ordføreren er jo så: Hvis man skal lave en skattereform, vil man så sikre, at skattelettelserne – dem, man kæmper for – går til de nederste grupper i vores samfund?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-22:
Først vil jeg gerne kvittere for, at det efter ordførerens opfattelse – hvilket jeg er fuldstændig enig i – er Liberal Alliance, der har kæmpet allermest indædt for at sænke skatten på den sidst tjente krone.
Det er jeg fuldstændig enig i, og det mener jeg er rigtigt.
Men det har altid været sådan, at det har været et element i den politik, vi selv har lagt frem – og som vi fik gennemregnet af Bjarne Corydon, da han var finansminister.
Altså, vi har altid ønsket at sænke skatten i bunden, og derfor synes jeg også, at den her diskussion om historisk store skattelettelser nogle gange bliver en lille smule underlig.
For man kan jo bare konstatere, at vil man løse samspilsproblemet, altså at det skal kunne betale sig at spare op til pension – det fatter jeg ikke at Socialdemokratiet ikke synes at det skal kunne – og vil man sænke skatten i bunden for dem med de laveste indkomster, så koster det naturligvis ret mange penge, fordi det drejer sig om ret mange mennesker.
Men Socialdemokratiet vil altså ikke være med til at sænke skatten for dem med de laveste indkomster, må vi forstå.
Der er ikke meget arbejderparti over Socialdemokratiet.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-12-22:
En af de væsentligste ændringer i forhold til det, vi forhåbentlig vedtager senere på dagen, i forhold til det udspil, som regeringen kom med, er jo de mange flere penge, der bliver brugt på ældreområdet.
Jeg skal bare høre Liberal Alliances ordfører, om det er en af de ændringer i forhold til regeringens udspil, som man er særlig tilfredse med i Liberal Alliance, eller om det var noget, man helst havde været foruden.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-22:
Nej, det er vi da glade for.
Morten Bødskov (S), 2017-12-22:
Tak for det, formand.
Når man sådan har fulgt debatten her de seneste uger, kan man jo godt have lidt ondt af Liberal Alliance.
Først skulle topskattelettelsen hele vejen op og med stålsatte øjne ned med 5 pct., og det lykkedes så ikke.
Så kom man i regering, og så troede man, at man kunne klare det derfra.
Så fik man lov til at forsøge at gennemføre en finanslov, som vi med ordførerens egne eskapader på Twitter måtte forstå kun blev vedtaget, hvis der kom en tilsvarende stor skatteaftale med historiske skattelettelser, de største skattelettelser i mands minde.
Derfor er spørgsmålet til ordføreren sådan set meget enkelt: Tror man stadig væk på, at man får gennemført topskattelettelser med den her regering?
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-12-22:
For at forstå ordføreren helt klart: Når regeringsudspillet ikke var mere ambitiøst, var det simpelt hen, fordi Venstre og Det Konservative Folkeparti sad og trak i Liberal Alliance og sagde: Nu skal der ikke bruges flere penge i det offentlige, I må dæmpe jer lidt i Liberal Alliance, jeres ambitioner om mere offentligt forbrug skal simpelt hen ikke være så høje?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-22:
Skattetrykket er noget helt specifikt og veldefineret, som OECD har nogle klare definitioner på.
Det er ikke sådan, at man kan sidde og sige, om man skal regne det ene ind, eller om man skal regne det andet ind.
Det er fuldstændig veldefineret.
Det nytter ikke noget, at hr. Pelle Dragsted ryster på hovedet, for det er det, og vi kan ikke diskutere, om vi har det højeste skattetryk i OECD, for det har vi.
Det siger OECD, og de må vel være autoriteten, i forhold til om vi har det højeste skattetryk i OECD.
Så man kan ikke tale udenom og sige: Jamen der er alt muligt andet, man kunne regne ind, hvis man havde lyst.
Kan hr. Pelle Dragsted bekræfte, at der ligger en definition på skattetrykket, og at OECD opgør, at Danmark har det højeste skattetryk i verden?
Pelle Dragsted (EL), 2017-12-22:
For det første er det her med, at vi har verdens højeste skattetryk
, omtvistet, for det er en diskussion om, hvad man indregner.
Vi betaler f.eks. skat af overførselsindkomster, og det trækker vores skattetryk op, omvendt er børnechecken hos os en check i stedet for skat, og sådan er der ting, der trækker i den forkerte retning.
Men egentlig synes jeg, at diskussionen om skattetryk er lidt fjollet, hvis ikke man snakker om, hvad man får for pengene.
Altså, du kan da godt sætte skatten ned, men hvis du så indfører brugerbetaling, når du skal på hospitalet eller sender dine børn i skole eller på uddannelse, så kalder du det ikke længere skattetryk, men for den enkelte er det da ligegyldigt.
Jeg tror, det var Martin Thorborg, en serieiværksætter, som havde boet nogle år i USA, som sagde, at når han gjorde sine udgifter op – han havde børn, han skulle betale sundhedsforsikring, han skulle betale for deres uddannelse – så slap han billigere i Danmark, end han gjorde i USA, fordi der var så meget brugerbetaling.
Så derfor synes jeg, at den der debat om skattetryk er lidt fjollet.
Man bliver nødt til at spørge: Hvad er det, vi får for de penge, vi betaler?
Og så skal man i hvert fald også indregne alt det, der er brugerbetaling på i andre lande, når man sammenligner det.
Vi er bestemt ikke imod, at man kan hente arbejdskraft udefra.
Vi synes, det er et stort gode, at man kan flytte til andre lande og arbejde.
Men de EU-regler for arbejdskraftens frie bevægelighed, der findes, synes vi i alt for høj grad er blevet et våben i hånden på arbejdsgiverne til at presse løn og arbejdsvilkår.
Og derfor er vores tilgang, at man skal have nye regler for arbejdskraftens bevægelighed, som sikrer, at man kan garantere, at i de job, som besættes på den her måde, arbejder folk på de samme vilkår, og at fagbevægelsen har konfliktret.
Det er jo bl.a. derfor, at vi for kort tid siden behandlede et forslag om en social protokol, som heldigvis vinder stigende opbakning her i Folketinget, altså at Danmark skal arbejde for en social protokol i EU, der sikrer, at de her hensyn går foran.
Og i Europa kan vi jo se, at der er en kæmpe reserve af arbejdskraft – hvis man kan snakke sådan om mennesker – så jeg er ikke så bekymret for, at det ikke skal lykkes.
Martin Lidegaard (RV), 2017-12-22:
Jeg er glad for at høre, at man principielt set ikke har noget imod det.
Så er der hele EU-sporet, og vi er jo ikke enige i, at der er så store problemer dér, men lad nu det ligge, for det tager under alle omstændigheder lang tid at ændre.
Det, vi så selv er herrer over, er dem, der kommer udefra, altså fra
lande uden for EU
Og når jeg stiller det her spørgsmål, er det jo, fordi Enhedslisten sammen med Dansk Folkeparti og andre har været med til at gøre det meget sværere at ansætte udenlandsk arbejdskraft.
Især hvis man ikke tjener så meget i løn, er det blevet sværere at komme ind på det danske arbejdsmarked.
Selv om vi faktisk mangler hænderne og ikke har SOSU-assistenter og sygeplejere nok, er det blevet sværere for danske hospitaler og plejehjem at hente hjælp udefra, når de ikke kan få arbejdskraft herhjemme.
Hvordan hænger det så sammen?
For hvis Ib, som hr. Pelle Dragsted henviste til, står og mangler hjælp, hvorfor skulle han så ikke kunne få den, selv om det måske er en fra Filippinerne, der hjælper til i en periode?
Pelle Dragsted (EL), 2017-12-22:
Så vidt jeg husker, er vores tilgang til arbejdskraft fra det, man kalder for tredjelande, at hvis du kan komme hertil og kan få en kontrakt på et arbejde på ordentlige løn- og arbejdsvilkår, og hvis det i øvrigt er et område, hvor vi mangler arbejdskraft i Danmark, så er vi ikke principielt modstandere af det.
Det er klart, at vi også har et hensyn, der handler om, at der stadig væk er mange uden for arbejdsmarkedet herhjemme.
Så for mig at se handler det om at finde en balance mellem på den ene side at sikre, at arbejdsgiverne ikke spekulerer i det her, og at dem, der bor herhjemme og er her, har mulighed for at få et job og ikke bliver underbudt, men at man på den anden side også kan hente den arbejdskraft, hvis det er nødvendigt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-22:
Vi kan se en udvikling, hvor mange fravælger folkeskolen.
Der er mange årsager til det – for mange til at komme ind på her.
Men der er jo også den årsag, at regeringen ad flere omgange har hævet tilskuddet til friskolerne.
Så vi vil fra SF's side bare gerne være helt sikre på, hvor Enhedslisten står henne i den her diskussion, for det handler jo ikke om, at der ikke skal være friskoler i det her land – friskoler er en rigtig god idé mange steder – men der skal være en balance i det.
Så er Enhedslisten enig i, at vi skal tilbage på det niveau, der var, før regeringen trådte til, altså 71 pct.?