runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (DF), 2024-11-14:
Det er fuldstændig rigtigt, at vi spillede banko, da vi landede en aftale, og ordføreren sagde i øvrigt også selv ved den tekniske gennemgang, at vi var ret enige om, at vi havde reddet banko.
Der var også nogle diskussioner om, hvorvidt der var blevet sagt, at det var 35 pct. af omsætningen eller af overskuddet; så der har faktisk også været forvirring i ministeriet.
Jeg skal fuldstændig ærligt indrømme, at lige den dag havde jeg held i spil.
Jeg har jo nærmest hverken held i spil eller kærlighed under normale omstændigheder, men jeg vil bare sige til ordføreren: Nej, den her aftale redder ikke bingo eller banko.
Og ved I hvad?
Jeg synes, at vi skal lytte til de mennesker, som reelt set står derude i bankoforeningerne, og som råber op og siger: Kære venner, kom nu.
Lad os nu redde det her, som giver mening.
Det er måske det lille lyspunkt i hele deres uge, at de kan komme ned i bankoforeningen.
Og ved I hvad?
Det vil vi gerne lytte til i Dansk Folkeparti.
Anders Kronborg (S), 2024-11-14:
Men ordføreren har jo selv været med til at lave den aftale.
Ordføreren sad i Skatteministeriet, hvor vi spillede banko efter den her aftale.
I øvrigt vandt ordføreren den lille bankoturnering, så der må jo være et eller andet, ordføreren ikke har gjort ordentlig i arbejdet, for det er jo ikke ny viden, hvilket vi også fik bekræftet i forhold til de tekniske gennemgange.
Det normale her havde jo været at stille et ændringsforslag, men ordføreren melder sig jo fuldstændig ud og kapitulerer allerede efter et halvt år, hvor vi andre følger det tæt.
Så jeg synes bare, jeg vil fastholde, at ordføreren faktisk modarbejder banko.
Mette Thiesen (DF), 2024-11-14:
Jeg vil sige, at det ikke kommer helt bag på mig, at ordføreren nævner det her, og jeg er bare nødt til at sige, for nu er jeg også retsordfører for Dansk Folkeparti, at anklagemyndigheden altså har mange bedre ting at se til.
Der er sagspukler så høje, og i stedet jagter man folk, der spiller banko.
Så nej, jeg mener bestemt ikke, at de her sagsanlæg skal tages op igen, tværtimod.
Nej, jeg kan slet ikke følge ordføreren, for det her redder ikke banko.
Alle de mennesker, jeg har talt med alle de steder, er mennesker, der brænder for det.
Det er mennesker, som ikke vil drive en professionel forretning, men hellere vil løfte det her fællesskab, og som lægger sindssygt mange timer i at løfte det store sociale fællesskab, som det også er.
bevidst bedt ministeren om, at vi tager det her tilbage på bordet for at finde ud af, hvordan vi løser det.
Det, jeg får at vide, er, at der er forhandlet en eller anden aftale med Europa-Kommissionen, som gør, at der er nogle andre restriktioner i forhold til det.
Der er jeg bare nødt til at sige: Det er vi fløjtende ligeglade med i Dansk Folkeparti.
Vi vil gerne lave en lex banko og redde banko.
Anders Kronborg (S), 2024-11-14:
Tak for det.
Jeg er enig med ordføreren i, at banko er mere end banko, og det er jo også det, der har været udfordringen i forhold til det, vi har stået over for, nemlig at nogle bankoforeninger har drevet banko for at spille banko.
De har haft meget store pengepræmier og glemt, at banko også handler om at støtte det lokale foreningsliv, altså give en donation til det almennyttige.
Siden 2019 har der været tilsynsbesøg, og der har været 38 tilfælde af sigtelser.
Så det, Dansk Folkeparti gør, er bare at træde ud af en aftale.
Anklagemyndigheden genoptager jo de her sager, og så vil der reelt være bankofolk, der kan komme ind og ruske tremmer, og så vil man for alvor lukke banko i Danmark.
Hvad siger ordføreren til den problemstilling?
Mette Thiesen (DF), 2024-11-14:
Tusind tak.
For nogle uger siden stod jeg også her på talerstolen og talte om banko.
For jeg er en af dem, der har oplevet, hvad det er, rigtig mange danskere oplever rundtomkring i de danske bankohaller.
Forestil jer, at I kommer ind i et lokale, hvor der er sådan en lidt gullig belysning, sådan en, der kun er der med de gammeldags glødepærer, at der sidder folk rundtomkring ved bordene, der står små lykkefigurer rundtomkring på bordene, der er en rollator parkeret i den ene side, og der sidder måske en i en kørestol, der sidder folk, høj som lav, gammel som ung, og hygger sig med det sociale fællesskab, som banko jo også er.
Og måske er det i virkeligheden her, under de her glødepærers belysning, den ensomme ældre er lidt mindre ensom, at ham med de psykiske udfordringer føler sig lidt mere som en del af fællesskabet, og hvor dem, som måske er udsatte i hverdagen, faktisk føler, at de er en del af noget større og en del af et fællesskab.
For banko er meget mere end bare banko, banko er også det sociale fællesskab, som eksisterer alle steder i Danmark, både i byerne og ude på landet, hvor man mødes om noget fælles, og ved I hvad?
Det kan man ikke sætte en pris på.
Vi har siddet længe til forhandlinger, og der blev også lavet en aftale, for vi vil i Dansk Folkeparti redde banko, og det troede vi sådan set også man gjorde med den aftale.
Men jeg har talt med så mange bankoforeninger, lokale foreninger, dygtige mennesker rundtomkring, hvis eneste ønske bare er frivilligt at bære den her – hvad skal vi sige – arv videre, det her fællesskab, som man oplever rundtomkring i de her bankohaller.
For det handler ikke bare om penge og eksempelvis at samle ind til almennyttige formål eller samle ind til andet, men det handler også om den store sociale opgave, som bliver løftet rundtomkring i det danske land.
Men med det lovforslag, der ligger her i dag, er vi ikke i mål.
Der vil stadig væk være bankoforeninger rundtomkring i landet, som kommer til at lukke, faktisk mange, og det kan vi i Dansk Folkeparti simpelt hen ikke være med til.
Vi har kæmpet alt, hvad vi kunne, vi har bedt om tekniske gennemgange, og jeg har sågar været til møde med ministeren, men det her er ikke løsningen for banko.
Derfor træder vi i Dansk Folkeparti ud af den aftale, og vi stemmer nej til L 27, for vi vil redde banko.
Sophie Løhde (V), 2024-11-14:
Tak til ordføreren.
Jeg besvarer naturligvis også alle opklarende spørgsmål, man måtte have i forhold til lovforslagets konkrete elementer.
Det er fuldstændig fair, og det skal vi selvfølgelig levere på.
Alle partier har jo været inviteret ind til en gennemgang, hvor jeg har lagt det åbent frem og sagt, at når vi vil skære ned med 1.000 administrative årsværk i staten, så må alle bidrage.
Vores ydmyge bidrag fra Indenrigs- og Sundhedsministeriet er så konkret 49 årsværk.
Jeg har lagt det åbent frem og sagt: Her er vores forslag til, hvordan vi gør det; er der nogen, der har et bedre bud?
Dem har jeg ikke fået.
Og det er ikke sådan, at vi så er gået efter at tage noget, der er særlig borgernært.
Tværtimod gør vi os jo umage med at sikre, at det ikke går ud over det, der er særlig vigtigt for borgerne.
Men f.eks. er hovedproblemet på befordringsområdet jo i dag, at vi har skabt så bureaukratiske regler, at du nærmest skal have en juridisk embedseksamen for at forstå, hvad du rent faktisk kan klage over på befordringsområdet, fordi reglerne er så kompliceret at forstå.
Så måske skal vi også tage på os at lave nogle regler, der er til at forstå for borgerne.
For selvfølgelig er det helt afgørende, at skal man skal kunne få befordring, altså hjælp til at blive transporteret fra a til b i sundhedsvæsenet, og at man skal kunne få noget godtgørelse for det.
Men reglerne skal også være til at forstå og ikke være mega komplicerede.
Mette Thiesen (DF), 2024-11-14:
Jeg vil slet ikke gå ned på det niveau og begynde at diskutere med hr. Jan E. Jørgensen, hvad jeg mener er pinligt, og det tror jeg i øvrigt også hr. Jan E. Jørgensen udmærket godt ved.
Jeg synes også, det er en underlig diskussion overhovedet at have.
Banko er mig bekendt ikke en grænseoverskridende aktivitet.
Det giver jo absolut ingen mening.
Jeg spurgte om en lex banko allerede under forhandlingerne.
Jeg spurgte også konkret om de her ting, som jeg nu igen er blevet bekræftet i.
Jeg blev forvisset om, at det kom ikke til at ske.
Så kommer det her lovforslag, og så gør vi det eneste rigtige i Dansk Folkeparti: Vi beder om en teknisk gennemgang.
Der kommer en teknisk gennemgang, hvor der i øvrigt bliver bekræftet, at der har været lidt forvirring undervejs i forhandlingerne.
Så beder vi om en ny teknisk gennemgang, der kommer nogle regneeksempler, og bankoforeningerne siger, at det ikke hænger sammen med de regneeksempler, de har.
Det er frem og tilbage.
Så beder jeg om et møde med ministeren, som i øvrigt kan bekræfte, også på skrift, at det faktisk er, fordi man har den her aftale med Europa-Kommissionen, og så begynder tingene jo at falde på plads.
Nej, det her redder ikke banko, og derfor stemmer DF nej.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-11-14:
En af de foreninger, jeg talte med, var f.eks. meget bekymret for det her 35-procentsomsætningskrav.
De havde en omsætning på 10 mio. kr., de så ind i at skulle betale 3,5 mio. kr., og det kunne de ikke, da de betalte 8 mio. kr. tilbage i præmier og dermed kun havde 2 mio. kr. i bruttospilleindtægt.
Det siger sig selv, at det ikke kan lade sig gøre.
Så sagde jeg til dem: Jamen så gå over på den liberaliserede model.
Hvorfor har ingen fortalt os det?
Det var måske, fordi de havde ringet til fru Mette Thiesen først.
Men vi har lavet nogle regler, som fungerer, og så er den ikke så meget længere, og jeg synes, det er så pinligt, at man vil gøre en masse søde, dejlige mennesker, som spiller banko, bekymrede for, at de ikke kan blive ved med at spille banko, når vi netop har lavet et regelsæt, der sikrer præcis dette.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-11-14:
Tusind tak for det.
Vi har jo oplevet en meget stor stigning i antallet af statslige administrative medarbejdere de senere år, og derfor er det selvfølgelig også nødvendigt, at vi en gang imellem tager en runde med at kigge på, om der er nogle opgaver, hvor vi i virkeligheden ikke får den værdi ud af de ekstra medarbejdere, der er kommet i staten, i forhold til hvad det er, borgerne får for pengene.
Og det har vi jo gået igennem her ud fra en ambition om at finde 1.000 statslige medarbejdere på tværs af staten ud af de mange, der er kommet til ekstra, og vi tænker, at det er bedre, at vi frigør nogle ressourcer, der kan bruges andre steder.
I dag behandler vi så et par af de eksempler, vi har fundet på sundhedsområdet, hvor der er nogle ting, hvor vi tænker, at de ressourcer, der bliver brugt på de her ordninger, simpelt hen ikke står mål med de gevinster, som borgerne får ud af det.
Men vi kan bare sige, at fra Venstres side bakker vi fuldtonet op om den her øvelse, og vi er glade for, at vi har været med til at påvirke regeringen i en retning, hvor vi nu også begynder at kigge på, hvordan vi kan få sikret, at den her statslige administration også bliver kigget efter i sømmene.
Så vi bakker op om arbejdet, og vi kan støtte op om det her lovforslag.
Lea Wermelin (S), 2024-11-14:
Tak for det.
Det er nu, man skal lytte efter, for noget af det, som er en rigtig stor og vigtig dagsorden for regeringspartierne, er at komme af med noget af alt det bureaukrati, som har hobet sig op igennem årene: de unødvendige regler, dokumentationen, som er født i den bedste mening, men hvor vi også kan se, at vi kan bruge pengene bl.a. på vores velfærd og i hvert fald bedre, end vi gør i dag.
Som dem af jer, der følger folketingsforhandlingerne meget tæt, måske kan huske,
var vi også i salen i tirsdags med en række andre regelforenklinger her på sundhedsområdet, som handler om det samme.
Så det er jo en del af en generel dagsorden om, at vi har besluttet at fjerne de her 1.000 administrative årsværk i staten og nogle af dem selvfølgelig også på sundhedsområdet.
For det første afskaffer vi klageadgangen på en del af tandområdet.
Konkret betyder det, at Styrelsen for Patientklager og Sundhedsvæsenets Disciplinærnævns behandling af klager over private tandklinikker og praktiserende tandlæger, tandteknikere og tandplejere bortfalder.
Men jeg tror, at det, der er rigtig vigtigt at få sagt, er, at det stadig er muligt at klage over selve behandlingen.
Så det, vi taler om her, er der, hvor man er uenig om eksempelvis honoraret, men altså ikke spørgsmålet om tandskader.
Derfor mener vi sådan set, det er rigtig fornuftigt at fjerne den her adgang, samtidig med at jeg også vil understrege, at Styrelsen for Patientsikkerhed selvfølgelig fører tilsyn med både tandlæger og klinikker.
Så det er den ene del af det.
Den anden del af det handler om, at vi ophæver muligheden for at klage over befordring og befordringsgodtgørelse, i forbindelse med at man får behandling i sundhedsvæsenet.
Det koster en del af årsværk at have de her behandlinger af klager i dag.
Samtidig kan vi se, at det, man klager over, er nogle ret små beløb.
Vi er også i gang med i forbindelse med de forhandlinger, der er om sundhedsreformen, mere generelt at kigge på de regler, der er for befordring.
Det vil sige at gøre det nemmere, også for borgeren at se, hvad der egentlig er op og ned, og hvad det er for nogle regler, man skal leve op til.
Så det synes vi også er fornuftigt.
synes Socialdemokratiet også, det er rigtig godt, at vi har fundet en god løsning omkring det her med de utilsigtede hændelser, som oprindelig var en del af lovforslaget, og som regionerne nu kommer til at tage sig af.
Så alt i alt er det dejligt at få ryddet lidt ud i junglen af bureaukrati.
Jeg har også lovet at hilse fra både Radikale Venstre og fra Alternativet og sige, at de også stemmer for lovforslaget.
Tak for ordet.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-11-14:
Men det ændrer ikke på, at fru Mette Thiesen bl.a. til DR jo har udtalt, at hun har stillet et hav af spørgsmål til skatteministeren om den her sag, og at når vi så går ind og kigger inde på www.ft.dk, kan vi se, at hun har stillet ét spørgsmål.
Det er et meget, meget lille hav, vil jeg sige.
Danmarksdemokraterne har faktisk stillet tre, og vi er dem, der har stillet flest spørgsmål.
Nu er ordføreren jo på skafottet her i Folketinget i dag, og så synes jeg også, ordføreren skal stå på mål for hele paletten.
Sandheden er jo, at når man forlader et forlig, afskærer man sig fra fuld og endelig indflydelse.
Jeg synes faktisk, det er brandærgerligt over for bankoforeningerne i Danmark, at man vælger at skrotte sin egen indflydelse.
Mette Thiesen (DF), 2024-11-14:
Jeg ved ikke, hvad det er, ordføreren henviser til.
Jeg har sådan set været til alle møderne.
Jeg sad der troligt.
Jeg var der sådan set troligt, og jeg har også bedt om de forskellige tekniske gennemgange, hvor jeg sådan set i øvrigt også sad der fuldstændig alene den ene gang sammen med Socialdemokratiets ordfører.
Så jeg synes sådan set, at jeg fuldstændig har min ryg ren i forhold til at have fulgt med i det.
Vi står jo bare forskelligt.
Altså, ordføreren siger, at man vil følge det her tæt.
Jeg ved godt, at der kom en evaluering ind, bl.a. efter pres fra mig, efter ½ år, og det synes jeg også er rigtig positivt.
Jeg er bare nødt til at sige, at vi ikke kan se på, at der er bankoforeninger rundtomkring, der når at lukke på grund af det her.
Det er derfor, jeg har opfordret til, at man gik tilbage og kiggede på det.
Når der er så mange, der siger det samme, kan det jo ikke være helt forkert.
Lad os nu kigge på det igen.
Det har man ikke villet, og så er vi altså nødt til at stemme imod det, så vi undgår, at der er nogle, der begynder at lukke rundtomkring, også de forskellige steder og i de dele af Danmark, hvor man måske ikke helt har fulgt med i, hvad der sker inde på Christiansborg.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-11-14:
Det er jo en aftale, som har taget utrolig lang tid.
Jeg tror næsten, den har taget længere tid, end det kommer til, når vi nu skal til at forhandle hele ungdomsuddannelsespolitikaftalen her i Folketinget, og jeg vil sige, at bingo- og bankoregler faktisk også er mere indviklede end hele vores ungdomsuddannelsesbegrebsverden med forkortelser og alt muligt andet.
Så vil nogle sige nej, men det er det faktisk.
Det er faktisk ret kompliceret, og det har måske også overrasket mange af de ordførere, som ikke var ret flinke til at deltage i møderne ovre ved ministeren, dengang der ikke var præmier til stede; der så jeg ikke ret mange gange fru Mette Thiesen, hvis jeg skal være ærlig.
Jeg vil bare gerne spørge om noget.
Når man nu så vælger at stå uden for aftalen, har man jo også afskåret sig fra at komme med til de møder, vi skal have, når vi skal til at evaluere det allerede efter 6 måneder.
Grunden til, at vi bliver i aftalen i Danmarksdemokraterne, er ikke, at vi er helt betrygget i, at vi er på den rigtige vej og på en farbar vej endnu.
Det anerkender jeg blankt.
Mette Thiesen (DF), 2024-11-14:
Jeg synes, at Venstres politiske ordførers opførsel er decideret pinlig.
Men jeg kan bare sige, at jeg er glad og stolt over at være i et parti, hvor vi reelt set lytter til borgerne, og jeg har bedt om, at det her lovforslag kom tilbage, så vi kunne arbejde på det en ekstra omgang, og der kan jeg så forstå, at det vil regeringen og det vil mange af de andre af Folketingets partier ikke.
Når man ikke vil det, er vi nødt til at træde ud.
Så er vi nødt til at stemme imod.
Vi lytter nemlig til danskerne i Dansk Folkeparti.
Det kunne jo være, at hvis ordføreren selv havde deltaget i mange af de møder, der havde været, havde han hørt de spørgsmål, der var blevet stillet, men nu skal vi lade den ligge.
Jeg synes da, det er dejligt at høre, at ordføreren glæder sig over at sidde med i en forligskreds, hvor man måske ender med at se en masse bankoforeninger lukke, og så måske trækker sig senere hen; det skal jeg ikke kunne sige.
Jeg skal ikke dømme, hvad andre partier gør.
Jeg kan bare konstatere, at vi i Dansk Folkeparti gerne vil redde bankoforeningerne.
Vi har gjort alt, hvad vi kunne, og vi må konstatere, at det gør det her lovforslag ikke, og derfor er vi nødt til at trække os og stemme nej.
Michael Rosenmark (DD), 2024-11-14:
Tak for svaret.
Min betragtning gik mere på, hvor i systemet man får sine idéer fra.
Man ender jo ikke med at spare på dem, der har lavet alle de komplicerede regler, og hvis job det er at lave reglerne komplicerede eller i hvert fald komplicere reglerne.
Man ender med at spare på de borgernære områder.
Det var mere en betragtning på det område.
Lars Aagaard (M), 2024-11-14:
Tak for spørgsmålet fra hr. Søren Egge Rasmussen.
Det er sådan, at der er to punktmål, der skal opfyldes her, og vi opfylder punktmålet i 2025, men vi er ikke on track i forhold til at opfylde punktmålet i 2030.
Det handler bl.a. om, at der er et underkrav til ReFuelEU Aviation om at iblande en vis mængde af ptx-brændsler.
Det område er ikke forligs- eller aftalebelagt, men som altid, når vi skal udføre klimahandlinger, er min tilgang, at det er en holdsport, og derfor er det regeringens agt, når vi er klar med forslag til, hvordan vi håndterer punktmålet i 2030, at søge opbakning fra Folketingets partier.
Så det er det, der er intentionen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-11-14:
Jeg ser jo frem til, at det bliver afklaret, hvad det er for nogle politiske aftaler, der skal laves, for der står: »Den nærmere rækkevidde af bestemmelsen og de dermed forbundne klimamæssige konsekvenser vil blive klarlagt senere, og rækkevidden vil bero på en politisk aftale.«
Det lyder jo rigtig spændende.
Hvis det er sådan, at vi skal omstille transportsektoren, kan det jo nok være meget godt, man laver aftalerne i god tid.
Jeg kan høre på ministeren, der er nogle ting, der ligesom skal være klaret i 2030.
Indtil nu har vi jo haft lidt meget fokus på, at vi skal have noget brint, og at vi skal have brintinfrastruktur, så vi kan eksportere brint til Tyskland.
Men jeg synes, der har været for lidt fokus på, hvordan vi sikrer, at nogle af de nye brændstoffer sådan set bruges i en omstilling af Danmark.
Kan ministeren løfte sløret for, om det er opfølgning på eksisterende aftaler, der skal laves, eller om det er nye aftaler, som regeringen gerne vil indgå?
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-14:
Tak, formand.
Som det er sagt før, er det jo en pakke af EU-krav, der skal støtte den bæredygtige omstilling inden for miljø og klima, dels med fokus på luftfart og søfart, så det støtter vi selvfølgelig i Alternativet.
Ligesom Enhedslisten er vi selvfølgelig også nysgerrige på de politiske forhandlinger, der kommer, og vi er glade for, at der kommer sådan nogle.
Det bliver spændende at lave en politisk aftale omkring det her, hvis det er det, der er tale om.
Tak, formand.
Samira Nawa (RV), 2024-11-14:
Mange tak.
Vi ser jo, at udledninger fra søfart og luftfart fylder alt, alt for meget, og der skal en massiv grøn omstilling til.
Det håber vi vi kan bane vejen for med det her lovforslag, så derfor støtter vi det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-11-14:
Det er så en række EU-krav, som vi skal håndtere i en lovgivning.
Det interessante, jeg har fundet, ser man, hvis man kigger på, hvad det her lovforslag kan have af klimamæssige konsekvenser og miljømæssige konsekvenser.
Der står sådan set, at lovforslaget indebærer klimamæssige konsekvenser, og det er jo godt at vide.
Så står der så også, at det vil blive klarlagt senere, og at rækkevidden vil bero på en politisk aftale.
Det er jo spændende.
Altså, så vi har et lovforslag, hvori man, i stedet for at man bemyndiger alt muligt til ministeren, skriver, at der skal være nogle politiske forhandlinger, så man kan komme frem til, at det her har en eller anden klimaeffekt.
Det har også en miljøeffekt, så det bliver endnu mere spændende.
Når ministeren kommer på om lidt, vil jeg da gerne spørge ind til, hvad det er for nogle forhandlinger, der skal være.
Er det opfølgning på eksisterende aftaler?
For vi har ufattelig mange klima- og energiaftaler, som følger op på forskellige emner, og nogle gange har vi noget, der ligger oven på hinanden.
Er det nye forhandlinger, og er det en ny politisk aftale, som regeringen lægger op til her, eller er det bare en opfølgning på eksisterende aftaler?
Det synes jeg kunne være interessant.
Og jeg synes da, det er godt, at vi vedtager lovgivning, som har positive miljømæssige og klimamæssige effekter.
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-11-14:
Tak, formand.
L 68 indeholder jo implementeringer af en masse EU-lovgivning, som bidrager til, at EU som helhed kan nå sine klimamål og drive den grønne omstilling fremad.
Det er jo en god ting, når vi sammen rykker fremad, for så meget kan vi i Danmark bare ikke nå selv, men til det videre lovarbejde kunne vi godt lige tænke os svar på, hvad klima-, energi- og forsyningsministeren ønsker at bruge sine bemyndigelsesbestemmelser til i regi af ReFuelEU Aviation.
Så vi kunne godt tænke os at høre, hvorledes behovet for yderligere bekendtgørelser eller regler opstår, hvis nogen.
Så noterer vi os også, at regeringen har besluttet at opfylde VE III-direktivets nationale CO 2 -e-fortrængningskrav for 2025 ved at medtælle biogas injiceret i det danske gassystem, således at gassen altså kan tælle med, selv om den ikke indgår i transportsektoren.
Vi kunne godt tænke os lige at høre, om det skal ses som værende et tiltag, regeringen også ønsker at benytte sig af frem mod 2030 og det krav, eller om det skal ses som en, nu siger jeg nødløsning, men bare en løsning grundet den korte tid, der er til rådighed inden den 1. januar næste år.
Det korte af det lange er, at vi i Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget, men blot også ønsker svar på de førnævnte spørgsmål.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-11-14:
Tak for det, formand.
Dette bliver en relativt kort tale, for jeg synes faktisk, at mange af mine kollegaer fornemt har redegjort for indholdet.