runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2022-10-06:
Man kan have nok så noble begrundelser og motiver; man skal jo stadig væk overholde loven.
Og jeg må bare sige, at alle de andre eksempler, jeg kom med, på magtfuldkommenhed, jo ikke bare er oppositionsfnidder.
Der er ikke længere et flertal i Folketinget, der støtter statsministeren på grund af magtfuldkommenhed.
Man har mistet et flertal på grund af magtfuldkommenhed.
Og det simple spørgsmål er bare: Anerkender statsministeren ikke, at man godt kan være magtfuldkommen, også for magtfuldkommen, selv om man indgår brede aftaler i Folketinget?
Det er jo ikke det, kritikken er gået på, altså at man indgår for smalle aftaler.
Kritikken er gået på den måde, man har håndteret magten på, på trods af at man har indgået brede aftaler, og det er måske det, vi er en del der savner lidt selverkendelse omkring.
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Her var den jo igen, altså det, at regeringen ikke bliver gjort opmærksom på, at der ikke var hjemmel til den beslutning, der var den rigtige at træffe, bliver koblet sammen med, og jeg ved ikke, om jeg citerer helt korrekt: at man slagter et helt erhverv.
Det er jo ikke rigtigt.
Det er meget dygtigt spundet, faktisk, fra oppositionens side, for det er blevet gentaget så mange gange, at det nærmest er blevet en etableret sandhed, at grunden til, at minkene blev slået ned,
var, at der blev begået en fejl omkring hjemmel, og grunden til, at minkavlerne har fået en erstatning og for nogles vedkommende skal have en erstatning, var, at der manglede hjemmel.
Men begge dele er ikke korrekt.
Det er en fejl, da regeringen bliver gjort opmærksom på det.
Regeringen gør Folketinget opmærksom på det, og den hjemmel bliver tilvejebragt.
Grunden til, at minkene skulle slås ned, havde sådan set hverken at gøre med hjemmel eller mangel på hjemmel eller Folketing eller regering eller noget som helst andet end det, det handlede om, nemlig danskernes folkesundhed og risikoen for, at almindelige mennesker, bl.a. i Nordjylland, skulle dø, fordi der ikke var styr på situationen.
Så var der vaccinespørgsmål og eksportspørgsmål, men det var jo sundhedsspørgsmålet, der var det afgørende, og det er det sådan set stadig væk.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-10-06:
Det lader til, at statsministeren har misforstået kritikken af magtfuldkommenhed.
Man kan jo godt være magtfuldkommen, selv om man indgår mange brede aftaler.
Når man vælger at slagte et helt minkerhverv uden lovhjemmel og man endda fortsætter nedslagtningen, efter at man har fundet ud af, at der mangler lovhjemmel, i stedet for at vente på, at man har behandlet det i folkestyret, ja, så er det magtfuldkomment.
Når man utallige gange indkalder til pressemøder under coronakrisen for at meddele, at man indskrænker borgernes frihed, og kun tillader, at journalisterne kan stille to spørgsmål, så er det magtfuldkomment.
Når man taler usandt om, hvad myndighederne har anbefalet, eksempelvis ved at sige, at myndighederne anbefaler at slå alle minkene ned, eller at myndighederne har anbefalet at lukke hele samfundet ned, ja, så er det magtfuldkomment, når det ikke er det, myndighederne anbefalede.
Når man sletter sine sms'er i minkskandalen og bagefter endda har frækheden at påstå, at man gør det af sikkerhedshensyn, så er det magtfuldkomment.
Når man i forlængelse af Minkkommissionens rapport, der kommer med en sønderlemmende kritik af statsministeren, stiller sig op og holder et mageløst pressemøde, vil diskutere, om det er en skandale, og i øvrigt stadig ikke vil erkende sine fejl, så er det magtfuldkommenhed.
Så vil statsministeren ikke erkende, at man godt kan være magtfuldkommen, selv om man indgår nogle brede aftaler i Folketinget?
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Der var, som jeg sagde i replikken før, nogle principper for, hvordan vi forestiller os at det her arbejde kan gribes an.
Nu har jeg ikke nærlæst Nye Borgerliges politik i alle dens detaljer, men det er nok en tilsnigelse at sige, at alle får mere ud af at gå på arbejde med den plan, der ligger.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-10-06:
Jo, men det kan jeg sådan set godt købe ind på
Men det, man gør her, hvis man, som Enhedslisten er kommet ud med, går ud og sætter et beløb på og er mere konkret, med hensyn til hvilke brancher det er, der skal have mere i løn, og hvor meget mere de skal have i løn, er jo netop, at man bypasser funktionen for Lønstrukturkomitéen, som skulle kigge på, hvad det f.eks. er, sygeplejerskerne har valgt at satse på i overenskomsterne.
Lærerne har f.eks. satset på at hæve grundlønnen hele tiden, mens sygeplejerskerne måske mere har satset på et tillæg, og det var jo det, som det skulle belyse.
Så hvad er det, man konkret vil komme ud med?
Er det noget, der vil gå ind og bypasse det, eller vil man have respekt for det arbejde og vente på det?
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Tak for den fortsatte opbakning til det arbejde.
Jeg er enig i, at det er et vigtigt stykke arbejde, som bliver begået her, og jeg glæder mig selvfølgelig også til at læse de resultater, der udkommer her, og forhåbentlig kan det være med til at kaste lys over fakta i den her diskussion og gøre os alle sammen klogere.
Jeg synes nu ikke, at der behøver at være en konflikt mellem det at have respekt for det arbejde og sådan set imødese afslutningen på det arbejde og samtidig vedkende sig og erkende, at løn- og arbejdsvilkår også spiller en rolle for ikke alene det fremtidige velfærdssamfund – det var jeg ved at sige – men også for det velfærdssamfund, vi har i dag, og at det derfor bør være en del af en helhedsplan.
Det er i hvert fald sådan, vi tænker det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-10-06:
Jeg er jo kendt for, at jeg til tider lidt synes, at man herinde fra Folketingssalen spilder nogle skattekroner, og et af de steder, som man har puttet skattekroner i, er Lønstrukturkomitéen, og det var en svær aftale.
Det var en konflikt, der skulle afsluttes, og vi var nogle partier, som gik ind og tog ansvar omkring det at stemme afslutningen af sygeplejerskekonflikten igennem.
Og vi nedsatte en Lønstrukturkomité netop for at kvalificere arbejdet, fordi vi simpelt hen ikke havde den nødvendige og rette empiri og viden omkring, hvad der var sket siden tjenestemandsreformen tilbage i slut-1960'erne.
Derfor er jeg meget bekymret for, hvis man nu går ind – jeg hører, at statsministeren vil komme med noget – og bypasser den proces.
Så det, jeg godt vil spørge ind til, er, om man har tænkt sig at vente på de eksperter – det er jo nogle af de førende eksperter, vi har sat til at kigge på det her – for at se, om der er noget at komme efter, eller hvad det er, der er overenskomster, og hvad man selv fra foreningernes side faktisk har valgt at satse på.
Det er jo meget forskelligt, hvad de her fagforeninger har valgt at satse på, og skulle man ikke vente, til de her eksperter kommer med deres arbejde?
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Mit bedste bud er, at vi kigger ind i en fremtid, hvor vores forhold vil være meget forskellige.
Nu opponerede hr. Bertel Haarder tidligere og er jo i hvert fald eksponent for en gruppe af seniorer, som kan blive ved på arbejdsmarkedet, og egentlig tror jeg, der er mange, der ville ønske, at en mand som hr. Bertel Haarder også tog en omgang mere her i Folketinget.
Men det er jo helt åbenbart, at der er mange, der ikke kan blive ved med at arbejde, fordi de har arbejdet så mange år.
Men det lyder, som om hr. Morten Messerschmidt kommer til at pege på en borgerlig statsminister, som enten vil afskaffe Arnepensionen, eller som i dag har været ærlig nok til at sige, at man stadig væk er imod Arnepensionen.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-10-06:
Det er jo så det eneste pæne, statsministeren i dag har sagt om den tidligere regering: at der er blevet nedsat en kommission, der så er kommet med en vurdering, som statsministeren så vil kigge på på et eller andet tidspunkt efter valget.
Der er jeg nok nødt til at bede om et lidt mere præcist svar, hvis vi skal komme hinanden nærmere i den her valgkamp i forhold til at lave den helhedsplan, som statsministeren jo altså har bedt om bliver sat i søen.
Er vi ikke enige om, at 70 år er en høj alder, uanset hvilken uddannelsesmæssig baggrund man så i øvrigt har?
Uanset hvilket job man så har, er det en høj alder, i forhold til at man skal have krav på at kunne gå på folkepension, hr. Bertel Haarder – og det under vi i øvrigt alle sammen hr. Bertel Haarder.
Lad os nu sætte barren der, statsminister.
Kunne vi ikke være enige om det?
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Den tidligere regering nedsatte jo en Pensionskommission, som kom med deres vurderinger for cirka et halvt års tid siden, hvor man faktisk peger på en række forskellige ting, herunder at stigningen i pensionsalderen på et tidspunkt vil nå et punkt, hvor det selv for de allerstærkeste tilhængere af velfærdsaftalen tilbage fra 2006 nok ikke bliver ved med at give mening.
Den diskussion udestår.
Og som jeg husker det, sagde beskæftigelsesministeren på det tidspunkt, at Pensionskommissionen sådan set har lavet et godt stykke arbejde – og det kommer vi til at kigge ind i.
Det er nok det, jeg kan svare nu, for her er der selvfølgelig mange forskellige ting, der skal vejes og vejes op i forhold til hinanden.
Hvis man ser på, hvordan regeringen har arbejdet – der er en diskussion, og så er der, hvad det er, der har gjort sig gældende omkring regeringens arbejde – så er det jo brede aftaler, der er lavet.
Regeringen kan ikke træffe beslutninger selv.
Så kan man godt sige: Skulle man have givet mulighed for, at der kunne stilles flere spørgsmål på pressemøder?
Det er jo så en regering, der vel er den regering, der har holdt allerflest pressemøder og derfor også stået utrolig meget til rådighed for journalisternes spørgsmål.
Jeg synes, der er nogle ting, der bliver blandet sammen.
Sophie Løhde (V), 2022-10-06:
Tak for det.
Statsministeren nævner i sin tale her til afslutning sådan en række eksempler på, at statsministeren har begået nogle fejl, bl.a. hvordan statsministeren har formuleret sig og udtalt sig på nogle pressemøder.
Men lige så snart vi kommer til minkskandalen – som jeg godt ved statsministeren gerne vil diskutere om overhovedet er en skandale – så bliver »jeg« konsekvent skiftet ud med »der«: »Der« er begået fejl.
Og derfor vil jeg bare spørge statsministeren helt oprigtigt: Når vi snakker minkskandalen, har statsministeren så begået fejl?
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Selv om jeg også er stærk tilhænger af, at der skal være lærere nok og pædagoger nok omkring vores børn, vil jeg selv synes, det er forkert at sige, at det så er det, der er svaret, for det er det heller ikke.
Det er jo en bredere problemstilling, at vores samtid øjensynligt er med til at generere en grundlæggende mistrivsel – bestemt ikke hos alle børn og unge, det er vigtigt at sige, men hos nogle børn og unge – og jeg tror bare, vi skal have mange flere aspekter med ind i det end kun spørgsmålet om antallet af voksne, som er vigtigt, men ikke det hele.
Lotte Rod (RV), 2022-10-06:
Hver gang der er valg, spørger jeg mig selv, om det giver mening at stille op igen, og selv om jeg jo er stolt af at have presset på for at få minimumsnormeringer og en lærermilliard, løser det jo ikke problemet.
Altså, helt grundlæggende har børn i Danmark brug for flere voksne.
De har brug for flere lærere og pædagoger, så de kan have en stærk tilknytning til dem.
Ellers bliver man syg.
Og det er derfor, jeg gerne vil spørge statsministeren om det.
Jeg tror ikke på, vi kommer til at løse det bare ved at lave små aftaler i en finanslov.
Jeg tror, der skal noget til som et nationalt kompromis.
Vi har brug for at træffe økonomiske beslutninger i den størrelsesorden for at løse problemet.
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Der er i hvert fald behov for at arbejde sammen om det her område også, og jeg synes, der er ved at brede sig en stemning i flere partier af, at her er det heller ikke kun én ting, der skal til.
Nogle partier har været meget dygtige til at sætte fokus på gratis psykologhjælp; det er godt for nogle børn og unge, at den mulighed er der.
Det er nødvendigt at have et fokus på daginstitutioner, på skoler, på uddannelsessystemet.
Det er jo derfor, vi f.eks. har foreslået, at der ikke skal være så meget karakterræs.
Men vi bliver også nødt til at have andre aspekter med ind i den her diskussion, f.eks. brugen af sociale medier og noget, som jeg ved optager den radikale ordfører ganske meget, nemlig at de mere grundlæggende betingelser for børns opvækst i dag jo har forandret sig: Der er simpelt hen blevet mindre plads og mindre tid til at være barn, i forhold til hvordan det var i et tidligere dansk samfund.
Lotte Rod (RV), 2022-10-06:
Mange af de børn og unge, der kommer i psykiatrien, har belastningssymptomer.
De har udviklet angst, depression, spiseforstyrrelse, ocd.
De er blevet syge af at gå i skole, fordi deres pædagoger og lærere ikke har tid til at give dem den hjælp, de har brug for.
Da I fremlagde jeres økonomiske plan, sagde finansministeren, at der er råd til basispakken, men for børn og unge er det basis, at de voksne har tid til dem, så de har en sund tilknytning og tillid til voksne.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren: Ligesom vi har lavet et nationalt kompromis om forsvar, skal vi så ikke også lave et nationalt kompromis om børn og unges trivsel?
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Her ligger SF og Socialdemokratiet nok to lidt forskellige steder, for som udgangspunkt søger vi helst det brede af flere årsager.
Ofte vil en bred politisk aftale kunne stå stærkere ind i fremtiden.
Og der sker jo altså også en gang imellem det, at selv politiske modstandere kan bringe noget med ind til bordet, man ikke selv har været opmærksom på.
Der kan være forskellige interesser, der kan være forskellige erfaringer, men man bøjer sig, og man møder hinanden.
Så man kan sige, at vores historie og vores dna ofte vil tilsige, at vi går efter den brede aftale, og på den måde ligger det jo så også lidt i forlængelse af det, når vi foreslår en bred regering.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-10-06:
Jeg glæder mig til et forhåbentlig videre samarbejde mellem Siumut og hele Folketinget for den sags skyld, men jeg vil allerede på vegne af den, der forhåbentlig kommer til at blive valgt ind for Grønland, sige, at det er noget, vi hellere må kigge mere på efter valget.
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Ja, det kan man ikke vide på forhånd.
Og jeg er jo lige så begejstret som SF's ordfører over det, vi har skabt i fællesskab, og jeg synes i al beskedenhed, at vi er kommet virkelig langt på kun lidt mere end 3 år, når man tænker på, hvad det er for en situation, Danmark og verden har været i.
Vi er virkelig kommet langt, og jeg tror egentlig, det er kommet bag på os i fællesskab undervejs, hvor meget vi har kunnet præstere og levere – stort og småt, grønt og rødt, ansvarligt, retfærdigt, balanceret og ordentligt.
Og jeg kan jo ikke vide, om man vil kunne lave en bred regering, der vil være lige så progressiv og lige så ambitiøs som det flertal, vi har vedtaget en del med, men meget andet er jo også lavet hen over den politiske midte.
Men jeg synes, det er værd at gøre forsøget, fordi vi står i så svære kriser, der møder hinanden, men også, som det er blevet sagt i debatten i dag, fordi der er store strukturelle udfordringer, som jeg tror en bred regering ville stå i med en vis styrke.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-10-06:
Der er altid nogle, der vil tilbage, og nogle, der vil frem, og derfor skal man dele sig efter anskuelser.
Det er i hvert fald én ting, jeg er enig med den radikale grundlægger i, og det er det, vi har gjort de sidste 3 år; vi har delt os efter anskuelser.
Og med det har vi fået minimumsnormeringer og klasseloft og 70-procentsmålsætning og klimalov og stop for olie og gas, gratis psykologhjælp, børnene ud af Sjælsmark, forbud mod kviklån osv. osv.
Statsministeren var selv inde på mange af de ting, som vi har gjort sammen.
Tror statsministeren, at en bred regering med deltagelse af Venstre og Konservative vil kunne komme i nærheden af det, når vi har to partier, hvor vi på den ene side har De Konservative, som har en plan, der vil betyde 39.000 færre offentligt ansatte, og de vil skrotte minimumsnormeringerne, og hvor vi på den anden side har Venstre, der leverer klimanøl og i dag ikke kan svare på, om landbruget skal have den samme CO 2 -afgift som resten af erhvervslivet?
Tror statsministeren, at de ting, vi har opnået i fællesskab de seneste 3 år, vil kunne opnås med en bred regering hen over midten?
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Her er den igen, altså at den manglende hjemmel, som er beklagelig, og som regeringen har beklaget, bliver koblet sammen med, at minkene skulle slås ned, og det er jo ikke rigtigt.
Det er ikke rigtigt.
Hjemmelsspørgsmålet er ikke afgørende for, at minkene skulle aflives.
Minkene skulle aflives af hensyn til danskerne.
Regeringen skulle have været gjort opmærksom på, at der ikke var hjemmel, i øvrigt parallelt til en række andre pressemøder, den her regering har afholdt, hvor der ikke var hjemmel til det, regeringen foreslog eller ønskede, men hvor det blev kommunikeret, som det selvfølgelig skal, og efterfølgende tilvejebragt i samarbejde med Folketinget.
Sophie Løhde (V), 2022-10-06:
Jeg prøver at spørge igen, om statsministeren har begået fejl i minkskandalen.
For statsministeren bliver ved med at tale om, at »der« er begået fejl.
Har statsministeren begået fejl i minkskandalen?
Var det en fejl, at statsministeren gav en ulovlig instruks?
Var det en fejl, at statsministeren brød grundloven?
Var det en fejl, at statsministeren var med til ulovligt at nedlægge ikke bare helt erhverv, men menneskers livsværk?
Var det en fejl, at statsministeren groft har vildledt befolkningen og Folketinget?
Var det en fejl, at alle sms'erne er blevet slettet?
Har statsministeren begået fejl?
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Det er jo undersøgt ret grundigt af Minkkommissionen, for det, der startede Minkkommissionen, var spørgsmålet omkring hjemmel og et ønske om at afdække, om regeringen, herunder statsministeren, som er undertegnede, vidste, at der ikke var hjemmel den dag i november måned.
Og kommissionen er faktisk meget klar i sin konklusion.
Den siger, at undertegnede ikke havde viden om det og heller ikke havde den hensigt.
Og den siger meget klart, at jeg har overholdt min sandhedspligt over for Folketinget.
Det ændrer jo ikke på, at det var en fejl, at regeringen, inklusive mig selv, ikke er blevet gjort opmærksom på, at der manglede hjemmel, og det er jo det, der har startet hele debatten.
Men kommissionens ord om, hvad jeg vidste og ikke vidste, er meget, meget klare.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-10-06:
Men det er netop, fordi vi står i store kriser.
Vi står i en inflationskrise, som vi skal igennem på en solidarisk måde, hvor vi hjælper dem, der har mindst, med at komme igennem.
Det vil højrefløjen ikke.
Vi har en klimakrise, der ikke kan vente.
Der vil højrefløjen i hvert fald ikke nok.
Vi har lavet brede aftaler på nogle punkter for at fremtidssikre os, men prisen for brede aftaler er jo altid, at de bliver mindre progressive, end de ellers kunne have været; det er prisen for brede aftaler.
Og derfor vil jeg sige: Hvis man først giver de partier, der ellers kunne gå ind i brede aftaler, hvor der allerede var et flertal, altså et rød-grønt flertal, regeringsmagt, så kan jeg kun se, at det kan gå én vej, og det er den forkerte.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2022-10-06:
Må jeg ikke sige, at der jo kører en faglig konflikt mellem CEPOS og Kraka, som jeg ikke skal være en del af.
Den må Kraka gå ind i, og det tror jeg også de vil gøre.
Der regnes forskelligt, og der ses på forskellige ting.
Men det er da helt fint, hvis Socialdemokratiet nu som en nyskabelse læner sig fuldstændig entydigt op ad CEPOS.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at når man regner skatter i procenter, vil det jo være sådan, og det er der jo ikke noget nyt i, at hvis man f.eks. løfter topskattegrænsen og afvikler topskatten, vil den nominelle værdi af det topskatteløft selvfølgelig være større for mennesker, der tjener mange penge, end for mennesker, der tjener færre.
Der ligger inde på YouTube en meget lang sætning fra min mund, hvor jeg nærmere redegør for det der med mere og mindre, men det afstår jeg fra her.
Det tror jeg ikke jeg kan to gange.
Kim Valentin (V), 2022-10-06:
Tak for det, og tak til hr. Lars Løkke Rasmussen.
Jeg har faktisk altid nydt at høre ordføreren kigge frem i tiden, og det er også det, vi hører i ordførertalen, altså at kigge frem i tiden, og hvordan vi reformerer.
Men undskyld mig, er vi ikke nødt til at være en lille smule mere præcise?
Det er jo ikke det vigtigste problem, hvordan vi taler sammen.
Det vigtigste problem i øjeblikket er, hvordan danskernes privatøkonomi bliver løst, hvordan vi kommer ud af inflationskrisen, og hvordan problemet med de store tal for konkurser bliver løst.
Dem løser vi jo ikke ved at kigge langt på 5 og 10 års sigt.
Dem løser vi ved at sætte os ned og så lave nogle konkrete løsninger på kort sigt.
Det er krisestyring.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre: Hvor er Moderaterne i den politik?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2022-10-06:
Jamen det er fuldstændig vrøvl.
Man kan jo bare gå ind og se på nogle kurver over, hvad for nogle møller der faktisk kom op at stå hvornår i danmarkshistorien, og så kan man se, at der jo har været en kontinuerlig vækst.
Så har folk været i regering og ikke i regering, og så er der beslutninger, der senere er truffet i et ministerium, og sådan noget.
Det bliver måske sådan lidt teknisk.
Men medmindre man etablerer en eller anden tværfaglig taskforce eller laver en superministerpost, der har beslutningskraft på tværs af det, der i dag ligger på forskellige ministerområder, til at drive det her igennem, så kommer vi ikke til at nå det.
Jens Joel (S), 2022-10-06:
Med al respekt kunne man jo sige, at tempoet, hvormed vi omstiller, havde været et andet, hvis vi ikke havde stået stille, mens hr. Lars Løkke Rasmussen havde ansvaret.
Men man må så bare spørge, når vi nu faktisk har de her ting: Hvad er det egentlig, Moderaterne byder ind med?
Hvad er det konkrete virkemiddel?
Der var ikke nogen økonomisk krise, der betingede, at man skulle skrue ned for klimaambitionerne, og der var ikke noget som helst andet, der gjorde det.
Vi må forstå, at det bare er, fordi hr. Lars Løkke Rasmussen først lidt sent har indset værdien af den grønne omstilling – eller hvad?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2022-10-06:
Man gjorde også mange andre ting.
Jeg er ikke her for at stå og lave historieskrivning.
Det kunne vi godt tage en stor kamp om.
Det er jeg ikke sikker på der kommer noget godt ud af for nogen parter.
Man må desværre også konstatere, at de med al sandsynlighed ikke bliver indfriet, ikke?
Det er f.eks. en meget flot ambition her i Folketinget at sige, at vi skal lave verdens første energiø.
Den er så færdig i 2032-2033 eller sådan noget.
Udbudsmaterialet er allerede udskudt en gang, og det kan godt blive skubbet mere.
Det bliver ikke verdens første energiø.
Der er store mål om, hvad der skal ske ude i Nordsøen, men vi ved alle sammen, at det tager 8-10 år fra tanke til handling.
Der er 2030-målet, men vi går ind i 2023 lige om lidt, og vi kommer ikke til at nå det, medmindre vi laver nogle ting grundlæggende om.
Det er bl.a. derfor, at vi skal have en regering, hvor man, selv om det er lidt kedeligt, går lidt mere ned i maskinrummet, kigger på processerne, vender nogle ting på hovedet og laver koncessionsmodeller i stedet for detailstyring og den slags ting.
Det er det, der skal til, og det synes jeg er vigtigere end at stå og skændes om nogle historiske målsætninger.
Jens Joel (S), 2022-10-06:
Tak til hr. Lars Løkke Rasmussen.
Jeg vil gerne snakke klimapolitik, og jeg kunne godt tænke mig at starte, dengang hr. Lars Løkke Rasmussen sidste gang blev statsminister.
Dengang gjorde man det under overskriften »grøn realisme«, at man aflyste vores mål om 40-procentsreduktion i 2020 og aflyste udfasningen af gas og kul.
Hvad var egentlig visdommen i det?