runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2017-11-08:
Det fremgår jo sådan set rigtig klart af den fælles aftale, som vi lavede i foråret, at der skal være et tilstrækkeligt sprog, og det er da en opgave at sikre det fra regionernes side, hvis det handler om sygehuslæger.
Når det handler om almen praksis, skal der være et helt særligt øje på det, for der er det endnu mere overladt til den enkelte borger med lægen på den anden side af bordet, hvor man nogle gange i sygehussituationer kan have sundhedspersoner, der måske ikke har den direkte borgerkontakt, og hvor sproget kan spille en lidt mindre rolle, men stadig væk spiller en stor rolle.
Så sprog er en kompetence på linje med andre kompetencer.
Så det er ikke acceptabelt, hvis der ikke er et tilstrækkeligt sprogniveau, og det gælder sådan set, uanset om sundhedspersonen er fra Sverige eller fra et andet EU-land.
Det er vigtigt, at der er fokus på danskkundskaberne i kontakten med patienterne.
Rasmus Prehn (S), 2017-11-08:
Jamen mange tak til ministeren.
Jeg er glad for, at ministeren deler min bekymring på det her område, og jeg er også enig i, at der skal ske noget på området.
Og jeg anerkender, at man har sat noget i gang, men går det hurtigt nok?
Altså, er det tilfredsstillende, når der stadig væk et sted som i Nordjylland er 20 pct. af lægerne, som ikke er fra Danmark?
Og der er enkelte hospitaler, f.eks. Hjørring sygehus, hvor det jo er en langt større andel end 20 pct., som er udenlandske.
Altså, går det så hurtigt nok med de ting, man har sat i gang, eller skal der gøres noget yderligere?
Skal der flere ressourcer til, at f.eks. regionerne kan give intensive kurser i dansk til de læger, der er ansat?
Ellen Trane Nørby (V), 2017-11-08:
Jeg synes sådan set, og det sagde spørgeren også selv i starten, at det er godt, at der er udenlandske læger, der vil komme til Danmark og dække nogle af de funktioner, vi desværre ikke kan rekruttere til.
Lægedækningsudvalgets rapport pegede jo på, at vi faktisk har en del læger i Danmark.
De har bare klumpet sig sammen omkring de store byer, og der synes jeg ikke, at man skal skælde ud på nogle af de udenlandske læger, der kommer til Danmark.
Det, der kan være udfordringen, er dem, der ikke taler et tilstrækkeligt dansk.
Det har vi fokus på, og vi kommer til at evaluere her ved årsskiftet, også sammen med spørgerens parti, om der er taget tilstrækkelige initiativer på det her område.
For det siger sig selv, at når det handler om kontakten og kvaliteten i behandlingen, er dansk en vigtig forudsætning.
Så ja, det har vi opmærksomhed på, også at det skal gå hurtigt.
Christian Langballe (DF), 2017-11-08:
Jeg er simpelt hen lodret uenig i, at det her burkaforbud ikke er, som det skal være.
Det er helt, som det skal være.
Jeg havde bare foretrukket, at man kaldte det, hvad det var, nemlig et burkaforbud.
Der er tre ting, som vi kommer til at kæmpe med de næste år her.
Det første er forsvaret for det åbne samfund.
Det kan virke paradoksalt, at et burkaforbud faktisk fremmer det åbne samfund, men det mener jeg at det gør.
Det andet er kvindernes rettigheder.
Jeg mener simpelt hen, det er en undertrykkelse af alt, hvad jeg mener er værdifuldt i forhold til kønnenes ligestilling.
Der skal vi jo kæmpe med næb og kløer i forhold til at tage den debat og indføre den lovgivning, som skal til i et forsvar for Danmark.
Mette Bock (LA), 2017-11-08:
Tak for det.
Den grundlæggende uenighed er, hvilke redskaber det er vi skal tage i brug.
Jeg tilhører et liberalt parti.
Vi går ind for at sikre grundlæggende frihedsrettigheder og at bekæmpe ting med de rigtige redskaber.
En af de grundlæggende rettigheder, vi har i vores samfund, er jo religionsfriheden.
Nu har vi så valgt at sige, at vi laver et maskeringsforbud.
Det er der et massivt flertal for i det danske Folketing.
Regeringen støtter dette maskeringsforbud, og jeg kommer selv til at stemme for det.
Jeg vil bare sige, at jeg så håber på, at vi kan holde op med at diskutere beklædning og så begynde at diskutere de reelle problemer, som jeg tror at spørgeren og jeg er enige om at vi har i vores samfund.
Henrik Brodersen (DF), 2017-11-08:
Mener ministeren, at der kan være en risiko for, at den journalistiske mediestøtte, der oprindelig blev givet som en distributionsstøtte, kan virke som konkurrenceforvridende statsstøtte i forhold til mediehusenes drift af erhvervsvirksomhed i andre brancher?
Tak, formand.
Mener ministeren, der kan være en risiko for, at den journalistiske mediestøtte, der oprindelig blev givet som en distributionsstøtte, kan virke som konkurrenceforvridende statsstøtte i forhold til mediehusenes drift af erhvervsvirksomhed i andre brancher?
Mette Bock (LA), 2017-11-08:
Tak for det.
Jeg går ud fra, at spørgeren, når der refereres til den journalistiske mediestøtte, henviser til den journalistiske eller redaktionelle produktionsstøtte, som ydes til medierne i henhold den mediestøtteordning af den 26. september 2013, som vi gennemførte.
Og af den grund har jeg meget vanskeligt ved at forestille mig, at den mediestøtteordning, som vi har i dag, kan være konkurrenceforvridende.
Men uddyb gerne spørgsmålet, og så svarer jeg, så godt jeg kan.
Henrik Brodersen (DF), 2017-11-08:
Når jeg spørger, er det jo for at sikre, at vi som samfund ikke giver statsstøtte til private virksomheder, som ryger i de forkerte kasser.
Jeg tror ikke, jeg kan finde mange her i Folketinget, som synes, at en netbutik, et trykkeri eller en boghandel skal have statsstøtte.
Mette Bock (LA), 2017-11-08:
Det er sådan, at det er meget præcist beskrevet, at støtten gives til redaktionel produktionsstøtte.
Og de redaktionelle omkostninger, man tager afsæt i, er dem, som fremgår af årsregnskaberne i de pågældende virksomheder, og der kan maks. gives 35 pct. i forhold til den produktion, der er.
Henrik Brodersen (DF), 2017-11-08:
De selskaber konkurrerer nu på andre markeder med pakker og breve, og jeg vil høre, om ministeren kan sikre, at der er fuldstændig vandtætte skodder i forhold til de forretninger, som bliver lavet på andre områder, som jeg også sagde før.
Mette Bock (LA), 2017-11-08:
Mediebranchen står jo i de her år i kolossale forandringer, og for øjeblikket er vi ved at forberede den næste medieaftale, som skal indgås i løbet af det kommende år.
Og vi holder en lang række møder med både branchen og alle mulige, som har relationer i det her felt, som betyder rigtig meget for vores demokrati.
Og når jeg hører mediebranchen udtale sig, hører jeg rigtig mange gange, at hvis man overhovedet skal få råd til at producere og distribuere det redaktionelle indhold, som jeg tror der er meget bred politisk enighed om danskerne vil have, så bliver man simpelt hen nødt til at også have andre indtægtskilder.
Men den produktionsstøtte, som vi giver, beregnes altså ud fra omkostninger til decideret nyhedsproduktion, og altså ikke til de øvrige aktiviteter, som branchen også har gang i.
Henrik Brodersen (DF), 2017-11-08:
Jo, men det er bare for at sikre, at der ikke er en direkte eller indirekte ting i det her.
Og der stod ikke nogen steder i de spalter, at det sådan set er den selv samme avis, der nu bruger direktøren for et datterselskab som sandhedsvidne om, hvordan tingene hænger sammen.
Det synes jeg da kan være lidt af et problem.
Derfor mener jeg, at om det er direkte eller indirekte, må man på en eller anden måde have hånd i hanke med, hvor de penge egentlig lander.
Det er ligesom, når vi giver støtte til PostDanmark, for at de kan dele breve ud i hele landet, og så sørger for, at alle de andre ting, de laver, f.eks. fragtkørsel og andet, ikke også bliver statsstøttet.
Der har vi da en forpligtelse til at have helt vandtætte skodder.
Mette Bock (LA), 2017-11-08:
Jeg er enig i synspunktet om, at vi skal give produktionsstøtte til nyhedsproduktion.
Og det prøver vi jo at gøre ved at tage afsæt i de regnskaber og det, som nyhedsmedierne selv siger de afsætter til nyhedsproduktion.
Jeg tror desværre, at det forholder sig sådan, at hvis man kun gav støtte til medier, som udelukkende laver nyhedsproduktion, så ville der være rigtig mange medier, som ville lukke.
Men kan vi gøre det bedre, er jeg åben over for forslag.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-11-08:
Jeg tror i hvert fald, at de pensionister, som oplevede en ændring af tilskuddet til håndkøbslægemidler, da spørgerens parti var i regering, og de danskere, som oplevede, at de fik et mindre tilskud til tandrensning og kontrol, og de danskere, der oplevede, at deres tilskud til høreapparater blev nedsat, sådan set oplevede, at der kom en øget brugerbetaling, uagtet at spørgeren ligesom forsøger at tale udenom.
Men det er fuldstændig rigtigt, at når den her regering også i sit regeringsprogram skriver, at vi ikke ønsker en ny brugerbetaling på sundhedsområdet, er det, fordi vi er meget bevidste om, at det kan være med til at skabe en øget ulighed i sundheden.
Og det er noget af det, som vi bekæmper som regering – både den sociale ulighed og den geografiske ulighed i sundheden.
Det er vigtigt for os i regeringen, at patienterne i Danmark kan føle sig trygge i hele landet.
Mette Bock (LA), 2017-11-08:
[Lydudfald]
... deltager jeg også rigtig gerne i, og jeg ønsker ikke burkaer på gaden i vores samfund.
Det, som den politiske uenighed går på, er jo, hvordan man kommer de her ting til livs.
Vi skal bekæmpe islamismen med alle de midler, som vi overhovedet kan, i et frit samfund.
Men når spørgeren dermed netop flytter det fra at være en religionsdiskussion til en politisk diskussion, så er vi jo også i det spor, som jeg gerne ser den her diskussion blive ført i, nemlig at sige: Hvordan lever vi vores liv i Danmark?
En af de helt fundamentale præmisser, der f.eks. er for at få adgang til de offentlige kasser, er, at man står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Du står ikke til rådighed for arbejdsmarkedet, hvis du ifører dig beklædningsgenstande som det her.
Jeg er sikker på, at det, hvis man taler om reelle virkemidler i forhold til at gå ind i den her politiske diskussion, vil være et langt stærkere middel at lukke for de offentlige kasser end at gøre det til noget, som man nu kan læne sig op ad i symbolske kampe – og det er der nogle i disse parallelsamfund som vil gøre – og føle sig forurettet over, at der kommer et beklædningsforbud i stedet for et forbud, som retter sig mod arbejdsmarkedet.
Kaare Dybvad (S), 2017-11-08:
Ministeren svarer jo ikke på mit spørgsmål.
Spørgsmålet var ikke, om de socialdemokratiske kommuner har gjort noget for 50 år siden.
Det var heller ikke, om jeg stillede op til et byrådsvalg eller ikke gjorde.
Spørgsmålet var, om regeringen mener, det er et problem, hvis vi nu i dag oplever en større social polarisering, hvor nogle områder får mange flere ressourcestærke borgere, og nogle områder tilsvarende får flere ressourcesvage borgere.
Mener regeringen, at det er et problem, eller mener regeringen ikke, at det er et problem?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-08:
Det mener regeringen er et problem, og derfor har regeringspartierne også deltaget i boligaftaler, mens Socialdemokratiet havde regeringsmagten, hvor man tog forskellige redskaber i brug for at sørge for, at det problem, som allerede er derude, forhåbentlig om nogle år bliver mindre via de redskaber, som man i fælles og bred enighed her i Folketinget har gennemført, især bl.a. fra 2011 til 2015, hvor socialdemokraten Carsten Hansen var boligminister.
Kaare Dybvad (S), 2017-11-08:
Tak for det.
Det er jeg egentlig glad for at høre, for jeg synes, det var lidt svært at komme frem til det.
Betyder det også, at regeringen støtter den regel om, at man som kommune skal have mulighed for at bygge 25 pct. almene boliger i et lokalplanområde?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-08:
Det er en regel, som Socialdemokratiet er rigtig, rigtig glad for, og som regeringspartierne er gået med til, også i et forlig med Socialdemokratiet.
Men det er ikke den regel, mener jeg, som kommer til at løse de boligsociale problemer i fremtiden.
Det er et forholdsvis lille antal boliger, der bliver bygget under den regel.
Det er ikke det lille antal boliger, som kommer til at løse det meget større problem, vi har, nemlig at der er en meget stor koncentration af folk med sociale problemer, kriminalitetsproblemer og arbejdsløshedsproblemer placeret i områder, som socialdemokratiske ideologer satte gang i byggeriet af tilbage i 1960'erne og 1970'erne, og som de siden har fyldt op med folk med sociale problemer.
Ja, jeg mener, at den boligpolitik, som man har ført efter anden verdenskrig i Danmark under socialdemokratisk ledelse, hvor man har bygget meget store områder i 1960'erne og 1970'erne, som var isolerede boligsociale områder, hvor man så har placeret de folk, der havde sociale problemer isoleret for sig selv, har vist sig at være en rigtig, rigtig dårlig boligpolitik.
Jeg mener også, at i de socialdemokratisk ledede kommuner, hvor der er socialdemokratiske borgmestre, og hvor man har de her problemer, har man taget for let på det og ikke gjort nok igennem mange år.
Jeg synes, at der i dag er en større opmærksomhed på det, og det synes jeg er rigtig godt at der er bredt i Folketinget.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-11-08:
Er ministeren bekendt med det arbejde, der lige nu foregår i EU, hvor man er i gang med at opdatere EU's køreplan for 2050, altså det, man i EU kalder mid-century roadmap, således at vi skal nå 100 pct. reduktion af drivhusgasudledning i 2050, og altså ikke som nu mindst 80 pct., og bakker ministeren op om dette?
Christian Langballe (DF), 2017-11-08:
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren forklare, hvilke bevæggrunde ministeren har for at kalde et burkaforbud eller maskeringsforbud, som regeringen selv tilslutter sig, for »tåbeligt«?
Mette Bock (LA), 2017-11-08:
Tak for spørgsmålet.
Det er den ene ting, jeg mener med det.
Den anden ting er, at der for mig er en principielt helt afgørende forskel på, om man laver et burkaforbud, eller om man laver et maskeringsforbud.
For et burkaforbud går ind og rører ved en grundlovssikret religionsfrihed, mens et maskeringsforbud rækker bredere ud.
Christian Langballe (DF), 2017-11-08:
Ja, kært barn har mange navne.
Altså, det synes jeg godt nok var noget af en søforklaring, undskyld mig.
Men det, vi taler om, er et burkaforbud og et maskeringsforbud, som ministeren går ud og kalder tåbeligt, og det står selvfølgelig for ministerens egen regning, om ministeren så at sige vil tage afstand fra regeringen, der har tilsluttet sig.
Jeg synes bare, det er en besynderlig fremgangsmåde, og der er så også noget i det saglige, som jeg simpelt hen ikke er enig med ministeren i.
For vi har lagt vægt på, at det er et burkaforbud, hvilket det er.
Altså, når vi har diskuteret det, både med repræsentanter for regeringen og forskellige ordførere, så har vi jo diskuteret burka og niqab.
Det er det, det hele har drejet sig om, og sagligt set mener jeg simpelt hen at der er noget, ministeren har misforstået.
Det forhold, at vi kan se hinanden i øjnene, det forhold, at vi kan kende hinanden på gaden, tager burka- og niqabbærerne jo afstand fra.
Så jeg synes simpelt hen, der her er en saglig diskussion, som jeg ikke forstår at ministeren overhovedet ikke forstår eller har sat sig ind i eller i det mindste anerkender, og det er et burkaforbud.
Så kan regeringen kalde det noget andet, når de tilslutter sig det, men det er det, vi har diskuteret.
Mette Bock (LA), 2017-11-08:
Jeg indgår altid gerne i en både saglig og politisk diskussion, også med spørgeren.
Jeg har intet godt at sige om burkaerne, hvilket også fremgik af det avisreferat, som spørgeren henviser til.
Jeg har overhovedet intet godt at sige om burkaerne, men hvis vi gerne vil have burkaerne væk fra vores samfund – hvis det var lige præcis det, man ville – så tror jeg, at den rigtige vej ville være, at man faktisk forsøgte at overholde den lovgivning, som vi har i dag.
Og det vil være at sige, at hvis man er indhyllet i en burka, så står man de facto ikke til rådighed for arbejdsmarkedet, og det vil sige, at der dermed bliver lukket for alle offentlige kasser.
Dermed ville man få løst den problemstilling, som jeg tror spørgeren og jeg er enige om at der er, uden at gå ind og røre ved den religionsfrihed, som jeg mener er en af de bærende søjler i et frit samfund som det danske.
Christian Langballe (DF), 2017-11-08:
Det er en politisk bevægelse, som bruger religionen som dække for at fremføre nogle synspunkter i forhold til et frit og åbent samfund, som de overhovedet ikke vedkender sig.
Der synes jeg så bare, at man, når man diskuterer det her, burde gå et spadestik dybere og så sige, at det her er en trussel mod det åbne samfund, og det er derfor, vi har rejst det her burkaforbud.
Det er faktisk af politiske grunde.
Vil ministeren forklare, hvilke bevæggrunde ministeren har for at kalde et burkaforbud eller maskeringsforbud, som regeringen selv tilslutter sig, for »tåbeligt«?
Skriftlig begrundelse
Carl Valentin (SF), 2017-11-08:
Selvfølgelig er SF klar til gøre det her på en intelligent måde, som ministeren siger.
Men det kan være svært at gøre det godt, når man bliver præsenteret for millionnedskæringer.
I artiklen i Ugebrevet A4, som du nævnte før, udtaler vvs'er Lars Andersen, at han har oplevet at være på en arbejdsplads, hvor der skete en ulykke, men at Arbejdstilsynet ikke kunne komme, fordi de ikke havde ressourcer.
Jeg forstår godt, at ministeren ikke vil forholde sig til en konkret episode.
Det synes jeg også er fair nok.
Men mener ministeren, at man har en acceptabel situation, hvis Arbejdstilsynet ikke kan rykke ud, når der bliver ringet i forbindelse med en arbejdsulykke?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-11-08:
Altså, det, som spørgeren siger, er helt rigtigt – og det noterer jeg også med tilfredshed.
Man kan ikke lave en sagsbehandling på en konkret sag her i Folketingssalen i dag.
Men i forhold til den kritik, som nu er fremsat af den vvs'er, som jeg ikke kender, og som jeg kun har læst om, har jeg faktisk tænkt, at jeg vil bede ham om at uddybe de ting, han har oplevet, som kommer til udtryk i den kritik, han rejser.
Mit indtryk er bestemt det modsatte, altså at Arbejdstilsynet selvfølgelig reagerer på de opringninger, de får.
Men der bliver lavet en prioritering; man kører ikke efter alt.
Men det er klart, at det, som vvs'eren Lars Andersen påpeger, synes jeg også fortjener opmærksomhed, og derfor vil jeg så også bede ham om at komme med en redegørelse til mig om de oplevelser, han har haft.
Det synes jeg faktisk vil være sund fornuft, og det vil jeg også sætte i værk.
Carl Valentin (SF), 2017-11-08:
Tak for det.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Jeg synes, det er en rigtig god idé at hive fat i Lars Andersen.
Men beskæftigelsesministeren har stadig væk ikke svaret på, om man vil tage de her forringelser af bordet.
Så nu har du en sidste chance.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-11-08:
Jeg kan godt sige, at det ikke bliver sidste chance for at diskutere Arbejdstilsynet.
Så det tror jeg ikke SF kan love.
Men jeg kan så love til gengæld, at vi kommer til at diskutere den fremadrettede bevilling, også for Arbejdstilsynet, når vi indgår en finanslovsaftale, som SF på nuværende tidspunkt i hvert fald ikke ser ud til at komme til at deltage i.
Og så kommer vi også til at drøfte det fremadrettede bevillingsniveau for Arbejdstilsynet.
For jeg deler sådan set den opfattelse, som mange partier på Christiansborg har, om, at det er vigtigt, at der er en sikkerhed om Arbejdstilsynets økonomi, så der ikke sker det samme som tidligere, også under den regering, som SF sad i, nemlig at bevillingerne kørte op og ned.
Benny Engelbrecht (S), 2017-11-08:
Er det fortsat ministerens og regeringens ønske ikke at fremlægge konkrete initiativer, der skal medføre den foreslåede besparelse i overførselssystemet på 5,25 mia. kr. i 2025, eller kan ministeren løfte sløret for, hvornår regeringen vil fremlægge konkrete elementer herfor, så både danskerne og Folketinget kan tage stilling til regeringens politik?
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-11-08:
Socialdemokratiet går ikke ind for øget brugerbetaling.
Det gjorde vi heller ikke, da vi sad i regering sidst.
Vi har lavet nogle justeringer på nogle områder, hvor der både var overbehandling og overforbrug og overbetaling, og det kan man bestemt ikke kalde for brugerbetaling – det var bl.a. på tandområdet.
Så her forsøger ministeren at rejse en polemik, men der kan jeg kontant og klart sige, at Socialdemokratiet ikke går ind for en øget brugerbetaling i sundhedsvæsenet.
Den simple årsag er jo den – og det vil jeg spørge ministeren om ministeren kan bekræfte – at en øget brugerbetaling vil have en negativ indflydelse på den negative sociale ulighed, der ligger på sundhedsområdet generelt.
Benny Engelbrecht (S), 2017-11-08:
Tak, formand.
Er det fortsat ministerens og regeringens ønske ikke at fremlægge konkrete initiativer, der skal medføre den foreslåede besparelse i overførselssystemet på 5,25 mia. kr. i 2025, eller kan ministeren løfte sløret for, hvornår regeringen vil fremlægge konkrete elementer herfor, så både danskerne og Folketinget kan tage stilling til regeringens politik?
Kristian Jensen (V), 2017-11-08:
Allerede af spørgsmålet fremgår det jo, at det er en fortsættelse af et emne, som spørgeren og jeg har diskuteret ad flere omgange.
Det var både i § 20-spørgsmål og i forbindelse med førstebehandlingen af finansloven tilbage i september måned
Derfor kan det ikke være nogen helt stor overraskelse, at svaret kommer til at ligne noget af det, der er blevet sagt tidligere, nemlig at vi i forbindelse med vores politiske udspil, »Sådan forlænger vi opsvinget« og »Sammen om fremtidens virksomheder«, har peget på, at en del af finansieringen bag de initiativer, der skal forlænge vores opsving og sørge for, at vi har arbejdskraft nok til de virksomheder, der i øjeblikket har god gang i den, og som også skal styrke den langsigtede konkurrenceevne, har et element med inde, hvor man bruger en formulering om, at vi vil justere på nogle overførselsindkomster.
Når vi har mødtes her i spørgetiden, ved førstebehandlingen af finansloven eller i anden anledning, har vi på alle de førnævnte områder sagt, at det vil vi præsentere ved forhandlingsbordet.
Vi har jo lagt op til, at man bruger tre former for finansiering.
Den ene er de reserver, som vi i forvejen har skaffet ved konkrete initiativer.
Det er både gennem »Aftale om flere år på arbejdsmarkedet« fra forsommeren og gennem jobreform 1 i 2015.
Det er de reserver, der ligger.
Det er fortsat vores holdning, og vi inviterer i øjeblikket en række partier til forskellige forhandlingsforløb for at se, om vi kan skabe en enighed om, hvordan man både laver en initiativpakke, men selvfølgelig også den nødvendige finansiering.
Benny Engelbrecht (S), 2017-11-08:
Ja, vi har drøftet det her ad flere gange, og det er bl.a., fordi det jo er en ganske usædvanlig situation, at regeringen fremsætter forslag til at bruge penge, men ikke fremsætter konkrete forslag til, hvordan man så skaffer en del af finansieringen til det.
Man må også antage, at regeringen faktisk har en egentlig plan for, hvordan man når frem til de besparelser, som er i størrelsesordenen 5,25 mia. kr.
Det er en relativt stor detalje, fordi det jo faktisk er sådan, at regeringen har regnet sig frem til eksempelvis arbejdsudbudseffekter og provenu af disse justeringer.
Så vil ministeren svare på, om regeringen har en sådan egentlig samlet plan for, hvordan disse besparelser skal opnås?