runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
Uanset hvor kreativt man regner, nytter det ikke noget, at underfinansiere – det lyder måske lidt kedeligt – den kommunale økonomi, så der ikke er plads til helt basale ting, og når det så kommer til finansloven, drysser man lidt sukker ud over det, og så ser det rigtig fint ud.
Den regering og den politik, som DF støttede, underfinansierede ældreplejen og andre kommunale områder i voldsom grad.
Det, jeg gerne vil bruge mit sidste spørgsmål på, er netop at spørge DF: Man er en stor fortaler for, at de fleste virksomhedsarvinger skal betale meget mindre i bo- og gaveafgift end helt almindelige mennesker.
Hvordan kan det passe?
Hvorfor skal hr. og fru Jensen betale meget mere i arveafgift end nogle af de rigeste virksomhedsarvinger i det her land?
Det giver jo ikke nogen mening.
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Det er så dejligt, når man kan mærke forskel på os.
Der kan man virkelig høre socialisten tale.
En rig virksomhedsejer kan være enmandsvirksomhedsejeren, som skal overdrage sin virksomhed til sin søn.
Eller det kan være tomandsvirksomheden, hvor den ganske almindelige dansker er ansat i virksomheden, der så skal overdrages.
Det kan de så ikke, fordi de nu bliver brandbeskattet.
For de er jo onde; de er jo erhvervsdrivende; de skal ikke være der.
Men hør nu her: De to ansatte får deres deres løn af den her virksomhedsleder, og så betaler de skat, og så deler vi det ud til velfærd.
Og hør nu her: Hvis der ikke var noget privat erhvervsliv, havde vi ikke noget velfærd.
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Jeg synes, at hr. René Christensen snakker lidt udenom.
Under den tidligere Venstreledede regering så vi nedskæringer og forringelser i den offentlige sektor over en bred kam.
Vi så, at væksten i det offentlige forbrug ikke engang kunne følge med det demografiske træk.
I forhold til ældreområdet står jeg her og kigger på en rapport fra FOA fra starten af det her år, som jo viser, at serviceudgifterne pr. ældre også faldt fra 2018 til 2019.
Sagen er jo, at det skyldes, at der er blevet ført en nedskærings- og forringelsespolitik.
Så er det bare, at jeg ikke forstår, hvorfor Dansk Folkeparti har så travlt med at tage alle mulige finansieringsforslag ud af det her forslag til finanslov og forringe en finanslov, når der nu kommer en finanslov, som har massive aftryk fra Enhedslisten, og som derfor på velfærden er den bedste finanslov i rigtig, rigtig mange år – den bedste finanslov for velfærden i måske 10 år.
Finansloven er god for velfærden, og det er en finanslov, som jo også vil styrke ældreområdet ude i kommunerne.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-12-18:
Jamen altså, det her bliver jo lidt spændende, forstået på den måde, at Venstre jo ikke har regeringsmagten
– mig bekendt – jeg tror heller ikke, vi får den hverken i dag eller i morgen, vi arbejder på det.
Nu kan jeg så konstatere, at der er et flertal i Folketinget, der afskaffer uddannelsesloftet.
Der vil jeg gerne sige, at jeg godt kan lide den iver, der er, i forhold til hvornår Venstre kommer tilbage til regeringsmagten.
Den deler vi, og der vil jeg sige, at man så kan forholde sig til, hvordan vi prioriterer uddannelsesloftet, den dag vi måtte have regeringsmagten.
Men jeg tænker, at det er lidt mærkeligt for mig at stå allerede nu og overtage regeringsmagten, med respekt for at vi er kort tid inde i regeringens valgperiode.
Jacob Mark (SF), 2019-12-18:
[Lydudfald]
... går ud den 21. maj, midt i valgkampen, kort før valgdagen, og siger, at det her uddannelsesloft står simpelt hen imod alt, hvad partiet står for uddannelsespolitisk.
Ville det så ikke have været nærliggende at prioritere de midler i den her finanslov, hvor vi andre prioriterer det?
Og hvis ikke, hvornår havde ordføreren så forestillet sig at man fra Venstres side ville prioritere at finde penge til at afskaffe uddannelsesloftet?
Jesper Petersen (S), 2019-12-18:
Tak for det.
Hr. Troels Lund Poulsen kan jo ikke rigtig komme uden om, at når man så kraftigt går imod de forslag, vi har til ændringer på skatteområdet, så har man ikke de samme penge til at lave de forbedringer omkring velfærd og klima og miljø, som regeringen har.
Og man vil ikke rigtig være ved det, men det er jo nu engang sådan, det er.
Jeg synes virkelig, vi savner, at Venstre står ved den prioritering.
Og når man stiller sig op her i dag og siger, at det er en skrækkelig finanslov, og at den ikke gør Danmark bedre, må man jo sige, hvad det så er, man vil sortere fra for at undgå de stigninger i skatter og afgifter, som man er så meget imod.
, osv.
Det er Venstre meget modstandere af – fint nok, men så må man stå ved, at der er nogle andre ting, I ikke kan.
Gælder det f.eks. pædagogerne, hvor jeg har forstået på Det Konservative Folkeparti, at de ikke er så interesseret i, at vi som stat går ind og bruger ekstra penge på at beslutte os for minimumsnormeringer i daginstitutionerne?
Er det f.eks. noget, som Venstre er enig med Det Konservative Folkeparti i?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-12-18:
Der har jo heldigvis været god lejlighed til at svare på det her spørgsmål, og det er også fint nok, at vi tager diskussionen igen.
Altså, jeg har sådan set meget klart understreget vores prioriteter, og vi kommer jo også til at se det under de afstemninger, der finder sted.
Der kan man jo se, hvad vi bringer til afstemning, og hvad regeringen bringer til afstemning.
Regeringen har så heller ikke bragt alt til afstemning, og det er jo så fint nok.
Men jeg kan sige meget klart, at der er en lang række elementer – som jeg også har understreget her – som vi er kritiske over for.
Så tillader vi os også at bruge, ligesom jeg tror hr. Jesper Petersen kan huske var tilfældet, da Socialdemokratiet var i opposition, den del af reserverne, der er til rådighed, til at udmønte vores politik.
Det er der sådan set heller ikke noget nyt i.
Og så har vi jo de finansieringselementer, som jeg har nævnt.
Vi har jo bl.a. højere cigaretpriser, annullering af børnetilskud, opholdskravet, hele diskussionen omkring danskuddannelse.
Så der er jo ret mange forskellige initiativer.
Og så har vi også det ændringsforslag, som Dansk Folkeparti har stillet, og som vi støtter, nemlig om konsulenterne.
Der kan man sige, at det jo er ret interessant, at det ser ud til, at Socialdemokratiet ikke støtter det forslag.
Jesper Petersen (S), 2019-12-18:
Altså, jeg har jo været her og hørt, hvad hr. Troels Lund Poulsen siger, men jeg synes bare ikke, det er et svar, for tallene stemmer ikke – altså, pengene passer ikke i det, Venstre kommer frem med nu med de ændringsforslag, der er.
Og der må man jo altså stå på mål for, at det her simpelt hen ikke hænger sammen.
En af de få ting, som hr. Troels Lund Poulsen har peget på her, som man godt vil stå ved, er uddannelsesloftet.
Man har nemlig sagt, at man ville afskaffe uddannelsesloftet – at Venstre var klar til at fjerne uddannelsesloftet.
Det er hr. Tommy Ahlers, der var minister på det tidspunkt, der siger det den 21. maj – jeg står her med artiklen fra Danmarks Radio.
Nu stemmer man så imod det.
Hvordan hænger det sammen?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-12-18:
Men det, jeg bare synes bliver lidt ærgerligt – og det har hr. Jesper Petersen selvfølgelig sort bælte i – er, at det jo ikke var det, hr. Tommy Ahlers sagde.
Det, hr. Tommy Ahlers sagde i valgkampen – og det havde vi så faktisk også en lang diskussion om under førstebehandlingen af forslaget til finansloven – var, at vi sådan set var indstillet på at prøve at se, om vi kunne afskaffe uddannelsesloftet, hvis vi kunne finde finansiering til det.
Det er vi så ikke i stand til, fordi vi prioriterer på en anden måde.
Så det, hr. Jesper Petersen siger, er jo ikke ærligt.
Det er jo ikke en ærlig fortælling om det, hr. Tommy Ahlers sagde.
Han sagde, at det var, hvis vi kunne finansiere det, og det er vi så ikke i stand til.
Og det er jo konsekvensen af, at man gerne skulle have pengene til at passe.
Katrine Robsøe (RV), 2019-12-18:
Tak for det.
Og jeg beklager, hvis ordføreren nu synes, at vi kommer til at spørge lidt om det samme, men jeg har simpelt hen også behov for at få en afklaring på udtalelsen omkring uddannelsesloftet.
Under valgkampen udtalte den daværende uddannelses- og forskningsminister, hr. Tommy Ahlers, at loftet over uddannelse var fuldstændig imod det, som Venstre vil med uddannelsessystemet, og at Venstre var klar til at afskaffe det.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-12-18:
Jeg kan i hvert fald bare berolige ordføreren med, at man endelig ikke skal beklage, at man stiller kritiske spørgsmål.
Det synes jeg faktisk selv er en del af den politiske diskussion.
Det, som hr. Tommy Ahlers sagde, var klogt, og jeg tænker, at det ikke nødvendigvis er en god idé at læse det hele op igen.
Men vi må bare konstatere, at vi sådan set også godt kan se fornuften i, at uddannelsesloftet ikke nødvendigvis skal være der i fremtiden.
Vi er så bare ikke i stand til at lave en finansiering, fordi pengene skal passe i den her finanslovsdiskussion, som vi har.
Så for at pengene også stemmer, kommer vi til at stemme imod, at man skal afskaffe uddannelsesloftet.
Er vi i stand til at finde pengene i fremtiden, hvis det måtte blive aktuelt?
Det er jo noget, som vi må diskutere i en kommende finanslovsforhandling.
Men det har jo en konsekvens, at man ikke kan få alle sine ønsker opfyldt.
Og det var sådan set også det, som hr. Tommy Ahlers nåede frem til i det citat, som han gav dengang under valgkampen.
Han sagde det meget ærligt og meget åbent.
Katrine Robsøe (RV), 2019-12-18:
I hvert fald tak for svaret.
Jeg synes jo, at en af de vigtigste investeringer, som vi overhovedet kan lave, er i vores fremtid og vores unge mennesker og de muligheder, som de har.
Derfor er jeg også nødt til at høre, om Venstre har en ambition om at genindføre loftet over uddannelse, såfremt det skulle blive muligt i fremtiden.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-12-18:
Det kan man jo bl.a. gøre ved at stille nogle mere håndfaste krav til kommunerne om, at det bedre kan betale sig, at de arbejdsløse flygtninge og indvandrere kommer i job.
Der kan vi se, at der er en meget stor forskel kommunerne imellem.
Der er der sådan set allerede i dag, for det med at flytte folk fra passiv forsørgelse og ind på arbejdsmarkedet er kun sund fornuft.
Jeg tror, der skal tages en bred vifte af initiativer, men jeg tillader mig bare at sige, inden hr. Morten Messerschmidt overfalder mig yderligere, at vi jo sådan set er meget enige om, at vi skal gå en anden vej end den vej, som regeringen nu lægger op til.
Det er jo den, der kommer til at gøre ondt på Danmark, og det er den, der kommer til at gøre Danmark fattigere, desværre.
Jeppe Bruus (S), 2019-12-18:
Tak for det.
Jeg håber heller ikke, der bliver udskrevet valg i dag – det vil jeg gerne give ordføreren ret i.
Så tror jeg, at vi alle sammen vil gå lidt i panik.
Tak for det klare svar på det her med uddannelsesloftet.
Det er jo sådan set klar tale, og det vil jeg da gerne kvittere for.
Så ved vi det; det er altså ikke Venstres politik, at uddannelsesloftet skal fjernes.
Nu har vi været igennem det i finanslovsdebatten, og vi står nu her den 18. december og har stadig ikke helt overblik over det.
Er der så et lige så klart svar på, om der så er andre besparelser på uddannelse, hvis Venstres politik skal hænge sammen i forhold til de prioriteringer?
Eller er der ingen besparelser på uddannelse i Venstres politik?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-12-18:
Nu tog jeg det faktisk ikke som nogen ros for det, jeg sagde.
Til dem, der måtte sidde og følge med, vil jeg sige, at jeg tror, at det, hr. Jeppe Bruus sagde, var dybt sarkastisk.
Det har jeg stor respekt for at man bruger i politik.
Det, vi sagde om uddannelsesloftet, er, at vi er kritiske over for det og godt kan argumentere for, at det ikke burde være der, men at det skal finansieres.
Men der er nogle andre ting, vi vil finansiere før afskaffelsen af uddannelsesloftet.
Det var sådan set det, der var konklusionen på den her diskussion.
Det tror jeg ikke man kan være i tvivl om, hvis man kan har hørt det, der er blevet svaret.
Vi synes, at det giver bedre mening at styrke dansk erhvervsliv ved at rulle nogle af de skatte- og afgiftsstigninger tilbage, som den her regering påfører dansk erhvervsliv, og som gør Danmark fattigere.
Men det er jo i bund og grund bare en politisk uenighed.
Der er vi uenige om, hvilken vej vi skal gå, og det er jo derfor, vælgerne har sammensat Folketinget på den måde, som det er nu.
Jeppe Bruus (S), 2019-12-18:
Det med uddannelsesloftet var faktisk overhovedet ikke et forsøg på at være sarkastisk; det var faktisk en kvittering for et oprigtigt, klart svar på det.
Jeg synes også, det var et meget ærligt svar, der handler om, at det kan man så ikke afskaffe, fordi man prioriterer noget andet.
Det er da rart, og så ved man, at der er forskel i dansk politik.
Derfor var mit opfølgende spørgsmål, om der er nogle besparelser på uddannelse i øvrigt i Venstres økonomiske politik.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-12-18:
Jeg har jo flere gange her i dag understreget – og det vil jeg gerne gøre igen – at vi synes, det er forkert, at man bruger 300 mio. kr. mere på at give primært arbejdsløse indvandrerfamilier mere, kan man sige, i kontanthjælp.
Det er en forkert vej at gå.
Det undrer mig også, at Socialdemokratiet går den vej, fordi det jo desværre er med til at sikre, at de mennesker ikke får en tilknytning til arbejdsmarkedet.
Jeg har argumenteret for, at vi gerne vil sætte cigaretprisen op – som et andet eksempel.
Og så har vi diskuteret opholdskravet, danskuddannelsen.
Jamen der findes jo rigtig mange ting, som vi ikke ønsker at støtte i den finanslov, der ligger her.
Så man kan være helt tryg – pengene passer.
Jacob Mark (SF), 2019-12-18:
Jeg er altså ikke helt færdig med det der uddannelsesloft, og det er jo, fordi det er noget, der har ligget os meget på sinde.
Vi var meget imod, da V-regeringen indførte uddannelsesloftet, og jeg blev faktisk rigtig glad og positivt overrasket, da Venstre midt i valgkampen meldte ud, at det nu var imod alt, hvad man havde stået for uddannelsespolitisk, og at man havde indset med de studerende, der var gået på gaden, at det her var et skidt uddannelsespolitisk initiativ.
Når det nu kom midt i valgkampen – og jeg kan godt huske den dag, det fyldte alle medier, det var i TV Avisen – og det fyldte så meget for Venstre, at det her ville man af med, og den tidligere uddannelsesminister var rundtomkring og fortælle, hvor dårlig en politisk idé det havde været, og at nu skulle det fjernes, og selvfølgelig var der det forbehold omkring finansieringen, kan hr. Troels Lund Poulsen så forstå, hvis der er nogle vælgere, hvis der er nogle unge mennesker, hvis der er nogle forældre rundtomkring i det ganske land, som undrer sig en lille smule over, at man nu, hvor man så får muligheden for at komme af med det, stemmer mod?
Kan ordføreren forstå det?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-12-18:
Nej, det kan jeg faktisk ikke.
Først og fremmest kan jeg ikke huske den dag så tydeligt.
For mig var den valgkamp ret lang, efter min smag også for lang, men det var jo uden for min pædagogiske rækkevidde at beslutte noget om det.
Det, som jeg vel synes var ærligheden i det, som hr. Tommy Ahlers sagde, var, at vi sådan set gerne ville finde penge, hvis det kunne lade sig gøre.
Nu sker der jo så den, kan man sige, nationale katastrofe, at regeringsmagten forsvinder, så vi sidder ikke med serveretten, og det er jo lige præcis det, der er forskellen.
Havde vi siddet i regeringskontorerne i dag, ville jeg umiddelbart have troet, at uddannelsesloftet så også var afskaffet.
Men så var det finansieret på en anden måde.
Det er jo alt sammen teori.
For vi sidder ikke på regeringsmagten, desværre, vi må konstatere, at vælgerne ville det anderledes.
Der siger jeg så, at når man ønsker at prioritere, kan man jo ikke få alt.
For hvis man vil noget andet end regeringen, bliver man jo også nødt til at sige, at der ikke bare en til en kan stemmes ja til alt det, som regeringen vil.
Derfor må vi bare sige, at vi sådan set stadig væk gerne vil diskutere uddannelsesloftet.
Vi er bare ikke i stand til at finansiere det i det her finanslovsforslag fra os.
Nu er vi jo lidt tidligt inde i regeringsperioden – eller det tror jeg, men det ved jeg jo ikke.
De Radikale ved nok meget mere om, hvor langt vi er inde i regeringsperioden, for det er jo i bund og grund Det Radikale Venstre, der bestemmer det.
Men med den stamina, som De Radikale udviser, vil jeg umiddelbart tro, at der går lang tid, inden folketingsvalget kommer.
Med respekt for det synes jeg, at det er svært at sige, hvor mange ulykker regeringen når at lave, som der skal rettes op på.
Jeg tror ikke, at vi er der, hvor der bliver udskrevet valg i dag, så jeg tror, at jeg vil vente med at fremlægge det.
Altså, det var han tidligere, men ikke nu her i salen.
Jeg tror, at hr. Christian Rabjerg Madsen skal passe på med retorikken, altså det med at banke reserverne helt i bund.
Der tror jeg, man skal sige, at det var Socialdemokratiet i stand til at gøre endnu bedre, end Venstre er, med det forslag, vi har her.
Så der må vel gælde de samme regler, når man er i regering, som når man er i opposition.
Den dag Socialdemokratiet måtte komme i opposition igen, ville det da være trist, hvis man skulle bruge de her udsagn fra hr. Christian Rabjerg Madsen om, at man ikke kan bruge en regeringsreserve til finansiering.
Selvfølgelig kan man det.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-12-18:
Jeg kender hr. Troels Lund Poulsen ganske indgående fra arbejdet i Finansudvalget.
Vi er ikke altid enige, men jeg synes, at hr. Troels Lund Poulsen er dygtig.
Derfor ved hr. Troels Lund Poulsen også godt, at det her svar ikke er dækkende.
Alene på de to skatter, jeg nævnte, mangler man allerede næste år 1,5 mia. kr.
Så er det bare ikke gjort med at banke reserverne i bund til et niveau, som selvfølgelig er helt uansvarligt.
Man skal ud og finde flere penge.
Man skal ud og lave nogle prioriteringer.
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Det handler om, at væksten i den offentlige sektor jo fulgte væksten i samfundet.
Det var normalen.
Det var det neutrale udgangspunkt for 10 år siden.
Det blev ændret med hr. Lars Løkke Rasmussen.
Det blev videreført under Thorning-Schmidt-regeringen, og nu er vi efter mange år igen faktisk tilbage i en situation, hvor væksten i det offentlige forbrug følger væksten i samfundet generelt, endda lidt mere, hvilket kun er rimeligt, når der skal ryddes op efter mange års nedskæringer og forringelser.
Og så siger jeg bare: Hvorfor skal vi ikke igen gøre det til det neutrale udgangspunkt, for det demografiske træk vil jo i sig selv føre til, at det offentlige sakker bagud i forhold til resten af samfundet?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-12-18:
Igen: Jeg tror, det er vigtigt at slå fast, at man kan have mange holdninger til det demografiske træk, men der er én målestok for det demografiske træk, og det er den, vi har ovre i Finansministeriet.
Det tror jeg man bliver nødt til at forholde sig til, når man taler om demografisk træk.
Hvis vi så taler mere bredt om politiske prioriteringer og velfærd, vil jeg sige, at vi har lavet en meget stærk velfærdsfinanslov sammen i år.
Det kunststykke gentager regeringen meget gerne fremadrettet.
Vi har ingen ambitioner om at lave én finanslov, som styrker velfærden, og derefter lave andre, som gør det modsatte.
Vi har taget første skridt, og vi tager gerne yderligere skridt, også sammen med Enhedslisten.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
Jeg vil også gerne sige tak til ordføreren for et godt samarbejde om en rigtig flot finanslov.
Den følger efter det forståelsespapir, som regeringen og dens støttepartier lavede i sommer, og i det forståelsespapir står der jo rigtig meget om opgør med ulighed.
Det er rigtig vigtigt for os alle sammen, tør jeg godt sige.
Den udvikling, der har været igennem mange år, skal vendes, og det er en ambition, som vi har skrevet ned i forståelsespapiret, og som jeg også tror ordføreren er enig med mig i.
Nu står vi så i den underlige situation, at vi har en rigtig flot finanslov med et kæmpe løft af velfærden, med en afskaffelse af forældrekøbsordningen, med en gennemførelse af at få bo- og gaveafgiften op på de 15 pct. igen, og så har vi en teknisk fremskrivning af Ginikoefficienten, som viser, at den her finanslov faktisk øger uligheden en lille smule.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at der altså er nogle kæmpe blinde pletter, som vi skal have kigget på for at få et retvisende billede af ligheden?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-12-18:
Jo, man kan vel bare sige helt stille og roligt, at Ginikoefficienten ikke tager højde for, at vi eksempelvis tilbageruller skattenedsættelsen til virksomhedsarvinger – en skattelettelse, som giver os mulighed for at bruge 1 mia. kr. mere på velfærd, og som selvfølgelig går fra virksomhedsarvinger, som i sagens natur er nogle af dem, som har mest.
Når det element ikke er med i Ginikoefficienten, er det klart, at så må man nok konkludere, at der er begrænsninger på, hvor meget man rent faktisk kan bruge Ginikoefficienten til.
Det mener jeg er hævet over enhver tvivl, og det vil alle, der ønsker at gå ind i en seriøs debat om spørgsmålet, selvfølgelig også kunne se.
Det kan jeg høre at ordføreren selvfølgelig også kan, og det er vi fuldstændig enige om.
Jeg tror, det er dér, vi gør den største forskel.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
Jeg er ikke overrasket over, at vi er enige, og jeg synes heller ikke, at man skal smide Ginikoefficienten som en måleenhed ud med badevandet, men vi skal sørge for, at det faktisk kommer til at blive meget mere retvisende.
Grunden til, at vi får det billede i dag, som vi gør, er, at man kigger på indkomster og ikke på formue.
Et af de ønsker, og det er måske et lille ønske i den store tegning, som SF havde, var, at vi fremover skulle have en ulighedsredegørelse, ligesom vi har økonomisk redegørelse.
For vi mangler simpelt hen nogle kæmpe områder at sætte fokus på for at få det rigtige billede, f.eks. formuerne i Danmark.
Er ordføreren ikke enig i, at det altså er et område, vi skal have rettet op på for at få det korrekte billede af, hvordan det står til med ligheden?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-12-18:
Vi har ikke tilstrækkeligt med datagrundlag for eksempelvis at udtale os om sådan et stort kompleks, som finansloven er, og hvad det reelt gør for uligheden.
Ulighed er jo også mere end økonomi, nemlig sundhed, uddannelse osv.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-18:
Jeg tror, at de fleste økonomer er enige om, at den mest akutte udfordring for dansk økonomi i øjeblikket er mangel på arbejdskraft.
Da jeg var erhvervsminister, kunne jeg ikke tage ud at besøge en virksomhed, uden at de fortalte, at deres største problem i øjeblikket simpelt hen var at tiltrække medarbejdere.
Så kan det godt ærgre, at Socialdemokraterne, regeringen og støttepartierne laver en finanslov, som reducerer antallet af danskere, som er til rådighed for arbejdsmarkedet.
De sidste mange årtier har vi haft regeringer, også socialdemokratiske regeringer, som har lavet reformer, som har gjort Danmark rigere, som har fået flere mennesker i arbejde.
Det er grundlaget for, at vi har så stærk en økonomi, som vi har i dag.
Hvorfor er Socialdemokraterne slået ind på den kurs, som minder mere om Anker Jørgensen, end den minder om Thorning og Nyrup?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-12-18:
Det, vi gør med finansloven, er faktisk at tage udfordringen med virksomhedernes mangel på arbejdskraft meget, meget alvorligt.
Men det er ikke gjort med alene bare at konstatere, at man øger arbejdsudbuddet, vi skal jo også sikre os, at de mennesker, der er til rådighed, rent faktisk har nogle kompetencer, som bliver efterspurgt ude i erhvervslivet, og derfor vil jeg sige, at noget af det mest væsentlige, vi har gjort for dansk erhvervsliv med vores finanslov, er at fjerne det omprioriteringsbidrag, som hr. Rasmus Jarlov bl.a. havde ansvaret for, hvor man skar ned på uddannelse.
Nu investerer vi i stedet for i uddannelse, så virksomhederne kan få de kompetencer, som de har behov for, og vi investerer i efteruddannelse, så nogle af de folk, der står uden for arbejdsmarkedet, kan komme ind med de rette kompetencer, og så gør vi det faktisk også nemmere at rekruttere udenlandsk arbejdskraft, selvfølgelig inden for kontrollerede rammer, men vi gør det dog.