Kaare Dybvad Bek (S), 2020-11-04:
Jo, det kan sagtens være, at det er en bedre måde at gøre det på.
Det synes jeg vi skal prøve at tage en drøftelse af.
Men det er jo meget forskelligartet, i hvilke kommuner det giver mening.
En by som Nakskov har 13.000 indbyggere – det er jo ikke nogen landsby; det er jo en halvvoksen købstad – og der har man alligevel måttet nedrive og sammenlægge en masse boliger, fordi der er en mindre efterspørgsel efter boliger, end hvad der er af boliger.
Så på den måde tror jeg, det er vigtigt, at man ikke sætter nogle alt for skarpe grænser op, for der kan være tilfælde, hvor det er også nogle store halvstore byer, som har behov for at tilpasse deres mængde af almene boliger.
Men lad os endelig tage en drøftelse af, hvordan det kan gøres på den bedst mulige måde.
Jeg tror i hvert fald, det er vigtigt, at vi holder fast i, at man ude i de små samfund, hvor der måske af historiske årsager eller af andre grunde er blevet bygget mange almene boliger, som der ikke længere er efterspørgsel efter, selvfølgelig stadig væk skal have mulighed for at tilpasse det.
Tak for det.
Og tak for den positive modtagelse sådan bredt set
Det er jo selvfølgelig ikke overraskende, da vi har lavet en aftale om det.
Jeg vil også kvittere den radikale ordfører og sige tak for middagen og også sige tak for en god aftale og et godt forløb.
Man skal huske på, at den her aftale kommer til at have en positiv betydning for beboerne i 130.000-140.000 almene boliger, som konkret får renoveret deres boliger.
Det er trods alt lige så mange mennesker, som der bor i Aalborg Kommune.
Så jeg synes, der er noget volumen i det her, og det har selvfølgelig ikke nødvendigvis den samme appel til folk, der sidder i »Besserwisserne« eller andre steder, som hvis man har de der store, gode konflikter, men det er jo på den anden side også et billede på det folkestyre, som vi har udviklet i Danmark, hvor vi står sammen ret bredt om at insistere på, at vi skal have en almen boligsektor, som er attraktiv for en bred del af befolkningen, og som også følger med tiden og bliver ved med at virke på den måde, som den skal.
Så det synes jeg der er noget positivt i.
Jeg skal også byde velkommen til den konservative ordfører på boligområdet – ordføreren er meget velkommen til at blive lidt længere; det er jo fantastisk spændende, det kan jeg ikke være uenig i.
Med det vil jeg sige, at det jo er et lovforslag, som udmønter den aftale, vi lavede i foråret.
Vi behandler et lovforslag, som vil udmønte de 6,5 mia. kr. i 2021 til afvikling af den resterende del af ventelisten, og på den måde lukker vi den efterhånden berømte venteliste på de her lidt over 18 mia. kr.
Det har jeg ikke hørt skulle være tilfældet; det har i hvert fald ikke været intentionen fra aftalepartiernes side, sådan som jeg har opfattet det, og derfor skal det selvfølgelig heller ikke være på den måde.
Der kan være mange årsager til, at man ikke har holdt generalforsamling.
Det blev vedtaget, at den venteliste skulle afvikles, og så skal vi selvfølgelig finde en måde at afvikle den på, uanset hvordan præcis det bliver, og først og fremmest i tråd med den ånd, der var i vores aftale.
Det er jeg sådan set helt enig i, og det finder vi også en vej til.
Der blev udtrykt kritik fra Enhedslistens side over, at man nu laver ventelistesystemet om.
Jeg tror nu, det kan være sundt nok, for det er jo ikke sådan, at der bliver renoveret for 5 mia. kr. om året – der bliver, så vidt jeg husker, renoveret for omkring 20 mia. kr. om året i den almene boligsektor, og det store spørgsmål er selvfølgelig, hvordan fordelingen skal være, med hensyn til hvor meget der skal finansieres lokalt, altså af boligorganisationerne, og hvor meget der skal finansieres af Landsbyggefonden.
Og der vil det jo være sådan, at der vil være en grænse for, hvor meget vi kan finansiere gennem Landsbyggefonden.
Vi kan jo ikke både betale 5 mia. kr. om året til renoveringer og hæve rammen for de boligsociale indsatser.
Hvis man forudsatte, at man gjorde de to ting samtidig, så ville man jo stå med en meget, meget stor gæld i Landsbyggefonden, også helt frem til 2045-2050.
Det tror jeg også er vigtigt at holde fast i.
Derudover handler loven her om Landsbyggefondens investeringsrammer for de kommende 6 år.
Derudover har vi sat gang i investeringsrammer for at målrette rammerne til at skabe mere transparens og tydelige prioriteringer og gøre det nemmere at overskue, hvad for nogle forskellige renoveringsdele som får støtte, og hvor meget.
Og så er der en overordnet inddeling i forskellige typer af renoveringer, som går på, at der er ca. 8,1 mia. kr. til ekstraordinære udbedrings- og opretningsarbejder, herunder afhjælpning af sundhedsskadelige forhold, at der er 1,6 mia. kr. til tilgængelighedsarbejder, 300 mio. kr. til ombygning og sammenlægning, 1 mia. kr. til forbedring af fællesarealer, 101 mio. kr. til nye miljø- og klimavenlige løsninger og 40,4 mio. kr. til nye digitale løsninger.