runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-06-04:
Med indførelsen af en seniorpræmie fik seniorer, der fortsætter med at arbejde efter opnået pensionsalder, ret til en seniorpræmie.
Der indførtes et beskæftigelseskrav om, at de arbejdede 1.560 timer i optjeningsperioden.
Coronakrisen og de mange, der blev hjemsendt, betyder, at de ikke kunne nå at optjene de 1.560 timer.
Derfor nedsættes beskæftigelseskravet midlertidigt til 1.040 timer.
Dermed kompenseres personer i målgruppen, som på grund af sundhedskrisen rammes af arbejdsløshed eller hjemsendes.
På den baggrund kan Dansk Folkeparti støtte forslaget.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-04:
Vi prioriterer veje og en udbygning af vores infrastruktur.
Infrastrukturen er det, der binder landet sammen.
Den bidrager til vækst og velstand, og derfor skal den selvfølgelig prioriteres.
Det skal ikke udskydes.
Det skal planlægges og gerne mange år ud i fremtiden.
Vi skal have en god infrastruktur i Danmark, en infrastruktur, der gør, at danskerne kan færdes bedre og nemmere rundt i landet.
Personligt sidder jeg selv i kø hver eneste dag på Hillerødmotorvejen, og jeg er bestemt ikke den eneste.
Danskerne sad i kø i 335.000 timer på en gennemsnitlig hverdag i 2016.
Det er 77 millioner timer hele året.
Og ifølge Vejdirektoratet svarer det til et samfundsøkonomisk tab på 24 mia. kr. – penge, der simpelt hen går tabt, fordi både medarbejdere og varetransporter sidder fast i trafikken.
Det er bare ikke godt nok.
Der skal udbygges, og der skal udvides, for infrastrukturen er det, der binder landet sammen, og det skal selvfølgelig prioriteres højt.
Vi bakker op om forslaget.
Thomas Jensen (S), 2020-06-04:
Jeg sad hernede og undrede mig over, hvorfor hr. Ole Birk Olesen ikke begyndte at nævne Thorvald Stauning, Jens Otto Krag, Anker Jørgensen i forbindelse med alle dem, der havde ansvaret for, at det her ikke blev til noget.
Jeg tror, at man skal drage den lære af folketingsvalget sidste år, at når vælgerne taler, skal man lytte til dem.
Vi fik en ny regering, vi fik et nyt flertal – et nyt flertal, som vil et grønt Danmark, og som er meget ambitiøse.
Og jeg er glad for, at andre partier på den anden fløj også er med på, at vi skal nedbringe CO 2 -udslippet i Danmark med 70 pct. frem mod 2030.
Det er da nogle væsentlige ting at tage med i planlægningen af fremtidens infrastruktur, for sandheden er jo, at da hr. Ole Birk Olesen var transportminister, ville han ikke vedkende sig ansvaret for at lave den grønne omstilling, men det vil den nuværende transportminister, det vil den nuværende regeringen, og derfor skal det grønne selvfølgelig tænkes med ind.
Så er vi blevet ramt af et enormt bump på vejen, der hedder corona.
Mener hr. Ole Birk Olesen virkelig, at det, at vi har tabt utrolig mange penge i år 2020, bare er noget, man skal se stort på og så alligevel bare drøne derudad og bruge penge, som om intet var hændt?
Er det ikke fornuftigt lige at trække vejret og så først tage forhandlingerne, når vi har et bedre beslutningsgrundlag?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-06-04:
Det er ikke kun mig, der mener, at det er en dårlig undskyldning at bruge coronaen for ikke at sætte gang i forhandlinger om en investeringsplan; det er jo også hr. Thomas Jensens egen finansminister, som, når man spørger ham, siger, at coronasituationen og det, at vi har skullet bruge nogle engangspenge nu her, ikke påvirker de økonomiske strukturer i det danske samfund fremover, påvirker ikke den strukturelle holdbarhed af de offentlige finanser.
Og derfor kan det ikke bruges som argument for, at man ikke kan sætte vejinvesteringer i gang.
Det er der bred enighed om blandt kloge mennesker og også fra finansministerens side: at det ikke påvirker strukturerne.
Det flertal, som blev valgt ved valget i 2019, var det flertal, der til danskerne sagde: Vi skal gennemføre en række trafikinvesteringer.
Det var alle de blå partier og Socialdemokratiet.
Den eneste årsag til, at det flertal ikke er i Folketingssalen i dag, er, at Socialdemokratiet løber fra sine løfter i valgkampen.
Danskerne fik af et flertal af partierne præsenteret, at man ville udbygge transportinfrastrukturen i Danmark, herunder vejene, men Socialdemokratiet har jo skiftet holdning.
Men der er jo et bredt flertal i Folketinget for at gennemføre en række infrastrukturinvesteringer, hvis Socialdemokratiet ellers ville leve op til det, som Socialdemokratiet sagde i valgkampen.
Det er Socialdemokratiet selv, der siger, at flertallet er væk.
Det må jo være, fordi Socialdemokratiet ikke regner sig selv som en del af det flertal, der ville være i Folketinget, for at lave infrastrukturinvesteringer, hvis ellers Socialdemokratiet stod ved, hvad man havde sagt i valgkampen.
Det er jo jer fra Socialdemokratiet, der hele tiden siger: Jamen der er jo et nyt flertal nu.
Nej, der er et flertal for infrastrukturinvesteringer, medmindre man i Socialdemokratiet er ligeglade med de løfter, man har afgivet i valgkampen
Leif Lahn Jensen (S), 2020-06-04:
Tak for det.
Seniorpræmien blev jo oprettet for at sikre, at endnu flere har lyst til at arbejde længere end deres pensionsalder.
Derfor kan man nu få ca. 43.000 kr. det første år, hvis man gerne vil arbejde et år mere.
For at sikre, at folk også vil have en fast tilknytning til arbejdsmarkedet, som jo er hele ideen med det, laver man et beskæftigelseskrav på 1.560 timer på 1 år.
Det kan jo bare være svært for mange at beholde den tilknytning til arbejdsmarkedet, når landet har været lukket ned, som det nu har været.
Derfor foreslår man her at ændre dette beskæftigelseskrav midlertidigt til 1.040 timer, som svarer til 4 måneder.
Det vil især hjælpe mennesker, som bliver sendt hjem uden løn eller eventuelt fyret, men det vil også gøre det nemmere for dem, som ikke har så mange timer i forvejen på arbejdspladsen.
Socialdemokratiet støtter forslaget, og jeg skulle hilse fra SF og sige, at de også vil stemme for.
Hans Andersen (V), 2020-06-04:
Tak for det.
Corona har haft og har stadig indflydelse på mange forskellige områder i det danske samfund og ikke mindst beskæftigelsen, som jo er styrtdykket, og hvor der nu er næsten 50.000 flere ledige.
Mange har mistet deres levebrød i hverdagen, de har mistet livsgrundlaget, og coronaen har ændret meget for mange.
På trods af det lever vi jo stadig væk generelt længere og har flere raske leveår, som indebærer flere aktive år på arbejdsmarkedet.
Derfor skal seniorerne fortsat belønnes for at udsætte pensionen med børnebørnene.
Vi har tidligere indført muligheden for at få udbetalt en skattefri seniorpræmie, som har gjort det mere attraktivt for seniorer at tage en ekstra tørn på arbejdsmarkedet.
Det er vigtigt med bedre forhold for seniorerne på arbejdsmarkedet, og det leder jo til, at flere vælger at fortsætte med at arbejde i deres gyldne år, og det bidrager til et økonomisk bæredygtigt velfærdssamfund.
Det har vi brug for, og det har vi især brug for i denne tid.
Men med coronaens indflydelse på det danske arbejdsmarked har det jo været udfordrende for nogle at leve op til seniorpræmiens beskæftigelseskrav, og vi vil derfor gerne støtte det her lovforslag, der nedsætter beskæftigelseskravet midlertidigt, så seniorerne ikke bliver straffet af coronaens fangarme.
Venstre stemmer derfor for lovforslaget.
Thomas Jensen (S), 2020-06-04:
Socialdemokratiet har ikke skiftet holdning, og Socialdemokratiet løber ikke fra noget som helst.
Der var så ikke lige viljen til at trække Socialdemokratiet med ind i sådan et forlig.
Nu står vi så med et nyt Folketing, og viljen er der stadig væk til et bredt forlig, for det er en styrke – ikke bare her i Folketinget, men også for borgerne – at flest mulige partier er med til at lave beslutninger om store infrastrukturinvesteringer i de kommende år.
Derfor står Socialdemokratiet fuldstændig fast på, at det her er noget, der skal laves på et tidspunkt, når vi har beslutningsgrundlaget, og at det helst skal gøres bredt – i modsætning til den tidligere minister, som kun ønskede at gøre det blåt.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-04:
Jamen for at sige det fuldstændig, som det er, er det sådan, at jeg havde bedt mit ministerium om at kigge på forskellige modeller, umiddelbart før corona brød ud.
Det vil sige, at det er jeg sådan set åben for at kigge på inden for en relativt overskuelig fremtid.
Men jeg er ikke klar til, og mit ministerium er heller ikke klar til at præsentere en model.
Jeg har ikke kigget det igennem politisk endnu, og jeg ved heller ikke, om det skal være de modeller, der er lagt frem.
Men det er simpelt hen bare for at sige, at jeg sådan set havde påbegyndt processen på det her område for at afdække det ordentligt, og når jeg har Egmont Fondens rapport i så frisk erindring, er det simpelt hen, fordi jeg har siddet og kigget på den lige præcis med henblik på at prøve at se, hvordan vi bedst kommer ud over isen med det.
Så det er et tilsagn om, at jeg rigtig gerne vil være med til at kigge på det, men vi skal lige have vores samfund lidt mere ind i normal gænge igen, før jeg kan love, at der kommer et udspil om det.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-04:
Tusind tak for det.
Jeg blev lidt nysgerrig på noget af det, ministeren sagde.
Jeg har sådan set aldrig nogen sinde mødt de der forældre, som er virkelig bange for, at deres børn skal starte i skole, og slet ikke når de så taler med nogle gode folk i daginstitutioner osv., hvis det er, de er usikre.
Og de fleste af os kender nok også det med, at vi kan have nogle børn, som er meget, meget forskellige.
Jeg har selv to drenge, som er meget forskellige.
Den ene var klar meget, meget tidligt, og den anden var overhovedet ikke klar før noget senere.
Så jeg har egentlig en fuld tiltro til, at det kan forældrene godt selv bestemme.
Jeg står og smiler, fordi det simpelt hen var et så dejlig forfriskende og ærligt svar, så tak til ordføreren for det.
Jeg glæder mig stadig væk over, at man er enig i intentionen i hvert fald.
Men det, som jeg egentlig bare ville sige – qua det, ministeren sagde før – var, at det her jo sådan set handler om, at det i sidste ende skal være forældrene, der tager den endelige beslutning, og som forældre er det meget naturligt, at man lytter til de fagpersoner, der er omkring barnet.
Det har jeg sådan set fuld tiltro til at langt de fleste forældre gør.
Så nævnte ministeren, at der er nogle enkelte forældre, som har nogle andre udfordringer med deres forældrerolle, og hvor deres børn er i en særlig situation.
Men det er ganske, ganske få, det drejer sig om, og der er kommunen jo i forvejen, højst sandsynligt, inde over med nogle andre indsatser.
Så jeg synes, at vi skal tage den lillebitte gruppe væk og så sige, at det her handler om, om man som forældre skal have mulighed for at tage en beslutning om, at ens barn i stedet for at starte som 6-årig kan starte som 7-årig.
Jens Joel (S), 2020-06-04:
Jeg bestræber mig altid på at være ærlig, og hvis det glæder ordføreren, er det selvfølgelig godt, men jeg synes ikke, det kan være så overraskende, at vi er enige i intentionen, for vi fremlagde et udspil før valget, hvori der stod, at en udskudt skolestart skulle være nemmere, og at beslutningen skulle træffes tættere på barnet, end det sker i dag.
Og vi har ovenikøbet skrevet i vores forståelsespapir, da regeringen tiltrådte, at vi ville det.
Så det er jo åbenlyst, at vi er enige om det.
Når jeg så siger det med forligskredsen – og jeg går ud fra, at det var det, ordføreren henviste til – er det jo, fordi man, når man nogle partier imellem har lavet en aftale på skoleområdet, så også har aftalt, at hvis vi gerne vil lave ændringer, starter vi lige med at snakke om, hvad det er for nogle ændringer, vi skal lave, i stedet for at gå ned i salen og stemme hinanden ned.
Og det er jo sådan nogle spilleregler, vi har lavet for at tage hensyn til aftaler og for at overholde aftaler, vi har lavet, men det står heldigvis ikke i vejen for, at der kan ske en ændring på det her område, for der er vi enige med ordføreren for forslagsstillerne.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-04:
Tak for det.
Jeg er selv mor til en dreng, der er født den 21. december, så jeg kender udmærket godt til den problematik; jeg har sådan set stået i det selv.
Tak for svaret.
Jeg synes sådan set ikke rigtig, der er noget, der er i modstrid med det forslag, vi kommer med, med hensyn til at der kan være en ordentlig dialog.
Det kan der sagtens være, den er bare foranlediget af forældrene, og vi vender ligesom bøtten om.
Det, som ordføreren siger om PPR og alt muligt andet, er jo netop, fordi der er så mange ekstremt bureaukratiske led til, at man måske kan få skoleudsat sit barn, og i langt de fleste tilfælde vil det altså også være et spørgsmål om, at man som forældre simpelt hen vurderer, at barnet ikke er klar, det er ikke modent – som ordføreren selv sagde i forhold til det her med drenge.
Altså, hvorfor skal det være så administrativt bøvlet og så bureaukratisk i stedet for bare at sige, at beslutningen i sidste ende ligger hos forældrene om, om barnet skal starte som 5-, 6- eller 7-årig, og at de så kan spørge nogle andre til råds, hvis det er det, de har behov for?
Ellen Trane Nørby (V), 2020-06-04:
Og det vil sige, at det jo ikke er sådan, at man bare kan kigge ud over de 98 kommuner under et og sige, at det ikke fungerer.
Det fungerer faktisk rigtig godt nogle steder, også med en forældreinddragelse og med en respekt for, hvornår forældrene er dem, der netop kender deres børn bedst og skal have det sidste ord, og andre steder fungerer det ikke.
Vi tror sådan set godt, man kan komme derhen, hvor man får det til at fungere langt flere steder.
Så sagde jeg jo også indledningsvis, at hvis man kigger på tallene, altså bare sådan de fakta, der ligger til grund, startede vi faktisk i en situation, hvis vi skruer tiden lidt mere end 10 år tilbage, hvor der var alt for mange børn i Danmark, der netop fik udsat skolestart, og vi fik en senere og senere start på skolelivet, og det er heller ikke et sted, vi ønsker at skulle hen.
Det er derfor, vi egentlig synes, der skal være den her balance, hvor man inddrager forældrene bedre, men hvor man også sikrer, at det ikke igen skrider i retning af, at vi får skolestart i 7-8-årsalderen for rigtig mange børn, sådan som vi har set tidligere.
Jacob Mark (SF), 2020-06-04:
Allermest har jeg set frem til, at fru Ellen Trane Nørby skulle gå på talerstolen, for af alle Venstrepolitikere, der kunne stille sig op på talerstolen, troede jeg mest på, at det var fru Ellen Trane Nørby, der ville ændre Venstres holdning til det her spørgsmål og finde frem til det helt åbenlyse synspunkt, at den liberale holdning til udsat skolestart må være, at det er forældrene og ikke systemet, der ved, om ens barn har brug for 1 år ekstra i daginstitution.
Og jeg er fuldstændig enig med fru Ellen Trane Nørby i, at selvfølgelig skal der være god dialog, og selvfølgelig skal vi sørge for, at man har en dialog om, hvad der er bedst for barnet, ude lokalt.
Ligger den hos systemet, eller ligger den hos forældrene?
I dag ligger den hos systemet.
Er det ikke mest liberalt, at den ligger hos forældrene?
Ellen Trane Nørby (V), 2020-06-04:
Men for os er det jo ikke et spørgsmål om, om kommunen er bedre.
Altså, pointen er jo lige præcis, at det skal ske i dialog, at det skal ske i et samarbejde, og der skal være en reel og ordentlig inddragelse.
Og det, der i hvert fald kendetegner rigtig mange af de konfliktsager, som jeg også tror ender som henvendelser til ikke bare mig selv som ordfører, men til rigtig mange af os, er, at man ikke føler, der er en dialog, altså at man ikke har en kvalificeret dialog, hverken med det pædagogiske personale, der har været omkring barnet i børnehaven, eller med forældrene.
Nogle steder er det også, fordi der ikke er kapacitet i tilstrækkelig grad i PPR-systemet, og det vil sige, at man midt i en udredning, som aldrig nogen sinde bliver færdig, alligevel insisterer på, at barnet skal starte, før man faktisk har kortlagt, om der kan være diagnoser, eller om der kan være andre problemer, der skal tages højde for.
Det er der, hvor vi siger, at vi skal passe på, at vi ikke bare tror på den der one size fits all, hvor vi så bestemmer herindefra, hvordan modellen skal være, men at vi også tager højde for, at der er nogle kommuner, hvor man faktisk gør det her godt, og så er der nogle kommuner, hvor man gør det mindre godt.
Der skal vi jo have fat i, hvordan vi så også kan sikre, at det kommer til at fungere ordentligt med en dialog på en tilfredsstillende måde for de børn, der i dag bor i kommuner, hvor der ikke sker en ordentlig forældreinddragelse.
Jens Joel (S), 2020-06-04:
Der er vel både noget materielt og noget formelt, kan man sige, der står i vejen for, at vi bare stemmer ja til beslutningsforslaget.
Hvis man skal tage det indholdsmæssige, er det jo rigtigt, at det godt kan være, at forældrene faktisk rækker ud efter en sparring og rådgivning, men det kan også godt være, at forældrene ikke er i en position, hvor de er i stand til at vurdere det uden faglig sparring og rådgivning.
Og det er jo derfor, ministeren spørger, om man ikke også skal sikre, at alle har krav på, at det her foregår i en samtale med nogle af de andre, som kender børnene fra dagligdagen i børnehaven, og som også har værdifulde input.
Så det er i virkeligheden også bare et spørgsmål om at sikre, at det er den bedste beslutning for barnet, men jo ikke et spørgsmål om at trække beslutningen længere væk fra barnet.
På den måde er vi enige med Nye Borgerlige i, at beslutningen skal træffes blandt nogle, der kender barnet.
Så er det rigtigt, at der også er noget almindelig christiansborgsk i, at vi tilkendegiver, at vi sådan set støtter intentionen, men at vi bare har en aftale, dels med partierne bag forståelsespapiret, dels med en folkeskoleforligskreds, hvor vi er nødt til at tage den her diskussion, inden vi går i salen og stemmer for et beslutningsforslag.
Nye Borgerlige kan glæde sig over, at vi er enige om, hvad der skal ske langt hen ad vejen.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-04:
Tusind tak.
Det er jeg også rigtig glad for at høre, for det her er altså et meget reelt problem og – som ordføreren fuldstændig rigtigt siger – rigtig, rigtig hjerteskærende.
Som sagt har jeg også selv oplevet det, og det er rigtig hjerteskærende at opleve de børn, som er blevet presset i skole, og som simpelt hen bare skulle have haft lov til at lege et år mere.
Men jeg er lidt nysgerrig efter at høre – for nu sagde ministeren det før, og ordføreren siger det nu – hvad er det præcis i det her beslutningsforslag, der står i vejen for, at forældrene, hvis de er i tvivl, kan tale med pædagogerne og få deres vurdering af, hvor skoleklar barnet er?
Det er der ikke noget i beslutningsforslaget der står i vejen for.
Så hvor er det, at ordføreren mener, at man ikke kan gøre det, hvis man stemmer ja til det her beslutningsforslag?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-04:
Nu blev jeg helt forvirret over, hvad spørgsmålet var, fordi nu kom jeg et helt andet sted hen.
Kan jeg ikke lige få det gentaget?
Mette Thiesen (NB), 2020-06-04:
Jeg gentager det gerne.
Det var egentlig bare det her med, at børn er forskellige, som ministeren også var inde på, og mit spørgsmål var egentlig bare: Hvad er det, ministeren mener står i vejen for, at den her beslutning er en, der ligger hos forældrene, altså om barnet skal starte, når det er 5, 6 eller 7 år?
For det er det, vi taler om.
Vi taler jo ikke om, at de måske 11 eller 12 år.
Vi taler om, om de skal have mulighed for at skyde det 1 år og lade barnet blive i børnehaven 1 år mere.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-04:
Det, jeg måske missede, var den der del med, at ordføreren siger, at hun ikke kender til, at forældrene ikke kan foretage den vurdering.
Det gør jeg.
Nu har jeg siddet rigtig mange år med socialområdet, og der er jo altså børn, der bliver tvangsfjernet fra deres forældre, og der er børn, der bliver tvangsfjernet fra deres forældre helt op i ungdomsårene, hvor de burde have været fjernet, da de var 2 år gamle, og ikke når de først er 13-14 år gamle, og de forældre har jo også børn i daginstitutionerne.
Det vil sige, at der jo er et eller andet med at få fundet en balance i det: Dér, hvor der ikke er behov for, at man på en eller anden måde træder indover, og dér, hvor man må sige, at her er der altså et hensyn til barnet, der er vigtigere, fordi det kan være svært for forældrene at foretage en vurdering.
Det synes jeg sådan er det mest klokkeklare eksempel på, at der altså er nogle situationer, hvor det kan være en rigtig god idé, at vi som samfund tager udgangspunkt i barnets tarv simpelt hen, fordi barnet ikke kan tale for sig selv.
Det er selvfølgelig altid det ekstreme, for det er »kun« 13.000 børn i Danmark, der er fjernet hjemmefra, men det skulle også være nok til, at man kunne sige, at der godt kunne være en eller anden idé i, at man dog har snor i en gruppe, der er meget sårbar.
Så jeg er egentlig ikke indstillet på at lave sådan nogle regler, hvor man går meget langt i forhold til, hvem der skal bestemme.
Bare for at lægge snittet: Jeg forestiller mig ikke, at man som samfund eller fællesskab skal ind og sige, at størstedelen af forældrene ikke selv kan finde ud af at foretage den vurdering.
Jeg er faktisk meget tæt på at have samme udgangspunkt som ordføreren, nemlig at de fleste forældre sagtens selv kan, og så skal de selvfølgelig det.
Og så synes jeg egentlig, der er sådan noget med rettighed i det, for som forælder synes jeg, at noget af det bedste, jeg har oplevet, er de gange, hvor man får en god faglig vurdering fra de pædagoger eller de lærere, der er omkring ens børn.
Så på en eller anden måde vil jeg gerne have den dobbelthed ind i det, at alle forældre får lov til det – det tror jeg også de fleste pædagoger leverer uanset hvad – at det også ligger i kortene, at man selvfølgelig kan henvende sig, hvis man er i tvivl, så man ikke er sådan en øde ø, hvor man individuelt skal et eller andet, men at man faktisk har mulighed for at få den faglige vurdering.
Det er bare for at sige: Vi skal huske på, når vi laver lovgivning i Danmark, at der jo også findes børn, som har ganske, ganske svære vilkår og en ganske svær start på tilværelsen.
Marie Krarup (DF), 2020-06-04:
Jeg synes, at jeg hørte ministeren sige i sin tale, at vi skal passe på, at det ikke bliver kassetænkning som den anden ekstrem.
Det er jeg jo rigtig enig i.
Det må ikke udelukkende være et spørgsmål om at sænke udgifterne, at man får børn, som ikke er parat til at gå i skole, tvunget ind i skolen eller overtalt til at gå i gang med skolen.
Men præcis hvordan kan vi forhindre den mekanisme?
Har ministeren et bud på, hvad det er, man præcis kan gøre dér?
For måske vil der være mere grund til at fremsætte et beslutningsforslag om det end udelukkende at sige, at det skal være forældrenes beslutning.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-04:
Jeg elsker den der sætning: If you think education is expensive, try ignorance.
Det er jo faktisk præcis det, der gør sig gældende her, nemlig at hvis vi sparer nogle penge, fordi nogle børn bliver sendt for tidligt af sted, er det simpelt hen de dyreste penge, vi nogensinde har sparet, fordi det sætter sig i resten af barnets uddannelsestid.
I forhold til hvad man kan gøre, vil jeg sige, at jeg jo synes, at vi var tættere på et rigtigt snit under de gamle regler, i forhold til hvad det er for en procentandel, vi forestiller os kunne have godt af en udskudt skolestart.
Det vil sige, at vi jo i Danmark i hvert fald har prøvet at være tættere på en situation, hvor jeg synes, der var en rimelig balance, og derfor mener jeg egentlig også, at vi har et kendskab til, hvad det kunne være for nogle mekanismer, man kunne sætte i stedet for de nuværende.
Marie Krarup (DF), 2020-06-04:
Så det vil sige, at det handler om at få beslutningen tilbage til pædagoger og forældre og væk fra skoleledelse og kommunalbestyrelse.
Er det sådan, jeg skal forstå det?