Gitte Willumsen (KF), 2022-09-15:
Vi lever i en usikker tid.
Regeringen ønsker at virke handlekraftig.
Det kan jeg godt forstå, for dagligdagen for den almindelige dansker er blevet en økonomisk udfordring.
Budgettet, som man lavede for et halvt år siden, kan på ingen måde holde længere.
Når køleskabet skal fyldes med leverpostej og rullepølse til madpakken, koster det mere end for 3 måneder siden, og tager man turen i bilen til arbejdet, eller skal knægten se en fodboldkamp, udfordrer det budgettet.
Danskerne skruer ned for varmen i dagligstuen for at spare på varmeudgifterne.
Regeringen ønskede at hjælpe de trængte danskere ved at udsende en varmecheck for nylig.
Det blev dog til et kaos.
Selv borgmesteren i Kolding, Knud Erik Langhoff, undrede sig over, at han fik knap 6.000 kr. i varmehjælp som kompensation for de stigende gaspriser.
Jeg vil på vegne af Knud Erik Langhoff lige takke for de 6.000 kr.
Nu vil regeringen så hjælpe igen.
Nu er det huslejen.
Regeringen vil bare ikke bruge sine egne penge.
Tilbage i folketingsåret 2014-15 ønskede man, at det skulle være mere gennemskueligt, hvordan huslejen kunne stige.
Derfor besluttede man, at lejen skulle følge den generelle prisudvikling i samfundet kaldet nettoprisindekset.
Denne huslejeberegningsmetode anvendes i ca. 160.000 private udlejningsboliger.
Det er altså langtfra alle lejere, som er omfattet af dette hastelovforslag om lov om huslejestigninger; det er faktisk kun omkring 20 pct. af alle lejere, som er omfattet af det her forslag.
Det ligner løftet om mere i løn til de offentligt ansatte.
Der var i hvert fald også store sammenfald i svarene.
For det første kritiseres tidsfristen.
Lovmaterialet kom i høring fredag den 9. september om eftermiddagen, og høringsfristen var allerede den 12. september, altså om mandagen, kl. 10.00.
Hvis man ønsker at få gennemarbejdet høringsmateriale ind, som vi kan lave lovarbejde på, skal vilkårene være bedre.
En høringsperiode over en weekend er ikke godt nok med så kompliceret stof, som det her er, for lejeloven er dybt kompliceret.
Chancen for lovsjusk er alt for stor, når vores lovarbejde foregår på den her måde.
Vi er stærkt bekymrede for, at det kan ske med det her hastelovforslag.
Så til selve lovforslaget.
Vi forstår regeringens motiv: at hjælpe danskerne, som er udfordret på privatøkonomien.
Men vi tror ikke på det redskab, som regeringen har fundet i skuffen, og høringssvarene bekræfter vores antagelse.
For hvem er det, der skal betale differencen, som opstår mellem den oprindelige pris og den nye?
Ja, det skal ejeren af udlejningsejendommen.
Så kunne man jo tro, at det var nogle fæle forretningsmænd, altså sådan nogle i sorte habitter, men nej, ejeren er faktisk ofte dig og mig.
Mange pensionsselskaber har investeret i boligmarkedet, så med dette lovforslag bliver vores pension væsentligt forringet.
Mon pensionsindbetalerne vil bruge deres opsparing på, at nogle skal få en lavere husleje?
Næppe.
Dette lovforslag sender regningen videre til de kommende pensionister.
Et andet bekymringselement er, hvordan markedet vil reagere.
Hvem vil bygge nye udlejningsboliger, når man ikke er sikker på sit afkast?
Ingen.
Derfor risikerer vi at få alt for lidt nybyggeri.
Det kommer til at gå i stå, og det har markedet bestemt ikke brug for.
Vi har brug for flere boliger og ikke færre.
Og det kommer, i forlængelse af at det almene boligmarked også er gået i stå på grund af de høje byggepriser.