runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-28:
Nu er det jo sådan, at når vi skal tage klimaproblemerne alvorligt, så kan menneskeheden ikke tillade sig at anvende alle de kendte olie- og gasressourcer, der er opdaget.
Det er sådan set der, hvor vi er.
Og så har det altså en betydning, at der er lande, der går foran og siger: Yes, vi stopper for olie- og gasproduktionen.
Det kan inspirere andre lande, f.eks. når vi mødes i Glasgow lige om lidt, til at tage de samme skridt.
Selv om det måske på den korte bane kan virke, som om de er økonomisk urentable, så er det jo det, vi skal for at redde kloden.
Kan ordføreren ikke se det?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-10-28:
Jo, jeg kan godt se, at andre lande, der ligner os, kunne blive inspireret af det.
Det, jeg ikke kan se, er, at Rusland og lande i Mellemøsten bliver inspireret af, hvad vi gør i Danmark – tværtimod.
I min levetid har vi tegnet nogle tegninger, det blev de ikke inspireret af, de havde lyst til at slå os ihjel.
Det er ikke lande, der ligger os kulturelt nær, og de føler ikke, at når Danmark gør et eller andet, så bør de i Rusland eller i Mellemøsten gøre det samme.
Så nej, jeg tror ikke, det har den effekt.
Der var jo mange spørgsmål, og jeg har måske kun tid til at rette det, som var forkert i det, som hr. Karsten Filsø siger, altså at jeg skulle have argumenteret med, at fordi Danmark kun står for 0,1 pct. af olieproduktionen, så er det lige meget, hvad Danmark gør.
Det har jeg på intet tidspunkt under den her timelange debat sagt.
Det, jeg siger, er, at alt, hvad Danmark gør for at reducere Danmarks produktion af olie, resulterer i, at andre lande hæver deres produktion af olie – uanset om det er på et meget lille niveau, vi producerer, eller på et meget højt niveau, vi producerer, så vil op til 95 pct. af den reduktion, vi laver, modsvares af en tilsvarende merproduktion i andre lande.
Det er det, jeg har sagt.
Ja, hvis man tvinger folk til det, men det gør man ikke ved at stoppe produktionen af olie i Danmark, når de bare kan købe olien andre steder.
Der ligger bare det i det, at olien, der er på verdensmarkedet, ikke kommer fra Danmark – den kommer i stedet i lidt højere grad fra Rusland og Mellemøsten.
Der er ikke i det et pres til, at man skal omlægge produktionen af produkter, som i dag bliver produceret med olie, til et andet produkt.
Det gør der ikke.
Der ligger bare det i det, at man får sin olie fra andre lande end fra Danmark.
Karsten Filsø (SF), 2021-10-28:
Ordføreren taler om gloriepudsning – Danmarks andel af olieproduktionen er forsvindende lille, og derfor skal vi ikke stoppe produktionen.
Samme logik kan man jo bruge om diverse CO 2 -begrænsende lovgivninger og adfærd hos borgerne.
Er det kun den rene liberalisme, der driver ordføreren?
Er det liberalismen, der skal bestemme, hvornår den sidste dråbe olie skal udvindes i verden?
Anerkender ordføreren ikke, at aktører kan presses til at udvikle alternativer, som måske også udvikler sig til at blive en god forretning, ikke bare for virksomheden, men også for Danmark?
Dan Jørgensen (S), 2021-10-28:
Jamen altså, til det der med, at der kun var én virksomhed, vil jeg sige: Undskyld mig, havde olien forurenet mindre, fordi der kun var én, der havde budt i udbudsrunden?
Jeg forstår simpelt hen ikke argumentet.
Altså, hvis der blev trukket olie op, dengang det kun var A.P. Møller, forurenede det så ikke, fordi det kun var én virksomhed?
Jeg synes, at det er en meget underlig måde at argumentere på.
Men lad nu det ligge.
Lovforslaget søger så loyalt som muligt at gengive det, vi mener er mandatet fra aftalen, sådan som vi tolker den.
Når jeg kigger lidt over i den her side af salen, er det også, fordi jeg ved, at Venstre har haft nogle bekymringer, i forhold til at de friere rammer, der bliver givet til kommunerne nu, ikke skal forstås som fuldstændig frie rammer.
Men jeg er bestemt villig til at se på det igen, og i udvalgsbehandlingen kan I jo diskutere det med hinanden, og vi kan selvfølgelig også godt tage en diskussion ovre ved mig i ministeriet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-28:
Tak for den modtagelse.
Det tolker jeg sådan, at hvis vi fra udvalget sender et ønske om at få hjælp til et ændringsforslag til lovforslaget, vil ministeren være positiv over for det.
Så skal han bare overtale Venstre til lidt at nedtone deres liberaliseringsiver og i stedet for basere sig på de fællesskabsbaserede løsninger, som jo er de bedste, og som jo gør det billigere for virksomhederne at få en fjernkølingsløsning.
Så der bliver en spændende opgave der.
Tak for det.
Orla Hav (S), 2021-10-28:
Tak, formand, og igen er det en vikartjans, jeg varetager.
Klimakrisen er en af vores absolut største udfordringer, som vi som globalt samfund står over for, og det bør der efterhånden ikke være tvivl om, når forskere gang på gang slår fast, at det er akut, senest med IPCC-rapporten fra august.
Men imens rigtig mange af verdens lande og deres ledere forbereder sig på at tage til Glasgow for at deltage i FN's klimatopmøde, COP26, så er der stadig tvivl om flere store landes deltagelse og deres prioritering af klimakrisen, og det halter med at melde reduktionsmål ud for 2030 og ind i processen.
I Danmark udgør vores drivhusgasudledninger kun 0,1 pct. af de globale udledninger.
Vi kan ikke løse denne krise selv eller alene, men vi kan gå foran og vise vejen.
I stedet for at klimaforhale tager vi klimahandling, og det gør vi bl.a. med dette lovforslag.
Vi sætter en slutdato for efterforskning og indvinding af olie og gas fra 2050, vi aflyser alle fremtidige udbudsrunder for tilladelser til efterforskning og indvinding af olie og gas.
Samtidig gøres det muligt at indgå en frivillig aftale om opgivelse af tilladelser for selskaber, som slutdatoen vil have en stor betydning for.
Vi nedlægger den såkaldte åbne dør-ordning for olie- og gasindvinding, hvor det har været muligt for selskaber at søge om tilladelse til efterforskning og indvinding af fossile brændstoffer, og det bliver heller ikke muligt at etablere nye åben dør-ordninger.
Man kan godt sige, at det er en æra, der er slut, for indvindingen af olie og gas fra Nordsøen har bidraget markant til finansieringen af den velfærdsstat, som vi kender i dag, men når vi sætter en slutdato, som vi gør med dette lovforslag, så forpligter vi os på, at fremtidens velfærd ikke skal finansieres på bekostning af vores klima.
I fremtiden skal det ikke være boreplatforme til olie og gas, som skal spottes i Nordsøen, men vindmøller og en kommende energiø.
Vores fremtid skal være grøn, og derfor bakker vi fra Socialdemokratiets side op om dette lovforslag.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-28:
Nu taler ordføreren om, at der er en æra, der er slut.
Risikerer vi ikke med den her aftale, at vi i virkeligheden forlænger en æra?
Altså, der var jo i den forrige Nordsøaftale støtte til, at virksomheder kunne bore efter olie helt frem til 2050.
For der er jo knap nok nogen, der vil byde på de her fremtidige runder.
Orla Hav (S), 2021-10-28:
Hvordan man indretter sig efter det lovforslag, som nu ligger her, er jo svært at vide.
Men det er jo et klart signal fra Folketingets side og fra regeringens side, at man går ud og siger, at man nu godt vil slutte den æra.
Og så tror jeg da også på, at det har en effekt i forhold til de virksomheder, som kunne se en mulighed i alligevel at ville søge efter olie og gas.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-28:
Er ordføreren bekendt med, at den æra måske havde sluttet helt af sig selv før 2050?
Er ordføreren f.eks. bekendt med, at der kun var én udbyder til den sidste runde her?
Orla Hav (S), 2021-10-28:
Ja, det er jeg godt bekendt med, og jeg er også godt bekendt med, at de lag, man har taget olien ud af, er mindre omfangsrige på nuværende tidspunkt, end de har været.
Så interessen for det har været kølnet.
Men der er jo ikke nogen, der siger, at man behøver at blive ved indtil 2050.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-10-28:
Når Danmark beslutter, at der skal hives mindre olie op af den danske del af Nordsøen, vil det jo alt andet lige føre til, at priserne på olie på verdensmarkedet bliver en lille smule højere, og det vil så føre til, at de andre lande, som ikke er stoppet med at producere olie, vil hive mere olie op af undergrunden, fordi de nu får lidt flere penge for olien.
Kan den socialdemokratiske ordfører fortælle, hvor lille effekten på verdensproduktionen af olie er af, at Danmark beslutter, at Danmark ikke vil hive olie op?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-28:
Ja, det er, med hensyn til om vi kan gøre dette lovforslag endnu bedre, altså om vi kan få ind, at der bliver en dispensationsmulighed, når nu fjernkøling via fjernvarmeselskaber er så lidt udbredt og der er et klimapotentiale.
Ministeren nævner selv, at der kun er 1 pct. dækning med fjernkøling i forhold til den køling, som der er behov for.
Og vi har tradition for, at der er nogle fjernvarmeselskaber, der agerer i flere kommuner, altså sælger ydelser hen over kommunegrænsen, og det kan jo sådan set være fornuftigt, hvis man har et ledningsnet, som lige kan tage nogle byer med uden for den kommune, som ejer fjernvarmeselskabet – og der kan også være fælleskommunale selskaber.
Jeg synes ikke, at jeg i ministerens fremlæggelse hørte kommentering på det ønske, der er, om at indføre en dispensationsmulighed.
Jeg vil høre ministeren, om det er noget, som vi kunne komme frem til at opnå en enighed om.
Jeg hørte også, at De Konservative havde spottet det her lille problem.
Orla Hav (S), 2021-10-28:
Ja, der er mange vikarer i øjeblikket.
Anne Paulin, som skulle have haft forslaget, er syg i dag, så jeg har lovet at tage det.
Men tak for ordet.
Det er sådan, at potentialet for fjernkøling er stort, og det er derfor nødvendigt, at vi sætter initiativer i værk, som gør, at vi kan indfri det store potentiale.
Initiativerne, som lovforslaget skal sætte i gang, er initiativer fra energiaftalen fra 2018 samt initiativer, der følger op på energieffektiviseringsdirektivet fra EU.
Det drejer sig om initiativer, der indebærer ophævelsen af synergikravet, så kommunerne kan vælge frikølingsteknologi selv.
Så drejer det sig om klarere regler for den geografiske afgrænsning af kommunal fjernkølingsaktivitet, så fjernkølingsprojekter fortsat kommer kommunernes egne borgere til gode, og klarere regler for myndighedsgodkendelse ved at fastsætte en definition på effektiv fjernkøling.
Og så drejer det sig om krav om, at private og kommunale fjernkølingsvirksomheder skal indberette oplysninger om produktions- og kapacitetsdata for at skabe et bedre datagrundlag, og endelig er det mulighed for at delegere opgaver til andre myndigheder, herunder tilsynsopgaven med sektoren til Forsyningstilsynet.
Med de her oplistede initiativer vil vi gerne sikre, at det store potentiale inden for fjernkøling bliver udnyttet.
Jeg kan vist godt lige nå at lave en lille reklameblok.
Indimellem har Aalborg Portland jo været på dagsordenen i anden sammenhæng.
Det er sådan, at der, hvor Aalborg Portland ligger, er der en kæmpestor kridtgrav, der indeholder milliarder af kubikmeter vand.
Det er koldt.
Så man har lavet en fremsynet aftale mellem det nye supersygehus, som ligger ikke så langt derfra, Aalborg Kommune og Aalborg Portland om at levere fjernkøling til det nye supersygehus fra den vandmasse, som befinder sig ved Aalborg Portland.
Jeg synes, det er et praktisk og et jordnært eksempel på, at vi ved godt samarbejde og god kreativitet kan få gode energier i vores samfund, hvor vi belaster miljøet mindre.
Det er jo faktisk det, vi rigtig gerne vil, og det bakker Socialdemokratiet op om med det her forslag.
Hermed tak for ordet.
Carsten Kissmeyer (V), 2021-10-28:
Tak for ordet.
Der hersker ikke tvivl om, at klimaet står højt på dagsordenen, og vi skylder hinanden at sikre den grønne omstilling.
Den tidligere taler fortalte jo netop om et eksempel på, hvordan man kan bruge forskellige teknologier til fjernkøling.
Det nytter ikke, at vi har et uudnyttet potentiale for grøn omstilling inden for fjernkøling.
Det nytter ikke at påføre kommunerne bureaukratiske lag, som svækker den grønne udvikling.
Større frihed inden for teknologivalg og dermed bedre vilkår for at udøve en effektiv fjernkølingsvirksomhed vil derfor være et positivt skub i den rigtige retning.
Så er det også sådan, og det er positivt, at kommunerne også får større frihed til at drive fjernkølingsvirksomhed, men det må ikke svække konkurrencen og gå ud over den private sektor.
Det må aldrig være kommunernes opgave at drive erhvervsaktiviteter.
Kommunernes primære opgave er at udføre opgaver, der kommer almenvellet og kommunens egne borgere til gode.
Vi ser derfor positivt på den fortsatte geografiske afgrænsning af kommunal fjernkølingsvirksomhed samt at nedskrive det i loven, så ingen er i tvivl om, under hvilke betingelser en kommune kan udøve fjernkølingsaktiviteter inden for og uden for kommunegrænsen.
Og nu er vi i hovedstadsområdet, og der har vi jo et stort foretagende, som hedder HOFOR, som virker på tværs af kommuner; og netop det at sikre, hvordan det skal administreres, er jo vigtigt.
Venstre kan støtte lovforslaget og støtte den grønne omstilling, som det udmøntes i den her aftale.
Vi er glade for, at kommunerne kan arbejde under mere frihed, hvor vi samtidig passer på vores erhvervsliv.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-10-28:
Tak, formand, og tak til ministeren for at have fremsat det her udmærkede lovforslag, som jo er en del af den samlede grønne omstilling, som vi i Dansk Folkeparti tilslutter os, og som et bredt flertal i Folketinget jo har forpligtet sig på.
Det gælder både i forhold til fjernvarme, men også fjernkøling, og jeg kan i øvrigt tilslutte mig de udmærkede betragtninger, som hr. Carsten Kissmeyer gjorde på talerstolen, om, hvor væsentligt det er, at man sikrer, at tingene sker på en konkurrenceudsat måde, og at kommunerne derfor selvfølgelig ikke skal drive konkurrerende virksomhed med private selskaber.
Så Dansk Folkeparti kan støtte det her forslag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-28:
Ja, tak.
Enhedslisten er også for, at vi får en lov omkring fjernkøling og får det håndteret på en måde, sådan at de fjernvarmeselskaber, vi har, og de fjernvarmeselskaber, som leverer løsninger til flere kommuner, også kan agere inden for fjernkøling.
Jeg synes, at det, der står på side 2, hvor der kommenteres på en række høringssvar omkring fjernkøling på tværs af kommunegrænser, er lidt spøjst: »Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet noterer sig forslaget om at indarbejde en dispensationsmulighed, som medfører, at en kommunal fjernkølingsvirksomhed kan få dispensation fra den geografiske afgrænsning.
I den sammenhæng bemærker Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet, at det ikke har været en del af rammerne for den fremlagte model, men at muligheden for dispensation fra den geografiske afgrænsning noteres til fremtidige ændringer af loven.
« Jeg har det sådan, at når man har et folketingsår, så gælder det ikke om at have flest mulige lovbehandlinger.
Det er ikke målet.
Og hvis vi nu ved tredjebehandlingen af det her lovforslag kan gøre det en anelse bedre, hvorfor skulle vi så ikke gøre det, så vi slipper for at skulle lave en eller anden mindre ændring?
Jeg læser det, som om den her dispensationsmulighed egentlig er noget, man tager ned som noget, der kunne være fornuftigt.
Jamen hvorfor så ikke lave et lille ændringsforslag til lovforslaget her og så tage det ind i en løsning nu, så vi slipper for at lave en eller anden lille justering om den her lov er et år eller to, når det viser sig, at der er et lille problem, der skal løses?
Så jeg er meget for, at vi laver loven en anelse bedre på det punkt.
Så synes jeg sådan helt generelt, at man, når man bygger nye bygninger, også skal tænke på, om man kan have en naturlig ventilation, så man slipper for at have en teknologisk løsning til at køle bygningen ned.
Det er mit indtryk, at man i nogle lande har et fokus på dét, bl.a. i Tyskland, hvor det er et spørgsmål om, at arkitekter og ingeniører koordinerer deres viden, sådan at man opfører bygninger, som ikke løber ind i, at de har et stort kølingsbehov.
Så der ligger sådan set også en opgave inden for byggebranchen med ikke bare at tænke, at man kan lave en fjernkølingsløsning, men også ved at tænke på, at man får lavet sine bygninger, sådan at man slipper for alle de installationer for at kunne køle bygningen på nogle tidspunkter.
Men vi støtter den her ændring til lovforslaget, og vi støtter intentionerne i loven.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-10-28:
Tak for ordet.
L 28 er et led i at implementere energiaftalen fra 2018 og fremme udviklingen af fjernkøling, der har et stort potentiale, og det gør man jo ved at fjerne det synergikrav til fjernvarme for at skabe bedre muligheder for at finde nye teknologiske veje.
Men jeg vil sige, at vi faktisk her er enige med Enhedslisten i, at det med den geografiske afgrænsning virker som en lille smule kunstig måde at sige, at vi også skal holde fast i, at der er private virksomheder, når der nu er så store anlæg og man ligger tæt ved kommunale grænser, så det også har en, kan man sige, synergieffekt i forhold til den næste kommune.
Nu brugte den socialdemokratiske ordfører eksemplet med Aalborg Portland og den køling, der er der, og også supersygehuset, der er deroppe.
Men hvis man kigger på geografien i forhold til Aalborg, er der ikke langt til Rebild Kommune, og de kunne måske godt få glæde af det her, så hvorfor ikke også give den mulighed, at man kan gøre ting på tværs af kommunale grænser, som vi også har her ved hovedstadsområdet?
Så derfor vil vi foreslå, at det med en dispensationsmulighed også bliver indskrevet i loven her, så det bliver en mere fleksibel lov, i forhold til hvor det giver mening at udnytte synergieffekten mellem kommuner.
Tak for ordet.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-10-28:
Tak for det.
Med henvisning til den beskrivelse, der er givet af de tidligere ordførere, kan Nye Borgerlige støtte lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-10-28:
Tak for det.
Karsten Filsø (SF), 2021-10-28:
Tak for det.
Når vi anvender fjernkøling til eksempelvis store kontorbygninger, serverrum eller procesvand i virksomheder, kan vi spare en masse energi, og det er selvsagt smart.
Derfor er det fornuftigt at gøre det mere rentabelt at lave fjernkøling med en hensigtsmæssig regulering.
Lovforslaget indeholder også en præcisering, som smidiggør etableringsmuligheder, som fremmer energieffektiv køling.
Og forslaget gør det nemmere for kommunerne at anlægge fjernkølingsprojekter.
Vi bakker fra SF's side op om forslaget.
Orla Hav (S), 2021-10-28:
Jeg forsøgte jo i talen at sige, hvor lille en belastningsgrad Danmark udgør i forhold til det her, og det var 0,1 pct.
Så hvis der gælder samme størrelsesorden i forhold til påvirkningen af forbruget af olie, er det jo ikke os, der vælter byen.
Og så er det i øvrigt svært med min lange hukommelse at forudse, hvordan det er, markedet reagerer på olie.
Jeg kan jo huske, dengang OPEC lukkede for oliehanerne for at få priserne op.
Det er jo ikke til at vide, hvordan markedet agerer i den her situation.
Så jeg tror, det er klogt, at vi gør os mindre afhængige af enkelte energikilder og spreder vores energiforsyning på flere energikilder.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-10-28:
Vi gør jo det modsatte her; vi indskrænker vores energiforsyning med en enkelt energikilde.
Problemet er, at olieproduktionen i andre lande stiger med næsten samme mængde som den olieproduktion, som vi nu ophører med i Danmark.
Det er ifølge ministeriets egne tal.
Altså, vi taler om, at 90-95 pct. af den olie, som vi ophører med at producere, bliver produceret ekstra i andre lande end Danmark.
Det er det, jeg gerne vil have den socialdemokratiske ordfører til at forholde sig til: Hvad er gevinsten ved det her?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-10-28:
Det ved jeg simpelt hen ikke, men jeg er ikke i tvivl om, at ordføreren har ret.
Men det er jo heller ikke direkte konkurrerende markeder.
Altså, dem, der efterspørger gasprodukter, efterspørger det jo for, hvad man kan få dér, altså til opvarmning eller til transport, eller hvad man kan få ud af gassen, hvorimod elektricitet jo har nogle andre egenskaber, som gælder andre steder.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-10-28:
Jeg kan afvise, at det er to separate markeder, da gas bl.a. bruges til elektricitetsproduktion, og dermed er det sammenhængende kar, forbundne kar, når man snakker energi.
Derfor vil jeg så opfordre ordføreren til at kigge nærmere ind i det og i stedet for at bebrejde den grønne omstilling for de stigende energipriser bebrejde Rusland.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-10-28:
Altså, jeg afviser jo ikke, at man kan lave strøm på gas.
Jeg siger, at gas bare har nogle egenskaber, som el ikke nødvendigvis har.
Derfor er det separate markeder, selv om der selvfølgelig er overlapninger, og derfor vil prisudviklingen jo også af og til være forskellig.
Og så må jeg bare gøre opmærksom på, at jeg faktisk har aktier i Gazprom, men det gør jo altså ikke, at Rusland er det eneste sted, man producerer gas.
Det sker jo også i en stribe andre lande, herunder i Danmark, så det ville være meget underligt at skulle rette kritik sådan specifikt i retning af Rusland.
Karsten Filsø (SF), 2021-10-28:
Tak for det.
Dette lovforslag vidner om et bredt flertal i Folketinget, der har truffet et aktivt valg om at stoppe gas- og olieindvinding i Nordsøen.
Det er en milepæl i vores grønne omstilling.
Med aftalen bliver Danmark den hidtil største producent af olie og gas, der sætter en endegyldig slutdato.
I SF er vi desuden glade for, at det nuværende åben dør-område ud for den jyske vestkyst lukkes ned.
Det er altså en ambitiøs beslutning, som andre lande ikke har turdet tage endnu.
Jeg er enig med andre ordførere, som har sagt, at det er vigtigt, at vi nu hurtigt bliver handlingsorienterede fremad.
Med den her aftale sætter vi en ny standard, som er med til at presse andre lande til også at højne deres ambitioner om at nå de fælles klimamål.
Aftalen er blevet beskrevet som et vendepunkt og en sejr for klimabevægelsen og et eksempel på, hvordan ægte klimalederskab ser ud.
Jeg vil slutte af med at sige, at jeg er imponeret over hende, jeg afløser, nemlig fru Signe Munk, som jeg ved har en klar aktie i den her aftale.
I SF er vi derfor meget stolte af resultatet, og vi støtter selvsagt op om lovforslaget.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-10-28:
Tak for det.
Ordføreren gør i sin tale opmærksom på, at det er den grønne omstilling, der er skyld i de stigende energipriser.
Det er mit indtryk, at det forholder sig omvendt: at det er gaspriserne, der stiger og dermed hiver de øvrige energipriser med op, men at det høje gennemslag, vi trods alt har af grønne, hjemmelavede energikilder, faktisk er med til at holde prisstigningerne nede i Danmark.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-10-28:
Ministeriets eget skøn er, at for hver 100 t olie, vi her henter mindre op i Danmark, vil man i andre lande hente op til 95 t olie mere op på grund af det her.
Altså, behovet for olie er der stadig væk, og Danmark vil sågar også selv forbruge olie, så vores lavere produktion vil derfor bare resultere i en merproduktion i andre lande, som nærmer sig cirka det, som vi producerer mindre i Danmark.
Hvorfor er det ifølge SF en rigtig god idé at flytte olieudvindingen fra Danmark til andre lande?
Karsten Filsø (SF), 2021-10-28:
Jeg vil prøve at svare med Klimarådets ord.
Der vurderer man, at signalværdien vil være markant.
Det handler også om at gå foran og lægge nogle spor ud, som andre kan følge, og det syntes jeg det her forslag et udtryk for.
Jeg ved ikke, hvordan handelen på tværs af grænserne vil blive med det her.
Det kan jeg lige så lidt forudse, som Liberal Alliances ordfører kan, men jeg mener, vi gør det rigtige her.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-10-28:
Ja, jeg er da sikker på, at Putin og lederne i de mellemøstlige lande tager imod signalet fra Danmark og siger: Hey, Danmark er holdt op med at producere olie – lad os også selv holde op eller neddrosle!
Jeg var meget ironisk her.
Jeg tror, der sker det modsatte.
Jeg tror, de siger: Uha, Danmark holder op med at producere olie – lad os producere noget mere, for der er jo behov for det, og nu producerer Danmark det ikke længere; så kan vi gøre det og tjene de penge!