Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-12-01:
Det er nemlig rigtigt, og tak for ordet.
Venstre går ind for en stram og konsekvent udlændingepolitik.
Det er dybt nødvendigt med de kæmpemæssige integrationsudfordringer, som vi desværre stadig væk står over for.
Derfor vil Venstre naturligvis føre en politik, der bevarer og beskytter danske værdier, og sætte hårdt ind over for dem, som ikke vil vores danske fællesskab.
For der er for mange, der står udenfor.
Alt for mange lever i parallelsamfund i en verden, hvor kvinder ikke får lov til at deltage i det danske samfund, hvor mor har færre rettigheder, og hvor en datter er mere begrænset end en søn.
Det er også derfor, vi har fremsat et beslutningsforslag om at indskrive social kontrol i straffeloven på samme måde som hadforbrydelser, for vi ved, at der er problemer med, at der i muslimske miljøer bliver udført en målrettet social kontrol med særlig piger og kvinder.
I forhold til dagens beslutningsforslag fra DF er jeg rigtig glad for at få mulighed for at diskutere den her problematik om muslimske tørklæder.
For ligesom mit parti er jeg oprigtig talt bekymret for, om de her tørklæder alt for ofte netop er udtryk for social kontrol.
Venstre mener ikke, at nogen skal presses til at iføre sig et tørklæde.
Jeg ved, at det ikke er første gang, spørgsmålet om tørklæder vendes i salen.
Selv om DF's beslutningsforslag har ændret sig til bl.a. kun at gælde ansatte med borgerkontakt i offentlige institutioner, har Venstres indstilling ikke ændret sig.
Vi kan ikke støtte forslaget, da det først og fremmest rejser væsentlige spørgsmål i forhold til grundlovens § 70 om religionsfriheden.
Grundloven forbyder jo diskrimination på baggrund af tro, og da forbuddet alene gælder islamiske tørklæder, er der tale om en bestemt trosretning, som berøres.
Grundloven skal naturligvis overholdes, og jeg må derfor meddele, at Venstre ikke kan stemme for beslutningsforslaget.
Vi skal bekæmpe problemer med integration og social kontrol uden at undergrave de rettigheder og den frihed, som vi har i Danmark.
Men jeg vil gerne – og det mener jeg – understrege, at der er en udfordring med, at kvinder og piger i nogen grad bliver tvunget til at gå med tørklæde, og det skal vi tage dybt seriøst, og det skal vi gøre, hvad vi kan, for at gøre op med.
Religion må aldrig få betydning for arbejdet i offentlige institutioner, og religion må aldrig være en faktor, der sænker det serviceniveau, som borgerne er berettiget til at få.
Gør tørklædet det, er det klart værd at diskutere.
Jeg har selv været handicaphjælper, og jeg spørger mig selv om det proportionelle i at starte kampen mod social kontrol mod den muslimske kvinde, f.eks. en sosu-assistent, som rent faktisk er i beskæftigelse, når der er så store udfordringer med muslimske kvinder, der ikke er i beskæftigelse.
Der er eksempler på 11-12-årige piger i folkeskolen, der ikke må lade håret hænge frit og deltage i klassens svømmeundervisning, og det skal man ikke bilde mig ind sker frivilligt.
Det er ikke et symbol på en fredelig udnyttelse af en religion.
Det er et symbol på kvindeundertrykkelse og en eller anden middelalderlig tankegang om, at en lille pige skal tildækkes.
Det skal vi bekæmpe, og det vil vi også meget gerne indgå i en dialog om.
Tak for ordet.