runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2018-01-12:
Jeg forstår godt dilemmaet fuldstændig.
Men jeg vil bare lige gøre opmærksom på, at mange af dem, der sidder i udrejsesituationen, jo har været her i mange år.
Det er jo ikke sådan, at det er nogle, der lige er kommet hertil, og så bliver de sendt ud med det samme.
Det er nogle, der har været i systemet i adskillige år for manges vedkommende, og som også er ramt af meget lange sagsbehandlingstider af og til osv.
Så der er jo et helt konkret problem der.
Jeg synes et eller andet sted, at den vinkel bliver underbetonet meget i mange af de afgørelser, som bliver foretaget i den danske udlændingeadministration, og det er det, jeg godt vil anmode statsministeren om at være lidt mere åben over at man ser anderledes på.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-01-12:
Men lad det nu være, for det, der jo så spørges til her, er de situationer, hvor folk er kommet til Danmark og har børn, børnene vokser til og vokser op, og forældrene skal sendes hjem.
Skal børnene sendes hjem, eller er de blevet så danske, at de burde få lov at blive her?
Det rammer lige ned i den her debat, der handler om det midlertidige, og hvor jeg er nødt til at gøre mig en lille smule hård, og jeg skal ikke dække mig bag hr. Mattias Tesfaye.
Men hr. Mattias Tesfaye gjorde sig i sin indledning nogle betragtninger om det her med, at vi ikke altid bare kan tage naboens datter, det lokale eksempel, og solstrålehistorien og holde dem frem, for vi er nødt til at holde fast i nogle principper.
Og hvis folk kommer til Danmark, fordi de midlertidigt har brug for noget beskyttelse, og det behov falder bort, så er udgangspunktet også, at de skal rejse hjem.
Hvis de kommer til Danmark og sådan set slet ikke har noget krav på at være her, men vi praktisk er nødt til at indrømme, at de er her, fordi vi ikke kan sende dem hjem, selv om de egentlig ikke har noget krav på at være her, så er vi jo nødt til at insistere på, at når vi kan sætte det krav igennem, så sætter vi det også igennem.
Jeg siger det med lidt hårdhed i stemmen her, fordi jeg tror, det forholder sig sådan.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-01-12:
Jeg vil godt lige følge lidt op på det spørgsmål, som fru Johanne Schmidt-Nielsen stillede før om børn.
For vi er vel enige om, at der selvfølgelig ikke skal spekuleres i, at man kan komme til Danmark og så få nogle rettigheder, fordi man har børn med sig.
Men det er jo ikke det, det her handler om.
Det handler jo i de fleste tilfælde om – og jeg synes, der været nogle eksempler – at det er børn, der har været i Danmark i mange år, og som for visses vedkommende er vokset op her i Danmark, som er fuldstændig som andre danske børn, og som så pludselig skal sendes væk fra den tilværelse, de har haft.
Det har ikke altid været under trygge rammer, det har ofte været lidt usikkert, hvor man har måttet flytte fra sted til sted, men alligevel har det været et eller andet liv som børn, som danske børn, man går i danske folkeskoler, man har danske kammerater, dyrker sport, spiller fodbold, osv., og så bliver man sendt ud.
Bør der trods alt ikke være et særligt hensyn dér, uden at det af den grund vil medføre spekulation i det?
Christian Langballe (DF), 2018-01-12:
Ja, tak til statsministeren for de afsluttende ord.
Det, jeg sådan set bare vil nævne, er, at der her op mod jul, som vi alle sammen husker, var en diskussion om et paradigmeskift i flygtningepolitikken, altså at flygtninge skal vende hjem.
Det vil jeg egentlig bare gerne have uddybet og så måske også have opbakning til en betragtning, jeg har – eller måske en nuancering, det bestemmer statsministeren selvfølgelig selv – med hensyn til det der med, at jeg faktisk synes, at folk, der har nydt beskyttelse i Danmark fra ufred og krig, har en pligt til at vende tilbage.
Det var såmænd det.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-01-12:
Jeg synes altså også, man skal have lov til at ansætte udlændinge; det må jeg sige.
Det tror jeg ikke vi bliver rigere af.
Det er til gavn for alle, at vi har en økonomisk vækst i Danmark, særlig også lavtlønsgrupperne.
Så må man sige, at vi i forhold til den nuværende situation på arbejdsmarkedet er ved at have udtømt vores arbejdskraft.
Der er flaskehalse rigtig mange steder og i utrolig mange brancher rundtomkring, og hvis man i den situation, vi står i nu, siger nej til udenlandsk arbejdskraft, gør man simpelt hen med fuldstændig åbne øjne Danmark betydelig fattigere, end vi ellers kunne være.
Og det synes vi ikke er smart.
Christian Langballe (DF), 2018-01-12:
Jamen jeg synes jo bare, når vi som nationalstat nu er et frimærke, altså et lille land, at udgangspunktet må være, at den arbejdskraft, vi har i forvejen, er den, vi gør brug af.
Sådan må udgangspunktet jo simpelt hen være.
Jeg anerkender helt, at man kan have behov for udenlandsk arbejdskraft, og at der er nogle, der er superdygtige, men jeg synes bare, at udgangspunktet må være, at det er dansk arbejdskraft, der benyttes.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-01-12:
Vi er generelt ret åbne over for arbejdskraft, også udenlandsk arbejdskraft, og for os at se gør det heller ikke noget, at der er et vist lønpres, sådan at vi i Danmark ikke går og bilder os ind, at vi er isoleret fra omverdenen, og at vi kan hæve lønningerne til niveauer, som er for høje.
Vi synes sådan set som udgangspunkt, at hvis der er nogle mennesker, der kan komme til Danmark og de kan levere nogle ydelser, som gør, at vi får billigere produkter i Danmark, så er det positivt.
Vi mener, at det skal foregå på lige og retfærdige vilkår.
Det nytter ikke noget, at folk kommer hertil og f.eks. ikke betaler moms – vi har problemer inden for eksempelvis transportbranchen, hvor der er udenlandske chauffører, som kommer hertil og ikke gør det – den slags ting vil vi selvfølgelig ikke finde os i.
Vi vil ikke finde os i snyd og skatteunddragelse og alle mulige kreative selskabsformer, hvor man forsøger at omgå de regler og de bidrag, som vi forventer at andre virksomheder leverer til det danske samfund.
Vi er ikke så protektionistiske som Dansk Folkeparti, som mener, at man skal holde den slags ude for enhver pris.
Christian Langballe (DF), 2018-01-12:
Tak for en fin tale, hvor jeg vil sige at der var meget, vi er enige om, og det er jo et positivt udgangspunkt.
For man har jo i en stor del af den vestlige verden haft den forestilling, at væksten skal komme via arbejdskraft, altså at man henter arbejdskraften ind.
Og det er jo – synes jeg – en temmelig tvivlsom strategi, også fordi det ret beset betyder, at der, hvis man ikke har en stærk lovgivning, der forhindrer det, kommer løndumping og alt muligt andet, og at man kan fastholde meget lave lønninger ved så at sige hele tiden at importere ny arbejdskraft.
Så jeg kunne egentlig bare godt lige tænke mig at høre sådan en generel overvejelse med hensyn til mine pointer.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-01-12:
Jamen det gør vi da.
Mattias Tesfaye (S), 2018-01-12:
Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Enhedslisten og SF har sammen hævet beløbsgrænsen fra 375.000 kr. til nu 417.000 kr.
Det har vi jo gjort for at beskytte det ufaglærte og faglærte arbejdsmarked mod indvandringen af borgere uden for EU, og nu kan jeg forstå på debatten i dag, at Dansk Folkeparti i hvert fald står fast på vores beslutning, og det gør vi også fra Socialdemokratiets side, og hvis SF også gør, er flertallet jo sådan set på plads, og så kan det, statsministeren i dag lancerer i Berlingske, jo godt pakkes væk.
Zenia Stampe (RV), 2018-01-12:
Jeg synes, det er en rigtig god pointe, at der er forskel på, om noget er en norm, eller om noget er skrevet ned.
For mig er der ingen tvivl om, at en burka eller en niqab er grænseoverskridende.
Nu er jeg så i den heldige situation, at jeg er kvinde, og det vil sige, at hvis jeg er alene med de kvinder, tager de den jo af.
Jeg var rystet, da jeg var i Dubai – eller et eller andet sted i emiraterne – og første gang oplevede de her piger, som var fuldstændig indhyllede, men da vi så var alene med dem, tog de dem af.
De sagde, at de jo ikke kunne regne med, at de der mænd ikke ville kigge på dem på en seksuel måde.
Jeg synes jo, at man skal udfordre de piger og sige det til dem.
Man skal jo ikke bare sige: Vi har frihed i Danmark; vi må gøre, hvad vi vil, og jeg sætter ikke noget spørgsmål ved det.
Man skal da selvfølgelig udfordre det og spørge: Hvad er det dog, du tænker om mændene i det her samfund, nemlig at de ikke kan finde ud af at kigge på dig, hvis du ikke har alt det på, uden at forestille sig alt muligt, og hvordan vil du have en almindelig og naturlig samtale med mig, når jeg kun kan se dine øjne?
Den samtale skal vi da have.
Men jeg synes jo, at vi mangler, at folk tør gå ud og tage den samtale; at vi vil hinanden så meget, at vi vil vores værdier så meget, at vi tager den samtale med hinanden.
Men at man skal begynde at skrive sådan noget ned, synes jeg til gengæld ikke er særlig dansk.
En værdikamp trives altså bedst, når man tør tage den med dem, som krænker ens værdier, frem for at den skal foretages på papir.
Mattias Tesfaye (S), 2018-01-12:
Jeg hørte det, som om Det Radikale Venstre i hvert fald ikke lige umiddelbart kunne støtte det forslag fra Socialdemokratiet.
For en uge siden – tror jeg – fik jeg en henvendelse fra to unge kvinder, som går i niqab, som gerne ville fortælle politikerne, hvad de mener om det her burkaforbud.
Jeg havde dem på besøg herinde på Christiansborg for et par dage siden for at lytte til deres argumenter.
Jeg vil sige, at det for det første var mere grænseoverskridende, end jeg lige havde forestillet mig, at sidde over for to mennesker, der havde maskeret sig, og have en politisk diskussion med dem.
For det andet blev jeg overbevist om, at den norm, vi har i Danmark, at vi kan se hinanden, som jo er en uskreven regel – det er ikke en nedfældet regel i lovgivningen, men en uskreven regel, som de på en måde bryder, når de maskerer sig – er der behov for at få indskrevet i vores lovgivning.
Vi skal altså få skrevet ned, at vi ikke maskerer os, når vi mødes i det offentlige rum.
Zenia Stampe (RV), 2018-01-12:
Og selv om man ikke vil tvinge folk til at opføre sig på en bestemt måde eller gøre brug af forbud, kan man godt have en holdning til det og aktivt modarbejde det.
Jeg er meget enig i, at man skal stå ved sine værdier som samfund, og at man skal udfordre dem, som vælger en anden vej.
Også selv om man ikke er villig til at forbyde den vej, skal man udfordre dem.
Man skal ikke lade dem være i fred, man skal ikke acceptere det, men det kan godt være, at man ikke skal forbyde det.
Så bliver der spurgt ind til fravalget af de her institutioner.
Jeg tror bare, at problemet er mere komplekst, og derfor tror jeg heller ikke, at det er nok med den nemme løsning.
For hvorfor er det, at nogle fravælger f.eks. folkeskolen?
Det er måske, fordi de oplever, at deres børn faktisk opnår bedre resultater på en privatskole, og så er fravalget måske ikke fravalget af danske værdier.
Så handler det måske om at vælge en skole, hvor man tror på at ens børn kan opnå bedre resultater.
Jeg er enig i, at det er et problem, men så er løsningen jo ikke at gå imod de skoler, som faktisk løfter eleverne og på nogle måder giver dem bedre muligheder, end de ville have haft i vores institutioner.
Men vi bliver nødt til at se os selv i spejlet og gøre noget ved det, for det er jo et problem, at man søger væk fra vores institutioner – dér, hvor vi også overleverer de værdier, som vi taler om i dag.
Mattias Tesfaye (S), 2018-01-12:
De Radikales ordfører lægger op til, at vi skal have en værdidebat.
Her de sidste par år har jeg læst et par bøger, der handler om, hvad der sker med de europæiske samfund, når der kommer indvandring hertil, bl.a. en fransk bog, der hedder »Underkastelse«, og som handler om, at de franske værdier ligesom imploderer, og det ender med, at de får en præsident fra det muslimske broderskab.
Herhjemme har vi en forfatter, der hedder Kaspar Colling Nielsen, der har skrevet en bog, der hedder »Det europæiske forår«, der lidt handler om det samme, nemlig at Danmark ikke rigtig vedkender sig sine værdier og forstår, hvad de handler om, og også på en eller anden måde imploderer kulturelt.
Derfor synes jeg også, det er væsentligt, at vi får en diskussion med hinanden om, hvad det egentlig er for nogle værdier, vores samfund bygger på, hvordan vi styrker og understøtter dem, og hvordan vi kan møde de fremmede kulturer, der kommer hertil, på en selvsikker facon, så vi kan møde dem på en ordentlig og respektfuld måde.
Der er f.eks. en kraftig stigning i andelen af børn, der går på muslimske friskoler.
Der er fortsat alt for mange børn, der vokser op i familier, hvor der ikke bliver snakket dansk, og som ikke kommer i vuggestue.
Derfor har vi foreslået, at alle børn, fra de er 1 år, skal i vuggestue, og at alle friskoler, hvor mere end 50 pct. af børnene er fra ikkevestlige hjem, ikke skal have statsstøtte.
Det er vores konkrete forslag til, hvordan vi kan sørge for, at dem, der kommer hertil, bliver en del af de værdibærende institutioner, så vi får styrket de værdier, det her samfund er bygget på.
Hvordan forholder Radikale Venstre sig til Socialdemokratiets forslag her?
Zenia Stampe (RV), 2018-01-12:
Jeg er bare nødt til spørge hr. Rasmus Jarlov: Hvorfor spørger hr. Rasmus Jarlov mig så ikke om det?
Det er jo, fordi hr. Rasmus Jarlov også er mere interesseret i polemik, og kan man nu fange en på det forkerte ben?
Jeg svarede faktisk på det i min tale.
Jeg sagde, at dem skal vi da udfordre, men det, der måske er forskellen mellem mig og så i hvert fald nogle andre, er, at nogle andre gerne vil bruge tvang.
Det vil jeg ikke, men jeg vil kæmpe for værdierne, men jeg vil jo kæmpe ved at tale med de mennesker.
Der er jo nogle partier i det her land, som er mere interesserede i at kæmpe den værdikamp på Berlingskes blogs eller debatsektion end at stille sig derud, hvor undertrykkelsen finder sted, hvor de udanske værdier trives.
Det vil jeg, for jeg vil kæmpe for de værdier.
Jeg vil ikke bare stå og have en eller anden debat med mig selv og mine meningsfæller om nogle mennesker.
Jeg vil flytte de mennesker.
Det er forskellen.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-01-12:
Det er generelt dårlig debatstil, at når man diskuterer en problemstilling, tager man ikke stilling til den problemstilling, men så fremhæver man et helt andet problem.
Det gør os jo ikke klogere på, hvordan vi skal håndtere indvandringen, og hvilke problemer indvandringen giver os, at man begynder at diskutere nogle holdninger hos Dansk Folkepartis vælgere.
Det gør os jo ikke klogere på, hvilke udfordringer det giver det danske samfund, at der kommer nogle indvandrere til Danmark.
Det er jo bare at tale udenom i stedet for at forholde sig til det konkrete problem, som er emnet i den her forespørgsel: Hvilke udfordringer får vi i Danmark på grund af indvandringen?
Hvorfor svarer Radikale ikke på det i stedet for at begynde at tale om noget helt andet?
Det minder mig om folk på internettet, som hver gang der er et eller andet problem, fremhæver de Irakkrigen eller forureningen i Stillehavet eller et eller andet andet, der intet har med problemstillingen at gøre.
Zenia Stampe (RV), 2018-01-12:
Det er for at understrege, at de værdier, vi taler om i dag, ikke er nogen, vi kan tage for givet.
Det er nogle, vi bliver nødt til at overlevere til vores egne børn og til nye generationer.
Jeg anerkender – det sagde jeg også i min tale – at det er værdier, der skal overleveres til nye borgere, der kommer til Danmark, som ikke har fået dem ind med modermælken eller i folkeskolen, eller hvor det nu end er, de har været.
Det anerkender jeg.
Det sagde jeg i min tale.
Men det, jeg bare godt kunne tænke mig at påpege, er, at dem, der har indkaldt til debatten, tror kun, at truslen kommer udefra, og der siger jeg bare, at truslen også kommer indefra, for det her er ikke nemme værdier.
Så kan man gøre grin med den og sige: Uh, de sidder i rundkreds og laver gruppearbejde.
Men når den danske folkeskole er, som den er, så er det, fordi vi har anerkendt, at hvis vi skal videregive de her svære værdier til vores børn, skal vi også lave folkeskole på den måde.
Det betyder rigtig meget for en masse institutioner i vores samfund, at vi ved, at det ikke noget, der kommer af sig selv; det skal vi aktivt gøre.
Det var sådan set bare for at gøre Dansk Folkeparti opmærksom på det.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-01-12:
Jeg synes, at fru Zenia Stampes indlæg havde nogle mærkelige angreb mod Dansk Folkepartis vælgere: En relativt høj andel af dem går ind for dødsstraf og har på andre måder nogle holdninger, som fru Zenia Stampe er imod.
Jeg forstod ikke rigtig meningen med at fremhæve det.
Jeg hører det, som om det er en form for relativisering af de problemer, som opstår på grund af indvandringen til Danmark, og som om Radikale og fru Zenia Stampe prøver at sige, at de problemer, der kommer med indvandringen, ikke er særlig slemme, fordi vi også har Dansk Folkepartis vælgere.
Hvad er formålet med at fremhæve det?
Anerkender Radikale ikke, at der kommer en masse mennesker med udemokratiske holdninger til Danmark på grund af det indvandringsmønster, som vi har i de her år og har haft i de seneste årtier, og at det giver nogle problemer?
Karen J. Klint (S), 2018-01-12:
Ordføreren har flere gange i dag understreget behovet for udenlandsk arbejdskraft, og jeg formoder, vi er relativt enige om, at al arbejdskraft i Danmark har visse rettigheder og visse pligter.
Så derfor går mit spørgsmål meget konkret på den aftale, som regeringen jo har lavet med arbejdsmarkedets parter om egu-forløb for flygtninge, altså hvordan de flygtninges arbejdsmæssige rettigheder er fremover.
Er det med eller uden optjening af dagpenge?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-01-12:
Altså, som regeringsparti støtter vi selvfølgelig den aftale, det siger næsten sig selv.
Optjeningsprincipper kan man selvfølgelig diskutere.
Jeg mener ikke, at det skal være sådan, at man permanent er på nogle andre vilkår end resten af lønmodtagerne.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-01-12:
Vi har ikke fremsat et forslag til vedtagelse, og det skyldes, at vi ikke har kunnet blive enige om en tekst.
Men der har været en god debat, og den er vi forhåbentlig alle sammen blevet klogere af.
Mattias Tesfaye (S), 2018-01-12:
Og så til noget helt andet: Ordføreren er den sidste ordfører for regeringspartierne, der er på talerstolen, og vi har ikke fået noget forslag til vedtagelse fra regeringspartierne.
Det plejer vi jo at få ved en forespørgselsdebat.
Hvad skyldes det?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-01-12:
Jeg vil starte med at ønske hr. Mattias Tesfaye tillykke med de 20 år i fagbevægelsen.
Så har vi ligesom stereotyperne på plads mellem Socialdemokratiet og Konservative og de to sider af arbejdsmarkedet.
Vi er meget store tilhængere af, at der foregår nogle gode forhandlinger mellem parterne på arbejdsmarkedet.
Derfor er jeg også enig i, at vi ikke bare lige pludselig kan gå ind og ensidigt opsige nogle elementer i en aftale, som er lavet sammen med arbejdsmarkedets parter.
Så tak for de gode og relevante betragtninger.
som udgangspunkt ret enig i den betragtning, at vi ikke bare lige kan lave noget om i en stor aftale, som er indgået efter et meget grundigt samarbejde med arbejdsmarkedets parter.
Mattias Tesfaye (S), 2018-01-12:
I den her måned har jeg været medlem af en fagforening i 20 år, så jeg er en stor fagforeningsmand og tilhænger af overenskomster og minimallønninger.
Men jeg ved jo også godt, at overenskomstsystemet forudsætter, at vi har et ret velfungerende uddannelsessystem, så de mennesker, der træder ud på arbejdsmarkedet, er de penge værd – groft sagt – som der står i overenskomsten.
Og der har vi haft et problem med, at de mennesker, der er kommet til Danmark, altså ikke er vokset op i det danske uddannelsessystem.
Derfor har jeg været rigtig glad for den trepartsaftale, der er blevet indgået, og hvor der er blevet lavet et godt gammeldags kompromis, som handler om, at vi ikke etablerer et permanent lavtlønsarbejdsmarked, men nogle lavtlønstrin, som flygtninge og familiesammenførte kan træde ind på mod til gengæld at få noget andet, nemlig krav på 20 ugers kvalificerende amu-kursus, en årlig lønstigning og ret til at dimittere ind i dagpengesystemet bagefter.
Det er en aftale, og det, jeg kan høre i den offentlige debat, er jo, at Dansk Folkeparti gerne vil have afskaffet den dagpengeret.
Hvis den forsvinder, siger LO selvfølgelig: Jamen det er i orden, men så fjerner vi også det protokollat, som de lave lønninger står i.
Så kan de træde ind på minimallønnen, og så er vi tilbage ved udgangspunktet.
Så derfor tror jeg, det er ret vigtigt, at et parti som De Konservative, som har rødder i den danske arbejdsmarkedsmodel, står fast på den trepartsaftale og ikke ryster på hånden, for fjerner man dagpengeretten, fjerner man også indslusningslønnen, og så er vi slået tilbage i ludo.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig en ret klar tilkendegivelse fra De Konservative om, at vi ikke ændrer i den trepartsaftale, uden at arbejdsmarkedets parter i hvert fald bakker op om det.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-01-12:
Der er lande rundtomkring, der har sat nogle ret skrappe tal.
Der er andre af de mellemøstlige lande, som ikke tager nogen overhovedet.
Og så synes Radikale, at når de andre siger nej, så skal vi tage dem alle sammen, det er vores forpligtelse.
Det holder bare ikke.
Det kan vi ikke gøre som land.
Jeg synes, at det er et lands ret at bestemme, hvor mange man tager.
Jeg synes, at der er nogle lande, der opfører sig dybt usolidarisk, fordi de ikke vil hjælpe deres naboland.
Tænk, hvor groft det er.
Tænk, hvis Sverige brød sammen, og vi så sagde, at vi ville ikke tage imod nogen fra Sverige, selv om vi var de bedste til at hjælpe dem og var det sted, hvor de bedst kunne fungere.
Man har et ansvar lokalt.
Jeg synes, at man har ansvar for at hjælpe rundtomkring, men den der tankegang om, at der er et vist antal flygtninge i verden, og dem må vi så bare tage, og at vi ikke kan sætte nogen grænse for, hvor mange vi må tage i Danmark, er så naiv og ødelæggende for det danske samfund, at det er svært at forstå, at man kan have den holdning.
Zenia Stampe (RV), 2018-01-12:
Det er bestemt ikke, fordi jeg drømmer om, at de 600.000 skal sætte sig i bevægelse mod Danmark, men jeg er lidt bange for, at konsekvensen kan blive det, hvis hr. Rasmus Jarlov og den danske regering eller danske politikere er med til at sprede en trend, hvor det er okay, at man som land siger: Der er en grænse, vi sætter et tal.
Og hvad, hvis de lande, de tager hen til, siger: Nej, vi har opfyldt den kvote, vi har sat for os selv?
Hvad, hvis alle lande sagde, at der er et tal, og det tal ikke er lig med det antal flygtninge, der er, hvad gør vi så?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-01-12:
Det ville jeg da synes at Kenya var i sin gode ret til at gøre.
Andre lande har da ligesom lov til at beslutte, hvor mange de synes skal komme ind i deres land.
Det betyder ikke, at vi så skal tage 600.000 flygtninge fra Kenya, sådan som jeg tror at fru Zenia Stampe drømmer om at vi skulle gøre.
Jeg tror, at det er nemmere for Kenya at håndtere folk, der kommer fra Uganda, tror jeg at de kommer fra, hvis jeg ikke husker helt forkert, fra nogle af de konfliktområder, der er dernedeomkring, end det vil være for os i Danmark.
Vi er jo tilhængere af generelt, at flygtninge bliver hjulpet så tæt på de områder, hvor de kommer fra, som muligt.
Og det er nok ikke i Danmark, hvis der er tale om flygtninge i Kenya.
Altså, det er i hvert fald ikke vores politik endnu, at man skal indføre sådan et påbud om, at man f.eks. ikke må halalslagte.
Der vil mit udgangspunkt nok også være, at så må forbrugerne tage sig lidt sammen og kræve det.
Altså, hvis man synes, at det er vigtigt, at man kan få noget kød i Danmark, som ikke er halalslagtet, må man også være villig til at betale det ekstra, det ville koste, i hvert fald i en opstartsperiode for slagterierne.
Hvis der virkelig er en efterspørgsel efter det fra danskernes og forbrugernes side
vil det også opstå.
Det kan nogle gange godt føles lidt, som om folk kommer og siger til os i Folketinget, at nu skal vi træffe en beslutning, som folk i virkeligheden kunne træffe for sig selv.