runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sjúrður Skaale (JF), 2024-10-03:
Det er jo et frit land.
Og den vigtigste sætning i Bibelen er at give kejseren det, som kejserens er, og Gud det, som Guds er.
Altså, staten skal ikke blande sig i det, staten skal ikke have en mening om det, og politikere skal jo heller ikke have en mening om, hvor religiøse mennesker er eller ikke er.
Det er det, som adskiller os fra de teokratier, som man ser i Mellemøsten.
Det er noget, som er privat, og det skal holdes adskilt fra det, som er offentligt.
Så det vil jeg ikke have en mening om her fra talerstolen, men jeg mener, det er meget vigtigt, at man gør sig klart, hvor man kommer fra, og hvor man har sin frihed fra, og at man respekterer de kampe, som andre har kæmpet, for, at man står, hvor man står i dag.
Det synes jeg er utrolig vigtigt.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
Som der er blevet svaret flere gange, har kommunalpolitik ikke noget med udenrigspolitik at gøre.
Det har ikke noget med nogen timing at gøre.
Der er også masser af jøder, der tager afstand fra Netanyahus måde at føre krig på mod uskyldige mennesker i Gaza.
Så jeg må sige, ligesom jeg sagde til den ordfører, som ordføreren refererer til, at jeg altså oplever, at man blander tingene sammen her, og det er ikke særlig frugtbart for den her meget komplekse situation, vi står i.
Så man kan sagtens lave en Palæstinas plads, uden at det på nogen måder er et tegn på at ville have en krigserklæring mod Israel.
Mette Thiesen (DF), 2024-10-03:
Tusind tak.
Og tak for at holde en vigtig tale, en vigtig tale, som sætter en stor, fed streg under, hvorfor islam er i opposition til alt det, som vi står for i Danmark og i Vesten.
Islam er i opposition til demokrati og frihed, ligestilling mellem kønnene, retten til at elske den, man har lyst til at elske.
I Dansk Folkeparti bakker vi hundrede procent op om, at vi netop får italesat det her, for det er den største trussel internt.
Derfor undrer det mig også meget, at hr. Sjúrður Skaale lægger stemme til en regering, som faktisk ikke vil gøre noget ved det her.
Regeringen siger alle de rigtige ting, men de handler ikke på det.
Det er en kæmpe trussel, der er internt.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge hr. Sjúrður Skaale: Når hr. Sjúrður Skaale nu har set, hvor ødelæggende det er – og man skal lige huske på, at vi har, kan man sige, vores egen historie, det har hr. Sjúrður Skaale fuldstændig ret i; vi havde en reformation, og det er mange, mange hundrede år siden, og alt det, vi taler om, sker i dag med hellig krig og med jihad og med den interne infiltration, som hvert fald nogle fra Socialdemokratiet siger de har indset der er – hvorfor støtter man en regering, der ikke vil gøre op med det?
Sjúrður Skaale (JF), 2024-10-03:
Mange tak for den kommentar.
Men grunden til, at jeg tog det op, er netop, at det er noget, der bliver fortiet.
Nu sagde jeg, at det var i Europa, men Nagorno-Karabakh ligger jo i Aserbajdsjan, men det er jo på grænsen mellem Asien og Europa i det sydlige Kaukasus.
Der er mange, der regner det for en del af Europa, mens nogle siger, at det er i Asien; det er lige meget, men det i hvert fald på tærsklen til Europa og måske lige inden for tærsklen.
Det var den 19. september sidste år, at man i Aserbajdsjan fordrev eller dræbte de sidste – det var ca. 120.000 mennesker, der blev drevet væk på én dag eller blev skudt.
Det var i Europa; de kristne mennesker skulle ud.
Og da man så havde taget det her område, ødelagde man systematisk de kirker, statuer, kirkegårde og klostre, som bevidner om en kristen fortid i verdens ældste kristne sted.
Det burde være en skandale i Europa – det burde det være – men det er det ikke, og derfor er jeg glad for, at spørgeren er enig i, at det er noget, som man skal sætte på dagsordenen.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-10-03:
Hvis vi opførte os, ligesom muslimske mindretal opfører sig, så ville vi være oprørte over, at der foregår en etnisk udrensning af kristne, ikke bare i Kaukasus, men også i hele Mellemøsten.
Se på Irak, hvor den kristne befolkning er næsten ved at være væk.
Se på Egypten, hvor kopterne er under ekstremt pres i forhold til deres identitet, deres religion og deres plads til at være i Mellemøsten.
2 millioner mennesker i Gaza får hele verden til at gå på gaden, men de millioner af kristne, der bliver udraderet i Mellemøsten, er der ikke ret mange af os der overhovedet løfter et øjenbryn for eller tager fat i.
Så tak for at sætte det på dagsordenen, og jeg håber også, at den bredere debat om ikke bare, hvad der sker i Kaukasus, men også i Mellemøsten, får noget mere plads.
For vi skylder også at protestere over det, når det går ud over kristne, og ikke kun, når det går ud over muslimer i Mellemøsten.
Sjúrður Skaale (JF), 2024-10-03:
Som jeg forsøgte at sige, behøver man ikke kun at læse, hvad Hizbollahs ledere siger, eller at læse, hvad vidtgående jøder eller hamasledere siger.
Man kan se på vores egen historie, som er fuld af religionskampe.
Vores egen historie er fuld af det.
Derfor, hvis man kender sin egen historie, kan man også bedre forstå de mekanismer, der gør sig gældende i verden i dag.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-10-03:
Jeg er meget enig.
Det er også en oplevelse, jeg deler.
Der er selvfølgelig forskelle dér, men jeg oplever det klart i forhold til den her forståelse for, at nogen går ud og dræber, voldtager og torturerer folk, fordi de tror, det skaffer dem i himlen.
Jeg tror, det er virkelig svært for mange mennesker at rumme det, fordi man ikke kan rumme, at nogle lever deres liv for det næste.
Sjúrður Skaale (JF), 2024-10-03:
Nu skal jeg passe på med, hvad jeg siger, men nu må jeg være ærlig.
Jeg oplever faktisk, at den blinde vinkel i forhold til f.eks. islamisme, politisk islam, terror og jihadisme er mindre, hvor folk er mere religiøse, end den er, hvor folk er mere ateistiske.
Jeg kender jo mange mennesker, som i høj grad lever for det hinsidige, ikke sandt?
Altså, man har en klar tro på, at der er et liv på den anden side, og derfor kan man bedre forstå en jihadist, der gør noget, som ikke tilhører denne verden, men tilhører den næste verden, en anden verden.
Hvis man lever i en meget sekulær, ateistisk kultur og aldrig har været i berøring med nogen religiøse tanker eller opfattelser, har man, tror jeg, sværere ved at sætte sig ind i den tankegang, der ligger bag, at en person gør noget, hvis formål er på den anden side af døden.
Det tror jeg.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-10-03:
Takk fyri røðuna, tusind tak for talen
Det er en modig tale endnu en gang sådan til afslutningsdebatten, og det er lidt sjovt for mig som færing i det danske parlament.
Jeg deler meget af det syn og den simplificering, jeg synes ordføreren laver rigtig godt, og at man måske er blevet lidt for rationel og glemmer at se tingene for, hvad de er.
Det er ikke, fordi jeg er en dybt kristen person.
Det er jeg faktisk ikke, men jeg kender mit kristne ophav, og jeg tror utrolig meget på de kristne værdier – mange af dem.
Jeg synes, ordføreren kom lidt ind på, at vi har en blind vinkel.
Har ordføreren oplevet en forskel i Danmark kontra på Færøerne i forhold til synet på værdierne, i forhold til hvor man kommer fra, og i forhold til hvad det er, der gør et demokrati godt og fredeligt?
Sjúrður Skaale (JF), 2024-10-03:
Selvfølgelig!
Demokrati er et politisk system, og kristendommen er et trossystem.
Det er ikke afhængigt af hinanden; selvfølgelig er det ikke det.
Louise Elholm (V), 2024-10-03:
Jeg kan jo ikke være mere enig i, at det er vigtigt, hvor man kommer fra.
Nu er jeg selv tidligere kirkeminister, og kirkeområdet ligger mig meget nær.
Derfor synes jeg, det er helt naturligt, at man skal være bevidst om de værdier, og hvor de kommer fra.
Men dog er der jo også demokratier, som ikke er kristne.
Altså, kristendommen og demokratiet hænger rigtig godt sammen i forhold til protestantismen, og at man har det her, som du siger, fra Luther af, nemlig giv kongen, hvad kongens er, og gud, hvad guds er.
Jette Gottlieb (EL), 2024-10-03:
Så vil jeg gå over til det samme spørgsmål om det nordiske samarbejde og de selvstændige delegationer, for det forekom mig, da vi havde diskussionen i den fælles delegation, at der var nuanceforskelle mellem den måde, Færøerne gik ind i det på, og den måde, Grønland gik ind i det på.
Mit spørgsmål går på, hvilke idéer de færøske valgte har til, hvordan man kan sikre, at vi inden beslutninger på sessionen i år kan nå frem til en konklusion, der i hvert fald kan føre os videre.
For der er jo støtte fra den danske delegation til at løse problemet.
Anna Falkenberg (SP), 2024-10-03:
Ordføreren kan ikke huske, hvad kampen, som fru Jette Gottlieb var inde at se, endte med.
Jeg mener, at Klaksvík vandt, men det må I ikke holde mig op på.
I forhold til spørgsmålet om politiet er det først og fremmest et spørgsmål om, at politiet på Færøerne får det her økonomiske løft, så man faktisk har mulighed for at nedsætte og bemande en afdeling, som kan tage sig af den her økonomiske kriminalitet, som man jo også ser i Danmark.
Den findes jo også på samme måde på Færøerne.
Og det løft, der har været i danske politikredse i forhold til at bekæmpe den her økonomiske kriminalitet, har vi ikke set på samme måde på Færøerne.
Så først og fremmest er det et spørgsmål om penge, og dernæst er det et spørgsmål om måske at gøre det mere rummeligt og muligt på Færøerne faktisk at bruge mere af den kompetence, der findes i Danmark, og at det ikke bliver nedprioriteret i forhold til de andre områder, der er, f.eks. i de danske politikredse.
Jette Gottlieb (EL), 2024-10-03:
Ja, jeg vil godt lige springe til et andet punkt, og det er spørgsmålet om den selvstændige repræsentation i Nordisk Råd.
Grunden til, at jeg vil rejse det nu, er jo, at vi meget snart har session, og der ville det være glimrende, hvis man havde en meget præcis tilgang både fra de grønlandske medlemmer og fra de færøske medlemmer og den danske delegation, som jo har vedtaget, at vi går varmt ind for, at der skal være otte selvstændige delegationer.
Men er der nogle idéer til, hvordan vi kan overbevise de øvrige lande om, at det er den rigtige måde at organisere det nordiske samarbejde på, samt til hele diskussionen om, hvordan man sikrer repræsentation i Præsidiet og sådan nogle ting?
Aaja Chemnitz (IA), 2024-10-03:
Selve Sjómaq-rapporten er baseret på netop ligeværdighed mellem de unge, så der er både repræsentanter for Grønland, Danmark og Færøerne, og det skal vi blive ved med at understøtte.
Jeg synes, at den rapport og den diskussion, som der også var, er enormt vigtig for os ligesom at følge med i for at kunne, hvad skal man sige, ikke bare have en rapport, men rent faktisk også bruge den rapport aktivt til at kunne gå videre med nogle ting.
Det er nogle af dem, jeg har rigtig meget tillid til.
Jeg ved, at de er gode til at repræsentere Grønland.
Jette Gottlieb (EL), 2024-10-03:
Jeg vil gerne fortsætte diskussionen om Sjómaq-rapporten, fordi den jo med meget tydelighed viste, at det danske kendskab til Grønland og Færøerne var væsentlig mindre end f.eks. det færøske kendskab til Grønland og Danmark, og det er jo meget sigende.
Jeg synes, det meget fine ved rapporten var, at da jeg var med til fremlæggelsen af den, var det helt åbenlyst, at de unge, som deltog i fremlæggelsen, var meget opsatte på at styrke arbejdet og øge det.
Så vil jeg spørge, hvordan den diskussion foregår i Grønland, og hvordan vi eventuelt kan implementere den via Dansk Ungdoms Fællesråd i Danmark også på en sådan måde, at det bliver en mere fælles diskussion.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-10-03:
Mange tak.
Det er jo klart ønske fra Grønlands side, at vi gerne vil have en fast plads i Nordisk Råd og sidde der i vores egen ret.
Man kan sige, at der jo sådan set er rigtig mange tråde mellem Nordisk Råd og Arctic Parlamentarians.
I Arctic Parlamentarians, hvor jeg sidder som formand, har jeg fremsat forslag til, hvordan Grønland kan få en lidt mere fremtrædende rolle.
Der har vi oplevet, ligesom i Nordisk Råd, at Sverige og Finland har været lidt tilbageholdende.
Så det er jo en proces, man er nødt til at give tid til, men i hvert fald noget, vi presser rigtig meget på for fra Grønlands side.
Karsten Hønge (SF), 2024-10-03:
Ja, det bliver måske sådan på sin egen sære måde en anelse vemodigt, når vi ikke skal mellemlande i Kangerlussuaq.
Jeg kunne godt tænke mig at fortsætte lidt mere i det udenrigspolitiske spor.
Hvordan ser fru Aaja Chemnitz på muligheden for, at Grønland og Færøerne får en mere selvstændig placering i Nordisk Råd?
Og hvis der kunne blive tid til det, kan fru Aaja Chemnitz så give et par bemærkninger om betydningen af den organisation, der hedder Arctic Parlamentarians?
Aaja Chemnitz (IA), 2024-10-03:
På tværs af partierne i Grønland er der sådan set rigtig stor opbakning til den arktiske basisuddannelse, som jeg ser det.
Lige nu har der været 22 uddannelsespladser.
Der er et mål fra IA's side om, at der mindst skal være 40, og det har der også været en tilkendegivelse af fra regeringens side.
Så det her med at blive ved med i virkeligheden måske også at kigge på, hvad det er, der fungerer godt, hvad der lige skal justeres en lille smule, og måske også se på, om vi kan udvide det, synes vi er rigtig interessant.
Så kan man sige, at Kangerlussuaq jo bliver lidt et knudepunkt, på trods af at landingsbanen i Nuuk jo får den samme centrale funktion, som den har i dag.
Stort set alle os, der har været i Grønland, er jo landet i Kangerlussuaq og har måske også tilbragt lidt for meget tid der, synes vi – i hvert fald ufrivilligt – indimellem.
Men jeg tror på, at den geostrategiske placering, Grønland har, og ikke mindst Kangerlussuaqs særlige placering, også når man tænker på vejret, bliver rigtig vigtig fremadrettet både for forsvaret, men også for det grønlandske samfund.
Karsten Hønge (SF), 2024-10-03:
Fru Aaja Chemnitz var lige inde på den arktiske basisuddannelse.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren kunne sætte lidt flere ord på samspillet mellem den arktiske basisuddannelse og det udspil til en udenrigspolitisk strategi, som er lagt frem af naalakkersuisut.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-10-03:
Udgangspunktet er, at så længe vi er et rigsfællesskab i den form, vi har, og når det også udvikler sig, så er det enormt vigtigt, at vi ved noget mere om hinanden.
Særlig den unge generation er nødt til i langt højere grad at vide noget mere om, hvordan det er at være ung på Færøerne, hvordan det er at være ung i Grønland, og hvordan det er at være ung i Danmark, og der er der en skævvridning i forhold til den viden, der er.
Det er sådan set også mellem Færøerne og Grønland, at vi skal blive bedre til at sikre det.
Og der mener jeg, at Sjómaq og de tidligere midler, vi har fået afsat til konkrete projekter, kan være med til at sikre, at man ved meget mere om hinanden, og at interessen for hinanden bliver større.
Anna Falkenberg (SP), 2024-10-03:
Det er jeg helt enig med ordføreren i.
Noget, jeg faktisk glæder mig over i den her analyse eller rapport, der er kommet, er, at de unge, faktisk et stort flertal af de unge i rigsfællesskabet, ønsker et styrket rigsfællesskab og faktisk også ser nogle muligheder i det samarbejde, vi har imellem rigsdelene, selv om der er nogle ting, vi skal rette op på.
Men er ordføreren enig i den konklusion, der er i rapporten, om, at vi skal styrke samarbejdet?
Aaja Chemnitz (IA), 2024-10-03:
Så tusind tak for det og ikke mindst for ønsket om, at vi har fokus på børn og unge.
De skal vide meget mere om hinanden og ønske at komme hinanden ved, fordi det faktisk er vigtigt, hvis der skal være en eller anden form for samarbejde også fremadrettet.
Så Sjómaq er jo et af de områder, vi har samarbejdet om.
Det er vigtigt, at vi sikrer, at Sjómaq kommer til at fortsætte, her når bevillingen snart udløber.
Og så er det også vigtigt, at vi bliver ved med at have det her fokus på at sikre undervisning om Grønland og Færøerne til de unge og studierejser mellem Danmark, Grønland og Færøerne.
Så der er en lang række områder, som vi mener vi er nødt til at kigge endnu mere på med udgangspunkt i den her nye rapport fra Sjómaq.
Jeg ved, at vi er mange fra Grønland, som er i løbende dialog både med mine arktiske kollegaer rundtomkring, som sidder i parlamenterne, også i Sverige, også i Finland, men også med Nordisk Råds formandskab, som lige har været i Grønland for netop at være lidt mere nysgerrig på, hvad det er, der skal til, hvad det er for et ønske, der er fra Grønlands side.
Det synes jeg er nogle vigtige skridt at tage, så jeg oplever sådan set, at der bliver lavet rigtig meget lobbyarbejde på politisk niveau.
Og det er jeg også med til at deltage rigtig meget i i forhold til at sikre, at der bliver otte selvstændig medlemmer af Nordisk Råd i fremtiden.
Jette Gottlieb (EL), 2024-10-03:
Tak for det.
Jeg har også været til fodboldkamp på Færøerne, til stor overraskelse for mange.
Jeg vil sige, og det skal vi jo ikke snakke om nu, at det store problem ikke var, at Klaksvík ikke vandt over Norge, altså det norske hold, men at det store problem var, at kampen foregik i Tórshavn og ikke i Klaksvík.
Så der må være nogle regionale forskelle, der også må arbejdes med på Færøerne.
Men det, jeg ville spørge til, var faktisk politiet, for jeg har også været bekymret over det.
For et år siden stod vi her og diskuterede problemerne med det grønlandske politi, og der var hovedproblemet i virkeligheden, at danske og grønlandske politibetjente ikke blev aflønnet ens.
Det problem er løst.
Men det problem, jeg ser på Færøerne, er, som jeg har forstået det, en kraftigt opkommende økonomisk kriminalitet.
Mit spørgsmål går derfor på, og det er lidt i slægt med det spørgsmål, der blev stillet før: Er det kun penge, der er brug for, eller er det også ekspertise?
Er det også udefrakommende assistance?
Anna Falkenberg (SP), 2024-10-03:
Vi må bare indrømme, at vi på Færøerne har været lidt for naive i forhold til vores rolle i verden, og det er trist, at det skulle ende med, at man blev nødt til at give en løsesum for at få de her data tilbage.
Men jeg synes, at situationen viser, at vi bliver nødt til at opruste det beredskab, vi har på Færøerne, i forhold til den digitale infrastruktur.
Man må ikke være for stolt til at tage imod nogle råd og noget vejledning i forbindelse med de stordriftsfordele, vi jo rent faktisk har ved at være i et kongerige.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-10-03:
Takk fyri røðuna – tak for talen.
Jeg hørte for nylig, at Klaksvík Kommune havde været udsat for et hackerangreb, og det var faktisk et alvorligt et af slagsen.
Man havde meget svært ved at håndtere situationen, og det endte faktisk med, at Klaksvíkar Kommune gik i forhandlinger med de her hackere og fik så, ja, fundet en løsning, altså man gav dem penge og fik faktisk købt de her data tilbage.
Nu ved jeg godt, at det er en politisag, så det er ikke for at gå så konkret ind i den her sag, men der ved jeg, at Færøerne har nogle lidt andre forudsætninger, end vi f.eks. har her i Danmark.
Jeg har haft mange gode snakke med ordføreren om, hvorfor man ikke snakker bedre om, hvordan man forener sine kræfter.
Kan ordføreren sætte nogle ord på, hvordan man i eksempelvis sådan nogle scenarier kan drage nytte af hinanden i rigsfællesskabet?
Anna Falkenberg (SP), 2024-10-03:
Først og fremmest handler det jo om penge, og som formanden for Politiforbundet siger, kører politiet på Færøerne med et stort underskud.
Man har prøvet at lave analyser af, hvor man kan spare henne.
Men det er også konkrete redskaber, som politiet på Færøerne ikke har, og som f.eks. politikredse i Danmark har.
Formanden taler bl.a. om logningsmuligheder, og det er også i forhold til aflytningssystemer.
Du kan ikke anmelde en forbrydelse digitalt på Færøerne, som borgere i Danmark har mulighed for at gøre.
Louise Elholm (V), 2024-10-03:
Tak for det.
Det var rigtig rart at få opdateringen, for man glemmer nogle gange, hvor langt man rent faktisk er i processen, når man har bestemt sig for, at man skal gøre noget.
Så det var en rigtig god opdatering.
Men det kan være, at ordføreren også vil uddybe lidt mere, præcis hvad man mener det er på politiområdet, som gør, at det ikke er det bedste politi.
Er det, fordi man mener, at der mangler penge i politiforcen, eller er det et eller andet strukturelt, der er udfordringen?
Anna Falkenberg (SP), 2024-10-03:
Det sætter jeg rigtig stor pris på.
I forhold til selve retsområdet og fængslet er det jo blevet indskrevet i regeringsgrundlaget, at der skal stå et fængsel klar på Færøerne senest i 2029.
Det er vi rigtig glade for, og det har både jeg og flere af mine forgængere kæmpet for i rigtig mange år.
Så det sætter vi ekstremt stor pris på kommer nu.
Hvad angår processen, går det en lille smule langsomt i forhold til at kortlægge, hvor det skal være, hvad det skal indeholde, hvor mange pladser der skal være, og om der skal være en åben afdeling.
Den del af beslutningsprocessen synes jeg personligt går en lille smule langsomt, men jeg har selvfølgelig respekt for, at det jo er nogle processer, der skal tages beslutning om både her i Danmark og på Færøerne.
Jeg ved, at processen er i gang nu, og nu står vi over for et kommunalvalg her om en måned på Færøerne, så jeg tror måske, man venter med at træffe beslutning om placeringen til bagefter, så der ikke går i kommunalpolitik i den beslutning.
Det er bare mit bud, uden at jeg ved mere om det.
Louise Elholm (V), 2024-10-03:
Tak for ordet.
Tak for talen, og tak for et altid rigtig godt og konstruktivt samarbejde.
Det sætter jeg utrolig stor pris på.
Vi værdsætter det samarbejde, vi har med både Færøerne og Grønland, utrolig meget.
Personligt ser jeg ikke kun rigsfællesskabet som tre forskellige lande, men sådan set som tre folk, der er flettet sammen på kryds og tværs.
Der er masser af ægteskaber, der går på kryds og tværs, hvor man skiftevis bor forskellige steder.
Det synes jeg er en berigelse af vores kultur på alle måder.
Mit spørgsmål går sådan set på noget helt andet, for nu hiver ordføreren jo det her med retsvæsenet frem.
Jeg synes altid, det er vigtigt, at vi er opmærksomme på, hvordan det fungerer, og om det kører godt nok.
Men jeg synes også nogle gange, at vi skal samle det sammen og se på, hvad det er, vi tidligere har gjort.
Tidligere har vi jo talt om Mørkedal og fængslet dér.
Det kan være, ordføreren lige vil komme ind på, hvor langt man er i processen, så vi ikke glemmer det.
Anna Falkenberg (SP), 2024-10-03:
Tak for det spørgsmål.
Altså, vi ser jo på Færøerne et, som formanden for politiforeningen siger, fuldstændig nyt og ændret kriminalitetsbillede.
Vi kan se, at der kommer flere hårde stoffer til Færøerne, og vi kan se, at noget af den kriminalitet, der bliver begået, også er banderelateret.
Det er jo noget, vi for alt i verden har forsøgt at forebygge, men det er rigtig svært.
Så ser vi også de her økonomiske forbrydelser og forbrydelser mod f.eks. børn, som er voldsommere, end de nogen sinde har været før.
Per Husted (S), 2024-10-03:
Jeg havde egentlig et andet spørgsmål, men ordførerens tale afstedkom faktisk, at jeg blev interesseret i at høre noget mere om et af de emner, ordføreren kom ind på.
Ordføreren nævnte kriminaliteten i Færøerne, og der var nogle tal, der overraskede mig lidt, i forhold til hvad jeg tidligere har set.
Jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren prøver at sætte nogle flere ord på og måske også overvejer, hvad der kan ligge bag ved det her.
Det er meget at spørge om, når der er så kort tid til at svare, men jeg synes, det er en interessant ting at dykke ned i.