Mattias Tesfaye (S), 2021-11-17:
Jeg har selvfølgelig fulgt med i situationen omkring asylcenteret i Sandvad, og for mig er det vigtigt, at der altid er god dialog mellem myndighederne og de lokalsamfund, hvor der er placeret et asylcenter, og det gælder naturligvis også i den her sag.
Det er Udlændingestyrelsen, der er ansvarlig for at tilvejebringe og drive indkvarteringssteder for asylansøgere og for udlændinge uden lovligt ophold i Danmark.
Det står der i udlændingelovens § 42.
I praksis driver en række operatører de forskellige indkvarteringssteder på vegne af Udlændingestyrelsen.
Røde Kors driver f.eks. Center Sandvad, som vi taler om i dag.
Når der under Udlændingestyrelsens forsørgelse skal tilbydes indkvartering, skal styrelsen ud fra en faglig vurdering finde den bedst mulige indkvarteringsløsning.
Det er helt normal praksis, at styrelsen disponerer over de indkvarteringssteder, den har til rådighed.
Center Sandvad har f.eks. tidligere været anvendt som almindeligt opholdscenter i asylcentersystemet, og i 2020 blev centeret taget i brug som karantænecenter for udlændinge med covid-19.
Nu har der så vist sig et nyt behov.
Udlændingestyrelsen har behov for indkvartering af en mindre gruppe sårbare personer, som er meget pasnings- og plejekrævende.
Det skyldes forskellige former for psykisk eller fysisk funktionsnedsættelse.
Havde det været folk med lovligt ophold, kunne de alternativt være på et psykiatrisk bosted eller på et plejehjem.
Målgruppen har derfor behov for indkvartering i et mindre og et skærmet miljø, og den har behov for en særlig pædagogisk indsats med en markant højere personalenormering end på et almindeligt center.
Målgruppen flyttes fra deres hidtidige indkvarteringssted i Nordjylland, fordi Udlændingestyrelsen har ønsket at skifte samarbejdspartner.
Udlændingestyrelsen har vurderet, at Center Sandvad er et egnet indkvarteringssted til målgruppen.
Det er med andre ord en faglig myndighedsbeslutning at flytte en ny beboergruppe til Sandvad, og sådan har det i øvrigt været i mange, mange år.
Udlændingestyrelsen flytter jævnligt beboere mellem styrelsens centre i løbet af et år.
Udlændingestyrelsen har i de tilfælde en dialog med de relevante kommuner på samme måde, som styrelsen i det her tilfælde havde dialog med Vejle Kommune, hvor Center Sandvad ligger.
Dialogen med borgerne fra lokalområdet varetages normalt af den indkvarteringsoperatør, som driver centeret på vegne af Udlændingestyrelsen.
Udlændingestyrelsen har siden erfaret, at det ikke var tilstrækkeligt i den her sag, og derfor har styrelsen også efterfølgende været i dialog med borgerne ved et par lejligheder.
Men uanset ønsket om dialog kan Udlændingestyrelsen ikke give oplysninger om konkrete personers private forhold, herunder oplysninger om kriminalitet, som de kommende beboere på centeret eventuel tidligere måtte have begået.
Udlændingestyrelsen kan alene udtale sig generelt om beboergruppen, og den er, som jeg var inde på før, en gruppe sårbare personer; personer, som på grund af deres adfærd og/eller pasningsbehov eller plejebehov ikke kan fungere i en almindelig hverdag på et almindeligt asylcenter, uanset om der er tale om et modtagecenter, som vi kender fra f.eks. Sandholm, eller om et opholdscenter som f.eks. det i Jelling eller et udrejsecenter, som vi kender fra Kærshovedgård.
Der er ikke tale om, at beboerne afsoner en frihedsstraf i indkvarteringssystemet.
Udlændingestyrelsen er nu i dialog med lokalbefolkningen om planerne for centeret og den utryghed, som borgerne har givet udtryk for de føler.
Udlændingestyrelsen har deltaget i et borgermøde den 5. november 2021, hvor styrelsen oplyste om sagen.
Med henblik på at imødekomme ønsket om fortsat dialog afholdt Udlændingestyrelsen endnu et møde med borgerne den 12. november.
På møderne har Udlændingestyrelsen oplyst om beboergruppen og det indkvarteringstilbud, som gruppen kommer fra.
Styrelsen har også oplyst om planerne for indkvartering af gruppen på Center Sandvad.
På begge møder var der mulighed for, at de tilstedeværende kunne stille spørgsmål både til Udlændingestyrelsen og til Røde Kors.
Jeg ved også, at Sydøstjyllands Politi deltog i borgermøderne den 5. og den 12. november.
Noget af det, som jeg forstår politiet har fokus på, er øget dagligt tilsyn med centeret og i selve Sandvad, og det er også trygheds- og nærhedsskabende arbejde på og ved centeret i Sandvad, bl.a. i form af skærpede patruljeringer.
Derudover vil der blive etableret en kontaktpersonordning, hvor centeret kan tage kontakt til dedikerede betjente.
Foruden politiets indsats har Udlændingestyrelsen i forbindelse med borgermøderne også tilbudt borgerne fra lokalområdet særlige foranstaltninger for at mindske utrygheden.
Bl.a. har styrelsen givet en garanti for, at der ikke på noget tidspunkt vil blive indkvarteret flere end 22 personer i den målgruppe, der nu skal flytte ind på Center Sandvad.
Jeg tror, at det aktuelle tal for målgruppen er 15.
Styrelsen har også tilbudt at nedsætte en følgegruppe for Center Sandvad med eksempelvis repræsentanter for styrelsen, lokalpolitiet, Røde Kors og de borgerforeninger, der er i Sandvad.
Så for at opsummere: Udlændingestyrelsen har gennem mange år været ansvarlig for indkvartering på danske asylcentre.
Det følger af udlændingeloven.
I det her tilfælde er Udlændingestyrelsens faglige vurdering, at centeret i Sandvad er det bedst egnede center til beboergruppen.
Det er en faglig myndighedsbeslutning, som jeg ikke vil blande mig i.
Og jeg er nok heller ikke den eneste minister gennem tiden, der fastholder, at Danmarks styrelser skal stå for de faglige vurderinger, mens vi her i Folketingssalen træffer de politiske beslutninger.
Det gælder naturligvis også i den her sag.
Tak for ordet.