runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Katrine Robsøe (RV), 2025-05-08:
Jeg tager ministerens lidt manglede svar sådan, at ministeren anerkender, at ministerens børn har betalt lige så lidt i skat, mens de har været børn, som hr. Stinus Lindgreens børn har gjort her i Danmark, uanset om man så lige har været her alle årene eller ej.
Hvis nu ministeren tog ud af landet og var i udlandet et par år, mener ministeren så virkelig, at ministerens egne børn skulle stilles ringere i beskæftigelsessystemet end alle andre danske børn?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-05-08:
Jeg tænker både i forhold den gældende lov, der har været der siden 2018, men også det skærpede beskæftigelseskrav, der træder i kraft nu, at det er et spørgsmål om at få lavet de værn, jeg synes er fornuftige, for vores velfærdssamfund.
For mig handler det jo lige præcis om, at hvis du kommer til Danmark fra udlandet og beder om kontanthjælp, så synes jeg, at det er fair, at du starter lavere.
Jeg synes så også, at hvis du har været udrejst og kommer tilbage til Danmark og beder om kontanthjælp, så skal det samme princip gælde.
Det gælder for hele familien, og det gør det allerede i dag, og det kommer også til at være sådan med den nye lov.
Katrine Robsøe (RV), 2025-05-08:
Tak for det.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-05-08:
Først og fremmest er det jo gældende regler i dag, at det er sådan, det er i dag.
Det har vi bygget videre på med det skærpede beskæftigelseskrav.
Jeg synes, som jeg også har sagt tidligere, at det er fornuftigt at prøve at lave et værn omkring vores velfærdsydelser, så de først og fremmest ikke bliver en selvstændig tiltrækningskraft, men også at der er noget rimeligt i, at hvis du kommer hertil fra udlandet og beder om at blive forsørget af det danske fællesskab, så starter du lavere, men også at hvis du er udrejst f.eks. en årrække og betaler skat i et andet land, så starter du også lavere, hvis du kommer hjem og beder om kontanthjælp.
Samira Nawa (RV), 2025-05-08:
Det synes jeg lyder underligt, for ministeren har jo udtalt, at det ville være ulovligt.
Men jeg tror, jeg stiller nogle skriftlige spørgsmål for at få det udboret.
Jeg synes jo, at der er forskel på mennesker, der rejser ud og arbejder, er diplomater, forskere, eller hvordan det nu måtte være, og så de børn, de har med sig.
Jeg synes sådan set, at hele familien bør være stillet lige.
Men kan ministeren alligevel ikke se, at der er forskel på de forældre, der rejser ud og måske har en skattebetaling i udlandet, og de børn, der jo bare følger med og alene har et dansk pas?
Gør det slet ikke indtryk på ministeren?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-05-08:
Jeg kan godt se, det har været sagt nogle gange undervejs i debatten i dag, så det er godt at få mulighed for at præcisere.
Jeg kender ikke til, at der har været lavet nogen juridisk vurdering a la dem, vi sidder og laver nu, både med henblik på adopterede og på andre grupper, dengang man vedtog beskæftigelseskravet tilbage i 2018.
Jeg kender slet ikke til, at man har siddet og tryktestet de der ting.
Jeg kan i hvert fald sige, at det, vi gjorde med det nye, skærpede beskæftigelseskrav, var at bygge oven på den målgruppe, og dermed havde vi heller ikke den diskussion her.
Men det har selvfølgelig været centralt både dengang og nu, at det byggede på objektive kriterier.
Det, vi så har gjort på baggrund af debatten, der startede i 2025, især båret ind af de adopterede, der blev ramt af ikke at føle sig lige så danske som følge af den her lov og dermed hele den diskussion, vi står med nu, har været, at vi har sat gang i de juridiske vurderinger.
I forhold til hvis det skulle basere sig på objektive kriterier, kunne man så finde en vej til at undtage f.eks. adopterede?
Det har vi fundet.
Det er jeg glad for, og derfor står vi med lovforslaget i dag.
Jeg var også lige på udebane til at starte med, da jeg skulle sige, at det var dejligt at se kan ordføreren igen.
Men »I« er os, og det er et ret bredt flertal i Folketinget, der sådan set hverken forsøger at sige, at der er nogle, der ikke er rigtige danskere, eller på anden vis signalerer noget – det ord er også blevet brugt – andenrangs
Det er simpelt hen slet, slet ikke der, jeg selv er.
Jeg synes, at det at sige, at hvis du kommer til Danmark fra udlandet og beder om kontanthjælp, starter du lavere.
Hvis du har været udrejst i en årrække og kommer tilbage og beder om kontanthjælp, starter du lavere.
Jeg synes faktisk, det er fair og ret og rimeligt, men jeg mener også, at det er et værn, en beskyttelse, vi skal bruge flere steder.
Nick Zimmermann (DF), 2025-05-08:
Først og fremmest vil jeg starte med at sige, at den her lov nok er en af de love, som jeg har været allermest stolt af at have gennemført, i den tid jeg har siddet i Folketinget.
Da jeg startede med at gå ind i kommunalpolitik tilbage i 2017, var det netop arbejdspligt for udlændinge, som allerede var en af mine absolutte mærkesager.
Så det må jeg bare sige jeg er enormt stolt over.
Det eneste rigtige er hele tanken om, at vi danskere ikke bare skal knokle derudad, mens udlændinge får lov at gå derhjemme og lave ingenting og rigtig ofte bare ligger på sofaen og ser al-Jazeera.
Det ændrer vi nu, så hvis man kommer hertil og lever af danskernes penge, skal man selvfølgelig også bidrage til det danske samfund.
Det er jo soleklart, og det her burde jo i virkeligheden have været indført for mange, mange år siden.
Det kunne jo også være, det havde ændret på, hvor mange der havde lyst til at tage migrantrejsen her til vores land – altså hvis det hele ikke bestod af mælk og honning.
Jeg må dog sige, at jeg blev rigtig ked af det og også personligt berørt, da jeg den morgen læste artiklen om, at adopterede danskere lige pludselig var en del af den her lov.
Der er ingen forskel overhovedet på adopterede danskere og alle andre danskere, og derfor synes jeg sådan set også, at det her burde have været en formalitet.
Jeg håber aldrig nogen sinde, at vi kommer til at stå i en lignende situation i Folketinget, hvor adopterede danskere og alle andre danskere bliver forskelsbehandlet på den her måde.
For jeg kan virkelig godt forstå, hvis der er nogle, der har følt sig ramt helt ind i hjertekulen.
Det gjorde jeg i hvert fald også selv.
Jeg tror, at jeg ligesom de fleste andre har nogle meget nære relationer til folk, der er adopteret, og jeg altid set dem som hundrede procent danskere, og sådan ser de i øvrigt også sig selv.
Intentionen med den her lov var jo ikke på nogen som helst måde at skulle ramme adopterede.
Intentionen er jo netop, at den skal ramme dem, der kommer hertil, sætter sig derhjemme og tænker, at man bare kan leve af danskernes penge og ellers leve i et parallelsamfund uden nogen sinde at komme i nærheden af os andre.
Samira Nawa (RV), 2025-05-08:
Jeg har et spørgsmål, som jeg også stillede Konservatives ordfører, i forhold til den juridiske vurdering, for ministeren var længe om at komme på banen og sige, at internationalt adopterede godt kunne undtages.
Vil hr. Nick Zimmermann efterspørge, hvad det er, der har ændret sig, siden internationalt adopterede først ikke kunne undtages og så måneder senere lige pludselig godt kunne undtages?
For mig at se virker det jo, som om argumenterne fra regeringen ikke helt hænger sammen, når man først siger, at det er forskelsbehandling at undtage internationalt adopterede, men så lige pludselig siger, at det kan man godt alligevel.
Nick Zimmermann (DF), 2025-05-08:
Det synes jeg virkelig er et godt spørgsmål, og det er netop nogle af de ting, som vi sidder lige nu i den her aftalekreds og er ved at finde ud af hvad i alverden vi gør ved.
Der er ingen tvivl for mig og Dansk Folkeparti: Vi mener, at folk, som f.eks. er udsendt i forbindelse med diplomatiets tjeneste eller danske sømandskirker, eller hvad ved jeg, absolut også burde være undtaget.
Men det er netop nogle af de ting, som vi sidder og kigger på i aftalekredsen lige nu.
Samira Nawa (RV), 2025-05-08:
Og sådan har jeg det i virkeligheden med alle de danske statsborgere, der er omfattet af det her lovforslag.
Det bliver hr. Nick Zimmermann og jeg ikke enige om, men jeg er alligevel nysgerrig på at høre, om ikke der er nogle andre, som også går direkte i hjertekulen på hr. Nick Zimmermann.
Der er f.eks. folk, der er udsendt som diplomater eller forskere, eller som arbejder for virksomheder i udlandet i nogle år.
De er danske statsborgere.
De har ikke foretaget et valg, men deres forældre har valgt at arbejde i udlandet eller er blevet sendt ud i Danmarks tjeneste for at arbejde.
Hvad med de børn?
Er de ikke danske?
Går de ikke i hjertekulen på hr. Nick Zimmermann?
Nick Zimmermann (DF), 2025-05-08:
Det kan jeg kun give ordføreren ret i.
Jeg fandt også hele det forløb meget, meget mærkeligt.
Altså, først udtaler ministeren og regeringen, at det under ingen omstændigheder kan ændres i forhold til de internationalt adopterede.
Så er det først, da der begynder at være nogen fra de konkurrerende regeringspartier, altså fra Venstre og Moderaterne, og os i oppositionen, der lægger et massivt pres på beskæftigelsesministeren og Socialdemokraterne, at de endelig vælger at rykke sig og selvfølgelig undtager de adopterede danskere.
Så jo, jeg fandt også hele det forløb meget, meget underligt.
Karsten Hønge (SF), 2025-05-08:
Så det vil sige, at der slet ikke er nogen undtagelser bortset fra de adopterede?
Så det er altså bare helt fint for Dansk Folkeparti at ramme selv de mennesker, der har passet deres arbejde og pendler hen over grænsen og opholder sig i Danmark, men som så formelt er bosat i det nordlige Tyskland eller Sydslesvig, eller hvad vi nu kan kalde det?
Hr. Nick Zimmermann nævnte selv migrantruten, og jeg har kun hørt i argumentationen fra hr. Nick Zimmermann og fra Dansk Folkeparti, at det skulle være en lovgivning målrettet etniske minoriteter, herunder især kvinder med etnisk minoritetsbaggrund, men nu handler det altså også om danskere i Tyskland.
Nick Zimmermann (DF), 2025-05-08:
Der må jeg nok tilstå, at det har jeg det ganske glimrende med.
Hun er jo tysker.
Hun føler sig som dansker, og det er rigtig dejligt, og jeg har meget stor respekt og kulturel forståelse for det danske mindretal i Tyskland, men hvis hun har et tysk pas, hører hun jo under tysk lovgivning.
Derfor vil hun jo bl.a. komme til at blive ramt af den her lovgivning.
Jeg vil sige, at sådan helt kulturelt og historisk set føler jeg mig selvfølgelig tæt knyttet til det danske mindretal i Tyskland, men hun er altså tysker.
Det må vi bare erkende.
Karsten Hønge (SF), 2025-05-08:
Hr. Nick Zimmermann nævner jo mange gange i sin tale, at det er danskerne og danskernes penge, der skal værnes om.
Så vil jeg bede hr. Nick Zimmermann forholde sig til Vibeke Würtz Jürgensen, der tilhører det danske mindretal i Tyskland, og som i DR Syd står frem som talsmand for de danskere, der føler sig meget som danskere.
Det er at trampe på nogle følelser, der ligger dybt indeni ... Det er som at sige, at jeg er andenrangsborger«.
Her taler vi altså om danskere med stærke nationale følelser.
Hvordan har hr. Nick Zimmermann det med, at de bliver ramt af loven?
Nick Zimmermann (DF), 2025-05-08:
Jo, altså det er klart, at jeg jo synes, det er allerbedst, når det rammer dem med en mellemøstlig eller afrikansk baggrund.
Det er jo dem, som jeg godt gad at den her lovgivning var hundrede procent målrettet.
Det er der ingen tvivl om.
Men jeg mener altså stadig væk ikke, at vi skal undtage dem fra det danske mindretal, der bor i Tyskland, og som har et tysk pas.
Sådan må det være.
Et eller andet sted skal grænsen lægges.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-05-08:
Tak for spørgsmålet, og det er dejligt at se hr. Stinus Lindgreen igen.
Det er ved at være noget tid siden, vi har haft overlap på Christiansborg, så det er rigtig godt at se ordføreren.
Jeg har aldrig nogen sinde – og det er måske også kimen til noget af det, der ligger nede i det her – tænkt, at hvis man var omfattet af det skærpede beskæftigelseskrav, var det lig med ikke at være rigtig dansker.
Det har jeg aldrig sagt, og jeg har aldrig ment det.
Jeg har hele tiden været helt bevidst om, at der ville være danskere, der er præcis lige så danske som alle tilstedeværende her, i den her målgruppe.
For for mig handler det om, at hvis du enten er født i udlandet og kommer til Danmark eller rejser ud i en årrække og kommer tilbage til Danmark og beder vores fællesskab om at forsørge dig på kontanthjælp, siger vi: Okay, men så starter du jo altså lidt lavere, og du skal også opfylde arbejdspligten for pengene.
Og jeg mener – jeg mener vitterlig – at når vi har så åben en verden og så gavmildt et velfærdssamfund, er noget af det her værn noget af det, der gør, at vi også kan have det i fremtiden.
Så for mig handler det ikke om at være rigtig dansker; det handler om at passe på den samfundsmodel, vi har.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-05-08:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg har siddet og lyttet til debatten oppe på mit kontor, og jeg synes jo, det er smukt, at man har indset, at man har lavet en fejl, og undtager adopterede børn.
Men jeg må sige, at jeg også synes, det er en anelse provokerende, når man lytter til, »at de skal føle sig som rigtige danskere«.
Jeg står i en situation, hvor mine børn nu er andenrangsborgere i det land, de er født i.
De har aldrig haft andet end dansk pas – jeg kunne forstå, at det var meget vigtigt for nogle ordførere.
Deres eneste brøde er, at de tog med mig til udlandet i nogle år, fordi jeg skulle arbejde som forsker, skabe nogle samarbejder med andre universiteter, få noget viden hjem til Danmark – noget af det, vi bliver opfordret til.
Så mit spørgsmål til ministeren er egentlig bare: Hvad er det, jeg har gjort galt?
Hvad har mine børn gjort galt?
Hvorfor skal de straffes og åbenbart stå ringere stillet end alle andre danske børn, der er født i Danmark, bare fordi I laver en lov her og nu undtager én gruppe, men derved også viser, at de åbenbart er mindre værd?
Hvad er det, de har gjort galt?
Hvad er det rimelige i det?
Jeg har jo set svaret fra ministeren, som jeg fik tilsendt i går aftes.
Jeg betalte ikke skat, nej, for jeg boede i New Zealand, og jeg betalte skat i New Zealand, og mine børn har af gode grunde ikke betalt skat hverken i Danmark eller i New Zealand, og alligevel skal de straffes.
Hvad er rationalet?
Karin Liltorp (ALT), 2025-05-08:
Nu tror jeg, det vil være meget upassende, at jeg står heroppe og udtaler mig på Moderaternes vegne, eftersom jeg nu er medlem af et andet parti.
Men det er selvfølgelig et relevant spørgsmål at stille til Moderaterne i en anden sammenhæng.
Jeg kan jo sige, at jeg selvfølgelig er lettet over nu at være et andet sted, så jeg kan få lov at sige, hvad jeg reelt mener om det her forslag, og det har jeg selvfølgelig også gjort undervejs i processen.
Så lad os bare håbe, at vi sammen kan gøre noget for at få rullet lovforslaget lidt i den rigtige retning igen.
Victoria Velasquez (EL), 2025-05-08:
Men hvad tror ordføreren er årsagen til, at man så siger, at det er okay for Moderaterne og for et regeringsparti at sige: Jamen den her giver vi bare op på?
For noget af det, jeg synes der er så hardcore ved det her lovforslag, er, at vi ved, at rigtig mange af dem, der bliver ramt af det, er mennesker, der bliver ramt af sygdom og en kombination af både at mangle et arbejde og blive syg og så derudover at have minoritetsbaggrund.
Altså, så scorer du virkelig plusser, i forhold til hvor marginaliseret og udsat du er i et samfund.
Er det, fordi de ikke har en særlig stærk stemme, eller hvorfor er det, at det er en gruppe, om hvem man er klar til at sige: Okay, dem kører vi over?
Karin Liltorp (ALT), 2025-05-08:
Tak for spørgsmålet.
Nu roder vi jo lidt op i fortiden, og det er interessant, for det er ganske rigtigt, at jeg har været medlem af et regeringsparti, så jeg har selv stemt for det her forslag.
De fleste af jer herinde er nok bekendt med, at der er noget, der handler om partidisciplin osv., og at man derfor bliver nødt til at stå på mål for de forslag, der bliver fremsat.
Jeg tror ikke, at det her var groet i Moderaternes baghave, hvis jeg skal sige det på den måde, men det var en af de skovsnegle, så at sige, som jeg også blev nødt til at sluge. Og det er jo meget nemt at sige i dag, men det er en af grundene til, at jeg i dag står her som repræsentant for et andet parti, for jeg bryder mig bestemt ikke om den her lov.
Victoria Velasquez (EL), 2025-05-08:
Tak for talen, som jeg jo ikke så overraskende er meget enig i.
Men, og nu siger jeg det bare, som det er, ordføreren har jo også været ordfører for et andet parti, for Moderaterne, og derfor står vi jo med en unik mulighed for at kunne få lidt indsigt i, hvad der er gået galt, og hvad der er baggrunden for det her.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, om vi ikke kan få sat nogle ord på, hvad der ligger bag det her lovforslag.
Karin Liltorp (ALT), 2025-05-08:
Tak for ordet, og lad mig starte med at sige det helt tydeligt: Alternativet støtter dette lovforslag.
Når man har begået en fejl, skal man rette den – det er sund fornuft –
selvfølgelig skal børn, der er adopteret hertil som små, og som har levet hele deres liv i Danmark som danske statsborgere, ikke behandles anderledes end børn født i Danmark, når de søger kontanthjælp.
Det burde selvfølgelig ikke kræve et lovforslag, det burde være sund fornuft.
Lige nu står vi i den paradoksale situation, at vi retter op på en åbenlys urimelighed i en lov, der grundlæggende aldrig burde være vedtaget i sin nuværende form.
Det svarer lidt til at rose sig selv for at finde brandslukningsudstyret frem, mens hele huset står i flammer, fordi man selv satte ild til sofaen.
Vi siger altså hurra for, at vi nu redder de adopterede børn ud af en skæv og diskriminerende lovgivning, men det ændrer ikke ved, at hele grundlaget for arbejdspligten og beskæftigelseskravet mildt sagt stadig er problematisk.
I Alternativet har vi kaldt arbejdspligten for symbolpolitik af værste skuffe, og det står vi ved.
For den bygger på en idé om, at visse borgere ikke vil bidrage, medmindre vi tvinger dem, og det viser sig igen og igen ikke at være sandt.
I stedet får vi bureaukrati, vi får stress, og vi får dyre tvangsforløb, som ifølge kommunerne selv ikke virker.
Så ja, vi stemmer for det her forslag, men vi gør det med et lille håb i baghovedet, altså at det måske kan være startskuddet til at få rullet noget af det dyre og uværdige system tilbage.
Vi vil nemlig hellere investere i mennesker end i kontrol, vi vil hellere støtte end at straffe, og vi vil gerne skabe reelle veje til fællesskab og beskæftigelse.
Mange frivillige foreninger og socioøkonomiske foreninger har vist, at de kan lykkes med opgaven helt uden bureaukrati og tvang.
Tænk, hvad de kunne udrette for de penge, man bruger på denne lov.
For 200 mio. kr. om året, som man har estimeret det er, er trods alt også penge.
Nu mangler vi bare resten.
Tak for ordet.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-05-08:
Nu skal vi jo tale pænt i salen, men jeg synes, det er en absurd logik, især når vi snakker om et åbent samfund, vi snakker om et vidensbaseret samfund.
Hvad er det for en incitamentsstruktur, ministeren og aftalepartierne skaber her?
Tror I, det her virker som en opfordring og gør, at danskere har lyst til at rejse ud i verden, har lyst til at arbejde ude i verden, har lyst til at forske ude i verden, hvis de risikerer – og det er jo det, jeg har gjort – at stille deres børn dårligere?
De har ingen skyld.
De har selvfølgelig ikke betalt skat i Danmark – de var mellem 3 og 6 år – selvfølgelig har de ikke det.
Det giver ingen mening.
Hvad er det for en opfordring, I kommer med til alle andre danskere?
Carl Valentin (SF), 2025-05-08:
Vi kender bestemt også De Konservatives rolle i det her.
Jeg synes, det er så dejligt, når vi på venstre- og højrefløjen kan stå sammen om sådan noget som familiepolitikken, som jeg ved betyder rigtig meget for Konservative og også betyder meget for os i SF.
Mette Abildgaard (KF), 2025-05-08:
Jeg vil egentlig blot kvittere for et meget flot stykke arbejde fra SF i forhold til de her for tidligt fødte og muligheden for selvfølgelig at holde den barsel, man har brug for, også selv om man får hjemmebehandling.
SF var et af de partier, der allerførst bragte det her op og satte fokus på problemstillingen.
Så vil jeg også tillade mig at takke SF for et virkelig godt samarbejde omkring den anden del af lovforslaget, nemlig det her med sorgorlov til forældre, som har passet deres døende børn derhjemme og derfor ikke lever op til beskæftigelseskravet og falder ud af systemet.
Det var en sag, vi fra Konservatives side rejste og stillede rigtig mange spørgsmål til ministeren om, og vi blev totalt hældt ned af brættet i forhold til at finde en løsning på det her.
Det tror jeg også satte noget i gang hos SF, som tog det her videre til finanslovsforhandlingerne.
Så tusind tak for et godt samarbejde omkring den her sag.
Charlotte Munch (DD), 2025-05-08:
Der er langt fra Provianthuset og herover, vil jeg bare sige.
Tak for ordet.
Lovforslaget her har til formål at forbedre barselsvilkårene for forældre med indlagte nyfødte børn.
Lovforslaget udmønter en aftale, som er indgået i forbindelse med finansloven 2025 mellem regeringen, Socialdemokratiet, Venstre og Moderaterne, SF og Radikale Venstre.
Lovforslaget indebærer, at forældrenes ret til fravær og barselsdagpenge forlænges fra i alt 3 til 6 måneder for hver forælder i forbindelse med barnets hospitalsindlæggelser.
Derudover sidestilles såkaldte tidlige hjemmeophold med behandling i hjemmet med hospitalsindlæggelser.
Det skal understøtte, at indlagte nyfødte børn får bedre mulighed for en god start på livet sammen med deres forældre.
Lovforslaget har desuden til formål at udvide retten til dagpenge under sorgorlov, når forældre mister et barn.
I Danmarksdemokraterne mener vi, at forslaget meget sympatisk, da det vil betyde en mere rolig start for de familier, hvor deres nyfødte børn indlægges.
Det er en svær og sårbar tid for forældrene, når et barn kommer til verden og samtidig har behov for hospitalsindlæggelse, og selv om der findes løsninger på det private arbejdsmarked, hvor der i overenskomster på store dele af arbejdsmarkedet er ret til fri løn i op til 5 dage ved barns hospitalsindlæggelse for den ene forælder, er det helt rimeligt, at forældre i den situation får bedre mulighed for at være til stede og tage vare på deres barn uden at skulle bekymre sig om økonomien.
Vi støtter også udvidelsen af sorgorloven i de tilfælde, hvor forældre tillige har modtaget ydelser i form af tabt arbejdsfortjeneste for pasning af et sygt barn i hjemmet i mere end 2 år.
Lovforslaget retter op på en tidligere utilsigtet retsstilling, hvor man i situationer ved vurdering af retten til dagpenge under sygeorlov ikke har kunnet se bort fra de perioder, hvor forældrene har modtaget tabt arbejdsfortjeneste.
Hvis nogen stadig væk skulle være i tvivl, kan jeg sige, at vi støtter forslaget.