runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Danielsen (V), 2017-04-18:
Tak for det, formand.
Men som der allerede er blevet redegjort for, blev der ved Parisaftalen aftalt nogle ambitiøse klimamål – mål, der skal holde temperaturstigningerne under 2 grader og helst ikke over 1,5 grad, men også mål, som vi på nuværende tidspunkt kan se at der er flere lande der står til ikke at kunne holde.
Derfor er brug for en realistisk tilgang til den globale indsats på klimaområdet.
I bund og grund mener jeg, at vores fokus fra dansk side bør være på første del af det spørgsmål, forespørgerne har stillet, nemlig hvad vi vil gøre for at sikre, at klimamålene fra Parisaftalen overholdes.
Det er det, det handler om.
Klimamål er meget lidt værd, hvis de ikke overholdes.
Derfor bør vores første prioritet være, at vi fortsat får den nødvendige lovgivning for, at vi i EU og i verden får reduceret vores klimaaftryk. Venstre vil også gerne skærpe EU's og andre landes klimamål.
Derfor havde vores regering fokus på den såkaldte ambitionsmekanisme i forhandlingerne om den globale klimaindsats.
Den skal sikre, at den globale klimaindsats øges over tid.
Men lige her og nu består vores største opgave ikke i at hæve ambitionsniveauet i EU og andre lande.
Den består i at levere på de målsætninger, vi har sat os.
Derfor vil jeg på vegne af V, LA og K læse følgende forslag til vedtagelse op.
Det lyder således:
Forslag til vedtagelse »Folketinget opfordrer regeringen til at arbejde for en ambitiøs global opfølgning på og gennemførelse af Parisaftalen.
Desuden opfordres regeringen til at arbejde for, at den faciliterende dialog og det globale »stocktake« tilrettelægges således, at der både gøres status over den globale reduktionsindsats og fokuseres på iværksættelse af konkrete klimaløsninger.
Det skal gerne inspirere andre lande i udarbejdelsen af deres klimamål og på sigt øge den globale klimaindsats.
Regeringen bør ligeledes have fokus på at fremvise konkrete omkostningseffektive klimavenlige løsninger i bilateralt og multilateralt samarbejde.
Det indebærer, at EU hurtigst muligt bør vedtage de lovforslag, der skal sikre indfrielse af EU's indmeldte mål under Parisaftalen på mindst 40 pct. drivhusgasreduktion i 2030 i forhold til 1990, og sikre, at lovgivningen indrettes, så EU i fremtiden kan opdatere sit bidrag til Parisaftalen.«
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-04-18:
Jeg er jo meget glad for det, ordføreren siger, om, at mål selvfølgelig skal ledsages af handling, og at mål ikke er noget værd, hvis de ikke bliver fulgt op.
Man kan godt regne sig frem til, hvad målet for EU skal være i 2030, hvis EU skal løfte sin del af den globale byrde med at leve op til Parisaftalens mål.
Vi kan også godt regne os frem til, hvad Danmarks andel så skal være.
Så hvis man skal tage ordførerens ord for pålydende, må Venstre jo også bakke op om de helt konkrete målsætninger, som vi kan regne os frem til – baseret på Parisaftalens mål og baseret på det resterende CO2-budget, der så er tilbage, hvis vi skal nå 2-gradersmålsætningen.
Kan ordføreren følge mig i det?
Thomas Danielsen (V), 2017-04-18:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan godt følge ordførerens omsorg og bekymring.
Men det er sådan, at hvis vi allerede nu begynder at diskutere nye målsætninger og nye vedtagelser i EU-regi, inden vi har vores nuværende målsætning på plads rent lovgivningsmæssigt, så vil Venstres frygt være, at man bare skubber de vedtagelser, som vi har travlt med at få slået søm i nu.
Derfor tror jeg ikke, man fremmer nogen grøn omstilling ved allerede nu – inden man har styr på, hvordan de målsætninger, vi allerede har vedtaget, skal udmøntes – at begynde at tale om nye målsætninger.
Så det vil ikke være hensigtsmæssigt allerede nu af omsorg og bekymring at begynde at tale om nye målsætninger i EU-regi og udskyde de målsætninger, vi egentlig allerede har talt om, inden der er styr på dem.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-04-18:
Altså, jeg ved ikke, om det er omsorg.
Jeg nævner et regnestykke, som konkretiserer det, som ordføreren fremfører fra Folketingets talerstol.
Hvad er konsekvenserne af det standpunkt, som ordføreren giver udtryk for?
Det kan man regne ud.
Der er et CO2-budget, og det kan man fordele på alle verdens lande.
Så ved man, hvilke målsætninger vi skal pejle efter.
Det er relativt enkelt.
De her tal er selvfølgelig forbundet med store usikkerheder.
Målsætningen burde være højere.
Vi burde reducere mere.
Så jeg synes, at hvis man mener det alvorligt, at Parisaftalens mål skal ledsages af handling, så bliver man nødt til at forholde sig til de helt konkrete regnestykker, der foreligger.
Thomas Danielsen (V), 2017-04-18:
Jamen jeg tror, jeg har forstået ordførerens spørgsmål, men det er muligt, at ordføreren ikke forstod mit svar.
Det er jo sådan, at fra Folketingets side kan vi ikke beslutte, hvilke mål og krav man skal leve op til i resten af EU, og derfor vil det være at forsinke beslutningsprocesserne, hvis vi allerede nu begynder at drøfte nye målsætninger, inden vi har udmøntet, hvad vi allerede i dag har aftalt.
Christian Poll (ALT), 2017-04-18:
Jeg vil gerne lige nævne den artikel fra Børsen her til morgen, som jeg også nævnte tidligere i debatten, hvor man altså har lavet en opgørelse, der viser, at 98 pct. af det, der kaldes venture- og vækstkapital til energiteknologi, er faldet væk siden finanskrisen og siden 2009.
Det, som også fremgår lidt af artiklen her, er, at den type grønne projekter, som er dem, vi har rigtig meget brug for, måske er på vej andre steder hen.
Og er dansk erhvervsliv så gearet til at blive ved med at have en førerposition, som vi trods alt har haft på nogle områder i en årrække, eller er det ved at falde væk? Hvad tænker ordføreren der skal til, for at vi kan videreføre vores førerposition og måske også skalere den videre op til EU og på den måde gå foran, både Danmark i EU og EU i verden?
Hvad skal der til?
Mette Abildgaard (KF), 2017-04-18:
Jeg kan sådan set godt dele, at det er den her grønne optimisme og tro på teknologi, der skal gøre forskellen.
Men så vil jeg egentlig bare høre ordføreren, om ordføreren så vil være villig til sammen med mig at kæmpe for, at der bliver brugt flere penge på EUDP-forskningsmidler, når vi næste gang skal lave en finanslov.
For det er jo virkelig noget af det, der driver teknologiudviklingen.
Mikkel Dencker (DF), 2017-04-18:
Jamen jeg er optimist.
Men jeg vil også sige, at nu lyder det jo tit, som om jorden går under om 50 år, når man hører venstrefløjen tale om klimapolitik.
Det tror jeg er det der vil ske.
Og det er jo sådan set det, som er kernen i al klimadebat og klimadiskussion – nemlig den problematik, at fossil brændsel har været billigere end grøn.
Hvis det konkurrenceforhold bliver vendt på hovedet, løser tingene jo sig selv hen ad vejen.
Nu så vi jo bare i sidste uge og også sidste år, hvor meget billigere grøn energi lige pludselig er blevet.
Christian Poll (ALT), 2017-04-18:
Jeg deler ordførerens glæde over, at elproduktion fra havvind nu lader til at blive så billig, at den kan køre uden støtte.
Det er jo en stor glæde for os alle.
Men vi har stadig væk brug for at sætte nogle mål.
Og som jeg nævnte i min tale, er EU's mål om at reducere udledningen fastsat for 10 år siden og baseret på, at vi har et mål om 2 grader.
Nu er der jo et mål i Parisaftalen om 1,5 grader.
Derfor er der behov for at skærpe de her mål.
Vil ordførerens parti være med til at presse på for, at målene i EU bliver skærpet så hurtigt som muligt?
Mikkel Dencker (DF), 2017-04-18:
Altså, vi er jo, som jeg nævnte, godt tilfredse med, at Parisaftalen er kommet.
Vi mener, at vi – både som Danmark og som EU, som vi også indgår i – skal leve op til de ting, som er aftalt.
Men som jeg også nævnte, mener vi jo, at den teknologiske udvikling vil bringe os et rigtig godt stykke ad vejen, og vi vil godt lige se tiden an et stykke tid, før vi begynder at konkludere, om der er anledning til flere initiativer end at overholde de ting, som vi allerede har lovet vores omgivelser at vi gør.
For hvis grøn energi bliver det naturlige førstevalg både i Danmark, men også alle andre steder, er det jo den vej, vi kører, og det er den måde, CO2-udledningen nedbringes og med tiden næsten forsvinder på.
Christian Poll (ALT), 2017-04-18:
Jeg frafalder.
Thomas Danielsen (V), 2017-04-18:
Tak for spørgsmålet.
Man kan sige, at det også ligger lidt uden for forespørgselsdebattens spørgsmål.
Men jeg vil skynde mig at få den læst, når nu jeg kommer op på mit kontor.
Så jeg har lidt svært ved at svare på ordførerens spørgsmål – præcis i forhold til den her omtalte artikel.
Mikkel Dencker (DF), 2017-04-18:
Jeg anerkender fuldt ud, at eksempelvis dansk vindmølleindustri har skabt rigtig mange arbejdspladser – at de udbud og den støtte, vi har haft, til grøn energi har skabt mange arbejdspladser.
Det kan man glæde sig over både på vegne af de eksportindtægter, der har været, og selvfølgelig på vegne af alle de mennesker, der har fået deres brød på den måde.
Jeg vil bare sige, at når man støtter en erhvervssektor massivt med offentlige kroner, er det klart, at der bliver skabt arbejdspladser.
Det gør der altid.
Det gør der også, hvis vi siger, at vi ønsker at få et bageri på hvert gadehjørne, og så støtter vi bagerierne på den måde.
Men det er glædeligt for alle dem, der har haft deres levebrød på den måde, og det er glædeligt med de eksportindtægter, der har været, og at der er kommet noget godt ud af støtten.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-04-18:
Men kan ordføreren så ikke også anerkende, at vi kan få endnu mere ud af den grønne omstilling, at det kan svare sig at blive ved med at gøre sig umage og være forrest?
Vi har ikke fastsat et ambitiøst 2030-mål; vi har ikke lavet en forpligtende klimaplan endnu.
Og det er så vigtigt, at vi fastholder den førerposition, hvis vi også vil være dem, der skaber fremtidens arbejdspladser inden for de her for hele verden ekstremt essentielle og vigtige sektorer.
Mikkel Dencker (DF), 2017-04-18:
Jeg mener jo sådan set ikke, at vi mister momentum på nogen måde.
Jeg mener tværtimod, at den grønne teknologi kulminerer.
Det var vel i sidste uge, det kom frem, at der kan opføres havvindmølleparker uden nogen støtte.
Det synes jeg da er en milepæl.
Det har vi ikke oplevet før.
Tidligere har man skullet støtte med ret store beløb pr. produceret kilowatt-time.
Det er så åbenbart slut nu, så det er da en vigtig milepæl.
Det er en kulmination på den teknologiudvikling, der har været.
Og jeg håber da, at teknologiudviklingen kommer endnu videre.
Mette Abildgaard (KF), 2017-04-18:
Tak for det.
Ofte, når man diskuterer klimapolitik, har det hele sådan en lidt trist klang og er lidt pessimistisk om fremtiden.
Der synes jeg jo egentlig, at ordførerens tale udmærkede sig ved at være i den anden boldgade forstået på den måde, at ordføreren sagde, at han ikke mente, det var den store byrde, der skulle fordeles, fordi den teknologiske udvikling ville gøre, at det meste ville blive opnået af sig selv.
Men det kan bare godt bekymre mig lidt, hvad ordføreren hænger den optimisme i.
Man skal jo egentlig sjældent klage over optimisme, for det er ikke længe siden, at et meget stort antal forskere var ude at sige, at de nærmest var ved at opgive målet om de 2 pct., fordi de sådan set ikke så det som realistisk at nå det på baggrund af den måde, nationerne handlede på.
Så jeg undrer mig bare: Når nu så mange af landets klimaforskere er pessimistiske i forhold til at nå den her 2-procentsmålsætning, hvordan kan det så være, at Dansk Folkepartis ordfører er så optimistisk, når jeg omvendt ikke fornemmer den store vilje til sådan yderligere initiativer?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-04-18:
Tak for det.
Jeg hæftede mig ved ordførerens udtalelse om, at andre lande indirekte har lukreret på vores arbejde med den grønne omstilling.
Anerkender ordføreren, at når nu vi ved, at hele verden skal igennem en grøn omstilling til vedvarende energi, til nye teknologier, så er der en fordel i at være blandt de lande, der går foran, der udvikler teknologierne, der viser, at det kan lade sig gøre – i forhold til at skabe arbejdspladser, i forhold til at tage nogle initiativer, der vil gavne vores egen økonomi og vores egen position i den internationale økonomi i verden?
Er det et billede, som ordføreren anerkender?
Thomas Danielsen (V), 2017-04-18:
Der er ikke så meget på det område, som bare er til at bekræfte, for det er et meget bredt område, når vi taler om hele Danmarks energipolitik.
Men der er ingen tvivl om, tror jeg, at man skal til at revurdere den måde, man tænker energiinvesteringer på, fra at man måler grøn succes i, hvor mange vindmøller man kan give tilskud til at sætte op – eller solcelleparker, eller hvad ved jeg – til måske i højere grad at se på, hvad det er, der adfærdsregulerer på en sådan måde, at man ikke bruger den vedvarende elektricitet, som vi jo i dag producerer i høj grad.
Altså, i 2020 forventer vi at 80 pct. af vores elforbrug vil være fra en vedvarende kilde.
Derfor tror jeg, at vi i langt højere grad skal til at skele til, hvilke afgifter vi har på vores teknologier.
Det betyder, at vi kommer til at diskutere, om vi skal fjerne nogle flere afgifter på elektricitet, hvis det er det, man gerne vil adfærdsregulere hen imod.
Det var sådan set også det, som miljøkommissionen anbefalede.
Sanne Bjørn (RV), 2017-04-18:
Et af de områder, hvor man jo især kan adfærdsregulere, er bilparken.
Og det har vi jo så i dag lavet en aftale om, bl.a. om at sikre elbiler.
Det er et af de steder, hvor man de facto kan anvende den strøm om natten, som er i overskud.
Så kunne vi ikke aftale, og vil ordføreren ikke anerkende, at det er fantastisk vigtigt, at vi tager de lavthængende frugter, også selv om de er dyrere?
Thomas Danielsen (V), 2017-04-18:
Altså, jeg tror ikke på den sammenhæng, at man kan sige, at de lavest hængende frugter er de dyreste.
Det plejer at være de billigste løsninger, der er de lavest hængende frugter.
Men der er en vigtig pointe i, at vi har en stor udfordring i forhold til transportsektoren.
Det er også derfor, den nuværende regering allerede er gået videre end den tidligere regering på det her område, fordi den ikkekvotebelagte sektor er og vil forblive en stor udfordring for os.
Så det har høj prioritet med den ikkekvotebelagte sektor, altså transportsektoren.
Christian Poll (ALT), 2017-04-18:
Tak for det.
EU's mål er jo vedtaget for 10 år siden og baseret på den viden, der var dengang.
Vil ordføreren ikke give mig ret i, at der er et behov for at revidere de mål hurtigst muligt, fordi vi jo i Parisaftalen ikke bare skal søge at nå 2 grader, men skal søge at nå 1½ grad, og i øvrigt har fået ny viden, siden målene er fastsat?
Carsten Bach (LA), 2017-04-18:
Jeg tænker, som jeg også gav udtryk for i min ordførertale, at vi først og fremmest skal fokusere på det, der er meldt ind, og det, der er aftalt, både i EU-sammenhæng og i en større international sammenhæng, og få lovgivningen på plads og i EU-sammenhæng komme frem til, at vi alle sammen er på omgangshøjde, og at vi som EU samlet kan stå som det gode eksempel, der er blevet omtalt flere gange, over for resten af verden, sådan at den resterende del af det globale samfund kan følge EU's gode eksempel og også få lavet lovindgreb osv. og få foretaget de nødvendige ændringer, der skal til for at nå de mål, de respektive enkelte nationer har meldt ind.
Christian Poll (ALT), 2017-04-18:
Det kan jeg selvfølgelig godt forstå.
Artiklen handler jo bare om, at der er vigende ønsker på grund af politisk usikkerhed i forbindelse med at investere i grøn energiteknologi, og der er måske brug for større stabilitet omkring de her emner.
Det er det, vi har brug for.
Jeg tænker bare, at det, der måske er vigtigt i den sammenhæng, er at finde ud af, hvad man vil gøre i Danmark for at blive ved med at kunne tiltrække den slags teknologier og give dem det boost, der skal til, for på den måde at blive ved med at gå foran.
Sanne Bjørn (RV), 2017-04-18:
Tak for det.
Det er bare rigtig dejligt at høre, at Venstre har nogle ambitioner på det her område.
Jeg skal bare sådan her komme med et helt kort spørgsmål – for nu hørte jeg jo også det forslag til vedtagelse, som ordføreren læste op: Er det ikke korrekt, at det kan betyde, at man må bruge nogle væsentlige investeringer – også fra statens side – på kort sigt for at sikre, at man gavner klimaet på lang sigt?
Det er jo det, man har set med hele strategien for vores grønne omstilling og det, at vi fik førerpositionen: Vi turde satse, og vi turde lægge penge i det – særlig fordi virksomhederne har brug for sikkerhed for de investeringer, de foretager.
Kan ordføreren ikke bare bekræfte, at det er nødvendigt, at man laver investeringer på kort sigt for at få gevinsten på lang sigt?
Thomas Danielsen (V), 2017-04-18:
Jeg er enig i vigtigheden af, at vi fortsat er foregangsland, og at vi bevarer vores førerposition.
Og det er jo derfor, jeg glæder mig meget over, at vi har haft en regering, som har været så ambitiøs på det grønne område, som den har været, netop med den grundlæggende holdning, at vi skal sikre så meget grøn omstilling for pengene som overhovedet muligt.
Og det betyder jo, at vi har haft meget fokus på at tage nogle svære skridt og så på at gøre det forberedende arbejde til nogle fremtidige skridt.
Det vil sige, at vi har nedsat en energikommission, og vi afventer dens arbejde.
Vi har en tilskuds- og afgiftsanalyse på vej.
Der laver vi de langsigtede aftaler for 2020-2030.
Jeg skynder mig lige afslutningsvis at sige til ordføreren
spørgsmål – undskyld, formand – i forhold til den kortsigtede del
nu kom jeg lige fra det, det beklager jeg.
Undskyld.
Vi har en meget klar lovgivning på området, og man må jo nok også sige, at det er meget geografisk bestemt, hvor der er en folkelig modstand mod diverse teknologiløsninger.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi fra Christiansborgs side ikke går ind og dikterer, hvad der er tilladt ude i de enkelte kommuner.
Så hvis man ude i et område gerne vil have vindmølleparker på land, mener vi, at det er kommunalbestyrelsens opgave at træffe disse beslutninger.
Det vigtigste for os er, at vi får så meget billig energi som overhovedet muligt, og der tror jeg faktisk også på, at landvind i fremtiden vil være billigere end havvind.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-18:
Venstres omsorg for klimaet lyder helt kampagnesloganagtigt.
Det lyder i hvert fald rigtig rart.
Hr. Thomas Danielsen nævner jo også alle de her ting, som Venstre har gjort for klimaet, nemlig de ting, der er blevet sat i gang.
Men jeg er bare interesseret i at høre om, hvor i løbet af de knap 2 år, som Venstre har siddet i regering, først alene og nu med Konservative og Liberal Alliance, ordføreren synes at regeringen er gået længere, altså i resultater, end f.eks. den foregående regering – bare for at sammenligne.
For så har vi noget konkret at tale ud fra.
Thomas Danielsen (V), 2017-04-18:
Det er et særdeles godt spørgsmål.
Der, hvor den her regering helt konkret er gået længere med henblik på at fortrænge CO2-udledningen, er f.eks. i forhold til iblandingskravet til transportsektoren.
Helt konkret handler det om, at vi har gjort et af de største grønne fremskridt i nyere tid, i og med at hele Folketinget italesætter ønsket om at sikre en øget elektrificering og gør det mere attraktivt at bruge el til transport og varme osv.
Derfor er vi jo netop gået den vej og har gjort det billigere at tanke sin elbil, gjort det billigere at opvarme sit hus med elektricitet, altså alt det, som hele Folketinget faktisk er enige om, men som det koster utrolig mange penge at sikre
bliver gjort mere attraktivt
Derfor ønsker vi sådan set at fortsætte samarbejdet med resten af Folketinget og forhåbentlig en bred energiforligskreds fra 2020 til 2030.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-18:
Jeg tror, det er rigtigt, at der er et bredt ønske i Folketinget om en grøn omstilling, men jeg tror, der er forskel på, hvor hurtigt og hvor langt man vil gå, og hvad man prioriterer at bruge pengene på.
Et konkret eksempel er, at regeringen prioriterede at bruge en kvart milliard på at gøre benzinbiler dyrere, samtidig med at man indførte afgifter på elbiler.
Nu tager jeg bare elbiler som et helt konkret eksempel, fordi ordføreren jo helt rigtigt selv sagde, at elektrificering af transportområdet er rigtig, rigtig vigtigt.
Nu kan vi se i dag, at der er indgået en lille aftale vedrørende de 5.000 elbiler, og indtil da holder man afgifterne i ro.
Men er 5.000 elbiler ikke det samme, som der bliver solgt på en uge af benzinbiler?
Det er bare for at fortsætte det her konkrete eksempel.
Mikkel Dencker (DF), 2017-04-18:
Jeg har også et spørgsmål til hr. Thomas Danielsen, og det er lidt i tråd med det, jeg også spurgte hr. Jens Joel om, nemlig om de her udbud af havvind i Tyskland, som netop har givet et resultat, der har indebåret, at der ikke ydes støtte til opstillerne.
Hvilke konsekvenser mener Venstre det skal have for dansk energipolitik?
Er Venstre enig i det?
I Dansk Folkeparti er vi helt enige med Venstre i, at vi gerne vil have et teknologineutralt udbud, sådan at eksempelvis solenergi kan konkurrere med energi fra vindmøller, så vi får den billigst mulige forsyning med energi.
Så langt er vi enige.
Men når vi nu har teknologi, som kan producere strøm uden tilskud, og når vi har vindmøller, der kan køre på havet, hvor de ikke generer mennesker, skal vi så ikke droppe at sætte vindmøller op på steder, hvor de generer mennesker?
Thomas Danielsen (V), 2017-04-18:
Det der meget konkrete spørgsmål til sidst kan jeg ikke svare på, altså hvor mange benzindrevne biler der bliver solgt på en uge.
Men det er rigtigt, at vi har lavet en korrektion af afgiften på elbiler.
Den er ikke på niveau med benzindrevne og dieseldrevne biler, men der er lavet en bred aftale på afgiftsdelen.
Til gengæld har er vi så begyndt indfasningen af den afgift, man betaler for at tanke sin elbil.
Vi må jo bare sige, at Folketinget har haft et klart ønske om at fremme brugen af elbiler, eftersom man afgiftsfritog elbilerne.
Det er også nogle af de diskussioner, vi skal have, når vi skal forhandle energiaftale.
Det vil være et virkelig positivt fremskridt.
Nej, det er Venstre ikke enig i.
Det er sådan, at vi har en ambition om i fremtiden at sikre vores grønne omstillingstiltag i form af en højere grad af udbud, og det vil sige gerne teknologineutrale udbud, således at vi altså ikke bare beslutter, at det, når vi skal have mere vedvarende energi, skal ske via havvind.
Det er ikke hensigtsmæssigt.
Vi vil gerne gøre det ad den vej, at vi får så meget grøn omstilling som muligt for pengene, og det vil sige, at de billigste teknologier i højere grad skal vinde frem.
Kaare Dybvad (S), 2017-04-19:
Jeg er i hvert fald blevet bekendt med en skrivelse fra Boligselskabernes Landsforening, BL, hvor de ønsker sig at være med i Digital Post, og som jeg læser deres perspektiv her, kan man ikke benytte det fuldt ud.
Men det, som ministeren siger nu, er altså, at hvis man ikke kan benytte digital post og ønsker det – selvfølgelig med de undtagelser, som allerede er nævnt, og at der er folk, der heller ikke har lyst til at bruge digital post – så skal boligorganisationerne have mulighed for det.
Ja, det bliver jo mere og mere aktuelt i takt med udviklingen i postvæsenet, må man sige, og som jeg har forstået det, er der i hvert fald nogle områder, hvor det ikke er muligt i dag.
Og jeg synes jo – selvfølgelig med alle de undtagelser, der er for ældre mennesker og andre, som ikke ønsker at få digital post – at det sådan som demokratisk styret organisation er meget rimeligt, at man kan vedtage de her muligheder og også deltage i den her digitale postordning, som man ikke har adgang til nu.
Så det vil egentlig også være en opfordring til ministeren til at sørge for at gøre det så nemt som muligt for de almene boligorganisationer i den her sammenhæng.