runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lise Bech (DF), 2018-03-16:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti støtter selvfølgelig den her lovændring, for vi har selv været fortalere for en opstramning over for de der såkaldte brodne kar.
Det her lovforslag har til formål at indføre hjemmel til, at der kan pålægges administrative tvangsbøder, at der kan nedlægges forbud mod fortsat drift, og at man kan fordoble bødestørrelsen for overtrædelse af fødevarelovgivningen begået af det, vi kalder brodne kar, altså virksomheder med dårlig regelefterlevelse.
Den styrkede indsats mod brodne kar, som blev besluttet med fødevareforlig III, har været ganske effektiv, men en lille gruppe har vist sig ikke at have viljen til at rette op på forholdene i virksomheden.
Den adfærd går ud over alle de virksomheder, der overholder fødevarelovgivningen, ligesom den også går ud over forbrugerne; dårlig hygiejne i virksomhederne kan gøre kunderne syge, og det kan f.eks. være salmonellaforgiftning.
Det skal nu være muligt, at der i en periode på op til 6 måneder kan nedlægges forbud mod fortsat drift.
Desuden bliver det muligt, at ministeren i tilknytning til et forbud kan nedlægge et forbud mod, at den ansvarlige for virksomheden kan udføre en eller flere fødevareaktiviteter, forbud mod, at den pågældende kan registrere en ny eller få autoriseret en ny fødevarevirksomhed i en tilsvarende periode.
Dette vil udelukkende forekomme i de heldigvis få tilfælde, hvor en virksomhed igen og igen sætter fødevaresikkerheden på spil og overtræder fødevarelovgivningen på det groveste.
Med det her får Fødevarestyrelsen nye muligheder over for de virksomheder, der ikke har viljen til at rette op, og forhåbentlig vil det have en præventiv virkning.
Afslutningsvis vil jeg bare lige sige – som jeg sagde til ministeren tidligere på ugen – at vi skal se, om vi kan stramme ordlyden i lovforslaget.
For i flere høringssvar udtrykkes der bekymring over udtrykket brodne kar.
De er bange for, at mange flere end de grove tilfælde, altså dem, som vi ønsker at ramme med det her lovforslag, risikerer at ende i kategorien brodne kar for mindre forseelser, og det er selvfølgelig ikke hensigten.
Så derfor skal vi kigge på det i den videre behandling.
Men Dansk Folkeparti støtter det selvfølgelig.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-03-16:
Og tak til ordførerne for deres bemærkninger til lovforslaget.
Lovforslaget er en udmøntning af den beslutning, som vi har truffet i energiforligskredsen, om at konvertere solcellepuljen for 2017 til et solcelleudbud.
Vi havde som bekendt helst set, at midlerne fra solcellepuljen for 2017 var indgået i finansieringen af VE-støttemodellen for 2018 og 2019, men det var der ikke opbakning til i energiforligskredsen.
Med udbudsformen sikrer vi en mere effektiv udnyttelse af støtten, så vi kan få mere grøn energi for pengene.
Loven bliver sat i kraft, så snart ordningen er anmeldt til Europa-Kommissionen.
Jeg er glad for den interesse, der er udtrykt for lovforslaget her i Tinget i dag, og jeg ser frem til at fortsætte drøftelserne om lovforslagets enkelte elementer i Energi-, Forsynings- og Klimaudvalget.
Med disse bemærkninger vil jeg anmode om en velvillig behandling af lovforslaget.
Simon Kollerup (S), 2018-03-16:
Danmark har en god og lang tradition for høj fødevaresikkerhed og kvalitet i vores fødevarer.
Det er det, der gør, at vi sikkert kan gå på restaurant med familien uden at være bekymrede for vores helbred, eller at vi kan købe ind i supermarkedet med visheden om, at hygiejnen er i top.
Det viser sig særlig ved, at over 80 pct. af alle fødevarekontroller i 2017 ikke fik en anmærkning, hvilket betyder, at størstedelen af de danske fødevareproducenter lever op til lovgivningen og leverer et sikkert produkt til forbrugere.
Det er vigtigt, at vi fortsat kan sikre den kvalitet hos producenterne.
Når over 80 pct. af producenterne leverer et godt produkt, betyder det desværre også, at der er en lille kerne af producenter, som fortsat skal arbejde på at forbedre hygiejnen og sikkerheden i deres produkter.
Ved knap 14 pct. af kontrollerne i 2017 blev der givet anmærkninger, hvilket betyder, at producenterne har forhold i produktionen, som skal forbedres.
I mange tilfælde betyder anmærkningen, at producenten skal forbedre sin håndtering af fødevarer og igen kan få en glad smiley ved den næste kontrol.
Men der er desværre også en gruppe af hårdkogte – jeg kunne have lyst til at kalde dem fødevaresnyltere – som ikke vil indordne sig under den lovgivning, der sikrer den høje sikkerhed og den gode kvalitet.
I alt for mange år har de kunnet indregne bøder og sanktioner i deres almindelige driftsomkostninger, og dermed har kontrollen ikke haft den forventede effekt på deres håndtering af fødevarer.
Det kan vi selvfølgelig ikke acceptere.
Derfor er jeg også glad for, at ministeren nu på opfordring fra bl.a. Socialdemokratiet i fødevareforligskredsen har taget initiativ til, at vi kan få ryddet op i de brodne kar, så butikkerne ikke bare kan indregne deres bødeomkostninger i de samlede omkostninger på driften.
Med det her lovforslag giver vi nu myndighederne de nødvendige værktøjer, man kunne næsten fristes til at sige våben, til at sanktionere de virksomheder, der gang på gang modsætter sig de retningslinjer, vi i Danmark har for en god og sikker fødevarehåndtering.
Lovforslaget sikrer, at virksomheder, der har fået anmærkninger i flere kontroller, kan sanktioneres med tvangsbøder, højere bødetakster, og at det i sidste ende kan udløse en virksomhedskarantæne.
Det er den hårdeste sanktion, en virksomhed kan blive ramt af, hvilket forhåbentlig vil få den her lille kerne af fødevareområdets hårdkogte vaneforbrydere til at leve op til de gældende regler og love.
Det skylder vi både forbrugerne og sådan set også de virksomheder, som sagtens kan finde ud af at overholde de regler, vi har i Danmark.
Så jeg håber, vi med den her lovændring kan komme de brodne kar til livs, da det for det første ikke er sikkert for forbrugeren, og da det dernæst er aldeles uhørt, at der findes fødevarevirksomheder i Danmark, der kan indregne deres sanktioner og bøder i den almindelige drift.
Så med de bemærkninger skal jeg bare meddele, at Socialdemokratiet selvfølgelig støtter lovforslaget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-03-16:
Nu skal man passe på med at stå her på Folketingets talerstol og udstede hundrede procents garantier, men når vi giver et sådant svar, som vi har givet, om, at det har vi styr på, så kan jeg også garantere for, at der er styr på det, og så gør vi i hvert fald vores absolut yderste for, at der også er det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-03-16:
Der har jeg tidligere fået et svar fra ministeren om, at det har man styr på.
Så jeg vil bare høre, om ministeren er sikker på, at det vil være tilfældet.
Pelle Dragsted (EL), 2018-03-20:
Men her 10 år efter finanskrisen, hvor skatteyderne kom til at stå med en meget, meget stor regning, fordi der ikke var en tilstrækkelig kapitalisering i den danske finanssektor, bør der så ikke – og jeg ved, det her er et kompliceret spørgsmål om, hvilke krav vi stiller til realkreditten, og i sidste ende skal den kapitalisering jo hentes på bidragssatser, medmindre man kunne sætte sine udbytteudbetalinger lidt ned – for os alle sammen her lige være en alarmklokke, der ringer, når Nationalbanken, som jo trods alt har rollen som finansiel vagthund, siger, at det her ikke er godt nok?
Morten Bødskov (S), 2018-03-20:
Jo, selvfølgelig.
Vi følger det hele tiden, og jeg har selv været med til at lave, jeg ved snart ikke, hvor mange bankpakker på det her område, og jeg synes da, det er glædeligt, at Enhedslisten går så meget op i det, som de gør, og jeg håber da også, at der vil være bred støtte til det, som jeg tror vi kommer til at lave fremover på det her område.
Vi følger det hele tiden nøje.
Jeg synes ikke, at der her er noget, som giver anledning til, at vi skal gøre noget ekstraordinært.
Hvis man ser på, hvad vi rent faktisk har lavet gennem de senere år, tror jeg også, hr. Pelle Dragsted vil være enig i, at der er lavet rigtig meget.
Der er sat ny lovgivning i søen, endda så meget, at nogen, som i øvrigt måske i starten har været lidt skeptisk over for den her lovgivning, synes, at det nu for alvor er for meget.
Det mener Socialdemokratiet ikke, skal jeg hilse og sige, og vi kan sagtens diskutere, om der er behov for yderligere opstramninger for at sikre stabiliteten i den finansielle sektor.
Det er rigtigt nok, at et af de steder, hvor vi så har taget fat – og det er en del af det her lovforslag – er inden for hvidvaskningsområdet, som hr. Pelle Dragsted påpeger, hvor man nu også kan se sager, som gør, at det jo ikke ligefrem er stabilitet, som kommer ud af det her område, hvis det får lov til at løbe løbsk.
Derfor synes vi, det er et meget fornuftigt lovforslag, og at der bliver strammet op på den del også.
Vi synes, vi i en række sammenhænge i øvrigt diskuterer, hvad der skal ske med realkreditten og realkredittens fremtid.
Hr. Pelle Dragsted har jo selv været yderst involveret i spørgsmålet om Nykredit, hvor det i den forbindelse meget har handlet om spørgsmålet om børsnotering eller ej, og hvor der er blevet fundet en model med pensionskasser, som var inde at sikre stabiliteten for Nykredit i fremtiden.
Vi synes ikke, det er noget, som ud over det, der er kommenteret fra ministeriets side, bør give anledning til nogen bekymringer.
Vi synes, det virker ganske fornuftigt.
Pelle Dragsted (EL), 2018-03-20:
Tak for det.
Det her er jo et meget omfangsrigt forslag, og spørgsmålet om hvidvask er sådan set kun et lille hjørne af det.
De skriver bl.a.: »Fastholdelsen af en ikke risikobaseret tilgang til realkreditinstitutters rekapitalisering er i modstrid med udviklingen inden for risikostyring gennem mange år og imod den danske tilgang … Det giver incitamenter til at øge rislkotagningen og øger dermed risikoen for, at staten må træde til og garantere realkreditinstitutterne i en situation, hvor samfundsøkonomien i forvejen er presset.«
Hvad tænker Socialdemokratiet om Nationalbankens ganske kritiske høringssvar i forhold til solvenskravene til danske realkreditinstitutter, og at man sidder dem overhørig?
Morten Bødskov (S), 2018-03-20:
Tak for det, formand.
Det er fuldstændig rigtigt, som det er sagt, at det er et lovforslag, L 184, som vi nu skal behandle, hvis formål er at sikre, at vi bedre kan efterleve reglerne vedrørende et i øvrigt bredt ønske her i Folketinget om en stærkere indsats på hvidvaskområdet blandt de finansielle virksomheder.
Lovforslaget er bl.a. udtryk for en udmøntning af den aftale, som vi lavede her i 2017, som handlede om en styrket indsats på hvidvaskningsområdet i den finansielle sektor.
Derfor er Socialdemokratiets holdning til lovforslaget også meget klar: Vi kan støtte lovforslaget.
Bare for lige at læse forslaget ganske hurtigt op, så skærpes kravene for lederne i den finansielle sektor, således at der skabes et retligt grundlag for at gribe ind over for hvidvaskere og ledende medarbejdere, der ikke lever op til det ansvar, som de måtte have i den finansielle sektor.
Det er de såkaldte fit og proper-regler, som er regler for hæderlighed og egnethed i den finansielle sektor.
Der sikres endvidere mulighed for i yderste konsekvens at inddrage finansielle virksomheders tilladelse til at drive egentlig finansiel virksomhed.
Det har til formål at styrke gennemsigtigheden og stabiliteten på det finansielle marked samt også internt i de finansielle virksomheder.
Finanstilsynet får også øgede beføjelser med lovforslaget.
Det synes Socialdemokratiet også er ganske fornuftigt.
Det vedrører bl.a. krav om meddelelsespligt til Finanstilsynet for eksterne revisorer, som opdager bekymrende forhold i en finansiel virksomhed.
Bl.a. får Finanstilsynet også nu muligheder for at gribe tidligere ind over for det, der er i lovforslaget er defineret som nødlidende virksomheder.
Nu skal man så kunne gribe ind over for virksomheder, som er det, der er beskrevet som forventelig nødlidende, tidligere end normalt og eksisterende i dag.
Alt i alt et udmærket lovforslag, som er udtryk for en stor, bred aftale, som vi har lavet her i Folketinget, om en skærpet indsats over for hvidvask i den finansielle sektor.
Det støtter Socialdemokratiet, og jeg skulle sige fra Det Radikale Venstres ordfører, hr. Martin Lidegaard, at Det Radikale Venstre også støtter forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-03-20:
Tak for det, og tak til ordførerne for deres gode bemærkninger.
Det lovforslag, som vi behandler i dag, har til formål at styrke grundlaget for, at der bliver etableret flere ruter og flere daglige afgange til og fra Danmark og internt i Danmark.
Det øger Danmarks nationale og internationale tilgængelighed til gavn for den økonomiske vækst, beskæftigelsen og sammenhængskraften mellem landsdelene.
Med lovforslaget foreslås gennemført en række konkrete initiativer, som udspringer af regeringens luftfartsstrategi, og som kræver justering af gældende regler i lov om luftfart.
Af konkrete initiativer, der foreslås gennemført, kan nævnes servicemål for ventetiden i sikkerhedskontrollen, således at situationer med lang og uforudsigelig ventetid undgås; oplysningspligt, så Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen bedre kan føre tilsyn med, at lufthavnstakster lever op til EU-reglernes krav om, at disse skal være omkostningsrelaterede; mulighed for efterregulering af lufthavnstaksterne, hvis de skønnede indtægter og omkostninger for en flyveplads ved udgangen af en takstperiode konstateres ikke at svare til det, som er beregnet ved fastsættelsen af taksterne.
Alt det her ville efter min mening ikke være nødvendigt, hvis ikke Københavns Lufthavn – og det er jo Københavns Lufthavn, det handler om – var et statsunderstøttet monopol.
Flere har nævnt det her med, at lufthavnen er et monopol, og det er også rigtigt – den er et regionalt monopol i forhold til at tage imod fly og sende fly af sted.
Jeg er egentlig ikke så nervøs for monopoler i sig selv, men jeg er nervøs for de monopoler, som er beskyttet af staten mod konkurrence, og det er Københavns Lufthavn, og det er lufthavne generelt.
Og det er der naturlige grunde til, men staten kan ikke acceptere, at enhver virksomhed etablerer en ny lufthavn et hvilket som helst sted i Danmark.
Der er simpelt hen for mange gener forbundet med lufthavne af støjmæssig karakter, miljømæssig karakter, luftfartsikkerhedsmæssig karakter.
Og alt det gør, at der er en meget striks regulering, som gør, at Københavns Lufthavn aldrig, uanset hvor dårligt lufthavnen måtte behandle kunder og flyselskaber, vil blive udsat for konkurrence fra en ny lufthavn, der måtte opstå.
Og det er det, der gør det her monopol egnet til – og det er helt nødvendigt – at vi regulerer det, for der kommer ikke konkurrenter, hvis monopolet opfører sig dårligt.
Det er det her lovforslag udtryk for, og det er derfor, det er blevet fremsat.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-03-20:
Så skal hr. Roger Courage Matthisen spørge mere præcist, fordi hr. Roger Courage Matthisen spurgte, om vi havde nogle bud på, hvordan vi reducerer CO2-udledningerne, og der var svaret ja.
Det er et meget præcist svar på et spørgsmål, der blev stillet.
Når man så spørger om, hvilke bud vi har, er det et andet spørgsmål, og det svarer jeg også gerne på.
Der er svaret, at vi går ind for, at vi bruger kvotesystemet.
Og så kan jeg nævne som en enkelt ting, at vi ser meget frem til det kommende energiforlig, som skal laves her snart i Folketinget, som har meget stor betydning for CO2-udledningerne fra Danmarks side.
Ellers tror jeg ikke, at jeg kan nå at nævne mere inden for de 30 sekunder, jeg har.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-03-20:
Ja tak.
Jeg oplevede ikke, at ordføreren svarede.
Ordføreren fik sagt noget om CO2-kvoter, men hele kvoteordningen er jo et objekt for diskussioner om, om det overhovedet fungerer, og om det ikke brød sammen for mange år siden, for det første.
Og for det andet, igen kommer der et økonomisk incitament, som så skulle sige, at det var okay.
Så svaret vil jeg gerne bede om igen.
Hvilke bud har ordføreren på at komme den øgede CO2-belastning med øget flyvning til livs?
Er der nogen kvalificerede bud?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-03-20:
Vi har rigtig mange bud på, hvordan vi bekæmper klimabelastningen.
Vi er også meget optaget af, at vi gør det, og at vi holder CO2-udledningerne nede i verden.
Men vi er jo mere tilhængere af, at vi har CO2-kvoter, og at vi dermed lader reduktionerne finde sted de steder, hvor det bedst kan betale sig, frem for at vi går ind og siger meget målrettet, at nu skal vi forsøge at forhindre en bestemt sektor i at udvikle sig.
Det er simpelt hen ikke økonomisk forsvarligt at bekæmpe, at vi har en god lufthavn i København, som er så afgørende for Danmarks økonomi.
Vi skal selvfølgelig bekæmpe CO2, men vi skal gøre det effektivt, vi skal ikke bare gøre det for at plage os selv.
Brian Mikkelsen (KF), 2018-03-20:
Det her har ikke noget med solvenskrav at gøre.
Det, der lægges op til med lovforslaget, er, at gældsbufferen, som jo er relevant i en afviklingssituation, kan øges for at sikre en troværdig afviklingsplanlægning og dermed også tillid til realkreditten.
Så det, forslaget her handler om, er en gældsbuffer, og det har ikke noget med solvenskrav at gøre, og der er det vigtigt, at den gældsbuffer selvfølgelig er stor og robust nok, sådan at der er en tillid også til instituttet bagefter.
Pelle Dragsted (EL), 2018-03-20:
Tak for det, og tak for ministerens redegørelse.
Når jeg læser regeringens høringsnotat, synes jeg ikke rigtig, man giver et udfyldende svar på det, som der bliver sagt.
For det, Nationalbanken jo skriver, er, at de mener, at det, de kalder fastholdelsen af en ikkerisikobaseret tilgang til realkreditinstitutternes rekapitalisering, er »i modstrid med udviklingen inden for risikostyring gennem mange år og imod den danske tilgang til finansiel regulering, som ellers fremføres i internationale fora.
Det betyder, at det ikke vil være muligt at udarbejde troværdige afviklingsplaner for realkreditinstitutterne.
Et risikobaseret krav vil betyde, at realkreditinstitutter, som generelt yder meget usikre udlån, skal leve op til lavere krav end pengeinstitutter, hvor udlånet ikke er tilsvarende usikkert osv.
Som jeg læser det, er det en løftet pegefinger, man får.
Hvad er regeringens svar til den kritik?
Anders Johansson (KF), 2018-03-20:
Nu er det så fjerde gang, jeg får det samme spørgsmål.
Hvis vi går ind og ændrer på det og gør, som Nationalbanken siger her, jamen så vil det alt andet lige blive dyrere at være boligejer.
Så vil bidragssatserne stige, fordi der vil være et krav om, at de penge, man stiller til rådighed for markedet, skal man have et afkast af.
Så uanset hvordan man vender og drejer det her: Hvis man følger de anbefalinger, vil det blive dyrere at være boligejer, og det har jeg ikke nogen interesse i.
Når vi så samtidig ser, at selv i de hårdeste kriseår, vi havde i 00'erne, klarede de danske realkreditobligationer sig rigtig godt, så ser jeg simpelt hen ikke nogen grund til, at vi skal til at ændre på kapitalkravene.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-03-20:
Jeg tror, vi taler lidt forbi hinanden.
Jeg sagde ikke, at der skulle være 13,6 pct. på realkredit.
Jeg siger, at det er det, aktionærerne får stillet i udsigt af et overskud, der bl.a. er genereret fra realkreditsektoren – noget af det mest sikre, vi har.
Så siger Nationalbanken: For at være helt sikker på solvens vil det kun kræve en del af den profit, som jo er genereret fra boligejerne – at den ikke bliver videreført en til en til aktionærerne, men at man tager noget af den til at sikre nogle solvensniveauer, som Nationalbanken synes er mere sikre.
Anders Johansson (KF), 2018-03-20:
Jeg synes jo, at spørgeren blander tingene lidt sammen.
For fru Lisbeth Bech Poulsen siger, at man får 13 pct. i afkast på realkreditobligationer.
Det er jo bare ikke rigtigt.
Det får man på den egenkapital, man stiller til rådighed som pengeinstitut – uden at jeg kender det eksakte tal.
Men selvfølgelig vil man alt andet lige kræve et højere afkast på den egenkapitalfinansiering, man stiller til rådighed som egenkapitalfinansiering, i modsætning til fremmedfinansiering.
Så spurgte fru Lisbeth Bech Poulsen, om jeg synes, at renten er tilpas på de danske realkreditobligationer.
Altså, det synes jeg jo markedet skal bestemme.
Jeg synes faktisk, at vi har en rigtig god balance i øjeblikket, og det vil jeg være rigtig ked af hvis vi begynder at skulle lave om på.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-03-20:
Det vil jeg gerne forfølge lidt, for er ordføreren ikke enig i, at realkreditobligationer er noget, der ikke burde have et højt afkastkrav på linje med mere risikable investeringer?
Det er det ene – men nu blev det proppet ind i den samme diskussion på linje med alt mulig andet.
Danske Bank har lige holdt generalforsamling og har et afkast på 13,6 pct.
Er det ikke det, man normalt vil kalde overnormal profit, i forhold til at noget af det jo er overskud, der er kommet fra realkreditdelen, og som bliver ført over banken videre ud til aktionærerne.
Det andet er, at man netop kunne leve op til det, som Nationalbanken foreslår, ved bare at lade være med at tage al den profit, der er blevet genereret inden for realkreditsektoren og udbetalt til aktionærerne?
Anders Johansson (KF), 2018-03-20:
Som jeg sagde i mit første svar har jeg selvfølgelig respekt for, at man har en holdning i Nationalbanken til det her.
Men jeg synes jo bare, at erfaringen viser, at det danske realkreditmarked altid har været rigtig, rigtig solidt, og det er rigtig solidt.
Og selv i kriseårene var det stadig væk solidt og klarede sig rigtig godt, og det har rigtig høje ratings rundtomkring.
Så hvis man fører det her, som Nationalbanken foreslår, ud i livet, så vil det bare blive dyrere at være realkreditkunde i Danmark.
Det er min klare overbevisning, og så kan man tale om udbytte og alt muligt andet, men det koster alt andet lige penge at stille kapital til rådighed; så vil man jo bare kræve flere penge ind i bidragssatser.
Og det synes jeg ikke, man skal.
Pelle Dragsted (EL), 2018-03-20:
Det behøver det så ikke.
De udbytter, der er blevet udbetalt i de seneste år, er jo ikke udbytter, der er nødvendige for at tiltrække investorer.
Så selvfølgelig kunne man polstre sig selv, hvis kravene blev stillet,
ligesom man også kan gøre det med den kontracykliske kapitalbuffer, som er på vej – og det vil jeg i øvrigt rose regeringen for – i forhold til de finansielle institutioner. Men Konservative var jo også med til at gennemføre en lang række af de dereguleringer af den finansielle sektor op til finanskrisen, hvilket jo efterfølgende fik kritik for at have været medvirkende til krisen. Og så er det jo sådan lidt nonchalant at sige, at man ikke lytter til statens vagthund, og at det ikke gør ordføreren noget.
Altså, bør man ikke – med den historik, som ordførerens eget parti også har for at bygge op til den krise, der skete sidst – være lidt mere forsigtige?
Anders Johansson (KF), 2018-03-20:
Nej, det er det ikke.
Men jeg synes grundlæggende, at vi har en rigtig solid sektor i Danmark.
I kriseårene så vi jo, hvordan det danske realkreditmarked faktisk klarede sig rigtig godt, og det er et tegn på, at selv når krisen kradser, har vi altså en sektor, som er relativt godt polstret.
Og derfor har jeg også tillid til, at det er tilstrækkeligt.
Vi skal også huske på, at hvis vi går ind og gennemfører strengere krav til polstringen, vil det alt andet lige betyde, at det bliver dyrere at være kunde i realkreditinstitutterne.
Pelle Dragsted (EL), 2018-03-20:
Det er lidt det samme spørgsmål som før.
Nu kender jeg jo Konservative som et parti, som i den grad plejer at have en respekt for de samfundsinstitutioner, som er sat i verden for bl.a. at sørge for, at også vi som politikere ikke kommer til at tage forkerte beslutninger.
Og derfor vil jeg egentlig bare gerne spørge, om det ikke bekymrer ordføreren for Konservative, at Nationalbanken er så kritisk i sit høringssvar – bl.a. i forhold til at man med den her lovgivning ikke i tilstrækkelig grad går ind og sikrer, at danske realkreditinstitutter, der indgår i de her finansielle supermarkeder, altså i større koncerner sammen med banker, ikke er polstret godt nok, og at den måde, man beder dem om at polstre sig på, ikke er risikoafhængig og dermed kan anspore til en risikabel adfærd.