Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-17:
Tak for ordet, formand.
Det her lovforslag indeholder elementer, som vi i SF vil stemme for, og så indeholder det også en meget markant nedsættelse af bundskatten, som vi er klart imod.
Jeg vil derfor med det samme sige, at vi vil foreslå, at det her lovforslag bliver delt op, og vi vil også stille spørgsmål herom.
Men jeg har lært, at man skal starte med det positive først, og det må være det, vi vil stemme for.
Som de foregående talere har været inde på, udmønter lovforslaget de skatteændringer – primært skattelettelser – som jo er en del af finanslovsaftalen.
SF er en del af finanslovsaftalen, og vi vil stemme for en forøgelse af serviceloftet, en forøgelse af befordringsfradraget i yderkommunerne og på øer og så en udskydelse af afgiftsstigningen på elbiler.
Venstres ordfører, hr. Kim Valentin, var også inde på, at det jo må fjerne den her linje om, at det enten er velfærd eller skattelettelser, og det mener jeg ikke at det gør.
Det er sådan, at når man har en bunke penge i statskassen, så kan man prioritere dem på den offentlige velfærd, eller man kan gøre det på skattelettelser.
Når SF stemmer for de her skattelettelser, er det, fordi det er en del af en samlet forhandling, altså at der er indgået et kompromis, og fordi vi i SF ikke kan bestemme selv i en finanslovsforhandling, men det er også, fordi vi mener, at en forøgelse af befordringsfradraget i yderkommuner er et godt forslag, som øger mobiliteten i Danmark og binder landet bedre sammen.
En udskydelse af afgiften på primært elbiler mener vi også er med til at skubbe den grønne omstilling på vej.
Så det er skattelettelser, vi godt kan se os selv i, men det er klart, at de penge kunne være brugt på velfærdssamfundet, og når vi snakker om de store linjer i dansk økonomi, så mener vi, at man bør prioritere vores velfærdssamfund.
Med det sagt vil jeg primært bruge taletiden på lovforslagets sidste element, som vi også allerede har taget hul på, og det, jeg mener er en skæv prioritering, nemlig at regeringen vil nedsætte bundskatten for 710 mio. kr. lige her og nu.
Det er et historisk stort beløb.
Nedsættelsen af bundskatten her er dobbelt så stor som i sidste år.
Den er cirka seks gange så stor som i 2022, og den er mere end ti gange så stor som i 2019.
Hvad er det udtryk for?
Det er udtryk for, at kommunerne har hævet skatterne med et historisk stort beløb.
Det gør de, selv om de ved, at de bliver ramt af hårde sanktioner, og at kommunerne under ét ikke får flere penge af at hæve skatterne, men de gør det, fordi alternativet, de ser ind, er værre, nemlig drastiske nedskæringer i velfærd, som er meget svære at forsvare.
Det er kommuner på tværs af landet og på tværs af det politiske spektrum, som kan se, at finansieringen af velfærden halter, og at der mangler penge til børnehaven, til ældreplejen, til skolen og til de specialtilbud, som flere og flere desværre får brug for.
I mange kommuner er man inde at skære på de helt fundamentale dele af vores velfærdssamfund – ting, som vi alle tager for givet at vi selvfølgelig kan levere i fællesskab.
Når man i Rødovre Kommune har haft timer uden en voksen, altså uden lærer eller vikar i 7., 8. og 9. klasse, i de sidste par måneder, så skærer man på noget, vi alle regner med er en selvfølge i vores velfærdssamfund, nemlig at der i folkeskolen selvfølgelig er voksne.
Vi står med en finansieringskrise i vores velfærdssamfund, og man får ofte indtrykket af, at den finansieringskrise ikke helt har nået Christiansborg, men den har nået kommunerne.
Dér, hvor man hæver skatten, er i 13 af landets kommuner.
Det er i Herning Kommune, hvor man har et Venstreflertal og en Venstreborgmester.
Det er i Gentofte Kommune, hvor der er et konservativt flertal og en konservativ borgmester.
Det er i Frederiksberg Kommune med en socialdemokratisk borgmester, og det er i Solrød Kommune, hvor man har en borgmester fra Liberal Alliance, osv.
Det er på tværs af partiskel.
Jeg vil håbe, at man lytter til det opråb, der er kommet fra kommunerne, men i stedet lyder argumentationen fra regeringens side, at man vil videreføre skattestoppet, og at man synes, det er en fornuftig prioritering at lette bundskatten.
Det er ikke noget, som vi i SF støtter eller historisk har støttet.
Vi mener, at man i stedet burde et anlægge et nedskæringsstop og for de her penge f.eks. rulle alle besparelserne i regionerne væk.
Vi var lidt inde på det før.
Følger det af aftalen om kommunal udligning, at skatterne skal holdes i ro?
Det mener jeg ikke man med aftalen i hånden 4 år efter kan sige at det gør.
Man kan ikke argumentere sagligt for, at når Herning Kommune har fået flere penge i udligning, så skal de også øge skatterne nu.
Det er den omvendte logik, man ville have regnet med der var, nemlig at når nogen mistede penge, ville de umiddelbart hæve skatterne.
På samme måde mener jeg heller ikke, at man har levet op til sin del af aftalen om at understøtte, at kommunerne kan holde indkomstskatten i ro, når man ikke har kompenseret fuldt ud for inflationen, hvilket man jo ikke har.
Det er penge, der stadigvæk mangler i den kommunale økonomi.
Vi står altså med en prioritering af 710 mio. kr., som kunne være brugt på velfærdssamfundet, på regionerne og på sygehusene, men som bliver brugt på skattelettelser og en nedsættelse af bundskatten, og det støtter vi ikke i SF.