Troels Lund Poulsen (V), 2025-05-13:
Tak for det.
Tak for de mange bemærkninger, der har været til lovforslaget her, som jo på mange måder faktisk er en historisk debat og også et historisk lovforslag, som vi forholder os til, ud over at vi jo også står i en historisk alvorlig sikkerhedspolitisk situation.
Søren Søndergaard nævnte det jo faktisk selv, i forhold til hvordan man over tid har ændret holdning til det her spørgsmål.
Så er der selvfølgelig Enhedslisten, der meget fremsynet altid har ment det, men stadig væk også er i stand til at være kritisk i forhold til det lovforslag, vi diskuterer.
Og det er altid godt, for det giver jo en sund skepsis og en skøn debat.
Det, jeg synes er det vigtigste initiativ, der er i lovforslaget, er, at der bliver indført fuld ligestilling mellem kvinder og mænd i forhold til værnepligt.
Jeg genkalder mig, som nogle af ordførerne også nævnte det i debatten her, at der jo sidste år var en meget, meget stor diskussion blandt nogle af de partier, som nu støtter forslaget – og det er jeg rigtig glad for – om forskellen på mænd og kvinder.
Jeg synes, at der med det, der nu er skabt her, er et godt grundlag for at styrke dansk forsvar, et mangfoldigt forsvar, som kan blive bedre rustet til at løse de mange og forskelligartede opgaver, som vi står over for, for dansk forsvar har brug for både mænd og kvinder.
Et andet og også vigtigt initiativ, som styrker dansk forsvar, er genindførelsen af værnepligtige befalingsmænd i form af løjtnanter og sergenter.
Baggrunden er, at det er en forudsætning for at styrke værnepligtsmodellen, at forsvaret får uddannet flere befalingsmænd, der kan uddanne og lede de mange værnepligtige.
Indførelsen af værnepligtige befalingsmænd vil også styrke forsvarets mobiliseringsevne i tilfælde af krig eller krise, hvor befalingsmændene vil udgøre den nødvendige føringsstruktur.
Derudover indeholder lovforslaget også regler, som giver mulighed for at håndtere efterslæbet af værnepligtige, der mangler at komme til Forsvarets Dag på grund af covid-19-pandemien.
Med det her lovforslag vil den her gruppe værnepligtige kunne blive fritaget for at møde op til forsvarets dag, men selvfølgelig uden det ændrer på deres mulighed for at melde sig som frivillige, hvis de ønsker at aftjene værnepligten.
Så synes jeg, der har været nogle rigtig gode synspunkter og også relevante synspunkter i forhold til forsvaret og det billede, som bliver tegnet, og som jo i et eller andet omfang også er rigtigt, med hensyn til hvad vi gør i forhold til kønskrænkende adfærd – det er der flere, der nævner.
Som det jo nok er alle bevidst, har vi også haft flere samråd om det her, hvor mange af de tilstedeværende i salen jo også har deltaget.
Det er jo et direkte svar til Alternativet, der er bekymret for, at alt foregår i et lukket rum, hvor Alternativet ikke kan få adgang.
Der er nultolerance i forsvaret i forhold til kønskrænkende adfærd.
Jeg synes også, at man bliver nødt til at sige for at nuancere den her debat en smule, at en af de udfordringer, vi har i forsvaret, jo også er, at den kønskrænkende adfærd finder sted i en grad, som er ret stor, mellem de værnepligtige.
Det er jo noget af det, som vi bliver nødt til at forholde os til.
Så er der hele diskussionen om, hvad det er, der kommer til at ske, og hvornår det her så er gældende fra.
Der har der ligesom også været nogle misforståelser i debatten, som om at det her nu kommer til at ske i morgen.
Vi giver jo nu med det her lovforslag den fulde ligestilling, men det slår først igennem i 2026, fordi Forsvarets Dag kører med en vis forsinkelse, i forhold til hvornår ens fødselsdag er – bare for at gøre det helt klart.
Der er nogen, der ligesom har fået det indtryk, at det er lige om lidt, når forslaget er vedtaget, at kvinderne så, om man så må sige, står i dansk forsvar.
Heldigvis er der mange kvinder, der i dag er i dansk forsvar, og det er jeg rigtig glad for.
Jeg synes også, at man med relevans skal tage det meget seriøst, hvordan og hvorledes vi sikrer, at kvinder får det rette udstyr og alle de her ting, som er nævnt – det arbejder forsvaret også på.
Så har Søren Søndergaard også været meget optaget af, hvem der har ansvaret for hvad, og det synes jeg også er et relevant spørgsmål.
Det her er jo, om man så må sige, en lov, der sætter nogle andre rammer.
Det er jo forsvarschefen, der har det personalemæssige ansvar i forsvaret, og derfor er det også ham, der har til opgave at sikre, at man opfører sig ordentligt, hvad enten det handler om kønskrænkende adfærd eller andet.
I sidste ende er det jo landets forsvarsminister, der står til ansvar for det, men adspurgt i forhold til, hvordan det er, synes jeg, at det også er vigtigt at nævne.
Derudover tror jeg man må sige, at jeg kun har interesse i, at vi har den størst mulige åbenhed omkring det her spørgsmål.
Jeg møder rigtig, rigtig mange kvinder på min vej i forhold til dem, der gør tjeneste i forsvaret.
De er supersuperdygtige på stort set alle de områder, som man overhovedet kan nævne, hvad enten det er at køre pansret mandskabsvogn eller kampvogn eller sidde i andre stillinger, hvor de så kan gøre tjeneste.
Men man kan ikke negligere det her problem, og det vil jeg heller ikke gøre.
Derfor er den eneste vej til at få en endnu bedre kultur og tage et opgør med nogle af de brodne kar, der er, at have størst mulig åbenhed om det og diskutere det.
Så det er sådan set også bare det, jeg gerne vil nævne her, når det nu har fyldt i den her debat og med rette har fyldt.
For nu tager vi et skridt, som jeg synes på den overordnede politiske klinge er et rigtig, rigtig stort fremskridt for dansk forsvar og også i forhold til ligestilling.