runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Krarup (DF), 2020-10-23:
Nej, ikke mig bekendt, men nu er jeg jo ikke sundhedsordfører.
Det her er en idé, der er opstået på indfødsretsområdet, for at stoppe det hul eller den risiko, der eksisterer på det her område, fordi der er partier, der insisterer på, at man skal have adgang til dispensation, hvis man kan få en lægeerklæring på, at man ikke kan dansk.
Men hvis der er det, må vi tage diskussionen på det tidspunkt.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-10-23:
Tak for det.
Marie Krarup (DF), 2020-10-23:
Jamen jeg er jo dybt uenig i, at konventioner skal bestemme, hvem der skal have statsborgerskab i Danmark.
Det er fuldstændig vanvittigt de steder, hvor det er sådan, og dem skal vi ud af så hurtigt som muligt.
For selvfølgelig skal det ikke være en handicapkonvention eller en statsløsekonvention eller andre verdensfjerne konventioner, der bestemmer, hvem der skal have statsborgerskab i Danmark.
Det er Folketinget, der bestemmer det; det står der i grundloven.
Så selvfølgelig skal det ikke være sådan, og jeg har ingen sympati for, at man automatisk skal få statsborgerskab i Danmark, fordi man har et handicap.
Det hører ingen steder hjemme.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-23:
Men nu har der jo været flere sager, hvor der er faldet dom, i forhold til at vi bryder handicapkonventionen.
Så derfor er det jo i forvejen en temmelig stram lovgivning, hvor man kan sige, at vi faktisk bevæger os på den anden side af konventionerne.
Så igen vil jeg spørge: Handler det her alene om, at vi nu skal gøre det endnu strammere og dermed kunne bringe os endnu mere på kant med konventionerne eller i decideret modstrid med konventionerne?
Marie Krarup (DF), 2020-10-23:
Vi mener, det er et lovforslag, der drejer sig om at sørge for, at der ikke er en genvej til at få statsborgerskab, altså at systemet ikke kan misbruges.
Så vi mener, at det først og fremmest drejer sig om statsborgerskabsområdet og ikke så meget om sundhedsområdet.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-23:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Jeg skal sådan set bare høre, om ordføreren betragter det her lovforslag som noget, vi vedtager af sundhedsfaglige årsager, eller om det her alene skal ses som en form for stramning af udlændingelovgivningen, nemlig ved at gøre det sværere at få dansk statsborgerskab.
Marie Krarup (DF), 2020-10-23:
Tak for ordet.
I Dansk Folkeparti går vi ind for en meget restriktiv tilgang til tildeling af indfødsret, dvs. statsborgerskab.
Statsborgerskabet er nemlig den danske nations inderste forsvarsring, og hvis vi ønsker, at den danske nation skal overleve, skal vi gøre den forsvarsring meget stærk.
Og i Dansk Folkeparti ønsker vi, at den danske nation skal overleve.
Vi er derfor glade for de mange stramninger, der er kommet på indfødsretsområdet, og vi ser gerne langt flere stramninger.
Det foreslår vi gang på gang.
Men der kom en stramning efter en aftale på indfødsretsområdet i 2018, og det drejede sig om, at der skal være mere kontrol med de lægeerklæringer, som kan give folk, som ikke har lært dansk, lettere adgang til indfødsret.
Faktisk er vi i Dansk Folkeparti imod, at man rutinemæssigt giver adgang til dispensation til folk, som ikke kan lære dansk.
Det har så heldigvis ændret sig på det seneste.
Vi kan i hvert fald ikke afvise, at det er blevet brugt på denne måde, fordi vi har haft sager, hvor der var tegn på, at det blev forsøgt misbrugt.
Nu er der oprettet den her mekanisme med Styrelsen for Patientklager, hvor det vil være umådelig vanskeligt at misbruge systemet, og det er klart, at det synes vi er en virkelig, virkelig god idé, og vi synes, det er en selvfølge, at man har sådan nogle systemer, der gør det svært at misbruge systemet, for det har naturligvis en præventiv effekt.
Så derfor støtter vi selvfølgelig lovforslag L 59.
Tak for ordet.
Martin Geertsen (V), 2020-10-23:
Men prøv at høre her: Det at få et dansk statsborgerskab skal altså ikke være nogen enkel sag.
Og jeg synes sådan set helt grundlæggende, at hvis man ønsker at opnå et dansk statsborgerskab, skal det altså være sådan en lidt halvbesværlig vej.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-10-23:
Tak for det.
Det er ikke alle, der skal have en akademisk uddannelse, og erhvervsuddannelserne er fuldt ud lige så vigtige som de akademiske uddannelser, og hvis det her kan være med til at hjælpe til, at unge mennesker kommer på den rette hylde, så er pengene givet godt ud.
Så vi støtter forslaget.
Henrik Dahl (LA), 2020-10-23:
Tak for ordet.
Jeg tror simpelt hen, at jeg er blevet for gammel, eller at jeg har drukket for meget af vandet i Jylland i løbet af mit liv, for vi har hørt flere ordførertaler, der fremstiller det her lovforslag som en sensation på linje med en varig løsning på skattevæsenets problemer eller en retfærdig udligningsordning for kommunerne eller sådan noget, og det synes jeg ikke rigtig lovforslaget kan bære.
Det er et godt, lille, fornuftigt lovforslag, som forbedrer og udvider studievejledningen uden at give anledning til kæmpestore armbevægelser, og eftersom det jo er en udmøntning af en aftale, som vi selv er med i, så bakker vi selvfølgelig lovforslaget op.
Tak for ordet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-10-23:
Sikke en dejlig dag at være i salen og høre en stribe både klare og passionerede taler ikke alene sætte en tyk streg under vigtigheden af vores erhvervsuddannelser, men faktisk også sende et signal til unge over det ganske land om, at det er okay at vakle i sit valg, at det er okay at have brug for vejledning, og at det også er okay at komme til at gå ind ad én dør og bagefter vide, at det faktisk var den anden dør, der passede bedre til ens videre vej frem.
Det, som vi gør med lovforslaget i dag, er at støtte op om de unge mennesker, der er der, altså give dem mulighed for at se den fulde palet af uddannelsesmuligheder derude.
Selv hvis du efter 9. klasse gik ind ad gymnasiedøren og efterfølgende har brug for vejledning til, hvad der er den videre vej frem, så er det klart, at den vejledning, du får, skal vise den fulde palet, også mulighederne på erhvervsuddannelserne, og også de virkelig stærke bud på uddannelser og videre jobmuligheder, der ligger i den del af vores uddannelsessystem.
Det har man ikke kunnet indtil videre, og det har givet en skævhed, og det retter vi nu op på.
Lovforslaget i sig selv gør noget rigtig godt for helheden i vores vejledningsindsats, der, har jeg en opfattelse af, bliver tiltagende vigtig i den her tid, hvor rigtig mange unge melder, at det er svært at træffe valget, og at de langt ind i deres uddannelsesvalg er i tvivl om, om det var det rigtige.
Vi har lige fået en evaluering af et optagesystem, der viser, at man vælger uddannelse på baggrund af nogle lidt skæve faktorer og lægger værdi i noget, der faktisk ikke handler om det, der er det bedste match for en selv, og der er vejledningen fuldstændig afgørende, og selvfølgelig skal den vejledning, man så får, også vise den fulde palet, inklusive de muligheder, der er i vores erhvervsuddannelsessystem.
Så både tak for opbakningen til det her, og tak for en rigtig fin, jeg vil ikke kalde det en debat, for det har jo primært været en lang række af taler, der både har hyldet de mange muligheder, der ligger i erhvervsuddannelserne, men som faktisk også har sendt et klart signal om, at det er okay at have brug for at gå ind ad én dør og bagefter gå ind ad en anden dør, og det skal vi selvfølgelig vejlede og støtte op om bedst muligt.
Bjørn Brandenborg (S), 2020-10-23:
Tak for det.
Covid-19-krisen har allerede tvunget os til at gennemføre mange initiativer for at kunne give virksomheder og institutioner de bedste vilkår for at tilpasse sig og for at ruste sig og komme sikkert igennem krisen uden at skulle gå på kompromis med kvalitet.
Det er det samme, det skal handle om nu.
Fordi de videregående uddannelsesinstitutioner i foråret var hæmmet af nedlukning og restriktioner som følge af covid-19, har akkrediteringsprocesser ikke kunnet gennemføres som planlagt.
Derfor foreslås en midlertidig ændring af lov om akkreditering af videregående uddannelsesinstitutioner, som gør det muligt at forlænge akkrediteringsperioden for videregående uddannelser frem til den 1. juli 2021 med en ikrafttræden fra den 1. december 2020.
På den måde undgår vi, at uddannelsesinstitutioner på Uddannelses- og Forskningsministeriets område mister deres institutionsakkreditering som følge af de iværksatte covid-19-foranstaltninger.
Det er et lovforslag, som heldigvis er blevet meget positivt modtaget af høringsparterne.
Vi har et ansvar for – ligesom vi har i forhold til andre institutioner og andre virksomheder – også at give vores videregående uddannelsesinstitutioner nogle retfærdige rammer at arbejde inden for i kølvandet på covid-19-situationen.
Socialdemokratiet støtter derfor naturligvis det her lovforslag.
Ulla Tørnæs (V), 2020-10-23:
Nu skulle det jo nødig blive en vane, men jeg er faktisk fuldstændig enig med den socialdemokratiske ordfører i hans tale, og så kunne jeg jo sådan set gå ned fra talerstolen.
Men så let slipper hverken hr. Bjørn Brandenborg eller andre.
Så mange tak for ordet, og også tak til ministeren for lovforslaget, som vi har til behandling her.
Jeg synes, det er såre fornuftigt at skabe den nødvendige lovhjemmel til at udskyde institutionsakkreditering ud over den 6-årige periode, der ellers gør sig gældende.
Den fysiske nedlukning af uddannelsesinstitutionerne i foråret har selvfølgelig betydet, at planlagte akkrediteringsprocesser er blevet forsinket og ikke kan gennemføres som planlagt.
Det er institutionerne uden skyld i.
De videregående uddannelsesinstitutioner har som følge af coronakrisen efter Venstres opfattelse løftet en kæmpestor omstillingsopgave i forbindelse med virtuel undervisning, aflæggelse af eksamener på forsvarlig vis og en lang, lang række andre tiltag.
Tiden har været hård, selvfølgelig særlig for de studerende, men tiden har også været vanskelig og udfordrende for underviserne og dermed også institutionerne i sig selv, og det mener jeg at vi også her fra Folketingets side bør anerkende.
Den måde, det er forløbet på til videre, fortjener efter vores opfattelse stor ros, og derfor skal vi selvfølgelig også imødekomme uddannelsessektoren med det, vi nu har mulighed for.
De institutioner, der står over for en ny akkreditering, skal selvfølgelig ikke miste den som følge af coronakrisen.
Så Venstre støtter lovforslaget fuldt ud, og vi er særlig opmærksomme på, at ministeren har indarbejdet en solnedgangsklausul, nemlig den 1. juli 2021, og der håber vi jo alle at verden ser anderledes ud.
Men Venstre kan støtte lovforslaget.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-10-23:
Ja, det er jo en rigtig hyggelig dag.
Der er rigtig meget enighed, og jeg vil erklære mig fuldstændig enig med de to foregående ordførere, for i den her særlige situation og med de særlige udfordringer, der har været ude på uddannelsesinstitutionerne, er det helt åbenlyst, at det ville være totalt malplaceret at holde fast i, at de skal gennemføre nogle akkrediteringer, som de ikke har kunnet forberede sig ordentligt til.
Og jeg er også glad for, at der er sat en solnedgangsklausul til 1. juli ind, for jeg synes, det er optimistisk og dejligt, at vi tror på, det kan lade sig gøre.
Hvis der skulle komme ændringer, er jeg sikker på, at vi mødes herinde igen.
Så for at konkludere vil jeg sige, at det her desværre er et nødvendigt forslag i den tid, vi er i, og Dansk Folkeparti støtter naturligvis forslaget.
Katrine Robsøe (RV), 2020-10-23:
Tak for ordet.
Så vil jeg lave det til fire på stribe.
Jeg er også meget positiv over for lovforslaget; det er grundlæggende fornuftigt i den nuværende situation at give lidt mere tid til akkreditering af vores videregående uddannelsesinstitutioner.
Jeg er også enig i det, som nogle andre har sagt, nemlig at det er en ekstraordinær og svær tid for vores uddannelsesinstitutioner, for vores undervisere og for alle vores studerende, som har skullet agere her under coronanedlukningen i foråret og med restriktioner og regler her i efteråret.
Astrid Carøe (SF), 2020-10-23:
Nu skal man passe på, at man ikke falder på trappen heroppe.
Ja, men lad os tage fem på stribe også.
Corona har også ramt uddannelsesinstitutionerne i hele landet – som så meget andet –
og man har været nødt til at sende 250.000 studerende hjem.
Man har været nødsaget til at målrette og prioritere ressourcerne til de studerende, så de fortsat har kunnet gennemføre deres videregående uddannelse, og det er lykkedes for uddannelsesinstitutionerne på trods af den hurtige nedlukning bl.a. med virtuel undervisning og virtuelle eksamener, som vi også hører fra fru Ulla Tørnæs.
Og selvfølgelig har man ikke som normalt kunnet udføre opgaver relateret til akkreditering, så selvfølgelig er det også helt på sin plads, at vi her forlænger institutionsakkrediteringen som følge af corona.
SF støtter også lovforslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2020-10-23:
Tak på vegne af vores ordfører, Eva Flyvholm, og vi vil – det bliver næsten monotont – sige, at Enhedslisten også støtter en forlængelse med de samme begrundelser.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-10-23:
Det er jo ikke svært at være enig, når det giver mening.
Sådan som vores uddannelsesinstitutioner har været ramt af nedlukning, er det klart, at de ikke skal kunne leve op til de almene krav om akkreditering.
Derfor støtter vi forslaget, som det er fremsat her.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-10-23:
Nye Borgerlige støtter lovforslaget.
Henrik Dahl (LA), 2020-10-23:
Tak for det.
Da jeg var et forholdsvis nyvalgt folketingsmedlem, forklarede formanden mig – han var ikke formand på det tidspunkt – at nogle gange kan man godt blive træt af at lave bemyndigelseslove, og så slår Folketinget i bordet og siger: Nu laver vi en rigtig lov, men så sker der altid det, at den skal ændres på de mest ubelejlige tidspunkter, og så skal man spilde tiden med det.
Det var et godt råd, jeg fik af formanden, for nu får vi det jo illustreret.
Nu skal vi lave den her lov om for at gøre noget, der er totalt fornuftigt, og det bakker vi selvfølgelig op.
Tak for ordet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-10-23:
Tak for det.
Det er nu også meget fint en gang imellem at have nogle dage, hvor vi alle sammen står sammen.
Tak for opbakningen.
Forslaget i sig selv er jo en mindre, teknisk øvelse, og det er der flere af jer, der har været inde på, men jeg har alligevel lyst til at give bagtæppet for lovforslaget et par ord mere med på vejen.
Man kan jo uden at blinke sige, at vi havde en hel sektor på vores uddannelsesområde, der i foråret skulle vende en supertanker.
Det er ganske imponerende, hvordan man på meget kort tid formåede at få det til at virke for 0,25 millioner studerende på vores videregående uddannelser, der var sendt hjem, altså det at kunne mønstre onlineundervisning og nye måder at finde sammen på og få arbejdet til at du, få afviklet forsøg, der ellers skulle foregå i et laboratorium, hjemme i et køkken, og hvad der ellers har været af udfordringer med eksamen og praktikker osv.
Det er imponerende fra de studerendes side, det er imponerende fra vores underviseres side, og det er imponerende fra vores institutioners side.
Og nu, hvor uddannelsesinstitutionerne lykkeligvis er åbnet igen, men hvor smitten stadig er her og præger vores hverdag og har medført restriktioner og ikke mindst begrænser vores sociale samvær og de fællesskaber, der normalt er så stærke på vores uddannelser, er jeg stadig væk fuld af beundring over den indsats, man gør.
Jeg er også – og det oplever jeg egentlig vi alle sammen er – dybt taknemlig over, at man fik håndteret foråret med de konsekvenser, der så var.
En af de konsekvenser, vi håndterer i dag, er jo, at noget af det, der ellers foregår hvert sjette år, nemlig institutionsakkrediteringen for nogle, ikke kunne lade sig gøre i det her lys, og derfor håndterer vi det med det her lovforslag.
Det er jeg glad for.
Tak for jeres opbakning til det, og også tak til de af jer, der i øvrigt gav pæne ord med på vejen til vores uddannelsesinstitutioner.
Det fortjener de.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-10-23:
Jeg kunne jo gøre det meget kort og sige, at vi i Det Konservative Folkeparti er enige i, hvad der er blevet sagt her, og så gå ned igen.
For meget politik handler jo også om sund fornuft, og det her forslag er almindelig sund fornuft.
Men alligevel vil jeg godt lige understrege, hvorfor vi synes, at det her er rigtig god og sund fornuft og giver mening, og det er for det første, fordi vi stadig er langt fra vores mål om, at 20 pct. af en ungdomsårgang skal tage en erhvervsuddannelse.
For det andet er der måske også mange unge, som vælger stx, altså gymnasiet, fordi så mange andre nu gør det, og måske er det også forældrene, der siger, at det skal I bare gøre, fordi man så i hvert fald ved, hvor ens unge er de næste 3 år, og det også kan være svært at sætte sig ind i de der hundrede og sytten erhvervsuddannelser, men gymnasiet kender man jo.
Men så står man der med en gymnasieuddannelse, og det var måske egentlig ikke lige den vej, man skulle gå, for det var måske faktisk lidt for bogligt for en selv, og man kunne egentlig også bedre lide at have både det teoretiske og det praktiske, og man har et snit, der ikke ligefrem er det, der åbner døre, og man opdager, at der jo er en skov af muligheder, hvis man tager en erhvervsuddannelse.
Derfor skal det jo i hvert fald, som Dansk Folkeparti sagde, ikke være en hindring for, at man kan gå videre, men ikke nødvendigvis en forudsætning.
Men alligevel er der jo i hvert fald også nogle gode tal fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, der viser, at dem, der går videre med en gymnasial uddannelse, en hf, en hhx eller en htx og ind på en erhvervsuddannelse – det er faktisk er 20 pct. af dem, der har sådan en form for eksamen – har tre gange så store jobchancer, når de er færdige med deres erhvervsuddannelse.
For det tredje taler vi også meget om, at vi skal tale erhvervsuddannelserne op, men det er også lidt svært.
Hvordan gør man lige det?
Men når man nu ser, at nogle faktisk har en studentereksamen og så derfra går ind og tager en erhvervsuddannelse og de får rigtig meget ud af det og de går direkte videre til et job, så synes jeg også, det er en praktisk måde, der ved sit eget eksempel kan vise, at det her kan tale erhvervsuddannelserne op.
Så det er ikke sådan per se en ungdomsuddannelse.
Henrik Dahl (LA), 2020-10-23:
Vi har jo allerede hørt fra flere ordførere, hvordan arbejdet med at styrke sikkerhedskulturen i det danske sundhedsvæsen har stået på i nogle år oven på Svendborgsagen i 2013.
Og der har man trukket i den ene retning med en strammerpakke og i den anden retning med en tillidspakke, og nu har vi måske med L 60 her ramt den rigtige balance, hvor der lægges op til en sikkerhedskultur i sundhedsvæsenet, hvor sundhedspersonalet kan anke, og hvor den første reaktion på sikkerhedsproblemer ikke er drakoniske sanktioner – det ved man også fra andre organisationer, der arbejder med sikkerhed, ikke er vejen frem.
Så det er et rigtig fornuftigt lovforslag, som vi støtter.
Tak for ordet.
Malte Larsen (S), 2020-10-23:
Mange tak.
Der er mange oplevelser, der kan samle os som danskere, men der er særlig en ting, der kan samle os på tværs af politiske uenigheder, og det er gode danske sportsresultater – Wilson Kipketers verdensrekord, danske cykelrytteres præstationer under Tour de France, vores atleters mange olympiske medaljer eller EM-guldet i 1992, for at nævne nogle få.
Det er præstationer, vi som danskere kan være stolte af.
Præstationer, der kræver optimale og trygge rammer.
Vores opgave som politikere er at sætte rammerne for vores mange dygtige atleter.
Vi skal sikre tryghed, åbenhed og mulighed for, at alle føler sig repræsenteret i eliteidrætten.
Det sikrer vi bl.a. med dette lovforslag.
Samtidig er det vigtigt, at det netop er idrætten selv, der skaber indholdet inden for disse rammer.
Derfor er det også vigtigt, at vi fortsat viser stor tillid til eliteidrættens aktører og institutioner til fortsat at løfte opgaven.
Jeg tror, at vi alle her i salen har set de afsløringer, som bl.a. Danmarks Radio har leveret.
Alle ved, at man som eliteatlet skal ofre meget, men dokumentarens afsløringer viser også, at der blev stillet uværdige krav, og at atleterne i Dansk Svømmeunion på en række områder ikke blev behandlet ordentligt.
I februar 2020 fremlagde Kammeradvokaten en rapport, der klarlagde omfanget af det svigt og brud på etiske retningslinjer, der var sket i Dansk Svømmeunion.
Formålet med lovforslaget her er dermed at sikre grundlaget for trygge rammer for eliteidrætsudøverne med fokus på deres trivsel.
Derfor foreslås det overordnet at tydeliggøre Team Danmarks tilsynsforpligtelse; at der etableres en selvstændig funktion, som atleter, trænere og andre kan gå til ved mistrivsel og uacceptabel adfærd i eliteidrætten, samt at der ændres på reglerne for sammensætningen af Team Danmarks bestyrelse.
Der er ingen tvivl om, at arbejdet som eliteatlet er enormt hårdt og kræver store ofre.
Det er klart, at eliteatleter skal knokle, for at man kan komme med i verdenseliten.
Men der er stor forskel på at knokle og arbejde hårdt for en sag til decideret at arbejde i et usundt psykisk arbejdsmiljø, der i sidste ende gør det sværere at blive blandt de bedste i verden.
Det er dér afgørende, at elitesportsudøvernes fortsatte kamp for at bringe medaljer hjem til Danmark kan ske i trygge rammer, i rammer, hvor atleterne ikke skal frygte krænkende opførsel hverken fra medudøvere, trænere eller ledere.
Derfor støtter Socialdemokratiet lovforslaget, og jeg skal samtidig hilse fra Det Radikale Venstre sige, at det gør de også.
Stén Knuth (V), 2020-10-23:
Tusind tak for det.
Danmark er et af de allerbedste lande i verden at dyrke eliteidræt i.
Det skal vi både være stolte over og meget tilfredse med.
Hvordan kan jeg sige det?
Det kan jeg sige, fordi jeg selv har været der, både som eliteudøver, men også som landsholdstræner i et tæt samarbejde med mit forbund, men også i et tæt samarbejde med Team Danmark.
Men selv de bedste steder kan jo blive ramt af en kultur, som ikke er sund, og hvor mistrivsel og krænkelser finder sted.
I svømmeforbundet herskede i årevis en usund kultur, som blev afdækket i starten af april måned 2019, og den daværende kulturminister bad kammeradvokaten om at kigge på det og få afdækket omfanget af det her.
Det viste sig desværre at være lige så stort og lige så slemt, som mange af svømmerne gav udtryk for.
Efter flere samtaler med både udøvere, trænere og forbund, Dansk Idrætsforbund og Team Danmark så enedes vi om, at atleterne skulle have en større stemme i bestyrelsen.
Hvem der skulle udpeges til bestyrelsen,
har også fået en opmærksomhed i lovforslaget, som også præciserer Team Danmarks tilsynspligt i forhold til forbundenes arbejde med eliteudøverne.
Det kan godt være, at vi lige skal se på, hvem der kan blive udpeget til bestyrelsen, når der sidder 62 specialforbunds både bestyrelser, men også ansatte, og vi kan se, at vi stort set har udelukket dem.
Det kan godt være, at vi lige skal genbesøge det i de forhandlinger, der nu kommer i den kommende tid, for der kunne sidde rigtig dygtige folk der, og vi skal måske alligevel have en dialog om, hvordan vi kan tilgodese dem også.
Men i bund og grund deler Venstre synspunkterne og bakker lovforslaget op, da vi mener, at justeringerne netop tilgodeser udøverne og deres muligheder for at blive hørt, uden at det skal gå ud over de fine balancer, som jo også findes i eliteidræt, hvor forbund og trænere og udøvere side om side kæmper med samme ambitioner om at gøre det så godt som muligt i et sundt idrætsmiljø.
Vi kan ikke gøre svømmernes oplevelser om, men vi kan forsøge at sikre, at udøverne i fremtiden også skal have et sted at gå hen og give deres besyv til kende i forhold til mistrivsel og krænkelser.
Det muliggør det forslag her, og derfor bakker Venstre forslaget op.