runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-07:
Tak for det.
At miste en far eller en mor er en tragedie for et barn, der kan få negative konsekvenser.
Forløbet bag forslaget her understreger, at det er et område, vi skal have kigget på.
For regeringen er det vigtigt at sikre, at der bliver grebet tidligt ind med den rette hjælp.
Derfor er vi også glade for, at der allerede er igangsat en række initiativer på området, som der også er afsat midler til.
Derfor er vi også glade for, at der på baggrund af Folketingets behandling af B 23 sidste år allerede er nedsat en tværfaglig arbejdsgruppe, der skal komme med anbefalinger til initiativer, herunder ny lovgivning på området, der kan være med til at styrke den indsats, man kan gøre for de her børn.
Vi skal også have afdækket de økonomiske konsekvenser af de forskellige anbefalinger.
Anbefalingerne forventes som sagt også at være relevante i forhold til børn og unge, der pludseligt og tragisk mister en forælder, hvilket dette beslutningsforslag jo omhandler.
Derfor mener vi, at det er rigtigt, at vi afventer anbefalingerne, og at vi selvfølgelig også læser de her anbefalinger med det her forslag i mente.
Det er også vigtigt, at vi får klarhed over finansieringen og eventuelt, hvordan vi skal frembringe den her finansiering.
Det er også vigtigt for regeringen, at vi får kigget lidt bredere på den gruppe af børn, der bliver udsat for situationer, som har de her livsomstyrtende konsekvenser, så vi ikke glemmer nogen på vejen.
Selv om vi selvfølgelig gerne vil gøre det så hurtigt som muligt, er det vigtigt, at vi også tager os den tid, det tager, og at vi får et tilstrækkelig stærkt fagligt grundlag for, at vi får gjort det på den rigtige måde og får indsatserne tænkt sammen.
Med de ord vil jeg sige, at vi ikke kan støtte det konkrete forslag, men vi ser meget, meget frem til at arbejde videre med området, og på baggrund af den her arbejdsgruppes anbefalinger håber vi, at vi kan få et konstruktivt samarbejde med alle Folketingets partier om, hvordan vi netop sikrer, at der er den rigtige hjælp, når man kommer ud for de forfærdelige situationer.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-02-07:
Men eftersom jeg kender det her beslutningsforslag fra SF rigtig godt og dermed også kender beretningen, som vi har lavet i fællesskab, så er jeg rimelig overbevist om, at det her borgerforslag sagtens kan rummes i den beretning, som vi også aftalte i marts sidste år.
Og det er egentlig blot en appel om, at ministeren også tilkendegiver, at det skal være et hurtigtarbejdende udvalg, og at det ikke behøver være svært.
Altså, vi har sundhedsplejersker i alle kommuner, så nogen er der derude, som ville kunne række ud til de her børn i de her svære situationer, hvis det var sådan, at vi blev enige om, at det skal man.
Sophie Løhde (V), 2023-02-07:
Arbejdsgruppen er nedsat, før jeg tiltrådte som minister.
Som jeg har fået det oplyst af ministeriet, har arbejdsgruppens arbejde været sat på hold, på pause, i forbindelse med covid-19 og andre aktiviteter, der har gjort, at man ikke er kommet så langt, som man har ønsket.
Og det kunne måske være noget af det, som vi kunne være enige om i forbindelse med en betænkning over beslutningsforslaget, såfremt der er ønske om det og opbakning til det blandt partierne i Folketinget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-02-07:
Tak for det, og også tak fra mig for ministerens besvarelse.
Jeg er enig i, at det er et stort og et svært spørgsmål, og store oplevelser kræver også nogle gange store handlinger, og det tror jeg at det her borgerforslag også er et udtryk for.
For det viser sig jo, at vi på trods af de mange initiativer, som ministeren også har nævnt i sin besvarelse til forslaget, har rigtig mange ting rundtomkring.
SF har fremsat forslag mange gange om, at vi skal sikre sorgberedskab i forhold til alle de former for sorg, som børn eller unge kan bliver udsat for.
Om det er dødsfald, eller om det er alvorlig sygdom eller andet, giver det mening at gøre det.
Sophie Løhde (V), 2023-02-07:
Først og fremmest vil jeg beklage, at jeg ikke fik svaret på spørgsmålet om tidsperspektivet.
Jeg har ikke lige på stående fod en nærmere deadline eller ramme for, hvornår det forventes afsluttet.
Og hvis vi også her bliver enige om, at arbejdsgruppen får til opgave at se på det i relation til beslutningsforslaget her, så skal de selvfølgelig også have mulighed for at kunne tage højde for det i deres arbejde.
Vi er fra regeringens side optaget af at styrke området.
Vi er optaget af, at det sker i sammenhæng med, hvad der er af allerede eksisterende indsatser, og at der også sker en koordination i forhold til de initiativer, vi iværksætter.
Det er derfor, vi også nu ønsker at afvente den tværfaglige arbejdsgruppe, som vi tidligere i Folketinget har været enige om at nedsætte.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-07:
Jeg synes ikke rigtig, jeg fik svar på de to spørgsmål, der dels handlede om tidsperspektivet, dels - og mindst lige så vigtigt - om, hvorvidt regeringen er villig til at støtte en national sorghandleplan.
For jeg har jo også bemærket de kritikpunkter, der er blevet rejst, men det er jo i lige så høj grad en kritik af, at vi netop ikke har et samlet tilbud på hele det her område.
Mere end det er en kritik af det enkelte forslag her, er det en kritik, der går på, at vi skal undgå at lave enkeltsagslovgivning, og at vi netop skal have et samlet udsyn på det.
Og det vil jo netop kunne sikres med en national sorghandleplan.
Så vil ministeren ikke svare på, om regeringen er villig til at igangsætte arbejdet med at få lavet en national sorghandleplan?
Sophie Løhde (V), 2023-02-07:
Jeg vil meget gerne være med til, at vi her i Folketinget også tilkendegiver i forhold til den tværfaglige arbejdsgruppe, som er nedsat, at vi synes, at intentionerne bag beslutningsforslaget her også skal afspejles i deres arbejde.
Og jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at hvis man kigger på deres kommissorium, er der sådan set ikke noget til hinder for, at det også kan rummes i forhold til beslutningsforslaget her.
Men det kræver også igen, at vi er enige om det som partier her i Folketinget, med henblik på at de så også kan komme videre med deres arbejde efter at have været forsinket.
Først og fremmest er jeg jo glad for, at Enhedslistens ordfører i dag siger, at alle forslag skal være finansierede.
Det glæder jeg mig til, når der også fremover skal trykkes på knapperne i Folketingssalen: at man ikke stemmer for ufinansierede forslag.
For det synes jeg da at vi fortsat har til gode at se sådan systematisk og konsekvent indført på alle områder.
Der er løbende blevet tilført flere penge til tandområdet på en række områder.
Det er der blevet, mens mit eget parti har været i regering, det er der blevet under tidligere socialdemokratisk ledede regeringer, og det er der også blevet, mens Enhedslisten har været støtteparti.
Kan man se på en anden fordeling af den brugerbetaling, der har været?
Ja, det kan man godt se på i en sammenhæng.
Men hvis man skal nedsætte brugerbetalingen på nogle områder, skal tingene nu engang jo også finansieres krone for krone.
Og det er det, jeg forholder mig til i forhold til det konkrete forslag her, for der er der ikke anvist finansiering af en udgift, som repræsenterer adskillige milliarder kroner årligt, hvis det er, Folketinget støtter det.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-07:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Det er også derfor, at når vi i Enhedslisten har foreslået at afskaffe brugerbetalingen på de tidligere nævnte områder, er det jo netop fuldt finansieret.
Men det, jeg godt kunne tænke mig at høre ministeren om, er netop spørgsmålet om gradvis at afskaffe brugerbetalingen på de områder her.
For refusionen af voksentandplejen baserer sig jo også på, at den er udgiftsneutral, altså at der ikke skal tilføres flere midler.
Men er det regeringens tilgang, at man er villig til at tilføre midler til det her område, så vi også gradvis kan afskaffe den brugerbetaling, som vi jo bl.a. på Enhedslistens initiativ ved seneste finanslov fik taget første skridt mod at afskaffe ved at hæve aldersgrænsen for, hvor lang tid man kan få hjælp fra den kommunale tandpleje?
Sophie Løhde (V), 2023-02-07:
Og vi har fra regeringens side ikke noget ønske om at indføre mere brugerbetaling i vores sundhedsvæsen.
Vi har allerede rigtig meget brugerbetaling på rigtig mange niveauer i vores sundhedsvæsen.
Men hvis man skal gå ind og støtte et forslag som eksempelvis det, vi behandler her i dag, er det bare et grundlæggende princip for den her regering, at der også skal være noget økonomisk ansvarlighed, som handler om, at tingene skal være finansierede.
Derfor kan vi ikke støtte et borgerforslag, hvor man up front udskriver en regning på et meget stort milliardbeløb, uden at der er anvist den fornødne finansiering.
Er det lig med, at man så ikke kan se på at indrette brugerbetalingen anderledes?
Er det lig med, at man ikke kan nedsætte brugerbetalingen ad åre på nogle områder?
Nej, det er det ikke lig med.
Vi har sådan set også tidligere, mens mit eget parti har været i regering, været med til at nedsætte brugerbetalingen på en række områder og også været med til at omlægge brugerbetalingen.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-07:
Tak for det, formand, og tak til ministeren for talen.
Jeg tror, at en af de ting, som Venstre formentlig har lært af de her regeringsforhandlinger, er, at hvis man skal spise en elefant, gør man det bedst i bidder.
Derfor vil jeg også godt høre, om det måske var noget, man kunne grave videre i i forhold til spørgsmålet om at få afskaffet brugerbetaling i sundhedsvæsenet, uanset om det handler om tænder, om det handler om receptpligtig medicin, eller om det handler om lægehenviste ydelser.
Er regeringen villig til gradvis at afskaffe den brugerbetaling, der er for tandbehandling?
For det har jo nogle afledte negative konsekvenser både i forhold til forebyggelse, i forhold til ulighed i sundhed, og netop i forhold til at vi skal undgå at stå i en situation, hvor der er nogle borgere, som reelt ikke får den hjælp, som vi egentlig alle sammen er enige om at de berettiget til.
Så er regeringen villig til gradvis at afskaffe den brugerbetaling, der er i sundhedsvæsenet, når nu man ikke er villig til at æde elefanten på én gang?
Sophie Løhde (V), 2023-02-07:
Beslutningsforslaget, vi her behandler, omhandler at indføre vederlagsfri tandpleje for alle borgere.
To meget lignende beslutningsforslag, nemlig B 9 og B 15, om vederlagsfri tandpleje blev behandlet her i Folketingssalen tilbage i henholdsvis februar 2021 og januar 2022.
De beslutningsforslag var også begge fremsat på baggrund af tidligere borgerforslag.
Grundlæggende er det jo en supersympatisk tanke at indføre vederlagsfri tandpleje for alle, men det er også et meget, må man sige, omkostningstungt forslag, hvilket jeg skal vende tilbage til i afslutningen af min tale.
Tandplejen, som vi kender den, er indrettet med en vis form for egenbetaling i dag, som det jo i øvrigt også gælder på en række andre områder i vores sundhedsvæsen, som når vi f.eks. henter medicin på apoteket, får fysioterapi og psykologhjælp.
Det er værd at bemærke, at danskernes tandsundhed faktisk overordnet set er god, og at den har forbedret sig markant hen over de seneste årtier.
Men der er fortsat et problem med ulighed i vores tandsundhed i vores samfund, og derfor har vi også igennem årene indført forskellige former for særordninger, herunder omsorgs-, special- og socialtandplejen, som er målrettet borgere med udsat tandsundhed, og hvor behandlingen enten er vederlagsfri eller med et loft over egenbetalingen.
Derudover er der en række tilskudsordninger på Beskæftigelsesministeriets område, som kan afhjælpe økonomisk vanskeligt stillede borgere til at få dækket egenbetaling til tandbehandling.
Det gælder eksempelvis vanskeligt stillede folkepensionister, som kan få hjælp efter reglerne om helbredstillæg, og det gælder borgere, som modtager hjælp i kontanthjælpssystemet, og som har ret til at få dækket en stor del af deres udgifter til tandbehandling.
På sigt vil vi gerne fra regeringens side se på, om der kan laves en ny model for voksentandplejen, som bl.a. kan reducere nogle af de udfordringer, vi har på området, men som jeg indledte med, synes jeg, det er nødvendigt at vende tilbage til økonomien i forslaget, fordi den er helt central.
Vederlagsfri tandpleje til alle vil koste et ganske betydeligt milliardbeløb, hvis det var, at vi vedtog det her i morgen i Folketinget, og det er der nu engang ikke anvist finansiering til i forslaget, og på den baggrund kan regeringen ikke støtte op om borgerforslaget.
Christina Olumeko (ALT), 2023-02-07:
Tak, formand.
At miste en forælder pludseligt er noget af det mest forfærdelige, et barn kan opleve.
Når børn eller familier mister, kan der være stor forskel på, hvor godt et netværk familien har til at hjælpe dem igennem den måske sværeste tid, de kommer til at opleve i deres liv.
Alt andet lige
vil pludseligt dødsfald i de fleste tilfælde kræve akut hjælp fra professionelle fagpersoner.
Sådan en hjælp får alle familier, der pludselig mister en forælder, desværre ikke i dag.
Det kan have store konsekvenser for børn såvel som voksne, at hjælpen ikke rykker ud i tide.
Derfor støtter Alternativet forslaget.
I forslaget står der ikke, hvordan sorgberedskabet skal organiseres, og her forestiller vi os et videre arbejde, hvis forslaget stemmes igennem, og at der skal trækkes på ekspertviden og forskning, så indsatsen bliver så effektfuld og fagligt funderet som muligt.
Nogle af mine kollegaer har også peget på, at der ikke er et overblik over forslagets økonomiske konsekvenser.
Men her vil jeg bare pointere, at hvis 2 timer med en sorgrådgiver i det første døgn af et sorgforløb kan forhindre varig mental mistrivsel og traumer, så er det den bedst mulige menneskelige såvel som økonomiske investering, vi kan foretage som samfund.
Tak for ordet.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-02-07:
Mange tak, hr. formand.
Pludseligt at miste en tæt pårørende kan sætte sig uudslettelige spor i ens psyke.
Det ved jeg, fordi min egen mor mistede sin mor som bare 4-årig.
Det har påvirket hendes måde at være i verden på helt frem til i dag.
Jeg ved det også fra alle de mennesker, jeg har talt med i min praksis som psykolog, hvis liv var gået i opløsning efter tabet af deres nærmeste.
Det er et af livets mest forbandede vilkår, at vi skal miste dem, vi elsker.
Jo tidligere i livet det sker, jo mere ødelæggende kan det være.
Børn, der mister en mor eller en far, skal derfor ikke stå alene.
De har brug for nogen at dele sorgen med for at komme videre.
Nogle børn har stærke relationer og netværk og kan derfor få hjælp til at bearbejde sorgen dér, andre får hjælp i regi af en frivillig forening eller sygesikringens psykologordning.
Desværre er initiativerne spredte, og anbefalingerne bliver ofte ikke efterlevet.
Faktisk svarer tre ud af fire hospitalsledere, at de ikke kender til anbefalingerne.
Resultatet er desværre, at tusindvis af børn og unge på trods af gode intentioner ikke får den hjælp, som de har brug for, og det er ikke godt nok.
Derfor deler jeg fuldt ud forslagets intention om, at børn og unge, der mister en forælder, bliver grebet tidligt og får den rette hjælp.
Jeg er helt enig i, at der er behov for stærkere og mere forpligtende indsatser på området, som kan sikre, at pårørende bliver lyttet til og støttet, når de mister en forælder.
Ligeledes tror jeg, at alle, der er til stede i salen i dag, er enige om, at forslagsstillerens forløb, der ligger til grund for forslaget her, har været kritisabelt og langtfra tilstrækkeligt, hvilket ligeledes understreger, at indsatsen i dag ikke altid er god nok.
Desværre er arbejdet blevet forsinket og derfor endnu ikke fremlagt, hvilket er beklageligt, for det er vigtigt, at vi har et dækkende vidensgrundlag, som vi kan træffe kvalificerede beslutninger ud fra.
Derfor ønsker vi at afvente resultaterne af arbejdsgruppen, og først når det arbejde foreligger, kan vi træffe beslutning om, hvilken lovgivning der er behov for, og hvordan den eventuelt skal finansieres.
Moderaterne kan på den baggrund ikke støtte forslaget.
Per Larsen (KF), 2023-02-07:
Tak for det, formand, og tak til forslagsstillerne for at stille det her forslag, som jo er stillet på baggrund af en meget tragisk begivenhed.
Som andre har været inde på, er der rent faktisk hver evig eneste dag fem børn, der mister en forælder, og det er selvfølgelig ganske voldsomt og traumatiserende for et barn at miste en nær pårørende eller en forælder.
Derfor skal der selvfølgelig også være et tilbud, et professionelt tilbud, som kan tage hånd om de traumer og de lidelser, der bliver, sådan at børnene kan få bearbejdet hændelsen.
Men vi er jo rent faktisk i gang, for som andre også har været inde på, behandlede vi jo i 2022 et forslag, B 23, som kort fortalt går ud på, at kommuner og regioner forpligter sig til at udvikle og sikre en national praksis, der har til formål at reducere risikofaktorer hos børn, hvis forældre, søskende eller en anden voksen, som et barn har bopæl hos, rammes af dødsfald, kritisk sygdom, alvorlig skade, rusmiddelafhængighed eller psykiske lidelser.
Det udmøntede sig så i den her beretning, hvor stort set samtlige Folketingets partier var enige om, at regeringen skal nedsætte en hurtigtarbejdende tværfaglig arbejdsgruppe med repræsentanter fra Danske Regioner, Kommunernes Landsforening, Sundhedsministeriet, Social- og Ældreministeriet, Børne- og Undervisningsministeriet, Sundhedsstyrelsen og relevante organisationer, bl.a. Danske Patienter, Kræftens Bekæmpelse, Bedre Psykiatri, Børns Vilkår og Mødrehjælpen, som skal komme med anbefalinger til initiativer, herunder eventuelt ny lovgivning, der kan reducere risikofaktorerne hos børn, som er pårørende til f.eks. forældre, der lider af kritisk sygdom, en psykisk lidelse eller alvorligt misbrug.
Det er ganske skammeligt, at det arbejde ikke er afsluttet endnu, for det var rent faktisk meningen, at arbejdsgruppen skulle barsle med det medio 2022, med henblik på at vi kunne implementere ny lovgivning i løbet af 2022.
Vi skal simpelt hen have et beredskab, som bygger på nationale standarder, og som kan give et ensartet tilbud i hele Danmark.
Tak for ordet.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2023-02-07:
Tak for det.
Det her forslag vil indføre et sorgberedskab til familier med hjemmeboende børn, som kommer på hjemmebesøg, når hjemmeboende børn pludselig mister en mor eller en far.
Baggrunden for borgerforslaget er et tragisk forløb, hvor en kvinde mistede sin mand, og hvor der angiveligt ikke var nogen hjælp at hente, da hun kom ud fra sygehuset.
I Danmarksdemokraterne er vi fuldstændig enige i, at der selvfølgelig skal være hjælp i de situationer.
Det, der så ligger i det, er, om vi skal handle og lovgive på baggrund af et enkelt forslag og prøve at målrette os det, eller om vi skal sige, at det her er et symptom på noget, der ikke er godt nok.
Vi har et arbejde i gang, og ministeren nævnte også, at vi står foran en større plan på psykiatriområdet.
Vi hører om et beslutningsforslag og en beretning, der jo desværre er et år gammel, og hvor der i beretningen stod, at der skulle komme en afrapportering sidste sommer, og at der skulle være lavet et lovforslag ultimo 2022.
Der er helt givet forskellige grunde til, at det ikke er gået så hurtigt, som man drømte om.
Det oplever vi jo desværre ofte.
Vi oplevede det ofte med den tidligere regering; nu håber jeg, at den nuværende regering er mere til at lægge pres på, og jeg håber, at ministeren har sørget for, at der nu bliver sat gang i det her udvalg.
Det, der jo er centralt, er, at vi ikke bare skal løse enkelte små hjørner af problemet; vi skal egentlig kigge på det lidt bredere.
Derfor er det jo heller ikke uden grund, at Det Nationale Sorgcenter anbefaler, at der udarbejdes en national handlingsplan, og at vi egentlig ser på det her i forhold til alle de områder, hvor der er et behov, at vi får det kortlagt, og at vi får styr på økonomien i det, så vi kan få det tilbage her til en beslutning.
Derfor må jeg sige i dag, at vi ikke støtter vedtagelsen af det her beslutningsforslag med baggrund i et borgerforslag.
Men vi vil meget, meget gerne være med til at lave en beretning, der lægger pres på, så man hurtigere end den beretning, der er fra marts sidste år, rent faktisk kommer videre og får gjort noget ved det her, og at vi får nogle konkrete forslag ind, som også hænger sammen med den psykiatrihandlingsplan, vi overordnet set skal have lavet, så vi kan vedtage dem her i Folketinget.
Jeg håber jo også, at vi meget snart kommer til at forhandle hos ministeren; det kan være, vi kan få svar på det senere i dag.
Så dermed vil jeg egentlig bare sige tak for ordet, og at vi bakker op om en beretning.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-02-07:
Tak for det.
I SF finder vi det helt afgørende, at vores børn tilbydes den rette hjælp, når de er i krise.
Det har vi selv stillet forslag om ved flere lejligheder – senest for et år siden.
Det gælder naturligvis også, når noget så tragisk som en forælders dødsfald sker, som det er sket for Anna-Sofies børn.
I gennemsnit mister fem børn faktisk hver dag en af deres forældre – fem børn i dag, fem børn i morgen.
Et dødsfald i så nær en relation kan have alvorlige og langsigtede konsekvenser, hvis børnene ikke får den rette hjælp, og derfor skal vi selvfølgelig også sikre, at den rette hjælp er tilgængelig.
SF støtter derfor også op om forslaget om, at vi sikrer et sorgberedskab til familier med hjemmeboende børn, der pludselig mister mor eller far.
De i øvrigt gode tilbud, vi jo har mange steder, er spredt og ikke systematisk sammenhængende, men det giver mening at bygge oven på og ved siden af alt det, som vi gør i forvejen.
Der er behov for, at vi forpligter os til ikke at overse de børn, der pludselig mister en forælder.
Vi skal have sat hjælpen ind i en systematik, der gør, at det er nemt at gå til, og som i højere grad også sikrer, at ingen børn bliver overset.
Et sorgberedskab er en vigtig del af forebyggelse af alvorlig mistrivsel.
Når børn mister en forælder, får de sværere forudsætninger sammenlignet med andre børn, og det kan have utrolig alvorlige og langsigtede konsekvenser, hvis børnene ikke mødes med den rette hjælp.
Vi bliver derfor nødt til at overveje, hvad vi sparer på sorgberedskabet, når vi taler om, hvad det koster.
I SF synes vi, det er et rigtig godt og vigtigt borgerforslag, men vi er for så vidt også interesseret i at gå længere end det.
I 2021 fremsatte vi et beslutningsforslag, der forpligtede os på at reducere risikofaktorerne hos børn, hvis pårørende i hjemmet rammes af dødsfald eller kritisk sygdom, alvorlig skade, rusmiddelafhængighed eller psykisk lidelse.
Det gjorde vi, fordi vi ved, at det ikke kun er dødsfald, der kan have langsigtede konsekvenser for børnene.
Forslaget blev desværre ikke stemt igennem, men et stort flertal blev enige om en beretning, en hurtigtarbejdende arbejdsgruppe skulle nedsættes, og det er så godt nok ganske vist et år siden.
Det er en skam, for vi kunne have hjulpet mange børn, der har brug for vores hjælp.
I SF er vi fortsat meget interesseret i at sikre hjælp til alle børnene, og jeg håber, mine kolleger også vil genoverveje kraftigt at bakke op om det forslag, vi allerede dengang fremsatte.
Jeg lytter mig til, at ministeren siger, at der er nedsat en hurtigtarbejdende arbejdsgruppe, og jeg tror, der blev henvist til den beretning, som jeg omtaler her, og som et stort bredt flertal var enige om i marts sidste år, og jeg håber, at det udvalg snart kan barsle med forslag til, hvordan vi løser den her opgave enkelt og på en måde, hvor ingen familier synes de kommer til at stå alene.
Som sagt er borgerforslaget rigtig godt, det er ikke tilstrækkeligt, men det er et skridt på vejen, og SF kommer til at stemme for det.
Og jeg skulle hilse fra den radikale ordfører, som også støtter forslaget.
Tak for ordet.