runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Bigum (SF), 2025-01-14:
Jeg vil bare sige, at den teknologiske udvikling sker, når vi politisk stiller krav om, at den skal ske, når man kan se, at der er en businesscase, og når man ved, at der kommer noget lovgivning, som man skal leve op til.
Der står, at man godt kan lave en blandingszone.
Man skal bare samtidig afvikle den selv samme blandingszone i 2033.
Så der er jo rum for udvikling.
Ordføreren snakker om, at det handler om den grønne omstilling.
Jeg er egentlig enig i den anden ordførers kritik af det her.
Men hører jeg så ordføreren sige, at det kun er i de tilfælde, hvor Socialdemokraterne mener, at der er tale om grøn omstilling, at man kan tillade en blandingszone?
Hvad med kemivirksomheder?
Er det så også socialdemokratisk politik, at man godt vil være med til at udfase dem?
Thomas Monberg (S), 2025-01-14:
Tak til ordføreren for spørgsmålet.
Jeg synes netop, at dagens debat viser, at både ministeren, ministeriet og også Socialdemokratiet og jeg tager det her meget seriøst.
Vi presser jo hele tiden på.
Vi laver hele tiden nye regler.
Vi lægger hele tiden presset hårdere end dér, hvor teknologien er i dag, og derfor synes jeg, at vi er med til at skubbe til den udvikling, så vi kommer et meget bedre sted hen, end vi var i går.
Det er jo en udvikling, der sker hele tiden.
Men man kan ikke starte med at sige, at man ikke vil have rensningsanlæg i Danmark og ikke må udvide dem.
Vi kan jo heller ikke påbyde, at de alle sammen skal investere i noget nyt fra den ene dag til den anden.
Derfor sker den her teknologiske udvikling løbende, og derfor synes jeg, at vi faktisk bevæger os i en god retning med den lovgivning, der i dag.
Marianne Bigum (SF), 2025-01-14:
Mange tak.
For det første vil jeg sige, at jeg faktisk er dybt uenig i, at det er blandingszoner, altså det, at vi fortynder os ud af miljøproblemerne, som driver udviklingen inden for renseteknologier.
Vi kan godt udvikle renseteknologier uden samtidig at smide en masse kemi ud i vores vandmiljø.
Men jeg vil spørge ordføreren, om ordføreren er enig i, at vandmiljøet har det så skidt, at der skal ske noget drastisk for at rette op på det her.
Vi hører min kollega, Leila Stockmarr, sige, at det er 95 pct., der har det dårligt.
Mener ordføreren, at den politik, regeringen fører på området i dag, er drastisk nok til, at vi får løst det her inden for den EU-lovgivning, som vi bør leve op til, altså vandrammedirektivet?
Thomas Monberg (S), 2025-01-14:
Som både jeg og ministeren har været inde på, er en blandingszone jo ikke det første værktøj, vi tager op af kassen.
Man har været ved at undersøge, om der kunne være alternative måder at gøre det på.
Hvis vi kunne stå i 2033 og ikke blive nødt til at give nogle blandingszoner, ville jeg da hylde det.
Så håber jeg jo, at vi, fordi vi har haft blandingszonerne, har fået en teknologi, der faktisk kan rense vandet så godt som overhovedet muligt.
Leila Stockmarr (EL), 2025-01-14:
Jeg mener ikke, vi kommer særlig langt i forhold til at redde det danske havmiljø ved at pege fingre ad andre lande, der gør det dårligere end os.
Faktum er jo, at 95 pct. af vores farvande er i en dårlig tilstand – og det er jo et faktum.
Det selvfølgelig ikke kun blandingszonernes skyld, men de er jo en del af problemet, særligt ved Vesterhavet, når vi f.eks. ser på Cheminova.
Jeg prøver bare igen at forstå: Hvad er problemet med at sætte et mål om, at vi skal udfase blandingszonerne, som er en del er problemet – ikke løsningen – og som er med til at legitimere, at vi systematisk overskrider EU's vandrammedirektiv og vores forpligtelser, når det er en bunden opgave at leve op til vores forpligtelser?
Marianne Bigum (SF), 2025-01-14:
Mange tak.
Konsekvenserne af det her beslutningsforslag er, at vi får et renere havmiljø, og det er til gavn for os alle sammen, også for det erhvervsliv, som er afhængigt af, at der er et havmiljø, der fungerer.
Jeg nævnte også her lidt tidligere, at vi har haft en høring herinde, hvor vi havde repræsentanter fra virksomhederne, der kan rense vand, som siger, at de har brug for skærpede krav fra regeringens side, fra lovgivernes side, fordi de står klar med teknologierne, men lovgivningen simpelt hen spænder ben.
Så jeg er meget optimistisk og overbevist om, at konsekvensen af det her beslutningsforslag vil være, at der vil være businesscases klar, sådan at vi kan begynde at investere i de her teknologier og få dem etableret og få langt flere renseanlæg, som rent faktisk renser vandet til et niveau, sådan at vi ikke ødelægger vores vandmiljø.
Nu stillede ordføreren jo mig et spørgsmål, men jeg vil egentlig spørge ordføreren, hvad ordføreren ser for sig i forhold til en slutdato på at få stoppet udledningen af de her stoffer, hvor vi nu kan se, at vi har 95 pct. af det danske vandmiljø, som er i en dårlig kemisk tilstand.
Hvad tænker Venstre er fremtiden for det danske vandmiljø?
Leila Stockmarr (EL), 2025-01-14:
Jeg må indrømme, at jeg faktisk synes, det er lidt vildt, at ordføreren står her og gør den grønne omstilling til gidsel i et forslag, hvor vi faktisk prøver at tage livtag med nogle af de problemer, der har skabt så dårlige tilstande i vores havmiljø.
Vi har i det her beslutningsforslag afsat 8 år til at sikre os, at vi får de rette teknologier, så vi kan oprense, også når det kommer til spildevand, f.eks. ved power-to-x-anlæg.
Så jeg synes ikke, det er fair at sætte grønt mod grønt på den her måde og få os, der har fremsat forslaget, til at fremstå som nogle, der prøver at stikke en kæp i hjulet på den grønne omstilling.
Normalt er det sådan, når vi laver klimapolitik, at det sker med store aftaler.
Med klimaloven sætter vi store målsætninger; vi siger 70 pct. reduktion, og vi går stolt ud i verden og siger, at vi har sat nogle ambitioner.
Vi ved ikke, hvordan vi kommer derhen, men vi ved, det er afgørende for at redde vores planet.
Hvad er det, der står i vejen for, at man kan gøre det samme her og sige: Vi sætter en politisk målsætning?
Vi har haft en praksis, hvor vi har tilladt udledninger, der oversteg grænseværdierne.
Blandingszoner er ikke en løsning; de er jo problemet, for de er med til at legitimere yderligere forurening.
Hvorfor er det, vi ikke kan finde modet og viljen til at sige, at om 8 år har vi nok de rette teknologier, til at vi ikke har brug for de her blandingszoner?
Og ved at sætte en slutdato kommer vi det nærmere.
Thomas Monberg (S), 2025-01-14:
Jeg vil gerne starte med at anerkende intentionen bag dette beslutningsforslag fra SF og Enhedslisten.
Vi deler ønsket om at beskytte vores vandmiljø og sikre, at farlige stoffer ikke påvirker vores natur og sundhed negativt.
Det er en dagsorden, vi alle er dybt engageret i, og det kan man jo også mærke på debatten her i dag.
I Socialdemokratiet arbejder vi målrettet for at forbedre vandmiljøet.
Det er en kamp, vi aldrig vil stoppe med at kæmpe, men vi må også sikre, at de løsninger, vi vælger, ikke risikerer at sætte en stopper for den grønne omstilling og samfundets udvikling.
Lad os slå fast, at blandingszoner ikke er en løsning, vi tyr til uden grundig overvejelse.
Zonerne bruges kun som en sidste udvej, når alle andre muligheder er udtømt.
Samtidig bliver kravene til blandingszonerne, som ministeren også har været inde på, løbende skærpet, hvilket har ført til, at udledningerne bliver mindre og mindre over tid.
For når vi stiller strengere krav, må rensningsanlæg og andre virksomheder hele tiden forbedre deres rensningsteknologier.
Blandingszoner fungerer dermed som en katalysator for en teknologisk innovation, der driver os mod mere bæredygtige løsninger i hele Danmark.
En hurtig afvikling af blandingszoner som foreslået her, kan få alvorlige konsekvenser.
Eksempelvis vil det kunne forhindre udledning af overskudsvand fra power-to-x-produktion, der er en helt central del af vores meget ambitiøse omstilling til vedvarende energi.
Det vil også skabe udfordringer fra rensningsanlæg, som allerede arbejder intensivt for at reducere deres udledning og opfylde skærpede miljøkrav.
Kort sagt risikerer forslaget at bremse den grønne omstilling, som vi i høj grad er afhængige af for at nå vores ambitiøse klimamål.
Vi anerkender naturligvis behovet for at reducere udledningen af farlige stoffer, men det kræver en balanceret og ansvarlig tilgang, hvor vi undgår at sætte vigtige industrier og grønne projekter over styr.
I stedet for et fuldt forbud mod blandingszoner bør vi fokusere på fortsat at skærpe kravene og støtte udviklingen af nye teknologier, der kan sikre et endnu renere vandmiljø, hvilket debatten herinde også har afspejlet.
Vi takker for den her debat og ser frem til at fortsætte dialogen om, hvordan vi bedst sikrer et sundt og bæredygtigt vandmiljø.
Vi er altid åbne for at samarbejde om fælles løsninger, og jeg håber, at vi kan samle os om en beretningstekst, der tager højde for både miljøet og samfundets behov.
I Socialdemokratiet vil vi altid kæmpe for et godt vandmiljø, men vi må gøre det på en måde, der ikke spænder ben for den grønne omstilling.
Derfor kan Socialdemokratiet ikke bakke op om dette beslutningsforslag.
Magnus Heunicke (S), 2025-01-14:
Jeg gør mig altid umage med at komme med meget, meget præcise svar, og det skal man især fra den her talerstol, men det skal man selvfølgelig også altid generelt bestræbe sig på.
Derfor er jeg påpasselig med det.
Jeg mener, at det er i starten af 2030'erne og ikke i 2045.
Men skal vi ikke aftale, at vi kan sende det til udvalget, altså den præcise beskrivelse af årstallet for det?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-01-14:
Tak for det.
Ja, man bliver jo entusiastisk.
Nu kommer jeg fra et område, hvor vi har nedsivning, så vi putter det slet ikke igennem et rensningsanlæg.
Så langt ude på landet kan man jo også bo i Danmark.
Virkeligheden er jo bare, at det ikke er det, der er det helt store problem.
Det kan det være, hvis du lige har en stor udleder som Novo Nordisk, hvor der selvfølgelig kan være en koncentration, eller der kan være et sygehus.
Men den store problemstilling er jo overløb, altså der, hvor der kommer så meget regnvand ind i et rensningsanlæg, og at det simpelt hen bare bliver ledt ud.
Det er jo et kæmpe problem.
Og jeg er godt klar over, at EU siger det, men er vi ikke enige om, at EU's krav først er gældende fra 2045?
Vil ministeren ikke bekræfte, at vi først skal 20 år længere frem, før det her skal være indfaset?
Magnus Heunicke (S), 2025-01-14:
Det er helt korrekt; altså, det er jo godt, at vi har vores rensningsanlæg, for det gør, at vi alle sammen kan have vores husholdninger og trække ud i toilettet og bruge vores opvaskemaskiner og vaskemaskiner og alt det andet.
Vi har brug for dem.
Men vi har også brug for, at de udvikler sig, og at de investerer.
Jeg nævnte det fjerde rensetrin, og det er noget, vi aftalte i EU, så det er jo ikke kun Danmark, der følger med, men heldigvis også resten af Europa, hvor vi skal til at investere – og det er jo store investeringer – i oprensning.
Der tænker jeg sådan lidt et ekstra trin, men det er jo meget, meget store investeringer i netop at sikre os i forhold til noget af det, vi i dag ved, populært sagt, smutter imellem filtreret og ryger ud, medicinrester og kosmetikrester.
Det har en stor påvirkning, især når det gælder medicin, på livet ude i vores fjorde.
For det bliver også påvirket af den her medicin.
Så der er jo et krav om, at der skal investeres.
Det er det, der efterspørges, og det bliver indført, og kravet er offentliggjort.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-01-14:
Tak for det.
Man bider jo mærke i mange ting i sådan en ministertale, og noget af det er dybest set, hvis man tager det sådan på overfladen, at det lyder, som om ministeren tager en masse ansvar, men at vi bare lige skal vente lidt.
Men der bliver snakket regnvandsudledning, hvor der er blandingszoner, og der bliver snakket spildevandsudledning, hvor der er blandingszoner.
I Limfjorden må vi jo ikke klappe; vi må nærmest ikke sejle på den længere.
Det har ministeren bestemt, fordi det er skide farligt.
Vil ministeren ikke bare lige fortælle os: Er sandheden ikke, at der findes teknologier, man kan koble på rensningsanlæg, sådan som de er nu, så vi sikrer, at det vand, der bliver udledt – for jeg tror, at danskerne tror, at det vand, der bliver udledt fra rensningsanlæg, er rent – rent faktisk er rent, eller ren ere ?
Og hvorfor er det, at havets minister ikke allerede har implementeret det?
Det er jo bare at skrive ud til ens venner i kommunerne og sige: Vil I ikke godt implementere det her?
Hvorfor er det, at man ikke går forrest?
Hvorfor kommer man bare med alle skåltalerne og så ikke handler?
Thomas Monberg (S), 2025-01-14:
Jeg synes jo, at ordføreren kommer ind på, at vi i forhold til klimaloven har sat nogle rigtig gode og høje ambitioner, som vi jo også lever op til og hver eneste dag arbejder på at opfylde.
I forhold til det her har vi nogle af de mest restriktive regler i hele EU.
Vi arbejder hele tiden på at gøre de her zoner mindre.
Når ordføreren siger, at blandingszoner er årsagen til, at vi har det dårlige vandmiljø, vi har, så anerkender jeg simpelt hen ikke den præmis, for der er også rigtig, rigtig mange andre ting, der har forårsaget, at vi har et meget, meget dårligt vandmiljø.
Så den ambition er jo allerede inde i lovgivningen i dag, og derfor anerkender jeg ikke, at vi er uambitiøse i forhold til det her.
Jeg synes faktisk, det er meget ambitiøst, når vi kigger på, hvordan det ser ud, og hvilke regler der er rundt i resten af Europa.
Henrik Frandsen (M), 2025-01-14:
Nu er jeg jo ikke ptx-ekspert, men jeg har da alligevel forstået så meget af det, at man, som ordføreren også siger, dels skal bruge store mængder vand.
Man behøver ikke nødvendigvis bruge rent vand, men det vand, der skal indgå i selve processen, skal være kemisk rent vand.
Det foregår jo på den måde, at man får vandet ind i anlægget, at man renser urenhederne fra, og at de så bliver gemt i en restmængde af vandet.
Det er den restmængde af vandet, der er det spildevand, som anlægget så skal bortskaffe efterfølgende.
Selv om det vand, der kommer ind i anlægget, er langt under grænseværdierne, kan den restmængdevand, der kommer ud af anlægget, sagtens være over grænseværdierne.
Det er det, der – som jeg har forstået det – er problematikken omkring ptx-anlæg.
Der synes jeg jo bare, at vi skal anerkende, at det er sådan, det er.
Det er også derfor, blandingszoner er nødvendige.
Men det kan jo godt være, at vi kommer i en situation på grund af den teknologiske udvikling osv., hvor det slet ikke er nødvendigt at have den bekymring længere.
Marianne Bigum (SF), 2025-01-14:
Nu er jeg uddannet miljøingeniør, og mange af ting, som vi siger er pilotløsninger nu, er ikke nye løsninger, for det var også ting, jeg lærte om på mit studie for efterhånden rigtig mange år siden.
De er ikke modnet, fordi de ikke er der, men fordi der ikke har været et markedstræk for det.
Der har simpelt hen ikke været nogen, der har reguleret det og sagt, at nu skal I også bruge dem, vi udvikler.
Jeg ser alt for ofte, at vi udvikler teknologier, som kan noget, og vi er enige i modningen af det, og så kommer der måske til at dukke noget andet op, men alt for ofte har vi gode, lovende løsninger, som ikke får lov til at komme i spil, og som derfor aldrig bliver brugt.
Thomas Monberg (S), 2025-01-14:
Ordføreren har talt meget om tekniske løsninger i dag.
Jeg har selv været inden for industrien og set, hvad tekniske løsninger er, og tekniske løsninger virker altså ikke altid på samme måde, pilotprojektet, som det gør i stor skala.
Så de her tekniske løsninger har jo også en tid, og det var ordføreren for Moderaterne inde på, hvor de skal modnes.
Deri ser jeg jo, at det får nogle kæmpe konsekvenser for vores samfund, hvis det er, at vi nu siger, at de pilotløsninger ikke duer, og det får konsekvenser for nogle af de største virksomheder.
Vil ordføreren så fortryde, at de har fremsat det her, hvis der er nogle helt andre konsekvenser ved det, som de ikke selv har set ind i eller andet?
Marianne Bigum (SF), 2025-01-14:
Tusind tak til ordføreren.
Jeg er uenig i, at den tekniske gennemgang viste, at vi gik forrest på det her område.
Det synes jeg i hvert fald ikke var min konklusion.
Men jeg er enig i, at der bliver gjort nogle ting, og at vi har et godt embedsværket.
Men nej, jeg mener stadig væk, at vi halter bagefter lovgivningsmæssigt på det her.
Vi har en teknologiudvikling, som er langt foran, end hvad den danske lovgivning og regulering går ind og understøtter, og det synes jeg vi skal hæve barren for.
Jeg ser det her beslutningsforslag som et utrolig vigtigt værktøj for at få accelereret udviklingen af de nødvendige teknologier og få skabt ensartede rammevilkår for virksomheder i forbindelse med rensningsanlæg i Danmark på det her område.
Så om det løser det hele, vil jeg sige, at nej, vi har også historiske forureninger af vores vandmiljø, desværre, men forhåbentlig kan vi, selv om vi er bagud, komme mere på forkant med det, som ellers bliver historiske forureninger om 20 år, som vi forhåbentlig så ikke skal snakke om igen.
Thomas Monberg (S), 2025-01-14:
Tak for ordførerens tale, og tak for at bringe det her på dagsordenen.
Jeg er jo rigtig glade for, at vi har haft den her debat, og at vi har haft en god teknisk gennemgang, hvor jeg faktisk syntes der var rigtig mange gode ting, som forklarede det.
Jeg er også rigtig glad for, at ordføreren har givet mulighed for, at vi kunne fortælle noget om det, som regeringen faktisk gør, og det håber jeg også ordføreren vil anerkende.
Det kan godt ske, at ordføreren føler, at vi er bagest i bussen, men det viser den tekniske gennemgang jo vi ikke er, altså at vi netop prøver at flytte os fremad.
Så jeg synes, at der herinde blandt tilhængerne har bredt sig en stemning af, at det her forslag vil løse hele den kemiske situation i vores havmiljø.
Er det rigtigt, at ordføreren ser, at det her forslag kan løse hele den kemiske tilstand, så vi får løst det med de 95 pct. områder, som netop blev nævnt af ordføreren?
Marianne Bigum (SF), 2025-01-14:
Hvis jeg skal gøre det meget kort, vil jeg sige, at bedst anvendelige teknik er et minimumskrav, ikke et maksimumskrav.
Man kan godt gå videre end det.
Man kan godt stille yderligere krav til udvikling og regulering, og hvilke grænseværdier man har.
Jeg synes jo egentlig, at det er superspændende at sidde og kigge på de her rapporter og se, hvad der er af nye teknologier, men de halter bagefter.
De bliver opdateret hvert ottende år, mener jeg det er.
Så selv det, der står i det her katalog i dag, er ikke nødvendigvis det, de kan i dag.
Som jeg var inde på tidligere, udvikler vi ting i pilotskala, men det skal jo op i storskala, før vi kan kalde det BAT.
I den proces skal vi simpelt hen hjælpe teknologierne på vej med ordentlig lovgivning.
Henrik Frandsen (M), 2025-01-14:
Jeg vil gerne blive ved begrebet bedst anvendelige teknik, tror jeg det helt præcist er.
Det er jo et dynamisk begreb.
Det, der er bedst anvendelige teknik i dag, er jo ikke nødvendigvis bedst anvendelige teknik om 1 år eller om 2 år.
Det kan være, at der har været to generationer af ny teknik om 5 år.
Så vil ordføreren, hvis ordføreren en dag bliver miljøminister, alligevel ikke være underlagt, at man er nødt til at bruge det, som man kan nå, til enhver tid, også selv om vi f.eks. siger 2033?
Marianne Bigum (SF), 2025-01-14:
Det, der ligger i det, er nemlig ikke, at det er bedst anvendelige teknologi.
Det er bedst anvendelige teknik, og det kan man jo gå videre med, f.eks. ved at stille krav til virksomheder om at udfase stoffer eller simpelt hen have en grænseværdi for stoffer, i forhold til hvad de kan leve op til.
Bedst anvendelige teknik, som er en af de ting, man kan styre efter, er jo ikke det eneste, man kan styre efter.
Det er jo heller ikke det eneste – nu vil jeg være fair over for miljøministeren – som miljøministeren og embedsværket styrer efter.
Man kan godt stille yderligere krav, når det ikke er nok.
Og det er jo også det, man gør.
Så det er bare, hvor langt man vil presse det.
Vil man kun nøjes med teknologien, hvilket jeg desværre oplever at man gør?
Hvor langt vil vi gå?
Der ligger der politik, i forhold til hvad det er, vi vil gøre.
Hvad vil vi sætte penge af til for at hjælpe med at udvikle de her teknologier og lave erfa-grupper i branchen og andre ting, vi kan gøre?
Der er en kæmpe palet at spille på med den eksisterende lovgivning, som jeg føler regeringen ikke benytter sig til fulde af i dag.
Henrik Frandsen (M), 2025-01-14:
Tak til fru Marianne Bigum og fru Leila Stockmarr for at rejse den her debat.
Jeg synes, det er en god debat og en vigtig debat, fordi vores havmiljø er noget, der bekymrer os alle.
Hvis jeg lyttede rigtigt efter, kunne jeg høre, at ordføreren lige i slutbemærkningen i talen sagde: »Når jeg bliver miljøminister en dag ...«
Jeg ved ikke, om det var rigtigt hørt, men det var i hvert fald det, jeg hørte hernede fra min plads.
Så jeg vil egentlig spørge, om ordføreren, hvis hun en dag bliver miljøminister, så ikke også vil være nødt til at bruge det, der hedder bedst anvendelige teknologi.
Der har været sat meget, meget store spørgsmålstegn ved bedst anvendelige teknologi i den debat, vi har haft i dag.
Der ligger vel i begrebet, at det er det bedste, man kan få til enhver tid.
Så er det ikke bare et vilkår, vi har, altså at det er det, vi skal bruge, uanset hvor højt et ambitionsniveau vi har?
Marianne Bigum (SF), 2025-01-14:
Tusind tak.
Det sidste kan jeg simpelt hen ikke svare på nu.
Der er jeg simpelt hen stadig væk ny i forhold til at vide, hvordan man gør tingene.
Jeg vil sige, at den måde, jeg har undersøgt det på – for jeg har undersøgt det her forslag ret grundigt – er, at jeg har undersøgt det, ved at vi har haft høringer herinde; jeg har undersøgt det ved at have haft dialog med folk ude i industrien og folk, der arbejder med teknologierne, om, hvad mulighederne er.
For jeg bryder mig ikke om at stille krav, som er fuldstændig umulige at imødekomme.
Og vi har også haft andre tekniske gennemgange af kyndige mennesker, som har forklaret os det her.
De ting, som ordføreren mener vi ikke har undersøgt nok, er ting, som ordføreren har påstået i salen i dag.
Dem vil jeg gerne følge op på, for jeg vil godt gøre tingene ordentligt, men jeg er ikke blevet mødt med det før, og så er det også lidt svært at forberede sig.
Erling Bonnesen (V), 2025-01-14:
Tak for det.
Der bliver rig lejlighed til under udvalgsbehandlingen at prøve at få undersøgt det, som ordføreren ikke mener der er kommet svar på.
Men det var måske nogle af de ting, som ordføreren skulle have tænkt på, inden man fremsatte forslaget, altså de konsekvenser, der er af det.
Nu er der meget, der tyder på qua debatten her, at det her forslag vil blive stemt ned.
Så kunne det næste spørgsmål være: Kan vi så imødese, at SF vil genfremsætte det her forslag uændret – det er jo før set – enten i den her periode eller i næste periode eller måske endda som
regeringsparti
Eller vil man ligesom tage lidt anderledes fat på den her sag?
Marianne Bigum (SF), 2025-01-14:
Tak til ordføreren.
Jeg har godt kunnet fornemme i dag, at ordføreren er skuffet.
Men jeg vil sige, at når jeg indleder med at tegne det store billede op, er det jo netop, fordi vi med de her eksempler, som var grelle og svære, faktisk løste det.
Og jeg er løsningsorienteret, og det her forslag skal være med til at drive den nødvendige løsning, i forhold til at vi får udviklet og implementeret de teknologier, vi har brug for.
Vi har stillet spørgsmål til det, og vi kommer til fortsat at stille spørgsmål til det og få belyst en masse ting.
Jeg deltog i den tekniske gennemgang sammen med ordføreren den anden dag, og jeg vil bare sige, at nogle af de ting, der er blevet sagt i dag, jo ikke var det, der kom frem på det møde.
Så det her med at belyse det, vil jeg sige, at når ministeren indkaldte til en teknisk gennemgang af vores forslag, havde jeg forestillet mig, at nogle af de påstande, der er kommet frem i dag i talerne, også var noget af det, der blev gennemgået den anden dag.
Det er de ikke alle sammen, og det må vi jo følge op på.
Nu tabte jeg tråden, men det kan jeg følge op på.