runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2025-05-07:
Tak for ordet, og også tak til fru Mette Thiesen for spørgsmålet.
Først og fremmest vil jeg gerne indlede med at sige, at jeg naturligvis anerkender, at nogle borgere kan føle en utryghed ved, at der åbner et fængsel i lokalområdet.
Derfor er det altså også vigtigt med den lokale dialog, og kriminalforsorgen vil naturligvis også i det tilfælde indgå i dialog med både kommune og borgere.
Når det er sagt, har vi, som spørgeren også er bekendt med, store udfordringer med kapaciteten i kriminalforsorgen.
I Ellebæks tilfælde er der nemlig tale om en ny bygning, som i øjeblikket ikke bruges og derfor er mulig at begynde at anvende som et åbent fængsel.
Netop markante strafskærpelser for alvorlig personfarlig kriminalitet, men også hvordan vi sikrer flere fængselspladser og i øvrigt også mere personale til at drive pladserne, er noget, der vil være bærende i den strafreform, som jeg forventer at lancere, her inden vi går på sommerferie, og som jeg naturligvis håber på at spørgeren og hendes parti vil indgå en aftale med regeringen om.
Mette Thiesen (DF), 2025-05-07:
Tak for det.
Jeg glæder mig sådan set også til, at vi bliver inviteret til de forhandlinger om den strafreform.
Vi har hvert fald også rigtig mange gode idéer til den fra Dansk Folkepartis side.
Grunden til, jeg stiller spørgsmål om det her, er jo, som det egentlig fremgår af spørgsmålet, at der er en meget, meget høj koncentration af meget, meget, lad os bare sige det, som det er, svære mennesker i et meget, meget lille område.
Vi har et udrejsecenter med afviste asylansøgere og udvisningsdømte osv., vi har Ellebæk, og vi har Center Sandholm, som også er et asylcenter.
Det ligger inden for en meget, meget lille radius.
Jeg forstår udmærket, hvad ministeren siger i forhold til at udnytte de kvadratmeter, der er inden for kriminalforsorgen, men kan ministeren ikke også godt se, at det er en meget, meget høj koncentration af mennesker, som jeg ikke tror der er nogen, der har særlig meget lyst til at have som naboer, som man lige topper det med her – og kommunen har jo faktisk ret klart og tydeligt sagt pænt nej tak, det har de ikke lyst til?
Vi er fuldstændig bekendt med i Dansk Folkeparti, at vi har en udfordring i forhold til fængselspladser, og det ville vi jo sådan set løse langt hen ad vejen, hvis man bare udviste de kriminelle udlændinge, der sidder i vores fængsler allerede i dag.
Det er næsten halvdelen – det er langt over halvdelen eller noget over halvdelen i de københavnske fængsler.
Så det er ikke, fordi vi ikke er løsningsorienterede – det kan vi sagtens blive enige om – men kan ministeren ikke godt se, at det at putte et åbent fængsel ind et sted, hvor man i så høj grad i forvejen har så mange lokationer, som borgerne i området i forvejen skal finde sig til, og hvor i særdeleshed Allerød er meget, meget hårdt ramt generelt, skaber en uhensigtsmæssig modstand i lokalbefolkningen, forståeligt nok, fordi de simpelt hen ikke ønsker at have flere problematiske individer rendende rundt i deres baghave?
Peter Hummelgaard (S), 2025-05-07:
Jeg forstår til fulde, hvorfor det kan skabe utryghed i et lokalområde, når det er, at en af de institutioner, som skal huse, hvad enten det er udvisningsdømte kriminelle, som nægter at rejse hjem, eller om det er folk, der er dømt til afsoning i et åbent eller lukket fængsel for den sags skyld.
De problemstillinger har vi over hele landet.
Jeg vil sige, at i andre dele af landet er det jo mere nuanceret.
Nu besøgte jeg Møgelkær her den anden dag, hvor man var ulykkelig, da det lukkede fængsel lukkede der, fordi der på det tidspunkt var et kapacitetsoverskud, men til gengæld var lykkelige, da man skulle genåbne det, fordi det genererer noget aktivitet og omsætning i byen.
Men det er ikke for at tage noget fra, hvad Nordsjællands borgere måtte føle, og derfor skal det jo altid foregå i dialog med lokalområderne.
Mette Thiesen (DF), 2025-05-07:
Den del med dialogen er jeg sådan set også enig i.
Det var også derfor, det undrede mig lidt, for man har jo faktisk fra kommunens side sagt nej, og at man faktisk ikke har lyst til det, fordi man jo godt ved, at der er de her store udfordringer i forvejen i forhold til både Center Sandholm, Sjælsmark og sådan set også Ellebæk, altså inden for meget, meget få kvadratmeter.
Det er altså noget, der selvfølgelig påvirker de mennesker, der bor i nærområdet.
Jeg kan godt forstå, at man som børnefamilie ikke synes, det er særlig trygt, at man inden for ganske få kilometer har så grove kriminelle siddende.
Jeg kunne også se, at man havde skrevet ud i forbindelse med det her, at man jo kunne risikere at støde ind i de her nede i supermarkedet
, fordi det er et åbent fængsel
Det synes folk da ikke er særlig rart.
Peter Hummelgaard (S), 2025-05-07:
Det har jeg fuld forståelse for.
Det, der jo konkret har øget behovet for på den helt korte bane også at kunne åbne og ibrugtage fængselspladser på Sjælland, navnlig Nordsjælland, har jo været, at vi tilbage for et par år siden var nødt til at lukke pladser ned i Horserød Fængsel, mange pladser endda, på grund af skimmelsvamp.
Og vi står desværre i en situation, som fru Mette Thiesen jo helt rigtig siger, hvor rigtig mange af dem er med udenlandsk baggrund, enten udenlandske statsborgere og eller danske statsborgere med udenlandsk herkomst, som begår meget alvorlig kriminalitet i Danmark, og det er altså med til at fylde vores arrester og i øvrigt også vores fængsler op, hvilket nødvendiggør ibrugtagning af flere pladser, hvor de kan skaffes, også på den korte bane.
Og så kommer vi med en strafreform, hvor vi vil lægge op til massive udvidelser af kapaciteten i Danmarks fængsler.
Mette Thiesen (DF), 2025-05-07:
Vi foreslår så, at man f.eks. laver et fængsel særskilt til rockere og bandekriminelle, så de er fuldstændig isolerede, så man også ligesom ved, hvad man går ind til som fængselsbetjent, hvis man skal have med dem at gøre osv. Så det hilser jeg velkommen.
Vi har også brug for et nyt fængsel og mere kapacitet.
Tusind tak, formand.
Finder ministeren det rimeligt, at Nordsjælland, som i forvejen huser både Udrejsecenter Sjælsmark, Center Sandholm samt Udlændingecenter Ellebæk – som alle geografisk ligger inden for få hundrede meters afstand – nu ligeledes skal belemres med et åbent fængsel i forbindelse med Udlændingecenter Ellebæk?
Katrine Daugaard (LA), 2025-05-07:
Tak for det.
Finder ministeren det rimeligt, at den nu tidligere balletmester på Det Kongelige Teater Nikolaj Hübbe gennem de 5 måneder, han var sygemeldt fra jobbet med løn, med sine egne ord ikke var syg, men blot vred, hvad han selv har indrømmet i Radio IIII's portrætprogram »Et kapitel for sig«?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-05-07:
Tak, formand, og tak til fru Katrine Daugaard for spørgsmålet.
Jeg har den principielle holdning, at man kan sygemelde sig fra sit arbejde, hvis ikke man er i stand til at passe det.
Af den holdning følger selvfølgelig også, at man ikke skal melde sig syg, medmindre man er syg.
Jeg finder det derfor ikke rimeligt, at nogen mennesker sygemelder sig, medmindre det er, fordi de er ude af stand til at passe deres arbejde.
Jeg har svært ved som minister at gå ind i en principiel og konkret personalesag mellem Det Kongelige Teater og en tidligere ansat.
Katrine Daugaard (LA), 2025-05-07:
Men sådan helt overordnet skal alle i samfundet så kunne melde sig syge, fordi de vrede?
Hvad med kirurgen fra Rigshospitalets TraumeCenter, som bliver vred lige før en operation, eller en pilot, der bliver vred over, at livet er træls og sygemelder sig med vrede, lige inden sommerferieperioden går i gang?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-05-07:
Nej, jeg mener som sagt før kun, at man skal melde sig syg, hvis man er syg.
Katrine Daugaard (LA), 2025-05-07:
Synes ministeren personligt så, at det ville være på sin plads, hvis Nikolaj Hübbe betaler pengene tilbage?
Peter Hummelgaard (S), 2025-05-07:
Jamen det er jeg enig med dig i.
Og vi sender alle hjem, som vi overhovedet kan, og det har den her regering og i øvrigt også den tidligere socialdemokratiske regering meget stor succes med.
Der er flere i en udrejseposition, hvad enten det er, fordi de ikke har fået tildelt noget lovligt opholdsgrundlag eller det er blevet frataget, som rejser hjem, end hvad vi ellers har oplevet i de sidste mange, mange år.
Det er også en af grundene til, at udlændinge- og integrationsministeren netop har lagt op til at stramme udvisningsreglerne.
Og vi skal gøre alt, hvad vi overhovedet kan, det er vi meget enige med Dansk Folkeparti i.
Det vil jeg i hvert fald overhovedet ikke afvise.
Det næste temamøde, vi har – jeg ved ikke, om fru Rosa Lund er tilmeldt – er jo faktisk lige præcis på politiskolen, som jo også selv efterspørger, at der bliver bygget mere oven på politiefterforskernes og polititjenestemændenes kompetencer.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-07:
Først og fremmest vil jeg gerne takke finansministeren for at komme og svare på det her spørgsmål.
For det er jo ikke nogen hemmelighed, at de 80.000 mennesker, der bor på Amager, er meget, meget bekymrede, og dertil kommer de op mod 3.000 mennesker, der arbejder i lufthavnen, og som muligvis er endnu mere udsatte end de mennesker, der bor på Amager, som ifølge WHO er udsat for den her sundhedsskadelige forurening fra ultrafine partikler.
Jeg er helt med på, også når jeg læser aftalen, at der efter statens køb af aktiemajoriteten i lufthavnen er et armslængdeprincip.
Men jeg noterer mig også, at finansministeren selv i forbindelse med købet i december 2024 var ude at sige, at det også er en del af at sikre, at den grønne omstilling og miljøhensyn bliver varetaget af nogle ansvarlige ejere.
Og det er derfor, jeg spørger finansministeren i dag, hvad der ligger i det.
Det spørgsmål, jeg har stillet, handler ikke om grønt brændstof, det handler ikke om klima, og det handler heller ikke om, at det er et angreb på lufthavnen eller på flytrafik.
Det handler om, hvordan staten helt konkret vil praktisere sit ejerskab.
Jeg er med på, at der er et armslængdeprincip, men man har jo muligheden for at praktisere aktivt ejerskab.
Man kan deltage i og stille forslag på generalforsamlinger, og man kan også stille konkrete krav til lufthavnen.
Lufthavnen siger jo, at man aktivt vælger ikke at flytte standpladser fra borgernære områder – noget, som den meget aktive borgergruppe har foreslået, fordi de vurderer, at det gør en stor forskel, og det er der også forskning der understøtter.
Så jeg mangler lidt et svar på helt konkret: Hvad ligger der i det her aktive grønne ejerskab?
Hvilke helt konkrete forskelle vil borgerne på Amager kunne mærke, fordi staten nu tager et grønt ansvar for lufthavnen som hovedaktionær?
Jeg er flere gange blev henvist til finansministeren som hovedaktionær og ejer, og derfor kunne jeg godt tænke mig et mere præcist svar på, hvordan man vil praktisere sit grønne ejerskab for at gøre mere for at beskytte ansatte og borgere på Amager mod sundhedsskadelig forurening.
Nicolai Wammen (S), 2025-05-07:
Allerførst vil jeg sige tak for takken.
Og jeg svarer gerne på den del, der hører under mig som finansminister.
Jeg er vant til, at der er mange, der henviser til finansministeren, og det er der så også nogen der har gjort i det her tilfælde.
Som ejer af Københavns Lufthavn – og allerede i dag har vi en aktieandel, og vi kommer så til at blive majoritetsejer – har vi jo et ejerskab, som vi har valgt at sige at vi varetager efter armslængdeprincippet.
Det vil sige, at vi ikke kommer til at blande os i den daglige drift eller miljø- og klimahåndteringen i Københavns Lufthavn.
Det er bestyrelsens og direktionens ansvar.
Og det, jeg sagde den pågældende dag, da vi gik ud og meddelte, at vi ville købe, var, at det er vigtigt for mig, at de positive initiativer, der er sat i gang i Københavns Lufthavn med en grøn udvikling, ikke ville blive stoppet, hvis der nu var kommet en ejer, for hvem det var ligegyldigt med den grønne dagsorden.
Så kunne det have været et skridt tilbage i den forkerte retning, og det synes jeg ville have været meget uheldigt.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-07:
Siden staten opkøbte aktiemajoriteten i lufthavnen, har 3.000 ansatte fra 3F råbt op og stillet konkrete forslag til lufthavnen om ting, man skal gøre, men ikke har gjort, for at sikre deres sundhed.
Der er kommet et bekymringsbrev fra alle forældrebestyrelser på folkeskoler i Tårnby Kommune, og så sent som i forrige uge kom der en bekymringsskrivelse fra forældrebestyrelserne på 17 daginstitutioner, der frygter for deres børns helbred.
Det her er, efter at staten har købt aktiemajoriteten i lufthavnen.
Og der kommer ikke noget svar fra de ansvarlige ministre på, hvad man vil gøre for at give de bekymrede forældre og ansatte vished og tryghed.
Et minimum kunne jo være at bede lufthavnen om at dele deres måling af partikelforurening med de borgere, så de som minimum kunne vide, hvornår de f.eks. kunne føle sig sikre på at lægge deres børn udenfor i en barnevogn, og hvornår partikelforurening er allerværst.
Er det sådan noget, ministeren kunne tage initiativ til at stille af krav til lufthavnen?
For når jeg spørger lufthavnen, siger de: Det må være et krav, der bliver stillet på politisk niveau; så gør vi det gerne.
Nicolai Wammen (S), 2025-05-07:
Som jeg sagde før om den måde, vi regulerer Københavns Lufthavne på, handler det ikke om, at staten inden for en overskuelig fremtid kommer til at være hovedaktionær.
Vi er det ikke endnu, vi har ikke overtaget de pågældende aktier, men det ændrer ikke på, at uanset om vi er mindretalsaktionær eller har flertallet i Københavns Lufthavne og er hovedaktionær, er det en myndighedsopgave, hvor nogle dele af det ligger hos transportministeren og andre dele hos miljøministeren.
Derfor er det også de to ministre, man skal rette sine spørgsmål til i forhold til den del af sagen.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-07:
Desværre har jeg ikke helt fået det svar, jeg ønskede at få.
Jeg havde jo gerne set, at finansministeren som hovedaktionær og måske den minister, der har mulighed for at praktisere det aktive ejerskab, f.eks. på en generalforsamling i lufthavnen for at pålægge bestyrelsen at gøre mere for at beskytte borgerne på Amager, havde valgt en mere proaktiv tilgang til det her, når nu situationen er så alvorlig – ikke mindst fordi Kræftens Bekæmpelse på baggrund af en anmodning fra Miljø- og Ligestillingsministeriet har igangsat en undersøgelse om, om det faktisk er sundhedsskadeligt at bo på Amager.
Mens den undersøgelse bliver lavet, udvider lufthavnen muligvis til dobbelt kapacitet, og jeg vil bare nødig have, at vi står i en situation om 2 år, hvor de ansvarlige ministre ikke har grebet ind, hvis vi får et resultat fra Kræftens Bekæmpelse, der tyder på, at folk er blevet syge, al den stund man ikke har handlet herindefra, med al den viden, vi har.
Nicolai Wammen (S), 2025-05-07:
Jeg er kun glad for, at spørgeren er meget optaget af klima og sundhed, miljødelen, også når det gælder vores lufthavn.
Det gælder også regeringen som helhed.
Vi har bare i staten to forskellige roller – den ene er at være ejer af Københavns Lufthavne, og den anden er at fastsætte de regelsæt, som lufthavnen skal arbejde efter, bl.a. på miljøområdet.
Og der er det sådan, at jeg som finansminister står for ejerandelen, og de regler, der skal efterleves af Københavns Lufthavne inden for miljø og sundhed og andet, er det miljøministeren og transportministeren der står for.
Rosa Lund (EL), 2025-05-07:
Vil ministeren – i lyset af at politiet har oplyst, at »vask af sager« er et spørgsmål om prioritering, hvor ressourcekrævende sager ikke prioriteres højest – redegøre for, hvordan ministeren vil sikre unge kvinders retssikkerhed, således at deres anmeldelser af alvorlige forbrydelser ikke blot ryger i vasken?
Peter Hummelgaard (S), 2025-05-07:
Tak for ordet, og også tak til fru Rosa Lund for spørgsmålet.
Bare for sige det helt ærligt er det min kerneprioritet som justitsminister at skabe et trygt samfund – et trygt samfund for alle .
Det ligger mig derfor også meget på sinde, at kvinder og mænd på lige fod skal kunne færdes trygt og frit i samfundet.
Desværre ser vi jo, at trygheden på flere måder er skævt fordelt.
En større andel af kvinder end mænd føler sig utrygge på bestemte typer af steder som baggårde, gyder, tunneller, stier og togstationer, og det er selvfølgelig dybt uacceptabelt.
Det er også baggrunden for, at regeringen den 10. marts 2025 præsenterede tryghedspakken »Et trygt Danmark for alle«, og med den her tryghedspakke lægger vi op til at kriminalisere stealthing.
Jeg vil også tilføje voldtægt og blufærdighedskrænkelse til listen af lovovertrædelser, der kan give opholdsforbud i nattelivet, og det inkluderer allerede drugging.
Herudover ønsker regeringen at styrke beskyttelsen af ofre for stalking og partnervold, så det fremover skal være muligt at give et tilhold eller et opholdsforbud til en person, der udsætter andre for stalking eller ulovlig tvang.
Samtidig er vi i fuld gang med at etablere en forsøgsordning med elektronisk kontrol, også kaldet omvendt fodlænke, som skal forbedre muligheden for at håndhæve et opholdsforbud, og forsøgsordningen starter op den 1. juli i år.
Det er desuden afgørende for trygheden, at ofre for alvorlige forbrydelser såsom voldtægt, drugging og stalking oplever, at der er myndigheder, som kan gribe dem.
Vi har med den seneste flerårsaftale taget flere relevante skridt, bl.a. med oprettelsen af de specialiserede teams til sager om bl.a. voldtægt og stalking, og de specialiserede teams er med til at sikre, at politiet har fokus på området, og det er min klare forventning, at politiet tager sagerne meget alvorligt.
Det er min ambition, at vi med den kommende flerårsaftale skal sikre gode rammer for den fortsatte gode udvikling af politiet og anklagemyndigheden, også i forhold til politiets håndtering af den her form for alvorlig personfarlig kriminalitet.
Jeg ser frem til at fortsætte drøftelserne med Folketingets partier.
Tak for ordet.
Rosa Lund (EL), 2025-05-07:
Det er på den måde et meget åbent spørgsmål, kan man sige.
Altså, hvordan sikrer vi, at det ikke er de her sager, der kommer til at ligge nederst i bunken?
Så kan vi være uenige om, om vask af sager findes eller ej, men det er jo bare efterhånden ret veldokumenteret, at det særlig er de her lidt mere komplicerede sager, hvor det er ord mod ord, og hvor det kan være svært at finde beviser, som ryger nederst i bunken.
Det var jo præcis derfor, og det ved justitsministeren også, at vi fik indført de her specialiserede teams i politikredsene; det var jo netop for at undgå præcis det her.
Sådan hvordan sikrer vi, at de her sager ikke bliver ved med at ligge nederst i bunken.
Jeg har ikke selv løsningen.
Jeg tænker, at en idé kunne være at lave en eller anden form for målstyring hos politiet.
Det er jeg egentlig normalt modstander af, men det er, fordi jeg er ved at ligesom løbe tør.
Så det kunne jo være, at justitsministeren har gjort sig nogle overvejelser.
Peter Hummelgaard (S), 2025-05-07:
Jeg tror i hvert fald, at vi skal tænke os grundigt om, inden vi begynder at indføre mere målstyring.
Jeg ved, at fru Rosa Lund deler den skepsis, jeg i øvrigt også selv har.
Det er også en af årsagerne til, at vi i politiforligskredsen har valgt at reducere antallet af mål, som politiet skal styre deres sagsbehandling efter, fordi der er en rigiditet over det.
Så det synes jeg lige at vi skal drøfte grundigt, inden vi går derhen.
Ellers handler det for mig at se grundlæggende om, at politiet har de fornødne kompetencer og ikke mindst også ressourcer til at tage sig af de her sager.
Så vil jeg også gerne i gensidig anerkendelse sige, at selv om nogle af de sager historisk har været svære at løfte bevisbyrden i, fordi det er ord mod ord, har vi jo altså fået nogle bedre redskaber i form af samtykkeloven, som jeg ved at fru Rosa Lund og Enhedslisten også har været kraftigt medvirkende til at vi har fået i Danmark, og som jeg i øvrigt synes er rigtig, rigtig god.
Rosa Lund (EL), 2025-05-07:
Jamen se, hvor langt Enhedslisten og regeringen egentlig kan komme.
Det er måske også lidt vigtigt lige at huske på i tider, og vi ellers er meget uenige om mange ting.
Jeg er helt enig med ministeren, i forhold til at det egentlig ikke er, fordi jeg ønsker mere målstyring.
Det er som sagt, fordi jeg selv, nok i frustrationen, er løbet lidt tør for idéer.
Jeg tror også, at det er et spørgsmål om ressourcer.
Der er vi helt enige.
Men ministeren og jeg ved jo begge to godt, at der også går lidt tid, før vi kommer i gang med de her politiforligsforhandlinger.
Så hvad gør vi fra nu af, frem til de forhandlinger starter?
Peter Hummelgaard (S), 2025-05-07:
Vi er jo allerede i gang med at varme op til de forhandlinger, og vi har jo har Folketingets partier med ude til det første af en række temamøder som opvarmning til forhandlingerne, som vi jo også skal nå i mål med på den anden side af sommerferien.
Der bliver det også et omdrejningspunkt, at vi har et godt fundament i de specialiserede teams, hvor vi har samlet kompetencer til også at håndtere lige præcis de her former for kriminalitet, hvor ofrene naturligvis er ekstremt sårbare, og hvor det derfor også kræver, at man tager bedre hånd om dem, samtidig med at det jo også kræver mere at få løftet bevisbyrden.
Og vi skal udbygge og udvide de erfaringer, vi har gjort os med de specialiserede teams, i hvert fald hvis du spørger mig.
Rosa Lund (EL), 2025-05-07:
Jeg er jo også helt enig i, at politiet har fået nye og gode redskaber i forbindelse med den her slags sager.
Og tak til ministeren for at anerkende– måske synes ministeren, at det er en tilsnigelse – at Enhedslisten har været drivkraften i at sikre de her tiltag.
Jeg synes også, at politiet gør det godt i dag, men jeg tror også på, at det kunne blive endnu bedre.
Altså, kunne man i virkeligheden målrette uddannelsen mere til, at man kunne tage sig af de her sager, så det ikke kun er i de specialiserede teams, at man er god til det her, men at det faktisk er mere bredt og alment hos politiet?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-05-07:
Det er op til Det Kongelige Teater at vurdere, hvordan man vil forholde sig til de nye oplysninger, der er kommet frem.
Jeg er bekendt med, at der foreligger to lægeerklæringer fra hr. Nikolaj Hübbe til Det Kongelige Teater.
Det Kongelige Teater har også en bestyrelse, hvor der sidder en lang række medlemmer, hvis opgave er at varetage teatrets forhold, og der er ligeledes en direktion med det samme sigte.
Det har jeg tillid til de gør, og det må de varetage.
Katrine Daugaard (LA), 2025-05-07:
Når jeg spørger, er det grundlæggende, fordi jeg mener, at det her er et udtryk for dårlig moral, og at den slags bør italesættes fra toppen.
Der er værdi i at tale om den her slags, også selv om det ikke afføder handling.
Men jeg vil alligevel godt spørge ministeren om noget: Har ministeren nogen formodning om, at den her mentalitet kan være udbredt i større dele af det danske kulturliv?
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-05-07:
Det er jo faktuelt sådan, at der er andre togoperatører, der står i en situation, hvor de ikke kan få deres kontrakter opfyldt.
Men for DSB går det fint.
Det undrer mig bare lidt.
Er det, fordi man er villig til måske i første omgang at betale overpris?
Det er jo fortsat et problem.
Jeg ved ikke, om det er næste årsskifte, ministeren hentyder til.