runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-10:
Nej, det har jeg ikke, men spørgsmålet er jo, om det er princippet?
Skal det være et forbud mod omvendelsesterapi, eller skal det kun gælde, hvis man vil bevæge sig den ene vej?
Skal det også gælde den anden vej?
Skal der også være forbud for folk, som ad frivillighedens vej, altså voksne, som siger, at de egentlig godt vil have noget omvendelsesterapi for at komme væk fra den overbevisning, som de har nu, fordi de ikke bryder sig om at have den overbevisning, som de har lige nu, om deres køn, fordi de ikke føler sig tilfredse med det?
Astrid Carøe (SF), 2020-12-10:
Selvfølgelig er det et forbud mod at blive omvendt den anden vej, altså hvis det sker, at man er heteroseksuel og nogle forsøger at omvende en til at blive homoseksuel.
I forhold til det her med, om det skal være ad frivillighedens vej, vil jeg først understrege, at homoseksualitet ikke er noget, man vælger, det er noget, man er født med, og så kan man vælge at leve i et heteroseksuelt forhold, hvis det er det, man vil.
Og det kan man da sagtens snakke med sin psykolog om.
Jeg synes bare, at det er problematisk, hvis man sammenligner det at være homoseksuel med pædofili, særligt over for børn.
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-10:
Jeg har fuld tillid til de organisationer og andre, som arbejder med de her områder som deres nærmeste arbejde.
Når Landbrug & Fødevarer og andre siger, at der ikke er nogen udfordringer i forhold til dyr, der lider ved halalslagtning, har jeg fuld tillid til det.
Jeg håber, at Det Konservative Folkeparti også har fuld tillid til Landbrug & Fødevarer.
Tak for ordet.
Beslutningsforslaget her omhandler et forbud mod at anvende halalcertificeret kød i offentlige institutioner.
Når man skal vurdere det nærmere, er det relevant at se videre på halalslagtning.
For det første vil det være nærliggende at spørge: Lider dyret?
Det kan man læse nærmere om på eksempelvis Landbrug & Fødevarers hjemmeside eller andre steder, hvor man har forstand på den slags.
Nej, dyret lider ikke ved halalslagtning, for dyret er fuldstændig bedøvet forud for aflivningen.
Bedøvelsens effektivitet kontrolleres ligesom ved traditionel slagtning, og dyret aflives, først når det er fuldt bedøvet.
For det andet kunne man stille spørgsmålet: Har halalslagtning betydning for kødets kvalitet?
Også her kan man læse nærmere på Landbrug & Fødevarers hjemmeside og andre gode steder.
Nej, der er ingen kvalitetsmæssig forskel på eksempelvis oksekød fra traditionelt slagtede dyr og oksekød fra dyr, der er slagtet efter religiøse ritualer, f.eks. halalslagtning eller kosherslagtning.
Et tredje vigtigt spørgsmål kunne være: Har halalslagtning så ikke betydning for fødevaresikkerheden?
Heller ikke her er der hverken et problem eller en udfordring.
Da der gennemgående ikke er en betydning med hensyn til dyrevelfærd, kvalitet, fødevaresikkerhed osv., ser Radikale Venstre ingen grund til et sådant forbud i offentlige institutioner, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Marie Krarup (DF), 2020-12-10:
Tak for ordet.
Efter Dansk Folkepartis mening skal vi bekæmpe islamisering af Danmark overalt, hvor vi møder den.
Derfor er vi også glade for, at Nye Borgerlige har genfremsat et gammelt Dansk Folkeparti-forslag, nemlig at man skal have et forbud mod at anvende halalcertificeret kød i offentlige institutioner, som forslaget hedder.
Det støtter vi selvfølgelig varmt, ligesom vi har gjort adskillige gange før, hvor vi selv har fremsat det.
For vi ønsker ikke, at det offentlige skal støtte islamisering af Danmark.
Der er mange grunde til, at man kan være modstander af halalkød.
Det kan være af dyrevelfærdsårsager, og det kan være, fordi man er kritisk over for den missionering af islam, som foregår for de penge, der gives til selve certificeringen.
Selve certificeringen eller slagtemetoden ødelægger jo ikke kødet, og som kristne, hvad de fleste mennesker trods alt stadig væk er i Danmark, er man jo helt ligeglad med, hvad der er sagt af mærkelige formler hen over et stykke kød, mens det er blevet slagtet.
Men der er selvfølgelig en dyrevelfærdsmæssig synsvinkel på det, og så er der det, at der altså gives penge til dem, der certificerer, og at nogle af disse penge kanaliseres ind i missionsaktiviteter i Danmark.
Det er meget, meget betænkeligt.
Det betyder, at man ved indkøb af sin lørdagskylling altså graver sin egen grav.
Man er med til at støtte, at Danmark som det land, vi kender som et frit land, afmonteres eller risikerer at blive afmonteret.
Det synes vi er meget, meget forkert at det offentlige støtter.
Derfor skal der efter vores mening både indrettes en mærkningsordning, som vi talte om under det tidligere beslutningsforslag, og sørges for, at det offentlige køber de produkter, som er nonhalal, så man ikke støtter en yderligere islamisk missionering i Danmark – og at man omvendt støtter dansk kultur, dansk madkultur og slagtekultur i stedet for at støtte halalorganisationen.
Så med disse ord her er der selvfølgelig ikke nogen tvivl om, at Dansk Folkeparti støtter det foreliggende beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Mads Fuglede (V), 2020-12-10:
Jeg tror, vi skal være meget bevidste om, at når det handler om, at man laver produkter, der sælges på et verdensmarked, som det gælder for mange danske fødevarer, så skal de fungere derude.
Derfor synes jeg, at hele idéen med, at man laver en måske frivillig mærkningsordning, hvor man ligesom kan få certificeret med hjælp fra Fødevarestyrelsen herhjemme, altså at man har produkter, der ikke er halalslagtet, så danske forbrugere kan vælge det, ville være rigtig fint.
Produkter fra Novo Nordisk er også lavet, så de er kosher, og det er der en grund til, og det er, fordi de gerne vil være aktive på et verdensmarked, hvor de også gerne vil kunne sælge til eksempelvis jøder.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-10:
Jeg kunne ikke lade være at bemærke, at ordføreren siger, at dyrene ikke lider, og at halalslagtning er etisk fuldstændig i orden, fordi dyret jo bliver bedøvet.
Nu vil jeg lige spørge ordføreren, om han er klar over, hvordan dyret bliver bedøvet.
Det bliver det jo ved et slag mod hjernen med en såkaldt crash knocker, således at dyret – i gåseøjne – bliver bedøvet ved en massiv hjernerystelse.
Nu fik jeg selv en ny hofte for et år siden, og jeg kan godt love ordføreren for, at jeg er glad for, at jeg ikke blev bedøvet med en crash knocker.
Så mener ordføreren i ramme alvor, at det er den mest dyreetiske måde at bedøve et dyr på?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-10:
Jeg synes hele tiden, jeg har sagt, at vi skal holde os for øje, at de nuværende regler blev forhandlet i 2018.
Det tager et stykke tid med sagsbehandlingen, og det betyder også, at de mennesker, som vi ser på lovforslagene, bl.a. det lovforslag, vi behandler nu, altså er nogle af de allerførste mennesker, vi har set, hvis sager er blevet behandlet på baggrund af de sidste forhandlinger.
Jeg synes også, det vil være lidt barokt, hvis man begynder at indlede forhandlinger, inden virkningerne af den sidste forhandling overhovedet er slået igennem.
Derfor har jeg hele tiden tænkt, at der ikke er nogen grund til at stresse det her igennem hen over sommeren 2020.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-10:
Tak for det.
Jeg er rigtig glad for at høre, at Venstre støtter intentionen, selv om det skulle være mere konkret.
Jeg vil gerne give et eksempel, og så vil jeg spørge ordføreren, om ordføreren også tænker, at det er omvendelsesterapi.
På hjemmesiden for Kristent Netværk omkring Udfordret Seksualitet opfordrer man til ikke at udleve sin homoseksualitet, og man sammenligner homoseksualitet med pædofili, når man rådgiver de unge i, hvordan de skal håndtere deres seksualitet.
Det synes jeg virker som omvendelsesterapi.
Det er selvfølgelig ikke så slemt som elektroder og hormoner, og hvad man ellers kan finde på.
Men det at have så negativ en tilgang til en seksualitet, vi for rigtig mange år siden har sagt ikke er en sygdom, synes jeg virker som omvendelsesterapi.
Synes ordføreren også det?
Fatma Øktem (V), 2020-12-10:
Mange tak.
Det beslutningsforslag om omvendelsesterapi, vi nu skal behandle her, er fremsat af SF.
SF foreslår, at der indføres et forbud mod at tilbyde og udføre omvendelsesterapi og lignende terapiformer rettet mod personers seksualitet og kønsidentitet.
Der må ikke herske nogen tvivl om, at for Venstre er det en grundlæggende værdi, at alle skal have lov til at udleve den, de er, og deres seksualitet på den måde, som de nu selv ønsker.
Vi vil ikke acceptere undertrykkelse eller diskrimination på baggrund af seksualitet eller kønsidentitet.
Og selvfølgelig er det at være homoseksuel, biseksuel eller transkønnet ikke en sygdom.
Det er ikke en sygdom, der skal eller bør kureres – noget, som skal uddrives eller udskammes, blot fordi man er anderledes, blot fordi man ikke ligner de andre.
Jeg ved godt, at det ikke altid er nemt at være anderledes.
Men jeg ved også, at der ikke er nogen, der skal holdes ude, bare fordi man ikke er som de andre.
I Danmark er vi frie.
Vi er frie til at være dem, vi er, og vores mangfoldighed er en kæmpe styrke.
Så intentionen og tankerne bag det her beslutningsforslag er vi helt enige i.
Desværre er beslutningsforslaget udformet meget ukonkret.
Der er i teksten nævnt undervisningsmateriale som begrundelse for forbuddet mod omvendelsesterapi.
Men undervisningsmaterialet har vel ikke noget med omvendelsesterapi at gøre?
Hvorfor er der kun fokus på de kristne miljøer?
Hvorfor er de andre trossamfund ikke med?
Hvordan skal forbuddet mod omvendelsesterapi konkret udformes?
Skal forbuddet gælde børn under 18 år som i Tyskland, eller skal det også omfatte alle andre?
Derfor støtter Venstre ligestillingsministerens igangsatte undersøgelse om omvendelsesterapi, så vi kan få et bredere billede og et bedre billede af, hvad omvendelsesterapi er, og om muligt, hvor stort omfanget er.
Det er også væsentligt at få belyst, hvordan et eventuelt forbud i givet fald kan komme til at se ud, også i relation til en juridisk vurdering af, hvad der kan og skal gøres.
Så Venstre vil gerne involveres i undersøgelsen.
Vi vil gerne arbejde videre herfra.
Jeg ser frem til en indbydelse til et møde omkring dette, ligesom jeg håber, at vi kan arbejde videre med det her forslag i udvalget.
For sådan som forslaget ser ud lige nu, kan Venstre ikke støtte det, og det samme kan Liberal Alliance ikke.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-10:
Tak også til Dansk Folkeparti for det gode samarbejde.
Jeg tror som sagt ikke, vi ville stå med forhandlinger lige efter nytår, hvis det ikke var for det gode samarbejde, vi har her i blå blok.
For der er jo nogle på listen, vi gerne vil give dansk statsborgerskab til, og nogle, som vi ikke vil.
Så vi synes, det er fair at stemme gult med den argumentation.
Hvad for et synspunkt går Dansk Folkeparti til forhandlingerne med?
Er det at være med i en aftale og så stemme rødt igen, eller er det måske med et lidt mere nuanceret synspunkt?
Marie Krarup (DF), 2020-12-10:
Altså, jeg kan ikke se, at det nødvendigvis hænger sammen på den måde, at man er nødt til at stemme for lovforslagene, fordi man er med i aftalen.
Hvorfor skulle vi blive tvunget til at give statsborgerskab til nogle, som vi ikke ønsker at give statsborgerskab til, fordi vi har været med til en aftale, hvor vi så har sørget for, at det trods alt er en mindre andel af dem, som vi ikke ønsker får statsborgerskab, der får statsborgerskab?
Så den logik skriver jeg ikke under på.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-10:
Jeg er helt sikker på, at der hver gang er nogle på listen, som Dansk Folkeparti gerne vil give dansk statsborgerskab til, ikke mindst sydslesvigerne.
Marie Krarup (DF), 2020-12-10:
Det er jo derfor, vi gerne vil have det delt op efter landegrupper.
Vi vil helst stemme individuelt om hver enkelt.
Det mener vi er det mest rimelige overhovedet, og vi mener også, det var det, der var intentionen med grundloven – og det var faktisk det, man gjorde i begyndelsen.
Hvis man går tilbage og læser de gamle forhandlinger, kan man se, at man sidder og taler om hver enkelt person, som man vil stemme om.
Så det ville være det rigtige.
Og så ville man jo slet ikke have det problem, for så var der nogle, man kunne stemme ja til, og nogle, man kunne stemme nej til.
Derfor håber jeg, at der kan komme det ud af forhandlingerne, at vi rent faktisk får opdelt de her lovforslag i landegrupper eller civilisationsgrupper, eller hvad man nu vil kalde det.
Susan Kronborg (RV), 2020-12-10:
Tak for ordet.
De seneste år er lovforslagene på det her område blevet mere kreative.
Senest har der været et forslag om særskilte statsborgerskabstildelingslovforslag, sådan at ansøgere fra muslimske lande optræder på et andet lovforslag end de øvrige ansøgere.
Det vil altså sige, at skruen strammes, men i forbindelse med de kommende forhandlinger håber jeg at integrationsministeren vil se med positive briller på Radikale Venstres ønske om at give statsborgerskab til unge, der er født og opvokset i Danmark.
Radikale Venstre vil altså gerne opfordre til, at vi i det videre lovarbejde anerkender og giver et klap på skulderen til de unge, der i forvejen er en del af vores fællesskab.
Som det er nu, oplever mange unge nemlig, at de er danske, lige indtil det øjeblik, hvor statsborgerskabsproceduren begynder.
Netop i det øjeblik har mange unge, som jeg har talt med, den grimme oplevelse at føle sig fremmedgjort.
Et andet vigtigt emne, som Radikale Venstre gerne vil tage med til forhandlingsbordet, er handicapkonventionen.
Vi vil gerne have en ændring i indfødsretsloven eller -cirkulæret, sådan at der i Indfødsretskontoret kan træffes en afgørelse i henhold til konventionen, sådan at de sager ikke afgøres i udvalget.
I det hele taget vil vi gerne have almindelig sagsbehandling i Indfødsretskontoret efter almindelige forvaltningsretlige principper.
Det vil sige, at vi gerne vil undgå en kasuistisk behandling, hvilket er risikoen i udvalget, og at vi altså i stedet får en behandling i Indfødsretskontoret og dermed får en behandling, hvor ligeartede tilfælde bliver behandlet ens.
Med de ord ser jeg frem til forhandlingerne, og mit håb er, at ministeren vil være lydhør over for Radikales position ved forhandlingsbordet.
Helt afslutningsvis skal jeg sige, at på den her baggrund vil Radikale og Enhedslisten fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Folketinget konstaterer, at de nuværende regler for erhvervelse af indfødsret er særdeles stramme og rigide.
Folketinget konstaterer, at nye forhandlinger om en ny aftale om regler for erhvervelse af indfødsret bør sikre gennemsigtighed, retssikkerhed, lige adgang og overholdelse af internationale konventioner, herunder statsløsekonventionen og handicapkonventionen.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-10:
Tak til ordføreren.
Erkender ordføreren, at der er unge, som er født og opvokset i Danmark, som i nogle tilfælde på grund af de parallelsamfund, vi har, hvor folk kan leve fuldstændig uden for det danske samfund, jo er fuldstændig uintegrerede, som måske endda har kriminel baggrund, og som ikke har taget de danske værdier til sig og i nogle tilfælde endda draget til Syrien for at kæmpe for Islamisk Stat?
Susan Kronborg (RV), 2020-12-10:
Så det er dét, vi fra Radikale Venstres side kalder den røde løber.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-10:
Og mener ordføreren også, at de skal have dansk statsborgerskab, ene og alene fordi de er født og opvokset her?
Mads Fuglede (V), 2020-12-10:
Tak for kvitteringen for det gode samarbejde, og det er jo ét, som især hr. Morten Dahlin, der ikke kunne være her i dag, har forestået – og rosen skal selvfølgelig rettes den vej.
Vi mener, at der er behov for ret markante stramninger, især i forhold til tildeling af statsborgerskab.
For der er nogle kriminalitetstyper, vi skal have kigget meget efter i sømmene, og også noget, som man kan have deltaget i, som måske ikke er direkte kriminelt, men som kan være meget, meget vanskeligt.
Hvis man f.eks. har været med til at åbne og lukke rigtig mange selskaber osv., synes vi, at man skal omkring Folketinget, for at man kan få et dansk statsborgerskab – som et minimum.
Så det ser vi frem til et fortsat samarbejde om med den til De Konservative midlertidigt udlånte hr. Marcus Knuth.
Marie Krarup (DF), 2020-12-10:
Jeg vil gerne spørge ministeren, hvordan han forholder sig til muligheden for at opdele de lovforslag om indfødsret, som vi stemmer om i salen, efter landegrupper, sådan at vi fremover ikke kun har ét lovforslag, hvor alle navne står på, men så vi får et lovforslag for hvert land eller for bestemte landegrupper, ligesom når folk søger visum.
Her er der også forskellige regler for forskellige landegrupper.
Men her er det jo sådan, at reglerne ikke nødvendigvis er udstukket på forhånd, fordi vi hernede i Folketingssalen kan stemme ja eller nej.
Man kan jo komme i den barokke situation, som jeg selv har været i, at jeg har været nødt til at stemme nej til et lovforslag og dermed til en meget, meget nærtstående person, som helt klart var dansker og sagtens kunne få et dansk statsborgerskab, fordi der var så mange med, som jeg ikke mener burde have statsborgerskab.
Men hvis man havde opdelt dem i grupper – det kunne være landegrupper, det kunne være civilisationsgrupper; man kunne diskutere, hvordan det skulle være – så ville man ikke have stået i den situation.
Hvad mener ministeren om det forslag?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-10:
Med den nuværende indfødsretsaftale og med det nuværende cirkulære opstiller vi jo nogle regler, og hvis folk lever op til dem, synes jeg, at udgangspunktet er, at det er helt logisk, at de partier, der har været med til at forhandle den indfødsretsaftale, stemmer for den.
For de folk har jo levet op til de regler, man selv har været med til at forhandle.
Hvis Dansk Folkeparti i nogle eventuelle kommende forhandlinger i sådan en indfødsretsaftale har skrevet enten en landegruppering eller en civilisationsgruppering ind og aftalepartierne opnår enighed om det – det forudsætter så også lige, at det kan lade sig gøre inden for rammerne af grundloven og i hvert fald for Socialdemokratiets vedkommende også konventionerne – så synes jeg, at det er helt naturligt, at lovforslagene også vil blive opdelt på den måde.
Men så sker det jo på baggrund af en indfødsretsaftale.
Så når jeg har været afvisende nu, er det, fordi jeg synes, det ville stride imod logikken i at have en indfødsretsaftale, hvis nogle af de mennesker, som faktisk levede op til kravene, alligevel skulle afvises i Folketingssalen.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-10:
Der kom vi vist begge to til at gøre det i omvendt rækkefølge.
Som sagt er vi glade for, at ministeren nu langt om længe indkalder til forhandlinger.
Det er forhandlinger, som vi mener skulle have været afholdt for lang tid siden.
Jeg ikke enig i det, ministeren siger om, at det er jo kun er et par år siden, vi lavede de sidste regler, og at det nu bare sker, fordi der er en anden sammensætning af Folketinget med nye partier.
Der kom en ny regering i 2015, og der var vi i hvert fald ikke blege for at lave nogle meget markante opstramninger, fordi det var det, der var nødvendigt.
Det er det, jeg synes skal være det vigtige her.
Det er altså det, der er nødvendigt.
Der mener vi Konservative, at kriminelle som minimum ikke skal have statsborgerskab.
Man skal også kigge på reglerne i forhold til at tale ordentligt dansk.
Man skal til en samtale.
Og så har vi en perlerække af andre forslag, som vi ser frem til at diskutere med de andre partier her i Folketinget.
Jeg vil bare sige, at jeg indtil videre har været lidt ærgerlig over, at Venstre og Socialdemokratiet har stemt imod vores beslutningsforslag om f.eks. kriminelle, der ikke skal have dansk statsborgerskab.
Det indikerer jo nok, at de opstramninger, der kommer, måske ikke bliver så omfattende, som vi havde håbet på.
Nu kommer forhandlingerne.
Tak til alle de blå partier for at være med til at lægge pres på ministeren og for det fælles brev, vi skrev for snart et halvt år siden.
Derfor har jeg et fælles forslag til vedtagelse på vegne af alle blå partier, nemlig Venstre, Dansk Folkeparti, Konservative, Nye Borgerlige og Liberal Alliance, og det lyder som følger: Forslag til vedtagelse
»Det danske statsborgerskab er den fineste gave, det danske folk kan give til en udlænding.
Derfor skal der være strenge krav for at opnå dansk indfødsret.
Ønsker man at blive dansker, skal man bl.a. holde sig fra kriminalitet, man skal forsørge sig selv, man skal tale dansk, og så skal man ikke mindst have taget de danske værdier til sig.
Tidligere er der blevet tildelt statsborgerskab til alt for mange, der ikke lever op til disse krav.
Derfor er det positivt, at regeringen ved flere lejligheder har tilkendegivet at ville indkalde til nye forhandlinger, men desværre er der intet sket.
De nuværende regler for tildeling af statsborgerskab trænger dog stadig til et eftersyn, og derfor opfordres regeringen til i dette år at indkalde Folketingets partier til forhandlinger om en opstramning af indfødsretsreglerne«.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-10:
Partierne ønsker også at få oplyst, om udlændinge- og integrationsministeren planlægger at indkalde Folketingets partier til forhandlinger om en ny indfødsretsaftale inden dette kalenderårs udgang.
Disse spørgsmål har ministeren besvaret meget fint i sin tale.
I Socialdemokratiet mener vi, at vi skal afvente at drøfte stramninger af de nuværende betingelser for at opnå dansk indfødsret, indtil vi mødes til forhandlinger på den anden side af nytår.
Vi mener, at de nuværende betingelser for at opnå dansk statsborgerskab, som vi foretog en opstramning af i 2018, er fornuftige.
Vi vil dog eksempelvis gerne se på en eventuel skærpelse af vandelskrav, altså om ansøgers evner til at overholde dansk lovgivning og ikke begå kriminalitet.
Vi mener altså, det er helt rimeligt, at vi fra politisk side stiller stramme krav til personer, der ønsker at blive en del af det danske fællesskab.
Og med de ord vil jeg fremsætte Socialdemokratiets forslag til vedtagelse: Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at udlændinge- og integrationsministeren har til hensigt at indkalde til forhandlinger om justering af indfødsretsaftalen inden årsskiftet med henblik på forhandlinger i begyndelsen af 2021, hvor bl.a. vandelskravet vil blive drøftet.«