Ida Auken (RV), 2019-12-03:
Det er jo sådan set en glædelig dag i dag, for vi skal behandle det borgerforslag, der måske var med til at sætte det hele i gang.
Jeg var lige inde at tjekke, hvor mange der har skrevet under på borgerforslaget, og det er 68.499.
Og med så flot et tal havde man jo næsten lyst til at blive den sidste, der skrev under, så man kunne komme op på 68.500 – hvis der er nogle, der ser med, kan de jo gøre det.
Jeg syntes ikke, det var min opgave som folketingsmedlem at komme med et borgerforslag, men måske snarere at svare på det.
Men det skal ikke være nogen hemmelighed, at jer, der har skrevet under på borgerforslaget, jer, der har demonstreret, jer, der har været på gader og stræder, jer, der har siddet med jeres forældre og over aftensmaden overbevist dem om, hvorfor klimaet er vigtigt, jer, der har taget naboen i hånden og forklaret, hvorfor det er vores fremtid, der er på spil – det er alle jer, der har skabt den politiske vilje, som i går udmøntede sig i en finanslov og forhåbentlig snart i en ambitiøs klimalov, i, at vores erhvervsliv vil være med, i, at vores landbrug efterhånden også gerne vil være med, i, at måske endda transportsektoren begynder at rykke på sig.
Det er uvurderligt, og det er måske det, der gør Danmark allermest til et foregangsland, altså hvis vi kan få befolkningen med på den her forandring.
I forhold til den klimalov og det borgerforslag, der ligger, er det jo ikke nogen hemmelighed, at vi lige nu sidder i ministeriet og forhandler om en klimalov.
Og det er jo sådan, kan jeg så fortælle dem, der ikke nødvendigvis ved, hvordan det er med beslutningsforslag og formentlig heller ikke med borgerforslag, at det, Folketinget vedtager, tit bliver i en lidt anderledes form, når det kommer igennem ministeriernes mølle.
Og derfor kan man sige i forhold til den politiske intention og de ønsker og tanker, der er bag borgerforslaget, og om de er intakte igennem den her proces, at der er det vigtige måske ikke, om det bliver ordret sådan, som forslaget ligger.
Der har vi bedt Klimarådet regne på det, og de har bl.a. peget på, at det 70-procentsmål, som efterhånden de fleste af Folketingets partier bakker op om, lever op til Parisaftalen.
Og det er i hvert fald et rigtig godt sted at starte.
Så så vi gerne, at man strammede i forhold til, hvornår vi skal være i nettonul, og at man prøvede at stræbe mod 2045 eller tidligere endnu.
Princip to er, at der skal sættes 5-årige delmål 15 år frem i tiden.
Det er en af de ting, vi diskuterer i øjeblikket.
Hvordan gør vi bedst det?
Hvordan sætter vi nogle mål, som både betyder, at vi kommer hurtigt i gang, men også at vi kan sætte nogle initiativer i gang, som måske først leverer efter en årrække?
Der er jo mange af de ting, vi gerne vil gøre, der først leverer efter en årrække, f.eks. at tage jord ud af drift, plante skov, stille transportsektoren om; altså, hvis man skal lave afgifterne om og folk først skal gide at købe bilerne, så har det først en effekt efter en årrække.
Hvis vi skal lave nye lagringssystemer til energi, er det også noget, der tager noget tid.
Derfor er det ret vigtigt, at vi giver os selv den mulighed for også at kunne tilrettelægge det her, så det bliver på en klog måde, som resten af verden kan blive inspireret af.
Det tredje princip er, at klimahensyn skal integreres i andre politikker.
Det er meget vigtigt for Radikale, at vi får klare planer for de andre sektorer, så det ikke er den stakkels klimaminister, der skal prøve at klare det hele med sit ressort, energiområdet.
Når vi nu ved, at energi kun står for omkring halvdelen af klimaudfordringen – den anden halvdel kommer fra den måde, vi bruger vores arealer på, og den måde, vi tager materialer i brug på – så er det jo helt afgørende, at andre ministerier er forrest i den grønne omstilling og har sektorstrategier på sine områder, på transportområdet, på landbrugsområdet, inden for byggeriet, og i virkeligheden jo i høj grad har et Finansministerium, der arbejder med og ikke imod en på det her område.
Det fjerde princip er, at man skal styrke Klimarådet og sikre den uafhængighed.
Det er en meget, meget vigtig ting, for Klimarådet bliver en afgørende spiller i forhold til at holde Folketinget og regeringen ansvarlig.
Jeg glæder mig over, at vi i går fandt nye midler til Klimarådet på finansloven, for det gør det jo noget nemmere at lave en ramme og give dem flere opgaver, når man også har fundet pengene til det.
Princip nr. 5 handler om at udvikle grønne løsninger i Danmark, og det er jo det, der skal flytte verden – det er, at vi gør, ligesom vi i forhold til vind har gjort vind billigere end kul og olie og gas, så vi faktisk gør de andre ting til de dårlige investeringer.
Det er noget af det, der virkelig kan flytte ude i verden, fordi det inspirerer andre lande til at sige: Okay, vi kan gøre det her; vi får renere luft, vi får renere energi, så det vil vi gerne, og det er endda billigere.
Så det er meget, meget vigtigt, at vi går den vej, og det har vi også med finansloven i går taget en lang række vigtige initiativer til, ligesom vi gjorde det, da vi udmøntede forskningsmidlerne.
Det sjette princip er, at Danmark skal være drivkraft i international klimapolitik.
Og det er jo noget nemmere, når man holder sin egen sti ren, at tage ud og inspirere andre lande, lægge pres på dem og i det hele taget gå ud og sikre med klimabistand, at man kan understøtte det.
Og igen glæder jeg mig over, at vi på finansloven i sidste minut ved hårdt, vedholdende arbejde også har fået penge til klimabistanden.
Det betaler sig at kæmpe, og selv om man kan være dødirriterende, når man gør det, glæder jeg mig over det og håber, at det kan være med til at svare på det her borgerforslag.