Mogens Jensen (S), 2019-11-21:
Tak til ordførerne for bemærkningerne til lovforslaget.
Den målrettede regulering af landbrugets udledning af kvælstof indgik i anbefalingerne, som Natur- og Landbrugskommissionen kom med i 2013, og der var bred opbakning til de anbefalinger både fra erhvervet, fra de grønne organisationer og også fra Folketingets partier, og regeringen mener også fortsat, at den målrettede regulering er den rigtige vej at gå.
Men det er, fordi det er fornuftigt, at den kvælstofreducerende indsats målrettes de områder, hvor der er behov for det, og det er, fordi reguleringen bygger på et princip om frivillighed før krav.
Netop landbrugets mulighed for at løfte indsatsen frivilligt vil vi forbedre med det her lovforslag.
Europa-Kommissionen har godkendt, at indsatsen fra 2020 kan støttes med midler fra landdistriktsprogrammet frem for rent national støtte, som vi kender det i dag, og det betyder også, at støtten ikke vil være begrænset af de minimis-forordningens rammer.
Så med det her lovforslag skaber vi den nødvendige kobling mellem gødskningslovens kvælstofregulering og den landdistriktsstøtteordning, der kan laves efter reglerne i landdistriktsfondsloven, og dermed skaber vi grundlaget for, at landbrugere, der frivilligt vil håndtere de øgede krav, kan kompenseres økonomisk for deres omkostninger til det.
Som det jo også er blevet drøftet her i salen, har regeringen besluttet, at indsatsen i den målrettede regulering skal opjusteres i 2020.
Det mener vi at vi er nødt til at gøre, når vi kan se, at kvælstofudledningen jo ikke falder, som man havde regnet med, og når vi kan se, at der ikke er givet tilsagn til tilstrækkelig med frivillige kollektive virkemidler til, at vi når målet.
Som der er blevet nævnt her, var min forgænger jo allerede klar over det.
Hr. Jakob Ellemann-Jensen sagde jo selv, at han var utålmodig, og at fik man ikke løst det her ad frivillighedens vej, måtte man tage andre midler i brug.
Det er jo sådan set det, regeringen leverer på i forhold til at sikre, at vi når de mål, der er sat, og derfor kan det jo undre, at hr. Erling Bonnesen i sit indlæg heroppe så klart har meldt ud, at Venstre ikke kan medvirke til det her, og jeg synes, der er grund til at understrege, at det her jo ikke kun handler om, at man skal lave ekstra efterafgrøder.
Man har jo andre muligheder, hvis man ønsker at leve op til målsætningerne næste år: mellemafgrøder, tidlig såning, og man kan også reducere sit forbrug af kvælstof i 2020, hvis man vil det.
Så der er jo andre muligheder end efterafgrøder.
Men det er jo en diskussion, vi har med Folketingets politiske partier i øjeblikket, og selv om Venstre har meldt, at de ikke kan være med, så hører jeg jo – og det er jeg glad for – at der også er partier til højre for regeringen, som ønsker at påtage sig et miljøansvar, og det håber jeg selvfølgelig at vi kan udnytte i den her sammenhæng.
Vi fortsætter de her sonderinger, og jeg håber på, at de snart kan blive afsluttet, så vi også kan få meldt ud til landbruget, hvad der præcis kommer til at gælde for 2020.
Men det handler det her lovforslag jo ikke om.
Men det er forudsætningen for, at vi kan gennemføre den planlagte model for målrettet regulering fremover, når finansieringen overgår fra nationale midler til landdistriktsprogrammet.