runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2026-02-03:
For mig er det ikke kun noget, der skal ske fremadrettet.
Det skal det også, men de seneste 2 års økonomiaftaler har jo løftet den kommunale velfærdsøkonomi til meget høje niveauer, i forhold til hvad vi har været vant til de sidste 10-20 år.
Det har været virkelig gode økonomiaftaler, og det er jo grundlaget for, at mange kommuner har ladet budgetter, der bl.a. har styrket folkeskolen her i efteråret.
De sidste 2 års finanslov har også styrket folkeskolen.
Nu nævnte jeg bl.a. initiativet omkring skolemad, som er en kraftig investering i at løfte vores folkeskole.
Så det er jo, når vi laver økonomiaftaler, og når vi laver finanslov, at regeringens økonomiske politik virkelig får ben at gå på.
Derudover forstår jeg også godt spørgsmålet, for vi er på vej ind i en folketingsvalgkamp, og her synes jeg jo, det er relevant også at diskutere folkeskolen, herunder folkeskolens økonomi, og der forventer jeg da, at de forskellige partier fremlægger deres politik.
Nu står jeg har som minister i dag, men mon ikke også Socialdemokratiet på et eller andet tidspunkt kommer til at mene noget om skolen?
Mai Villadsen (EL), 2026-02-03:
Det kunne man jo håbe Socialdemokratiet gør, for folkeskolen har et voldsomt behov for at komme ud af den negative spiral, og det kræver penge.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, både som minister, men også som socialdemokrat: Hvornår holder man op med at være en folkeskole, og er der ikke en værdi i det at være folkets skole, altså et sted, hvor høj som lav sender deres barn, hvor man går sammen, og er vi ikke lidt ved at miste det i de her dage?
Mattias Tesfaye (S), 2026-02-03:
Det er et relevant spørgsmål.
Jeg synes, det er væsentligt at holde fast i folkeskolens formål.
Jeg går altid selv rundt med formålsparagraffen i inderlommen af mange forskellige årsager, men jeg tænker, at det hedder folkeskolen, fordi det er en skole for folket.
Men det hedder også folkeskolen, fordi det er en skole, der danner folket.
Det skulle jo gerne være sådan, at man i folkeskolen også er med til at etablere en fælles kultur, et fælles grundlag at leve vores liv på i det her land.
Derfor er det en udfordring, hvis folkeskolen ikke længere appellerer til folket.
Jeg vil dog sige, at det stadig er sådan, at otte ud af ti børn starter i folkeskolen, to ud af ti på fri- og privatskoler, men dykker man ned i de kommunale forskelle, er der meget stor forskel.
Så synes jeg, at vi begynder at have en alvorlig politisk diskussion, og også af den grund mener jeg, at det er vigtigt at styrke folkeskolen.
Lotte Rod (RV), 2026-02-03:
Det er jo sød musik i mine radikale ører, at regeringen siden, i virkeligheden, nytårstalen er begyndt at tale om at tage ansvar på en anden måde.
Og vi har jo spillet ud med et børneløfte, som skal sikre høj kvalitet både i vuggestuer, børnehaver, skoler, fritidshjem og klubber, til 15 mia. kr. om året.
Når ministeren i dag siger, at vi ikke er færdige med at diskutere skolens økonomi, er jeg derfor lidt nysgerrig efter, hvad der så egentlig er førsteprioriteten for regeringen.
Mattias Tesfaye (S), 2026-02-03:
Hvis man tager daginstitutionsområdet, egentlig både dagplejen, vuggestuer og børnehaver, er der, siden Mette Frederiksen blev statsminister, blevet ansat 15 pct. flere i en tid, hvor der er kommet 4 pct. flere børn.
Så der er jo en kraftig styrkelse, også tiltrængt styrkelse, af dagtilbuddene.
Hvad angår folkeskolen, kan vi også se, at udgifterne pr. elev er steget siden 2019.
Det har også været tiltrængt.
Men som jeg også har indikeret før i mine svar til de tidligere spørgsmål, mener jeg ikke, at vi er færdige med at diskutere folkeskolens økonomi.
Der er jo etableret en mekanisme i den nye folkeskolelov, vi kalder skolens timebank, som gør det muligt for Folketinget at allokere ressourcer til folkeskolen, uden at det forsvinder til alle mulige andre prioriteter i den kommunale velfærd.
Og det er jo bare en opfordring til alle partier om at tænke kreativt på det.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2026-02-03:
Tak for ordet.
Nu har jeg jo flere gange på det seneste hørt ministeren være meget, meget tydelig i udsagnet om, at på sundhedsområdet har vi haft en fornem udvikling.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Ministeren siger så også, at der er et kæmpe efterslæb på folkeskolerne.
Nu hører jeg lidt ministeren sige: Jamen der er jo sket nogle ting.
Jeg er lige ved at sige, at jeg nærmest hører, man efterlyser Socialdemokratiets holdning til det her.
Hvad skal der ske?
Hvad vil man gøre?
Så er det en ny kommuneaftale.
Så hvad skal være en del af den kommuneaftale, der kommer her til sommer på det her område, for at det kan leve op til de løfter, som ministeren går og afgiver?
Mattias Tesfaye (S), 2026-02-03:
Jeg ved ikke, om jeg giver løfter, men jeg indikerer, at jeg synes, der er behov for at styrke folkeskolens økonomi.
Det løber jeg ikke fra.
Og det er rigtigt, at jeg har sammenlignet det lidt med kræftområdet, fordi det er et sted i velfærdssamfundet, hvor jeg har en oplevelse af, at vi virkelig har flyttet os på en generation.
Selvfølgelig er det også, fordi forskningen kan, hvad skal man sige, fordi vi rent videnskabeligt kan noget mere medicinsk, men det er også, fordi vi politisk har besluttet os for, bl.a. på kræftområdet, at vi vil kunne noget mere, end vi kunne tidligere.
Og det er det ambitionsniveau, jeg godt kunne tænke mig vi også havde på folkeskoleområdet.
Jeg er rigtig, rigtig glad for den nye folkeskolelov, vi har fået, og også for de aftaler, vi har lavet omkring fravær og specialundervisning, men det er jo juraen, vi er inde at pille ved.
Og når vi lægger nogle nye forpligtigelser ud på skolerne eller til kommunerne, følger der selvfølgelig penge med.
Alle aftaler er fuldt finansieret.
Men det er jo ikke sådan, at vi har pustet ny økonomi ind i folkeskolen, hvor der ikke er fulgt opgaver med, men hvor man bare styrker de muskler, der er på skolen, f.eks. til at have flere timer, hvor der er to lærere i undervisningen, eller at flere elever kan komme på lejrskole.
Jeg synes, vi er kommet rigtig langt på juraen.
Jeg synes ikke, vi er kommet så langt på økonomien.
Og det er det sidste, jeg bare appellerer til at vi får en fælles diskussion om.
Anni Matthiesen (V), 2026-02-03:
Jeg vil i hvert fald sige, at jeg er enig med ministeren i, at der helt klart er steder, hvor det også kan være bedre.
Og det er der på mange forskellige måder.
Man kan sige, at i forhold til at gribe mulighederne, som vi jo egentlig har sat her fra Folketinget af, er der også forskel fra skole til skole på, både hvordan skolelederen er, hvordan lærerne er, hvordan forældrene er, og hvad det er for børn, de eventuelt har i de forskellige klasser.
Så det er der kæmpe forskel på.
Så ja, der er steder, hvor jeg helt klart også erkender, at her kunne der måske være brug for en ekstra håndsrækning.
Sigurd Agersnap (SF), 2026-02-03:
Hvad angår den ekstra håndsrækning, er økonomen Nina Smith jo kommet frem til, at det vil koste ca. 4 mia. kr. årligt at følge med den øvrige velstandsudvikling.
Anni Matthiesen (V), 2026-02-03:
Nu er det ikke en finanslovsdebat, vi har lige nu, men jeg kan jo sige så meget, at jeg synes, vi også skylder de ting, vi lige har sat i søen, at de kommer ud at virke, inden vi begynder at gøre noget mere oveni.
Og der kan jeg sige, at i relation til bl.a. de ekstra penge, som jo også er kommet ud til kommunerne, hører jeg lidt den samme melding, som også den socialdemokratiske ordfører sagde for lidt siden, altså at rigtig mange af de nye kommunalbestyrelsesmedlemmer faktisk har taget det her på sig og rigtig gerne vil investere flere af de penge, også i folkeskolen.
Mai Villadsen (EL), 2026-02-03:
Det er bare for, at jeg og vi forstår det helt klart: Ordføreren mener, at de initiativer, der er taget allerede, som jeg også anerkender er gode, skal have lov at virke først – der skal ikke investeres yderligere i folkeskolen nu?
Der skal gå en rum år, og så kan man evaluere på det, og så kan vi se på, om der skal investeres i folkeskolen.
Er det rigtigt?
Venstre mener ikke, at der nu skal investeres mere i folkeskolen – ja eller nej?
Anni Matthiesen (V), 2026-02-03:
Hvad er »en rum år«?
Altså, det er jo sådan en betegnelse, hvor man kan sige, at en rum år er 2 år, men det kan også være, at det er 10 år.
Det er på den måde, at noget af det, vi gør i Venstre, er at følge det her tæt, og så er vi altid åbne for både debat og dialog, som det også sker i salen i dag.
Mai Villadsen (EL), 2026-02-03:
Når f.eks. Danmarks Lærerforening råber op om uro, vold i skolen, for store klasser, mangel på lærere generelt og om økonomi til at gøre noget ved det, særligt fordi inklusionsudfordringen er så stor, så mener Venstre, at man skal vente i nogen tid og lade det, der sker nu, udspille sig i stedet for faktisk at komme med den økonomiske håndsrækning.
Skal man lytte til lærerne og komme med nogle penge, ja eller nej?
Anni Matthiesen (V), 2026-02-03:
Nu er det jo sådan, at jeg ikke holder så meget af, når Enhedslisten konkluderer, hvad det er, Venstre mener, som jeg hører det.
Derfor kan jeg jo sige så meget, at jeg blandt alle de tiltag, vi lige har gjort nu i forhold til at få skabt mere ro i klasserne, synes, at det måske er et af de allervigtigste tiltag at få ført ud i livet.
Her har vi også valgt sammen med Det Konservative Folkeparti at investere endnu mere med den finanslov, som rent ud sagt skal ud at virke nu og her.
Helene Brydensholt (ALT), 2026-02-03:
Nu udspringer den her debat jo af det, som ministeren sagde på et samråd, nemlig at folkeskolen ikke er fulgt med den generelle velstandsstigning i Danmark.
Nu står jeg her med sådan et interview med økonomiprofessor Nina Smith, som netop siger, at hun har kigget på tallene fra 2007 og frem.
Selv når man korrigerer for det faldende elevtal, viser det sig, at udgifterne til folkeskolen faktisk reelt er faldet med 6 pct., siger hun.
Er ordføreren tilfreds med det, og skal vi bare lade de udgifter blive ved med at falde, eller mener ordføreren og Venstre, som jo måske kan ende med at blive den nye regering, at vi skal gøre noget ved, at udgifterne til folkeskolen falder, eller at folkeskolen også skal have gavn af den velstandsstigning, vi har?
Anni Matthiesen (V), 2026-02-03:
Altså, jeg har det helt klart sådan, som ministeren måske også har været inde på, at vi jo sagtens kan finde nogle ting, hvor jeg tænker, at her har vi gjort det godt og puttet mange penge i.
Der tror jeg jo helt klart, at vi kan sige, at sygehusområdet med dygtige Venstreministre i front har sikret, at vi her virkelig har understøttet det økonomisk, så bl.a. kræftbehandlingerne er blevet meget, meget bedre.
Så det der med at sige, at fordi vi har gjort noget godt på sundhedsområdet, er det ensbetydende med, at det så er skidt alle andre steder, fordi vi ikke har samme niveau som på sundhedsområdet, synes jeg ikke er helt fair, altså at man sammenligner det en til en på den måde.
Men jeg afviser ikke, at vi selvfølgelig skal drøfte, om der skal mere til.
Helene Brydensholt (ALT), 2026-02-03:
Jeg tror faktisk også, at Nina Smith siger, at man ikke kan sammenligne det med sundhedsvæsenet en til en.
Men det, vi anfægter, er, at folkeskolen ikke har fulgt den generelle velstandsstigning, der har været i samfundet.
Nu kunne ordføreren ikke lide, at Enhedslisten tolkede på det, ordføreren sagde, men nu må jeg bare sige, hvordan jeg tolker det, ordføreren siger.
Jeg går ud fra, at ordføreren repræsenterer Venstre, når hun siger det, nemlig at man ikke er villig til at investere i børnene.
Ellers kan ordføreren jo få en mulighed for at korrigere det.
Helena Artmann Andresen (LA), 2026-02-03:
Tak for det.
Vi er jo langt hen ad vejen enige om de udfordringer, der er i folkeskolen.
Jeg er også glad for, at ordføreren tager ordet vold i munden, for det er noget af det, jeg har savnet, altså en anerkendelse fra venstrefløjen af, at det desværre er ude i folkeskolen.
Jeg synes generelt, at vi mangler et overblik over økonomien ude i folkeskolerne, et overblik over, hvordan pengene bliver brugt – også inden man eventuelt skal tilføre flere penge – og også et overblik over, hvordan man så vil gøre det, så det ikke bare ender i den store kommunekasse.
For jeg synes, det ser ud til, at der i nogle få kommuner er friskoler, der nærmest får flere penge end folkeskolen, og det synes jeg er et kæmpe problem.
Så hvad mener SF, man kan gøre for at få et bedre overblik over, hvordan skolerne og kommunerne bruger pengene i folkeskolen?
Sigurd Agersnap (SF), 2026-02-03:
Jeg synes, man kan bruge timebanken til at sikre, at de penge, man sætter af til folkeskolen, bliver kanaliseret ud i folkeskolen.
Men der er også noget i spørgsmålet, der clasher lidt imod at sætte skolerne fri.
Så jeg synes, det er vigtigt at vide i den samlede debat, hvor mange penge der bliver brugt på skolen, og det må også gerne være i nogle overordnede kasser: Hvor meget bliver brugt på indskoling, og hvor meget koster det at sænke klasseloftet?
Men hvis vi skal helt ned og detailstyre, hvad den enkelte krone bliver brugt på, eller i hvert fald bare kunne følge med i det, så er jeg bange for, at vi giver køb på den frihed, som jeg synes er vigtig at man har givet personalet derude.
Helena Artmann Andresen (LA), 2026-02-03:
Jeg synes jo, der er noget vigtigt i, at vi, når vi bruger skattekroner herindefra, kan følge med i, hvad pengene bliver brugt på.
Det er jo ikke, fordi jeg vil bestemme, hvad pengene skal bruges på.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge SF om noget.
Sigurd Agersnap (SF), 2026-02-03:
Jeg synes, at man er ved at gentage nogle af fejltagelserne fra inklusionsreformen fra 2012.
Det at bede skolerne om at løfte en større inklusionsopgave, som man gør i rigtig mange kommuner, uden at investere samtidig, tror jeg simpelt hen ikke på vil lykkes.
Det, der jo også var læren fra 2012, var, at man ikke bare får inklusion uden at lave en investering, så der er flere lærere og børn til at gribe den.
Så ud over at skolen i dag har en mindre økonomi, end den havde før 2012 pr. elev pr. time, har vi også givet den en meget, meget stor inklusionsopgave, og det er jeg bange for går helt galt.
Lise Bertelsen (KF), 2026-02-03:
Tak for det.
Det er jo en rigtig spændende drøftelse, vi her har.
Jeg tror, vi alle sammen er enige om, at folkeskolen skal have tilstrækkelig økonomi.
Men hvad er det så?
Jeg mener, at økonomi absolut ikke gør det alene.
Er det, vi ser i dag, ikke netop resultatet af en forfejlet folkeskolereform og en forfejlet inklusionslov?
Er det ikke det, vi ser resultatet af nu?
Og der er vi jo rent faktisk nogle, der tager ansvar for at rulle det tilbage.
Sigurd Agersnap (SF), 2026-02-03:
Jo, det er det, og det er resultatet af en forfejlet økonomisk politik for folkeskolen, vil jeg også sige.
Både inklusionsreformen og folkeskolereformen indeholdt meget, meget store fejl og lavede mange forkerte ting i forhold til vores folkeskole.
Men det, at man samtidig har bedt skolen om at løse de opgaver for færre penge, er altså helt klart medvirkende til, at vi står der, hvor vi gør i dag.
Så jeg synes bare, at den tredje erkendelse i den række må være, at der er et problem med økonomien.
Hvor man i 2010 havde 113 kr. pr. elev pr. time, har man i dag 99 kr. pr. elev pr. time.
Det må være en indsigt, vi alle sammen kan få, at det også er et problem.
Sigurd Agersnap (SF), 2026-02-03:
Tak for det.
Jeg studsede lidt over ordet tilstrækkelig i Socialdemokratiets vedtagelsestekst.
Jeg synes ikke, at skolens økonomi skal være tilstrækkelig.
Den skal være god, så der er et overskud.
Skolen skal ikke være tilstrækkelig.
Den skal være rigtig god.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge den socialdemokratiske ordfører om noget.
Nu har vi lavet en vedtagelsestekst, som stort set er et opkog af det, ministeren tidligere har sagt.
Hvordan kan det være, at man i Socialdemokratiet ikke kan støtte det?
Sara Emil Baaring (S), 2026-02-03:
Torsdag og fredag var jeg i Aalborg til Kommunernes Landsforenings børnetopmøde.
Jeg kunne bare mærke en gnist i det der rum for folkeskolen og for hele det her område.
Så jeg er meget overbevist om, at når vi har kanaliseret så mange nye penge ned i en kommuneaftale, bliver det her område faktisk også prioriteret fremadrettet.
Jeg var i hvert fald meget begejstret, da jeg kørte hjem derfra, og jeg tror på, at folkeskolen får en styrkelse nu.
Sigurd Agersnap (SF), 2026-02-03:
Det ved jeg ikke om var et svar på mit spørgsmål.
Men det er jo godt at høre, at det var godt til KL's børne- og ungetopmøde.
Måske er svaret så, at man forventer, at kommunerne løser opgaven.
Der vil jeg bare sige med min kommunale erfaring, at man ikke kan løse den meget store investering, der er i folkeskolen.
Lad mig så prøve at spørge om det, som ordføreren også spurgte mig om.
Hvad vil Socialdemokratiet investere i?
Hvis man kunne lave en stor investering i folkeskolen, hvad er det så, man ville vælge at prioritere skulle forbedres?
Sara Emil Baaring (S), 2026-02-03:
Nu kan det godt være, at jeg tager udgangspunkt i mit eget udgangspunkt som lærer, men jeg tror, at hvis vi får skabt et overskud hos lærerne og de voksne, der er i skolen, i forhold til deres forberedelse eller det, de skal tage sig af, så tror jeg, at vi kan få skabt den ro, der skal til for at få styrket undervisningen ude lokalt.
Jeg tror virkelig, at det er de voksne, vi skal prøve at kere os lidt om i forhold til at få styrket ungernes undervisning.
Mai Villadsen (EL), 2026-02-03:
Ordføreren er måske den i den her sal, der ved mest om folkeskolen.
Ordførerne er lærer og tidligere kommunalbestyrelsesmedlem, hvor man immer væk også har rigtig meget at skulle have sagt i forhold til folkeskolen, og hun er, så vidt jeg ved, også mor til et par børn, der vist også går eller har gået i folkeskole.
Derfor bliver jeg også rigtig glad, når det i ordførertalen lyder sådan, at folkeskolen er et fællesskab, der binder os sammen, men at der skal være tid til relationer og der skal være tid til ro.
Det synes jeg også indikerer, at ordføreren ikke mener, at der er det nu.
Så mit første spørgsmål kunne være: Er der rammer til fællesskabet i folkeskolen, sådan som det er nu?
Er der ordentlig tid til ro?
Er der ordentlig tid til de børn, der måske er udfordret, eller dem, som ikke siger så meget og bliver glemt i det virvar, der måske er i dag?
Hvad er ordførerens egen oplevelse som lærer, kommunalbestyrelsesmedlem og mor?
Sara Emil Baaring (S), 2026-02-03:
Nu har jeg ikke været så heldig at få lov at arbejde ude i folkeskolen, efter at vi har vedtaget »Folkeskolens kvalitetsprogram« , men jeg tror virkelig på, at vi har fået fjernet noget af den der støj, dokumentation, unødvendig brug af tid og bureaukrati i lærernes arbejde, sådan at man kan tage sig mere af det, som er det vigtige, nemlig relationsarbejdet og arbejdet nede i klassen og det at få lavet noget fed undervisning.
Det er noget af det, der er ved at blive rullet ud nu, og det næste store skridt bliver de nye fagplaner, som kommer ud.
Så jeg glæder mig faktisk på mine kollegers vegne over, at de kan få lov at arbejde i nogle rammer, som er anderledes end dem, jeg selv stod i for bare 3 år siden.
Mai Villadsen (EL), 2026-02-03:
Jeg tror også på, at kvalitetsprogrammet kommer til at gøre meget, men mit spørgsmål gik mere på, om rammerne mon stadig er tilstrækkelige.
Når jeg hører debatten i dag, kan jeg høre en rød blok, inklusive Radikale Venstre, som ønsker at investere massivt i børneområdet, særlig i folkeskolen.
Jeg hører en minister, der åbner op for det, og så hører jeg en blå blok, som siger, at pengene skal række – og mon ikke, at de bliver brugt forkert – og som ikke lyder villige til at putte flere penge i det.
Derfor vil jeg spørge: Bør Socialdemokratiet ikke samarbejde med venstrefløjen i det her spørgsmål?
Er der ikke et større værdifællesskab end med blå blok?
Sara Emil Baaring (S), 2026-02-03:
Så lige nu læner jeg mig meget stærkt op ad de gode beslutninger, der bliver truffet i det forum.
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-02-03:
Jeg er enig i – som jeg jo også forsøgte at sige det i min tale ved indledningen – at man kan risikere at komme i nogle meget mærkværdige situationer, hvor en arbejdsgiver ikke kan tilbyde en delvis tilbagevenden, men som så lovmæssigt er forpligtet til det.
Det kunne være en boreplatform, det kunne være et kabinepersonale i et fly eller andre ting, hvor man kan sige, at arbejdet bare undtagelsesvis er organiseret på en måde, som altså ikke minder om, hvordan det er på hovedparten af arbejdsmarkedet, men som er på den her specifikke måde, fordi der rundtomkring er nogle vilkår.
Der ville det selvfølgelig også se dumt ud, hvis man blev påtvunget det modsat de fleste andre arbejdspladser, hvor det giver rigtig god mening.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2026-02-03:
Jeg er fuldstændig enig.
Det er derfor, der heller ikke kommer til at være en enkel løsning til at få bugt med den udvikling, man har set, med stress på arbejdsmarkedet.
Men kan ministeren give mig ret i, at det her forslag indeholder et hav af spørgsmål, som forslagsstillerne overhovedet ikke har besvaret eller forholdt sig til?
Der er ikke taget stilling til hverken det øgede bureaukrati eller til den spændetrøje, det ville være for de arbejdsgivere, som reelt ikke kan lave en delvis raskmelding, og især ikke til den her tilgang, hvor vi nu pludselig skal have rettigheder i vores beskæftigelsessystem, afhængig af hvilken diagnose man har, selv om den kan give samme gener, som en anden diagnose kan.
Sigurd Agersnap (SF), 2026-02-03:
Jeg synes altså, at vi er ude på et historisk angreb på det danske sprog, hvis man kan investere meget andet end økonomi.
Det er klart, at man kan bruge noget af sin tid, men investeringer betyder jo helt grundlæggende, at man bruger økonomi til at styrke et eller andet eller til at få et afkast.
Jeg synes også, at det er fair at snakke om investeringer, rent økonomiske investeringer.
Er det hermed så en afvisning af, at der er behov for en ekstra saltvandsindsprøjtning af økonomi i den danske folkeskole?
Lise Bertelsen (KF), 2026-02-03:
Jeg mener, at vi altid skal investere i folkeskolen, men dit parti og mit parti er uenige om, hvad investeringer er.
I tænker, at det er økonomi, vi tænker, at det er rigtig mange forskellige håndtag, der skal skrues på.
Det gælder bl.a. psykiatriens 10-årsplan, hvor vi faktisk gerne vil inkludere de 0-5-årige også, fordi hurtig opsporing og tidlig indsats kan gøre alverden til forskel.
Så vi mener ikke, at det at putte flere penge ned i folkeskolen er det eneste svar på, hvordan vi kan få en rigtig meget bedre folkeskole.
Sigurd Agersnap (SF), 2026-02-03:
Tak for det.
Hvad så, hvis vi siger, at det ikke er automatisk, at investeringerne skal ske, men at der kunne være behov for nogle investeringer i folkeskolen, uden at man sagde, at det skulle gælde i al evighed.
Hvad ville Det Konservative Folkeparti sige til det?
Er der behov for nogle investeringer i folkeskolen her og nu, uden at der er en automatik bag?
Helena Artmann Andresen (LA), 2026-02-03:
Jeg synes da helt sikkert, at det er godt, når man mødes høj som lav.
Jeg har ikke noget problem med, at der er en stor andel, der går på en fri- eller privatskole.
Men jeg synes, det bliver et problem, når man fravælger folkeskolen og det ikke bliver et tilvalg af de frie og private skoler.
Jeg synes, at folkeskolen kan lade sig inspirere meget af de frie og private skoler, og det er jo også derfor, jeg er ærgerlig over, at de måske ikke sidder med omkring bordet i Sammen om Skolen og den slags, for jeg synes, at der er meget, folkeskolen kan lære af det, fri- og privatskoler lykkes med i dag.
Sara Emil Baaring (S), 2026-02-03:
Tak for det svar.
Det lyder lidt som flere hænder, så jeg glæder mig til at se 4-årsplanen fra Liberal Alliance for investeringer i folkeskolen.
Et andet spørgsmål er om, at vi i Socialdemokratiet synes, at det har meget stor værdi, at folkeskolen er det sted, hvor vi samles på tværs af postnumre.