runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Eriksen (M), 2024-04-12:
Tak for ordet.
Formålet med lovforslaget er at bringe de gældende bestemmelser i retsplejeloven vedrørende hastesikring og udlevering af trafik- og lokaliseringsdata i overensstemmelse med EU-retten.
I praksis betyder det, at politiet nu kun kan få adgang til såkaldt trafikdata, når det sker med henblik på efterforskningen af overtrædelser efter straffelovens kapitel 12 eller 13, altså hvis der er tale om kriminalitet, der truer statens sikkerhed.
Umiddelbart bliver det så sværere for politiet at opklare grove forbrydelser, da disse oplysninger bliver mindre tilgængelige for politiet.
Politiet har dog stadig en mulighed for at foretage en såkaldt hastesikring af trafikdata, hvis der er begået grov kriminalitet.
Den anden del af forslaget ændrer reglerne om en genoptagelse af straffesager, således at man kan få genoptaget sin straffesag, hvis en dom fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol slår noget andet fast end den nationale dom.
Det er egentlig allerede praksis i dag, fordi vi er forpligtede til at følge EU-Domstolen.
Nu vil jeg ikke bruge mere tid, så afslutningsvis skal jeg bare sige, at Moderaterne støtter forslaget.
Tak for ordet.
Pause Pause (Pause), 2024-04-12:
Mødet er udsat.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-04-12:
Tak for det, formand.
EU-Domstolen kom i april 2022 med en dom, som har konsekvenser for de danske logningsregler, nærmere bestemt reglerne i retsplejeloven om såkaldt hastesikring og udlevering af trafik- og lokaliseringsdata.
Siden EU-dommen blev afsagt, har man fra vores myndigheders side selvfølgelig fortolket dansk ret i overensstemmelse med praksis.
Med det her lovforslag får vi også formelt bragt de danske regler på linje med EU-praksis.
Med de foreslåede ændringer vil politiet fremover kun få adgang til oplysninger, hvis det sker med henblik på efterforskning af overtrædelse af regler om statens sikkerhed.
I Socialdemokratiet ønsker vi, at vores politi skal have de bedste forudsætninger for og redskaber til at opklare alvorlig kriminalitet, og vi er derfor selvfølgelig trætte af, at politiet ikke umiddelbart har mulighed for at bruge denne type data i deres efterforskning.
Lovforslaget indeholder også forslag til en anden ændring relateret til vores internationale forpligtelser.
Det foreslås at ændre reglerne om genoptagelse af straffesager.
Forslaget sørger for, at vi har det nødvendige lovgrundlag, så en straffesag kan genoptages, for at den danske stat kan rette sig efter en dom fra Menneskerettighedsdomstolen.
Vi støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2024-04-12:
Tak for det.
Jeg kan ikke dy mig.
Jeg vil bare spørge den socialdemokratiske ordfører, om han kan huske nogen folkeafstemning, hvor man har sagt: Kære danskere, hvis I stemmer ja, så kommer EU-Domstolen og bestemmer, hvordan man skal håndtere det her spørgsmål for jer.
For jeg kan ikke huske det.
Jeg synes, at det her er endnu et lovforslag, som med ordførerens partifælle hr. Henrik Sass Larsens egne ord bare viser, hvordan Danmark er blevet hvirvlet ind i alle mulige regler og love, som vi ikke rigtig kan bryde ud af igen, og hvor vi så kommer til at underordne os noget, som går imod det, som der egentlig er et meget stort flertal for i Folketinget, nemlig at politiet skal have ekstremt vide rammer til at bruge mastedata; så kommer vi til at lave et helt andet regelsæt, fordi der sidder nogle dommere et fjernt sted og fortolker noget, som er meget gammelt.
Jeg tror, at mit spørgsmål er: Hvad vil Socialdemokratiet gøre for at hvirvle os ud af det her spind?
Michael Aastrup Jensen (V), 2024-04-12:
Tak for det.
Jeg skal på vegne af hr. Preben Bang Henriksen, som desværre ikke kan være her i dag og normalt er vores ordfører på det her forslag, læse følgende tale op: Danmark er medlem af EU.
Det vil vi gerne blive ved med at være.
Derfor er vi forpligtet til at rette ind efter EU-lovgivningen og den praksis, som EU-Domstolen har for fortolkning af EU-lovgivningen.
Det gælder således også dommen af 5. april 2022, der er beskrevet i bemærkningerne til lovforslaget.
Det er den EU-dompraksis, som vi i dag fremsætter forslag om at lovfæste.
Det ændrer i realiteten ikke ved noget, for vi har, siden dommen blev offentliggjort i april 2022, allerede i praksis indrettet politiets efterforskning herefter, men nu lovfæster vi altså denne praksis.
Derfor er der heller ikke med forslaget lagt op til en diskussion af, om logning er fornuftigt og i overensstemmelse med de regler, der bør gælde i et moderne retssamfund.
Den kan vi tage en anden dag, om end jeg dog allerede nu kan afsløre, at Venstre generelt mener, at loggede oplysninger er et meget tungt bevismiddel, der danner grundlag for opklaring og domfældelse i tusindvis af meget, meget grove sager hvert eneste år.
Forslaget i dag omhandler ikke de gældende regler for teleudbyderes logning af trafikdata.
Lovforslaget har alene betydning for politiets indhentning af disse data.
Hvis der er tale om data, der er indhentet efter reglerne for generel og udifferentieret trafikdata, kræves der efter EU-dommen, at det sker til opklaring af forbrydelser vedrørende kapitlerne 12 og 13 vedrørende statens sikkerhed m.v.
EU-dommen og nærværende forslag betyder således desværre, at politiet ikke kan indhente oplysninger om f.eks. en voldtægt efter disse regler.
Andre logningsmuligheder kan muligvis anvendes i den konkrete sag.
Med disse ord kan Venstre støtte forslaget.
Peter Kofod (DF), 2024-04-12:
Tak for det.
Er der ikke fra Venstres side et meget stort mismatch mellem, hvordan de to ting er prioriteret?
Michael Aastrup Jensen (V), 2024-04-12:
Allerførst vil jeg sige, at jeg jo er ked af dommen.
Det tror jeg også er ret tydeligt i det, vi siger.
Men vi respekterer dommen, ligesom vi også ville respektere de danske domstole.
Tilbage til det konkrete spørgsmål: Det er jo ikke bare noget, Venstre siger, altså at det er en udfordring, at vi ikke kan slå op i Europol.
Jeg kan tydeligt huske folkeafstemningen – meget, meget klart – hvor der fra visse partiers side blev sat spørgsmålstegn ved, om det nu kom til at betyde noget i praksis.
Hvad kan vi så se i dag?
I dag kan vi se, at det faktisk betyder noget i praksis.
Der er en lang række politimæssige myndigheder, der har været ude at sige meget, meget klart, at det faktisk er et problem.
Så ja, vi mener stadig væk, at det er en udfordring.
Ja, vi mener stadig væk, at det var en situation, hvor vi gerne skulle have stemt ja.
Og så prøver vi at få det bedst mulige ud af situationen.
Peter Kofod (DF), 2024-04-12:
Det sidste ser vi så ikke ens på, men fred være med det.
Der var engang, hvor Venstre gik til valg på at være partiet, der ville sætte hegnspæle op for EU – altså hegnspæle op for EU.
Altså, her er det EU-Domstolen, der, jeg ved ikke hvad, skyder en kanonkugle igennem Folketingssalen.
Hvis EU-Domstolen var et politisk parti – den agerer en gang imellem sådan – der kom og lagde det her på bordet som beslutningsforslag i Folketingssalen, var det jo blevet afvist.
Der havde ikke været en kinamands chance for, at noget normalt tænkende Folketing nogen sinde ville vedtage det, som domstolen siger.
Synes Venstre ikke, at det er et problem, at der er en domstol, der fuldstændig er uden for vores kontrol?
Den kommer og smider ting her, og så hopper og springer vi og fremsætter lovforslag, og det her bliver formentlig vedtaget med et meget stort flertal.
Michael Aastrup Jensen (V), 2024-04-12:
Men det er jo ikke noget nyt, at der er internationale domstole, som har en større beslutningskompetence i forhold til os.
Så det er jo ikke noget nyt.
Hvis hr. Peter Kofod gerne vil have, at vi ikke skal respektere noget af det, skal vi jo melde os ud af hele det internationale samfund, inklusive Europarådet.
Det har jeg alligevel ikke hørt at Dansk Folkeparti har været ude at præsentere.
Så hele problemstillingen synes jeg er meget falsk sat op.
For ja, vi har de her internationale domstole.
Ja, vi mener som et lille land, at det er en overordnet god idé, at der er en international retsorden.
Er vi enige i alle dommene?
Betina Kastbjerg (DD), 2024-04-12:
Tak for det, formand.
L 148, som vi behandler i dag, har hovedsagelig til formål at tilpasse danske love inden for retspleje og strafferet til EU's retspraksis, specifikt baseret på en dom fra EU-Domstolen fra april 2022.
Med det her lovforslag foreslås der ændringer af retsplejelovens regler om politiets adgang til trafikdata for at bringe dem i overensstemmelse med domstolspraksis.
Ændringerne i reglerne om hastegodkendelse og udlevering af teletrafikoplysninger sigter mod at begrænse politiets adgang til visse trafikoplysninger, hvilket betyder, at politiet ikke længere vil have adgang til de samme trafikdata i forbindelse med efterforskning af alvorlige lovovertrædelser.
Det er vi i Danmarksdemokraterne naturligvis bekymret for, da det alt andet lige kan være med til at stille dansk politi ringere.
Derfor vil jeg i forbindelse med udvalgsbehandlingen spørge lidt ind til, hvad det er, det her lovforslag forringer af efterforskningsmuligheder for politiet i det daglige.
Når det er sagt, gør lovforslaget det også muligt at genoptage straffesager for at imødekomme endelige domme fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, selv om de ikke opfylder de nuværende krav i retsplejeloven.
Det kan man sige nok er fair og fornuftige ændringer.
Lovforslaget handler dermed om at ændre reglerne om hastesikring og udlevering af oplysninger om teletrafik, så dansk lovgivning stemmer overens med EU-Domstolens praksis.
Det havde vi nok gerne set lidt anderledes.
Mads Olsen (SF), 2024-04-12:
Tak for ordet.
Over for det står hensynet til et af de mest indgribende tiltag, f.eks. målrettet logning, og at holde sig inden for rammerne af vores internationale forpligtelser, f.eks. EU-lovgivning og EU-Domstolens afgørelser.
Som jeg husker det, var det en tidligere justitsminister, der syntes, at det var helt åndssvagt, at EU-Domstolen afsagde domme om logning.
Det vil jeg nu ikke sige så meget om, men bare konstatere, at dansk lovgivning nu bliver bragt ajour med EU-Domstolens afgørelse i sagen C140/20, som jeg vil undlade at forsøge at udtale navnet på.
I SF støtter vi lovforslagets formål om at begrænse politiets adgang til trafikdata, som registreres efter retsplejelovens § 786 e om generel og udifferentierede logning, så politiet fremover kun kan få adgang til de her oplysninger, hvis det sker i forbindelse med efterforskning af overtrædelser af straffelovens kapitel 12 eller 13, der vedrører alvorlige handlinger, som angreb eller trusler mod statens selvstændighed og sikkerhed m.v.
Borgernes grundlæggende ret til privatliv og databeskyttelse er et hensyn, som vi er meget optaget af i SF, og vi bemærker, at Institut for Menneskerettigheder i forbindelse med lovudkastet anbefaler, at Justitsministeriet tilføjer en ændring af retsplejelovens § 786 c, så det sikres, at logning af borgere inden for afgrænsede geografiske områder ikke i praksis kommer til at omfatte så godt som alle borgere i Danmark.
Den anbefaling kan vi kun støtte.
Uheldigvis er der i dag tilfælde, hvor der ikke er lovgrundlag for at få genoptaget en sag ved en dansk domstol, selv om den krænkede part i sagen står med en endelig dom fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i hånden, og selv om en genoptagelse af sagen ville kunne bringe krænkelsen til ophør og råde bod herpå.
Det er en fuldstændig tåbelig retsstilling, som der naturligvis skal rettes op på.
Også af den grund kan SF støtte forslaget her.
Jeg skal afslutningsvis sige, at jeg har taget talen som vikar for Karina Lorentzen Dehnhardt.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2024-04-12:
Tak for det.
Da jeg var dreng, kørte SF rundt med sloganet om, at Holger og konen siger nej til Unionen.
Der vidste man, hvor man havde SF, og det var altid på demokratiets side.
Man kunne regne med, at et flertal i Folketinget kunne gøre, hvad et flertal i Folketinget ville, og så skulle EU ikke komme og blande sig, hverken EU-Parlamentet eller Kommissionen eller EU-Domstolen, som jo nærmest er den værste knopskydning i EU-systemet.
Nu står SF så og vil stemme ja til det her lovforslag.
Jeg anerkender, at man er enig i Domstolens politiske linje i det her spørgsmål, det er jo fair nok, men man jo også erkende, at hvis ikke Domstolen havde blandet sig, havde der været et meget stort politisk flertal i Folketinget, og jeg tror sådan set også, det ville være tilfældet i den befolkning, for noget helt andet.
Er det ikke et problem?
Jeg har egentlig lyst til at spørge, om ikke det er helt mærkeligt, at SF har taget sådan et stort principielt skifte på relativt få år.
Fra at være ekstremt optaget af at gå op i, hvordan demokratiet fungerer her, er man gået til bare lige pludselig at underkaste sig EU-Domstolen.
Mads Olsen (SF), 2024-04-12:
Jeg vil ikke sige, at vi har foretaget et markant skift på få år, for det er alligevel længere tid, end jeg har været i live.
Men det er klart, at vi har ændret os, siden Holger sagde de famøse ord.
Vi har også ændret os på andre områder siden da, men nu står vi på en holdning, hvor vi, som andre har sagt på denne talerstol før os, at vi støtter princippet om internationale domstole, og at de kan træffe beslutninger, som et flertal i Folketinget er enig i.
Det har de også gjort før.
Og som den forrige taler før mig også sagde, gælder det jo også andre internationale domstole som Menneskerettighedsdomstolen, og det princip støtter vi egentlig.
Peter Kofod (DF), 2024-04-12:
Jeg går ud fra, at det alle sammen er temaer, som ligger SF meget på sinde.
Ville SF så bare gå ned i Folketingssalen og sige: Vi er godt nok medlem af de her klubber, og der er en international domstol, der siger det, så nu lader vi dem bare vride armen om på os, og så stemmer vi ja?
Mads Olsen (SF), 2024-04-12:
Det er klart, at ved sådan et tænkt tilfælde må man tage stilling, men det er slet ikke der, vi er i forhold til EU's indgriben efter min bedømmelse.
Det er klart, at man tager stilling til det, når det opstår.
Steffen Larsen (LA), 2024-04-12:
Mange tak, hr. formand.
Jeg skal prøve at gøre det ret kort.
Det lovforslag, vi står med her, vil egentlig gøre, at EU-retten og dermed også Danmark kommer på lige fod, i forhold til hvordan tingene skal fungere, når det kommer til logning af teledata.
Ellers tror jeg, at jeg vil henvise til, at både Venstre og Socialdemokratiet meget godt har refereret, hvad der er indholdet i lovforslaget, og hvad det egentlig gør.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-04-12:
Tak for spørgsmålet.
For først at svare på den første del vil jeg sige: Nej, det mindes jeg heller ikke at danskerne har.
Og ved behandlingen af det her lovforslag tilbage i 2022 havde vi også en lang debat om det her, hvor det jo også dengang fra Socialdemokratiets side, den daværende regerings side, meget klart blev sagt, at vi sådan set syntes, at de regler, vi havde på det tidspunkt, var gode, fordi de hjalp os med at kunne opklare flere former for kriminalitet, altså voldtægter, stalkingsager, overfald osv.
Jeg deler sådan set ordførerens holdning, i forhold til at jeg også på mange stræk synes, at EU-Domstolen blander sig for meget og har nogle for dynamiske fortolkninger af deres afgørelser.
Det synes jeg er et problem.
Og det, som regeringen jo så har sagt for at forsøge at påvirke det, er, at der skal udnævnes en ambassadør, som skal være med til at kigge på konventionerne.
Og der synes jeg, det vil være oplagt bl.a. at kigge på noget af det her.
Frederik Vad (S), 2024-04-12:
Det er ikke helt rigtigt, hr. Karsten Hønge, at man bare ikke skal være vaneforbryder for at blive certificeret.
Man skal også være omfattet af en kollektiv overenskomst, der må ikke være en lovlig arbejdskonflikt på tidspunktet for certificeringen, man må ikke have strakspåbud fra Arbejdstilsynet, og så er der en række regler, i forhold til om man har været straffet.
Så certificeringsordningen er lidt mere omfattende end det, hr. Karsten Hønge gør gældende her.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-12:
Tak for det.
Noget af det, der er nævnt i det her lovforslag, er jo ordnede arbejdsvilkår og meget andet, og det er jo glimrende.
Men noget af det, der ikke er nævnt, er eksempelvis et ord som kultur.
Nu nævnte Socialdemokratiets ordfører selv, at han foretrak, at arbejdskraftindvandring kom fra Europa, men det ændrer jo ikke på, at det her lovforslag handler om at lempe på adgangen for udenlandsk arbejdskraft helt generelt, og det kommer også til at omfatte folk uden for Europa.
Jeg ved, at hr. Frederik Vad taler meget om, hvor stram en udlændingepolitik Socialdemokratiet fører.
Vi mangler lidt at se det her i Folketinget; der er det i stedet igen og igen lempelser, vi ser blive foreslået her i salen.
Der er jeg lidt nysgerrig på, hvorfor man ikke i det her lovforslag har taget højde for, at vi ikke har brug for arbejdskraftindvandring fra den tredje verden i Danmark, som kommer til at medføre problemer, der ligner dem, vi har set de sidste 4 årtier, hvor vi har prøvet at tage imod arbejdskraftindvandring fra lande, der kulturelt ligger meget langt fra Danmark, og haft utrolig dårlige erfaringer med det.
Frederik Vad (S), 2024-04-12:
Vi har jo stadig væk nogle ret skrappe regler, i forhold til hvis man er her på en erhvervsordning.
Altså, det er ikke bare noget, man lige kan komme ind på, for det har vi nogle ret stramme regler for.
Og så vil jeg bare sige til hr. Mikkel Bjørn, at jeg synes, at flere virksomheder burde forsøge at rekruttere fra specielt Sydeuropa, hvor der mange steder bl.a. er en meget høj ungdomsarbejdsløshed.
Jeg tror personligt ikke, at de her forslag vil betyde, at der kommer meget mere arbejdskraft til Danmark end det, der kommer i forvejen, for manglen på arbejdskraft er et issue, kan man sige, eller er et problem for hele den udviklede verden.
Men de tre regeringspartier har forpligtet sig til at finde en eller anden landingsbane, og det her er hegnet ind på en måde, som vi i Socialdemokratiet i hvert fald godt kan leve med, og vi synes ikke, at det i høj grad udhuler det, vi gjorde af fornuftige ting i den tidligere etpartiregering.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-12:
Men det er jo ikke hegnet ind i forhold til kultur, overhovedet.
Der er ikke noget i det her lovforslag, der kommunikerer, at vi skal prioritere indvandring fra lande, der kulturelt ligger tæt op ad Danmark, og afvise indvandring fra lande, hvor de kulturelt ligger meget langt fra dansk kultur, og hvormed vi har utrolig dårlige erfaringer.
Det er der, jeg spørger Socialdemokratiets ordfører, om han ikke er bekymret for, at det her er en lempelse af udlændingepolitikken, som kommer til at betyde en lettere adgang for mennesker, som vi desværre har meget dårlige erfaringer med.
Frederik Vad (S), 2024-04-12:
Mange af de sager, vi har set på, er jo f.eks. med Novo Nordisk, der har rigtig meget indisk personale, som de gerne vil have herop i nogle afgrænsede perioder for at løse nogle opgaver.
Jeg vil godt sige til ordføreren, at jeg ikke tror på – at jeg ikke tror på – at de her ændringer vil betyde, at mange af dem fra Mellemøsten og Nordafrika, der ikke har nogen uddannelse og ikke har så meget at bidrage med, får en fri adgangsbillet til Danmark.
Det vil jeg gerne lægge arm med ordføreren om.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-12:
Lad mig lige tage fat i det her med, at det skulle være så bøvlet og forbundet med en masse bureaukrati at få en dansk bankkonto.
Vi kan jo se her, at den seneste uvildige undersøgelse viser, at det tager mellem 18 og 20 arbejdsdage, og rent faktisk er der lavet en anden undersøgelse, der tager 14 pengeinstitutter ud, og 8 af dem klarer det på 5-10 arbejdsdage.
Desuden viser et svar fra erhvervsministeren her til Folketinget, at myndighederne ikke selv ved, hvor lang tid det tager for udlændinge at få en dansk bankkonto.
Så man gennemfører altså den her lovgivning uden at ane, hvor lang tid det i virkeligheden tager.
De uvildige forespørgsler, der er lavet til pengeinstitutterne, viser, at det faktisk kan klares ganske hurtigt.
Altså, er det et grundlag at bygge en lovgivning på, hr. Torsten Schack Pedersen?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-04-12:
Jeg tror, at en af de undersøgelser, som hr. Karsten Hønge refererer til, består i, at nogle har grebet telefonen og spurgt, hvor lang tid det tager, og så har man fået et standardsvar.
Virkeligheden er, og det ved jeg
hr. Karsten Hønge kender ganske udmærket, at vi stiller ganske betydelige krav til det, der hedder kundekendskabsprocedurer, når man som pengeinstitut skal tage en ny kunde ind.
Man skal være sikker på, at man har styr på, hvem kunden er, og at man har sikkerhed for, at det ikke er nogen, der har tænkt sig at bruge den pågældende bankforbindelse til at lave ulovligheder.
Når vi kan se, at regelefterlevelsen er ekstremt høj, er der jo ingen grund til at opretholde et krav, som – jeg har i hvert fald mødt talrige eksempler – opleves som værende meget besværlige, både for den enkelte medarbejder, men også for virksomhederne.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-12:
Jeg vil gerne bekræfte, at jeg har oplevet mange arbejdsgivere jamre over det her.
Det har bare sjældent, nærmest aldrig, fået fast grund under fødderne, i forhold til hvor galt det skulle stå til.
Hvis det virkelig er sådan, at de firmaer, vi har med at gøre her, er de her helt fantastiske, regelefterlevende typer,
skulle det vel ikke tage ret lang tid at få en bankkonto.
Altså, argumentationen hænger jo ikke sammen.
På den ene side priser man, at de her firmaer er nogle, der virkelig efterlever regler, men øjensynlig er det meget svært for dem at få etableret bankkontoer.
Det hænger jo ikke sammen.
Det er et opfundet problem.
Erhvervsministeriet kan ikke dokumentere, at det tager særlig lang tid.
Arbejdsgiverne skulle holde op med at jamre og så bare få lavet de bankkontoer.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-04-12:
Det kunne være, at hr. Karsten Hønge lige skulle spekulere på de regler, vi har stillet i forhold til bekæmpelse af hvidvask.
De er ganske omfattende, og det er helt på sin plads, at danske pengeinstitutter virkelig skal gardere sig imod, at de bliver misbrugt i forbindelse med hvidvask, terrorfinansiering eller det, der er endnu værre.
Det betyder, at der er nogen kundekendskabsprocedurer, og der er det måske lidt nemmere at have styr på en kunde, man har kendt i mange, mange år, end en medarbejder, der kommer fra et land, der ligger lidt længere væk.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-12:
Tak for det.
Der er jo flere eksperter, der har været ude at advare mod de negative konsekvenser af at fjerne det her krav om en dansk bankkonto.
Der er en arbejdsmarkedsforsker, Laust Høgedahl fra Aalborg, og der er Jens Arnholtz, der forsker i arbejdsmigration på FAOS, der bl.a. vurderer, at de her nye regler vil åbne døren for svindel og udnyttelse af udlændinge i dansk job.
Er det noget, Venstre kan stå inde for, og hvorfor er det, at det er så vigtigt at få fjernet det her krav om en dansk bankkonto?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-04-12:
Jeg ved godt, at vi i Venstre ser ganske anderledes på international arbejdskraft, end Dansk Folkeparti gør.
Derfor kunne det måske være på sin plads at understrege, hvor stor en del af den beskæftigelsesstigning, der har været i Danmark de seneste år, der stammer fra international arbejdskraft, hvor stor en del af væksten i Danmark vi kan tilskrive, at vi har tiltrukket international arbejdskraft, og hvor mange virksomheder der hver eneste dag er afhængige af, at man også har adgang til international arbejdskraft.
Det ved jeg godt ikke gør det store indtryk på Dansk Folkeparti, men det er sådan set bare et spørgsmål om, at man lige sætter tingene i perspektiv.
Der synes vi, at der skal være styr på tingene, og derfor har vi nogle ganske klare regler.
Dem kan vi se bliver overholdt, og så er det spørgsmålet, om man skal holde fast i noget, der er bøvlet, noget, der er lidt besværligt, og noget, der kræver tid, eller om skal man prøve at sige, at okay, det her har vi, og det kan vi jo se fra opgørelsen fra SIRI vi har ganske godt styr på, og så se på, om vi kunne skrue lidt ned for det bureaukrati, som vi alle sammen har så travlt med at ville bekæmpe.
Det her er et lille bidrag til at skrue ned for det bureaukrati, og det synes vi er en god idé i Venstre.