runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2019-02-21:
Jamen der bliver da sendt folk tilbage til deres hjemlande.
Det med, at det ikke sker overhovedet, er noget sludder.
Der bliver da sendt flygtninge tilbage til deres hjemlande.
Der er nogle, som gør det frivilligt, og også andre, som gør det ufrivilligt.
Derfor har vi da også stemt for forskellige ordninger omkring det – repatrieringsordninger f.eks., hvor vi giver økonomisk støtte til det, og hvor vi tilskynder til det på forskellig måde.
Så vi er da villige til at diskutere alle de der modeller, der kan være, og det vil vi også være fremover.
Inger Støjberg (V), 2019-02-21:
Det har jo været noget af et veritabelt slagsmål, vi har været vidne til her i den sidste times tid.
Når jeg siger det, er det jo primært foregået på venstrefløjen og venstrefløjens partier imellem.
Så det har jo været lidt en underlig oplevelse.
Man må i hvert fald sige, at debatten her endnu en gang har vist de afgrundsdybe uenigheder, der er om udlændingepolitikken i oppositionen.
Det har mildt sagt ikke skortet på hårde ord om lovforslaget her, men jo heller ikke oppositionspartierne imellem, må man sige.
Jeg synes så selvfølgelig, at det er glædeligt, at Socialdemokraterne ender med at stemme for, og at der jo dermed også tegner sig et solidt flertal bag det her forslag.
Det er klart, det er noget af det, regeringen altid ønsker.
Det her lovforslag er efter min mening et af de mest fundamentale på udlændingeområdet i den her regerings periode.
Man må sige, at lige præcis her er oppositionen spredt for alle vinde.
Når jeg hører Det Radikale Venstre, Alternativet, Enhedslisten og SF i debatten om det her lovforslag i dag, står det i hvert fald klart for mig, at man vil kæmpe fra hus til hus for at få lempet udlændingepolitikken, og det synes jeg sådan set bare man skal tage og notere sig, når man som vælger om ikke særlig lang tid skal stemme til et folketingsvalg.
Lovforslaget er en videreførelse af regeringens stramme udlændingepolitik.
Vi har fået styr på tilstrømningen med indtil videre 100 stramninger af udlændingepolitikken siden sidste folketingsvalg, og det skyldes jo ikke kun, at tilstrømningen til Europa er faldet.
Det skyldes også, at Danmark er blevet en mindre attraktiv asyldestination sammenlignet med andre europæiske lande.
F.eks. er det jo sådan, at da fru Mette Frederiksen havde ansvaret for udlændingeområdet, var Danmark den femtemest attraktive asyldestination i EU.
Det var tilbage i 2014.
Nu er vi nede på en 16.-plads.
Det var vi i tredje kvartal 2018.
Det skyldes selvfølgelig, at vi har bevæget udlændingepolitikken, og det har vi med den lange række af opstramninger, som vi har gennemført.
Det er jo så altså også sådan, at mens fru Mette Frederiksen brugte sin tid i regeringen på at lempe, ja, 45 gange, som hr. Morten Østergaard har optalt det, så må man sige, at den her regering har brugt tiden på at få styr på udlændingepolitikken.
Regeringen har også markant forbedret integrationen og jo bl.a. fordoblet beskæftigelsesfrekvensen for nytilkomne flygtninge.
Nu tager vi så endnu et skridt, fordi vi sætter større fokus på, at det at være flygtning er noget, man er midlertidigt.
Hvis og når der bliver fred i ens hjemland, skal man selvfølgelig hjem igen.
Det sikrer det her lovforslag jo så i højere grad end tidligere kommer til at ske nu.
For vi må sige, at det er et område, hvor vi bestemt ikke har været særlig gode hidtil.
Men det må nødvendigvis være sådan, at når man ikke længere har brug for vores beskyttelse, så skal man naturligvis hjem igen, bygge sit land op, ligesom tidligere folkeslag også altid har gjort det.
Det er jo så noget af det helt centrale i det her lovforslag, som vi behandler i dag.
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-21:
Før finanslovsforhandlingerne gik i gang, fik vi i Udlændinge- og Integrationsudvalget oversendt et dokument, hvoraf det fremgik, at ud af de ca. 100.000 flygtninge, der havde fået opholdstilladelse i Danmark det sidste årti, opholdt mere end 90.000 sig stadig væk i Danmark.
Det vil sige, at mere end 90 pct. stadig er her.
Og hele formålet med det her lovforslag er jo at se, om man kan få ændret lidt på det, om man kan få inddraget flere opholdstilladelser, hvis altså ikke der er opnået tilknytning, og hvis der er opnået fred i ens hjemland.
I bemærkningerne til lovforslaget i afsnit 18.1. om opholdstilladelser til flygtninge er der en vurdering af, hvor stor effekt det her så vil få i praksis, og der står: »Det forventes, at stramningerne ... vil have en mærkbar effekt på den danske inddragelsespraksis ...«.
Vi har også i forbindelse med lovforslaget skriftligt spurgt ind til, om ministeriet kunne komme det lidt nærmere, altså om vi kunne få det kvantificeret, om vi kunne få tal på.
Og det kunne vi ikke i det skriftlige svar, men i forlængelse af den debat, der har været i Folketingssalen i dag, kunne jeg da godt tænke mig at høre ministeren, om ministeren kan komme det her nærmere, andet end at det vil have en mærkbar effekt.
Altså, taler vi om 80 pct., der vil opholde sig her efter et årti, eller 70 pct., eller kan vi overhovedet nærme os det?
Inger Støjberg (V), 2019-02-21:
Altså, jeg kan helt henholde mig til de skriftlige svar, der er afgivet, ligesom jeg selvfølgelig også helt kan henholde mig til det, der står i lovforslagets bemærkninger.
Vi forventer en mærkbar effekt, men det kan man jo selvsagt ikke sætte et tal på.
Men det har så ikke været muligt.
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-21:
Jamen jeg spørger, fordi vi har forsøgt at læse det her grundigt og sætte os ind i, hvad effekten af det her egentlig vil være.
Og min bedste vurdering er, vil jeg sige, at den egentlige effekt af det her mere er den tilgang, flygtninge mødes med, når man får meddelt opholdstilladelse – egentlig også, når man er i asylsystemet, men særlig når man får meddelt opholdstilladelse – og møder op hos kommunen og får at vide: Velkommen her til X-købing.
Dine børn skal gå i den skole; her er en bolig, du kan bo i; her er din praktiserende læge.
Og i øvrigt skal du vide, at dit ophold i Danmark er med henblik på midlertidigt ophold, og at vi løbende vil vurdere mulighederne for at hjælpe dig med at komme hjem og genopbygge dit eget land.
Kan ministeren ikke bekræfte, at det måske faktisk er det vigtigste ved det her lovforslag, nemlig at folk bliver mødt med en mere ærlig besked om, at det er et midlertidigt ophold, de skal have i Danmark?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-02-21:
Tak, og tak til ministeren for at gå på talerstolen.
Det er jo altid rart faktisk at kunne diskutere den lovgivning, som vi behandler her i Folketinget.
Det kunne man have ønsket at flere partier havde gjort.
Nu nævner man jo igen og igen i den her debat midlertidighed, og derfor har jeg et meget simpelt spørgsmål: Hvor lang tid i gennemsnit er en person på flugt på den klode, vi bor på?
Det er altså den tid, man er på flugt, hvor mange år er det i gennemsnit?
Pelle Dragsted (EL), 2019-02-21:
Med den fare, der er i, at jeg ikke er udlændingeordfører, så tror jeg, jeg kan udlægge Enhedslistens asylpolitik nogenlunde korrekt.
Vi mener ikke, at man skal have permanent opholdstilladelse fra første dag.
Vi mener, at man skal have midlertidig opholdstilladelse, sådan som flygtningekonventionen i øvrigt også foreskriver.
Men vi mener – og jeg kan ikke huske det præcise forslag, vi har – at varigheden, før man kan få en permanent opholdstilladelse, bør være mindre, end den er i dag, ligesom vi mener, at det bør være nemmere og hurtigere at få statsborgerskab.
Hvorfor det?
Fordi vi tror, at det er meget skadeligt og belastende for familier at leve i mange år i meget stor usikkerhed om fremtiden, og det er klart, at der her er en balance.
For hvis man overhovedet skal have noget, der hedder midlertidighed – og det synes jeg det er fair at man skal, for det, der sådan set adskiller en flygtning fra en økonomisk migrant eller andre, som ønsker at komme hertil, er, at de har et beskyttelsesbehov, og hvis det beskyttelsesbehov forsvinder, er de ikke længere flygtninge – skal det bare balanceres med det andet hensyn.
Der ligger det balancepunkt så et andet sted hos os end hos Socialdemokratiet.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-02-21:
Det har jo fået sådan en overskrift, der hedder paradigmeskifte.
Og noget af det sådan interessante i debatten i dag har jo været de forskellige fortolkninger af det her lovforslag, som har været fremme, specielt hos de partier, som stemmer for det.
For når man hører den socialdemokratiske ordfører fortolke det her lovforslag, som bliver stemt igennem om lidt, og så Dansk Folkepartis fortolkning af det, kan man høre, at det er to vidt forskellige fortolkninger – det må man sige.
Det er jo ikke en ny disciplin i politik, at man laver sådan nogle fortolkninger på den måde – jeg har såmænd selv været med til det adskillige gange gennem årene, så det er ikke det.
Men alligevel kunne det jo godt være, at det var vigtigt, at man ligesom fik fokus på, hvad det faktisk handler om.
For altså, hr. Martin Henriksen, det er jo ikke noget nyt, at flygtninge skal sendes hjem; der er ikke noget nyt i det.
Derfor har jeg svært ved at se det her som et paradigmeskifte i den forstand, at man nu begynder at behandle flygtninge på en fuldstændig fundamentalt anden måde end hidtil, i forhold til om de skal sendes hjem eller ej.
Man behandler dem på en anden måde – det er rigtigt.
Med andre ord laver man nogle gevaldige sociale forringelser for en gruppe mennesker.
Og der synes jeg da også, at det er vigtigt at få sagt, at hos Dansk Folkeparti, som jo i mange tilfælde forsøger at gøre sig til som et eller andet socialt ansvarligt parti, får piben en anden lyd, når det handler om fremmede folk, der kommer til Danmark.
Så det er jo der, om man så må sige, at ændringen ligger.
Det er der jo ingen, der ved noget som helst om.
Jeg er ikke sikker på, at det får så store konsekvenser.
Det, jeg ved, er, at dem, der faktisk er i Danmark, bliver fattiggjort, får dårligere muligheder og bliver stigmatiseret i højere grad.
Det synes jeg er en ubehagelig udvikling for vores samfund.
Men det må dem, der stemmer for forslaget, jo så forholde sig til.
Og det er ubestrideligt, at der sker de sociale forringelser for de pågældende mennesker.
Det har ikke noget at gøre med fortolkning af det her lovforslag.
Det er også derfor, at jeg godt vil sige til Socialdemokratiet, at jeg er med på, at Socialdemokratiet stemte for nogle ændringsforslag ved andenbehandlingen, som fjernede de her sociale forringelser, og det respekterer og anerkender jeg også at man gjorde.
Men så er det bare, at jeg ikke forstår, hvorfor man går hele vejen og stemmer for det her lovforslag.
Og det ligger måske også i forlængelse af en ting, jeg ikke rigtig har forstået, ved den socialdemokratiske udlændingepolitik.
Jeg forstår godt, at man har behov for at stramme op på udlændingepolitikken, og det er der mange grunde til.
Dels er der konkrete problemer i vores land, dels kan man se, at socialdemokratiske partier i andre europæiske lande er vældig pressede og faktisk for visses vedkommende ved at forvitre på grund af den problemstilling.
Jeg forstår godt, at den udfordring skal adresseres på en eller anden måde; det har jeg forståelse for.
Men der er ingen grund til at gå hele vejen med Dansk Folkeparti, og det er jo det, som man i høj grad har gjort i de senere år.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-02-21:
Nu ved jeg ikke, hvordan andre opfatter det, altså hvem der er mest ophidset i den her udveksling, hr. Kenneth Kristensen Berth.
Men jeg redegjorde for konsekvenserne af lovforslaget, for det har reelle konsekvenser, bare ikke de konsekvenser, som ønskes med lovforslaget, nemlig at der pludselig kommer tusindvis med flygtningebaggrund ud af Danmark.
Det har konsekvenser for dem, der er her, som nu får en usikkerhed – dem, der gør rent på vores arbejdspladser, dem, der arbejder i social- og sundhedssektoren med vores ældre og vores syge – hvilket fagbevægelsen og arbejdsgiverne i øvrigt har gjort ret tydeligt opmærksom på.
Det er de konsekvenser, det vil få, og det er et problem.
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-21:
Jeg synes, vi begynder at nærme os det, som lovforslaget egentlig handler om, i den her diskussion.
For Enhedslisten er også tilhængere af, at flygtninge skal have en midlertidig opholdstilladelse.
Så er hele ordførerens indledende tale, som handlede om, at vi vil rive folk op med rode og sende dem hjem til deres hjemland, jo fuldstændig faldet til gulvet, for det er Enhedslisten jo så også tilhænger af.
Det er kun et spørgsmål om, hvornår vi mener at der er opnået tilknytning.
I det her lovforslag bliver der justeret en anelse på, hvornår der er opnået tilknytning – en anelse.
Men det er formålet.
Skal vi ikke møde folk med den ærlighed?
Pelle Dragsted (EL), 2019-02-21:
Jo, det synes jeg absolut at man skal, og det håber jeg da også at man har gjort hidtil, hvor de samme regler har været gældende.
Men det her med at slå rod, og det, at hele min ordførertale skulle være faldet til gulvet, forstår jeg simpelt hen ikke.
For en rod er jo noget, der vokser, langsomt.
Så der er da forskel på, hvor længe, og hvor meget man skal have bedrevet, og hvor mange år man skal leve i usikkerhed.
Det er da lige præcis det, den her diskussion handler om, altså at finde den balance, og jeg mener ikke, at det her lovforslag rykker den en anelse.
For så tror jeg ikke, at hr. Martin Henriksen havde stået heroppe og set så glad ud og talt om et paradigmeskift.
Men det vil fremtiden selvfølgelig vise.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-02-21:
Det her lovforslag har rigtig mange elementer, og vi har været igennem det i både første- og andenbehandlingen, og der har været ordførere heroppe, som har gennemgået en række af tingene.
For mig er det vigtigste her ved tredjebehandlingen at sige det, der handler om den manglende anerkendelse.
Det er jo også fint blevet gennemgået med hr. Martin Henriksens indlæg.
Det er så det, som man ønsker at signalere: at sige til folk, der er flygtet hertil, at de er uønskede.
Det er det, der for mig at se vil få de allerstørste konsekvenser.
Det er de medarbejdere, der i dag arbejder for vores ældre og syge, det er rigtig mange af dem, der arbejder i køkkenerne på vores restauranter og caféer og laver maden til os, og det er rigtig, rigtig mange af dem, der gør rent på vores arbejdspladser, til hvem vi siger: I er uønskede.
Det er det, der går mig allerallermest på.
For loven betyder jo ikke, at der så nu bliver sendt en hel masse med flygtningebaggrund ud af Danmark.
Det kan man jo ikke, men til gengæld får man signaleret til dem, der er her med et beskyttelsesbehov, at de skal leve evigt i en venteposition som uønskede.
Sådan ville vi aldrig nogen sinde gå til mennesker i alle andre sammenhænge.
Tværtimod, for vi ved, at anerkendelse får folk til at bidrage.
Det er dansk pædagogisk politik, det er dansk skolepolitik, det er dansk uddannelsespolitik, det er dansk beskæftigelsespolitik.
I alle andre sammenhænge er det de argumenter, vi bruger, fordi vi ved, at afvisning og manglende anerkendelse, det at fortælle folk, mennesker, børn, unge, at de er uønskede, skaber den modsatte effekt af det, vi ønsker.
Det skaber usikkerhed, det skaber marginalisering, det skaber risiko for alt det, vi har bekæmpet med vores integrationspolitik: parallelsamfund, at vi deles og ikke mødes.
Det er det, som jeg synes er det alvorligste ved det her lovforslag, fordi det ikke har nogen reel konsekvens, i forhold til at der pludselig er langt, langt færre med flygtningebaggrund i Danmark; det kommer ikke til at ske.
Men dem, der er her, får at vide, at de er uønskede, og det får reelle konsekvenser.
Det er det ærgerlige ved det her lovforslag.
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-21:
Der findes udlændinge i Danmark, som er uønskede.
Det er jo afviste asylansøgere, der ikke samarbejder omkring deres hjemrejse, det er folk på tålt ophold, det er kriminelle udlændinge, som vi ikke kan udvise.
Det er uønskede udlændinge.
Folk, der har en opholdstilladelse, er jo ikke uønskede.
Det er de jo ikke.
Det kan jeg i hvert fald sige på vegne af Socialdemokratiet: Hvis en asylansøger kommer til Danmark og får en opholdstilladelse, fordi vedkommende har behov for beskyttelse, så vil vi aldrig nogen sinde kalde vedkommende for uønsket, selvfølgelig ikke.
Så det synes jeg ikke der er nogen grund til at Det Radikale Venstre anklager Socialdemokratiet for.
Mit spørgsmål går på, at den radikale ordfører siger, at vi fastholder folk i en evig venteposition.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-02-21:
Jeg udtrykte ikke en specifik kritik af Socialdemokratiet.
Jeg udtrykte en kritik af lovforslaget, for det er den opfattelse og det signal, der kommer ud af det her lovforslag, og jeg tager til efterretning og håber på, at Socialdemokratiets ordførers udsagn her og den kritik, han ikke ønsker af det her lovforslag, betyder, at det faktisk vil være muligt at rette op på det her.
Men det var jo helt tydeligt med Dansk Folkepartis ordførers ordførertale, at det er det signal, der ønskes sendt med den her lov.
Det burde være nemmere endnu, men det er stadig muligt, og det er rigtig godt.
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-21:
Jeg reagerer, fordi ordføreren henviser til de partier, der støtter det her lovforslag, og det gør Socialdemokratiet.
Jeg vil gerne gentage, at alle, der har en opholdstilladelse i det her land, er vores medborgere, og at vi skal have det til at fungere med de mennesker, der har en opholdstilladelse og opholder sig lovligt her.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge Det Radikale Venstre, ligesom jeg spurgte Enhedslisten: Er det ikke rigtigt, at når Det Radikale Venstre er tilhængere af, at flygtninge får en midlertidig opholdstilladelse, så er den naturlige følge af den politik, at den også kan inddrages, hvis der kommer fred i hjemlandet, og hvis der ikke er opnået tilknytning til Danmark, og at Det Radikale Venstre dermed også er tilhængere af, at flygtninge skal kunne blive hjemsendt, også med tvang, hvis de ikke selv samarbejder omkring den hjemsendelse? Er det ikke rigtigt, at Det Radikale Venstre er tilhængere af en politik, som ønsker at hjemsende folk, hvis der kommer fred i deres hjemland, og at Det Radikale Venstre, hvis ikke folk samarbejder, ønsker at hjemsende dem med tvang?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-02-21:
Radikale Venstre går også ind for, at man kan have midlertidigt ophold, ligesom Enhedslistens ordfører redegjorde for.
Det er jo kriterierne, som ændres noget med det her, som det handler om.
Så det er måden, vi går til det på.
For det, som Socialdemokratiets ordfører burde gå på talerstolen og forklare, er, hvorfor ordet integration skal ud af al lovgivningen.
Det er jo det signal, der står tydeligt derude.
Hvorfor skal det hedde »en hjemsendelsesydelse« i stedet for »en integrationsydelse«?
Den er i øvrigt på et alt for lavt niveau, men det er ordføreren jo heldigvis enig i.
Jeg er glad for, at Socialdemokratiets ordfører gør det tydeligt, at vi er medborgere i det her land, at folk, der er her med en opholdstilladelse og har et beskyttelsesbehov, er medborgere i det her land.
Det kunne vi godt bruge langt, langt mere af, og jeg er enig med ordføreren i, at det er det, der er behov for.
Jo, men det er jo ikke det, lovforslaget handler om.
Det handler om at tage ordet integration ud og kalde det hjemsendelsesydelse.
Det er jo ikke noget, der ikke har kunnet ske tidligere.
Jeg tror ikke, at der kommer mange ud med det her lovforslag, og det er derfor, at der er tale om signallovgivning – lavet til valgkamp og ikke til virkelighed.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-02-21:
Et eller andet må der jo være galt med det her lovforslag, siden det hidser fru Sofie Carsten Nielsen så meget op.
Altså, der må jo være noget galt i det forslag.
Årsagen til, at det her forslag kommer igennem, er jo, at der er et flertal her i Folketinget, der vil gøre op med det fatamorgana, som integration er udtryk for.
Det er noget, der ikke kan lade sig gøre for de fleste; det kan lade sig gøre for få.
Og dem, det kan lade sig gøre for, kommer det til at kunne lade sig gøre for, uanset om der står integration eller ej i et lovforslag.
Inger Støjberg (V), 2019-02-21:
Jeg har ikke tallet her, men der er ingen tvivl om, at der er mange mennesker, der er på flugt i lang tid.
Der er ingen tvivl om – og jeg tror, det er det, hr. Rasmus Nordqvist fisker efter – at der er mange meget langvarige konflikter i verden.
Det er der, men der er også det modsatte, og der er også indimellem mulighed for at komme hjem.
Martin Henriksen (DF), 2019-02-21:
Jeg kan ikke bekræfte, at verden bliver mere ondskabsfuld med det her lovforslag.
Det ville måske nok være at tage munden lidt for fuld.
Altså, jeg synes faktisk, at jeg forsøger at forholde mig til fakta, og at jeg forsøger at forholde mig til, hvad det er, der står i lovforslaget.
Når jeg bliver stillet et spørgsmål om, hvad der står i lovforslaget, så svarer jeg på det.
Og det er jo rigtigt, som jeg har sagt tidligere, at vi går fra et styrket fokus på integration til et styrket fokus på hjemsendelse.
Det er jo rigtigt.
Det er jo det, der gennemsyrer lovforslaget.
Det er stadig væk rigtigt, at du godt kan tage et job.
Det er jo det nye.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-02-21:
Jamen det har det været hele tiden fra min side.
Vil Dansk Folkepartis ordfører ikke medgive, at hjemsendelse jo altid har været en del af flygtningepolitikken?
Det er jo en del af flygtningekonventionen, at man får asyl i et land, og så skal man tilbage igen.
Sådan har det jo altid været, det er der ikke noget nyt i.
Det, som ligger her, er, at man gør det mere ondskabsfuldt i forhold til de flygtninge, der faktisk er her, fordi man har en eller anden tro på, at ellers vender de ikke hjem.
Og det er så der, diskussionen er.
Og der forsøger Dansk Folkeparti måske at overdrive det lidt rigeligt, fordi man godt vil ud i valgkampen og sige: Nu har vi virkelig ført en meget stram udlændingepolitik.
Og Socialdemokratiet gør måske det modsatte.
Var det ikke en idé at få en debat, der måske forholdt sig til de faktiske forhold i de her ting?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-02-21:
Men den grundlæggende forskel på os og Liberal Alliance og givetvis også alle de andre, som stemmer ja til det her lovforslag i dag, handler jo lige præcis om, at hvis man er flygtning og kommer til Danmark og har boet her i en årrække – det er der jo rigtig mange der har, fordi konflikterne i deres hjemlande er langvarige; det er jo det, det handler om, for en gennemsnitlig væbnet konflikt varer i 15 år – så når man til et punkt, hvor man er blevet så integreret i Danmark, man bidrager til samfundet, man betaler til skattekassen, ens børn går i den danske folkeskole, at man er et positivt – positivt – element i det danske samfund.
Og det er dem, som de mennesker, der i dag stemmer ja til det her lovforslag, ikke ønsker i vores land, og det er det, der er den grundlæggende forskel.
For vi vil gerne have dem.
Vi siger velkommen til alle de flygtninge, som bliver integreret i Danmark, og som vil Danmark, og som bliver aktive medborgere.