runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-11:
Hvis vi kan se det som en lille imødekommelse, synes jeg da, at rettighedshaver er et bedre ord end ophavsmandsperson.
Det synes jeg er et fuldstændig absurd begreb.
Men jeg håber da, at det her vil være sådan, at kulturministeren hermed har slået fast, at den her wokeideologi, som han i noget tid har forsøgt at fremme på kulturområdet, har fået sit ophør med lovbehandlingen af det her forslag i dag, og at vi fremadrettet oplever en kulturkonservativ kulturminister, som alene fokuserer på at værne om Danmark og dansk kultur.
Det ser vi frem til.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2024-04-11:
Undskyld, formand, hvis jeg bare lige må gøre det færdigt.
Nu har jeg fremsat lovforslaget sammen med kollegaerne.
Vi har imødekommet de mere end 50 høringsinteressenter, der har bakket op om det her, og derfor tror jeg ikke, at vi kommer til at lave det om, dog med et bud på, at vi kan ændre »person« til »-haver«, og det synes jeg sådan set imødekommer langt den største del af den kritik, der måtte være rejst.
Nu har jeg overskredet taletiden så utrolig langt ...
Tak for spørgsmålet.
De eneste, der kalder mig woke, er jo medlemmer af Dansk Folkeparti, Danmarksdemokraterne og primært Liberal Alliance.
Konservative har nævnt det fra talerstolen i dag, men før har jeg dog ikke hørt det.
Jeg betragter mig selv som værende en moderne mand.
Jeg går ind for ligestilling.
Jeg går ind lige muligheder.
Jeg går ind for, at de kvinder, der er glemt i danmarkshistorien, bliver støbt i bronze, så fremtidige generationer møder lige så mange dygtige kvinder, der har gjort sig bemærket og gjort en forskel for vores samfund, som de møder statuer af mænd, f.eks. 49 statuer af vores grundlovskonge.
Hvis man mener, at det er problem, kan vi altid have en god debat.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-11:
Tak for det.
Kulturministeren kan bare sådan fremadrettet se Dansk Folkeparti som sådan en ledestjerne, i forhold til hvad der er fornuftigt og ufornuftigt i forhold til det her.
Ministeren siger, at det slet ikke er noget, der optager ham, og at det faktisk er ligegyldigt, og at det bare er en mindre detalje og sådan noget, men det er jo noget, vi har kunnet observere både i kulturministerens udtalelser i forskellige medier, og da vi lavede medieaftale og meget andet, altså at det er en ambition for kulturministeren at forsøge at gøre vores lovgivning lidt mere woke, end den er i dag.
Jeg tror sådan set, at den brede opfattelse af kulturministeren ude i det danske samfund er, at han er forholdsvis woke anlagt.
Det er vi ikke i Dansk Folkeparti, men jeg er bare nysgerrig på, om ikke ministeren anerkender, at det er sådan en betegnelse, som ofte bliver puttet på hans person, og om han ikke også mener, at der måske er en vis legitimitet i den form for kritik, hvis man kan kalde den det.
Helle Bonnesen (KF), 2024-04-11:
Så kan det undre mig, at ministeren er i tvivl om den konservative linje i det her, for jeg synes jo, vi gang på gang har haft diskussioner.
Så jeg er overrasket over, at det kan være en overraskelse for ministeren, at Konservative er det parti, der gerne vil bevare dansk kulturarv, gerne vil bevare dansk sprog, gerne vil bevare dansk sprogbrug, og at det i øvrigt skal komme nedefra, ikke oppefra.
Så det var bare en kommentar.
Niels Flemming Hansen (KF), 2024-04-11:
Mange tak for det, formand.
Jeg synes jo, at vi lidt står ved en vigtig milepæl i dag.
For vi samles om at tale om noget, som virkelig betyder noget for vores samfund.
Lovforslaget, som er blevet fremsat, er jo ikke blot et stykke papir, men et løfte om en bedre fremtid for vores byer og vores landdistrikter.
Det er et resultat af en bred politisk aftale, som viser, at når vi står sammen, kan vi gøre en forskel.
Det her lovforslag udmønter en vision om mere liv i vores bymidter og landdistrikter.
Det handler ikke kun om at ændre lovgivningen, men også om at skabe en levende og mere dynamisk hverdag for vores borgere.
Det er ikke noget, vi gør alene; vi gør det sammen med vores samarbejdspartnere på tværs af politiske skel, fordi vi alle har en fælles interesse i at se vores samfund blomstre.
Vi taler om forsøgsordninger, der vil åbne døre for nye tiltag, og som kan forbedre livskvaliteten i vores mindre og mellemstore byer.
Dette er ikke blot et eksperiment; det er et modigt skridt mod en mere inkluderende og bæredygtig fremtid.
Det bedste af det hele er, at det ikke kun er tomme løfter.
Jeg tror, at vi alle kender til situationen, hvor man kører rundt i områder og ser, at vores byer og butikslokaler er lukkede.
Det er jo det, vi skal væk fra.
Jeg husker, da jeg selv var ung og håbefuld kopimaskinesælger i det sydjyske område.
Der kørte man ind i Gram, og så var der et skilt, hvorpå der stod »Tænk globalt, handl lokalt«.
Det er i virkeligheden det, som vi er ved at kigge på at komme tilbage til her.
I forhold til sagen fra Rødekro vil jeg rigtig, rigtig gerne rose ministeren for at have udvist mandsmod og hjerte og vilje til at løse problemet dernede.
Nu ved jeg godt fra den forrige debat, at man ikke må sige mandsmod længere, så jeg vil sige personsmod.
Så tusind tak for det, hr. minister.
Det Konservative Folkeparti kan i høj grad støtte forslaget.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
Jeg har hverken kaldt det her lovforslag eller ministeren idiotisk.
Jeg har heller ikke sagt, at LA ikke kan stemme for, hvis det ikke opdeles.
Men jeg har sagt, at jeg synes, det er et fjollet forslag, og jeg har sagt, at jeg synes, det er overflødigt at ændre på.
Jeg synes også, det er en glidebane.
Og det blev nævnt på det møde, hvor ophavsretsdelen blev gennemgået.
Så det er ikke rigtigt, hvad ministeren siger, nemlig at det her skulle være første gang, det nævnes, og at det er en total overraskelse, at der sidder en række partier, som synes, det er fjollet i mere eller mindre grad, for det blev nævnt på det møde, vi har haft.
Så kunne jeg godt lige tænke mig at høre, om ministeren gad at uddybe det med, at mænd tjener mere end kvinder for det samme arbejde.
Jeg er uddannet musiker.
Sidder man i en musikskolestilling f.eks., får mænd ikke mere end kvinder for det samme arbejde.
Henrik Frandsen (M), 2024-04-11:
Tak for ordet, hr. formand.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, giver os en unik mulighed for at genoplive og styrke bylivet i vores bymidter i nogle af de mindre og mellemstore byer her i Danmark.
Det er nemlig en forsøgsordning for frie bymidter, vi snakker om.
Det er en del af den politiske aftale om mere liv i bymidter og landdistrikter, som et bredt udsnit af Folketingets partier indgik i 2021.
Sådan som jeg ser det, handler dette lovforslag ikke blot om at ændre nogle linjer i nogle lovbøger, men derimod om at skabe en ny fremtid for vores lokalsamfund.
Lovforslaget vil nemlig gøre det muligt at afprøve forskellige tiltag i udvalgte bymidter i byer med mellem 4.000 og 20.000 indbyggere netop for at skabe mere liv.
Regeringen ønsker med lovforslaget at give de byer, der er en del af forsøgsordningen, mulighed for at eksperimentere, tænke ud af boksen og finde løsninger.
Det er netop løsninger, som skal passe til deres behov.
Det er der mange gode grunde til at gøre.
Ved at give kommunerne beføjelser til at dispensere fra lokalplaner og yde tilskud til leje af ubenyttede erhvervslejemål åbner vi dørene for nye virksomheder og aktiviteter i vores bymidter.
Vi skaber vækst og udvikling i vores lokalsamfund, og vi skaber arbejdspladser.
Og det øger samlet den lokale økonomi.
Jeg tror desuden, at en forsøgsordning som denne vil styrke fællesskabet i byerne.
Ved at etablere velfærdsinstitutioner og aktiviteter i bymidterne skaber vi mødesteder, hvor folk kan samles, udveksle idéer og skabe relationer.
Det er med til at styrke sammenhængskraften i vores lokalsamfund og give borgerne en følelse af tilhørsforhold.
Som jeg lagde ud med at sige, handler dette lovforslag ikke kun om at ændre nogle linjer i nogle lovbøger.
Med denne forsøgsordning for frie bymidter er vi med til at skabe mere liv, mere aktivitet og mere velstand i de byer, der bliver omfattet af ordningen.
Så naturligvis støtter Moderaterne forslaget.
Tak for ordet.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-11:
Tak for det, formand.
Lovforslaget her om en forsøgsordning for frie bymidter rammer selvfølgelig lige ind i en af mærkesagerne for Danmarksdemokraterne, nemlig bedre balance også i landdistrikterne.
Vi støtter selvfølgelig lovforslaget, ligesom vi egentlig også gerne ville støtte den politiske aftale, der hedder »Mere liv i bymidter og landdistrikter«, som det her er en del af udmøntningen af.
Derfor må vi bare konstatere, at vi synes, at det er brandærgerligt, at der er et eller flere partier, der har spærret for, at vi kunne komme med i den aftale, da det jo er en meget bred aftale med samtlige partier.
Men vi støtter som sagt lovforslaget.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
Jeg vikarierer også for vores ordfører på området, hr. Jens Meilvang.
Med lovforslaget foreslås det at give konkrete forsøgsbyer mulighed for til og med den 31. december 2029 at afprøve forskellige indsatser, der skal understøtte bylivet i bymidten.
Lovforslaget indeholder følgende forslag til forsøg: udvidet adgang til dispensationer fra lokalplaner, tilskud til leje af ubenyttede erhvervsmål, erhvervelse eller leje af bebyggede ejendomme til borgernære velfærdsfunktioner, udlejning af lokaler i velfærdscentre, uddeling af affærdsfremmende gaver og ophævelse af fredskovspligt i Rødekro og Støvring bymidte.
I LA støtter vi forslaget.
Det er godt, når man decentralt får mulighed for at byde ind med idéer til, hvordan det bliver lettere at være borger, kommune og erhvervsliv i Danmark.
Vi ser frem til evalueringen.
Tak for ordet.
Astrid Carøe (SF), 2024-04-11:
Tak for det.
Jeg har i dag æren af at være vikar for vores ordfører for landdistrikter, fru Karina Lorentzen Dehnhardt.
Mens vi venter på landdistriktsudspillet og egentlig landdistriktspolitik fra regeringens side, kan vi udmønte en gammel aftale, der næsten har 3 år på bagen.
Man kan ikke beskylde processen her for at være gået stærkt.
For at gøre en lang historie kort er der en række provinsbyer, som har nedslidte og lidt uattraktive bykerner, som trænger til et ansigtsløft.
Med lovforslaget skal der laves en forsøgsordning, hvor en række bymidter sættes fri af eksisterende lovgivning, så de kan afprøve nye tiltag, der kan understøtte levende bykerner.
Forsøgsordningen er målrettet mindre og mellemstore byer med mellem 4.000 og 20.000 indbyggere, hvor der skal laves lokale velfærdsfunktioner, og hvor der ydes forskellige former for regelfritagelse og penge til omdannelsen.
Geografisk er de fordelt over hele landet.
14 byer får muligheden, og det glæder vi os over.
Vi advarede om indretningen af ordningen dengang, og nu har vi efterladt en række skuffede landsbyer og øer, som troede, de kunne få lov til en hel masse, som de ikke kunne.
Men som en del af aftalen bakker vi lovforslaget op, og vi håber, at resultaterne i sidste ende bliver en hel del bedre end ordningen for frilandsbyer.
Tak for ordet.
Hans Christian Schmidt (V), 2024-04-11:
Og lovforslaget vil så give en række lovfritagelser og nye lovhjemler til at iværksætte forsøg i 14 bymidter i perioden 2024-2029.
Formålet med lovforslaget er så at give mulighed for at afprøve forskellige indsatser i 14 konkrete bymidter, som efter kommunens vurdering vil kunne understøtte bylivet i bymidten.
Desværre er det jo sådan i dag, at mange af vores mindre og mellemstore byer er præget af tomme butikker og tilbagegang, på trods af at mange bymidter igennem historien har været omdrejningspunkt som socialt mødested, knudepunkt for handel og service, både for borgerne i de enkelte byer, men særlig også for hele oplandet.
Ligeledes må vi heller ikke glemme, at en attraktiv og livlig bymidte har stor betydning for alt, og det gælder lige fra sikring af nye tilflyttere og arbejdspladser til turisme og til også at have betydning for den befolkning, der har valgt at bo der.
De udfordringer, som mange kommuner og lokalsamfund møder for at opretholde attraktive bymidter, skyldes måske en for snæver og ufleksibel lovgivning her fra Christiansborgs side.
Jeg vil godt benytte lejligheden til at sige til ministeren, at jeg har behov for at rose ham.
For vi havde jo et problem med et enkelt projekt nede i Rødekro, og ikke så snart havde ministeren hørt om det, før det var løst.
Det vil jeg bare sige giver genklang udeomkring, altså at en minister er handlekraftig, og jeg vil gerne sige til ministeren, at det ikke er hver dag, vi oplever det, altså at man kommer ud i den situation.
Men det er heller ikke hver dag, man ser en minister håndtere det på den måde, og det vil jeg bare rose ministeren for, for det er meget, meget vigtigt, at vi sender det signal, også til befolkningen, at så gennemarbejdet er det, og vi mener det så meget, at kommer der en kurre på tråden, bliver det løst.
Så det vil jeg gerne rose meget.
Derfor mener Venstre og jeg så også, at det er fornuftigt, at vi med den her lovgivning nu gør det muligt at give udvalgte bymidter fritagelse for en række lovgivninger med det formål at sikre lokal positiv udvikling – nøjagtig som det forslag, ministeren var inde over, også ville gøre.
Vi glæder os især over, som også Socialdemokratiets ordfører gjorde, at forsøgsordningen vil blive evalueret efter 5 år, så vi på baggrund af evalueringen kan tage stilling til, om nogle af mulighederne skal indføres som generelle lovændringer og dermed komme alle andre bymidter til gode.
Venstre støtter selvfølgelig forslaget.
Jeg har også lovet at sige, at Radikale Venstre ved Zenia Stampe også støtter forslaget.
Hun havde desværre ikke mulighed for at kunne være her kl. 12.00, men hun ville gerne sige, at de også kan støtte forslaget i sin fulde længde.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2024-04-11:
Tak, formand.
Jeg skal forsøge at gøre det så hurtigt som muligt.
Og hvis ikke det er blevet forklaret godt nok i lovforslaget, skylder jeg at gøre det bedre.
Tak for at give mig mulighed for at præcisere det.
Jeg er sikker på, at musikskolelærere tjener det samme for det samme arbejde.
Min bemærkning udspringer af det forhold, at Koda's årlige offentlige analyse viser, at af 100 pct. udbetaling til musikbranchen med et antal kvinder og mænd, der er nogenlunde lige stort, tilfalder 90 pct. af provenuet mænd, mens kun 10 pct. tilfalder kvinder.
Ergo er det en af de største indkomstforskelle i hele det danske samfund.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
På rigtig mange andre områder af det kunstneriske felt kan man jo netop ikke sige, at man laver det samme arbejde, fordi det faktisk er meget forskelligt arbejde, man leverer, og det er meget forskelligt, hvor eftertragtet man er osv.
Men jeg spurgte faktisk også i min tale ministeren ind til den her del med de kunstneriske uddannelser, og om der ligger et motiv om ensretning bag.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2024-04-11:
Tak til fru Katrine Daugaard for de bemærkninger.
Jeg beklager, hvis jeg har præsenteret Liberal Alliances holdning forkert på talerstolen – det har ikke været min mening.
Jeg er udmærket klar over, at betegnelsen for køn ikke er noget, som fru Katrine Daugaard støtter.
Det, jeg forsøgte at kommunikere både til Danmarksdemokraterne, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti, er, at har man et ønske om at opdele et lovforslag, er det altså normal kutyme, at man nævner det under de tekniske gennemgange, der er, før det bliver fremsat, så det kan imødekommes, i stedet for at bruge det til at tjene lidt billige værdipolitiske point.
Det synes jeg sådan set ville have været ordentligt at gøre, og det vil jeg sådan set forbeholde mig retten til at synes, for det er sådan, jeg selv som ordfører, når jeg har været i opposition, har gjort ministre opmærksomme på, at jeg har haft en anden holdning, at jeg gerne ville støtte noget substantielt, og at det, hvis jeg skulle stemme for det, krævede en opdeling.
havde sagen måske været en anden.
Og det synes jeg egentlig er ordentligt, at jeg kommunikerer på talerstolen, så den måbende befolkning, der måtte finde det her interessant, også bliver gjort opmærksom på, at det ikke har været tilfældet for de partier, der har været så kritiske.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
Jeg er ked af, hvis det er den opfattelse, ordføreren har fået, for det er bestemt ikke noget, vi ønsker i Liberal Alliance.
Tværtimod tror jeg egentlig, at vi ser den som lige så værdifuld, som ordføreren fra Dansk Folkeparti gør.
Så det er bestemt overhovedet ikke meningen med det.
Jeg sagde jo også lige før, at det er vigtigt, at vi har kristendomsundervisning.
Så det er overhovedet ikke noget, som er vores holdning eller vores ønske med det her lovforslag.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-11:
Tak for det.
Vi kan jo være uenige om det her forslag og, hvad skal vi sige, analysen af, om kirken bliver mere politisk eller mindre politisk ved at adskille kirke og stat.
Men jeg er lidt nysgerrig på det her med, at man bruger indvandring og migration og øget religiøs diversitet og kulturel diversitet som argument for og som løftestang for, at vi skal afskaffe dele af vores egen kultur og tradition på det her område.
Er det sådan en generel politik fra Liberal Alliances side?
Altså, man kunne også i takt med den øgede religiøse og kulturelle diversitet eksempelvis spørge: Hvorfor skal vi så kun fejre danske helligdage?
Hvorfor ikke andre religiøse helligdage?
Eller hvorfor skal vi ikke flage med andre flag end Dannebrog?
Eller hvorfor skal vi ikke tale andre sprog i skolen eller synge nogle sange, der har rod i andre kulturelle traditioner end den danske?
Jeg synes bare lidt, det bliver en glidebane, hvis vi begynder at åbne den dør.
Vi lever i Danmark.
Danmark er præget af og rodfæstet i dansk kultur, og uanset hvor meget religiøs og kulturel diversitet der måtte komme på grund af indvandring, så synes vi i Dansk Folkeparti, at det skal vi selvfølgelig holdt fast i.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
Det har hr. Alex Vanopslagh jo svaret på, så der kan du jo google hans svar, hvis ikke du har været opmærksom på dem.
Det er rigtigt, at Liberal Alliance er et parti, som bestemt mener, vi kan effektivisere i staten.
Der er det jo trist at se, at et parti som Venstre og den her regering er så komplet uambitiøse i forhold til at skære ned på de administrationsmæssige omkostninger og stillinger, som jo boomer derudad.
Der ønsker vi i Liberal Alliance bestemt at effektivisere mere.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-04-11:
Det var jo ikke noget særlig tydeligt svar.
Altså, Liberal Alliances formand er meget tydelig og siger: Der kan skæres i den offentlige sektor, der kan ryddes op, man kan nedlægge fem, seks, syv ministerier.
Her er der så et forslag fra Liberal Alliance, der så gør det dyrere at løse opgaven, og jeg kan så forstå, at det ikke er Kirkeministeriet, Liberal Alliance ønsker at nedlægge.
Kan ordføreren så sige, hvad det så er for øvrige ministerier, som Liberal Alliance mener at opgaven bare kan fjernes fra, og hvor opgaven måske kan lægges ud til kommunerne og være dyrere?
Det ville jo være befriende, når man kommer med nogle meldinger, at der så også er handling og udsagn og indhold bag.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
Det er Liberal Alliances politik, at stat og kirke bør adskilles, men det kan vi jo ikke gennem grundloven.
Derfor vil det jo ikke blive adskilt, sådan som vi gerne så at det burde.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-04-11:
Tak for det.
Forslaget, som LA har fremsat, vil gøre det dyrere at løse opgaven, altså vil gøre det dyrere for skatteborgerne.
Liberal Alliance står jo åbent ved, at man ønsker at adskille kirke og stat.
Derfor virker det for mig jo helt naturligt, og det vil jeg gerne have ordføreren til at bekræfte, at Kirkeministeriet er et af de fem, seks, syv ministerier, som Liberal Alliance ønsker at nedlægge.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
Men så har spørgeren jo slet, slet ikke forstået, hvad det her beslutningsforslag handler om.
For det handler jo ikke om det, han siger.
Det handler om, at der sidder nogle herinde, som ønsker at foretage store indgreb i folkekirkens indre anliggender og lige har gjort det ved at fjerne store bededag.
Så det er jo rystende at høre fra et af de partier, som endda selv har deltaget i det her angreb på folkekirken, at man mener, at det er mig, der angriber folkekirken, når det er helt omvendt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2024-04-11:
Det er det stik modsatte, jeg oplever her i dag, nemlig at ordføreren for et parti direkte angriber folkekirkens måde at løse den her opgave på.
Kan ordføreren nævne et eneste eksempel på, at folkekirken i et eneste sogn ikke løser den her opgave på tilfredsstillende vis?
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
Det synes jeg egentlig jeg lige har forklaret.
Det var f.eks. et angreb på folkekirken, da spørgerens eget parti var med til at fjerne store bededag som en helligdag.
Så det er ikke mig, der angriber folkekirken – det er tværtimod regeringen.
Lars Christian Lilleholt (V), 2024-04-11:
Tak for det.
Det er jo et meget, meget direkte angreb på folkekirken, som Liberal Alliance i dag leverer fra Folketingets talerstol.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvor er det, problemet er?
Er der områder, hvor ordføreren har oplevet at folkekirken ikke har løst den her opgave godt nok?
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
Tak for det, formand.
Så vil jeg da bare igen understrege, at det er og altid har været Liberal Alliances holdning, at stat og kirke bør adskilles.
De er jo forbundet gennem grundloven, og da LA ikke er for en grundlovsændring, er det altså primært den økonomiske del, som vi ønsker udskilt.
Jeg har som kirkeordfører gennem halvandet år nu adskillige gange oplevet, hvordan politikere gerne vil blande sig i kirkens indre anliggender.
Det bedste eksempel, som også er blevet nævnt, er, da regeringen fratog danskerne store bededag som helligdag og endda med det argument, at man med de penge ville finansiere forsvaret.
Dette skete uden tilstrækkelig inddragelse af kirken, men alligevel blev det jo trumfet igennem.
Undskyldningen for at blande sig er ofte, at staten betaler en del af folkekirkens udgifter, så derfor må staten blande sig.
Her skal vi jo huske, at den statslige betaling på 40 pct. af præsters og provsters lønninger og deres pension og af kulturarvsbeskyttelsen i øvrigt skyldes kompensation for dengang, da staten overtog præstegårdsjordene.
Derfor er det uhyre komplekst at sørge for en økonomisk opdeling imellem kirke og stat.
Det anerkender jeg, og det er da heller ikke lykkedes hidtil at lave en sådan opdeling, selv om den her problematik har været rejst tidligere.
Jeg har derfor været optaget af at skille det, som skilles kan, eller at kirken skal fokusere på det, der er det vigtige, og det er ikke at agere kommunekontor for staten.
Folkekirken har gennem de seneste mange år spillet en aftagende rolle i samfundet med dalende medlemstal og færre kirkelige dåb, vielser og konfirmationer, og det kunne jo være, fordi den fokuserer og bruger alt for meget tid på noget, som ikke er vigtigt for kirken.
Det synes jeg også giver anledning til overvejelser om, hvorvidt det kan retfærdiggøres, at folkeregistrering er forankret i en organisation, som hver fjerde dansker har valgt fra.
Derfor er det Liberal Alliances holdning, at opgaven bør ligge hos en civil myndighed, især fordi ministeren jo også understreger, at det er en civil opgave.
Det er ikke en religiøs opgave, og derfor bør den afspejle alle borgere uanset religiøs holdning.
Jeg kan godt leve mig ind i den modstand, som folk må føle som ikketroende eller som medlem af en anden trosretning, når deres personlige papirer skal ind forbi en præst.
Det siger jeg, selv om jeg selv er kristen og medlem af folkekirken og ret ofte går i kirke.
Jeg elsker vores folkekirke og er virkelig en god bruger af den.
Men jeg kan godt leve mig ind i det.
For mig ville det være fyldt med ikkerare følelser, hvis det lige pludselig lå i en anden kirke end den, som tilfældigvis er min egen, og når jeg siger »tilfældigvis«, ser jeg selvfølgelig ikke bort fra vores historie.
Men jeg synes faktisk, man bør respektere, at religiøsitet er noget personligt, og at der er andre mennesker, som har en anden religion end den, der historisk set har været den danske og fortsat er den danske.