runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-10:
Så siger ordføreren »de gældende regler«, og der vil jeg bare bede ordføreren om at redegøre for, hvad det er for nogle regler.
For et af problemerne er jo netop, at der i forhold til de kommunale regler stort set ingen sanktionsmuligheder er.
Så jeg vil rigtig gerne bede ordføreren om at uddybe, hvad det er, ordføreren mener allerede er eksisterende.
Jeg håber, at ordføreren har ret i, at det kommer til at virke afskrækkende, så vi ser, at man netop sikres ordentlige boligrammer, for det betyder virkelig meget.
Men jeg er glad for, at ordføreren vil være med til at holde øje med det.
Mit andet spørgsmål går på, at hvis boligens areal er mere end 20 m², kan der være mere end to beboere, og vi så jo gerne, at det skulle være én beboer pr. beboelsesrum.
Men vi er også særlig bekymrede for det her med, at der kan være flere, fordi dem, der virkelig vil spekulere i det, så bare kan proppe en masse ind i haller eller andre ting.
Vil ordføreren være med til at holde øje med den del også?
Jens Joel (S), 2024-10-10:
Tak for det, formand.
Den debat, vi har om de første par lovforslag i dag, er en meget, meget vigtig debat.
Det handler nemlig om, at vi skal sikre, at når man arbejder i Danmark, foregår det på ordnede løn- og arbejdsvilkår, og at det foregår under nogle forhold, hvor man som lønmodtager, f.eks. udenlandsk, der er kommet hertil, hverken udnyttes eller bringes i risiko.
Og det forslag, vi konkret behandler i dag, er en del af en større aftale omkring bekæmpelse af social dumping.
Vi har rekordmange lønmodtagere med udenlandsk baggrund på det danske arbejdsmarked, men vi bliver nødt til at insistere på, at der stadig væk er styr på det helt ude på den enkelte arbejdsplads, på den enkelte byggeplads, i de enkelte restauranter eller i transportsektoren, hvor vi jo desværre kan se, at der, selv om der er rigtig mange, der spiller efter reglerne, også er brodne kar og ting, der ikke foregår efter reglerne.
Vi har set historier om lønmodtagere, der har været under, og jeg ved faktisk ikke, om det er det rigtige ord, men det har jo nogle gange nærmest været slavelignende forhold, når man har set, at folk var indkvarteret i baglokaler, i kældre, i overfyldte huse eller i barakker, som ikke kunne varmes op eller andet, og selvfølgelig skal der være styr på den slags.
Det her konkrete forslag handler om boligforhold, altså at når man som arbejdsgiver stiller en bolig til rådighed som en del af ansættelsen, skal man selvfølgelig sørge for, at det er en ordentlig bolig.
Det er sådan set ikke nye krav, i forhold til hvad de skal leve op til.
For det er de samme krav, der gælder, når man ude i en kommune kan indkvartere borgere i boliger, nemlig at der skal være adgang til toilet, at boligen skal kunne varmes op, og at det skal være et tilfredsstillende indeklima, altså at man skal sørge for, at folk bor ordentligt, og det, vi gør med det her, er, at vi siger, at når man har ansatte og det med boligforholdene er en del af det, så skal de selvfølgelig også leve op til de samme krav.
Samtidig siger vi så, at når det jo i realiteten i mange tilfælde er Arbejdstilsynet, som kommer ude på byggepladserne og på arbejdspladserne for at tjekke, om der faktisk er ordentlige forhold, skal de derfor også skal have mulighed for at kontrollere boligforholdene, hvor det jo ellers normalt har været noget, kommunerne har været ansvarlige for at tjekke.
Så det er det tilsyn, og det tror jeg både er mere effektivt, men også fuldstændig rimeligt, og derfor håber jeg selvfølgelig, at vi kan sikre, at vi får ryddet op i nogle af de brodne kar, der har været, sådan at det for dem, der spiller efter reglerne, og dem, der faktisk behandler deres ansatte ordentligt, heller ikke indvirker negativt på konkurrencen i forhold til nogle af dem, som måske er mere ligeglade.
Og det er vores opfattelse, at det her er et godt bidrag til at sikre, at lønmodtagerne ikke bare behandles ordentligt, mens de er på arbejde, men at de også bor ordentligt, hvis det er en del er deres ansættelseskontrakt, og derfor støtter Socialdemokratiet det her lovforslag.
Tak for ordet.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-10:
Tak for det.
Ordføreren og undertegnede havde fornøjelsen af et frokostmøde med vores kollegaer beskæftigelsesordførerne fra Norge, og der havde vi også nogle rigtig gode samtaler omkring arbejdslivskriminalitet.
Norge er langt mere fremme, end vi er i Danmark, så der er rigtig meget inspiration at hente.
Det mener jeg faktisk også der er på det her område, for i Norge siger man, at det er én borger pr. rum, og det her lovforslag lægger op til to borgere pr. rum.
Jeg vil høre, hvor Socialdemokratiet står dér, altså om vi egentlig ikke skulle løfte ambitionerne og faktisk sikre disse arbejdstagere retten til privatliv og så sige, at det skal være én person pr. rum i stedet for to, som lovforslaget lægger op til.
Jens Joel (S), 2024-10-10:
Man kan sagtens diskutere, hvad der er tidssvarende boligforhold.
Jeg er med på, at man godt kan anskue det sådan, at det er en anden situation for lønmodtagere, men vi har egentlig syntes, at der var noget simpelt i at tage nogle regler, vi allerede kender, og så implementere dem her.
Jeg vil sige, at vi sagtens kan diskutere det her, og jeg er også enig med ordføreren i, at der jo findes bagmænd – det er derfor, vi diskuterer arbejdslivskriminalitet – som spekulerer i nogle af de her ting.
Jeg vil sige, at med det her forslag, også med muligheden for to pr. rum, vil man allerede få ryddet op i rigtig mange af de allermest grelle sager, vi har.
Det vil være mit første bud, at det er det, vi gør, ud fra de boligstandarder, vi faktisk har, og så kan vi tage diskussionen om næste skridt.
Lige nu er problemerne så store, at det desværre ville være en luksusdiskussion, om det er det, der er på spil her.
Jeg tror, vi har bigger fish to fry – det må man ikke sige, men altså at vi har større problemer lige nu.
Men vi diskuterer selvfølgelig gerne, om man på et tidspunkt skal stramme kravene.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-10:
Jeg er rigtig glad for den imødekommenhed, jeg hører, i forhold til at se på, om det skal være én beboer pr. beboelsesrum.
De standarder synes jeg godt vi kan være med til at rejse og løfte her fra Folketingets side.
Den anden bekymring, der kan være, og som ordføreren jo også kommer ind på, i forhold til nogle af dem, som jo ønsker at finde hvert et hul i lovgivningen for at udnytte dem, drejer sig om den del af lovforslaget, der handler om, at der tillades mere end to personer pr. beboelsesrum, når boligens areal er på 20 m² eller mere.
Skal vi ikke stramme den del op?
For jeg kunne godt være bekymret for, at nogle bliver lidt kreative, med hensyn til hvad man kan bruge haller og andre ting til.
Er Socialdemokratiet indstillet på det?
Jens Joel (S), 2024-10-10:
Jeg mener, at vi med det her tager et meget, meget vigtigt skridt videre.
Jeg mener også, at der har været et hensyn til ikke at lave for mange forskellige regelsæt, men at sørge for, at de regelsæt, vi faktisk har til at beskytte andre borgere, også bliver implementeret på det her område.
Det er klart, at der jo også er nogle steder, heldigvis, hvor der er en overenskomst, som dækker det her område, og hvor der sagtens kan være – i gåseøjne – bedre forhold end dem, der er minimumskravet i lovgivningen.
Jeg synes, vi løbende skal følge med i det, men i første omgang handler det jo om at komme nogle af de fuldstændig ubeboelige indkvarteringer til livs og den helt urimelige behandling, der har været af nogle lønmodtagere.
Så vi diskuterer gerne videre, men jeg tror, vi kommer et meget, meget stort skridt videre her.
Kim Valentin (V), 2024-10-10:
Tak til formanden.
Det er forslag til lov om indkvartering af ansatte.
Det vil altså sige, at når man går på arbejde i Danmark, skal det være en selvfølgelighed, at man har ordentlige vilkår at bo under, når man går hjem fra arbejde.
Derfor er det selvfølgelig også helt afgørende, at arbejdsgiveren stiller boliger til rådighed, og at det, hvis han stiller boliger til rådighed, sker under forsvarlige forhold.
Det er jo også et spørgsmål om, at vi ser, at nogle arbejdsgivere er rigtig, rigtig gode til at gøre det her, og at andre arbejdsgivere – det er heldigvis et fåtal – ikke beskæftiger sig super meget med det her.
Det betyder så, at der måske kan opstå sådan en lidt ujævn situation, hvor dem, der overhovedet ikke beskæftiger sig med, hvordan deres medarbejdere bor, eller bekymrer sig om det, får nogle muligheder for at byde lidt lavere på de store opgaver end de andre.
Det, vi kalder fair konkurrencevilkår, er altså også en del af det.
Det er selvfølgelig fuldstændig urimeligt, at der er nogen, der ligesom kan tænke i, at folk skal bo uordentligt.
Derfor synes vi også, at det her er godt, for så får vi ikke det der ræs mod bunden i forhold til standarden på boligvilkår.
Det synes jeg er ganske godt.
Lovforslaget fastsætter så også af den grund nogle generelle krav til, at arbejdsgivere, der stiller bolig til rådighed for en eller flere ansatte, skal sikre, at boligen opfylder en lang række krav.
Det betyder bl.a., at der skal være adgang til wc, drikkevand, opvarmning og et sundt indeklima.
Lovforslaget dækker også boligforhold, der hidtil ikke har været betragtet som boliger ifølge kommunale regler.
På den måde sikrer vi, at ansatte ikke længere indkvarteres under uacceptable forhold.
Ikke altid, men en gang imellem ser vi det jo desværre i baglokaler og containere.
Det er hverken værdigt eller ordentligt.
Vi ved, at Danmark har og i de kommende år vil få brug for rigtig, rigtig meget international arbejdskraft.
Så derfor er det selvfølgelig også vigtigt, at vi sørger for, at der er gode vilkår, at der er sådan nogle helt almindelige gode forhold for folk, der kommer hertil.
Det er sundt for vores omdømme, det er også sundt for vores økonomi og vores velfærd, og det er selvfølgelig sundt for de arbejdstagere, der kommer udefra.
Venstre bakker fuldt ud op om lovforslaget, og jeg ser frem til det videre arbejde i udvalget.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-10:
Netop som ordføreren også er inde på, er der det med, at der desværre findes skruppelløse arbejdsgivere, som spekulerer i uordentlige boligforhold, tror jeg ordføreren kaldte det.
Og der har jo været rigtig, rigtig mange grelle sager.
Jeg kan huske, at da ordføreren og jeg forhandlede coronaaftaler, så vi sideløbende, at der var 16, der var blevet stuvet sammen og skulle bruge samme køkken og samme bad osv. osv.
Derfor vil jeg gerne spørge, hvilke overvejelser Venstre gør sig i forhold til bødestørrelsen.
For noget af det, vi hører, er, at netop nogle af de her arbejdsgivere, der vejer hver en krone, vil se, at det kan betale sig.
Det kan faktisk betale sig at bryde den lov, som vi skal til at vedtage, fordi bødestørrelsen er så lille.
Er det noget, Venstre vil være med til vi holder øje med, og at vi ser på, om det kan give mening at hæve bødestørrelsen?
Kim Valentin (V), 2024-10-10:
Først skal det lige siges, at der er rigtig mange, der overholder reglerne og faktisk gerne vil have, at deres medarbejdere bor nogenlunde ordentligt.
Og inden for de her rammer anerkender de fleste jo i virkeligheden, at det her er det, der skal til for at få nogle ordentlige medarbejdere til at komme, og for at man kan få et godt forhold til sine medarbejdere og få dem til at komme igen og igen.
Og når nu spørgsmålet går på bødestørrelsen, synes jeg, at man altså kan komme ret højt op, hvis det er 25.000 kr. pr. forhold.
Så kan man jo komme ret højt op, hvis der er mange forhold.
Det behøver jo ikke at være 25.000 kr., og jeg læser mig til, at i grelle tilfælde kan man lægge 10.000 kr. ovenpå.
Så kommer man jo relativt langt op, og jeg tror, at det faktisk vil afskrække rigtig mange fra at begynde at tænke i de baner.
Men jeg vil love, at jeg vil være lige så opmærksom på det her, for det er klart, at man jo ikke skal lave en lovgivning, for at bødestørrelsen overhovedet ikke har nogen virkning.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-10-10:
Jamen vi har loven om boligforhold og byfornyelsesloven.
Og det er ikke, fordi Liberal Alliance mener, at der ikke måske kunne være nogle tilfælde, vi kunne kigge på.
I forhold til det, som Liberal Alliance mente der skulle til, da vi gik i gang med forhandlingerne, har det bevæget sig for langt væk fra den løsning, som vi finder passende.
Det vil ikke sige, at der ikke kunne være nogle ting, hvor vi i Liberal Alliance ville sige, at det ville vi sagtens kunne bakke op om.
Men det har bare ikke været tilfældet med de konkrete initiativer her, netop fordi det favner så bredt, at vi ikke mener, det er proportionelt eller rimeligt, og det er derfor, Liberal Alliance ikke støtter forslaget.
Jens Joel (S), 2024-10-10:
Vi hører fra Liberal Alliances ordfører, at det ikke er proportionelt.
Det er jo sådan et jurasprog for, om det redskab, man tager i brug, er for kraftigt i forhold til det problem, man skal løse.
I den forbindelse ville jeg egentlig bare bede Liberal Alliances ordfører om at sætte et par ord på det.
Er det, fordi man ikke synes, problemet er særlig stort, eller er det, fordi man synes, det er helt urimeligt, at arbejdsgiverne er ansvarlige for, hvordan deres lønmodtagere er indkvarteret?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-10-10:
Jeg synes, det er en helt central diskussion, i forhold til hvordan vi balancerer det her tilsyn og niveauet for privatlivets fred og hele den balancegang, som jeg mener både Konservatives ordfører, men i virkeligheden også spørgeren selv var inde omkring, og derfor skal vi fare med lempe her.
Jeg mener, det er rigtig vigtigt, at det nu bliver Arbejdstilsynet, der kan løfte og håndhæve de her regler.
De er i forvejen ude på tilsyn, og når det er en del af et ansættelsesforhold, hænger tingene ofte sammen, og derfor mener jeg, at det er det helt rigtige sted at lægge det.
Jeg mener til gengæld også, at arbejdsmarkedets parter spiller en rolle, og det er jo også det, jeg slutter min tale af med at sige: at man også i den her sammenhæng kan aftale sig ud af nogle andre regler som overenskomstparter, og det vil man fortsat kunne med det her lovforslag.
Det mener jeg også er rigtig vigtigt.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-10:
Jeg vil her til sidst spørge, om ministeren tænker, at det vil være relevant at se til Norge, og om vi ikke kunne blive inspireret til at forbedre lovgivningen yderligere, eksempelvis det med, at det bliver én beboer pr. beboelsesrum, og også i forhold til et loft over, hvor mange beboere man kan stuve sammen, hvis bare boligen er over 20 m², og om ministeren vil være med til at holde skarpt øje med det.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-10-10:
Det vil jeg gerne, og jeg mener i det hele taget, at vi hele tiden skal være på bolden, når det handler om at sikre ordnede forhold.
Det er som regel sådan, at når vi bevæger os lovgivningsmæssigt, bevæger virkeligheden derude sig også, og derfor skal vi blive ved med at følge de her ting.
Det mener jeg også vi skal i den her aftalekreds, og vi skal i øvrigt også blive ved med at lære af lande omkring os.
Det, vi har gjort her ved at tage det eksisterende lovkompleks, stille arbejdsgiverne til ansvar for det og sørge for, at Arbejdstilsynet kan løfte tilsynsopgaven, mener jeg er en rigtig vigtig del, men ligesom med alt andet på social dumping-området taler jeg gerne videre om det.
Jens Joel (S), 2024-10-10:
Tak for det, formand.
Den her diskussion er jo fuldstændig i forlængelse af den, vi lige har haft, ikke fordi det stadig handler om boligforhold, men fordi det stadig væk handler om det helt grundlæggende, at når man kommer til Danmark for at arbejde, skal der være styr på ens løn- og arbejdsforhold, der skal være styr på den sikkerhed, der er der, hvor man arbejder, og man skal have styr på, om man har lov til at være her.
Jeg synes, at noget af det, der er helt centralt i hele den diskussion om, hvordan vi bekæmper social dumping og sikrer, at de brodne kar bliver ryddet væk, både for lønmodtagernes skyld, men også for de virksomheder, der faktisk spiller efter reglerne, jo er, at vi har de rigtige regler.
Men det er selvfølgelig også vigtigt, at man ude i virkeligheden faktisk kan håndhæve dem, og at vi også har en sammenhæng, i forhold til at de myndigheder, der kommer nogle af de steder, hvor der kunne være problemer, og hvor man opdager problemer, faktisk også har en mulighed for at handle på det.
Noget af det, som ligger i det her forslag, ud over at der skal være styr på oplysningerne i det register, vi har, for, hvad det er for nogle medarbejdere, der egentlig arbejder på det danske arbejdsmarked, er, og det synes jeg også er et fuldstændig rimeligt krav, at hvis man kommer fra myndighedsside, fra Arbejdstilsynet eller fra udlændingemyndighederne, altså konkret SIRI, og møder medarbejdere, skal man kunne finde ud af, hvem de er, altså at de skal legitimere sig, fordi man jo kun på den måde faktisk kan sørge for, at det er nogle medarbejdere, som har lov til at være her, og finde ud af, om der er styr på tingene.
Som reglerne har været hidtil, har man skullet rundt om politiet, og man har skullet tilkalde andre myndigheder, man har skullet gøre nogle ting, og vi må bare konstatere, at det selvfølgelig er vigtigt, at man hele tiden har et øje for, at myndighederne ikke får midler, som de ikke skal have, men at det jo også er vigtigt, at myndighederne faktisk i realiteten kan løfte den opgave, det er at kontrollere, hvem dem, man møder på byggepladsen og i landbruget, alle mulige steder derude, og som måske har lyst til at tage flugten over hegnet, er, at man faktisk kan spørge dem, og at man kan sikre sig, at der er styr på tingene.
Så vi støtter op om det her, og ligesom med det tidligere lovforslag er vi rigtig, rigtig glade for, at vi nu har lavet en ny aftale om at styrke indsatsen mod social dumping.
Det er også klart, som Enhedslistens ordfører og andre har sagt i løbet af debatten, at vi jo hele tiden skal diskutere det her.
Det kommer vi selvfølgelig også til fra Socialdemokratiets side.
For i alle de 13 år, jeg har været i Folketinget, har vi faktisk skruet op for indsatsen mod social dumping, men der sker ofte det, at dem, der gerne vil snyde på vægten, og dem, der gerne vil udnytte nogle af de sårbare lønmodtagere, finder en ny vej til det.
Derfor skal vi selvfølgelig hele tiden være åbne for at tage nye skridt.
Jeg mener, at vi i dag med både det foregående og det her lovforslag har taget vigtige skridt, og derfor støtter vi selvfølgelig op om lovforslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-10:
Mange tak for det.
Jeg var jo lidt ked af og ærgerlig og frustreret over, at vi ikke fik id-kortet med i den aftale, som vi lavede om arbejdslivskriminalitet og social dumping, for jeg synes, det hænger fuldstændig sammen med det her forslag, og det tror jeg også ordføreren er helt enig med mig i.
Der er jo så nedsat denne her arbejdsgruppe, der skal afrapportere.
Og ordføreren er som jeg – antager jeg, ellers må ordføreren sige til – jo lidt bekymret, for det kan være sådan med de der arbejdsgrupper, at det kan gå lidt begge veje.
Derfor vil jeg bare høre: Hvad er ordførerens forhåbninger til, hvad arbejdsgruppen kommer frem til, og ved ordføreren, hvornår de kommer til at afrapportere?
Jens Joel (S), 2024-10-10:
Jeg tror, at man skal være lidt varsom med, og at det kan være en lille smule farligt at begynde at sige, hvad man ønsker at nogle, man har sat til at kigge på noget, faktisk ender med at konkludere.
Men det, som jeg hører ordføreren også spørger om, nemlig om det for Socialdemokratiet er vigtigt, og om et id-kort kunne være et vigtigt redskab i kampen mod social dumping og for ordnede vilkår, og der har ordføreren ret i, at det har Socialdemokratiet altid ment det ville være.
Det mener vi selvfølgelig fortsat, og derfor kommer vi også til at fortsætte den diskussion om, hvordan vi sikrer med eksempelvis et id-kort, at vi endnu mere effektivt fremadrettet kan sætte ind over for social dumping og underbetaling af udenlandske kollegaer og bekæmpe det.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-10:
For da jeg prøvede at rejse over for ministeriet, om ikke vi skulle sikre, at det blev en bunden opgave, at vi får implementeret id-kortet, så oplevede jeg, at man var lidt mere forsigtig med at ville sige, at det skal vi sikre, men at fokus mere er på, at der skal komme nogle forskellige forslag og nogle forskellige modeller.
Men kan vi så ikke insistere på, at der skal komme en model, som vi skal have implementeret?
Jens Joel (S), 2024-10-10:
Jeg synes, det er helt naturligt, at når man sætter en arbejdsgruppe eller folk til at kigge på noget, så er det jo, fordi man stadig væk ønsker at få noget belyst, at man stadig væk gerne vil have, at nogle parter kommer tættere på hinanden, at man gerne vil have nogle forskellige modeller på bordet.
Men det har hele tiden været sådan, at Socialdemokratiet har sagt: Et id-kort kan være et effektivt redskab til at opnå de ordentlige arbejdsforhold, som vi alle sammen er interesseret i.
Og nu har vi jo så nogle, der sidder og kigger på, hvordan man kan gøre det i praksis.
For mig vil det som udgangspunkt være en god idé.
Det vil være et effektivt redskab.
Vi kommer til at se på, hvordan vi kan løfte den opgave, vi skal have løftet, uanset om det er med det her eller ej, men vi har jo støttet intentionen og arbejdet med id-kort.
Kim Valentin (V), 2024-10-10:
Tak til formanden for ordet.
Jeg husker dengang, jeg var idrætsmand og spillede lidt fodbold.
Der var det sådan, at når man startede sæsonen op, løb man nogle lange ture.
Det var jo altid sådan, at der var nogle, der ville snyde lidt på vægten, altså det vil sige, at man skar hjørner af her og der, og det endte jo med, at man snød sig selv.
Så når man skulle løbe 10 km, var der nogle, der alligevel kom af sted med kun at løbe 9 km.
Trænerne fandt aldrig nogen sinde ud af det, for de stod jo ikke derude og så, hvad vi andre så, altså at nogle skar hjørner af.
Alle de her ting var svære at kontrollere.
Det er der, hvor det har en sammenhæng med det her lovforslag.
For vi har jo nogle konkurrencevilkår derude, og der må vi sikre, at alle så at sige løber de her 10 km.
For hvis ikke de løber 10 km, er der nogle, der bliver snydt, og det bryder vi os ikke om, slet ikke, hvis det er illegal arbejdskraft, vi snakker om.
Vi vil ikke have illegal arbejdskraft.
Det er en måde at underbyde nogen på.
Vi ved godt, at lønudgiften for mange er den største udgift, man har, så derfor er der en meget stor motivation for lige at lette presset lidt på lønudgifterne rundtomkring.
Det er en kraftig konkurrenceparameter derude.
Så det der med at skabe nogle ordentlige og gennemsigtige vilkår, så vi alle sammen får lov at løbe 10 km, når der bydes på en opgave, er supervigtigt.
I sidste ende snyder vi os selv, hvis vi ikke gør det.
Det var min pointe med min lille historie, nemlig at vi simpelt hen bliver et samfund, der er i dårligere form end andre.
Så det, der handler om lige præcis den her del, tror jeg er godt.
Så er der selvfølgelig den her afvejning af, om vi skal lave al den her kontrol, administration og bøvl.
Man skal altid huske på, at der også ligger noget i den anden ende, og hvis det kun hjælper marginalt osv., vil man nok lade være med det.
Det er her, hvor vi selvfølgelig skal passe på med at registrere os ihjel i forhold til de her opgaver.
Det er også her, hvor der fra min og Venstres side er en bekymring over lovforslaget.
Men der er alligevel en god balance i lovforslaget, og det synes jeg kommer tydeligst til udtryk ved det her med level playing-field , altså færre konkurrencevilkår for arbejdsgiverne.
Så i Venstre siger vi ja, fordi lovforslaget gør det lettere for myndighederne at bekæmpe illegal arbejdskraft, som vi ikke ønsker at have.
Og vi siger ja, fordi vi ønsker, at vi har et arbejdsmarked med ordnede vilkår.
Det skal der også til, og så skal vi nok holde øje med, at der ikke bliver for meget administrativt bøvl.
Det skal det ikke blive til.
Vi bakker fuldt op om lovforslaget og ser frem til det videre arbejde i udvalget.