Rosa Lund (EL), 2024-12-03:
Tak for det, og tak til SF for at have fremsat det her forslag, så vi holder fokus på et problem, som vi har haft i årtier, nemlig at vi som samfund har nogle kropsidealer, som er skadelige for særlig børn og unge.
Kropsidealer kommer til udtryk på rigtig mange måder, og unge i dag er konstant udsat for påvirkning og for at skulle forholde sig til, hvordan de ser ud.
I dag er man konstant udsat for en redigeret virkelighed, og særlig virkeligheden på sociale medier er den, som unge rammes af.
Derfor var Sex & Samfunds fokus i Uge Sex i år netop også skærmkroppen, som de kalder det i Sex & Samfund, og den undersøgelse, de lavede i den forbindelse, viser, at det særlig er på de sociale medier, at de unge får dårligt selvværd.
Ens venner deler dagligt billeder på sociale medier, og for rigtig manges vedkommende er der foretaget en eller anden form for efterredigering af de billeder og videoer, som bliver lagt op.
Vi har mange gange debatteret influencernes påvirkning af unge, både herinde, men sådan set også uden for Folketingssalen.
Og det her er en lille del af den påvirkning, som finder sted.
Det gode er, hvis man skal sige noget godt, at de unge godt ved det.
Der er en stor bevidsthed om, både hvad der kan redigeres på computeren, men også hvad der kan redigeres i virkeligheden.
Når man f.eks. ser Kardashianfamilien, tror jeg ikke der er nogen derude, der i tvivl om, at man ikke bliver født med det udseende.
Men det er jo sådan set ikke, fordi de redigerer deres billeder, at de ser sådan ud; det er, fordi de har redigeret deres krop.
De har jo i vidt omfang fået et utrolig højt antal kosmetiske operationer, permanent makeup, spraytans osv. Deres opslag på sociale medier vil så ikke være omfattet af det her forslag.
Min pointe er, at det er en meget lille del af den redigerede virkelighed, som foregår på en computer eller på selve billedet.
Der er linket til en artikel i baggrundsmaterialet til det her lovforslag lavet af Folketingets Bibliotek, og den artikel handler om en Mataskampagne fra 2020, hvor de ikke har efterredigeret billederne.
Det er en supersmuk kampagne, hvor man har valgt at bruge modeller i alle størrelser og aldre med rynker, med ar osv.
Men det er stadig væsentlig pænere billeder, end hvis jeg bare tager et billede af mig selv i spejlet eller oppe på kontoret, hvor der er rigtig dårligt lys, dér, hvor vi sidder i Provianthuset.
For lyssætningen – og der er flere ordførere, der har været inde på det – gør jo rigtig meget, ligesom makeup gør rigtig meget.
Jeg tror, vi er nået forbi det stadie, hvor en mærkning af retouchering vil være retvisende.
Jeg tror endda, at det kan have en skadelig effekt.
Mit gæt er, at børn og unge vil opfatte reklamer uden mærket som mere retvisende for virkeligheden, også selv om de ikke er det.
Essensen af det hele er, at hvis reklamer og tv er 10 pct. af den påvirkning, som unge udsættes for i dag, vil en mærkningsordning, der kun relaterer sig til reklamer, automatisk give indtrykket af, at de 90 pct. andre elementer vil være retvisende og ikke redigerede, og sådan er virkeligheden ikke.
Det, vi har brug for, er undervisning og oplysning.
Jeg har set flere videoer med millioner af visninger på TikTok, hvor influencere viser sig selv i forskelligt lys, men på det ene billede har de sat lyset, drejet overkroppen og suget maven ind, så de ligner en undertøjsreklame, og på det næste billede, som er helt identisk, står de mere almindeligt i et almindeligt lys netop for at vise unge, at indhold på sociale medier ofte snyder.
Hvis vi kigger på anbefalingerne fra den rapport, som Børns Vilkår og TrygFonden udgav i 2020, og som der henvises til i lovforslaget, er der faktisk otte virkelig gode anbefalinger til, hvad vi kan gøre, som vedrører alt lige fra børnefattigdom til læreruddannelsen og adfærdskodeks for influencere.
Sex & Samfund havde i forbindelse med Uge Sex også en masse anbefalinger om emnet, og det, det her lovforslag indeholder, er ikke en del af de anbefalinger.
Derfor vil jeg også sige, at jeg synes, at det forslag, som SF fremsatte for et par år siden, nemlig forslaget om en frivillig mærkningsordning for dem, der vælger ikke at efterredigere billeder, vil være meget bedre.
Ulempen ved at mærke redigerede billeder er nemlig den, at man automatisk frikender alle uden mærkning for at have redigeret billeder, og det vil jo være forkert.
Det her er ikke et simpelt problem, men jeg synes faktisk, at SF's oprindelige beslutningsforslag var bedre, end det er, når SF kopierer Socialdemokratiets gamle lovforslag.
Tak for ordet.