runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2023-02-02:
Jeg er sikker på, at mere kirkeligt kyndige også har mere udvidede holdninger.
Men der er ingen tvivl om, at når vi har vurderet, at store bededag var den helligdag, der – om man så må sige – var mindst problematisk at flytte, er det jo en regeringsvurdering, i øvrigt også på baggrund af den samtale, som kirkeministeren og andre har haft med folk fra kirken.
Det er ikke det samme som at sige, at de støtter op om det, men det er at tage ansvar for, at vi har valgt at lægge det der, fordi vi mener, det er det mindst – om man så sige – indgribende.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-02:
Den her regering støtter op om kirken som den voldelige ægtemand, der slår konen, fordi han elsker hende.
Det vil jeg bare have lov til at slå fast.
Og derfor vil jeg gerne endnu en gang spørge: Hvordan forholder hr. Jens Joel sig til, at den biskop, vi normalt omtaler som primus inter pares, og som er kirkeministerens rådgiver, selv gør gældende, at det indgreb, som regeringen og dermed Socialdemokratiet i dag gennemfører, strider imod »Den Augsburgske Bekendelse«, artikel 28?
Det står fuldstændig klart i det brev, som vi har fået fra biskoppen.
Har han ikke en holdning til det?
Jens Joel (S), 2023-02-02:
Regeringen eller Socialdemokratiet er ikke ligeglade med nogen.
Og ja, jeg synes bestemt også, det er væsentligt at have familiestunder.
Jeg synes også, det er godt med noget hjemmebag.
Men vi er jo også nødt til at forholde os til, at vi også skal sikre, at dem, der ikke kommer hjem til hr. Morten Messerschmidts varme hveder, også har noget – om man så må sige – at komme hjem til.
Og ja, Danmark er et kristent land.
Vi hviler på det fundament.
Derfor støtter vi også op om kirken.
Når vi har valgt den helligdag, som store bededag er, er det jo ud fra en samlet vurdering af, at det – om man så må sige – er den, der har det mindste ophæng i vores kristne tradition.
Men det betyder ikke, at der ikke er konfirmationer den dag.
Og nogle vil også være ærgerlige over eksempelvis at skulle flytte konfirmationsfejringer eller andre ting til en anden dag.
Susie Jessen (DD), 2023-02-02:
Det virker så godt nok også lidt dobbelt, når man kan se, at regeringen har pakket alle de svære beslutninger ind i kommissioner og sådan nogle ting i regeringsgrundlaget.
Så virker det jo ikke sådan umiddelbart, som om der er problemer, som der er behov for at få løst lige nu og her, men der er så åbenbart behov for at afskaffe store bededag.
Jeg synes, det er tankevækkende, at der er så mange mennesker, der nu står klar til at demonstrere på søndag.
Der er en fagbevægelse i oprør; der er simpelt hen folk, der er så meget imod det her forslag af alle mulige grunde – kirke, traditioner osv.
I dag er det lærerne.
Altså, der går ikke en dag, uden at der kommer en ny kritik af det her.
Gør det overhovedet ikke noget som helst indtryk på regeringen, at de er de eneste, der faktisk er for det her?
Jens Joel (S), 2023-02-02:
Alt, hvad der foregår i den offentlige debat, gør da indtryk: de folk, der demonstrerer, de folk, der skriver til os, dem, der laver høringssvar.
Alt gør da indtryk.
Og selvfølgelig skal man – og det gør vi også – lytte til de indvendinger, der er.
Der er modstand imod det, hvilket jeg godt kan forstå, for som jeg sagde i min tale, beder vi om meget, fordi vi mener, der er meget på spil.
Det, at der er modstand, er jo ikke det samme, som at det ikke, også ud fra vores synspunkt, kan være det rigtige at gøre, hvis vi vil sikre vores velfærdssamfund og vores fred og sikkerhed.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-02-02:
Regeringen anført af Socialdemokratiet tromler med det her forslag fagbevægelsen, folkekirken, Folketinget og hele befolkningen.
Som flere herinde har sagt, var det ikke noget, nogen havde mulighed for at tage stilling til ved det valg, der lige har været.
Argumentet var først, at det skulle betale for øgede forsvarsudgifter, og nu hører vi, at det er til velfærd.
Det lyder virkelig, som om man som regering famler efter halmstrå for at prøve at argumentere for det her forslag.
Men hvordan det at afskaffe store bededag skal skaffe flere pædagoger og sygeplejersker,
Er ordføreren ikke enig i, at politik altid er om prioriteringer, og at pengene ender i den samme kasse, og at man derfor kunne have prioriteret anderledes, f.eks. have ladet være med at bruge 7 mia. kr. på skattelettelser, hvoraf de fleste går til skæve skattelettelser?
Jens Joel (S), 2023-02-02:
Vi har slet ikke noget at gøre med den overenskomstforhandling, som er gået i gang.
Altså, vi er ikke part i den.
Helle Bonnesen (KF), 2023-02-02:
Og synes regeringen, at man har evnet at adskille de to ting?
Jens Joel (S), 2023-02-02:
Jeg mener ikke, at forslaget bliver behandlet for hurtigt.
Det er rigtigt, at vi har haft en forkortet høringsproces, bl.a. for at nå at have klarhed, vished omkring det her forslag, inden de overenskomstforhandlinger, som vi ikke er med i, men som er vanskelige, går ind i den afsluttende fase.
Men vi har jo en helt almindelig – i øvrigt en god, lang debat i dag, forudser jeg –
folketingsbehandling om det her forslag, og selvfølgelig skal vi have det.
Regeringen kommer til ligesom i øvrigt alle andre af Folketingets partier at gå til valg, næste gang der er folketingsvalg, på det, man har gjort, det, man har sagt, det, man har gennemført, og de prioriteringer, man har lavet.
Og dem kan vi godt være i, og vi skal tage ansvaret nu for at sikre, at problemet ikke er større om 6 eller 8 år.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-02:
Det er korrekt, at vi siger nej til, at stilladsarbejdere skal rende rundt og arbejde som 74-årige i fremtiden, og det tror jeg også de fleste fornuftige danskere siger nej til.
Men lad nu det ligge.
Jeg stillede et konkret spørgsmål.
Der er jo stillet et ændringsforslag fra en stor gruppe af partier herinde i Folketinget, som, om man så må sige, giver regeringen en mulighed, nemlig en mulighed for at sige: Ja, vi mener og står ved det her; vi synes, at vi skal stjæle den her fridag fra danskerne, men vi skyder det til 2027.
De her penge skal jo først bruges mellem 2030 og 2033.
Det er jo det, regeringen i hvert fald har bildt os ind.
Så vil regeringen støtte det her ændringsforslag, så vi kan få en ordentlig demokratisk behandling af det her forslag?
Jens Joel (S), 2023-02-02:
Vi mener, vi skal tage det ansvar på os, som vi har fået – et ansvar, som vi har taget ved at indgå en bred regering.
Og ja, der er også ting i regeringsgrundlaget, som ikke er groet i vores have.
Men vi kan sagtens stå på mål for den samlede tegning.
Det, vi til gengæld også har sagt til hinanden, er, at jo, med den demografi med færre i den arbejdsdygtige alder – med de udfordringer, vi får, med flere ældre, som jo er dejligt, men som også kommer til at kræve flere hænder og flere penge, og med flere børn – er der brug for, at vi løfter alle de ting og de opgaver.
Hr. Pelle Dragsted og Enhedslisten er jo imod de fleste af de ting, som faktisk gør, at vi overhovedet har en mulighed for at løfte det.
Det er jo velfærdsaftalen fra 2006, som er underliggende for dansk økonomi og noget af det mest centrale.
Men jeg hører jo ikke hr. Pelle Dragsted sige, at den går man nu ind for, fordi man synes, at det er bedre end nogle andre alternativer.
Altså, hr. Pelle Dragsted og Enhedslisten siger nej til alle enkeltelementerne, men vil gerne være med til at lave de forbedringer, som jeg tror vi er enige om vi skal lave.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-02:
Ordføreren må simpelt hen holde op med det her med at forsøge at binde danskerne på ærmet, at uden det her er der ikke råd til velfærd og forsvar.
For regeringen bruger jo samtidig 7 mia. kr. på at sænke skatterne – en betydelig del af dem til de allerrigeste familier i det her land.
Så det er jo spin, og det er gennemskuet.
70 pct. af danskerne siger nej; snart en halv million har skrevet under på en underskriftsindsamling.
Hver fjerde af Socialdemokraternes kollegaer her i Folketinget kan I vinke farvel til, hvis meningsmålingerne holder.
Jeres egne tillidsfolk rundtomkring i landet og mangeårige medlemmer melder sig ud af jeres parti.
I er gennemskuet, ordfører.
Nu er der nogle partier herinde i Folketinget, som sammen har fremlagt et ændringsforslag, som betyder, at det her først skal gennemføres efter et valg, sådan at danskerne – de her 70-75 pct., der klart og tydeligt siger nej – faktisk får mulighed for at sammensætte et Folketing, hvor de ved, hvem der går ind for det her, og hvem der er imod.
Vil regeringen støtte det ændringsforslag, sådan at vi faktisk giver danskerne mulighed for at sige til eller fra over for afskaffelsen af den her fridag?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-02:
Det er jo helt naturligt, at man kredser om den her sag som et spørgsmål om en fridag og ikkefridag.
Men vi bør måske også lige hæve os lidt over det og sige: Vi taler også om en regering, der agter at afskaffe en helligdag.
Nu forstår jeg, at hr. Jens Joel synes, det er et selvstændigt mål, at børnene skal være i institution og i skole en ekstra dag.
Jeg synes faktisk, det var godt, at man havde en dag, hvor børnene er hos familien, hvor man torsdag aften samles og spiser hveder, måske også bager dem selv, og har en familieoplevelse.
Men man er ligeglad med familien, og man er ligeglad med kirken, kan jeg forstå.
Gør det overhovedet ikke indtryk på hr. Jens Joel og hans parti, at f.eks. Københavns biskop – som jeg forstår efter traditionen er rådgiver for regeringen, i hvert fald kirkeministeren – er ude at gøre opmærksom på, at det indgreb, regeringen har i gang her, strider mod hele bekendelsesgrundlaget i folkekirken?
Jens Joel (S), 2023-02-02:
Det er jo rigtigt, at vi har sagt, at noget af det, der blev lavet om ved regeringsdannelsen, var en hurtigere indfasning, altså flere penge hurtigere, til styrkelsen af det danske forsvar.
Og ja, det er noget af det, der nødvendiggør også vanskelige økonomiske prioriteringer, som det her forslag er et udtryk for.
Men der er jo også i regeringsgrundlaget en investering på 3 mia. kr. i psykiatrien.
Og derfor har fru Sólbjørg Jakobsen jo ret i – hvis det er det, der ligesom ligger i det – at det er den samlede økonomiske opgave, vi skal løfte som land, som er væsentlig.
Deraf udgør forsvaret jo, desværre kunne man sige, en meget stor, men nødvendig del.
Inger Støjberg (DD), 2023-02-02:
Jo, men hr. Jens Joel må simpelt hen bare undskylde
Er man kommet dertil, hvor man ikke engang kan se det absurde i, at lærerne skal være i skole en dag, hvor eleverne ikke er der, og samtidig argumenterer hr. Jens Joel med, at det er rigtig vigtigt, at der er mange voksne omkring børnene?
Hallo, hr. lærer, havde jeg nær sagt.
Det viser bare, hvor absurd det her forslag egentlig er, og hvor uigennemtænkt det her forslag er.
Hver eneste dag pibler det frem med nye sideeffekter af at afskaffe store bededag, som ingen overhovedet havde tænkt over.
I dag er det så det her.
Så jeg vil fastholde, at det her er som at være med i et nyt afsnit af »Yes Minister«.
Jens Joel (S), 2023-02-02:
Det er jo rigtigt, at alle lønmodtagere får, om man så må sige, en årsnorm, der er én dag højere.
Altså, alle bliver bedt om at arbejde en dag mere.
Der er også teknisk set grupper på arbejdsmarkedet, som ikke er omfattet af det, fordi de ikke har store bededag som helligdag, men det er en sidehistorie.
Langt de fleste lønmodtagere vil skulle arbejde mere.
Men nej, vi har ikke udvidet undervisningspligten eller skoleåret i den her forbindelse.
Men fru Inger Støjberg er vel ikke af den overbevisning, at den eneste måde, en lærer arbejder på, er i undervisningstiden?
Der er vel også andre læreropgaver, som kan varetages?
Er det ikke korrekt, eller hvad?
Inger Støjberg (DD), 2023-02-02:
Jeg havde egentlig besluttet mig for, at jeg ville spørge ind til den danske model, men nu hørte jeg lige hr. Jens Joels svar til hr. Carl Valentin om, at det jo var rigtig vigtigt, at børnene havde voksne omkring sig.
Ja, det skal jeg sandelig da lige love for at det er, for jeg kan se, at hvis man nu kommer i mål med at afskaffe store bededag, skal lærerne arbejde en dag ekstra, men børnene er der så ikke i skolen.
Det er jo ligesom at være med i et afsnit af »Yes Minister« – jeg ved ikke, om hr. Jens Joel har set det – hvor de på et tidspunkt er ude at bygge et sygehus, hvor der ingen ventelister er og alting bare er, som det skal være; der er masser af læger, men der er bare ingen patienter.
Det her er jo et nyt afsnit af »Yes Minister«, man er ved at skrive.
Hvad er det egentlig, det er?
Har man overhovedet regnet alt det her igennem?
Altså, det er da en underlig sideeffekt af det her; skolelærerne skal i skole, men eleverne er der ikke.
Altså, undskyld mig.
Jens Joel (S), 2023-02-02:
Først og fremmest er jeg nødt til at afvise den der sammenkædning.
Altså, der er jo ikke nogen sammenhæng mellem provenuet i forhold til den diskussion om topskatten, som hr. Carl Valentin henviser til, og det, bededagen leverer; det er der jo ikke en til en.
Og derfor er det måske også en lidt for hurtig måde at stille det op på.
Men jeg tror, det er rigtigt, at vi er nødt til at investere i et stærkere velfærdssamfund, hvis vi skal gøre noget ved den trivselskrise, som jeg mener vi har.
Derfor tror jeg faktisk også, det er afgørende, at vi bringer os i stand til at investere mere.
Og ja, vi gør det jo, præcis fordi vi mener, det er rigtigt.
Jeg sagde også i min ordførertale, at der kommer til at være mange andre ting, som ikke er at inddrage en fridag, og alle de ting skal vi også gøre: muligheden for fuld tid, bedre integration på arbejdsmarkedet i forhold til nogle af dem, der står uden for det i dag, flere timer for nogle af de seniorer, der kan lægge en ekstra indsats.
Alle de ting skal vi også gøre for at styrke det fællesskab.
Carl Valentin (SF), 2023-02-02:
Nej, det er nok ikke et positivt bidrag til stressepidemien; det tror jeg ordføreren har ret i.
Han hæfter sig så ved, at vi synes, det er meget afgørende med den her ene dag.
Det synes jeg sådan set også det er, men det, der jo også er afgørende, er retningen.
Retningen er forkert, og derfor vil jeg egentlig også gerne høre Socialdemokratiet: Er det her retningen?
Altså, er tanken, at vi skal blive ved med at arbejde mere, næste gang man f.eks. mangler penge til at dele topskattelettelser ud – penge, som man jo har manglet i den her regering?
Skal man så tage en fridag mere?
Er det virkelig den måde, vi skal løse fremtidens problemer på?
Jens Joel (S), 2023-02-02:
Først og fremmest vil jeg i hvert fald afvise selv nogen sinde at skulle have latterliggjort diskussionen om psykologhjælp.
Det synes jeg ikke er klædeligt, for der er rigtig mange, ikke mindst unge mennesker, som har brug for det.
Men jeg tror også – og det tror jeg også hr. Carl Valentin er enig med mig i – at det at forebygge det jo i meget høj grad handler om, hvad det er for nogle rammer, vi har i hverdagen.
Jeg kan godt høre, der bliver sagt, at man synes, det er meget afgørende med den her ene dag, og jeg kan godt forstå argumentet, men det vigtigste er jo hverdagen.
Jeg tror, at for vores børn og unge er det mest afgørende, at man faktisk har kompetente og nok voksne omkring sig i daginstitutionerne og på skolerne og også i ældreplejen for de ældre, som er ensomme.
Så vi gør jo også det her for at sikre, at vi faktisk kan forbedre de fællesskaber, som kan være med til at forebygge det, altså sikre, at vi ikke ender i de mistrivselsproblemer.
Men nej, selvfølgelig er der ikke et selvstændigt positivt bidrag fra en arbejdsdag, men der er et selvstændigt positivt bidrag fra de investeringer, vi kan lave i det fællesskab, der skal sikre løsningen.
Carl Valentin (SF), 2023-02-02:
Vi står jo midt i det, som mange kalder en stressepidemi – en situation, hvor rigtig mange mennesker knækker nakken, fordi der er så stort et pres i hverdagen.
Det blev i lang tid latterliggjort af mange.
Man sagde, at det var vigtigt, at vi i stedet fokuserede på kernen af problemet og sikrede, at folk ikke kom i den situation, hvor de fik brug for hjælp.
Det syntes vi var rigtigt, og derfor har vi også brugt meget energi på at tale for, at vi skulle have mere ro på i vores samfund, og at vi generelt skulle sikre, at der ikke ligger så stort et pres på folks skuldre, altså sikre, at de ikke knækker.
Hvordan kan det være, at Socialdemokratiets svar midt i en stressepidemi er, at vi nu alle sammen skal til at arbejde mere?
Tror Socialdemokratiet virkelig, at det, at vi arbejder mere, kommer til at have en positiv indvirkning på den voldsomme situation, vi står i, med så mange, der er stressede?
Jens Joel (S), 2023-02-02:
Det er rigtigt, at vi med det her forslag siger, at store bededag ikke skal være en helligdag, og at der dermed jo skal være en ekstra arbejdsdag.
Det har betydning for lønmodtagere, fordi der vil være en dag mere, som er en helt almindelig arbejdsdag.
Det synes jeg ikke man skal forklejne.
Men vi er da også nødt til at stå ved, at vi synes, at det at arbejde en dag mere og løfte i flok er bedre end nogle af de andre ting, som man også diskuterer, og som har været diskuteret, og som i øvrigt også har været prøvet før.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-02:
Ja, det lyder nærmest sødt, når ordføreren siger, at man beder lønmodtagerne om at arbejde en dag mere.
Er det det, man gør?
Lægger man op til en forhandling?
Er det her et forslag?
Så vidt jeg har forstået, har man sat bulldozeren i første gear og tromler hen over det store mindretal af partier her i Folketinget og tromler hen over arbejdsmarkedet.
Hvis man virkelig mente, man ville bede om noget, kunne man jo passende indkalde til en trepartsforhandling, hvor man kunne spørge fagbevægelsen og arbejdsgiverne, hvordan de kan bidrage med yderligere arbejdsudbud, i stedet for at gøre det på den her måde.
Hvad er det, man åbenbart som ordføreren – der mig bekendt aldrig har forhandlet en overenskomst – har forstået, men som ingen i fagbevægelsen har fattet?
Det her er et frontalangreb på den danske model.
Jens Joel (S), 2023-02-02:
Jeg er egentlig ikke så optaget af, hvad det er for et afsnit, fru Inger Støjberg er med i, men det er da indlysende, hvad der er en lærers opgave.
Jeg tror faktisk, at der er mange lærere, som har sagt, at de har for lidt tid til nogle af de ting, de skal gøre rundt om undervisningen, bl.a. for at sikre nogle af de fællesskaber eller faktisk at få lagt en plan for nogle af de elever, som har det svært, eller få taget hånd om, at man får forberedt forældresamtalen med nogle af dem, hvor det er allervanskeligst.
Så at sige, at det ikke giver nogen mening, er en fordrejning af det synspunkt, som jeg egentlig fremførte, nemlig at når vi kan investere i vores fælles velfærd, som både handler om, at børnene har voksne nok, og om, at de ældre, som fru Inger Støjberg også plejer at være optaget af, får en værdig ældrepleje, så gør vi jo det her med de flere midler, som er i samfundsøkonomien.
Politik er prioriteringer – det er rigtigt.
Derfor er det også klart, at det skal ske, når vi står med den udsigt for vores velfærdssamfund, som vi gør, og vi faktisk mener, der er behov for både at sikre flere midler, flere penge, og flere mennesker til at udføre opgaverne, altså flere til at tage sig af den omsorg.
Så spørger fru Lisbeth Bech-Nielsen, hvordan det her skal kunne give flere hænder.
Altså, det gør det jo.
I og med at vi faktisk øger vores arbejdstid, kommer der til at være flere, om man så må sige, til rådighed for arbejdsmarkedet, altså flere arbejdstimer.
Og det er jo en ret konkret måde, hvorpå vi kan sikre, at vi faktisk kan løfte de opgaver, vi skal.
Ja, vi skal også gøre noget andet: gøre deltid til fuldtid, få flere ind på arbejdsmarkedet, bl.a. de 45.000 unge, men der er rigtig, rigtig mange andre grupper, som vi også ønsker at gøre til en del af arbejdsfællesskabet for at løfte den fælles opgave.
Men dem, der er på arbejdsmarkedet, kan også være med til at løfte opgaven.
Og det var det, jeg sagde i min ordførertale: Vi er i virkeligheden nødt til at gøre det hele, hvis vi vil betale for den samlede opgave, vi står med, og det er både frihed, fred og sikkerhed, men det er jo også klimakampen og vores velfærdssamfund.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-02-02:
Jeg prøver lige igen.
Jeg tror, ordføreren misforstod det.
Jeg siger ikke, at Arnepensionen skulle have erstattet det her, men det er den her sammenhæng, man konstant laver, med forsvaret, jeg pegede på.
I vil spare 3 mia. kr. på jobcentrene.
Det hænger ikke sammen med de her udgifter.
I vil investere i psykiatrien.
Hvorfor er det, at I mener, at den her måde at skaffe penge på til statskassen er hundrede procent en til en i forhold til forsvaret, når både udgifter og indtægter i øvrigt i regeringsgrundlaget ikke har fået et bestemt kryds?
Jens Joel (S), 2023-02-02:
Jeg diskuterer forsvaret, og det er rigtigt, at det fylder meget.
Det bliver en stor del af de udgifter, vi kommer til at have som samfund de kommende år for vores freds og sikkerheds skyld.
Men der er jo også mange andre, og det er derfor, tror jeg, at nogle andre i salen er optaget af, hvad det er for en udfordring, vi står med, i forhold til at rekruttere hænder, men også i forhold til at sikre investeringerne i en bedre psykiatri.
Hvordan er det, man gør det?
Og ja, man kunne sige, at man også kunne have skaffet et provenu i nogenlunde samme størrelsesorden ved at afskaffe Arnepensionen, men det ønsker vi ikke, for vi ønsker ikke at sende regningen derhen.
Vi synes faktisk, at det er mere solidarisk at løfte i flok og bede alle lønmodtagere om at arbejde en dag mere frem for at sige til nogle af dem, der har mest brug for at kunne trække sig tilbage 3 år før pensionsalderen, at det kan de ikke længere, og dermed afskaffe Arnepensionen.
Så ja, det er jo prioriteringer i forhold til det samlede billede, og vi står fuldstændig på mål for, at det, at alle lønmodtagere løfter, gør, at det, man hver især skal løfte, er en mindre opgave.
Men den er ikke mindre vigtig for det, vi skal i fremtiden.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-02-02:
Tak for ordet.
Man kan nemt få en opfattelse af, at ordføreren holder en tale om forsvaret først og dernæst om velfærdsstaten, men det er altså et forslag om store bededag, om afskaffelse af store bededag.
Men hele tiden bliver det ført over i den her krise- og sortsynsretorik om, at det er sådan, danskerne kan banke Putin, altså ved at tage på arbejde store bededag.
Efter det her forslag skal vi behandle et andet forslag, som skal finansiere Arnepensionen, som man lavede en aftale om i 2020, hvor man sagde: Der skal vi finde ud af noget med jobcentrene.
Så det skal vi faktisk behandle efter det her forslag.
Hvorfor er det, at finansieringen af forsvarsudgifterne skal findes så specifikt i forbindelse med så specifik en dag, når man på andre områder, f.eks. i forbindelse med Arnepensionen, sagtens kunne vente og finde en løsning, som var bedre gennemtænkt?
Jens Joel (S), 2023-02-02:
Jeg husker, der var en ret ophedet debat under sidste folketingsvalgkamp, bl.a. om hr. Søren Pape Poulsens 2030- eller 2032-plan, om nogle af de redskaber, som hr. Søren Pape Poulsen og Det Konservative Folkeparti ønskede at tage i brug i forhold til at sikre hænder nok og sikre det, som man betragtede som vækst i samfundet, og dem var vi jo ikke tilhængere af, må jeg sige.
Og nej, vi synes ikke, det ville være den rigtige vej at gå, for det ville også betyde – og den diskussion blev jo ret herostratisk berømt – en meget, meget stor reduktion i antallet af offentligt ansatte, hvilket vi ikke mener er den rigtige vej at gå i en situation, hvor vi faktisk har brug for flere hænder på det område.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-02-02:
Jeg håber i hvert fald, at Socialdemokratiet er sig bevidst om, hvilket ansvar man har påtaget sig her i forhold til risikoen for en eventuel storkonflikt på arbejdsmarkedet, der jo hurtigt kan koste langt, langt flere penge, end vi taler om her.
Har man gjort sig nogen overvejelser om, at når man tager den her fridag fra folk, kunne det være, at man på arbejdsmarkedet, på arbejdstagers side, tænker, at den skal vi have kæmpet tilbage – og så har man fået intet ud af alt det her – eller at man i stedet for kunne tage nogle andre redskaber i brug for at finde de her penge?