runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frederik Vad (S), 2024-10-25:
Tak for det.
Jeg var helt bange for, at det kun var regeringspartierne, der ville stå heroppe.
Det her er en, synes jeg, ret interessant dag, fordi vi jo i dag endnu en gang slår fast med syvtommersøm, at EU's politik i forhold til flygtninge, migration og indvandring er på vej i Danmarks retning.
Det, som nogle mente var helt ude i skoven og udtryk for sådan pariapolitik for bare 5-6 år siden, er nu forslag, som Kommissionen selv lægger frem, og det er jo meget, meget positivt.
Så er der håb for kontinentets fremtid.
Med det her beslutningsforslag søger regeringen at opnå Folketingets opbakning til at tilslutte sig en ændringsforordning vedrørende Schengengrænsekodeksen .
Formålet med ændringsforordningen er at styrke EU og medlemsstaterne mod større sundhedskriser, migrantpres og grænseoverskridende kriminalitet.
I Socialdemokratiet mener vi, at grænseoverskridende problemer kræver grænseoverskridende samarbejde.
Det, vi jo har set, hvis vi bare tager de sidste par år, er, hvordan lande som Rusland og Belarus benytter migranter som våben i en hybridkrig mod Europa.
I Politiken kunne man for nylig læse, at trafikken fra Rusland og Belarus er steget med næsten 200 pct. i de første 9 måneder af 2024, hvilket angiveligt skyldes, at Putinstyret forsøger at destabilisere EU ved at sende asylansøgere fra bl.a. gode, integrerbare lande som Somalia og Syrien over grænsen.
Det er et meget, meget stort problem, og det undergraver jo ikke bare EU på sådan et sikkerhedsmæssigt plan, men jo også demokratisk, fordi det er med til at destabilisere de politiske systemer i Europa.
Ændringsforordningen giver EU's medlemslande mulighed for midlertidigt at lukke grænseovergangssteder eller begrænse åbningstiderne i sådanne tilfælde.
Derudover gør ændringsforordningen det muligt, at grænseovervågning kan gennemføres ved hjælp af det, der bliver beskrevet som stationær infrastruktur.
Det kunne være grænsehegn eller andre fysiske foranstaltninger på selve grænsen.
Endelig indeholder ændringsforordningen en ny mekanisme, som gør det muligt at fastsætte midlertidige restriktioner for rejser til EU's medlemslande, og den vil kunne blive anvendt ved de ydre grænser ved større kriser for folkesundheden i fremtiden.
Ændringsforordningen vil med andre ord styrke EU's ydre grænser og indre grænser, og det kan vi i Socialdemokratiet kun bakke op om.
Så skylder jeg at sige, at Moderaternes ordfører, hr. Mohammad Rona, også på det her område er totalt enig med Socialdemokratiet.
Socialdemokratiet kan støtte beslutningsforslaget.
Hans Andersen (V), 2024-10-25:
Tak for det.
Europa står over for betydelige udfordringer på migrationsområdet, og presset på EU's ydre grænser vokser.
For at håndtere disse udfordringer er det afgørende, at vi løbende styrker Schengensamarbejdet og sikrer robuste regler for grænsebeskyttelse.
Det beslutningsforslag, vi behandler i dag, handler om Danmarks tilslutning til en ændringsforordning om Schengengrænsekodeksen.
Denne forordning introducerer nye og nødvendige foranstaltninger, der bl.a. skal gøre det muligt for EU's medlemslande at reagere hurtigt og effektivt på migrationspres, ulovlig immigration og grænseoverskridende kriminalitet.
Derudover indeholder den en mekanisme til at indføre midlertidige rejserestriktioner i krigssituationer, eksempelvis ved sundhedskriser som pandemier.
Det er, i hvert fald efter Venstres opfattelse, helt afgørende, at Danmark tilslutter sig denne forordning.
Hvis vi undlader at gøre det, risikerer vi vores fortsatte deltagelse i Schengensamarbejdet, hvilket vil svække vores mulighed for at opretholde en effektiv grænsekontrol.
Venstre støtter hermed beslutningsforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-10-25:
Hvis nu vi går nogle år tilbage til før Putins angrebskrig på Ukraine, kunne man måske godt have stillet sig selv spørgsmålet, om ikke man kunne lave lagerstyringen lidt smartere, så man ikke behøvede at have så store lagre.
Men vi er altså i en tid, hvor det jo er væsentligt, at man kan fastholde sin suverænitet og ikke er for sårbar med hensyn til sin energiforsyning.
Man kan jo godt stille sig selv det spørgsmål, om det her med at have lagerkapacitet til 81 dages forbrug er forældet.
Skulle vi højere op?
Skulle vi have bedre planer for, hvordan vi kan reducere vores energiforbrug, hvis det er sådan, at der er nogle forsyningskæder, som svigter?
Det er bare en refleksion, som jeg synes man skal tage med i det videre arbejde.
Indholdet i det her lovforslag er, at man ændrer på nogle bødestørrelser, sådan at bøden for at overskride de her regler bliver hævet, så dem, der har ansvaret for lagrene, hvis de forsøger at spare penge ved at have et mindre lager end til 81 dage, ikke kan det.
Det synes jeg er rigtig godt, så den del af lovforslaget vil Enhedslisten gerne rose.
Men jeg synes egentlig, at man bør se på, om vi er i en ny tid, hvor man bør have større lagerkapacitet eller bør have bedre planer for at reducere sit energiforbrug.
I gamle dage var der en periode, hvor man ikke måtte køre bil om søndagen.
Det kunne være, vi skulle have nogle planer, der var mere drastiske end det, hvis det er sådan, at der opstår en alvorlig forsyningssikkerhedssituation.
Altså, der kan jo ske uforudsete ting.
Hvem havde troet, at gasrøret ved Bornholm skulle sprænges i luften?
Det var ikke noget, man sådan lige forestillede sig, og der kan komme andre tilfælde, hvor er vi er mere sårbare, end vi tror.
Men sådan som lovforslaget ligger her, kan vi godt støtte det.
Serdal Benli (SF), 2024-10-25:
Tak for ordet, formand.
Vi skal i dag behandle et beslutningsforslag, der vedrører, om Danmark skal tilslutte sig Europa-Parlamentets og Rådets ændringsforordning vedrørende Schengengrænsekodeksen.
Disse ændringer dækker bl.a. mulighederne for at lukke grænseovergangssteder eller begrænse deres åbningstider, grænseovervågning, rejserestriktioner for rejser til medlemsstaterne og koordinering af grænsekontrol med andre EU-lande.
Det her forslag er grundlæggende fornuftigt og et tegn på, at EU er ved at blive mere vaks ved havelågen, når det kommer til at sikre et helstøbt asylsystem, der både beskytter den fantastiske frihed, som vi nyder godt af EU-landene imellem, men også tillader den enkelte nationalstat at tage de nødvendige forholdsregler for at kunne holde styr på sine grænser.
Det var sådan det lidt holdningsmæssige.
Dertil er der selvfølgelig det at sige, at dansk lovgivning naturligvis skal bringes i overensstemmelse med EU-lovgivningen, og at det kun er positivt, at det nu bliver nemmere at koordinere foranstaltninger med andre lande i Schengenområdet.
Vi støtter dette forslags intention om at bidrage til en effektivisering af vores nationale reaktion på større sundhedskriser, og som coronakrisen også har vist os, er det centralt, at vores respons til denne slags problemer ikke bliver forhindret.
Men vi skal jo være forsigtige, så disse ændringsforordninger ikke misbruges, i tilfælde af at loven ikke burde finde anvendelse.
Og i regeringens forslag fremgår det, at tiltagene bl.a. kan bruges, hvis et stort antal migranter forsøger at passere de ydre grænser ulovligt og ved brug af vold.
Det giver selvfølgelig indlysende mening, men samtidig efterlader det et vist rum for misbrug til ulovlige pushbacks, som det efter vores mening er meget vigtigt at forhindre.
Bundlinjen er altså, at det skal være muligt, at mennesker, der har et anerkendt beskyttelsesbehov, kan komme ind i Danmark, og vi skal ikke skabe en situation, hvor screening af tredjelandsstatsborgere ved de ydre grænser sker hastigt og betyder, at dem, der har ret til at komme ind, ikke kan, eller at de venter alt for længe ved grænserne, hvis de lukkes ned.
Med andre ord skal jeg meddele, at SF støtter forslaget, hvad vi jo også indikerede, da vi forleden behandlede B 10.
Så skal jeg også hilse fra Alternativet, som desværre heller ikke kunne være til stede her i salen i dag, og sige, at de også støtter forslaget.
Tak for ordet.
Steffen Larsen (LA), 2024-10-25:
Mange tak, hr. formand.
Forslaget bevæger sig i den rigtige retning, og det drejer sig jo om, at man egentlig styrker noget af den grænsekontrol, der er, og som Schengen egentlig skulle sørge for også ved de ydre grænser.
Der er også indlagt dele af det her, som vedrører epidemiloven, hvor man skal kunne kontrollere de indre grænser i EU og EU skal kunne pålægge de forskellige nationer at lukke deres grænser ned i tilfælde af noget, som f.eks. at en epidemi eller en svær sygdom, der er meget smitsom, bryder ud.
Der kan man altid godt være lidt nervøs, når man begynder at give myndigheder uden for landets grænser en sådan ret til at styre ens lands grænser.
Men grundlæggende vil det her også forbedre mulighederne for at kunne afvise folk ved de ydre grænser og for at kunne kontrollere, hvem der egentlig bevæger sig internt i EU, og det støtter vi faktisk.
Vi synes, at Schengen er godt med de frie muligheder for at bevæge sig rundt i Europa, men vi kan også se de negative konsekvenser, som foreligger, når vi har fuldstændig åbent land igennem Europa, når der er svære migrantkriser eller lignende.
Så grundlæggende støtter vi i Liberal Alliance forslaget, men vi har nogle forbehold.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-10-25:
Jeg er rigtig glad for den opbakning, der har været.
Det er jo i forlængelse af en diskussion, vi også havde i foråret, omkring EU's samlede nye migrations- og asylpagt, og der er vedtaget ændringsforslag vedrørende Schengengrænsekodeksen for at styrke Schengenområdets indre og ydre grænser.
Ændringsforordningen indeholder ændringer i reglerne om grænseovervågning, mere fleksible rammer for politikontrol ved de indre grænser samt ændrede regler om midlertidig genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser.
Ændringsforordningen indeholder endvidere en ny overførselsprocedure ved de indre grænser.
Derudover giver ændringsforordningen EU mulighed for at vedtage midlertidige indrejserestriktioner og sundhedsrelaterede restriktioner for rejser til medlemsstaterne i tilfælde af større kriser for den offentlige sundhed.
Der er allerede lovgivning på udlændingeområdet vedrørende indrejsebetingelser i forbindelse med en større krise på sundhedsområdet, men det kan ikke udelukkes, at der kan opstå en situation, hvor en ændring af epidemiloven vil være nødvendig.
Ændringsforordningen er omfattet af det danske retsforbehold, men da retsakten udbygger Schengenreglerne, skal Danmark inden for 6 måneder efter vedtagelse af forordningen meddele Rådet, hvorvidt vi ønsker at gennemføre forordningen i dansk ret.
Hvis Danmark tilslutter sig forordningen, vil det betyde, at vi alene er bundet heraf på mellemstatsligt grundlag. Tak for ordet.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-10-25:
Tak, formand.
Og det er vi for.
Vi er dog en lille smule bekymrede for, at det kunne se ud, som om det er tilladt at gå ind på erhvervsgrunde uden retskendelse.
Det må der være meget klare og begrænsede rammer for hvordan kan implementeres, hvis vi har forstået det rigtigt.
Med forordningen indføres der krav om at måle og rapportere metanemissioner i olie-, gas- og kulsektoren, hvilket giver potentiale til at forebygge og minimere emissionerne.
Vi følger naturligvis altid med i, om de beføjelser, vi giver den udøvende magt, også bruges og implementeres hensigtsmæssigt, men det tænker vi nu nok de vil blive.
Vi følger lige op på det med at gå ind på erhvervsgrunde uden retskendelse, men ellers stemmer Liberal Alliance for.
Henrik Frandsen (M), 2024-10-25:
Det lovforslag, vi behandler, er et forslag til administrationslov, som skal sikre, at metanforordningen kan indføres i Danmark.
I korte træk går metanforordningen ud på at indføre et krav om, at energisektoren på sigt skal nedbringe sit udslip af metan.
I dag står energisektoren nemlig for en femtedel af de samlede emissioner af metan.
Så det her er endnu et skridt hen imod vores fælles klimamål i EU.
Helt konkret er forordningen en del af EU's Fit for 55-lovgivningspakke, og den stiller krav om at måle og registrere metanemissioner i dele af energisektoren.
Det giver derfor et potentiale for, at man fremover kan forebygge og minimere metanudslip i den daglige drift i energisektoren.
Det er rigtig fornuftigt, og Moderaterne kan rigtig godt støtte lovforslag L 18.
Tak for ordet.
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-10-25:
Tak for det, formand.
I forhold til L 19 kunne vi fra Det Konservative Folkepartis side godt tænke os at få lidt mere viden omkring alt det her med gebyrordninger.
Som nævnt er det her ikke det eneste lovforslag, der vedrører gebyrer.
Som sagt kommer der jo rigeligt med bureaukrati og bøvl fra EU i disse år.
Hvorfor skal vi så hælde yderligere omkostninger over på de berørte virksomheder, som i forvejen får pålagt byrder og flere byrder?
Så er der også en anden diskussion om, hvorvidt ministeren synes, at gebyrer egentlig ikke er en smule i strid med det skattestop, der fremgår af regeringsgrundlaget.
Så kan man jo kalde det et gebyr, et bidrag eller en ydelse, men obligatoriske pengebeløb, der skal betales til staten, er vel i sidste ende en eller anden form for skat eller afgift.
Det er klart, at gebyrer i forbindelse med ansøgningsprocesser giver rigtig god mening, men kunne man få et overblik over, hvor mange slags gebyrer der egentlig er inden for ministeriets ressortområde?
Og har man nogen idé om, om det egentlig tilsvarer de udgifter, der er til tilsynene?
Derudover er det selvfølgelig rigtigt, at det generelt jo er godt, at vi har et olieberedskab.
Det er godt, at man kan dele viden mellem hinanden i EU.
Den europæiske del af NATO er vigtig, og det er vigtigt, at vi har et godt kendskab til, hvad vi hver især laver, og hvad vi har af beredskabsmæssige tiltag, for helt generelt skal vi sikre os, at vi står godt rustet over for nationer og magter, der potentielt måtte ville os det ondt.
Det er blot for at starte en lille debat om det her med gebyrer, for vi synes, der er ved at være mange.
Det skal jo ikke udvikle sig til at være en dårlig vane med en masse skjulte skatter.
Tak for ordet.
Tak, formand.
Lovforslaget er jo dybest set en administrationslov, der skal sikre, at EU's metanforordning kan administreres i dansk ret.
Det er jo svært at sige noget originalt, når man er på efter så mange fine ordførertaler, så jeg vil bare gøre det kort og tillade mig at sige på vegne af Det Konservative Folkeparti, at vi tilslutter os Liberal Alliances spørgsmål og deler de her overvejelser omkring entré på erhvervsgrunde uden retskendelse.
Vi imødeser dermed svarene på det spørgsmål.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-10-25:
Der står jo, at lovforslaget er en administrationslov, og den kan vi helt sikkert godt diskutere, men det er jo her, hvor vi har minimal indflydelse.
Eller er det virkelig sådan?
Der står i lovforslaget, at lovforslaget er uden klima- og miljøkonsekvenser.
Kunne vi udfordre det her, så man kunne have et lovforslag, der faktisk havde klima- og miljøkonsekvenser inden for de rammer, der er i den her administrationslov?
Er der nogle steder, hvor vi godt kunne stramme op, sådan at der kunne være et udslip, der kunne blive reduceret, så det sådan set havde en konsekvens?
Det synes jeg kunne være interessant at få drøftet.
Nu er der flere, der siger, at forureneren skal betale – nej, der er vi jo ikke.
Vi er sådan set der, hvor vi skal have reduceret forureningen for at nå vores CO 2 -mål.
Så det kan ikke nytte noget, at man bare har noget, hvor man kan betale sig fra at forurene.
Vi skal sådan set have nogle gebyrer, der er så hårde, at det overhovedet ikke kan betale sig at forurene.
Så til udvalgsbehandlingen kunne jeg godt tænke mig at få udboret, om det her lovforslag kunne være bedre, eller vi bare her i dag skal behandle tre lovforslag, hvor vi bare sidder og administrerer noget, der er temmelig kedeligt.
Sådan som det ser ud lige nu, og hvis der ikke er noget spillerum, så støtter Enhedslisten forslaget.
Lars Aagaard (M), 2024-10-25:
Tak for det, og tak for ordførernes bemærkninger.
Som flere har nævnt, har lovforslaget til formål at sikre, at den europæiske metanforordning kan administreres og håndhæves i Danmark.
I EU står energisektoren for en femtedel af metanemissionerne.
Med forordningen indføres nye krav om måling, rapportering og overvågning af metanemissionerne i energisektoren.
Forordningen har jo, som forordninger har, direkte virkning i Danmark, men visse dele kræver dog supplerende nationale bestemmelser.
Der er tre hovedelementer i lovforslaget.
Lovforslagets første element angår sanktioner.
Medlemsstaterne har pligt til at fastsætte regler om sanktioner til brug for håndhævelse, hvis metanforordningen ikke overholdes.
Lovforslaget har derfor til hensigt at give klima-, energi- og forsyningsministeren bemyndigelse til at fastsætte regler om sanktioner for overtrædelse af metanforordningens regler, så reglerne kan håndhæves i Danmark.
Lovforslagets andet element går på at udpege Energiklagenævnet som klageinstans.
Formålet er, at et uafhængigt og kompetent nævn vil skulle afgøre eventuelle klager over Energistyrelsens afgørelser vedrørende metanforordningen.
Energiklagenævnet er allerede klageinstans for flere områder af Energistyrelsens virke.
Det gælder f.eks. kvoteområdet og området for energimærkning af bygninger.
Lovforslagets tredje element angår en omkostningsbaseret gebyrordning.
Det foreslås i lovforslaget, at klima-, energi- og forsyningsministeren bemyndiges til at kunne fastsætte regler for betaling af gebyrerne ud fra forureneren betaler-princippet.
Bemyndigelsen forventes at blive udmøntet ved en bekendtgørelse.
Formålet er at indføre en gebyrordning til at finansiere Energistyrelsens sagsbehandling og tilsynsopgaver efter forordningen.
Som afslutning vil jeg gerne takke for den interesse, Tinget i dag har udtrykt for lovforslaget.
Jeg ser frem til drøftelsen af lovforslaget og behandlingen i udvalget.
Med disse bemærkninger vil jeg anmode om en velvillig behandling af lovforslaget.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-10-25:
Tak for det.
I dag behandler vi et lovforslag, der har betydning for den måde, vi håndterer vores nationale olieberedskab på, samtidig med at det sikrer, at de økonomiske byrder fordeles retfærdigt blandt aktørerne.
Først og fremmest er lovforslaget nemlig en ensretning med de eksisterende praksisser inden for el- og gasområdet, hvor man allerede opkræves gebyrer for tilsyn med beredskabskrav.
Det samme foreslås for olieberedskabet.
Derudover vil lovforslaget styrke kontrollen med, at de oliereserver, vi forventer at have til rådighed i krisesituationer, rent faktisk også er der.
Det er helt grundlæggende en forudsætning for vores nationale energisikkerhed, at vi kan stole på, at de lagre, der skal være tilgængelige, også er tilgængelige.
Det handler både om at give mulighed for, at vi kan udveksle oplysninger med Kommissionen og altså også anvende deres it-system, hvilket vurderes fordelagtigt for olieberedskabsområdet, og også om at justere bødeniveauet, så der, hvis man ikke overholder sin lagringsforpligtelse, er udsigt til en bøde, der rent faktisk virker afskrækkende, og at der ikke er noget økonomisk incitament til ikke at overholde sin forpligtelse.
Det giver rigtig god mening i vores øjne, og det er også et skridt mod en mere effektiv lov.
Derfor støtter Venstre lovforslaget.
Tak for ordet.
Mads Fuglede (DD), 2024-10-25:
Indimellem er noget så indlysende rigtigt, at når man hører andre tale om det, tænker man – som jeg gjorde med de to foregående talere, hr. Jesper Petersen og fru Linea Søgaard-Lidell: Jeg kunne ikke finde et eneste ord i det, de sagde, som jeg er uenig i.
Vi støtter også det her forslag.
Vi synes også, at der skal være sikkerhed for, at vi har en stærk national forsyningssikkerhed, især i krisetider.
Vi støtter også det her forslag, og om vi gør det lige på den måde, hr. Jesper Petersen sagde det, eller den måde, fru Linea Søgaard-Lidell sagde det, er egentlig ligegyldigt.
Vi er bare også for.
Henrik Frandsen (M), 2024-10-25:
Dette lovforslag drejer sig om at gøre det muligt at indføre en gebyrordning, som skal finansiere udgifter, der er med Energistyrelsens tilsyn- og myndighedsopgaver i forbindelse med olieberedskabsloven.
Det er delt op i flere enheder, men hovedparten – 70 pct – varetages af en centrallagerenhed.
Resten klares af en række lagringspligtige virksomheder.
Gebyret skal variere i størrelse, alt efter hvor store omkostninger de enkelte lagerenheder genererer i Energistyrelsen.
Samtidig sikres der også en større ensretning i finansieringen sammenlignet med gebyrer på andre samfundskritiske områder, hvor der også er et beredskabskrav.
Moderaterne bakker op om lovforslaget.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-10-25:
Tak for ordet, formand.
I SF ønsker vi naturligvis en fremtid, hvor vi er uafhængige af fossile brændstoffer – en fremtid, hvor vedvarende energikilder som vind og sol udgør rygraden i vores energiforsyning, og hvor vi ikke længere skal bekymre os om prissvingninger eller forsyningskriser på grund af olie.
Men vi må også erkende, at vi endnu ikke helt er der.
Det betyder, at de virksomheder, der er en del af olieberedskabsordningen, selv bidrager til de udgifter, der er forbundet med at opretholde beredskabet.
Denne tilgang er både retfærdig og fornuftig, da den sikrer, at de, der har en direkte interesse i olieberedskabet, også bidrager til at opretholde forsyningssikkerheden, som vi jo alle er afhængige af.
Derfor er det også vigtigt, at bødeniveauet for overtrædelse af lagringspligten justeres, så det afspejler den økonomiske fordel, en virksomhed måtte have opnået ved at bryde reglerne.
SF støtter forslaget, og vi har ingen yderligere bemærkninger.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-10-25:
Lovforslagets ønske er at indføre hjemmel til en gebyrordning, der skal finansiere Energistyrelsens tilsyn og opgaver relateret til olieberedskabsordningen.
Det er lidt usikkert, om gebyrstigningerne er reelle og nødvendige, men problemet, som adresseres her, er potentielt meget stort, og gebyrstigningerne meget små.
Så stort er problemet, at selv branchen ikke har mod på at tage en principiel diskussion her.
Vi skal naturligvis have en minimumsbeholdning af olie og et velfungerende beredskab på energifronten.
Liberal Alliance stemmer for.
Jesper Petersen (S), 2024-10-25:
Tak for det.
Olieberedskabsordningen sikrer, at vi i Danmark har et lager, som der kan frigives olie fra, hvis der skulle opstå en situation med en større afbrydelse af olieforsyningen.
Danmark har i dag et beredskabslager svarende til ca. 81 dages forbrug af olie.
Lovforslaget skal styrke evnen til at sikre, at den olie, der bør være på lager, og som vi forventer at have til rådighed i en krisesituation, faktisk også er der.
Lovforslaget vil også etablere hjemmel til at udveksle oplysninger med Europa-Kommissionen samt justere i bemærkningerne med henblik på vejledning om bødeniveauet for overtrædelse af lagringspligten.
Der har desværre været forskellige eksempler på, at der ikke er blevet lagret den olie, der burde, af virksomhederne, og at bøderne for det ikke har stået mål med den besparelse, der har kunnet opnås ved at undlade at fylde lagrene, som man ellers havde pligt til.
Så lovforslaget sørger for, at man heller ikke kan spekulere i at se stort på lagringspligten.
Samtidig ensretter vi finansieringen af beredskabstilsynet i Energistyrelsen.
Der pålægges gebyrer på alle oplysnings- og lagringspligtige virksomheder og den centrale lagerenhed.
Gebyret differentieres alt efter størrelsen på lagringspligten.
Det virker rimeligt, at de oplysnings- og lagringspligtige olievirksomheder gebyrfinansierer styrelsens tilsyns- og sagsbehandlingsopgaver.
På el- og gasområdet findes der allerede i dag lignende gebyrer.
Det er nok så væsentligt, nu noget af debatten tidligere også handlede om det spørgsmål.
Der indføres også gebyrer ved ansøgningssager, f.eks. om dispensation.
I en mere usikker verden – som nu, desværre – bliver det ekstra vigtigt, at vi som samfund tager vores forholdsregler.
Derfor kan Socialdemokratiet støtte lovforslaget.