runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-10-31:
Mange tak for spørgsmålet.
Ja – og det er også det, jeg giver udtryk for – det ønsker vi faktisk fra socialdemokratisk side, for jeg tror, at hvis vi laver en samlet arktisk forskningsstrategi inden for kongerigets ramme, vil man tilgodese både Grønland og Færøerne og de forskningsmiljøer, der er deroppe, men også dem, der er her i Danmark.
Så er jeg fuldstændig enig med fru Trine Pertou Mach i, at forskning i høj grad er et spørgsmål om at skabe relationer, og intet er vigtigere i den verden, vi har nu.
Det er også derfor, vi har et dybtfølt ønske om, at krigen i Ukraine må slutte med det resultat, vi ønsker, og at man kan få indledt samarbejdet med Rusland igen og få Arktisk Råd op at køre med den kraft, der skal til, for det forskningsmæssige område er lige nøjagtig et af de primære fokusområder for Arktisk Råd.
Så ja, jeg synes, det var rigtig godt, at Forum for Arktisk Forskning tog initiativ til den meget, meget fine konference, som vi holdt her i august måned.
Det skal der med til af.
Jeg synes også, vi er på vej i forhold til at allokere flere ressourcer til forskningsfeltet.
Sascha Faxe (ALT), 2025-10-31:
Jeg er jo fuldstændig enig i forskningssporet.
Det er enormt vigtigt, også det, som ordføreren udtrykker, med, at vi skal gøre det.
Fra vores side i rigsfællesskabet er det jo enormt vigtigt, at alle tre lande gør det her sammen.
Så der er vi fuldstændig enige.
Men jeg er nysgerrig på, hvad Socialdemokratiet tænker om, hvad der ellers kan være af handlingsspor fra dansk side ind i det her, og hvordan vi kan løfte det videre, fra at vi skriver noget om det sociale, og fra at vi forsker, og ned i hverdagen, sådan at vi sikrer livspræmisserne og et fortsat livsgrundlag for de her folk, og ikke kun i vores egen del af det arktiske område
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-10-31:
Mange tak for et virkelig godt spørgsmål.
Det ikke muligt at nå hele vejen rundt i sine minutter her, men jeg udtrykte det rent faktisk i forbindelse med den socialdemokratiske glæde over, at Nordisk Råd har opsat programmer, også forskningsmæssige programmer og monitoreringsprogrammer, hvor det sociale også indgår.
Det er jo helt rigtigt, som spørgeren indikerer, at de miljø- og klimamæssige forandringer, der foregår i Arktis, er af så vidtrækkende et omfang, at konsekvenserne af det er næsten uoverskuelige.
Og det påvirker dem i den grad i forhold til deres bosætning omkring permafrosten, som i høj grad er med til at gøre deres bosteder umulige, men også i forhold til havmiljøet, hvor de normale fangstmetoder jo i høj grad bliver forandret på grund af temperaturstigninger og dermed også havstrømsforandringer.
Det er det, der ligger i det socialdemokratiske ønske om at monitorere og styrke forskningsfeltet, og derfor er jeg også rigtig glad for, at det grønlandske universitet også har fået rigtig store forskningsprogrammer, også støttet af Folketinget.
Sascha Faxe (ALT), 2025-10-31:
Tak til ordføreren for en rigtig grundig og fin tale.
Jeg er nysgerrig, for noget af det, ordføreren lægger vægt på, er, at redegørelsen er fyldestgørende, og noget, som jeg faktisk måtte kigge efter, er oprindelige folk.
Det er kun nævnt ét sted, og det er trods alt de mennesker, der lever i det her område.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan ordføreren og Socialdemokratiet stiller sig i forhold til det, at det fylder så lidt, når det er det, vi har fokus på i den her redegørelse, og i det hele taget, hvordan man ser, at vores arbejde skal sikre livet for de oprindelige folk i området.
Louise Elholm (V), 2025-10-31:
Der er ingen tvivl om, at USA lægger et meget stort pres på hele den internationale verden og den internationale verdensorden.
Derfor er det også vigtigt, vi står vagt om det, for hvis ikke der er nogen, der kæmper for det, bliver det jo ikke ved med at være der.
Men indtil videre opfatter jeg det i høj grad som værende at presse organisationerne.
At USA er enig med os i alting, kan vi jo ikke forvente.
Det vigtige er, at vi stadig væk samarbejder, og det gør vi stadig væk.
Og det forventer jeg også vi bliver ved med.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-10-31:
Jeg synes, det er rigtig klogt også at investere i de arktispakker, og vi har jo sådan set også fra Enhedslistens side bakket op om det, selv om vi ikke er en del af forsvarsforhandlingerne.
Det, mit spørgsmål gik på, var i virkeligheden alt det andet af sikkerhedspolitikken.
Altså, det er et USA, som udfordrer klimaforandringers eksistens, menneskehedens ansvar for klimaforandringerne og internationale aftalesystemer i al almindelighed.
Så mit spørgsmål gik på alt det andet, som Arktis også handler om, og det, som ordføreren selv var inde på: at man bruger det forum, som Arktisk Råd er, til trods for udfordringerne, fordi det er der, vi kan have den diplomatiske samtale.
Ser ordføreren et pres på den måde at gå til politisk samarbejde på, også fra USA?
Trine Pertou Mach (EL), 2025-10-31:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren reflektere lidt over en af de andre store trusler, der jo også er mod noget af det, som ordføreren lægger så meget vægt på, nemlig det internationale samarbejde og de forskellige fora, vi har, som vi skal holde fast i til trods for de konflikter og udfordringer, der er.
Det er jeg meget enig med ordføreren i.
Men hvis man ser på USA's rolle, må man sige, at det USA, som vi fra dansk side har bygget vores forståelse af alliancer op omkring, jo er et USA, der tilsyneladende lader hånt om folks rettigheder, folks ret til selvbestemmelse.
Nu taler jeg selvfølgelig åbenlyst om Grønland, men der er sikkert også oprindelige befolkninger i Canada, der vil skrive under på, at der også er en trussel mod deres levevilkår og deres selvbestemmelse.
Men det gælder jo også i forhold til netop redskaber som internationalt samarbejde og internationale fora, hvor man laver aftaler, beskyttelse af klimaet og beskyttelse af miljøet.
Hvordan ser Venstres ordfører på den del af trusselsbilledet, når det gælder Arktis og de dagsordener, som er så vigtige at løfte i fællesskab der?
Louise Elholm (V), 2025-10-31:
Der bliver sat penge af til nogle nye skibe, og der bliver også sat penge af til mere isbryderkapacitet.
Vi har også sat penge af til mere droneovervågning.
Alle de her ting skulle jo gerne være med til at give os en bedre styrke, også i et forandret klima i det arktiske.
Tingene forandrer sig hele tiden, så det er jo ikke, fordi man kan side stille.
Vi er hele tiden nødt til at overvåge, hvad der foregår, og tænke over, hvad vi skal gøre for at imødegå de risici, der er.
Sascha Faxe (ALT), 2025-10-31:
Nogle af de områder, hvor vi jo også ser at klimaforandringerne faktisk har en helt konsekvent indflydelse på vores forsvar, er, at der er et lavere saltindholdet i vand og varmere luft i vand, og den luft gør, at det materiel, vi har, faktisk virker anderledes.
Så jeg er nysgerrig på, hvordan man fra Venstres side ser på det.
Altså, hvordan navigerer vi helt lavpraktisk anderledes forsvarsmæssigt i Arktis, når vi med vores materiel og det, vi bestiller i dag, faktisk kommer til at navigere i en verden, der faktisk klimamæssigt ser anderledes ud.
Louise Elholm (V), 2025-10-31:
Jamen klimaet har helt klart en betydning, for det er jo det, der gør, at langt flere kan komme til området i Arktis, altså at isen forsvinder og området bliver lettere tilgængeligt.
Det giver nogle udfordringer, og det er også derfor, det rigtig vigtigt, at vi har fokus på, hvad vi kan gøre for at overvåge det og for at sikre, at vi kan håndtere de udfordringer, der er forbundet med det.
Der må man bl.a. sige, at DMI laver et rigtig stort arbejde med et observationsnetværk i Grønland, som også er med til at observere forskellige ting, og der er også et fokus på indlandsisen, altså på, hvordan den udvikler sig.
Jeg er sikker på, at ordføreren selv har læst det, men der er jo rigtig mange forskellige samarbejder, og jeg synes sådan set, at det er sammenhængen mellem de mange forskellige ting, der er med til at give en helhed, og som også gør, at vi kan se det lidt bredere.
Så må man sige, at der jo også er Arktisk Råd, der arbejder med en ekspertgruppe om metan- og sodreducerende tiltag, og det er jo også en af de ting, der har en betydning, i forhold til hvilken betydning det har for klimaet i det arktiske.
Sascha Faxe (ALT), 2025-10-31:
Tak, formanden, og tak for talen.
Jeg værdsætter virkelig, at ordføreren lægger vægt på, at internationale samarbejder og aftaler er rigtig, rigtig vigtige for det her, og også fremhæver NATO som en vigtig spiller i det.
Nogle gange glemmer vi de to første bogstaver i NATO, som står for North Atlantic.
Selv om ordføreren til sidst nævner klimaet, kunne jeg godt tænke mig at høre noget mere i forhold til det, for set fra mit perspektiv er klimaforandringerne faktisk den største sikkerhedsmæssige trussel for vores planet og i særdeleshed for Arktis, hvor det går tre gange hurtigere, end det gør gennemsnitligt globalt.
Så det har jo ikke bare betydning for folk, der bor der, og for livet i Nord; det har en enorm betydning for, hvordan vi bedriver forsvar, og for, hvordan vi overhovedet kan leve på planeten som menneskehed efterfølgende.
Da ordføreren jo kommer fra forsvarsministerens parti, kunne jeg godt tænke mig at høre noget mere uddybende om den del, altså om klimaet som en sikkerhedstrussel i Arktis.
Louise Elholm (V), 2025-10-31:
Jeg tror da helt klart, man må sige, at vi har fået en noget anden tone fra USA, end vi har haft tidligere, men jeg tror samtidig også, man skal tage alvorligt, at USA jo også er med til at lægge pres på, for at vi alle sammen investerer mere i vores eget forsvar.
Og det er nok også rettidig omhu, at vi investerer mere i vores eget forsvar.
Jeg synes egentlig også, det er positivt – ikke bare »jeg synes«; det er positivt – at vi investerer mere i forsvaret, også i det arktiske.
Vi har et ansvar, som har rigtig stor betydning, og vi skal tage det alvorligt.
Men samtidig må vi også leve op til det ansvar, vi har som værende en del af et rigsfællesskab, og det gør vi med Arktispakke I og II.
Der lever vi op til vores ansvar for at være med til at kunne beskytte Grønland og beskytte Færøerne, og det synes jeg er utrolig vigtigt.
Men jeg noterer mig, at USA jo stadig væk er medlem af NATO og FN; de er stadig væk medlem af organisationerne, selv om der er kritik.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-10-31:
Det er et ønske, der er noteret.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-10-31:
Tak for det.
Og tak til ministeren – både for redegørelsen, men også for den afrundende, hvad kan man sige, kommentar eller tale nu her.
Jeg synes, at udenrigsministeren kom omkring mange ting.
Grunden til, at jeg tog ordet, er egentlig bare for at sige, at jeg i hvert fald selv er marxist nok til at vide, at det værste ikke bare sker, og at paradis ikke bare indtræffer uden politisk handling.
Og det er ikke for at lægge udenrigsministeren marxismen i munden, men jeg vil dog sige, at det er jeg meget enig i.
Derfor kunne jeg godt tænke mig, at udenrigsministeren lige ville bruge et minut på at reflektere over det ønske fra Dansk Folkeparti om, at man beder befolkningerne i Grønland og Færøerne om at tage den med ro og ikke diskutere selvstændighed på det her tidspunkt.
Karsten Hønge (SF), 2025-10-31:
Ja, det er da rigtigt.
Jens Joel (S), 2025-10-31:
Jeg vil egentlig bare bede SF's ordfører om at bekræfte, at hvis man bliver indlagt med kræft eller med et brækket ben, ændrer det ikke på ens ydelser eller overførsler.
Hvis man bliver indlagt med en psykisk sygdom, ændrer det heller ikke på ens ydelser.
Karsten Hønge (SF), 2025-10-31:
Den situation er jo nok lidt teoretisk, så det vil jeg opfordre ordføreren til at konfrontere de andre partier med.
Karin Liltorp (ALT), 2025-10-31:
For os er det jo nok rimelig klart, at vi faktisk snakker om et ønske om at ligestille psykisk og fysisk sygdom, og det synes vi jo er grundlæggende, og vi synes egentlig, vi var kommet langt ned ad den her vej.
Nu gør vi så det modsatte.
Og nu bliver det jo så nok filosofisk, men tror ordføreren, at de andre partier også ville bakke op om et lovforslag, hvor vi satte langtidsindlagte kræftpatienter i samme situation og fratog dem overførselsindkomsten, mens de var indlagt?
Karsten Hønge (SF), 2025-10-31:
Jeg synes i hvert fald, at noget af det, der er det interessante ved de høringssvar, vi får, er, at de kommer fra så mange forskellige kilder.
Det vil nok være det usædvanlige i det: at det er alt lige fra Fagbevægelsens Hovedorganisation til lokale afdelinger til Bedre Psykiatri til Det Etiske Råd og menneskerettighedsorganisationer.
Det usædvanlige i det er, at de så entydigt og over så bred en front fortæller, at den her lov skal vi lade være med at vedtage.
Det synes jeg er usædvanligt.
Karin Liltorp (ALT), 2025-10-31:
Tusind tak for talen.
Jeg kan ikke sige, hvor glad det gør mig, at SF i det mindste har bevaret fornuften og godt ved, at det her er den helt forkerte vej at gå.
Nu har ordføreren jo været herinde i mange, mange år.
Jeg vil høre, om ordføreren ofte er stødt på den her slags høringssvar, hvor alle fagfolk enigt siger, at det her er en helt, helt forkert vej at gå.
Charlotte Munch (DD), 2025-10-31:
Jeg tror, at der er forskel på, hvordan man i Alternativet og i Danmarksdemokraterne ser på sympatiske mennesker.
Jeg mener sagtens, at man kan være et sympatisk menneske, selv om man ikke deler samme opfattelse som Alternativet.
Når det så er sagt, synes jeg stadig væk, at det er vigtigt, at vi stiller os på ofrenes side.
Karin Liltorp (ALT), 2025-10-31:
Jeg håber, jeg kan blive enig med ordføreren – som jeg egentlig opfatter som et sympatisk og godt menneske – om, at der er to ofre i det her.
Det kan godt være, at der er nogle uheldige eksempler, men det drejer sig om svært psykisk syge mennesker, som er blevet svigtet gang på gang i psykiatrien, og som ikke har fået den hjælp, de skulle have.
De er også ofre.
Vil ordføreren give mig ret så langt hen ad vejen?
Charlotte Munch (DD), 2025-10-31:
Altså, for os i Danmarksdemokraterne handler det her om at stå på offerets side.
Når man som iraker slår to mennesker ihjel og stadig væk får sine ydelser under sin strafafsoning, ja, så er det faktisk et smuthul.
Karin Liltorp (ALT), 2025-10-31:
Tak til ordføreren for talen.
Der kom en meget interessant bemærkning, synes jeg.
Det var et »smuthul«.
Nu er jeg sikker på, at man har en god enkelt sag, men mener ordføreren reelt, at det er et smuthul, at man vælger at lide af skizofreni, komme på kontanthjælp og få psykoser for at leve i sus og dus på kontanthjælp og så faktisk bevidst overvejer at begå en eller anden form for kriminalitet for så at blive indlagt på en retspsykiatrisk afdeling?
Carl Andersen (LA), 2025-10-31:
Mange tak.
Når man bliver dømt for kriminalitet i Danmark og kommer i fængsel, stopper udbetalingen af offentlige ydelser som f.eks. kontanthjælp.
Det giver god mening, for man har jo tag over hovedet og mad på bordet, når man afsoner sin straf.
Hvis man havde et arbejde, inden man kom i fængsel, ville arbejdsgiveren nok også kun i de færreste tilfælde fortsætte med at udbetale løn, mens man var fængslet.
Men indtil nu har personer med en anbringelses- eller behandlingsdom kunnet fortsætte med at modtage offentlig forsørgelse, selv om de både har husly og forplejning, når de afsoner eller er indlagt.
Det ændrer vi nu på.
Det er vigtigt at understrege, at vi på ingen som helst måde ændrer på behandlingen, som de her borgere modtager, naturligvis ikke.
De skal jo bare ikke modtage dobbeltforsørgelse, og det er det, som vi ændrer på med dette lovforslag.
For med det her lovforslag bliver reglerne for udbetaling af forsørgelsesydelser til anbringelses- og behandlingsdømte i højere grad ensrettet med reglerne, som vi kender for indsatte og varetægtsfængslede.
Det synes vi egentlig grundlæggende er helt rimeligt og helt på sin plads, så derfor støtter Liberal Alliance lovforslaget.
Karin Liltorp (ALT), 2025-10-31:
Tak for det.
Og tak for talen.
En stor del af behandlingen er træning i at genoptage et hverdagsliv.
Mange patienter vil ikke længere have reel mulighed for at deltage i ... aktiviteter, der fremmer recovery og rehabilitering uden for afdelingen.
Det vil ... føre til længere indlæggelser og øge risikoen for ny kriminalitet.«
Jeg tænker, at ordføreren jo er en meget fornuftig mand.
Det her handler jo ikke bare om, hvordan man behandler mennesker.
Det handler faktisk også om, at det bliver dyrt for samfundet på sigt.
Nu siger Det Etiske Råd bl.a., at det her kommer til at føles som en stor straf, og det håber jeg man heller ikke i Moderaterne synes kunne være hensigten, men det er jo faktisk det, alle fagfolk siger.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren om, om han ved, hvad det er for nogle mennesker, vi taler om.
De fleste er jo ikke farlige forbrydere.
Det er mennesker med alvorlige psykiske lidelser: skizofreni, bipolar sygdom eller ptsd.
De har været i psykiatrien i årevis, ofte uden at få tilstrækkelig behandling, og de har jo begået lovbrud i en psykotisk eller akut krisetilstand.
Derfor advarer alle med faglig indsigt imod lovforslaget.
Tager de fejl?
Ammar Ali (M), 2025-10-31:
Det kan jeg svare kort på, for det var det sidste, der var et spørgsmål: Vi er i Moderaterne enige om at støtte det her forslag.
Det er klart, at der kan være ting, som kan give anledning til udfordringer.
Hvad angår alt det andet, altså den behandling, der skal være, og hvad de får efterfølgende, når de kommer ud på den anden side, så skal de stadig have den støtte, der er brug for.
Tak for ordet.
Karin Liltorp (ALT), 2025-10-31:
Tak for det.
Jeg er jo glad for, at ordføreren selv sagde, at det her handler om ligebehandling, men ligebehandling af svært psykisk syge og kriminelle.
Så fik vi det på plads.
Så vil jeg sige: Det gør mig ekstra ondt, at Moderaterne kan støtte op om det her lovforslag, for jeg ved jo, at ordføreren er i parti med Nanna W. Gotfredsen, der om nogen har kæmpet for de udsatte.
Hun har virkelig været så meget en ildsjæl og har snakket om værdighed, og at nu skal vi gøre det bedre.
Derfor vil jeg lige komme med et par citater fra Rådet for Socialt Udsatte: »Det finder Rådet grundlæggende problematisk, da det strider mod dansk retstradition, hvor det er ... et grundlæggende princip, at retspsykiatriske patienter ikke straffes«, men i stedet får behandling.
Det næste er fra SAND – De Hjemløses Landsorganisation: »Konsekvenserne bliver i stedet øget risiko for hjemløshed, misbrug, social isolation og gentagne indlæggelser.
Det hjælper hverken den enkelte eller samfundet.«
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at høre: Var man fuldstændig enige i Moderaterne, da man vedtog, at man støttede op om det her forslag?
Ammar Ali (M), 2025-10-31:
Tak for ordet, formand.
Med det her lovforslag skabes der mere ensartede regler for, hvornår man kan modtage offentlige forsørgelsesydelser.
Forslaget betyder, at personer, der er dømt til anbringelse eller behandling i retspsykiatrien, ikke længere skal have f.eks. førtidspension udbetalt, mens de er indlagt.
Det her handler grundlæggende om ligebehandling.
I dag gælder der allerede tilsvarende regler for indsatte og varetægtsfængslede, og med det her forslag sikrer vi, at de samme principper også gælder for anbringelses- og behandlingsdømte.
Det er både rimeligt og konsekvent.
Samtidig er der tale om en balanceret løsning, for lovforslaget betyder ikke, at de berørte personer står uden forsørgelse.
De får fortsat dækket kost og logi og de nødvendige personlige fornødenheder gennem institutionerne.
Det understøtter samtidig den brede politiske aftale om en reform af beskæftigelsesindsatsen, som Moderaterne også er en del af.
Med forslaget her bringer vi systemet et skridt nærmere princippet om, at man skal behandles ens i systemet, og at de offentlige ydelser skal bruges der, hvor der er et reelt forsørgelsesbehov.
Tak for ordet.
Carl Andersen (LA), 2025-10-31:
Jamen jeg køber ikke præmissen om, at de, når de kommer ud og ikke længere er frihedsberøvede i forhold til få en behandling, ikke vil have mulighed for at kunne få et fornuftigt behandlingsforløb og blive en del af samfundet, for når de ikke længere er frihedsberøvede i forhold til at være i et bestemt forhandlingsforløb, vil de jo kunne hoppe tilbage på den offentlige ydelse, som de var på før.
Vi har et system i dag, hvor al den hjælp, som der nu engang måtte være, er skatteyderbetalt.
Charlotte Munch (DD), 2025-10-31:
I Danmarksdemokraterne er vi glade for dette lovforslag, da det får lukket det smuthul, der gør, at kriminelle har kunnet få udbetalt førtidspension eller andre sociale ydelser, selv om de er dømt til anbringelse eller behandling i psykiatrien, hvorimod førtidspension eller andre sociale ydelse stopper, hvis de kriminelle afsoner deres domme i et almindeligt fængsel.
Dette smuthul har bl.a. gjort, at en irakisk dobbeltmorder i flere år har kunnet nyde små 20.000 kr. i førtidspension om måneden, mens han samtidig ikke har haft nogen udgifter i retspsykiatrien.
Det er forkert, at dybt kriminelle personer, der er anbragt i psykiatrien, har kunnet leve af gratis kost og logi og samtidig har kunnet fortsætte med at modtage sociale ydelser.
Når man får sin dom, er det for at udstå en straf og ikke for at kunne spare en mindre formue op under sin anbringelse.
Vi er glade for, at vi i Danmarksdemokraterne har løftet den her sag i Folketingssalen, og at smuthullet nu bliver lukket.
Tak for ordet.
Carl Andersen (LA), 2025-10-31:
Jamen jeg køber ikke præmissen om, at vi kommer til at stille folk, som har en behandlingsdom, ringere end personer, som har begået anden kriminalitet.
Altså, personer, som har en behandlingsdom, er i dag bedre stillet, når det kommer til at kunne modtage dobbeltforsørgelse, end personer, der begår en helt anden kriminalitet.
Og personer, der begår almindelig kriminalitet og er fængslet på helt almindelige vilkår, vil vi jo også gerne have ud i samfundet på en ordentlig måde bagefter.
Men de kan altså ikke modtage kontanthjælp og førtidspension og sådan noget, når de sidder inde, samtidig med at de har husly.
Og det kan man heller ikke nu, hvis man fået en behandlingsdom.
Det er bare en sidestilling mellem de to, og det synes jeg er helt rimeligt, og jeg undrer mig egentlig over, at man ikke har haft blik for det tidligere.
Sascha Faxe (ALT), 2025-10-31:
På en eller anden måde, lyder det, som om man, hvis man er psykisk syg på den her måde, så skal være glad for de almisser, vi giver i form af det beløb, som ordføreren lige talte om.
Men lad mig gå tilbage til det første svar, ordføreren gav Karin Liltorp.
Der er nogle processer, som fører fra, at man er dér; der er et formål med at være i den her behandling, altså netop at man skal kunne komme ud i samfundet og indgå i almene fællesskaber og gerne kunne få et fornuftigt liv og i særdeleshed ikke begå ny kriminalitet.
Høringssvarene beskriver, at det vil forhindre den her behandling, og at det vil forhindre de processer, der er mellem den indledende behandling og den måde, man åbner det på, og over i at forebygge kriminalitet, så hvordan hænger det sammen?
Det vil jo blive meget dyrere for samfundet.
Carl Andersen (LA), 2025-10-31:
Det, vi gør med det her lovforslag, er jo dette: Det er rigtigt, at det er svært for de her mennesker at arbejde ved siden af, når de er i retspsykiatrien, fordi de har en masse problemer, men der har vi jo så lavet en ordning, hvor de har mulighed for at modtage et månedligt beløb på, jeg tror det er 1.700 kr., som de blot modtager som en form for lommepenge.
Så jeg synes ikke, vi forfordeler dem på nogen måde.
Karin Liltorp (ALT), 2025-10-31:
Jeg kan høre, at der er en bred enighed blandt de ordførere, der støtter op om forslaget, omkring de her psykisk syge – jeg nævner det igen: psykisk syge – som faktisk ifølge retssystemet ikke kan idømmes straf, fordi de ikke selv kan holdes ansvarlige for deres handlinger på grund af psykoser.
Det er dem, vi snakker om.
Men jeg vil gerne høre en anden ting i forhold til retfærdigheden måske: Hvad synes ordføreren om, at de her indlagte i retspsykiatrien nu bliver økonomisk dårligere stillet end dem, der er indsat i fængslerne?
I fængslerne har man mulighed for at tjene op til 4.000 kr. om måneden, og den mulighed har man ikke som indlagt i retspsykiatrien.
Er det fair?