runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-03:
Jeg går ud fra, at den måneraket er den grønne skatteaftale, og den er jeg utrolig glad at Alternativet ikke er med i.
Den har fået så ufattelig meget kritik, netop fordi den ikke løste problemet med klimaafgifter, men kom med en halv løsning.
Og nu bygger man så videre med en ekspertgruppe, som Alternativet synes er en syltekrukke.
Og det er det, der er problemet her.
Der synes jeg lidt, at De Radikale vil forsvare det her så kraftigt og lidt glemmer at varetage virksomhedernes interesser, for hvorfor skal de dog vente så længe?
Altså, vi har jo rigtig gode bud.
Vi har et bud fra Klimarådet på 1.500 kr. pr. ton i 2030.
Vi har et bud fra miljøøkonomerne.
Det er jo nogle af de stærkeste folk til at regne på det her overhovedet.
Hvorfor skal det så syltes, og hvorfor skal vi så vente og vente på at få et tal, som virksomhederne står og skal bruge?
Kathrine Olldag (RV), 2021-05-03:
Den her ekspertgruppe er jo ikke hvem som helst; det er jo netop lige præcis nogle af de her klimaøkonomer og skatteøkonomer, som forslagsstilleren nævner
De har sat sig ned for at definere, hvordan den her CO 2 -afgift skal landes.
For os at se er det ikke en syltekrukke; for os at se er det her måden at komme i mål på, og det er Alternativets beslutningsforslag ikke
Det her er den måde, man arbejder med det på i den virkelige verden.
Jeg er ked af at sige det.
Beslutningsforslagsstilleren har i øvrigt her hele vejen igennem debatten kunnet få superfornuftige redegørelser fra mine øvrige kolleger på skatteområdet om, hvordan tingene hænger sammen.
Så det at blive ved med at kalde en grøn skattereform for en syltekrukke synes jeg simpelt hen ikke er rimeligt.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-03:
Det ekspertråd, som ordføreren kalder den virkelige verden, blev tilfældigvis nedsat lige præcis den dag, hvor Klimarådet kom med sin kæmpestore kritik af, at der manglede en klar plan for CO 2 -besparelser.
Så vidt jeg husker, var Radikale selv med til at anvise handlepligt.
Nu var der handlepligt til regeringen.
Og hvad gør De Radikale så bagefter?
De læner sig tilbage og venter 3 år på at få et tal, som vi allerede har i forvejen.
Kim Valentin (V), 2021-05-03:
Nu er det jo sådan, at når virksomhederne planlægger, planlægger de mere end 2 år frem i tiden.
Typisk gælder det for forskning jo om mange år frem i tiden.
Derfor kunne det jo være interessant at høre, hvordan regeringen har tænkt sig at understøtte den planlægning.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-03:
Nu er det med anbragte børn jo ikke min specialitet, men det er jo hos socialordføreren hos SF.
Men hvis jeg husker ret, er hun ikke sådan synderlig begejstret for, at vi bare anbringer rigtig mange flere børn, også fordi erfaringerne nogle gange er dårlige.
Der ville det være bedre, om man måske fik understøttet familien på et meget, meget tidligere tidspunkt, så de ikke risikerede at blive udsatte.
For der er jo ingen tvivl om, at det er et kæmpe tab for et barn, uanset hvordan mor og far er, fuldstændig at miste kontakten til dem.
Mads Andersen (KF), 2021-05-03:
Tak for det, og tak til Dansk Folkeparti for forslaget.
Og tak til justitsministeren for det, man vel næsten kan kalde en lille juraforelæsning.
Jeg skal starte med at sige, at jeg jo faktisk engang har været tilmeldt jurastudiet på Københavns Universitet i noget, der lignede 24 timer, for da jeg så pensumlisten, var jeg hurtigt væk igen.
Men det er så en helt anden snak.
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at hvis man begår en handling, som gør, at man får en betinget dom, har man ligesom fået det, vi kan kalde for samfundets hårdeste advarsel.
Det kan siges på mange meget mere akademiske måder, men det er næsten lettere bare at holde det helt simpelt, altså: samfundets hårdeste advarsel.
Den advarsel bliver i dag, og heldigvis for det, til straf, hvis man begår ny ligeartet kriminalitet, i hvert fald som udgangspunkt.
Det, som man med forslaget her ønsker at gøre op med, er den reelle mulighed for, at man kan være dømt betinget for f.eks. vold og så blive taget med et våben på sig kort tid efter, uden at den betingede dom nødvendigvis bliver udløst.
Hvis man er dømt for noget, må man være advaret om, at der ikke bør komme flere forseelser, og derfor er vi i Det Konservative Folkeparti positive over for forslaget fra Dansk Folkeparti.
Vi hilser en nærmere undersøgelse hjertelig velkommen og ser frem til de videre drøftelser.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-03:
Tak for det.
Med migrationen fra de muslimske lande følger en forrået kriminalitetskultur med gentagne forseelser for vold, svindel, vanvidskørsel, skyderier, voldtægt og gaderøverier.
Det sender et klart signal til særlig udenlandske forbrydere om, at man i Danmark stort set uden konsekvenser kan hærge og begå kriminalitet.
Sådan skal det ikke være.
I Danmark skal forbrydere straffes i en grad, der modsvarer de gener, de har påført deres ofre.
Udlændinge, der begår kriminalitet, skal udvises konsekvent og efter første dom, og danske forbrydere skal mærke konsekvensen af deres handlinger.
Hensynet til offeret skal altid veje tungere end hensynet til forbryderen.
Og det er mildest talt en hån mod ofrene, at en forbryder kan idømmes en betinget straf og efterfølgende begå ny kriminalitet, uden at den betingede dom udløses
Det må der rettes op på, og derfor støtter Nye Borgerlige forslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-03:
Nej, jeg tror faktisk, at der, hvor borgerne giver op, er, når de oplever, at politiet ikke gør noget ved det.
Vi ved jo, at noget af det mest præventive er risikoen for opdagelse.
Så selvfølgelig betyder det noget, at sagen kommer igennem systemet.
Men når vi kigger på de undersøgelser, der er lavet, af danskernes syn på straf, så viser det sig jo, at danskerne faktisk, jo flere nuancer af gerningsmanden og sagen osv. de kender, bakker mere op om, at det også er straffe, som er kloge, og som indrettes på en måde, så de i hvert fald er egnet til at bringe gerningsmanden videre til måske ikke at lave ny kriminalitet.
Det er derfor, jeg i hvert fald bare vil advare mod, at vi skruer for meget på alle mulige knapper og mister noget af det i vores retssystem.
Men jeg kan da ikke afvise, at der skulle kunne være et eksempel, hvor jeg også tænker: Nej, det her går virkelig ikke.
Men nu vil jeg afvente ministerens praksisundersøgelse og se, om der er noget, der overbeviser mig om, at jeg skulle få en anden holdning.
Nick Hækkerup (S), 2021-05-03:
Jeg vil indlede med at sige til den konservative ordfører, hr. Mads Andersen, som følte, at jeg gav en forelæsning – tror jeg han sagde – i kringlet jura sidst, at det bestemt ikke var meningen, og at jeg har stor respekt for, at den konservative ordfører har været tilmeldt jurastudiet i 24 timer.
Jeg tror, at hvis man skal samle op på jurastudiet og den juridiske uddannelse, kan man sige – og her vil jeg på forhånd over for formanden undskylde for ordvalget – at den juridiske uddannelse er – og her kommer ordet – røvsyg at tage, men til gengæld er den rigtig god at have.
Med de indledende bemærkninger vil jeg gå over til beslutningsforslaget.
Der er taget en række initiativer, som skal stimulere på overførselsområdet, og det er en vigtig dagsorden, som regeringen også prioriterer højt.
Vi skal sikre, at der er flere, som overføres til afsoning i hjemlandet, og derfor har regeringen bl.a. taget initiativ til at overføre sagsbehandlingen i de her overførselssager til kriminalforsorgen.
Vi er – og jeg har selv været det – i dialog med Europa-Kommissionen for at få processen til at glide bedre, og vi er klar til at indlede bilaterale drøftelser med lande, som giver anledning til udfordringer.
Endelig har vi jo fremlagt et lovforslag, som desværre ikke har så let gang på jord, som man kunne have ønsket sig, nemlig forslaget om de motivationsfremmende foranstaltninger, som gerne skulle føre til, at dem, der samtykker til overførsel til fortsat afsoning i hjemlandet, oplever, at der er fordele ved at gøre det, og at dem, som ikke gør det, omvendt oplever, at det er rigtig træls, hvis man ikke samtykker til overførsel.
Vi har også for nylig haft et samråd – er det 14 dage siden?
Nej, det er lidt over en måned siden, vil jeg tro – om præcis det her emne.
Så det er et vigtigt emne, og det er noget, som vi skal have fokus på, og vi kan blive bedre til at sikre overførslen, men med det her beslutningsforslag vil man fratage herboende EU-borgere deres ydelser, hvis hjemlandet ikke lever op til de internationale forpligtelser.
Altså, dem, man skal have fat i og motivere, er jo hjemlandet.
Der har været meget snak om Rumænien og fængselsforholdene i Rumænien osv., men der vil jeg bare sige, at de forhold ikke længere giver anledning til udfordringer, og det var vi også meget inde over på det samråd, jeg nævnte før.
Regeringen kan på den baggrund ikke støtte beslutningsforslaget.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-03:
Det sidste synes jeg da er utrolig positivt, hvis det er rigtigt, at Rumænien og forhåbentlig også andre lande ikke giver anledning til udfordringer.
Men skulle vi så ikke se at få dem, som opholder sig i Danmark, sendt til afsoning i deres hjemland?
Hvis de laver kriminalitet i Danmark, og mange gange er det indbrudstyveri begået af seriekriminelle, der laver det ene forhold efter det andet af den her form for kriminalitet, var det så ikke en idé, at vi får dem sendt hjem hurtigst muligt?
Og som jeg hørte de seneste tal fra justitsministeren, er det bare meget omkostningskrævende fortsat at have dem siddende i Danmark.
Så hvorhenne ser ministeren problemerne i forhold til Rumænien, hvis der nu er fri bane?
Nick Hækkerup (S), 2021-05-03:
Nej, det ville være at stramme den at sige, at der er fri bane i Rumænien.
Det, der er sagen, er, at fængselsforholdene ikke længere giver anledning til det – nu skal jeg prøve at gøre det inden for de 58 sekunder, jeg har tilbage – og så er vi altså i forskellige reguleringsregimer.
For EU-landene har vi den EU-regulering, som der foreligger.
For de lande, som ikke er EU-lande, er der en Europarådskonvention fra 1983, og den gælder bl.a. for lande som Tyrkiet for nu at tage et land, hvor der sidder en del.
Men så er der jo en række lande, som hverken er omfattet af EU-regulering eller Europarådskonventionen, og derfra er faktisk de fleste af dem, som vi har siddende til afsoning, og de lande skal man have bilaterale ordninger med, det er lande som f.eks. Irak, Syrien, Iran, Afghanistan, Somalia osv., og der er problemet også meget komplekst, så man bliver nødt til at vælge værktøjer, efter hvad det er for en situation, man har.
Men EU-borgere udgør omkring 25 pct. af dem, som vi har siddende til afsoning, som vi gerne ville kunne sende ud til afsoning i deres hjemlande.
Så det er komplekst.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-03:
Det er nemlig komplekst.
Man kan selvfølgelig principielt være imod et forslag som det her, som er sådan et noget for noget-forslag, der handler om, at man skal stille nogle krav til landene, og hvis de ikke lever op til de krav, vil man trække deres borgere i børnechecken i forhold til den ydelse, de får; det er jo et forsøg på at signalere over for de pågældende lande – og der er rigtig mange af dem, der ikke får deres borgere tilbage – at vi vil gøre noget ved problemet.
Jeg siger så bare til regeringen: Hvad vil man så gøre?
Nick Hækkerup (S), 2021-05-03:
Og noget af det, der kan være problemet i EU-lande, er, at hvis vi har en udvisning til et EU-land, der så bliver anket i EU-landet og kommer for de lokale domstole, kan det komme til at tage ganske lang tid, og så når man ned under det halve år, som der alt andet lige skal være tilbage, før man kan lave hjemsendelse efter EU-reglerne.
Så vi skal jo optimere det, og noget af det, der kan gøres, er at optimere sagsgangene, men det her er meget komplekst.
Jeppe Bruus (S), 2021-05-03:
Det er nye toner fra Dansk Folkeparti, når man kan læse et beslutningsforslag, hvor hele kernen handler om beskyttelse af og forsvar for at leve op til Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Jeg synes da egentlig, at der er grund til at rose Dansk Folkeparti for at tillægge Den Europæiske Menneskerettighedskonvention så stor betydning, for det er jo sådan set en ramme om en del af det arbejde, vi også laver her i vores nationale parlament.
Så kan det være, at problematikken er løst, som justitsministeren er inde på, men selve princippet synes vi er forkert, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-03:
Jeg synes egentlig, det er et godt svar, men spørgsmålet er så bare: Hvis vi er enige om det i forhold til at få et gul kort, hvor man så, hvis man får det andet gule kort, får et rødt kort, altså hvis det er den enighed, vi har, er hr. Jeppe Bruus så ikke enig i, at vi, når vi kigger på nogle af de domme, vi ser hos domstolene, kan se, at der faktisk er et problem, fordi man dér kan få flere betingede domme, uden at det udløser en ubetinget dom?
Man kan sådan set også få flere betingede udvisninger, uden at det udløser en ubetinget udvisning, som altså betyder hjem med den pågældende.
Synes hr. Jeppe Bruus ikke, at det er et problem, som vi så skal gøre noget ved?
Jeppe Bruus (S), 2021-05-03:
Det er klart, at det jo, hvis du får to gule kort i samme kamp, pr. automatik udløser et rødt kort.
Men hvis du får gule kort i tre kampe i træk eller der går flere kampe imellem, så er der jo et stykke tid til, du får karantænen, altså det røde kort, som så koster en spilledags eller flere spilledages karantæne.
Det er også sådan, jeg forstår, at systemet er.
Og så bliver vi jo klogere på, hvor mange tilsvarende kampe i andre sportsgrene der skal til, før du så får flere spilledages karantæne.
Det ser jeg frem til at blive klogere på.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-03:
Tak for det.
Det er jo blot, fordi vi kom ind på udvisning.
Er Socialdemokratiet villig til også at se på det her i forhold til udvisning?
Altså, er Socialdemokratiet villig til at se på det, i forhold til når man har sager som dem, hr. Peter Skaarup fortæller om, hvor en forbryder og gerningsmand kan dømmes med en advarsel om udvisning ad flere omgange og stadig ikke blive udvist?
Altså, det er den konkrete sag, som jeg har nævnt utallige gange efterhånden, om Cecilie, der bliver voldtaget af en mand, der er somalisk statsborger, og han har i forvejen tre voldsdomme, han har fået en advarsel om udvisning for hver voldsdom, og så får han sin fjerde dom, som er en voldtægtsdom, og så får han igen en advarsel om udvisning.
Er Socialdemokratiet villig til også at se på det, når vi taler om det her med, om den ene advarsel – eller den ene betingede straf – skal føre til en reel, konkret straf efterfølgende?
Jeppe Bruus (S), 2021-05-03:
Ja, nu er det jo justitsministeren, der har sat den her undersøgelse i gang.
Og nu tillader jeg mig at sige, at jeg tænker, at det er meget naturligt at lade det være en del af den.
Så må han jo smile og nikke hernede.
Men det tænker jeg er oplagt, for det er jeg da enig i virker absurd.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-03:
Men tror SF ikke, det kan skabe en form for apati over for vores retssystem, hvis danskere og borgere her i Danmark oplever, at f.eks. et indbrud, de har haft, bliver takseret meget mildt – endda måske med en betinget dom?
Allerede der er der for mange mennesker noget, der hopper af, og så siger man: Jamen så gider vi slet ikke anmelde et indbrud, så gider vi slet ikke anmelde kriminaliteten og det, vi har været udsat for, for det, vi selv skal stå igennem, er så omfattende, når der skal køre en sag, og hvis der udløses en betinget dom, og hvis man ikke engang anden gang udløser en ubetinget dom, så kan det hele være lige meget.
Tror SF ikke, at der faktisk kan være mennesker i Danmark, der tager det på den måde, og derfor får vi slet ikke anmeldt kriminaliteten?
Så får vi situationer, hvor man har fuldstændig lovløse tilstande nogle steder, fordi man ikke gider at anmelde det som borger i Danmark, for der sker alligevel ikke noget ved det.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-03:
Jamen det er jeg da glad for.
Og man kan sige, at selv om ministeren ikke ønskede det, så kunne ordføreren måske tale på Socialdemokratiets vegne.
Morten Dahlin (V), 2021-05-03:
Tak for ordet, formand.
Og tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte det her forslag.
Det siger alle ordførere altid, når der er fremsat et forslag, altså tak til partierne for at fremsætte det, og så hælder man det bagefter ned ad brættet og siger, hvor forfærdeligt det er.
Men det har jeg faktisk ikke tænkt mig at gøre her, for jeg synes faktisk, at Dansk Folkeparti tager fat i en problemstilling, som er rigtig relevant.
Jeg har også selv oplevet det.
Jeg har selv – selvfølgelig før jeg kom i Folketinget – været domsmand i byretten og har siddet og se folk med betingede domme slippe med nye betingede domme.
Jeg fik så forklaret af dem med lange juridiske embedseksamener, at der ikke var tale om ligeartet kriminalitet.
Hvis man f.eks. er blevet idømt en betinget dom for noget narkorelateret og så efterfølgende begår et indbrud – for i øvrigt at finansiere den narkokriminalitet, man har tænkt sig at begå igen – så er der ikke nødvendigvis tale om ligeartet kriminalitet.
Altså, det hænger ikke nødvendigvis sammen, og derfor er jeg sådan set glad for, at justitsministeren tilkendegav her fra talerstolen, at der nu bliver lavet en undersøgelse af, hvordan de praktiske forhold er i forbindelse med de betingede domme – så vi kan komme spadestikket dybere.
Derfor vil jeg så også sige, at vi ikke støtter det her forslag i dag, men afventer den undersøgelse.
Og når den undersøgelse så ligger der, må vi jo se, hvad den viser.
Men her vil vi helt klart gå ind til de politiske drøftelser, som jeg hører på ministeren der vil blive indkaldt til på baggrund af den undersøgelse, med den holdning, at det der begreb ligeartet kriminalitet skal vi have kigget yderligere på.
For der er efter vores opfattelse tilfælde i dag, hvor kriminaliteten de facto er ligeartet, men ikke er det i lovens bogstav; og derfor er der for få betingede domme, der bliver udløst.
Så tak til Dansk Folkeparti for at rejse den her problemstilling.
Tak til ministeren for at sætte en undersøgelse i gang.
Og jeg er overbevist om, at det får vi nogle gode drøftelser af efterfølgende – hvor vi i hvert fald kommer et langt stykke i den retning, som Dansk Folkeparti foreslår her, men nok ikke helt dertil, hvor alle de 300 paragraffer i straffeloven pr. automatik udløser det.
Tak for ordet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-03:
Ja, jeg fortsætter med at hilse fra Enhedslisten og Radikale.
Vi følges fint ad her.
Det her beslutningsforslag skal give mulighed for, at en betinget dom efter straffeloven, våbenloven eller lov om euforiserende stoffer automatisk altid udløses, hvis man bliver dømt for at have begået ny kriminalitet, uanset karakteren af den nye form for kriminalitet.
Det kan vi i SF ikke bakke op om.
Vi hilser det velkommen, at justitsministeren prøver at undersøge emnet lidt mere, og så må vi jo se, om der er basis for at lave nogle forandringer, men det her forslag kan vi altså ikke støtte.
Vi synes, det er lidt for vidtgående, når en betinget dom skal udløses, uanset hvad den nye forseelse har været.
Lad os tage et eksempel, og jeg ved ikke, om det kan fungere i virkeligheden, men måske er det meget illustrativt.
Vi har en person, som har haft et årelangt misbrug.
På et tidspunkt starter vedkommende med at sælge narko for at finansiere det.
Det bliver til en del, det giver en meget lang dom.
I kriminalforsorgen kommer vedkommende i behandling, og vedkommende starter også en uddannelse.
Det går faktisk rigtig godt.
Vedkommende er inde i en god udvikling, bliver løsladt, fortsætter sin gode udvikling og laver ikke en ny ting.
Men så en dag kommer han op at toppes med naboen over en hæk.
Naboen er meget vred og ophidset, går meget tæt på, så den anden nærmest kan mærke spyttet i ansigtet.
Der er jo vold.
Måske har de begge to bidraget til konflikten, men vold er det jo altså, og ansvaret er vedkommendes.
Skal vedkommende så ind og have udløst den tidligere dom i bagagen med den prøvetid , der måske har været der?
Jeg tror, de fleste vil sige, at det er ret ufedt, at vedkommende skal ind og afsone blandt misbrugere igen, når han eller hun nu ellers er inde i en god udvikling, og de fleste vil måske også sige, at mister man hovedet på den måde, er det noget, der kan ske, selv om det selvfølgelig ikke må.
Præcis derfor kan det jo være rigtig fornuftigt at efterlade et skøn til dommerne, så de kan vurdere, om den betingede dom skal udløses.
I øvrigt er det jo ikke så lang tid siden, at Folketinget i øvrigt begrænsede feltet af betingede domme med samfundstjeneste, når det handlede om grov vold.
Vi synes måske ikke, at behovet for at lave flere justeringer af den lovgivning er så presserende lige nu.
Samtidig må vi også sige, at vi altså har en kæmpe udfordring med et meget højt antal af indsatte i fængslerne, og skærpede straffe kan selvfølgelig i nogle tilfælde give mening.
Vi synes bare, at det måske lige her giver mindre mening.
Det er i hvert fald godt at efterlade et hul, så vi ikke kommer til at se de her meget uretfærdige ting.
Vi mener ikke, at vi kommer til at skrue på den rigtige skrue med det her det forslag, og derfor er vi imod.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-03:
Jeg synes jo, det er interessant, at SF sådan set, som jeg lige har hørt det, mere eller mindre er det eneste parti herinde, der forsvarer de nuværende regler, og det gør man helt åbent, hvor man siger: Har man fået en betinget dom – har man fået en advarsel ligesom i fodbold – skal det ikke nødvendigvis udløse et rødt kort, hvis man laver en ny forseelse og sådan set også en grov forseelse, selv hvis det er vold.
Der må jeg bare sige at kæden hopper af for Dansk Folkeparti.
Vi ser virkelig det, at man får en betinget dom, som en løftet pegefinger, og hvis man anden gang laver noget nyt, skal det udløse en eller anden form for konsekvens.
For en betinget dom er jo ikke nogen konsekvens i sig selv, fordi den er betinget og først udløses, hvis man laver noget andet.
Så jeg undrer mig simpelt hen over, hvordan det kan være, at SF ikke kan se fornuften i, at det, hvis en betinget dom er faldet og man laver noget nyt, skal udløse en reel straf.
For det er den ubetingede dom, der er en reel straf.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-03:
Det er jo sådan, at hvis man har en betinget dom, er der nogle vilkår tilknyttet, og bryder man de vilkår, ja, så kan man ryge ind og afsone dommen.
Og det er jo sådan set fair nok.
Men jeg tror, vi vil finde eksempler på, at det vil blive oplevet meget uretfærdigt, hvis vi bare sådan siger: Den mulighed skal domstolene ikke have.
Jeg tror i virkeligheden også, at noget af det her også handler lidt om, hvad det er for et straffesystem, vi vil have.
Skal vi have et straffesystem, som også giver mennesker en mulighed for at forbedre sig?
Det er klart, at det jo selvfølgelig ikke kan løbe i al evighed, at man bliver ved med at begå nye forhold, og så har man jo også mulighed for ligesom at tage det med ind som en skærpende omstændighed, hvis man pådømmer et nyt forhold.
Så jeg mener sådan set, at der allerede er nogle muligheder i vores retssystem.
Endelig synes jeg måske heller ikke tiden er til at komme med det her forslag og generere en masse nye indsatte, når vi har en kriminalforsorg, som mildest talt er presset i knæ.
Jeg savner måske at se de gode eksempler, men det kan jo være, justitsministeren kommer med dem, hvor vi kan sige: Ja, det her betyder i hvert fald, at vi skal lave systemet om.
Men vi må jo afvente og se, hvad ministeren kommer frem til i sin praksisundersøgelse.
Jeppe Bruus (S), 2021-05-03:
Det er så også det, jeg gør.