Kaare Dybvad Bek (S), 2025-10-31:
Tak for ordet, og tak til ordførerne for bemærkningerne.
Det er jo, som det er blevet sagt, et lovforslag, der gør det mere attraktivt at arbejde efter pensionsalderen, og det er en del af udmøntningen af den aftale om en reform af personskatten fra 2023, som nu forhøjer seniorpræmien.
Vi har valgt at samle det med flere ændringer på tilbagetræknings- og ydelsesområdet, og det indebærer en forenkling, der gør livet lettere for ikkedigitale borgere, og der er til sidst en række tekniske justeringer af lovgivningen.
I den første del af lovforslaget forhøjer vi den skattefri seniorpræmie, altså den udbetaling, hvormed vi præmierer de seniorer, der gerne vil arbejde i væsentligt omfang, efter at de har nået folkepensionsalderen.
Det lagde vi allerde op til med regeringsgrundlaget, og konkret udmønter vi nu skatteaftalen fra 2023.
Vi løfter begge seniorpræmier, både den, man kan få i det første år efter folkepensionsalderen, og den, man kan få i det andet år.
Fra 2026 hæver vi det første års præmie med 5.000 kr., og fra 2029 med yderligere godt 9.000 kr.
Andetårspræmien hæves fra 2026 med godt 3.000 kr. og fra 2029 med yderligere godt 5.000 kr.
Rigtig mange seniorer arbejder, efter at de har nået folkepensionsalderen.
Det er jo enormt positivt, og det er noget, som vi skal være glade for, og forhøjelsen af seniorpræmien skal bidrage til at gøre det mere attraktivt for seniorer at blive på arbejdsmarkedet efter folkepensionsalderen.
Derudover betyder lovforslaget, at man kan optjene ret til til seniorpræmie ved at arbejde i Grønland og på Færøerne, ligesom det er muligt at arbejde for EU- og EØS-lande.
Det har hidtil været en unødig forhindring for dem, der gerne ville blive lidt længere på arbejdsmarkedet, og det skal selvfølgelig være muligt at tælle arbejdstimer med, også når danske seniorer arbejder på Færøerne eller i Grønland.
I den anden del af lovforslaget forenkler vi reglerne for ikkedigitale borgere.
Det er en del af udmøntningen af aftalen om kommunernes økonomi for 2026, hvor regeringen og kommunerne er enige om at gennemføre forenklingstiltag.
På den måde skal borgerne ikke igennem en ekstra sagsgang for at komme uden om de digitale løsninger.
Udgangspunktet for mødet med myndighederne er i dag, at man skal bruge digital selvbetjening.
For langt de fleste er det noget, der gør vores liv nemmere, men sådan er det selvfølgelig ikke for alle, og vi skal have øje på at give dem, som har behov for det, en analog løsning, og det er det, som den her lovændring skal bidrage til.
I den mere tekniske ende af lovforslaget rettes der op på en fejl, hvor personer visiteret til fleksjob i perioden fra 2015 til 2022 ikke automatisk kom med i fleksydelsesordningen.
Denne tilbagetrækningsordning er kendt som en slags efterløn til fleksjobbere.
Fejlen er allerede blevet rettet med tilbagevirkende kraft på finansloven, og disse personer har ikke selv skullet betale for den periode, hvor de var tilmeldt.
Det kommer nu også på plads i lovgivningen.
Desuden fjerner vi regler, der er uaktuelle, og regler, der alene har været gældende i en afgrænset periode.
Det handler om covid-19- og Ukrainebestemmelser ligesom den midlertidige arbejdsfordelingslov under covid-19, den midlertidige fjernelse af modregning i efterlønsordningen samt en ophævelse af uaktuelle regler i efterløns- og fleksjobordningerne.
Til sidst er der bare et par ord i forhold til processen.
Da det her lovforslag kom i høring før sommerferien, var der også et forslag om at flytte udbetalingstidspunktet for ældrechecken fra januar til april.
Som jeg har orienteret Beskæftigelsesudvalget om, har vi ladet denne del af lovforslaget udgå.
Ældrechecken er en ydelse, der udbetales en gang om året til folkepensionister med en beskeden indkomst og formue, og en forskydning på 3 måneder kan betyde, at nogle mennesker, som i forvejen har en stram økonomi, ville stå i en vanskelig situation, og det er en bekymring, der er blevet rejst i forbindelse med høringen, og som vi har reageret på og taget alvorligt.
Intentionen med ændringen var, at færre ældrecheckmodtagere skulle opleve at betale penge tilbage.
At ændre udbetalingstidspunktet for ældrechecken til et tidspunkt, hvor de nyeste formueoplysninger er tilgængelige, vil derfor stadig give mening i fremtiden, og således vil det blive fremsat senere, så ældrecheckmodtagere i bedre tid kan nå at indrette deres økonomi efter et nyt udbetalingstidspunkt.
I forhold til Folketingets videre behandling af lovforslaget vil jeg orientere om, at jeg agter at stille et ændringsforslag, som skal understøtte administrationen af et lovforslag, som Folketinget vedtog inden sommerferien.
Nu skal det ændringsforslag give den internationalt adopterede en mulighed for frivilligt at registrere personens adoptionsstatus i CPR-registeret for at undgå dokumentationskravet ved ansøgning om kontanthjælp.
Det vil kun være den adopterede selv, der kan vælge at lade sig registrere, og den pågældende vil til enhver tid kunne slette registreringen igen.
Jeg ser frem til den videre behandling.