Mattias Tesfaye (S), 2022-05-10:
Tak til formanden for ordet, og tak til forslagsstillerne fra Dansk Folkeparti.
Jeg vil godt indlede med at sige, at regeringen mener, at der skal gøres mere for at hjælpe borgere, der har været udsat for svindel med NemID.
Det er grænseoverskridende og ubehageligt at få misbrugt sine oplysninger af udspekulerede kriminelle, at opleve at blive afkrævet penge for varer, man ikke har købt, eller for lån, man ikke har optaget.
Sådan nogle sager har vi desværre set omtalt i medierne adskillige gange.
Vi har også set eksempler på, at borgere føler sig magtesløse over for erhvervsdrivende, der kræver betaling for f.eks. et lån, som borgerne ikke har optaget.
Det skal vi selvfølgelig ikke acceptere.
Noget virker altså ikke, som det skal, hvis en borger nok har ret, men skal bruge omfattende ressourcer på at få ret, dvs. på at tilbagevise et krav.
Beslutningsforslaget drejer sig om reglerne om hæftelse, altså om, hvornår man er forpligtet til at opfylde en aftale – f.eks. at betale for en vare.
De regler er ét blandt flere værn, der skal sikre borgernes tryghed i forhold til at bruge NemID og MitID.
Det var en af årsagerne til, at finansministeren i efteråret nedsatte en arbejdsgruppe, der bl.a. skulle afdække typetilfældene af svindel med NemID og se på de gældende hæftelsesregler.
Afrapporteringen fra arbejdsgruppen blev oversendt til Folketinget den 26. januar, og den viser, at de almindelige hæftelsesregler sikrer en rimelig og en hensigtsmæssig retsstilling.
Altså, borgere, der ikke har gjort noget forkert, skal naturligvis ikke hænge på regningen for svindlernes kriminalitet.
Sådan skal det selvfølgelig være, og sådan er det faktisk også i dag, og det er også grunden til, at vi ikke kan støtte det her forslag, som det foreligger.
Men som sagt er det jo ikke nok at have ret, hvis ikke man får ret.
Vi vil derfor komme med forslag til en bedre hjælp til borgere, der har været udsat for svindel, og det vil jeg godt have lov at vende tilbage til.
Men først vil jeg gerne sige lidt om de almindelige hæftelsesregler: Hvis en kriminel har optaget lån eller købt varer på afbetaling ved svindel med en borgers NemID, afgør de almindelige regler, om borgeren bliver forpligtet af aftalen, altså skal betale.
Hvis ens underskrift bliver forfalsket af en anden, bliver man ikke bundet af underskriften.
Det gælder, uanset om underskriften er fysisk eller digital.
Rent undtagelsesvis kan udgangspunktet fraviges.
Det er tilfældet, hvis en borger har udvist en sådan uagtsomhed, at det ud fra sagens samlede omstændigheder ikke er rimeligt, at aftaleparten skal bære tabet, som følge af at aftalen ikke er gyldig.
I sidste ende vil det være domstolene, der konkret foretager vurderingen i hver enkelt sag, og udfaldet vil afhænge af de helt konkrete omstændigheder i sagen.
Efter retspraksis lægges der vægt på, hvordan svindleren i det enkelte tilfælde er kommet i besiddelse af borgerens identifikationsoplysninger, om borgeren har haft kendskab til, at svindleren er kommet i besiddelse af oplysningerne, og om borgeren har gjort, hvad der var muligt for at forhindre misbrug.
Efter det beslutningsforslag, vi behandler i dag, vil en borger, der får misbrugt sine NemID- eller MitID-oplysninger til at indgå en aftale, aldrig hæfte.
Konsekvensen af det er på den anden side, at risikoen for, at en aftale er ugyldig og ikke kan gøres gældende, altid lægges over på tredjemand.
Det kan f.eks. være en erhvervsdrivende, der i god tro har solgt varer på afbetaling, som vil skulle bære tabet for, at aftalen ikke kan gøres gældende.
Det vil gælde uanset omstændigheden i den enkelte sag, og uanset hvor lemfældigt borgeren måtte have handlet i omgangen med sit NemID eller sit MitID.
Det er i mine øjne at gå lidt for vidt, og det vil heller ikke forhindre det grundlæggende problem, nemlig at kriminelle forsøger at svindle med NemID og MitID, men når skaden er sket, skal vi selvfølgelig sikre effektiv hjælp til borgeren.
De almindelige hæftelsesregler er klare, de er efterprøvede, og jeg synes også, de er rimelige, og domstolene, det gælder også Højesteret, har ved flere lejligheder fastslået, at det kun undtagelsesvis kan komme på tale, at en borger hæfter, hvis vedkommendes NemID er blevet misbrugt.
De mediehistorier, vi har set om svindel, og som der desværre er for mange af, og som jeg tror at vi alle sammen har været forargede over, f.eks. når det handler om pensionister, der er blevet snydt, viser generelt, at det egentlig ikke er reglerne om hæftelse, der er problemet.
De historier, der har været omtalt i medierne, har ikke, i hvert fald som de er beskrevet, handlet om, at en borger er endt med at hænge på regningen for svindel med vedkommendes NemID.
Udfordringerne med svindel kan altså ikke løses via hæftelsesreglerne.
Regeringen har allerede taget en række initiativer for at håndtere de udfordringer, som vi mener der er på området.
Og det er også derfor, vi anerkender, at det er en vigtig diskussion.
For det første har Digitaliseringsstyrelsen oprettet en døgnåben hotline, hvor borgere kan få hjælp og vejledning om bl.a. hæftelsesreglerne ved svindel med NemID, og styrelsen har styrket sin vejledningsindsats gennem en række kampagneaktiviteter.
For det andet har styrelsen indført initiativer til at styrke sikkerheden ved brug af de offentlige digitale løsninger, f.eks. aktiveringsbreve ved ændring af nemkonto og ændring af NemID-nøglekortet.
Det tror jeg vi alle sammen har prøvet.
Også med indførelsen af MitID er der taget en række initiativer til styrkelse af it-sikkerheden ved brug af digital signatur.
Der er også indført nye regler om stærk kundeautentifikation, hvilket har øget sikkerheden markant ved brug af både NemID og MitID i e-handelen.
For det tredje har erhvervsministeren indskærpet over for låneudbydernes organisationer, at reglerne om god skik skal overholdes.
Altså, banker og forbrugslånsvirksomheder har pligt til at orientere deres kunder om de regler, der gælder på området, og virksomhederne må heller ikke sende rykkere eller forsøge at få borgeren til at betale, hvis de ved, at borgeren ikke har optaget lånet og ikke hæfter for det.
Endelig, for det fjerde, er der med flerårsaftalen for politiet og anklagemyndigheden en styrket indsats mod it-relateret kriminalitet.
Det er bl.a. sket gennem oprettelsen af det, man kalder NSK, National enhed for Særlig Kriminalitet, som samler de mest specialiserede kompetencer i politiet ét sted, og som gør, at politiet kan sætte endnu hårdere ind over for den kriminalitetsform.
Men som jeg også indledte med at sige: Vi må desværre konstatere, at de allerede iværksatte initiativer ikke er nok til at løse de komplekse udfordringer, der er, med svindel med NemID og MitID.
Og derfor vil regeringen nu på tværs af ministerier gå på værkstedet og afsøge muligheden for, hvordan man i videre udstrækning end i dag kan beskytte og hjælpe borgere, der har været ude for, at deres digitale id ved svindel er blevet brugt til at indgå aftaler.
For vi skal sikre, at de borgere faktisk opnår den retsstilling, som de har krav på.
Arbejdsgruppen skal afslutte sit arbejde inden udgangen af efteråret.
Afslutningsvis vil jeg gerne takke forslagsstillerne for at have rejst, synes jeg, en vigtig debat, for når samfundet bliver digitalt, finder de kriminelle nye veje, og det er derfor afgørende, at vi har et vedvarende fokus på sikkerhed og tryghed ved brug af de offentlige digitale løsninger.
Vi skal sikre den nødvendige og effektive hjælp til borgere, der har været udsat for svindel med NemID og MitID, men at ændre hæftelsesreglerne synes vi ikke er det rette værktøj til at løse de udfordringer.
Tak for ordet.