runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2017-11-23:
Vi modtager jo altid gode råd.
Det er ikke sikkert, at alt det, vi har foreslået, er det eneste rigtige.
Vi har to formål med det her.
Det er det ene formål; vi er på borgerens side.
Det andet formål er, at vi vil give kommunerne et redskab til at kunne hjælpe borgerne og kunne hjælpe kommunen selv ved at lave effektiv kystbeskyttelse uden for meget bureaukrati.
Det må selvfølgelig ikke gå ud over de grundlæggende retsprincipper om, at der skal være retssikkerhed, og derfor har vi også en mekanisme, som gør, at man kan klage.
Der har vi så sat noget incitament ind, så der bliver en hurtigere klagebehandling osv., men de forskellige forløb er der stadig væk.
Så jeg synes egentlig, vi har ramt det ganske fornuftigt, men hvis der er gode ideer til, hvad vi ellers kan gøre, så lytter vi selvfølgelig gerne til dem.
Thomas Jensen (S), 2017-11-23:
Jeg er helt med på, som jeg også nævnte i min ordførertale, at Roskildesagen jo virkelig var et wakeupcall i forhold til det her.
Så det er mit oplæg til ministeren, altså at vi stikker hovederne sammen i forligskredsen og får præciseret det her, sådan at vi alle kan se os selv i det.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-11-23:
Tak for de mange bemærkninger til lovforslaget.
Det er jo resultatet af den kystbeskyttelsespakke, som vi præsenterede den 10. august.
Formålet med det fremsatte lovforslag er at forebygge mod skader ved oversvømmelser og erosion.
Vi oplevede jo forskellige eksempler på det, både sidste år, for 3 år siden og havde også en forsmag på det her for et par uger siden.
Derfor er det nødvendigt med den pakke, som regeringen har præsenteret som en hel palet af forskellige initiativer.
Det forventes jo, når man sådan ser på både DMI-analyserne og også universitetets analyser, at Danmark i fremtiden vil opleve mere voldsomt vejr, der kan betyde flere oversvømmelser eller mere erosion af kysterne.
Vejrhændelser med voldsomme oversvømmelser og erosion er forfærdeligt for de mennesker, det går ud over.
Jeg har selv flere gange besøgt bl.a. Jyllinge Nordmark, senest her i oktober måned.
Oversvømmelserne rammer dog ikke bare de berørte familier hårdt, også for stat, kommuner og forsikringsselskaber kan det have omfattende økonomiske konsekvenser.
Og det her lovforslag udgør en del af de initiativer.
Det indeholder to elementer.
For det første stiller vi krav om, at kommunerne i deres planlægning sørger for, at områder, hvor der er risiko for oversvømmelse eller erosion, ikke bebygges, uden at der bliver taget de fornødne beskyttelsesforanstaltninger.
Det følger således af lovforslaget, at kommunerne fremover skal udpege de områder, der er i risiko for at blive udsat for oversvømmelse eller erosion, i kommuneplanen, med henblik på at der i de områder alene bygges nye boliger, hvor der er foretaget de tilstrækkelige kontrolforanstaltninger.
Staten vil stille relevant data til rådighed for kommunernes udpegninger.
På den måde vil lovforslaget være med til at forebygge, at der bliver bygget nye boliger, som vil være i farezonen for at blive ramt af oversvømmelse og erosion.
Vi har set, at der i dag er alt for mange administrative procedurer, der forsinker etablering af kystbeskyttelsesanlæg, og denne del af lovforslaget skal derfor ses i sammenhæng med de øvrige initiativer, som regeringen tager for at understøtte en forenklet og hurtigere behandling af kystbeskyttelsessager.
Jeg er på den baggrund sikker på, at lovforslaget vil give kommunerne bedre rammer for at kunne planlægge og understøtte kommuner og grundejere i at etablere en mere omkostningseffektiv og helhedsorienteret beskyttelse mod oversvømmelse og erosion.
Idet jeg takker for bemærkningerne, ser jeg frem til udvalgets behandling af forslaget.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-11-23:
Tak for det.
Jeg kan gøre det relativt kort.
Hvad er årsagen til, at regeringen ikke har lyttet til anbefalingerne i kystanalysen om at etablere et kystråd, der i tæt samarbejde med kommunerne skal stå for den nationale prioritering af kystbeskyttelsen?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-11-23:
Nu har det jo ikke noget med det her lovforslag at gøre, men jeg kan da godt svare på, hvorfor regeringen har valgt at gøre det på den her måde.
Det er, fordi vi først og fremmest siger, at det handler om, at kommuner og grundejere får langt bedre mulighed for at kunne kystbeskytte.
Jeg kan ikke rigtig se, hvad et nationalt kystråd skulle have af andre konsekvenser end at forsinke den proces.
Derfor har vi valgt ikke at have det med i vores forslag.
Men årsagen til, at vi ikke har taget det med i den samlede pakke, er, at det instrument og de redskaber, vi vil give kommunerne i hånden, er til brug for, når man som familie sidder derude og er bekymret og har ondt i maven og kommunen bliver fortvivlet og river sig selv i håret i frustration over, at de ikke kan kystplanlægge ved at lave kystbeskyttelse.
Det giver vi den de fornødne redskaber til nu her.
Der er altså ikke brug for et nyt bureaukratisk led i den henseende.
Ida Auken (RV), 2017-11-23:
Ja, det gik så hurtigt, og selv om jeg bevægede mig fra min plads, da ordføreren gik i gang, tog det lige et par minutter.
Jeg vil sige, at det er et godt lovforslag, der ligger her, med bedre dækning af løsøre i kældre, der oversvømmes, en justering af selvrisiko, og også en justering af stormfaldsordningen, som vi kan støtte.
Så er der altså en ting, som vi ikke har snakket så meget om her, men som jeg faktisk synes er ret interessant og værd at fremhæve, nemlig den her mulighed for, at kommuner og Stormrådet kan være med til at finansiere opkøb af grunde.
Det lyder måske lidt teknisk, men sådan som jeg har forstået det, kunne det jo være sådan noget som det, man lavede i Sanderum på Fyn, hvor man i 2009 lod Odense Vandselskab – det nuværende VandCenter Syd – købe syv parcelhusgrunde, som var blevet oversvømmet igen og igen. Det område var så hårdt ramt af oversvømmelser, at det, man så gjorde, i stedet for ligesom at prøve at grave sig ud af det eller lave faskiner eller lægge kloakrør, var at opkøbe det og etablere en sø.
Og det gjorde, at de andre huse faktisk steg i værdi, fordi de ikke længere havde oversvømmelsesproblemer.
Beboerne fik en sø, hvor de sådan set lige pludselig havde et rekreativt område.
Så vi synes, det er en løsning, at man nogle steder prøver at tænke i, om der simpelt hen er områder, hvor det bedre kan betale sig opkøbe grunde og lave f.eks. vandreservoirer af forskellig art.
Og hvis man så samtidig kan give borgerne en naturoplevelse, der kan få hele området til at stige i værdi, så har man forvandlet et problematisk område til et meget værdifuldt område.
Så det vil vi meget gerne bakke op om, ligesom vi også lige vil pege på den mulighed, forsyninger og kommuner rundt i landet har for at tænke nyt på den her måde også.
Det er ikke altid en kloak og et rensningsanlæg, der er svaret; nogle gange er det simpelt hen også at lave noget ny natur.
Så vi kan støtte forslaget.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-11-23:
Men det har i den grad noget med det her at gøre, for det er jo, fordi man vælger én strategi frem for en anden, nemlig frem for den, som eksperterne bag kystanalysen har peget på.
Det, der sker, er, at man lader den enkelte grundejer eller den enkelte kommune lave deres egen kystbeskyttelse, og hvis naboen måske ikke har råd til det, skubber man problemerne hen til en anden familie, som så kan sidde og få ondt i maven.
Det er jo derfor, det er ret afgørende, hvilken strategi man følger, om man netop sørger for det, der er fuldstændig grundlæggende logisk, når vi taler om kystbeskyttelse, nemlig en koordinering, og at man kigger på kyststrækninger på tværs af kommunegrænser og sørger for, at tingene hænger sammen, så det ikke er dem, der ikke har råd til selv at beskytte deres egen kyst, der ender med problemerne.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-11-23:
Nu synes jeg lige, at vi skal trække vejret, for det her jo ikke er et spørgsmål om enten-eller, men om både-og, for der er selvfølgelig lagt op til, at der skal koordineres, og selvfølgelig snakker nabokommuner sammen.
Det står også direkte i det forslag, vi kom med i august måned – og igen, det har ikke noget at gøre med det her forslag, men med den samlede pakke, som vi kom med – at man ikke bare kan gå ind og lave kystbeskyttelse isoleret set et sted, mens alle grundejerne ved siden så ikke har nogen.
Men vi giver mulighed for, hvis der er kystbeskyttelse et sted, at naboen kan lave kystbeskyttelse, for her er vi på borgerens side.
Vi er på borgerens side, som selvfølgelig får lov til at beskytte sin egen ejendom og sikre den private ejendomsret.
Thomas Jensen (S), 2017-11-23:
I lovforslaget lægges der op til, at kommunalbestyrelsen kan undlade at lave en lokalplan, hvis der skal ske en hurtig kystsikring.
Det er jo noget, vi fra Socialdemokratiets side er noget betænkelige ved, for vi skal prøve at finde en afvejning.
Men vi har forståelse for, at der kan være nogle steder, hvor man har behov for at lave noget hurtigt, men vi skal stadig væk også have retssikkerheden, altså at borgere skal kunne høres, og at forskellige folk, der har en holdning til det, skal kunne høres i sådan nogle sager her, så vi sikrer os, at der ikke bare bliver lavet nogle hovsaløsninger, der måske betyder, at der bliver hældt noget beton ud på stranden.
Så mit spørgsmål til ministeren er, om ministeren er med på, at vi måske i forligskredsen bag planloven ser nærmere på, hvordan det her kan gøres meget præcist, sådan at vi sikrer os, at vi ikke kommer ud i, at kommunerne her får et instrument, hvor de kan omgå god planlægning.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-11-23:
Det afgørende for regeringen er hensynet til borgerne, til sikring af den private ejendomsret, men også at give kommunerne fleksibilitet og mulighed for ikke at sidde fast i bureaukrati med et væld af formalia.
Det er stadig væk sådan, at retssikkerheden er prioriteret benhårdt forstået på den måde, at man jo stadig væk kan klage over en afgørelse.
Det her forhindrer bare, at der går rigtig lang tid, fra man har en idé om at lave noget kystbeskyttelse, til man får det lavet.
Vi kan jo tage Roskilde Kommune som eksempel.
Der er der en aldeles glimrende socialdemokratisk borgmester – nu må jeg godt rose hende, for nu er der ikke kommunalvalg længere, men hun er knaldhamrende dygtig og effektiv – og der er man låst lidt fast i bureaukrati i forhold til Jyllinge Nordmark, som hører til i Roskilde Kommune.
Det her er en lex kommuneparagraf, vi laver, som betyder, at kommunerne kan være mere effektive i forhold til at sikre borgerne i deres egen kommune en effektiv kystbeskyttelse.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-11-23:
Som flere tidligere har nævnt, er det her lovforslag jo en udmøntning af det arbejde, der blev sat i gang, efter vi lavede en politisk aftale i marts 2014, og jeg vil egentlig i den henseende gerne rose ministeren og også processen.
Det her er jo noget, der rammer rigtig mange mennesker, og det kommer til at ramme endnu flere mennesker og endnu flere områder i fremtiden, og derfor er det selvfølgelig vigtigt, at vi både har et apparat, der er fremtidssikret, og hvor der bliver hjælp til dem, der bliver ramt, men at det også er noget, som vi ved at vi kan håndtere herindefra.
Jeg tror, det var min kollega fra Enhedslisten, som påpegede, at vi bliver nødt til at kigge på katastrofebegrebet, altså hvordan det udvikler sig i forhold til 20 års hændelser, og på den måde er det her jo ikke et stykke lovgivning, som kan vare i 20 år.
Det tror jeg ikke.
Det vil være noget, vi vil komme til at kigge på igen og igen, afhængigt af hvordan det udvikler sig.
Karen J. Klint (S), 2017-11-23:
Nogle af de lande, der har den her ordning, har jo ikke et repræsentativt demokrati på samme måde som os.
De har en anden struktur i deres grundlov, end vi har.
Deres forsamlinger er jo opbygget på andre måder.
Hvis det her var det eneste sted, hvor man skulle det, kunne det da godt være, men vi synes bare, det er unødvendigt.
Vi burde være så tilgængelige, at det, hvis der er noget forkert i vores lovgivning, eller hvis der er en mangel i vores lovgivning, er unødvendigt, at der skal være en underskriftindsamling, for at vi lytter til, at der er en mangel.
Bent Bøgsted (DF), 2017-11-23:
Tak, formand.
Da Dansk Folkepartis ordfører på området ikke er her i dag, har jeg også fået fornøjelsen af at tale om det her.
Jeg har hele dagen for mig hernede, men jeg må henvise til Præsidiet, hvis der er uddybende spørgsmål til det her lovforslag.
Det er jo et lovforslag, der går ud på, at man kan stille borgerforslag ved indsamling af underskrifter.
Det er også et forslag, som skal sikre, at det ikke er i strid med grundloven.
Det kræver også, at der er folketingsmedlemmer, der vil tage forslaget op og bære det videre ind i Folketinget.
I den forbindelse skal der så fastsættes regler, som Folketingets formand kan fastsætte i forbindelse med bekendtgørelse om de borgerdrevne forslag.
Det er, for at der skal være mere åbenhed, og for at borgerne nemmere kan komme til orde herinde.
Da det som sagt er Præsidiet, der har aftalt det her, vil jeg ikke gå dybere ind i det ud over at sige, at vi selvfølgelig har den aftale i Præsidiet, der står i det her lovforslag, og så går jeg ud fra, at behandlingen af det fortsætter i Præsidiet.
Hans Christian Schmidt (V), 2017-11-23:
Tak for det, formand.
Lovforslaget, som vi behandler her i dag, er jo en del af udmøntningen af folketingsbeslutningen af 2. juni 2016 om mulighed for at få borgerdrevne beslutningsforslag behandlet i Folketinget.
Dengang i juni 2016 stemte Venstre i øvrigt sammen med Socialdemokratiet imod forslaget om mulighed for at få borgerdrevne beslutningsforslag behandlet her i Folketinget.
Jeg vil derfor gerne benytte lejligheden til at gentage nogle af de ord, som Venstres ordfører på området her og også på beslutningsforslaget, Venstres gruppeformand hr. Søren Gade, dengang fremførte.
Selv om jeg godt forstår intentionen bag, virker ideen om borgerdrevne forslag fortsat overflødig i et repræsentativt demokrati som det danske.
Det gør det, fordi det i dag står ethvert folketingsmedlem frit for at tage et givent forslag op i Folketinget, og det gælder, uanset om der har meldt sig medstillere på forslaget, eller om der er indgivet støtteerklæringer fra 10.000, 50.000 eller 100.000 borgere, eller om der blot er støtte fra 1 borger.
Desuden er det jo sådan, særlig i de her tider med sociale medier, at et folketingsmedlem faktisk er meget tæt på borgerne.
Det er vist ikke for meget sagt, når jeg siger, at det aldrig har været lettere at komme i direkte kontakt med et folketingsmedlem.
Det er sådan set det demokratiske system, jeg tror på, hvor vi politikere dagligt lytter, når vi er ude i landet; hvor vi lytter til de henvendelser, vi får fra borgerne; hvor vi går i dialog med borgerne, og hvor den ene gode idé fra én borger kan blive til konkret politik på Christiansborg.
Vi politikere skal lytte, vi skal turde tage diskussionen, vi skal blive ved med at rejse ud i landet og deltage i diskussionerne med borgerne, og vi skal opmuntre danskerne til fortsat at engagere sig.
Det er den slags demokrati, Venstre tror på, altså det repræsentative demokrati, hvor vi alle 179 medlemmer er repræsentanter for de vælgere, der har stemt på os, og hvor vi løbende er i dialog med vores vælgere.
Venstre respekterer selvfølgelig, at der er et flertal i Folketinget for at give mulighed for at få borgerdrevne beslutningsforslag behandlet i Folketinget, og vi noterer os, at der er taget hånd om de elementer i beslutningsforslaget, som kunne være grundlovsstridige.
Så selv om vi i princippet er imod indholdet og helt principielt er imod, fordi vi mener, at det er overflødigt i et stærkt repræsentativt demokrati som det danske, så støtter vi den praktiske udmøntning, der opstiller retningslinjer for folketingsbeslutning af 2. juni 2016 om mulighed for at få borgerdrevne forslag behandlet i Folketinget.
Karen J. Klint (S), 2017-11-23:
Tak for det.
Jeg tror, vi er meget enige om målet om gerne at ville have flere danskere til at involvere sig i samfundsudviklingen.
Socialdemokratiet er sådan set også enig i kritikken, med hensyn til at vi måske selv bidrager til politikerlede og til, at ikke så mange er med i vores politiske organisationer.
Det, der så er mit partis holdning, er, at så bør vi gøre noget ved årsagerne til det.
Så mit spørgsmål til hr. Christian Juhl er: Tror hr. Christian Juhl, at det her forslag får flere til at melde sig ind i de demokratiske organer, der findes i forvejen?
Christian Juhl (EL), 2017-11-23:
Ja, det tror jeg egentlig, for jeg har set, at når man giver mennesker mulighed for at blande sig i politiske spørgsmål, så får de appetit, så får de lyst til at blande sig mere.
Det starter ofte med et enkelt spørgsmål – det gjorde det også for mig selv.
Da handlede det om apartheid i Sydafrika, og jeg deltog i solidaritetsbevægelser, og jeg syntes, det vigtigste i hele verden var at slås for ordentlige demokratiske forhold i Sydafrika.
Og så opdagede jeg, at det jo var en slags politik, og så fik jeg venner, der var politisk organiseret.
Så på den måde tror jeg bestemt at det, at man engagerer sig i et enkelt spørgsmål, faktisk kan brede det ud, sådan at man også har lyst til at blande sig i mere brede politiske spørgsmål f.eks. i et parti.
Karen J. Klint (S), 2017-11-23:
Jeg er faktisk glad for, at ordføreren brugte begrebet brede politiske spørgsmål, for en af de ting, jeg frygter ved forslaget her, er netop, at man så ikke viser det fælles samfundsansvar, men at man næsten gør ligesom lobbyister og går efter et meget smalt emne.
Så jeg vil bare sige tak for den bemærkning.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-11-23:
Det er jeg fuldstændig enig i at vi skal.
Selvfølgelig skal vi det.
Men jeg forstår bare ikke sammenkædningen mellem det direkte demokrati, altså at have folkeafstemninger om alt, og det her, som netop er et redskab til, at vi kan styrke det repræsentative demokrati.
Jeg forstår ikke, at der bliver sat det lighedstegn.
Karen J. Klint (S), 2017-11-23:
Det kommer an på, hvor det fremtidige snit ligger.
Jeg er jo ikke blandt dem, der går ind for, at vi skal have besluttende folkeafstemninger om alt.
Så hvor er det, snittet ligger?
Jeg har ikke noget imod, at folk via os kan rejse noget, men det, vi talte for sidste sommer, og som vi gentager nu, er, at vi skal være så let tilgængelige og være i så stor kontakt med vores bagland, at borgerne også kan komme til os, og at vi kan rejse en sag på deres vegne, uden at der skal være 50.000 underskrifter bag.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-11-23:
Tak, og tak for bemærkningerne og den helt entydigt positive modtagelse af forslaget.
Også en tak og kvittering for det gode arbejde, der har været, specielt også til Venstres ordfører, hr. Hans Christian Schmidt, som har medvirket meget konstruktivt i hele det her forløb og været med til at sikre, at vi har fået et meget fornuftigt lovforslag.
Lovforslaget gennemfører anbefalingerne fra udvalget til evaluering af stormflods-, oversvømmelses- og stormfaldsordningen.
Dette udvalg blev jo nedsat med henblik på at sikre robuste og fremtidsholdbare stormflods-, oversvømmelses- og stormfaldsordninger, der bygger på en klar afstemning af, hvad der forventes af henholdsvis ordningerne og dem, der har lidt skade.
Med lovforslaget moderniseres og fremtidssikres stormflods-, oversvømmelses- og stormfaldsordningerne i forhold til dækningsomfang, organisering og finansiering.
Det er i den forbindelse vigtigt at slå fast, at der er lagt vægt på at bevare de tre ordninger som katastrofeerstatningsordninger, der finansieres af alle med en brandforsikringspolice.
Lovforslaget lægger op til en ændring af reglerne for dækning af skader efter stormflod og oversvømmelser fra vandløb og søer, sådan at erstatningen efter en skade på en ejendom kommer til at ligne den, man kan få fra sit forsikringsselskab.
Det bliver bl.a. muligt at få dækning for ødelagt løsøre i en kælder, der er godkendt til beboelse.
Lovforslaget giver også mulighed for dækning for lovliggørelse af installationer m.v. efter en oversvømmelse og præciserer samtidig den eksisterende praksis på dette område.
Der indføres desuden en mere tidssvarende selvrisikomodel, som er afbalanceret mellem en rimelig selvrisiko og incitament til forebyggelse, og for at sikre en smidig og hurtig skadesbegrænsning i forbindelse med oversvømmelse af en ejendom fjernes selvrisikoen på skadesbegrænsningen.
Endvidere sikrer vi med lovforslaget, at der fremover er en mere ensartet behandling af skader efter stormflod og oversvømmelse fra vandløb og søer, ved at forsikringsselskaber nu får til opgave at behandle begge typer sager.
Når det gælder stormfaldsordningen, imødekommer vi skovejerne, ved at ordningen fremover vil være mere simpel og letforståelig for skovejerne, fordi tilskudsmulighederne for gentilplantning bliver enklere.
Der indføres også en mere enkel og entydig måde at erklære stormfald på af hensyn til at sikre, at de ramte skovejere hurtigt vil vide, om de er omfattet af ordningen.
Forslaget vil således give boligejeren mulighed for at komme til at bo et nyt sted, der ikke er lige så udsat for oversvømmelsesrisiko, men selvfølgelig kun hvis boligejeren samtykker.
Samtidig undgås gentagne fremtidige udbetalinger af erstatning.
Med de ord ser jeg frem til en god og konstruktiv drøftelse af lovforslaget under udvalgsbehandlingen.
Christian Juhl (EL), 2017-11-23:
Er det ikke arbejderbevægelsens oprindelige idé, at jo mere direkte demokrati man kan få, des bedre må det være?
I starten havde arbejdere, der ikke havde egen ejendom, eller som havde været i fængsel, ingen stemmeret i Danmark.
Karen J. Klint (S), 2017-11-23:
Det kommer an på, om den måde, man så gør det på, udhuler det repræsentative demokrati, for det direkte demokrati kan godt handle om solistsager; det kan være lobbyvirksomhed; det kan være enkelte ting, hvor nogle er stærke nok til måske at få noget igennem på andres bekostning.
Det er derfor, jeg italesætter det folkevalgte demokrati, også via de politiske partier, som tager ansvaret for hele samfundet og ikke kun for enkelte sager.
Men vi går med i nu, at vi får det afprøvet, og så må vi jo se, hvad evalueringen giver.
Men der er altså nogle sider ved det direkte demokrati, som er i modstrid med det repræsentative.
Christian Juhl (EL), 2017-11-23:
Jeg ville kunne forstå ordføreren, hvis hun sagde, at direkte magtanvendelse, altså brug af sin indflydelse via lobbyisme eller penge, eller hvad det nu kan være, er noget negativt.
Men i de tilfælde, hvor vi ikke kan have direkte demokrati, så alle mennesker kan være med, så har vi et repræsentativt demokrati som et middel, ikke som et mål.
Og derfor skal vi jo ikke forsvare repræsentativt demokrati, hvis det her kan udfoldes på en demokratisk og ordentlig måde.
Karen J. Klint (S), 2017-11-23:
Jeg så egentlig hellere, at borgerne i større og større omfang – i stedet for i mindre omfang, som det sker – engagerer sig i de organer, der netop også repræsenterer på tværs af socialgrupper, på tværs af nogle holdninger, på tværs af religiøse skel, på tværs af opvækst og alt muligt andet.
Det er den udvikling, vi sådan ser lidt, nemlig at hvis vi lukker op for en anden direkte måde, hvordan får vi så sikret, at der er nogen, der tager ansvaret for helheden og ikke kun for enkeltsager?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-11-23:
Tak til ordføreren.
Jeg lyttede med stor opmærksomhed til talen, og jeg vil selvfølgelig gerne kvittere for, at man vælger at bakke op om det flertal, der er, og at man nu laver den her løsning.
Men det, jeg egentlig gerne vil spørge lidt ind til og måske sammen med ordføreren reflektere over, er det med det repræsentative demokrati.
Jeg ser jo ikke den ordning, som vi debatterer i dag, som en erstatning.
Jeg ser den netop som et redskab, der måske kan være med til at styrke det repræsentative demokrati, styrke den involverende del af det repræsentative demokrati, for vi oplever jo i Danmark, at vi i dag har en mindre kollektiv organisering end tidligere, specielt af politisk karakter.
Så tænker ordføreren ikke, at netop det her, for det er jo ikke det direkte demokrati, men netop et redskab for det repræsentative demokrati, faktisk kan være med til at styrke det?