runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dan Jørgensen (S), 2021-01-27:
Tak for spørgsmålet.
Efter en god periode i efteråret med en stærk udvikling på arbejdsmarkedet har vi set en stigning i ledigheden i december og januar i kølvandet på de skærpede restriktioner.
Jeg er overbevist om, at det formodentlig havde set markant værre ud, hvis ikke vi havde indført de omfattende hjælpepakker, som holder hånden under virksomheder og arbejdspladser i en aktuelt meget svær situation.
Jeg kan oplyse, at lønkompensationsordningen indtil videre har understøttet mere end 280.000 lønmodtagere og mere end 32.000 virksomheder.
Sammen med den nye midlertidige arbejdsfordelingsordning, de andre hjælpepakker og en lang række andre tiltag betyder det, at færre lønmodtagere bliver ledige, end der ellers ville være blevet i den kommende tid, selv om der er skærpede coronarestriktioner.
Louise Schack Elholm (V), 2021-01-27:
Jamen jeg forstår faktisk svaret sådan lidt nedslående, nemlig at ministeren ikke har nogen intentioner om at hjælpe leverandører til souvenirbutikker, og det er jeg både rigtig ærgerlig over og også overrasket over.
Jeg havde jo en forventning om, når jeg så spurgte nu, at jeg kunne få lidt mere at vide om, hvad man ville gøre for at kunne omfatte de her underleverandører til souvenirbutikker.
Derfor er jeg lidt forundret over, at jeg bare får at vide, at det kan man ikke afgrænse.
Er det, fordi ministeren helt har opgivet at hjælpe leverandørerne til souvenirbutikker, eller er det, fordi ministeren stadig er i gang med arbejdet?
Kunne ministeren uddybe det lidt mere?
Dan Jørgensen (S), 2021-01-27:
Tak for spørgsmålet.
Med vores fælles beslutning om at genåbne de generelle kompensationsordninger har alle virksomheder adgang til kompensationsordninger fra den 9. december 2020 indtil den 7. februar 2021.
Når vi igen begynder at åbne samfundet, vil de målrettede kompensationsordninger, som vi i fællesskab har besluttet, igen træde i kraft.
Her skal virksomheder dokumentere, at de er ramt af en eller flere kompensationsberettigede restriktioner.
Med de politiske aftaler fra i sommer og efteråret har vi aftalt, at en række leverandører alligevel er omfattet af de målrettede kompensationsordninger ...
Jeg løb herover, så jeg er lidt forpustet!
Det gælder f.eks. taxaer og underleverandører til restauranter.
Imidlertid er underleverandører til souvenirbutikker ikke omfattet af de målrettede ordninger.
Det skyldes bl.a., at souvenirproducenter ikke på samme måde klart kan afgrænses som de andre underleverandører.
Det skyldes, at det er svært at definere, hvad der adskiller souvenirbutikker fra andre butikker, der også sælger varer til turister.
Pause Pause (Pause), 2021-01-27:
Mødet er udsat.
Trine Bramsen (S), 2021-01-27:
Det er jeg fuldstændig enig i, og jeg har den grundholdning, der hedder, at forsvaret skal være repræsenteret i hele Danmark.
Det handler jo om, at vi skal have tryghed og sikkerhed i hele Danmark, og at forsvaret er en vigtig institution i forhold til det.
Så for mig er det rigtig, rigtig vigtigt, at forsvaret er i hele landet.
Det handler også om København, altså at der selvfølgelig også er tryghed i København, men at der også er det i resten af Danmark, både på Fyn og i alle afkroge af Jylland.
Lars Christian Lilleholt (V), 2021-01-27:
Tak for det.
Det vil vi meget gerne deltage i drøftelser omkring.
Det synes jeg er interessant, og jeg synes også, at der er givet et klart tilsagn om, at man vil kigge på de muligheder, der er.
For er ministeren ikke enig med mig i, at når man kigger på Fyn, må man vel nok sige, at det er den landsdel og det område – og nu er vi begge valgt der, også ministeren er valgt der – hvor der er meget, meget tyndt med arbejdspladser på forsvarsområdet?
Trine Bramsen (S), 2021-01-27:
Jeg har igangsat et arbejde, der bredt set ser på, hvad det er for krav, der stilles til uddannelse over de kommende år, altså ganske enkelt: Hvor skal vi have mere uddannelse?
Cyberområdet er eksempelvis et område, hvor vi får behov for markant mere arbejdskraft og dermed også egen uddannelse.
Men det er klart, at når vi taler om Fyn, hvor vi eksempelvis har et dronetestcenter liggende – og droner bliver en stadig vigtigere kapacitet militært, også for at kunne være forsvar – så er det da et af de områder, man kunne kigge på på den helt korte bane.
Lars Christian Lilleholt (V), 2021-01-27:
Tak for det.
For det er jo godt nok at snakke om det.
Jeg kunne jo også se, at ministeren for nogle måneder siden var fremme i Fyns Amts Avis med en overskrift om, at man gerne ville have nogle flere jobs inden for forsvaret til det fynske område.
Vi har jo også brug for, at der kommer lidt handling.
Så hvornår kan vi forvente nogle initiativer?
Trine Bramsen (S), 2021-01-27:
Altså, der er jo nogle teknologiske udviklinger, som gør, at der simpelt hen kommer nogle nye områder til inden for forsvaret, og det kræver jo også uddannelse i fremtiden.
Det er eksempelvis inden for droneteknologi og robotteknologi, og også cyberområdet er i meget stor vækst.
Både med de trusler, vi ser, men også med klimaudfordringer og med det øgede behov for beredskab ved eksempelvis storme, oversvømmelser og andet så er beredskabsområdet og hjemmeværnsområdet også noget af det, der stiller stadig større krav til eksempelvis uddannelsesniveau, og der synes jeg da, det er naturligt at tage en drøftelse af, hvor det er, uddannelserne ligger, og hvad det er, de indeholder.
Lars Christian Lilleholt (V), 2021-01-27:
Tak for det, minister.
Kan ministeren løfte sløret for, hvad det er for nogle overvejelser, man gør sig, og hvad det er for nogle jobs, man forestiller sig vil kunne udflyttes?
Trine Bramsen (S), 2021-01-27:
Som jeg understregede i mit tidligere svar, er det vigtigt, at der er en balance mellem land og by, når det handler om fordelingen af statslige arbejdspladser i Danmark.
Det danske forsvar og forsvarets kapaciteter er placeret rundt i hele Danmark, for det er en afgørende forudsætning for, at forsvaret kan løse sine opgaver.
Forsvaret er med til at sikre en balance mellem land og by og binde Danmark sammen.
Det skal vi fortsætte med at bidrage til, og jeg har et stort fokus på det.
Jeg har ikke planer om at lukke den 150 år gamle officersskole for hæren på Frederiksberg Slot.
Man er velkommen til at tage det op i forligskredsen, hvis man ønsker dette, men på stående fod vil jeg ikke anbefale det, fordi der også er en vigtig historie i det.
Men jeg har en række andre forslag til, hvordan man kan skabe flere lokale arbejdspladser, både på Fyn og andre steder i Danmark, og med den vækst, som forsvaret har, og som jeg også forudser forsvaret vil have de kommende år, på grund af at det afspejler trusselsniveauet i Danmark og der derfor er behov for et større og bredere forsvar, synes jeg bestemt, at der er et stort rum til at drøfte uddannelsespladser og også, at de områder, hvor der i dag ikke er så meget forsvar, bliver bedre repræsenteret.
Lars Christian Lilleholt (V), 2021-01-27:
Tak, formand.
Hvilke overvejelser har ministeren – i lyset af sin partifælles udmelding om at flytte officersuddannelserne til Fyn – gjort sig i forhold til at flytte forsvarsarbejdspladser til Fyn?
Dan Jørgensen (S), 2021-01-27:
Nej, det skyldes simpelt hen det meget praktiske forhold, at jeg lige nu passer to ministerier.
Derfor løber jeg ekstra stærkt og kom løbende op ad trappen herind og var så forpustet, at jeg ikke inden for svartiden kunne nå at give hele svaret på spørgsmålet.
Det, jeg nåede at svare på, var, at ud fra de aftaler, som spørgerens parti og mit parti og andre partier har lavet er det svært, og der vil man ikke kunne lave den afgrænsning.
Men det er rigtigt, at vi selvfølgelig er opmærksomme på den problemstilling som souvenirbutikker har, og derfor har jeg også bedt Erhvervsstyrelsen kigge nærmere på, hvad man egentlig kan gøre og finde af mulige løsninger.
Endelig synes jeg også, at det er værd at nævne, at der jo altså er andre muligheder, som souvenirbutikkerne kan bruge.
Vi har f.eks. etableret en omstillingspulje til hårdt ramte erhverv, som bl.a. kan anvendes til kompetenceløft, digital omstilling osv.
Louise Schack Elholm (V), 2021-01-27:
Nu tror jeg, at ministeren kom til at gøre den fortalelse, jeg også kom til at gøre før, nemlig at forveksle souvenirbutikkerne med leverandørerne, og det er souvenirleverandørerne, jeg taler om, og ikke butikkerne.
Jeg ville være rigtig glad for og positiv over, hvis man arbejder på at finde en løsning for dem, for jeg synes det er problematisk.
Det er jo logisk, at en dansker ikke nødvendigvis går ned og køber en eller anden souvenir, der står Danmark på; det er noget, man mere gør, når man tager et sted hen, hvor man ikke har været før.
Så kan ministeren løfte sløret lidt for, hvilke løsningsmuligheder ministeren ser for sig, og hvad tidsperspektivet er for at hjælpe souvenirleverandørerne?
Dan Jørgensen (S), 2021-01-27:
Spørgeren ved det sikkert endnu bedre end jeg, men jeg tænker, at der er visse fortrolighedshensyn, der gør, at jeg ikke kan udlevere sagsbehandlingsmateriale til et medlem af Folketinget.
Spørgeren kan jo sende et skriftligt spørgsmål, og så kan vi se, hvor langt vi kan gå.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-01-27:
Jeg foreslog ikke, at vi skulle gøre det her i salen.
Jeg spurgte, om jeg kunne stille nogle spørgsmål til ministeren, hvor man så kunne få undersøgt, hvad pokker det er, der er gået galt i de her sager, som vi har set.
Det må også være i regeringens egen interesse, at det ikke bliver det her, der tegner billedet, hvis virkeligheden er en anden og det store flertal af sager bliver behandlet hurtigt og smidigt.
Så det, jeg spurgte til, var, om vi skriftligt mellem mig og ministeren kunne få opklaret, hvad der er gået galt i den her sag.
Dan Jørgensen (S), 2021-01-27:
Jeg tror ikke, at spørgeren egentlig mener, at jeg skal stå hernede i salen og sagsbehandle en konkret sag.
Det kan jeg selvfølgelig ikke.
Nu blev der spurgt mere overordnet til kontrolsager, og det kan jeg så sige lidt om.
Der er ca. 8.900 kontrolsager, som er gennemgået.
800 er fortsat ved at blive behandlet, og af de 800 åbne kontrolsager er der ingen, som er ældre end en måned, og som ikke er blevet sagsbehandlet første gang.
Så kan der være andre grunde til, at man ikke kan få færdigbehandlet sin sag.
Det kan f.eks. være mangelfuld dokumentation.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-01-27:
Tak for det.
Ja, for der skal jo altså noget til at trække et gennemsnit ned på 9 dage, hvis der er nogle, der venter 2 måneder, som vi har set det i tilfældet her.
Jeg ved ikke, hvordan vi skal gå videre med det her.
Kunne vi eventuelt få belyst den her sag mere konkret?
Altså, hvad er årsagen til, at det har taget så lang tid i den konkrete sag?
Hvor mange andre konkrete sager er der?
Jeg har skrevet og efterspurgt eksempler og har fået flere fra folk, der har ventet meget, meget længe på erstatning.
Så et eller andet sted er der jo et eller andet i systemet, som ikke fungerer helt optimalt.
Trine Bramsen (S), 2021-01-27:
Det drøfter jeg gerne.
Der er jo to forhold, der strider lidt imod hinanden.
Der er en lang historie, en tradition, som jeg mener er vigtig at holde sig for øje, og derfor har vi hærens officersuddannelse placeret på Frederiksberg.
Men der er et dilemma, som jeg synes er helt rimeligt at tale om, og det er jo, at langt de fleste arbejdspladser ligger langt væk fra Frederiksberg, og det synes jeg jo at vi bliver nødt til at tale åbent og ærligt om.
Når det handler konkret om Fyn, er der en stribe tiltag, som har et kortere aftræk, og som jeg også gerne drøfter.
Dan Jørgensen (S), 2021-01-27:
Jeg kan forsikre for, at vi tager det seriøst, og jeg synes egentlig også, at med over 245.000 ansøgninger, som er behandlet, og med en gennemsnitlig sagsbehandlingstid på 9 dage, skylder vi at rose styrelsen og de meget flittige medarbejdere, der sidder og knokler dag ud og dag ind med det her.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-01-27:
Spørgsmålet er jo stillet, som ministeren sikkert allerede har regnet ud, på baggrund af en artikel i Berlingske om en schweizisk restaurant, faktisk Skandinaviens eneste schweiziske restaurant, på Frederiksberg, der hedder Kanton 27.
Det med de 9 dage kan han i hvert fald ikke genkende.
Der er gået 2 måneder, fra han indsendte ansøgningen – en ansøgning, som hans revisor skulle have 40.000 kr. for at udfærdige.
Det har han så fået et tilskud til på 18.000 kr.
Det er så, hvad det er.
Det har vi jo alle sammen et fælles ansvar for.
Men når man så heller ikke får pengene inden for den tid, det burde tage, så er man jo virkelig på den.
Nu har Benjamin Weber så fået de penge, han skulle have.
De kom et par dage efter avisartiklen i Berlingske.
Det er sikkert et tilfældigt sammentræf, men det er da i hvert fald godt.
Men fra 2 måneder til 9 dage er der altså et spring.
Så har jeg spurgt: Jamen har der været noget i ansøgningen, der ikke var godt, noget, som var mangelfuldt eller på anden vis utilstrækkeligt?
Og svaret var: Overhovedet ikke, alt var præcis, som det skulle være.
Jeg ved godt, at regeringen har travlt og knokler, og det har jeg fuld forståelse for.
Men det nytter simpelt hen ikke, at man ikke får det tilskud, man skal have, især når det tilskud jo ikke er nok til overhovedet at dække de udgifter, man har.
Hvordan ville man selv have det, hvis lønnen ikke tikkede ind 2 eller 3 måneder i træk og man stadig væk havde alle de faste udgifter, der skulle betales?
Det er altså rigtig, rigtig alvorligt, og jeg håber, at regeringen vil tage det her problem seriøst,
ellers ser vi en bølge af konkurser inden for kort tid.
Dan Jørgensen (S), 2021-01-27:
Tak for spørgsmålet.
Det er en vigtig prioritet, at vi kan udbetale kompensation til virksomheder inden for en kort tidsramme, så de kan få den kompensation, de er berettiget til og har hårdt brug for.
Kontrollen i Erhvervsstyrelsen er etableret ud fra en afvejning af to hensyn – på den ene side hensynet til at hjælpe de virksomheder så hurtigt som muligt og på den anden side, at skatteborgernes penge ikke ender i de forkerte hænder.
Derfor er der også virksomheder, der er taget ud til en udvidet kontrol.
Det gælder heldigvis kun få virksomheder, da langt størstedelen af ansøgningerne kommer fra ordentlige og lovlydige virksomheder.
Erhvervsstyrelsen har forsikret mig, at de gør, hvad de kan, for at få pengene ud til virksomhederne så hurtigt som overhovedet muligt.
Siden sommer har der været en gennemsnitlig sagsbehandlingstid på 9 dage på tværs af kompensationsordningerne.
Det betyder, at langt de fleste virksomheder har fået deres kompensation udbetalt relativt hurtigt.
Derudover er jeg glad for, at vi har nået en milepæl, og jeg kan sige, at Erhvervsstyrelsen nu har været igennem alle ansøgninger til hjælpepakker modtaget i 2020.
Langt størstedelen af ansøgningerne fra 2020 har medført udbetaling af kompensation, ca. 12 pct. har fået afslag, og mindre end 0,5 pct. af ansøgningerne fra 2020 er fortsat under behandling, da der mangler supplerende oplysninger eller ansøgningerne er udtaget til kontrol som følge af manglende dokumentation eller svindelkontrol.
Jeg er fuldstændig klar over, at der stadig er mange virksomheder, der har det svært i coronakrisen.
Derfor er Erhvervsstyrelsen selvfølgelig allerede i fuld gang med at sagsbehandle de mange nye ansøgninger fra 2021
Jan E. Jørgensen (V), 2021-01-27:
Når ministeren siger, at forsinkelserne for udbetaling af kompensation bl.a. skyldes omfattende svindelkontrol, har ministeren så intentioner om at udbetale pengene først og udføre kontrol med svindel efterfølgende, ikke mindst set i lyset af at straffen for svindel med coronarelaterede ydelser er hævet, for at nedbringe sagsbehandlingstiden?
Dan Jørgensen (S), 2021-01-27:
Jeg deler jo fuldstændig intentionen.
Det er klart, at vi jo har en generel tilgang til det her, der handler om, at vi skal holde hånden under alle de virksomheder, vi overhovedet kan.
Det er også derfor, vi har udbetalt omkring 27 mia. kr. nu i hjælpepakker.
Det er virkelig vigtigt.
Vi ved godt, at der er mange, der knokler derude og har svært ved at holde skindet på næsen.
I forhold til den konkrete problemstilling, som vi taler om her, så er vi som sagt i gang med at se på, hvad man kan gøre.
Louise Schack Elholm (V), 2021-01-27:
Jamen jeg vil faktisk gerne fastholde, at vi har de her virksomheder i Danmark, så jeg håber jo på, at Danmark bliver lukket op igen, og at vi igen får turister til Danmark, der vil købe danske souvenirs, og så synes jeg, at det er dejligt, at vi har nogle danske souvenirleverandører.
Derfor synes jeg, at det, der er interessant, er, om vi kan holde liv i de her virksomheder, indtil vi får en mere normal tilstand i Danmark.
Jeg synes ikke, at omstillingspuljen nødvendigvis er løsningen, men i højere grad hjælpepakker.
Kan ministeren sådan uddybe, om det er noget, der sker inden for den næste måneds tid eller de næste 2 måneder?
Dan Jørgensen (S), 2021-01-27:
Okay, jeg er med på, at der er en sondring her mellem butikker og leverandører – jeg blev lidt forvirret over, hvad der specifikt blev spurgt til – men i forhold til leverandørerne er det jo rigtigt.
Og det er også dem, vi er inde at se på nu, i forhold til hvad man egentlig kan gøre af forskellige ting.
Vi arbejder så hurtigt, vi kan, og vi skal selvfølgelig nok holde ordførerne orienteret.
Så bare lige for at gøre det færdigt med den her omstillingspulje, som der er: Der tror vi altså, at mange af de virksomheder også ville kunne få gavn af den i forhold til kompetenceløft, i forhold til digital omstilling, i forhold til omstilling til at afsætte produkter eller services på nye markeder.
Det kan jo være interessant for nogle af de her leverandører.
Astrid Krag (S), 2021-01-27:
Jeg tror, det er rigtig vigtigt, at vi holder op med det her slagsmål, hvor det skal se ud, som om der ikke foregår nogen innovation i det offentlige, altså at det kun er noget, der foregår i det private, eller hvor man ringeagter de selvejende private, som jo udgør langt størstedelen og også er dem, der har båret store dele af vores velfærdsindsats for de her udsatte grupper, også igennem historien.
Og til det her med, at man siger, at der ikke vil kunne drives tilbud fremover med det forslag, regeringen er kommet med, vil jeg sige: Man vil stadig kunne tjene en god løn, man vil stadig kunne få sin investering tilbage.
Blot mener vi ikke, at det er noget, man skal kunne trække store overskud ud på.
Nick Hækkerup (S), 2021-01-27:
Men her bliver jeg igen i tvivl om, hvorvidt det er den retlige eller den politiske vurdering, spørgeren lægger op til.
For den karakteristik af det, fru Inger Støjberg har gjort i forhold til barnebrudene, er jo ikke den retligt kvalificerende omstændighed.
Det er jo nogle helt andre omstændigheder, som er dem, som Instrukskommissionen i sin delberetning har peget på der ville være relevante i forhold til spørgsmålet om, hvorvidt man skal føre en rigsretssag eller ej.
Martin Geertsen (V), 2021-01-27:
Det er lidt til det med at finde ud af, hvem der er liberalisten.
Jeg plejer at tage den kappe på mig, og hvis hr. Christian Juhl vil være med til det, så er det fint med mig.
Der er jo ikke nogen monopolsituation, hr. Christian Juhl.
Der er jo her tale om en udbudsforretning, hvis man skal skære det helt ind til benet.
Altså, der er jo mere end én leverandør på markedet her.
Så mere kompliceret er det jo i virkeligheden ikke.
Christian Juhl (EL), 2021-01-27:
Tak for det.
I vedtagelsesteksten fra jer står der, at de der tre forslag, som vi har stillet, ikke er gode forslag, punktum, og hvad så?
Skal der ikke ske noget mere?
Skal markedet bare have lov til ikke at løse opgaven?
Som liberalist mener jeg, det er en ganske besynderlig situation, vi er i.
Vi har som offentlighed – universiteter og alle mulige andre offentlige institutioner – for 90 pct.s vedkommende leveret forskningen, og vi har oven i det foræret de her virksomheder en monopollignende tilstand, som jeg troede at en liberalist var modstander af, for at få lov til at tjene penge på markedet.
Alligevel kan de ikke levere.
Er det så ikke på tide, at vi siger, at nogle andre også må have lov til at komme til?
Vi skal vel ikke have et monopolsamfund, hvor nogle virksomheder bare kan få i den ene og den anden ende?
Altså, det har vel ikke noget med markedsøkonomi at gøre, men det har noget med monopoløkonomi at gøre, og det har liberalisterne da altid været modstandere af, helt siden min socialdemokratiske ungdom.
Martin Geertsen (V), 2021-01-27:
Jo, men det er bare grundlæggende et andet system, hr. Peder Hvelplund argumenterer for her, som jeg tror er en farlig vej at betræde, fordi vi sådan set har outsourcet den der opgave til nogle, der gerne vil sætte noget på spil
Og det er jo ikke kun kroner og øre, men det er jo også knowhow, som man – om jeg så må sige – sætter på spil i de hersens virksomheder.
Og jeg synes, det er farligt, hvis man begynder at sætte det system på spil i sådan et øjebliks desperation.
For det har altså nogle vidtrækkende konsekvenser, også i forhold til hvad vi måtte rende ind i af fremtidige pandemier.
Peder Hvelplund (EL), 2021-01-27:
Men jeg forestiller mig ikke, at vi bare begynder at producere ude i Ballerup.
Jeg lytter tværtimod til, hvad man siger fra WHO, og jeg lytter til, hvad man siger både fra Indiens og Sydafrikas side, altså at der er muligheden for at kunne gøre det.
Det er ikke let, og det kommer til at tage tid, men vi står også i en global sundhedskrise.
Så må jeg bare med al respekt sige, at det ikke kun er medicinalindustrien, der har udviklet de her vacciner, men at det jo primært er foregået for offentlige midler.
Pfizers var fra BioNTech, AstraZeneca var fra Oxford University.
Der er jo en stor underskov af forskere, der har leveret grundforskning til de her vacciner, og de er i høj grad finansieret af offentlige midler.
Så hvorfor skal vi ikke, når vi er med til at betale for at udvikle vaccinerne, sikre, at de så også bliver produceret til gavn for hele folkesundheden?
Martin Geertsen (V), 2021-01-27:
Lad os se bort fra alt det der med retssager og den slags juristeri, og lad os tage det helt principielle.
Det tror jeg for det første ikke er nogen enkel sag, fordi det muligvis ikke er der.
Men det der med at lave sådan en plug and play med en covid-19-vaccine i en eller anden produktionshal ude i Ballerup tror jeg for det andet er en illusion, hr. Peder Hvelplund.
Så det er ligesom det kortsigtede.
Med hensyn til det mere langsigtede er jeg grundlæggende nervøs for, at vi nu siger til medicinalindustrien: Næste gang vi får brug for jer, så skal I høre, hvad der sker, så hugger vi jeres patent og gør det til et statsejet patent.
Dermed risikerer vi i virkeligheden, at de ikke ønsker at være med på den her øvelse en anden gang.
Det er det, jeg frygter vil være den langsigtede konsekvens af det, som hr. Peder Hvelplund mener kan gøres, og hvor jeg jo også godt kan forstå, at man sådan i et øjebliks desperation lige pludselig vil gribe til sådan et drastisk redskab.
Men jeg tror, det har nogle langsigtede konsekvenser, som hverken hr. Peder Hvelplund eller jeg kan gennemskue.