runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alexander Ryle (LA), 2023-03-14:
Jamen jeg ser også frem til at få den læst, når jeg lige får lidt tid til det.
Jeg vil gerne anerkende, at der er nogle dele af det, som er lidt problematiske, særlig i forhold til Europol-samarbejdet, som vi også deltog i en teknisk gennemgang af for nylig.
Og der vil jeg bare opfordre til, at regeringen gør alt, hvad de kan for at sikre, at Danmark kan være mest muligt med i det samarbejde, også uden at vi behøver at ophæve retsforbeholdet.
Karin Liltorp (M), 2023-03-14:
Tak for det.
Og derudover vil jeg bare sige, at jeg glæder mig til, at vi kan få lov at lukrere noget mere på din viden om det digitale område i Europaudvalget.
Det tror jeg bliver til stor gavn for os alle sammen.
Alexander Ryle (LA), 2023-03-14:
Som jeg også sagde i talen, tror jeg, det bliver et af de rigtig vigtige områder i den kommende tid, og jeg håber, det er noget, vi kan have nogle gode diskussioner om i Europaudvalget og i Udvalget for Digitalisering og It.
For det er jo et område, som vi er nødt til at arbejde sammen om i flere udvalg for at sikre, at vi kan komme længst muligt i forhold til at anvende digitalisering til at opfylde nogle af de ting, som vi rigtig gerne vil forbedre.
Det kunne f.eks. være den grønne omstilling.
Så det glæder jeg mig til at samarbejde med jer alle sammen om.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-03-14:
Ordføreren siger, at EU ikke skal gå ind og forholde sig til sociale spørgsmål som f.eks. barsel osv.
Men er det korrekt forstået, at Liberal Alliance heller ikke går ind for, at vi i Danmark laver særlig meget regulering inden for det sociale område, herunder f.eks. barsel?
Alexander Ryle (LA), 2023-03-14:
Nu kommer jeg lidt væk fra mine ordførerskaber.
Regulering kan jo være fornuftig.
Jeg kan ikke stå her og sige, at vi er for eller imod meget regulering.
Altså, regulering skal laves, når det giver mening.
Og vi er slet ikke afvisende over for at lave regulering, men det skal selvfølgelig give mening, og der tror jeg bare, at vi er bedre til at gøre det i Danmark i forhold til at overlade den kompetence til Europa.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-03-14:
Min pointe er bare, at der måske er nogle politiske uenigheder om, hvorvidt man synes, at der politisk skal håndteres nogle sociale udfordringer, herunder f.eks. regler for barsel, versus at det faktisk er et europæisk spørgsmål.
Så i stedet for det der med, at det bliver formuleret som en kritik af EU, kunne man jo også bare sige: Vi går slet ikke ind for den regulering, hverken i Danmark eller i Europa.
Altså, den type politisk samtale kunne jeg godt tænke mig at komme hen til, i stedet for at man hele tiden skal bruge EU som skydeskive i forhold til noget politik, man egentlig heller ikke går ind for herhjemme.
Alexander Ryle (LA), 2023-03-14:
Altså, vi mener jo grundlæggende, at familier selv skal kunne indrette deres barsel, som de har lyst til, at man selv skal kunne vælge, om det er far eller mor eller begge to, der tager barslen.
Og det er, fordi vi tror på, at det ved familierne bedst selv.
Det ved jeg ikke, altså hvordan andre familier bedst kan indrette deres hverdag.
Og på samme måde ved EU ikke, hvordan vi skal indrette vores barsel herhjemme.
Eller det mener jeg i hvert fald ikke at de ved bedre, end vi selv ved.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-03-14:
Ordføreren kritiserer den europæiske klimapolitik og siger, at den ikke er ambitiøs i forhold til den danske.
Så vil jeg bare spørge ordføreren, hvorvidt ordføreren er vidende om, at Klimarådet lige har udgivet en rapport, der siger, at den europæiske klimapolitik er mere ambitiøs end den danske, og at den vil presse den danske klimapolitik de næste par år.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-03-14:
Jeg tror ikke, der er nogen, der vil påstå, at folk flygter for sjov.
Mange af de årsager, som spørgeren nævner, er jo helt reelle, og dertil kan vi lægge væbnede konflikter, klimaforandringer og andet, som skaber både flygtningestrømme og migration fra Afrika mod Europa.
Derfor er jeg fuldstændig enig i, at der da også er brug for et Europa, som er mere til stede på det afrikanske kontinent.
Det er klart, at også med den nye sikkerhedspolitiske situation er det blevet mere besværliggjort, og kombinationen af kinesiske investeringer og russiske lejesoldater gør det måske endnu sværere også at holde kontakten og hjælpe og bidrage til en positiv udvikling i de afrikanske lande, hvor vi jo får mange flygtninge og migranter fra.
Men det ændrer ikke på, at det kun bliver vigtigere, at Europa er til stede dér og hjælper udviklingen på vej, samtidig med at EU jo skal gå forrest, også globalt, i klimaspørgsmålet for også at forhindre klimaforandringer, som også vil skabe endnu større migrationsstrømme mod Europa.
Marianne Bigum (SF), 2023-03-14:
Er ordføreren så ligeledes enig med mig i, at vi i EU også skal have en mere ambitiøs udviklingspolitik, som løser nogle af de her kriser fremfor at symptombehandle, og at flere af de penge, vi bruger, skal gå til, at vi også sætter flere penge af til rent faktisk at forhindre, at kriserne i det hele taget opstår, i stedet for udelukkende humanitær bistand, altså at der skal gå flere penge til den langsigtede udviklingsbistand?
Kasper Sand Kjær (S), 2023-03-14:
Det er jo det, der er den evige balance i udviklingspolitikken.
Vi ved godt, at den langsigtede udviklingspolitik nok har den største effekt, men på den lange bane.
Og her og nu står katastroferne og kriserne i kø for at blive løst på den korte bane, og det er jo de balancer, man skal finde.
Og ja, jeg synes, at Europa skal spille en endnu større rolle i udviklingsbistanden og udviklingspolitikken og bidrage til en positiv udvikling af Afrika, både på klimadelen, men også på at skabe anstændige, gode jobs, så der er en fremtid at se frem til, og i særdeleshed også for at stå op for nogle af de rettigheder, som vi arbejder for, menneskerettigheder, kønnenes ligestilling, demokrati og andet.
Men det er klart, at med den påvirkning, vi ser fra Rusland og Kina, bliver det spørgsmål jo kun sværere.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-03-14:
Tak for det.
Og velkommen i EU-debatten til Danmarksdemokraterne.
I er jo et nyt parti, som vi andre ikke sådan helt ved hvor står på EU-dagsordenen, og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge lidt mere ind til retsforbeholdet.
Vi havde for nylig en gennemgang af retsforbeholdet i Justitsministeriet, hvor vi fik at vide, at det er en operationel begrænsning for dansk politi; det gør simpelt hen dansk politi dårligere i stand til at få fat på internationale forbrydere, altså ved grænseoverskridende kriminalitet oplever dansk politi ulemper i forhold til politiet i de øvrige EU-lande.
Hvordan forholder Danmarksdemokraterne sig til, at Danmark kunne tilslutte sig Europol fuldt og helt?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2023-03-14:
Jamen helt overordnet set synes vi sådan set, det er fint, at vi fortsat har retsforbeholdet.
Jeg anerkender ikke, at der er voldsomme praktiske problemer i forhold til politiets udførelse af deres opgaver i den der sammenhæng.
Fremadrettet må vi selvfølgelig se på, hvordan vi kan skelne.
Men når jeg i dag gør meget ud af at sige, at det, der er vigtigt for os i Danmarksdemokraterne, er, at vi skelner meget klart mellem vores kompetence i Danmark og kompetencen i EU, så er vi nødt til at være meget skarpe på den grænsedeling, før vi kan gå ind i diskussionen om, hvordan vi åbner op for nye områder.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-03-14:
Nu kan man selvfølgelig altid diskutere, hvornår et problem er voldsomt, men det fremgår klart og tydeligt af redegørelsen fra Rigspolitiet, at dansk politi ikke har de samme muligheder for eksempelvis at tjekke nummerplader, personers identitet, pas osv. op mod Schengenregistrene.
Det er sådan, at man simpelt hen skal tage sin telefon, og så skal man ringe til en medarbejder og sige: Kan du lige slå den her nummerplade op, for jeg kunne godt lige tænke mig det og det?
Og det kan man sige sig selv er langt mindre effektivt, end hvis man bare kan gå ind at tjekke det automatisk på sin device.
Altså, kan Danmarksdemokraterne pege på, hvilke fordele dansk politi har af, at vi ikke er fuldt og helt medlem af Europol?
For Rigspolitiet kunne nemlig ikke pege på sådan en fordel.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2023-03-14:
Altså, med de besøg, jeg har været på, hos politiet også i grænseområdet, oplever jeg faktisk, at det, de fortæller mig, er, at de ikke har alvorlige problemer med det her – men tværtom at de faktisk har de muligheder, som de har brug for.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-03-14:
I forhold til annullationsspørgsmålet vil jeg bare høre, om ordføreren er klar over eller vil anerkende, at spørgsmålet ikke handler om, hvorvidt det her passende minimumsdirektiv er i konflikt med den danske model – tværtimod understøtter det faktisk den danske model – men primært handler om de lande, hvor der er en mindsteløn, som ikke fungerer, og hvor folk har et arbejde, men stadig kan klassificeres som fattige.
Så anerkender ordføreren det?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2023-03-14:
At direktivet handler om det – er det det, spørgsmålet handler om?
Undskyld.
Jamen det, der er væsentligt for os i Danmarksdemokraterne, er, at vi egentlig sætter foden ned der, hvor direktiver vil kunne udfordre den danske model.
Det er heller ikke vores holdning, at vi i Danmark skal være med til at bestemme, hvordan arbejdsmarkedets regler skal være i de andre EU-lande.
Det er det, jeg hører spørgeren sige at man går op i, altså at vi er med til at bestemme den vej rundt.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-03-14:
Så er spørgsmålet selvfølgelig: Vil vi bidrage til det fra dansk side, eller vil vi ikke?
Det er selvfølgelig et politisk spørgsmål.
Det, jeg bare gerne ville spørge ind til, var, hvorvidt du anerkendte, at lige præcis det her direktiv ikke handler om den danske model.
Det er bare det, jeg synes er rigtig vigtigt, altså at vi ved, hvad vi snakker om.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2023-03-14:
Men det, der ligger i direktivet, udfordrer den danske model, og det er jo dilemmaet i det med at lave fælles regler, i og med at vi har forskellige ordninger og forskellige arbejdsmarkedssammensætninger rundtomkring i EU.
Derfor vil der også være behov for forskellige regler og ikke fælles regler på det her område.
Sjúrður Skaale (JF), 2023-03-14:
Tak for talen.
Nu var ordføreren meget kritisk, når det gjaldt Færøernes håndtering af kritisk infrastruktur.
Kom nu i gang, blev der sagt.
Det er en rent sikkerhedspolitisk sag.
Det er et dansk område, men vi gjorde det selv og betalte 300 mio. kr. for det.
Hvis man ganger det med 220, bliver det 36 mia. kr. – så svarer det til danske forhold – som vi betalte for noget, der er et fælles anliggende.
Så vi gør altså en del, vil jeg bare stilfærdigt erindre om, og betaler også for det og tager en del ansvar.
Ordføreren satte lighedstegn mellem arktisk politik og forsvars- og sikkerhedspolitik, og der er jeg helt enig.
Det bliver vi desværre nødt til at gøre i disse år.
Så vil jeg spørge: Kan jeg ud fra ordførerens tale udlede, at ordførerens parti vil være villig til at bevilge flere penge til forsvar og sikkerhed i Nordatlanten, end man har gjort før?
Det gælder f.eks. de til Thetisskibe, som patruljerer ved Færøerne, og som er flådens ældste.
Man har lige besluttet, at de skal livstidsforlænges.
De er udgået, men man forlænger dem bare.
De opererer i det farligste farvand, hvor truslen er stor.
Kan man gå ud fra, at ordførerens parti vil sige: Dem skifter vi ud?
Michael Aastrup Jensen (V), 2023-03-14:
Tak for det.
Allerførst vil jeg sige, at hvis ordføreren mener, at jeg var kritisk i min ordførertale, så skal ordføreren bare høre, når jeg er kritisk.
Altså, det var et forsøg på at komme med en meget, meget venlig opfordring, men også en tilkendegivelse af, at vi jo alle sammen har behov for være lige sikrede.
Hvad enten man bor i Danmark, eller man bor i Færøerne, eller man bor i Grønland, synes jeg man skal have samme beskyttelse, og det er derfor, jeg kommer med min meget, meget venlige opfordring til det.
I forhold til det konkrete, der blev spurgt om, angående forsvarsforhandlingerne, tror jeg ikke, at ordføreren forventer, at jeg står og udpeger det ene eller det andet delelement.
Jeg har godt fulgt debatten om inspektionsskibene, og derfor vil jeg sige, at det selvfølgelig bliver en debat om, at vi i hvert fald også har brug for den fornødne kapacitet i forhold til hele søværnet.
Og det må vi jo så tage i de relevante fora, når forhandlingerne starter.
Sjúrður Skaale (JF), 2023-03-14:
Jeg synes, det er helt fint, at man er kritisk, men jeg gav bare svar på tiltale, ikke?
Det med skibene er bare et lille frø, jeg lægger i jorden.
Jeg mener bare, at ud fra det, som ordføreren sagde, så må man kunne udlede, at han også mener noget med det, og at det så fører til en handling i sidste ende.
Ordføreren nævnte selv, at der var parallelitet mellem de arktiske forhandlinger og forsvarsforliget.
Michael Aastrup Jensen (V), 2023-03-14:
Det er altid et godt råd, at man skal lytte til Venstres ordfører, og så ud fra det håbe på, at det også fører til konkret handling derefter.
Carsten Bach (LA), 2023-03-14:
Tak, og tak for en rigtig fin og kritisk ordførertale.
Ordføreren siger det faktisk selv, nemlig at vi ikke kan tillade os at være naive, når vi taler sikkerhedspolitik geopolitisk i forhold til Arktis.
Så tak for det.
Også tak for i virkeligheden at tage sådan ret klar afstand til Rusland og til internationalt samarbejde med Rusland, også når vi taler Arktis, hvor der jo ellers i sådan en lidt naiv tilgang til tingene bliver talt om lavspændingsområde osv.
Det, jeg måske egentlig lige savnede ved ordførerens beretning omkring de forhold, var sådan en mere klar definition af, hvordan Venstre så ser det internationale arktiske samarbejde uden Rusland fremadrettet.
Michael Aastrup Jensen (V), 2023-03-14:
Det er jo et rigtig godt spørgsmål, for det nytter jo heller ikke noget, at man så at sige smider Rusland ud af Arktisk Råd.
Det er ikke det, jeg anbefaler på nogen måde.
Og lad os være ærlige: Der er jo ikke nogen her i det her lokale, som regner med, at krigen i Ukraine slutter inden for de næste måneder; det bliver jo nok år.
Og derfor bør man jo også gå ind og se på: Er der en eller anden form for et andet samarbejdssystem, uofficielt, hvor man i hvert fald får en koordinerende rolle?
Det er nok den retning, jeg tror man bliver nødt til at vælge, men jo ikke decideret at lave et Arktisk Råd II.
Det vil jeg i hvert fald ikke anbefale.
Det håber jeg besvarer spørgsmålet.
Carsten Bach (LA), 2023-03-14:
Ja, det gjorde det langt hen ad vejen, godt nok delvist, vil jeg jo sige.
Vil ordføreren måske bare ganske kort forholde sig til det faktum?
Michael Aastrup Jensen (V), 2023-03-14:
Jamen helt sikkert, og det er jo noget af det, jeg synes redegørelsen også belyser rigtig fint, nemlig at ud over EU, hvilket jeg nævnte i min ordførertale, så interesserer NATO sig selvfølgelig også mere og mere for det høje nord – og med rette.
For som min gode kollega fra Liberal Alliance jo også siger, er det sådan, at vi får nogle fælles allierede, hvor vi står fuldstændig med samme problemstilling.
Derfor skal vi selvfølgelig også have et markant tættere samarbejde.
Vi ønsker at få et tæt knyttet samarbejde med Sverige og Finland, når de kommer med i NATO, om det her også.
Jon Stephensen (M), 2023-03-14:
Tak for ordet, og tak til udenrigsministeren for redegørelsen om samarbejdet i Arktis.
Da jeg var lille, tog min far, der er læge, to somre til Grønland for at hjælpe dem, som havde brug for det.
Han kom hjem med en fin model af en fangerkajak til mig.
Det var, dengang ingen vidste, hvad der var på vej; det var, dengang verden stadig var lille.
Sådan er det jo ikke mere.
I dag er Arktis både storpolitik og klimaforandringer så enorme, at det kan påvirke resten af verden.
Vi skal derfor holde øjnene stift rettet mod Arktis og på alle måder beskytte den befolkning, der bor der.
For få år tilbage var det pandemien, der påvirkede det arktiske samarbejde, og i dag er det en ny sikkerhedspolitisk dynamik, som påvirker Arktis og det internationale samfund.
Og klimaforandringerne påvirker ikke kun beboernes liv negativt, men også den øvrige del af verden, hvor afsmeltning truer med havstigninger med katastrofale følger, såfremt der ikke sættes ind.
Udviklingen i og omkring Arktis er altså noget, der kalder på tættere samarbejde på alle måder, også udenrigspolitisk.
Den nye globale virkelighed bevirker, at vi i rigsfællesskabet må fastholde samt intensivere diplomatiet og dialogen – i en særegen tid, hvor retsordenen er under pres i det internationale samfund.
Det indebærer, at vi må øge frekvensen for besøg og informationsudveksling mellem rigsfællesskabets parter.
Udenrigsministeren har allerede besøgt Grønland i sit nye virke.
Den fungerende forsvarsminister mødtes også med den færøske landsstyreformand for udenrigsanliggender, Høgni Hoydal, i sidste uge.
Det åbner for nye samarbejdsforslag, økonomiske udviklingspotentialer, kendskab til hinandens prioriteter og ikke mindst håndhævelse af vores fælles ansvar, som vi har i rigsfællesskabet.
Det er ikke kun os i Danmark, Færøerne og Grønland, som har vores øjne rettet mod Arktis.
NATO og EU har intensiveret deres interesse, fordi uforudsigeligheden er øget.
Redegørelsen pointerer, at disse udbygninger er af defensiv karakter, men at det offensive potentiale vokser.
Det skal vi tage alvorligt.
Det er vigtigt, at EU engagerer sig i Arktis.
EU kan grundet kapacitet, interesser og multilateralt samarbejde fungere som et stærkt præventivt instrument i forhold til at holde stater med modsatrettede interesser fra at indtænke Arktis i deres strategiske planer.
Ydermere må vi se EU som en central spiller i forhold til forskning og yderligere investeringer i Arktis.
Forskning er nemlig centralt i forhold til samarbejdet i Arktis.
Teknologiens udvikling og rækkevidde er vi nødsaget til at inkorporere yderligere i vores samarbejde.
Rådets aktivitet har dog været sat i bero, men er igen i betinget form genstartet med nu kun syv arktiske stater.
De syv arktiske stater må fortsætte samarbejdet tæt, hvilket er til gavn for både lokale, fagfolk og kloden som helhed.
At rådet igen er aktivt, er glædeligt og vigtigt, især set i lyset af den øgede sikkerhedspolitiske situation og den stigende geopolitiske interesse i og for Arktis.
Samarbejdet i og omkring Arktis vedholder vi.
Moderaterne bakker derfor op om redegørelsens indhold, og vi tager den til os.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-03-14:
Det var i sidste øjeblik, men jeg vil bare sige tak for talen.
Jeg deler mange af de tanker, der er, og måske særlig det her med at skabe erhvervsudvikling, altså at se nogle muligheder for det her, men også interessen for EU er superspændende for Grønland.
I USA er de i gang med at udpege en arktisk ambassadør, og en af de personer, der er blevet indstillet, er en fra Alaska, en forsker, som hedder dr. Mike Sfraga.
Og jeg synes, det er superinteressant, at det er en fra Alaska, frem for at det er en karrierediplomat, som er vokset op i State Department i USA.
Kunne man forestille sig, at der var noget lignende i Danmark?
I dag er det jo typisk også en karrierediplomat, som er arktisk ambassadør, men et stort ønske fra store dele af Grønland har i hvert fald været, at det er en, der er fra Grønland, og som kender til de arktiske forhold, som sidder som arktisk ambassadør og kan være med til at presse på for, at der også i dagligdagen er et fokus på Arktis i Udenrigsministeriet.
Jon Stephensen (M), 2023-03-14:
Tak for ordet, og tak for spørgsmålet.
Jeg synes, at det jo i den grad vidner om det, som jeg sagde, at da jeg var lille og min far tog til Grønland, var verden en anden, end den er i dag.
I dag fylder den grønlandske befolkning meget mere i kapacitet, også i forhold til at kunne varetage opgaver, som man for år tilbage ikke anså for muligt.
Så ja, jeg synes, at det på alle mulige ledder og kanter er rigtig godt, hvis det kunne lade sig gøre.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2023-03-14:
Tak for det, formand, og tak til udenrigsministeren for redegørelsen og afrapporteringen af forholdene i det arktiske område.
Specielt efter Ruslands invasion af Ukraine har sikkerhedssituationen i Arktis ændret sig.
Det har bl.a. betydet, at arbejdet i Arktisk Råd er sat på pause.
Vi oplever, at Rusland udbygger sine militære kapaciteter langs landets lange arktiske kyst, og selv om det vurderes at have defensiv karakter, er uforudsigeligheden øget, og de langsigtede sikkerhedspolitiske implikationer er uklare.
Derfor er det godt, at NATO har øget sin opmærksomhed om Arktis, som det også fremgår af redegørelsen.
Spørgsmålet er så bare, om regeringen er nok opmærksom på forsvaret af det arktiske område i forbindelse med de kommende forsvarsforhandlinger.
Det er vigtigt at tænke på helheden i rigsfællesskabet, både i forhold til overvågning og i forhold til andre relevante områder.
Forhåbentlig kommer Sverige og Finland snart med i NATO.
De lande har også interesse i det arktiske område.
Det er jo yderst oplagt at gøre, ikke mindst omkostningerne taget i betragtning.
Så derfor vil jeg gerne spørge udenrigsministeren, hvad han kan oplyse om et eventuelt samarbejde med Norge, Sverige og Finland, altså om det er noget, regeringen arbejder med.
Det er glædeligt, at der er sket en fredelig grænsedragning mellem Grønland og Canada
om Hans Ø.
Det har været en diskussion i mange år, og det er da i hvert fald et eksempel til efterfølgelse andre steder i verden, hvor grænsestridigheder afgøres ved fredelige tiltag og ikke ved magt og våben.
Tak for ordet.
Michael Aastrup Jensen (V), 2023-03-14:
Altså, der er nogle ting, der er hjemtaget område, og så er der noget, der er sikkerhedspolitik, og nogle gange går det i konflikt med hinanden.
Derfor er mit ønske – det er også derfor, jeg sagde »håber« så udtrykkeligt, som jeg gjorde – jo ikke, at man sidder i København og vedtager noget, som er så vigtigt og så tæt på, i forhold til hvad der skal ske i forhold til Færøerne og Grønland.
Og derfor skal det som minimum være i koordination, men allerhelst håber jeg jo – og det var det, der var mit forsøg – at regeringerne i Færøerne og Grønland gør det af sig selv og gør det nu.
Henrik Dahl (LA), 2023-03-14:
Tak for ordet, og jeg skal gøre det kort.
Når vi vedtager lovforslag L 19 lige om lidt, ophæver vi en 130 år gammel lov, som altså går tilbage til Estrup.
Og jeg vil bare sige tak, fordi vi nu har fået en handlekraftig flertalsregering hen over midten, så vi på den måde får taget et opgør med provisorietiden.
Det er på høje tid, og jeg er rigtig, rigtig glad for, at vi får taget Estrups love af bordet på den her måde.
Tak for ordet.
Sjúrður Skaale (JF), 2023-03-14:
Tak for det.
Og tak for talen, som jeg selvfølgelig overordnet er helt enig i.
Som taleren var inde på, er det tragiske hændt, at hvor man før i tiden – for nogle få år siden – når man talte om Arktis, talte om samarbejde og lavspænding osv., så taler man nu om militarisering, om oprustning, om forsvar og sikkerhed osv.
Det er en stor tragedie selvfølgelig, men det er den virkelighed, vi lever i.
Det betyder, at en stor del af Danmarks arktiske politik vil fremgå af det forsvarsforlig, der skal indgås.
Er taleren enig i, at en stor del af de meget, meget store summer, der skal bruges ekstra på forsvar i de kommende år, skal bruges i Arktis, i Nordatlanten, fordi det er rigets pligt at tage sin del af ansvaret?
Jesper Petersen (S), 2023-03-14:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan jo ikke her sådan tage forskud på – hvad skal man sige – hvordan man vil ende med at lave de prioriteringer.
Men at Arktis vil fylde i de forhandlinger kan ingen vist rigtig være i tvivl om, og bare i sidste forsvarsforlig er der også lavet nye tiltag.
Jeg synes, det er vigtigt at holde fast i, at vi jo skal forsøge at holde spændingerne lave, men selvfølgelig skal vi tage vores forholdsregler og agere fornuftigt og være årvågne her.
Derfor har man jo så taget nogle initiativer i det tidligere forsvarsforlig, og det, at man involverer både Færøerne og Grønland og de nordatlantiske mandater i det arbejde, synes jeg er vigtigt og helt rimeligt.
Og hvordan det så ender, må være op til de forhandlinger.
Men at der i Arktis vil være opgaver at løse – og jo simpelt hen også i forhold til en større viden om, hvad der egentlig foregår der, som ét punkt – virker åbenbart.