runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Paulin (S), 2022-05-05:
Jamen jeg er fuldstændig enig i, at det er vigtigt, at vi også kigger på skibsfarten og på flytrafikken.
Det er også en del af regeringens grønne køreplan, at vi bl.a. i år skal kigge på flybranchen, og hvad vi kan gøre der.
Vi har jo lavet en strategi for grønne brændstoffer tidligere på året og lavet en aftale om det, som jo er med til at give et skub, med hensyn til at vi rent faktisk kan komme til at producere nogle grønne brændstoffer, som vi kan komme på flyene.
Så flytrafikken og shipping er bestemt noget, vi har fokus på, også selv om det ikke indgår i 70-procentsmålet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-05-05:
Det ved jeg jo ikke.
Det er selvfølgelig lidt uheldigt, hvis det er tilfældet.
Men det er da godt at høre, at der er flere, der også synes, at vi skal have en debat om, om 70-procentsmålet skal øges til et 80-procentsmål, for med den seneste rapport fra IPCC er der jo noget, der indikerer, at vi kun har omkring 3 år til at handle, indtil vi skal have vendt kurverne for alvor.
Og hvis vi i Danmark er et sted, hvor vi formår at yde endnu mere – og det tror jeg egentlig – og vi skal kigge på, at vi sagtens kan øge vores vedvarende energi-produktion, og hvis vi har en stor opbakning i befolkningen til, at der skal gøres mere, og hvis man kan formå at have et godt samarbejde med kommuner, borgere og foreninger, tror jeg egentlig godt, at vi kunne nå videre og have opbakning til det.
Susanne Zimmer (FG), 2022-05-05:
Det er jeg jo helt enig i.
Altså, vi skal bare finde ud af, hvad vejen dertil er, og så kan det ikke bare blive ved med at være snak.
Derfor synes jeg også, det er dejligt at høre ordføreren sige, som jeg forstår det i hvert fald, at Enhedslisten også går ind for, at vi skal sætte nogle konkrete mål og se på nogle forskellige veje til, hvordan vi når de mål.
Er det rigtigt forstået?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-05-05:
Jamen vi vil meget gerne arbejde med delemner.
Vi har tidligere bl.a. fremsat forslag om, at man skulle lave et stop for sojaimport, som kommer fra arealer, hvor der sker afskovning, og så havde vi en stor debat om, om den sojaimport, der er, er bæredygtig nok.
Sådan nogle debatter er jo med til at sætte dagsordenen.
Det er jo den slags, vi skal have noget mere af – hvor vi kigger konkret på det og ser, om vi kan gøre mere.
Britt Bager (KF), 2022-05-05:
Tak for ordet.
B 81 er en genfremsættelse af et tidligere forslag fra de samme forslagsstillere.
Det forslag blev stemt ned, det blev forkastet af alle andre end forslagsstillerne og Enhedslisten, og jeg har svært ved at se, at substansen ikke er præcis den samme som sidst, nemlig at inkludere vores såkaldte forbrugsopgjorte udledninger i vores klimalov og 70-procentsmålsætning.
Det er meget sympatisk.
Jeg forstår godt hvorfor, men det giver bare ikke mening at droppe vores internationalt anerkendte opgørelsesmetode.
Det er trods alt rimelig vigtigt, at alle verdens lande er enige om, hvordan vi opgør det.
Så kan vi nemlig sammenligne, også selv om det giver udfordringer og uhensigtsmæssigheder.
Tiden er til at nå vores mål og ikke til at lave nye udredninger, og derfor kommer vi Konservative heller ikke til at stemme for forslaget den her gang.
Susanne Zimmer (FG), 2022-05-05:
Tak, og tak til ordføreren, også for at frembringe alle de her grimme tal, kan man sige.
Jeg ved ikke, om vores bemærkninger er lidt kluntet formuleret, men tanken er jo, at vi holder fast ved vores 70-procentsreduktion og det opgørelsessystem dér, men hvor vi virkelig gerne vil bakke op om at lave det om til 80 pct.
Britt Bager (KF), 2022-05-05:
Jamen jeg er fuldstændig enig i, at de temperaturstigninger, vi ser ind i lige nu, er katastrofale, og jeg er også fuldstændig enig i, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at nedsætte de temperaturstigninger, men jeg er ikke enig i, at det her forslag er midlet til at nå målet.
Søren Espersen (DF), 2022-05-05:
Da vores klimaordfører ikke har mulighed for at give møde i dag, skal jeg på hans vegne sige følgende: Forslaget drejer sig konkret om at pålægge regeringen at fremsætte et forslag til en ny klimalov, der sikrer, at 70-procentsreduktionsmålet i klimaloven også inkluderer Danmarks forbrugsopgjorte udledninger, dvs. drivhusgas, udledninger fra vores forbrug og afbrænding af biomasse.
Forslaget er en genfremsættelse af beslutningsforslag nr. B 69 i folketingsåret 2020-21.
Perspektiverne i forslaget er på mange måder sympatiske og logiske.
Det er jo fornuftigt, at såfremt en dansker spiser en importeret bøf fra Argentina, vil den tælle med i vores klimaregnskab.
Ud fra denne logik giver beslutningsforslaget som sagt mening, og en beregningsmetode, der tager højde for dette, vil formentlig være en fordel for Danmark, der jo som bekendt igennem de sidste årtier har haft overskud på betalingsbalancen ved at eksportere mere, end vi importerer.
Hvis man dog dykker lidt dybere ned i forslaget, der jo som nævnt har været behandlet tidligere, ser man desværre, at det ikke er den førnævnte logik, der er herskende.
Der er i stedet tale om, at man tilfører en yderligere søjle i klimaloven, der angår udledning ud fra et forbrugsprincip og udledning fra afbrænding af biomasse.
Der er dog, som beskrevet i forslaget, en betydelig usikkerhed om tallene for drivhusgasudledningen efter forbrugsprincippet afhængigt af regnemetode og datakilder.
Endvidere savner Dansk Folkeparti, at man i beslutningsforslaget for alvor adresserer de større klimamæssige sammenhænge i det samlede klimaregnskab, jeg nævnte før.
En eventuel justering af beregningsmetoderne bør ske ud fra en samlet betragtning og løses ikke ved de foreslåede tilføjelser.
Alt i alt er der tale om et beslutningsforslag med perspektiver, men man går desværre i den forkerte retning.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-05-05:
Vi går meget ind for, at Danmark skal indberette til FN, så vi kan sammenligne det, vi indberetter, med det, andre lande gør.
Det er så det, som forslagsstillerne her ønsker at ændre på.
For det, der konkret står, er, at Folketinget pålægger regeringen inden udgangen af 2022 at fremsætte et forslag til klimalov 2.0, der sikrer, at 70-procentsreduktionsmålet i klimaloven også inkluderer Danmarks forbrugsopgjorte udledninger.
Det synes vi ikke om at man skal gøre, men vi i Enhedslisten er meget for, at vi skal have et stort fokus på det, der ikke tælles med i den officielle opgørelse, som vi sender ind til FN.
Derfor er det yderst interessant at se på den tryksag, der er kommet for ganske nylig, om de globale udledninger, som jo ikke rigtig er med i de officielle statistikker.
Den tæller så med ovre i Sydamerika, og så har vi så nogle grise og noget mælkepulver, der bliver eksporteret fra Danmark, hvor der så er noget produktion, der tæller med i vores opgørelse.
Jeg synes også, det interessant, at vi er kommet så langt, at vi nu begynder at forholde os til, at hvis ikke man producerede den soja til de danske grise, kunne man faktisk producere noget andet i de latinamerikanske lande.
Det er jo den globale sammenhæng, som vi synes er interessant også at have for øje.
Så der er vi sådan set enige i, at vi jo ikke udelukkende skal have fokus på det, vi skal indrapportere ifølge Parisaftalen; vi skal også kigge på alt det andet.
Der er det selvfølgelig interessant at have tal, som man kan tage udgangspunkt i.
Det er et stort tal.
Det er godt 1 t pr. dansker.
Det må da give anledning til, at vi har en diskussion af, hvordan vi tager på ferie, og om der er nogle af de her forretningsrejser, som kunne foregå virtuelt i Danmark i stedet for.
Når vi så ser på den tryksag, vi har fået, har man ikke taget en vurdering af den biomasse, som vi har i Danmark, med, og der vil jeg da håbe, at den tryksag, vi får næste år, også vil begynde at kigge på den biomasseafbrænding, der er fra importeret biomasse i Danmark – hvad der egentlig er et rimeligt tal at gøre det op i.
Så jeg synes, at det der globale udsyn er utrolig vigtigt.
Men jeg tror altså ikke, at vi opnår det og får det gjort på den bedste måde ved at vedtage det her beslutningsforslag.
Jeg vil sådan set gerne have noget, hvor vi tydeligt fra år til år kan se, hvordan det bevæger sig i Danmark i forhold til Parisaftalen.
Og jeg vil sådan set hellere arbejde for, at vi i Danmark får hævet vores reduktionsmål til 80 pct., frem for at gå ind og lave noget forstyrrende i forhold til den måde, vi opgør tingene på.
Så det er med den begrundelse, at vi ikke kan tilslutte os beslutningsforslaget.
Marie Bjerre (V), 2022-05-05:
Tak for det.
Beslutningsforslaget er i høj grad en genfremsættelse af et beslutningsforslag, som vi behandlede sidste år, og Venstre har ikke ændret holdning siden da.
Derfor kan jeg også henvise til Venstres ordførertale til det lignende beslutningsforslag, B 69, fra sidste år.
Vi mener fortsat, at det er positivt med et globalt udsyn, og tak til forslagsstillerne for at bringe den dimension på banen.
Den synes vi faktisk ofte mangler i klimadebatten, men vi mener ikke, at forslagsstillernes løsningsforslag er det rigtige.
For det første tror vi ikke på, at det er en god idé at gå dansk enegang i bekæmpelsen af klimaudfordringerne, og derfor er der brug for internationale standarder i forhold til opgørelse af CO 2 .
For det andet er det helt store problem med forslaget her, at det eneste, vi kan gøre for at reducere de forbrugsudledte CO 2 -udledninger, er at begrænse importen, og resultatet vil blive, at vi begrænser friheden og den økonomiske vækst.
For Danmark har jo ikke de samme virkemidler til at regulere, hvordan man skal producere i andre lande, og vi tror på, at vi netop har brug for friheden og den økonomiske vækst, hvis vi skal have råd til den grønne omstilling, og hvis vi skal kunne inspirere resten af verden til at være grønne foregangslande.
Tak for ordet.
Susanne Zimmer (FG), 2022-05-05:
I den ideelle verden gik alle lande jo sammen om at gøre noget for det her, men vi er desværre ikke i den ideelle verden.
Så har vi ikke en forpligtelse som et rigt land, der har mulighederne, til at vise vejen, i forhold til hvordan vi kan reducere vores globale CO 2 -udslip?
Marie Bjerre (V), 2022-05-05:
Jo, jeg mener, vi har en forpligtigelse til at gøre alt, hvad vi kan, for at bekæmpe klimaforandringerne.
Men jeg tror ikke på, at vi gør det med ordførerens forslag her, faktisk tværtimod.
For det her forslag vil begrænse friheden og den økonomiske vækst.
Det vil gøre, at vi ikke har muligheden for at lave den grønne omstilling, der skal til.
Det vil gøre, at der ikke er mulighed for at være et økonomisk foregangsland på den grønne omstilling, der kan inspirere andre lande til også at være grønne og få dem til at se, at man sagtens kan få grøn omstilling og økonomisk vækst til at gå hånd i hånd.
Susanne Zimmer (FG), 2022-05-05:
Altså, nu er det jo sådan, at råstofmængden i vores verden ikke er ubegrænset.
Hvis alle brugte lige så mange råstoffer, som vi gør, ville vi skulle bruge 4,2 jordkloder.
Det betyder, at vi bruger ressourcer fra de fremtidige generationer – så er der ikke noget tilbage til dem.
Kan ordføreren ikke se, at det er problematisk, at vi bare bliver ved med at forbruge og forbruge, både i forhold til ressourcer, men også fordi vi udleder så meget CO 2 ?
Marie Bjerre (V), 2022-05-05:
Jo, men det, jeg taler om, er økonomisk vækst, altså at man bliver ved med at være et rigt foregangsland.
For selvfølgelig skal vi kigge på forbruget af Jordens ressourcer.
Vi overforbruger, og det er netop der, vi skal sætte ind.
Dermed vil det begrænse den økonomiske vækst.
Det begrænser muligheden for, at vi kan lave den grønne omstilling, hvor man skal bruge færre af Jordens ressourcer, og hvor man udleder mindre CO 2 .
Resultatet vil være, at der ikke er nogen andre lande, som vil efterfølge os, og dermed får vi ikke den grønne omstilling.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-05-05:
Da vi i sin tid forhandlede klimaloven, havde vi store diskussioner om, hvordan den skulle bygges op, hvordan vi skulle gøre de forskellige tal op, og hvad der skulle være med i den.
Det valg, der blev truffet, var jo meget tydeligt.
Vi sagde: Altså, vi kopierer den måde, man opgør det på i de FN-aftaler, der er, og det er der, vi lægger et specifikt reduktionsmål.
Noget af det vigtige, vi fik med i klimaloven, er bl.a. det årshjul, der gør, at vi konstant og hele tiden skal diskutere og vurdere en regerings indsats.
Og det andet handler om det globale perspektiv i det.
Der var to ting, som vi fik med i klimaloven, som er rigtig, rigtig vigtige, og som taler ind i intentionerne bag det her forslag.
Det ene er, at regeringen bliver forpligtet til årligt at lave en særskilt afrapportering om de internationale effekter.
Og jeg synes, det er dejligt at se, når man ser udviklingen i de afrapporteringer, hvordan tingene bliver bedre og bedre.
Vi bliver bedre og bedre til at gøre det, og vi bliver bedre og bedre til at kunne se, hvordan de her tal hænger sammen, og hvor vi kan gøre noget ved det.
Den anden del er så også, at regeringen også er forpligtet til årligt at lave en global strategi, som handler om de indsatser, der skal gøres ude i verden og klimapolitisk.
Så jeg synes, vi fik nogle rigtig gode ting med.
Det kommer vi til at se på lige om lidt, når vi kommer til 2025.
Jeg ved godt, det måske kan virke uoverskueligt, når vi kæmper med at nå de mål, vi snakker om nu, men det er ligesom det, der ligger i vores klimalov, og det er grunden til, at den er så god.
Vi mener ikke, at der er behov for at lave en version 2.0.
Vi diskuterede det også, sidst det her forslag blev fremsat.
Vi mener sådan set, at det er en god klimalov, vi har.
Og tydeligheden i alle de andre indsatser end lige 70-procentsreduktionsmålet er jo lysende klar, når vi ser på den globale afrapportering, vi lige har fået, hvor vi bl.a. ser på, hvor meget forbrug fylder i det her.
Det er også en af grundene til, at vi fra SF's side lavede et forbrugerudspil for et par uger siden, hvor vi går ind og ser på, hvordan vi kan gøre noget ved den del af den klimabelastning, der er.
Så vi kan ikke støtte forslaget.
Susanne Zimmer (FG), 2022-05-05:
Tak, og tak til ordføreren.
Ordføreren lægger meget vægt på afrapportering, og det er jo fint med en afrapportering, men det kan jo for så vidt stikke i alle mulige retninger.
Altså, hvad har ordføreren imod, at man laver nogle konkrete mål for vores forbrugsrelaterede CO 2 -udslip?
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-05-05:
Jamen det, jeg har imod det, handler om, at det er så vigtigt, at vi, når vi handler i forhold til klimakrisen, ud over at gøre rigtig meget herhjemme også hele tiden ser os selv i en international kontekst.
Derfor skal der være den spejling.
Jeg synes også, der står i bemærkningerne meget tydeligt, at vi skal se lidt bort fra den spejling, der er i forhold til UNFCCC's måde at gøre tingene på.
Det er jo det, der er så vigtigt at sige, nemlig at vi ikke er alene om det her.
Vi må ikke få den her totale nationale selvoptagethed, hvor vi kun kigger på, hvordan vi selv gør de her ting.
Vi bliver nødt til at se ud og se på, hvordan vi gør alle tingene i en sammenhæng, og den her afrapportering er et enormt vigtigt redskab til så at se effekterne ude i verden.
Susanne Zimmer (FG), 2022-05-05:
Men vil ordføreren ikke mene, at samtidig med at vi ser på det her globalt, ville det også være godt at gå forrest?
Og påvirker det ikke ordføreren, at vores forbrugsbaserede CO 2 -udslip stiger, samtidig med at vores territoriale falder?
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-05-05:
Jo, det gør da et enormt indtryk på mig, når jeg ser, hvad der ligger i den afrapportering.
Det er jo så også derfor, at vi netop er kommet med det udspil, hvor vi går ind og ser på, hvordan vi kan gøre noget i forhold til de her ting.
For det er jo der, vi bliver nødt til hele tiden at handle, men vi bliver også nødt til at se klimapolitik i en international kontekst, hvor vi hele tiden skal kunne beregne og måle sammen med andre lande, for det er en global indsats, der skal til.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-05-05:
Jeg er trådt til for en kollega, som pludselig fik sygt barn, så jeg læser lige op af en tale her; jeg har min telefon med, for jeg kunne ikke nå at printe den.
I dag behandler vi et beslutningsforslag fra Venstre, som vi i SF faktisk synes er rigtig vigtigt.
Igennem en del år har vi forsøgt at ændre på det faktum, at vi har et privat monopol på statens brug af advokatopgaver.
Sådan synes vi ikke det bør være, så et langt stykke hen ad vejen er vi enige med Venstre.
Der, hvor vi er uenige, kan vi læse af beslutningsforslaget, er, med hensyn til hvorvidt der skal hjemtages juridiske opgaver og kompetencer til ministerierne og staten.
Vi mener, at det afgørende er, at der er den rette viden, og at alt ikke er udliciteret.
Vi ønsker at opbygge juridiske kompetencer, så ministerier, styrelser og andre kan klare det meste selv, og at nicheopgaver kan sendes i udbud.
Det er en ret stor forskel på, hvad vi i SF vil, og hvad Venstre vil.
Men vi vil meget gerne lave en beretning i udvalget, så vi får sat skub i processen, for vi mener, at Finansministeriet er for langsomme, også i forhold til at det er en finanslovsaftale.
Tak for ordet.
Thomas Jensen (S), 2022-05-05:
Ud over det at tage hensyn til prisen er der andre ting at tage hensyn til.
Derudover er der jo også det ved det, at hvis man skal ud og købe ind mange forskellige steder, er der nogle transaktionsomkostninger ved at lave udbuddet.
Der skal være noget kontraktstyring.
Og i sådan en styring vil der også komme ekstra udgifter for staten.
Så alt i alt vil det blive omkostningsfuldt.
Jane Heitmann (V), 2022-05-05:
Jeg anerkender, at der er et tillidsforhold mellem vælgerne og os politikere, og de partier, som vælger at begå løftebrud, må jo stå på mål for det, næste gang der er valg.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-05-05:
Tak for ordet.
Jeg må indrømme, at jeg ikke har skrevet en ny lang tale til den her behandling, og det har jeg ikke, fordi jeg egentlig synes, at jeg har redegjort meget godt i den forrige debat for SF's holdning til, hvad vi vil i rusmiddelpolitikken.
Vi har en landsmødebeslutning om et statsautoriseret salg af cannabis, og vi har en landsmødebeslutning om den portugisiske model.
Så vi er sådan set med på tankegangen om, at der skal ske noget på det her område, og det har vi jo ligesom været inde over, kan man sige.
Det, der gør, at vi ikke er for det her forslag, er, at der skal være en vejledende folkeafstemning om det her spørgsmål om cannabis.
Det er jo en vejledende folkeafstemning, så jeg kan ikke se, at den kan vildt meget mere end en meningsmåling.
Men vi synes ikke, at man skal afholde folkeafstemninger om hvad som helst og når som helst og hele tiden i forhold til forskellige spørgsmål.
Vi ved godt, at borgerne er med os i det her spørgsmål.
De har valgt os, men de har ikke syntes, at det var så vigtigt, at de har stemt på de partier, som gerne vil gennemføre noget på det her område, for så havde vi jo haft 90 mandater og var ligesom kommet videre allerede, og det er jo desværre ikke rigtig tilfældet.
Så vi siger ja til tankegangen om, at der skal ske noget, men nej til den vejledende folkeafstemning.
Og så skal jeg nok lige prøve at foregribe, at hr. Torsten Gejl om lidt spørger mig, om vi ikke skal høre befolkningen; om ikke det er et godt demokratisk princip.
Jo, det har vi jo sådan set gjort ved selve valget, og der har vælgerne jo ikke rigtig stemt på de partier, som er progressive på det her område, så hvis det spørgsmål var virkelig vigtigt for dem, tror jeg, at vi havde et flertal allerede.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-05:
Tak for talen, og jeg er glad for, at ordføreren ikke gentager hele sin tale fra den sidste debat, for jeg ved godt, hvad SF mener om cannabis.
Men det her er jo ikke en folkeafstemning om hvad som helst, men det er en folkeafstemning om noget, der sandsynligvis handler om en omsætning på 5 mia. kr., titusinder af mennesker, der er afhængige, og som har et problem, hundredtusinder af mennesker, der bruger det her både rekreativt og medicinsk.
Så det er jo altså ikke bare sådan hvad som helst.
Men tror ordføreren ikke, at hvis vi havde en folkeafstemning, og hvis der var et klart flertal – det ved vi jo ikke – at vi med det i ryggen ville begynde at tage os sammen til at lave en fælles model, og at regeringen også ville forstå, at det nu var bragt så langt ind i folks tankegang, at der var så stort et håb om, at der nu ville ske noget, og at vi faktisk kunne efterkomme det?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-05-05:
Det føler jeg mig faktisk ikke helt overbevist om.
Altså, jeg tror udmærket godt, at nogle af de partier, som er modstandere af at finde nogle modeller og løsninger på det her område, kan læse de samme meningsmålinger, som hr. Torsten Gejl og jeg kan, og som jo netop siger, at danskerne er med os.
Derfor er jeg ikke sikker på, at en vejledende folkeafstemning ville ændre så meget.
Men hvem ved?
Ingen kan rigtig spå.
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-05:
Nej, og det var også derfor, jeg håbede, at SF ville give det en chance.
For vi får jo ikke det her afklaret, hvis vi ikke giver det en chance.
Altså, det er jo ikke, fordi befolkningen har den allerstørste tiltro til os politikere.
Vi ligger jo meget, meget dårligt i alle tillidsmålinger.
Der var engang, hvor der var mange, der var medlemmer af politiske partier, i dag tror jeg det er 4 pct.
Er det ikke på tide at give danskerne nogle nye demokratiske muligheder nu, når de anser os herinde som mindre troværdige end journalister, ejendomsmæglere og brugtvognsforhandlere?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-05-05:
Jeg ved ikke, om det bliver mere troværdigt af, at vi får en vejledende folkeafstemning, som vil vise det samme som meningsmålingerne, nemlig at befolkningen ønsker ændringer herinde, hvorefter et politisk flertal så vil forkaste forslaget.
Det tror jeg ikke giver troværdighed.
Jeg synes, vi i forvejen har udfordringer med borgerforslagene, hvoraf det jo ikke er mange, der går igennem, men jeg synes stadig væk, det er et godt redskab, at nogle borgere kan gå sammen og ligesom rejse en debat i Folketinget og i det mindste få debatten og partiernes positioner i forhold til det.
Men det er jo ikke altid, det sådan fører til konkret politik.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-05:
Men hvis man så antog, at folkeafstemningerne ikke var vejledende, men at de faktisk medførte, at vi herinde var nødt til at rette os efter dem, var det så en anden sag?
Vi har et område, som vi nærmest konstant bøvler med, efter at flere partier er trådt ud af forligskredsen omkring offentlighedsloven, og det, vi bøvler med, er jo, at der er nogle partier, som er regeringspartier, og som ikke har nogen interesse i at gøre offentlighedsloven mere åben for befolkningen.
Vi partier, som ikke sidder i regeringen, har en interesse i at gøre den mere åben.
Jeg tror, at der, hvis man spørger danskerne derude, om danskerne og medierne skal kunne få større indsigt i, hvad den til enhver tid siddende regering foretager sig, så vil være et kæmpe flertal for at sige ja.
Det her er jo også bare et område, hvor jeg må sige, at det formentlig aldrig bliver ændret, fordi der formentlig altid vil være et flertal hen over midten, som er partier, der enten har magten på det ene tidspunkt eller på det andet tidspunkt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-05-05:
Jeg tror jo, at man må tage konsekvensen af det, og at man så må stemme på de partier, som man er enig med, og som man tror kan gennemføre den ændring.
Det er jo det, man har muligheden for ved hvert eneste folketingsvalg.
Jeg ønsker mig ikke et samfund, hvor vi skal gå til folkeafstemning hvert andet øjeblik for at tage stilling til forskellige spørgsmål.
Jeg er med på, at man kan blive ærgerlig over, at befolkningen tilsyneladende ønsker nogle forandringer, som partierne ikke vil.
Men så mener jeg, at man må tage konsekvensen af det og stemme på dem, som vil gennemføre den konkrete politik.