Thomas Jensen (S), 2016-10-25:
Tak, formand.
Er der noget, der står tilbage som en central lærdom fra den seneste – og jeg understreger seneste – finansielle krise, så er det nødvendigheden af, at vi fra politisk hold kontinuerligt regulerer den finansielle sektor; at vi sikrer, at sektoren er robust, at den er polstret, og at den er stormsikret, og at den for alt i verden ikke er stormvejrsskabende.
Helt elementært skal de grundlæggende finansielle spilleregler overholdes.
Der skal være et effektivt tilsyn, og er der nogen, der spekulerer i at forbryde sig mod den finansielle lovgivning, så skal vi sørge for, at der er sanktionsmuligheder af en så mærkbar karakter, at sanktionerne står mål med forbrydelsens grovhed.
Sanktionerne skal med andre ord have en reel præventiv karakter, der afskrækker personer og virksomheder fra at overtræde den finansielle lovgivning.
Den seneste finanskrise gav verdenssamfundet en hård medfart, men vi ved alle, hvem der lider de største tab, når den finansielle krise raser.
Det er almindelige lønmodtagere, der mister deres job; det er familier, der må gå fra hus og hjem; og det er små og mellemstore virksomheder, der må dreje nøglen om og lukke ned.
Socialdemokratiet er derfor positiv over for, at man med det her omfangsrige – 488 sider lange – komplekse lovforslag ønsker at gennemføre en række ændringer på det finansielle område med det formål at gøre den finansielle sektor endnu mere robust.
Jeg skal nok lade være med at gennemgå alle 488 sider minutiøst, men jeg vil fremhæve tre overordnede ting fra lovforslaget.
For det første foreslås et nyt bødesystem, der øger bødesanktioner på det finansielle område.
Den nye model bygger på forslaget fra udvalget om bødesanktioner på det finansielle område, og modellen giver en større sammenhæng mellem forbrydelsens grovhed, instituttets størrelse og bødernes niveau.
Bødestørrelsen øges markant.
Det synes jeg og Socialdemokratiet er et skridt i den rigtige retning, som forhåbentlig vil have en præventiv effekt.
For det andet foreslås ændrede regler for de systemisk vigtige finansielle institutter – det, vi i daglig tale forkorter SIFI'er – og der foreslås skærpede krav til egnethed til at sidde i selskabsledelser, og der foreslås indfasning af kapitalbufferkrav.
I dag kan man kun udpege systemisk vigtige finansielle institutter en gang om året, men med forslaget bliver det muligt at udpege SIFI'er ekstraordinært i løbet af året.
Der indføres skærpede krav til god selskabsledelse i SIFI'er, så egnetheds- og hæderlighedsreglerne også omfatter nøglepersoner.
Forslaget skal bidrage til at sikre, at alle ansatte, der er nøglepersoner, enten som en del af den daglige ledelse eller som ansvarlige for en nøglefunktion, er tilstrækkeligt kvalificerede til at varetage stillingen.
Med forslaget sikres det også, at finansielle virksomheder fører en mere forsvarlig aflønningspolitik, der ikke ansporer til spekulation i form af kortsigtede gevinster med stor risikotagning.
Det er alle sammen fornuftige tiltag.
For det tredje foreslås der udvidede tilsyns- og kontrolbeføjelser, der skal give Finanstilsynet og Erhvervsstyrelsen nye muligheder for at imødegå markedsmisbrug.
Det er alle tiltag, der styrker sektorens robusthed og soliditet, og som strammer mærkbart op over for personer og institutter, der skulle finde på at forbryde sig imod den finansielle lovgivning.
Afsluttende vil jeg sige, at med forslagets ændringer styrkes reguleringen af det finansielle område, og det er ubetinget godt.
Det er ændringer, der kan være med til at skabe en mere robust sektor.
Jeg vil også sende det klare signal, at oven på den seneste finansielle krise følger vi fra politisk hold nøje udviklingen i den finansielle sektor, især SIFI'erne, som har en sådan størrelse, at de kan have vidtrækkende negative konsekvenser for husholdninger, virksomheder og samfundsøkonomien generelt, hvis et sådant institut bliver nødlidende.
Hvis vi ser samfundsskadelige aktiviteter, skal vi ikke tøve med øget politisk regulering.
Det er også værd at bemærke, at lovforslaget overordnet set er blevet taget godt imod i høringssvarene, og med det omfangsrige forslag synes jeg også, vi skal se frem til et grundigt udvalgsarbejde.
Mange af forslagets elementer bygger jo på tidligere indgåede aftaler, som Socialdemokratiet er en del af, og derfor kan Socialdemokratiet selvfølgelig også støtte det samlede forslag.
Jeg skal igen hilse fra Det Radikale Venstres ordfører, som desværre ikke kunne være i salen under lovbehandlingen i dag, og sige, at Det Radikale Venstre også støtter lovforslaget.