runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-05:
Tak for det.
Ét spørgsmål pr. person – det er ligesom at være til gruppemøde hos Leif Mikkelsen.
Jeg vil bare spørge: Hvornår besluttede Socialdemokratiet sig for at tilslutte sig den her aftale?
For det har været et langt forløb.
Ja, det er ikke noget, der er blevet diskuteret meget i offentligheden før her på det seneste, men der har dog været en parlamentarisk proces, som Socialdemokratiet har været en del af, og indtil for få måneder siden såede den socialdemokratiske formand tvivl om, hvorvidt man ville støtte aftalen.
Det har man så besluttet sig for at gøre, men hvornår tog man den beslutning?
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-05:
Det er regeringen, der på Danmarks vegne tilslutter sig den her aftale.
Socialdemokratiet bakker op om, at regeringen gør det, og vi har ikke på noget tidspunkt argumenteret for, at vi skulle gøre det modsatte – ikke på noget tidspunkt.
Martin Henriksen (DF), 2018-12-05:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at læse lidt op fra erklæringen, målsætning 16, som handler om at styrke migranter og lokalsamfund til at realisere fuld inklusion og social samhørighed.
Det er jo lige noget, som hr. Mads Fuglede eller integrationsministeren kunne finde på at sige i en større forsamling ude i landet.
Der er et punkt, der handler om at understøtte multikulturelle aktiviteter gennem sport, musik, kunst, madfestivaler, frivilligt arbejde og andre sociale arrangementer, som kan styrke den gensidige forståelse og anerkendelse af migranternes og bestemmelseslandets kultur.
Er hr. Mads Fuglede enig i det?
Og hvis hr. Mads Fuglede nu svarer, at det ikke betyder noget, hvorfor i alverden så gå ned at skrive under på noget, som ikke betyder noget?
Mads Fuglede (V), 2018-12-05:
Der er jo to spørgsmål i det.
Vi lever i et frit land, og jeg er glad for, hvis der er nogle, der derude har lyst til at lave et arrangement af den ene eller den anden art.
Jeg kommer ikke til at foranledige, at Folketinget laver multikulturelle arrangementer af nogen som helst art, men det kan man gøre, hvis man har lyst til det.
Det kommer den her tekst ikke til at lave om på.
Og teksten kommer ikke til at lave om på så meget nu, men som jeg synes, at integrationsministeren sagde meget rigtigt, så er det de små skridts politik.
Nu begynder vi at gå i den retning, hvor vi kan sørge for noget af det, som regeringen så gerne vil, især i samarbejde med Dansk Folkeparti, nemlig sørge for, at vi får en ny måde at tænke det at være flygtning på, altså få folk tilbage til deres oprindelsesland, når de er kommet hertil, og det kan kun lade sig gøre, hvis der er et oprindelsesland, der vil modtage dem.
Morten Østergaard (RV), 2018-12-05:
Tak til hr. Mads Fuglede.
Jeg synes, at det da i hvert fald af de taler, vi har hørt indtil videre, var den mest positive anmeldelse af erklæringen.
Det, der jo selvfølgelig undrer lidt, er det med, at man på den ene side synes, at det er godt og rigtigt, men så samtidig siger, at det ikke betyder noget.
Altså, er det ikke meningen?
Hr. Mads Fuglede har jo også en fortid som ekspert i international politik.
Selvfølgelig gør det da en forskel, om Danmark tager ned og skriver under på den aftale eller ej.
Det gør da en verden til forskel, om vi får flyttet den dialog, som skal gøre, at vi kan få ordnede forhold i forhold til lovlig migration og håndtering af ulovlig migration.
Vi skal da sige til folk, at med det her har vi fået fornyet håb om, at vi faktisk kan skabe fremskridt på det her område.
Den her erklæring kan få – og vi håber på, at den får – stor betydning.
Mads Fuglede (V), 2018-12-05:
Der er så meget misinformation omkring den her erklæring, og vi skal jo ikke sprede mere af den slags.
Når den ikke er juridisk bindende, men blot er et dialogpapir, hvor vi begynder en samtale om nogle af de store udfordringer, vi har, skal vi ikke gå ud og sige, at den er mere, end den er.
Det ville jo være skørt at gøre.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-12-05:
Hvis vi går tilbage til statistikken, kan jeg sige, at da jeg læste statistik i sin tid, var noget af det første, man fik at vide, at der er forskel på en korrelation og en kausalitet, altså at det, at der er en sammenhæng, ikke betyder, at der er en årsagsforklaring.
Okay, hr. Joachim B. Olsen nikker.
Det er jeg glad for han gør, så der er vi dog enige.
Jamen religion betyder noget.
Det betyder noget, men spørgsmålet er, hvor meget det betyder.
Det er jo det, vi diskuterer her i dag.
Jamen det er da det, vi diskuterer.
Fru Marie Krarup taler om en religionskrig, at muslimer ikke kan integreres.
Det er hele tilgangen hos Dansk Folkeparti, nemlig at vi står i en religionskrig.
Det er det, som det her handler om.
Det her handler om nogle kulturelle normer, nogle gammeldags normer, som vi skal gøre op med, bekæmpe, og det er det, som vi forsøger på.
Marie Krarup (DF), 2018-12-05:
Tak for talen.
Det er jo enormt vigtigt.
En af de ting, jeg efterlyser, er jo en klar og tydelig strategi over for alle indvandrere og efterkommere om, at man er nødt til at tage de normer, vi har i Danmark, til sig helt konkret og praktisk.
Vi skal ikke have særhensyn og ikke acceptere islamisering.
Men når jeg møder folk ude i integrationsindustrien, er der mange af dem, der arbejder der, som ikke har indtryk af, at det er den måde, man skal optræde på.
Hvad vil ministeren gøre ved det?
For mig at se
ser det ud, som om der måske her er en enighed blandt nogle politiske partier om, at det bør være på en bestemt måde, men når man kommer ud i den virkelige virkelighed, er det bare ikke det, der bliver effektueret – i hvert fald ikke overalt.
Hvad kan man gøre ved det?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-05:
Jamen det, man jo bare kan konstatere, er, at når man kigger i de her statistikker, hvor man kan finde masser af undtagelser – sådan er det med statistik – så er de store problemer der, hvor det handler om indvandring fra mellemøstlige lande, som alle sammen er muslimske.
Har det kun noget med islam at gøre?
Nej, det tror jeg ikke det har, men det er da en stor del af det.
Altså, den kulturelle baggrund og de normer, man har med sig, er formet af det samfund, man kommer fra, og her taler vi altså om samfund, hvor religion spiller en langt, langt større rolle, end den gør i det danske samfund.
Og så synes jeg bare, det er underligt fuldstændig at afvise, at det har noget med religion at gøre, når man vokser op i en kultur, hvor man har en lovreligion, der siger, hvordan man skal opføre sig.
Det synes jeg bare ikke giver ret meget mening.
Inger Støjberg (V), 2018-12-05:
Det er i virkeligheden et meget, meget stort spørgsmål.
Hvis det var enkelt, tror jeg at vi havde gjort det, for vi er sådan set enige om, hvor vi vil hen.
Så kunne man med rette, hvis man nu var fru Marie Krarup,
sige: Skulle vi så ikke bare gå ind og forhindre det skred ved f.eks. at sige, at der ikke må være kønsopdelt svømmeundervisning, at der skal være svinekød på institutionerne, og at man ikke på den måde må stille særkrav?
Til det synes jeg sådan set bare, at man skal være bevidst om, at man på en eller anden måde fratager f.eks. kommunalbestyrelserne ansvaret for debatten og forsvaret for selve fundamentet for det.
Så jeg ville være ked af at skulle gå ind og lovgive på de her felter, om end jeg også må sige, at hvis det fortsætter sådan, kan det jo på et tidspunkt blive nødvendigt.
Men jeg synes bare ikke, at vi er der endnu.
Marie Krarup (DF), 2018-12-05:
Jeg synes jo, at vi har været der i årevis, fordi det netop ikke er sikkert, at man stiller de samme præcise og konkrete krav overalt til dem, som gerne vil blive her.
Det er jo i virkeligheden at svigte de mennesker, for de får ikke en chance for at klare sig i det danske samfund, hvis de ikke får en forståelse af, at de er nødt til at opføre sig på en dansk måde og blive dansk.
Så jeg vil helt klart opfordre til, at man tager skeen i den anden hånd, men det fremgår jo også af de mange beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti igennem tiden har fremsat på det her område.
Inger Støjberg (V), 2018-12-05:
Langt hen ad vejen er vi jo enige om nogle af de her ting.
Problemet er bare, synes jeg, at hvis vi siger, at vi går ind og f.eks. lovgiver om nogle af de ting, der har været til debat her i dag – juletræer, kønsopdelt svømning, alle de her ting – kan man hurtigt komme til at fralægge sig ansvaret i dagligdagen.
Og jeg mener i virkeligheden, at vi alle sammen har en forpligtelse til et forsvar for selve fundamentet for de friheder, som Danmark er bygget på.
Det gælder både institutionslederen og bestyrelsen i institutionen, og det gælder kommunalbestyrelsen.
Det gælder os alle sammen.
Der mener jeg bare, at man, hvis vi går ind og lovgiver, meget hurtigt kan pege over mod Christiansborg og sige: Det var også dem, der besluttede det, men jeg ville da godt lige have lavet noget kønsopdelt svømning, hvis det var det, der skulle til, men det må vi så ikke længere.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-12-05:
Tak for det.
Jeg skal bare læse vores reviderede vedtagelsestekst op, for det var sådan, at vi ikke lige havde været så præcise med ordoptællingen, så vi havde lavet en for lang vedtagelsestekst.
Nu er den blevet forkortet, og for en god ordens skyld læser jeg her vedtagelsesteksten op på vegne af Enhedslisten, Alternativet, Radikale Venstre og SF.
Forslag til vedtagelse
God integration og flygtninges mulighed for selv at skabe sig en tilværelse med perspektiv og selvforsørgelse skaber tryghed for alle.
I Danmark bør alle have ret til en ordentlig bolig og en indtægt, der kan dække basale fornødenheder.
Martin Henriksen (DF), 2018-12-05:
Tak for det.
Grunden til, at vi fra Dansk Folkepartis side har rejst den her hasteforespørgsel, er jo, at Danmark og regeringen står til at tiltræde FN-migrationspagten »Global Compact for Migration«, som den så fint hedder.
Der er flere ting i den, og jeg havde egentlig tænkt mig som begrundelse for den her hasteforespørgsel at læse lidt op fra erklæringen for at give folk en fornemmelse af, hvorfor vi synes, at det her er en dårlig erklæring.
Der står bl.a., at man anerkender, at indvandring er en kilde til velstand, innovation og bærbar udvikling.
Det passer ganske enkelt ikke.
Det er jo sådan set lodret forkert.
Det er jo et synspunkt, som vi har i Dansk Folkeparti, og vi havde sådan set den opfattelse, at det i hvert fald langt hen ad vejen også var en opfattelse, som regeringen delte med Dansk Folkeparti.
Så står der bl.a. i erklæringen, og nu læser jeg op og citerer: Vi forpligter os, altså Danmark, til at tilpasse muligheder for og veje til reguleret migration på en måde, der understøtter arbejdsmobilitet og menneskeværdigt arbejde, og som afspejler demografiske forhold samt arbejdsforhold, optimerer uddannelsesmuligheder, opretholder retten til familieliv osv. osv.
Jeg synes, det er svært at tolke det på en anden måde; det er en klar opfordring til øget indvandring, til øget migration.
Hvad i alverden skulle det ellers være?
Så står der også i erklæringen, at man skal fremme adgangen til procedurer for familiesammenføring af migranter på alle niveauer ved hjælp af passende tiltag, som sikrer retten til et familieliv og barnets bedste interesser, at dette skal ske ved at gennemgå og revidere de gældende krav, herunder krav til indkomst, sprog, opholds varighed osv. osv.
Det synes vi også i Dansk Folkeparti er svært at opfatte som andet end endnu en opfordring til øget indvandring.
Så står der også, at man skal fremme den gensidige respekt for kulturer og traditioner og skikke, og man skal fremme respekt for migranters kultur osv., bl.a. i de lande, som de kommer til.
Der står, at man skal understøtte multikulturelle aktiviteter gennem sport, musik, kunst, med festivaler, frivilligt arbejde og andre sociale arrangementer, som vil styrke den gensidige forståelse og anerkendelse af bl.a. migranters kultur.
Jeg synes, det er svært at se det her som andet end en politisk kurs, som går stik imod den debat, som vi har herhjemme i Danmark.
Det er i hvert fald ikke udtryk for Dansk Folkepartis holdning.
Det sætter spørgsmålstegn ved den nuværende udlændingepolitik.
Det er i lodret strid med den førte udlændinge- og integrationspolitik i Danmark.
Hertil kommer nogle andre emner, som bl.a. lægger op til, at man ikke må yde offentlig støtte til medier, som eksempelvis fremmer intolerance, og hvordan skal man sådan lige opfatte det?
Det er der jo mange forskellige opfattelser af. Så det her synes vi på mange måder er en erklæring, som Danmark bør holde sig fra.
Det er baggrunden for, at vi har bedt om at få en hasteforespørgsel.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-12-05:
Jeg har den holdning – og jeg synes, det er erfaringsbaseret og er det, analyser viser virker – nemlig at vi skal gribe problemer konkret an.
Findes der et civilisationernes sammenstød i Europa og i Danmark?
Det mener jeg ikke.
Og der er kun et – kun ét – regelsæt – der gælder i Danmark, og det er ikke religiøst betinget på nogen som helst måde, ikke af islam, ikke af nogen andre regioner.
Det er det regelsæt, vi har funderet vores lovgivning på, grundloven, og alle de love, vi siden hen har vedtaget, og det, vi har tilsluttet os internationalt.
Det er det, der skal gælde, og det skal alle vide.
Der er masser af konkrete integrationsudfordringer.
Jeg mener, vi skal løse dem, og det gør vi kun med dem, det handler om, og det er bl.a. også ved at løse dem med alle de mange med muslimsk baggrund, som også bidrager i Danmark.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-05:
Vi skal løse problemerne, det er svært at være uenig i.
Jeg kan ikke lade være med at tænke, at der har stået mange politikere fra Radikale Venstre gennem tiden, også med et stort ansvar for den førte politik, og har sagt det samme ting, og man må bare konstatere, at de ikke har lykkedes.
Men jeg vil egentlig gerne stille det her spørgsmål: Når man ligesom anerkender, at det er et problem, at der er en stor andel af ikkevestlige i en skoleklasse, og derfor vil sprede folk, hvorfor er det så ikke et problem for samfundet som helhed, at der er en stor andel af mange ikkevestlige?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-12-05:
Det, der er problemet, er, hvis vi ikke møder hinanden på tværs af forskelligheder og baggrunde.
Det er det, der er det store problem.
Og det bedste sted at møde hinanden og udveksle erfaringer og i øvrigt viden om det danske samfund er selvfølgelig i skolen.
Skal Danmark være åben for alle altid?
Betyder antallet af flygtninge, der kommer til Danmark, noget?
Ja, det gør det.
Jeg er optaget af at løse problemerne.
Problemer med integration løses, ved at vi møder hinanden.
Sidst jeg tjekkede, var det ordførerens minister, der ikke ville være med til at fordele på ungdomsuddannelser, selv om der jo her er en meget positiv udfordring, nemlig at mange, mange flere med anden etnisk baggrund er kommet ind på ungdomsuddannelserne i Danmark.
Det er en rigtig god nyhed.
Problemet er bare, at de ikke kan komme væk fra de steder, hvor de bor, og derfor koncentrerer de sig selvfølgelig der, fordi vi har fordelingsmekanismer på gymnasierne, der siger, at de skal være der, hvor de bor.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-05:
Jeg er ikke specielt uenig med undervisningsministeren, og det er jeg ikke, fordi: Hvad er det for en tidsperiode, vi skal gå tilbage til, en tidsperiode, hvor der var langt færre ikkevestlige i Danmark og dermed også langt færre i klasserne rundtomkring, hvor vi ikke også så store integrationsproblemer?
Det var jo ikke sådan, at dengang, hvor der var færre ude i klasserne og også færre her i samfundet generelt, fungerede integrationen bare fantastisk.
Nærmest tværtimod.
Problemerne var lige så store dengang.
Nu gør vi så noget ved det, og det er så først og fremmest, fordi der bliver strammet op og der bliver ført en stram udlændingepolitik, vi lukker færre ind.
Det kan jeg så forstå at Det Radikale Venstre bakker op om nu.
Det er jeg sådan set utrolig glad for at høre, det er et skift, at man bakker op om regeringens stramme udlændingepolitik, så der ikke skal så mange ind i Danmark, fordi man anerkender, at antallet betyder noget.
Men jeg kan bare ikke komme i tanker om den periode for mange år siden, hvor der var mange færre, og hvor vi ikke også havde kæmpestore integrationsproblemer, så jeg tror ikke rigtig på den løsning.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-12-05:
Ordføreren kan ikke på Folketingets talerstol udtale sig om Radikale Venstres holdning.
Det kan jeg, for det er mig, der er radikal.
Og ordførerens minister vil ikke være med til at blande unge på ungdomsuddannelserne, vil ikke være med til at ændre på, at vi faktisk kan gøre noget ved det problem.
Det er det problem, jeg er optaget af, og det synes jeg at vi skal gøre noget ved.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-12-05:
Jamen hør her: Statistikken siger jo ikke noget om, hvorvidt de tilstande, som beskrives, skyldes, at de pågældende er muslimer, vel?
Skyldes det religion, eller skyldes det andre forhold?
Jeg vil da godt lige høre, om hr. Joachim B. Olsen, der er så optaget af statistik, kan finde statistisk belæg for, at det skyldes deres religiøse overbevisning, at de har de her problemer.
Marie Krarup (DF), 2018-12-05:
Jeg bliver spurgt, om jeg nogen sinde har tænkt over, at stigmatisering og marginalisering af en udskældt befolkningsgruppe med en særlig religion kan føre til en dårligere integration.
Den tanke har jeg tænkt mange gange – det er jo venstrefløjens yndlingsargument, når de vil putte sig selv blår i øjnene og benægte, at virkeligheden er, som den er – og til det er der at sige: Jamen se rundtomkring i alle vestlige lande, hvordan det er gået med integrationen af muslimske minoriteter.
Det er gået på samme måde uanset debatklimaet, uanset integrationsstrategierne.
Det er ikke lykkedes.
Man står jo helt opgivende over for sådan en fuldstændig virkelighedsbenægtende ordførertale, som hr. Holger K. Nielsen har holdt, og man må vel sige, at ordføreren har nået en alder, hvor det måske bare er umuligt at få virkeligheden til at trænge ind.
Man har jo prøvet mange gange.
Men jeg er glad for, at ordføreren siger, at indvandrere skal følge vores kulturelle normer, når de er her i landet, for så er vi enige om resultatet.
Vi er bare uenige om analysen, og der er man åbenbart lidt for socialistisk til at kunne erkende, at overbygningen også spiller en rolle, at det måske ikke er den rigtige analyse, at det er basis, der bestemmer det hele.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-12-05:
Ja, altså, jeg er ældre end fru Marie Krarup, men at det skulle være et argument imod det, jeg siger, synes jeg da er lidt underligt.
Det tenderer sådan lidt til aldersfascisme, men okay, det må fru Marie Krarup jo selv gå og rode med.
Men vi er uenige, ja, totalt uenige, for det er en så indsnævret tilgang til en problemstilling, at jeg mener, det bliver umuligt at få diskuteret det på en ordentlig måde.
Ja, det betyder da, at der sker en stigmatisering.
Og ja, ser man vanskelighederne ved at integrere?
Ja, det gør man, men det har bare ikke noget at gøre med deres religion, og at religion skal køres ind i det her, er det, som vi opponerer imod.
Det har noget at gøre med gamle kulturelle normer, noget at gøre med, at man kommer fra et samfund, der er meget forskelligt fra det, vi kender hos os, og også at gøre med, at man ikke har tilpasset sig de moderne livsformer, vi f.eks. kender her i Danmark.
Det er rigtigt, og det er et problem, som vi skal gøre noget ved, men det har bare ikke noget at gøre med, at de er muslimer.
Jeg ved godt, at Dansk Folkeparti læser Koranen, læser alle mulige skrifter, og jeg ved ikke hvad.
Lad mig så komme med et eksempel: Jeg har en svigersøn, som er muslim.
Han drikker, han spiser svinekød, han fester, han er fuldstændig som alle mulige andre danske unge, og han holder juleaften.
Der er ét sted, hvor han ikke er integreret, og det handler om at spise rullepølse, siger han.
Men ellers har han fuldstændig taget danske normer til sig. Dem er der jo mange af.
Hvis man går ud i samfundet og ser sig omkring, vil man se, at der er i tusindvis af unge muslimer, der har gjort det.
Med andre ord: Det kan de godt gøre, selv om de er muslimer, men det er ikke noget, der betyder noget for dem.
De drikker osv., som alle mulige andre gør, no problem.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-05:
Det er generaliseringer på videnskabeligt niveau, og lige meget hvilken statistik du tager over en gruppe, kan du finde undtagelser.
Sådan er det jo med statistik.
Det mudrer bare debatten helt vildt, hvis man hver gang, man taler om nogle statistiske forhold, skal hive nogle enkelte eksempler ud og sige: Den der person passer ikke ind i statistikken.
Vi kender alle sammen de mennesker, som hr. Holger K. Nielsen taler om her.
Men det er jo en afledningsmanøvre, hvis man bruger de eksempler til at tale om de helt åbenlyse problemer, der er, når vi dykker ned i statistikken.
Jeg synes, det er enormt ærgerligt, og jeg synes egentlig, det er at gøre dem, der klarer sig rigtig godt, en kæmpestor bjørnetjeneste, hvis man bruger dem som en afledningsmanøvre for en debat, der handler om, hvad det er, vi skal gjort ved de store problemer, man kan se –
– jeg gør mit spørgsmål færdigt.
Det må jeg sige jeg synes er enormt ærgerligt, for så kommer vi jo ikke til løsningerne, og det er der, vi skal hen.
Og jeg synes bare, at SF alt for ofte stiller sig i vejen og ikke vil være med til de ting, som vi så trods alt kan konstatere virker.
Morten Østergaard (RV), 2018-12-05:
Med den brede opbakning, der tegner sig i Folketinget, kunne det være en overvejelse at sende Folketingets formand, men det er jo heller ikke sikkert, at hun har tid – men tilbage til erklæringen og dens indhold.
Det, som jeg hører ministeren sige i dag, er jo, som det også fremgår af de papirer, der er sendt over, at Danmark aktivt har arbejdet for at fremme, at vi får den her erklæring for at styrke det internationale samarbejde.
Jeg synes også, at statsministeren rigtigt sagde, at hvis ikke man vil tilslutte sig her, er det jo, fordi man på en eller anden måde vender det internationale samfund ryggen og ikke ser det som en del af løsningen på det her.
Derfor synes jeg jo også, at det ville være dejligt, om ministeren med noget større begejstring tog æren for det arbejde, der nu er lykkedes, for hr. Kristian Thulesen Dahl har vel en pointe i, at det er lidt mærkeligt at arbejde for at fremme en erklæring, fordi man mener, at det styrker samarbejdet internationalt om at tilvejebringe bedre løsninger end dem, vi har set, til at håndtere migrationsudfordringer og så samtidig bruger al sin energi på at sige, at det ikke er noget, der forpligter os.
Altså, det er vel meningen, at Danmark med tiltrædelsen af det her dokument også agter at fremme intentionerne i det i bredeste forstand.
Altså: Det er vel meningen med at arbejde på at få en erklæring, at man glæder sig over resultatet og håber, at man kan høste frugterne af det.
Og så er det da mærkeligt, at integrationsministeren, som står med alle de problemer af manglende internationalt samarbejde, står her i dag og siger: Jamen det vigtigste at få fortalt er, at det ingen betydning har for os.
Inger Støjberg (V), 2018-12-05:
Jamen det har da betydning i forhold til hjemsendelsespolitik f.eks., og det synes jeg da er værd at glæde sig over.
Men det er jo lige så klart, at vi da kommer til at afgive en skrap stemmeforklaring, om du vil, når vi til den tid kommer til New York.
Og det er da, fordi vi vil forsvare ytringsfriheden i Danmark f.eks.
Det må jo også være sådan, at man selvfølgelig gør sin stilling fuldstændig klar, og det kommer vi til.