runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2025-11-27:
Det går så godt, at vi nu er meget mere præcise, for kortlægningen er nu godt i gang.
Vi er jo nødt til at finde ud af, hr. Torsten Gejl, hvor det er, vi skal beskytte for at leve op til det løfte.
Hvor er det, og hvad er det, vi skal beskytte?
Det er ikke kun sprøjtemidler, som jeg nævnte.
Der er en række andre elementer: forurenet jord og PFAS, og fra industrien er der en række andre elementer.
Vi skal beskytte vores drikkevand, men også se på, hvorhenne det er.
Det, vi er nået frem til på nuværende tidspunkt – og det er jo så en foreløbig status, og det er med forbehold – er, at det formentlig ikke bliver 200.000 ha landbrugsjord.
Men det er altså med forbehold, for vi er ikke helt i mål endnu i hele Danmark.
Så det er tal, vi bliver nødt til at kende, altså ikke kun det samlede tal, men hvor er det præcis, og hvad er det, der skal beskyttes imod?
Hr. Torsten Gejl kender også nitratbæltet oppe i det nordlige og nordøstlige Jylland.
Der er det jo ikke kun sprøjtemidler; der er det også gødning, som kan være problemet.
Det vil sige, at den kortlægning af jordlagene er helt afgørende for at kunne komme i mål.
Den kortlægning bliver færdig næste år, og i løbet af få uger bliver vi færdige med den regulatoriske rapport, som vi så kan diskutere med hinanden.
Hvilken regulering skal der så til?
Torsten Gejl (ALT), 2025-11-27:
Tak, formand.
Alternativet stod foran kameraerne sammen med Enhedslisten, SF, Socialdemokraterne og Radikale, som fru Leila Stockmarr siger, før valget i 2022 og sagde, at vi ville forbyde sprøjtning af 200.000 ha dansk landbrugsjord for at forhindre forurening af vores grundvand.
Nu står vi 3 år efter, og ministeren snakker om, at der er en rapport, der er måske snart er færdig.
Mai Villadsen (EL), 2025-11-27:
Der er jo bestemt forskellige måder at gøre det på.
Det, man har gjort, dengang man lovgav omkring barsel eller vi foreslog at lave en pulje på ligeløn, var at sige: Fra Folketingets side laver vi en lovgivning eller en pulje og nogle rammer.
Så er det op til arbejdsmarkedets parter at udmønte det, og så kan de jo være med til at forhandle, i hvilken model man kunne tænke sig at det skulle ske ude i virkeligheden.
Men vi sætter enten en retning eller sender en pose penge.
Det var sådan, jeg kunne forestille mig man gjorde det.
Det var også sådan med det forslag, vi havde for nogle år siden, da det drejede sig om ligeløn, og sådan endte det også med at blive: Folketinget laver nogle rammer, og så er det parterne, der forhandler derudfra.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-11-27:
Tak til ordføreren for en rigtig fin tale.
Ordføreren siger, at ordføreren og ordførerens parti gerne vil løse det her inden for den danske model.
Kan ordføreren sådan uddybe lidt, hvad ordføreren mener, når ordføreren siger det?
Mai Villadsen (EL), 2025-11-27:
Nu synes man selv, det er fornuftigt.
Det er det samme med det her forslag, og jeg håber, I snart kommer med ombord.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-11-27:
Jeg tror også, vi vil stå i en situation, hvor mange stadig væk vil komme til at melde sig syge, og det er jo derfor, vi i Socialdemokratiet ligger et lidt andet sted end Enhedslisten.
Når vi siger, at vi ikke kommer til at stemme for det her, er det, fordi vi ikke tror, at det kommer til at løse problemet, det tror vi ikke det gør, men det er vigtigt at have en dialog, det er jeg sådan set enig med ordføreren i.
Vi skal have en dialog med fagbevægelsen, i forhold til hvordan vi kommer det rigtige sted hen.
Og siden Socialdemokratiet foreslog, som vi gjorde det for 40 år siden, er der jo sket rigtig meget på arbejdsmarkedet.
Nu har man barnets tredje sygedag på nogle overenskomster.
Selv bedsteforældre har sygedage på nogle overenskomster, og det er i udvikling.
Så kan man godt mene, at det går for langsomt, men der, hvor vi ikke skal hen, og der, hvor det udfordrer den danske model, er, hvis der er nogen områder, hvor man begynder at gøre det, der hedder at forumshoppe, altså sige, at det behøver vi ikke betale for i vores overenskomst, for det kan vi bare få politikerne til at vedtage, for så får vi et problem, og det er det, vi skal holde os væk fra.
Mai Villadsen (EL), 2025-11-27:
Tak til ordføreren for spørgsmålet, som jeg synes rejser en relevant problematik.
Det er også derfor, jeg ikke nødvendigvis er helt solgt på den svenske model eller dagpengeløsningen som sådan, fordi jeg tror, at den udfordring, som ordføreren rejser, bliver reel.
Jeg tror, at mange selvfølgelig gerne vil være helt ærlig og kommer til at benytte den her ordning.
Det kan man også se de gør i Sverige, men der vil unægtelig også være nogle, der gør det andet, som der jo er i dag, altså folk, der melder sig syge uden at være det.
Derfor mener jeg også, at man bør kigge på andre løsningsmodeller.
Jeg mener i lighed med det også, at der er en ligestillingsudfordring i det her, som vi også bør se på, og som også vil blive større med en dagpengemodel, men ikke desto mindre synes jeg, at det er væsentligt at sende en tilkendegivelse af, at retningen er rigtig, og så må vi finde løsningen herindefra.
Det er vi klar til i Enhedslisten.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-11-27:
Tak for det, og tak for talen, og tak for engagementet, og tak for at minde mig om, hvad Socialdemokratiet har foreslået, før jeg blev født; det er altid interessant at høre om det.
Det, vi behandler i dag, er jo i relation til den svenske model, altså hvor man kan få op til 80 pct. af det, man ellers tjener, når man går på arbejde.
I Danmark har vi et problem, hvor folk melder sig syge selv fra arbejdsmarkedet for at blive hjemme og passe deres børn.
Mit spørgsmål er egentlig ret simpelt, måske en smule matematisk: Hvis man kan få 100 pct. af sin løn, hvis man melder sig selv syg og man kan få op til 80 pct., hvis man bruger den her ordning, skulle den blive stemt igennem, hvad tror ordføreren så vi kommer til at opleve ude i virkeligheden?
Altså hvordan kommer det her til at ramme virkeligheden, hvis nu ikke der bliver bygget oven på, for det kan vi jo ikke garantere, altså hvis vi bare lovgiver og siger, at så må fagbevægelsen finde ud af resten?
Dina Raabjerg (KF), 2025-11-27:
Sikke noget vissevasse, ordføreren kommer med der ved at sige, at vi blander os i den danske model.
Der er lavet så mange trepartsaftaler i det her land, så jeg slet ikke har tal på det.
Regeringen og dermed Venstre selv har jo været med til at lave en aftale om international arbejdskraft, hvor man går ud og siger, at vi gerne vil have noget international arbejdskraft; man tager en dialog med arbejdsmarkedets parter om, hvordan man kan strikke en model sammen og finde rammerne til det.
Det samme kan man gøre her.
Nick Zimmermann (DF), 2025-11-27:
Tak for det.
I Dansk Folkeparti støtter vi det her forslag, og det gør vi jo selvfølgelig, fordi det handler om tryghed, om sunde værdier og om at sætte familien først.
Vi kender jo alle sammen situationen med at have syge børn derhjemme og den fortvivlelse, det kan være, når børnene er syge igennem længere tid eller i hvert fald flere dage i streg.
Når ens barn er syg, skal man jo selvfølgelig kunne være der for det uden at have ondt i maven, have problemer med økonomien eller have frygt for at miste jobbet; det burde være en selvfølge.
Jeg vil i hvert fald rigtig gerne starte med at sige tusind tak til dem, der står bag initiativet til det her borgerforslag.
De har sat fokus på noget, der virkelig betyder noget i danskernes hverdag.
For manges vedkommende er det sådan, at de har en enkelt dag, og så forventes det, at de har fundet en løsning på, hvem der kan passe det syge barn.
Men vi må jo også bare sige, især i den her sæson, at en enkelt dag langtfra er nok til, at ens barn kan nå at blive rask igen.
Der er altså brug for at finde omsorg og tid til, at børnene kan blive raske.
Vi mener også, det er problematisk, at forældre tit er stillet i den situation, hvor de selv skal melde sig syge eller tage ferie for ligesom at få enderne til at mødes.
Det er ikke værdigt for nogen familier, og det er et unødvendigt pres på danske børnefamilier.
Så vi støtter forslaget, fordi det sætter barnet i centrum.
Mai Villadsen (EL), 2025-11-27:
Tak til hr. Nick Zimmermann for den meget klare tilkendegivelse.
Jeg vil bare sige, at det er dejligt og befriende, når partier en gang imellem hæver sig op over blokkene og partifarverne og ser på konkrete problemer og gerne vil gøre noget ved at løse dem.
Vi har jo før arbejdet på tværs med Dansk Folkeparti om f.eks. Arnepensionen og andre ting, og jeg er bare glad for, at der stadig banker et velfærdshjerte hos ordføreren og partier, så tak for det.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-11-27:
Ordføreren taler jo direkte ned til danskerne, som om danskerne er sådan nogle smålige nogle, så fordi nogle har fået nogle rettigheder i nogle overenskomster, under de ikke andre, især andres børn, at få de samme rettigheder.
Det er også en investering i, at de privatansattes børn ikke bliver smittet af de andres børn, som kommer syge i dagtilbud og smitter deres børn.
Det, jeg vil sige til Dansk Folkeparti, er tak for at tage børnenes perspektiv i den her sag og stemme for borgerforslaget.
Nick Zimmermann (DF), 2025-11-27:
Ja, det er vigtigt med den gode tone; det må ordføreren lige lægge sig i selen for at begynde på.
Jeg ved ikke, hvor den mistillid til danske forældre kommer fra.
Jeg har hundrede procent tillid til, at danske forældre godt kan det – jeg må lige bede ordføreren om lige at tage det stille og roligt, også efter hvad formanden sagde – og så vil jeg derudover sige, at netop mine gamle kollegaer vil synes, at det vil være en fantastisk ordning, fordi man netop slipper for det cirkus, som jo finder sted i dag.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-11-27:
Jeg taler ikke om den danske model, og hr. Nick Zimmermann er jo Dansk Folkepartis svar på Komiske Ali, når han svarer nu, eller ikke gør, for han svarer på noget helt andet end det, jeg spørger om.
Mit spørgsmål var rent økonomisk.
Hr. Nick Zimmermanns tidligere kollegaer, har lige betalt for retten til at holde mere fri, både som forældre og som bedsteforældre, og nu vil hr. Nick Zimmermann, så sende en regning ud til dem igen, sådan så dem, der ikke er villige til at betale ved en overenskomstforhandling, kan få det gratis.
Den regning vil hr. Nick Zimmermann sende ud til hårdtarbejdende danskere ude på private virksomheder.
Hvordan har hr. Nick Zimmermann tænkt sig at forklare det til sine tidligere kollegaer, altså sige til dem: I kan betale alt det, I vil ved overenskomstforhandlingerne, og I kan kæmpe rettigheder hjem til jer – og så kommer hr. Nick Zimmermann og forærer det gratis til dem, som ikke vil kæmpe for det.
Nick Zimmermann (DF), 2025-11-27:
Først og fremmest må jeg sige, at en af de store forskelle på Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne er, at vi har hundrede procent tillid til at forældrene rent faktisk godt kan håndtere det her.
Vi frygter ikke ligesom hr. Thomas Skriver Jensen, at der er masser af forældre, der bare vil tage nogle pjækkedage, for så at bruge det som undskyldning at de er hjemme for at passe deres børn.
Jeg har hundrede procent tillid til, at forældrene rent faktisk godt kan administrere det her, og jeg er sådan set fuldstændig sikker på, at hvis vi får indført den her ordning, har forældre kun tænkt sig at gøre brug af den, hvis det er sådan, at de rent faktisk har nogle syge børn.
Så modsat ordføreren har jeg hundrede procent tillid til danske forældre; det har jeg virkelig.
Derudover er det klart, at der netop er rigtig mange, der både som privatansatte, men så sandelig også som offentligt ansatte, kan stå i en situation, hvor de ikke nødvendigvis lige har nogle bedsteforældre i nærheden eller en far eller en mor, der kan hjælpe til, måske fordi de også i forvejen har brugt deres barnets første sygedag.
Og så er det bare, at de her situationer opstår, og derfor mener vi sådan set, at det her er et rigtig godt forslag.
Når det så er sagt, er det bare hver gang en lille smule ynkeligt at høre socialdemokraterne tale om den danske model, efter at det var det parti, der stod i spidsen for at fjerne store bededag.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-11-27:
Tak for det.
Nu er hr. Nick Zimmermann jo tidligere privat ansat og derfor på industriens overenskomst, vil jeg tro, i hvert fald på en privat overenskomst, og der skete jo det i foråret, at hr. Nick Zimmermanns tidligere kollegaer ved overenskomstforhandling betalte for retten til mere fri, hvis børn bliver syge.
De betalte sågar også i en overenskomstforhandling for, at bedsteforældre kan få lov til at komme hjem og gå med deres børnebørn, hvis de skulle blive syge.
Og nu vil Dansk Folkeparti og hr. Nick Zimmermann så give den rettighed, som hr. Nick Zimmermanns tidligere kollegaer har betalt for ved en overenskomstforhandling, gratis til nogle andre mennesker – eller, det er vel i virkeligheden ikke helt gratis, for det skal betales med 7-9 mia. kr. over skatten.
Det vil sige en regning, der igen bliver sendt til hr. Nick Zimmermanns tidligere kollegaer.
Hvordan tror hr. Nick Zimmermann, at det bliver taget imod hjemme på lageret?
Nick Zimmermann (DF), 2025-11-27:
Det er i hvert fald helt klart, og jeg er faktisk også meget forundret over, at der ikke er flere partier, der bakker op om det her, når nu alle tilkendegiver, at det er en situation, som vi kender og ved, hvor problematisk det kan være at stå i for familierne, så tusind tak.
Kim Valentin (V), 2025-11-27:
Så er man jo begyndt at blande sig i den danske model.
Det er i hvert fald et nybrud.
Det er jo den, der har den laveste løn.
Ammar Ali (M), 2025-11-27:
Tak for ordet.
Jeg sagde ikke forhandlet, jeg sagde varetaget.
Det er rigtigt, at vi har en børnekonvention og en artikel 3, og det bakker jeg fuldt ud op om; det skal der ikke være nogen tvivl om overhovedet.
Men i praksis er det jo sådan, at der er nogle, der så skal passe de børn, og der står ikke i børnekonventionen, at det er forældrene, der skal passe dem, men i praksis er det jo sådan, at det er forældrene, der så skal varetage det behov, som barnet har, nemlig at blive passet.
Det er derfor, vi her diskuterer, hvilken mulighed der så skal være for arbejdstagerne til at kunne gøre det i praksis, som har en betydning for deres adgang på arbejdsmarkedet til at gå på arbejde eller passe deres syge barn.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-11-27:
Undskyld, jeg siger det, men det er jo noget vrøvl.
Altså, børns rettigheder bliver da ikke forhandlet gennem forældres rettigheder.
Vi har skrevet under på FN's børnekonvention, og i artikel 3 står der, at barnets tarv altid skal komme i første række.
Det handler jo netop om barnet og ikke om forældrene.
Mener ordføreren virkelig, at børns rettigheder bliver forhandlet gennem forældres rettigheder?
Mai Villadsen (EL), 2025-11-27:
Tak for ordet.
I Enhedslisten mener vi ikke, at rettigheder skal fjernes for at løse den her udfordring, eller at den løsning, som der lægges op til med borgerforslaget, vil trække noget ned over hovedet på nogen, men ikke desto mindre vil jeg bare anerkende, at det er dejligt, at der også er partier på den blå side af skillelinjen, som er klar til at gøre noget.
Jeg opfatter jo Det Konservative Folkeparti som et parti, der også gerne vil børnefamilierne, og som i øvrigt for nylig med finansloven fik gennemført en sorgorlov, som er meget mindre selvfølgelig – og gudskelov for det – men som man kan sammenligne med det her.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre refleksionerne om, altså om man ikke godt nogle gange, set med konservative briller, kan udvide nogle rettigheder på en fornuftig vis til fordel for familierne?
Helene Brydensholt (ALT), 2025-11-27:
Endnu en gang fik vi en tale, der handlede om arbejdstageres rettigheder og hensyn til arbejdsgivere og den danske model.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren kan bekræfte, at det her borgerforslag ikke handler om noget af det, men det handler om børns rettigheder.
Og er det børns rettigheder, man forhandler om i den danske model?
Ammar Ali (M), 2025-11-27:
Tak for ordet, formand.
Det synes jeg vi skal anerkende.
Så har der også været en høring på området.
Men jeg tror, at intentionen med borgerforslaget er meget sympatisk og forståelig for os alle sammen.
Alle forældre kender jo situationen: Man får et opkald fra daginstitutionen eller skolen, og hverdagen vælter.
Selvfølgelig vil vi alle sammen gerne være der for vores børn, når de bliver syge.
Men det er netop, fordi familielivet er vigtigt, at vi skal træffe de rigtige beslutninger.
Forslaget her lægger op til, at Folketinget lovgiver om rettigheder, der traditionelt hører hjemme hos arbejdsmarkedets parter.
Kernen i den danske model er jo netop, at løn- og arbejdsvilkår skal aftales mellem lønmodtagere og arbejdsgivere og ikke her i Folketinget.
Hvis vi begynder at lovgive om konkrete rettigheder som barnets sygedage på tværs af hele arbejdsmarkedet, forskyder vi balancen, og vi begrænser parternes muligheder for at prioritere mellem fleksibilitet, løn og omsorgsdage.
De valg skal træffes ude på arbejdspladserne.
Ved de seneste overenskomstforhandlinger har mange overenskomster fået udvidede rettigheder ved børns sygdom, bl.a. ved flere omsorgsdage og mulighed for barnets tredje sygedag, og det viser jo, at systemet reagerer, når behovene ændrer sig.
Forslaget vil noget rigtig godt, men den rette vej er netop at lade parterne fortsætte arbejdet og skabe de løsninger, der virker i praksis.
For Moderaterne er balancen mellem familieliv og arbejdsliv central.
Løsningerne skal findes der, hvor hverdagen er, og ikke gennem ny lovgivning herfra.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget, som det er her.
Tak for ordet.
Carl Andersen (LA), 2025-11-27:
Jeg synes ikke, at man skal sende syge børn i daginstitution.
Så skader man også alle mulige andre mennesker, og som liberal mener jeg, at min frihed stopper der, hvor jeg skader andre mennesker.
Du har et ansvar for, når du bliver forælder, at bruge den forhandlingskraft, du har på en arbejdsplads, til at se, om du kan få nogle ordninger, som kommer dig til gode.
Det kan jeg mærke at der er en stor interesse for derude, og der er også mange arbejdsgivere, der har stor forståelse for det.
Hvis man ikke har en overenskomst, der giver ret til sygedage, så må man bruge fridage eller andre ting på det.
Ammar Ali (M), 2025-11-27:
Det er jo sådan, at børnenes rettigheder og børnenes behov sikres og varetages gennem forældrenes rettigheder.
Vi har den her tillidsbaserede model, vi alle sammen har talt om, hvor det er arbejdsmarkedets parter, der aftaler, hvordan det så skal udmøntes i praksis.
Så der er en sammenhæng – det anerkender jeg – men det er jo sådan, at barnets behov i praksis udmønter sig gennem forældrenes rettigheder.
Det, vi taler om her, er, at der skal være en ret til, at forældrene kan passe deres syge børn.
Dina Raabjerg (KF), 2025-11-27:
Som ordføreren også siger, er det jo et forslag, som vi selv har været med til at gennemføre – og det er altid et spørgsmål om hvor meget og hvor lidt.
Det er en god stil, synes vi, at vi, når vi vil gøre noget på arbejdsmarkedsområdet, så vidt som overhovedet muligt inddrager arbejdsmarkedets parter i at finde nogle gode konstruktive løsninger.
Det er noget, vi synes, vi skal tage en dialog om.
Det er også et spørgsmål om, om det skal være alle de dage, som ligger i borgerforslaget, og om det skal se ud på præcis den måde, som er i borgerforslaget, og skal regningen være på den måde, som er lagt op her?
Det er jo noget af det, vi synes vi skal gå ind og tage en dialog med arbejdsmarkedets parter om og også kigge på, om der er nogle eksisterende ordninger, som man kan skrue på for at finde noget finansiering, så der kan komme en løsning, som kan være tilfredsstillende.
Kim Valentin (V), 2025-11-27:
Tak, og tak for ordførertalen.
Jeg synes måske også, at det er lige hurtigt nok at komme uden om en regning på 7-9 mia. kr.
Man må jo have tænkt lidt mere om det, så kunne ordføreren ikke fortælle en lille smule mere om, hvor man vil finde 7-9 mia. kr.?
Er det f.eks. inde i dagpengesystemet?
Man skal jo over i nogle store kasser for at finde 7-9 mia. kr.
Det er jo ikke sådan små bitte kasser, man skal lede i, for at finde så mange penge, så kan ordføreren ikke lige prøve at forklare det?
Dina Raabjerg (KF), 2025-11-27:
Der kan man sige, at det jo også er en rettighed, som man fratager borgerne.
Der er i hvert fald nogle, der ville få nogle penge, som så ikke får dem igen.
Så vi er to vidt forskellige partier, der finder forskellige løsninger på de samme problemstillinger.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-11-27:
Der tror jeg, vi har en grundlæggende uenighed.
Det gælder også, hvordan man kan indgå i sådan en trepartsforhandling.
Jeg tror, det er meget godt at bringe noget til bordet, som er en klar udvidelse af rettighederne, for at det kan lykkes.
Hvis man også begynder at pille rettigheder ud, kommer man et forkert sted hen, også i forhold til hvordan vi normalt griber sådan en trepartsforhandling an.
Ellers var jeg enig i talen og behovet for at gøre noget her.
Dina Raabjerg (KF), 2025-11-27:
Det er jo noget af det, vi skal se på.
Men noget, man f.eks. kunne kigge på, er, at i dag er der flere steder, hvor forældrene har ret til f.eks. fuld løn under barnets sygdom.
Der kunne man jo kigge på, ligesom der er lagt op til i borgerforslaget, at man får 80 pct. af dagpengesatsen.
Det er så et sted, hvor man måske kunne finde nogle penge til at sikre, at der kunne komme flere dage i spil.
Det er sådan noget, vi kunne gå igennem og se, hvor der er nogle muligheder henne.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-11-27:
Tak for det, og tak for ordførertalen, som jeg meget langt hen ad vejen var helt enig i.
Det var jeg, indtil der kom det her med, at nogle rettigheder skulle indskrænkes.
Jeg studsede bare lige over, hvad det er, Det Konservative Folkeparti forestiller sig.
Hvad er det for nogen rettigheder, man kunne indskrænke for at finansiere det her forslag?
Kan ordføreren ikke uddybe det?
Dina Raabjerg (KF), 2025-11-27:
Det må vi jo se.
Mai Villadsen (EL), 2025-11-27:
Jeg deler til fulde overbevisningen om, at arbejdsmarkedets parter skal inddrages.
Det tror jeg sådan set også alle andre her i salen gør, og jeg vil jo også bare gøre opmærksom på, at flere af arbejdsmarkedets parter, flere fagforeninger, jo bakker varmt op om det her og siger, at der bør gøres noget.
Derfor vil jeg bare gerne bruge min taletid på at sige, at det her godt kan gøres på en måde, hvor der er et samarbejde, så man ikke behøver at fratage nogen rettigheder.