runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2023-04-19:
Vi var bekymret for, at der var tale om et voldsomt bureaukrati ved indførelsen af det lovforslag, og at man de facto ville indføre kvoter.
Der er ikke tale om kvoter, og ja, vi er blevet klogere.
Der er heller ikke tale om, at man vil indføre et voldsomt bureaukrati med fastsættelse af måltal.
Det skal omhandle bestyrelser i store danske virksomheder og i store offentlige institutioner.
Det er sådan set fornuftigt, og det er vi sådan set tilhængere af.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-19:
Det var lige præcis bureaukratiet i den her lovgivning, jeg læste op.
Jeg er selv pige og har også en pige og kommer bestemt ikke til at fortælle hende, at hun ikke kan, lige hvad hun vil her i livet, fordi der står en Venstreordfører og siger, at vi skal have nogle måltal i virksomhederne, for at hun skal kunne det.
Det er bare ikke i orden.
Men jeg spørger igen: Hvornår har Venstre ændret holdning til den her lovgivning?
Hvornår har I besluttet, at I går ind for, at der skal være bureaukrati i erhvervslivet med måltal?
Hans Andersen (V), 2023-04-19:
Vi er fortsat ikke for indførelse af kvoter.
Der er ikke tale om kvoter; der er tale om nogle måltal.
Det er jo rigtigt, at vi stemte imod den oprindelige lovgivning vedtaget i sidste folketingsperiode.
Vi var bekymret for bureaukratiet, men der er ikke bureaukrati forbundet med at vedtage måltal.
Vi er fortsat et frihedselskende parti, men vi tager også ansvar for samfundsudviklingen, og jeg er optaget af, at mine piger – jeg har en del – også får muligheder for at udvikle sig og tage et ledelsesansvar, hvis de ønsker det.
Det er jeg sådan set optaget af.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-04-19:
Hvis det er tilfældet og man fra politisk side og fra Folketingets side har tillid til, at de virksomheder og de bestyrelser og de aktionærer ønsker at drive deres virksomhed på den bedst mulige måde, er der ganske enkelt ikke noget behov for – for det er jo det, der er bestyrelsens mål, nemlig at drive virksomheden på den bedst mulige måde – at have en regulering fra Folketingets side.
Marie Bjerre (V), 2023-04-19:
Nej, det tror jeg sådan set ikke.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-04-19:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om ministeren tror, at der er virksomheder, som er bestyrelsessammensatte, og som bevidst vælger at drive deres virksomhed dårligere, på grund af at de kun vil have mænd og ikke kvinder i bestyrelsen.
Marie Bjerre (V), 2023-04-19:
For en måneds tid siden
under lanceringen af Diversitetsbarometret læste en ung kvinde, Nicoline Christensen, op fra et digt om ligestilling mellem kvinder og mænd.
Hun sagde noget, der rørte mig.
Hun sagde: Jeg ønsker for alle, at de har frihed til at vælge deres retning, hvor alle med hårdt arbejde og flid kan nå dertil, hvor de vil.
Det tror jeg de fleste kan være enige om at ønske.
Men i dag er hårdt arbejde og flid ikke altid nok, hvis man er kvinde.
Det har de ikke.
Det er ikke alene op til kvinderne at nå til tops gennem flid og hårdt arbejde.
Med beslutningsforslaget ønsker forslagsstillerne at pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag, der afskaffer måltal og politik for kønssammensætningen i ledelser og bestyrelser.
Argumenterne er, at måltal og politikker ikke er det rette redskab til at sikre ligestilling, at kvalifikationer bør vægtes over køn, at lovgivningen har haft lille effekt, og at der er et betydeligt bureaukrati forbundet med ordningen.
Forslagsstillerne mener, at det skal være op til virksomheder og organisationer at indse værdien af mangfoldighed, og at det ikke er politikernes opgave at blande sig i ansættelser til ledelses- eller bestyrelsesposter.
Jeg er enig i, at virksomhederne bør indse værdien af mangfoldighed, og mange virksomheder er heldigvis allerede godt i gang.
De arbejder aktivt med at få flere kvinder i deres bestyrelser og ledelser, og der er fremskridt særlig blandt de store virksomheder.
Men mens C25-virksomhederne har fordoblet andelen af kvinder i deres bestyrelser de sidste 10 år, har gennemsnittet blandt alle virksomheder ligget stabilt på ca. 19 pct. i samme periode.
Og 44 pct. af de 2.387 virksomheder, der er omfattet af reglerne om måltal og politikker, har ikke en eneste kvinde i deres bestyrelse.
Og når det kommer til andelen af kvinder i ledelser, halter vi markant efter de øvrige nordiske lande.
Derfor er det også tankevækkende, at vi ikke klarer os bedre, når det kommer til kvinder i ledelser og bestyrelser.
Så der er behov for at understøtte den udvikling og kulturforandring, der er godt i gang.
Det gør de nye regler om måltal og politikker.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-19:
Tak for ordet.
Formålet med dette beslutningsforslag er at afskaffe måltal og politik for kønssammensætningen i ledelser og bestyrelser.
For Liberal Alliance er måltal ikke et udtryk for ligestilling.
Det er faktisk det modsatte.
Ligestilling betyder ikke, at der skal være resultatlighed eller en bestemt kønssammensætning på ledelsesgangene eller i bestyrelseslokalet.
Derimod betyder ligestilling, at mænd og kvinder bliver vurderet på baggrund af deres kvalifikationer og ikke deres køn.
Udelukkes man fra en stilling på baggrund af sit køn, er der tale om diskrimination.
Og jeg synes faktisk, at vi bevæger os i den forkerte retning med denne lovgivning.
Jeg vil gerne huske alle på, at der er mange årsager til, at der ikke er flere kvinder, som finder vej til de højere hierarkiske lag.
Mange kvinder vælger at gå en anden vej, allerede når de vælger en uddannelse.
Mange kvinder tager mere barsel end mænd i forbindelse med fødsler.
Og får færre kvinder derfor chancen for at blive eksempelvis topledere, er det fint med mig, så længe de selv har valgt det.
Vi skal altså huske, at i de fleste tilfælde, når folk bliver fravalgt, skyldes det ikke diskrimination.
Sker der diskrimination, er det selvfølgelig ikke i orden, og der må vi gerne stå sammen og stå vagt om, at det ikke skal ske, og det har vi også lovgivning imod.
Disse sager er heldigvis mere undtagelsen end reglen, og derfor skal vi heller ikke have lovgivning, som øger kønsdiskrimination.
Jeg ser frem til behandlingen og håber, at vi kan rette fokus mod reel ligestilling, hvor vi bekæmper reel forskelsbehandling og vi ikke fortsætter mod et mål om en frihedsindskrænkende resultatlighed.
Det er altså ikke der, vejen frem er.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-04-19:
Jamen det er også investeringer.
Jeg har jo lige læst op, hvad der står i vores beslutningsforslag.
Lars-Christian Brask (LA), 2023-04-19:
Lige præcis, det er også min pointe.
Jeg sagde det også fra talerstolen, altså det her med at blande pærer og æbler; men det er jo snarere at blande pærer og æg, for fru Lisbeth Bech-Nielsen taler jo igen om Danske Banks investeringer.
Det her beslutningsforslag handler ikke om investeringer, hvis vi skal tro forslagsstillers bemærkninger.
Det handler udelukkende om udlån.
Så står der jo også i det her forslag, at der ikke må være ekspansion - upstream, midstream, downstream, det hedder ikke noget andet på dansk, og derfor bliver det sagt på den her måde.
Men hvis vi tager downstream-delen, kan man jo sige, at når Novo Nordisk laver plastikpenne, og det gør de altså med en faktor, der stiger, så er det jo ekspansion, for det er jo lavet på olie, det er jo lavet på downstream; så det skulle vi også blokere der kunne være udlån til.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-04-19:
Verden har brug for fossile brændstoffer.
Det har vi nu, det har vi i fremtiden, og det har vi også langt ude i fremtiden.
Det er en naiv forestilling at tro, at sol og vind kan erstatte det.
Det har de.
De ønsker også en bil at køre i, de ønsker også aircondition, og de ønsker også et fjernsyn, så de kan se ud i verden.
Derfor skal der være energi til dem, og det vil i høj grad stadig væk være fossile brændstoffer, som vil stå for det.
Vi skal bruge vores energi i Danmark på at udvikle ny teknologi, således at det også kan være rentabelt for de her udviklingslande at få den her omstilling.
Indtil det sker, gælder det om, at vi i Danmark tjener alle de penge, som vi overhovedet kan, på vores undergrund, indtil vi ikke længere har mere gas og olie i undergrunden.
Så derfor skal vi selvfølgelig også lade bankerne udlåne til folk, som gerne vil sørge for, at vi kan være med til at finansiere vores velfærdsstat, og at vi kan være med til at finansiere den teknologiske udvikling, der skal ske fremadrettet her, og det gør vi ved at hive alt det, vi kan, op fra vores undergrund og få det solgt, indtil verden transformerer sig over til noget andet, hvor der så ikke længere er brug for det, som vi har i undergrunden, og det jo så mere eller mindre er værdiløst.
Så det gælder om at få noget ud af det, mens vi stadig væk har værdierne i det.
Peter Kofod (DF), 2023-04-19:
Tak for det.
Jeg kunne næsten gentage alt det, den radikale ordfører sagde, og så sætte et minus foran.
Jeg synes, det er en omgang klimapopulisme fra ende til anden.
Altså, man sigter virkelig efter at sende nogle signaler om: Se, vi er grønnere end alle andre; se, vi vil gøre noget mere end alle andre.
Man er i gang med meget høje målsætninger i Danmark.
Man er i gang med nogle jo desværre ikke lige så høje målsætninger i EU; det har jo ellers været noget, som mange danske partier har kunnet været enige om i Europa-Parlamentet, altså at der skulle sættes nogle højere krav.
Ja, jeg ved snart ikke, hvad jeg skal sige, for det bliver i den her debat på en eller anden måde sådan lidt kulret med den her klimasnak og al den her varme luft, der bliver fyret af fra talerstolen.
Men jeg kan måske slutte af med at sige, at Dansk Folkeparti stemmer nej til beslutningsforslaget.
Katrine Robsøe (RV), 2023-04-19:
Nogle gange her i salen ville jeg ønske at vi – også for mit eget vedkommende – kunne være bedre til rent faktisk at prøve at finde hinanden lidt i det her, for vi står stort set alle sammen og siger, at vi er grønne, og at vi gerne vil rigtig mange ting.
I Radikale Venstre er vi, nok ikke helt overraskende, positive over for det her lovforslag, fordi vi mener, det er enormt vigtigt, at vi rent faktisk sørger for, at de penge, der bliver investeret, også kommer til at gå til en grønnere fremtid.
Vi synes, det er rigtig fornuftigt, at man har fundet balancen, i forhold til at vi også har et behov for de fossile felter, vi har på nuværende tidspunkt, også af sikkerhedsmæssige grunde, og fordi det tager tid at omstille os, men vi har også den holdning, at vi rent faktisk vil nå i mål med vores klimamål, og derfor støtter Radikale Venstre.
Lars-Christian Brask (LA), 2023-04-19:
Ja, men i den nuværende situation er der jo heller ikke lukket ned for eksempelvis russisk gas, som bliver eksporteret til Indien og Kina i stedet for til Tyskland.
Så skulle der ske noget dér, var vi i hvert fald i en helt anden situation, og så er det – hvordan kan jeg sige det pænt – ikke så begavet at have lavet en lovgivning, der gør, at danske banker ikke kan være med til at finansiere en ekspansion f.eks. i et felt, der bliver genåbnet i Nordsøen.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-04-19:
Ja, det sidste er helt rigtigt.
Det Internationale Energiagentur har jo fastlagt, at de eksisterende kendte felter, som der opereres i i dag, er nok til at sikre forsyningssikkerheden frem til 2050, også i den nuværende globale situation med forsyningsusikkerhed.
Derfor er investeringer i ekspansion efter 2050 i strid med Parisaftalen og gør det umuligt at holde sig under 1,5-gradersmålet.
Det er det, der er essensen.
Jeg ved ikke helt, om ordføreren har læst, hvad forslaget hedder.
På den allerførste side står der, at Folketinget pålægger regeringen inden 2023 at fremsætte et lovforslag, der er i overensstemmelse med Parisaftalens mål, og at indføre et forbud mod bankers udlån, herunder nye lån, tegningsgarantier og refinansiering af eksisterende udlån til selskaber, der ekspanderer deres fossile forretninger.
Det er kernen i det.
Trine Bramsen (S), 2023-04-19:
Derfor er der et potentiale og nogle kompetencer, som virksomhederne ikke har fået øje på, fordi de har et meget fastlåst blik på, hvordan en leder eller et bestyrelsesmedlem skal se ud.
Marie Bjerre (V), 2023-04-19:
Jo, det mener jeg der er, men jeg mener ikke nødvendigvis, det er bevidst.
Man har en tendens til at pege på dem, der ligner en selv, så der er rigtig meget ubevidst bias derude, og derfor tror jeg også, at de her måltal kan være med til at understøtte, at man får en bedre sammensætning til gavn for virksomheden, der skaber vækst og værdi.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-19:
Tak, og tak for talen.
Dengang vi indførte den her lovgivning, stod hele højrefløjen sammen med Venstre om, at det her ikke var vejen frem, og at det ikke ville have den effekt, som man tænkte det ville have.
I 2017 blev der lavet en evaluering af Erhvervsstyrelsen, som også konkluderer, at lovkravet indtil videre har haft en noget begrænset effekt, idet den årlige øgede vækst ikke overstiger 1,1 pct.
Vi har heller ikke set noget overvældende siden.
Vi har faktisk set højere vækst her i Folketinget i forhold til kønsfordelingen.
Der blev sagt af ministerens tidligere kollega og ordfører for Venstre dengang: »Vi tror på, at det kan rykkes ad frivillighedens vej.
Så til hr. Rasmus Horn Langhoff vil jeg sige: Ja, vi mener det samme, som vi mente før valget, under valget og efter valget, hvilket jo ikke lige har været regeringens stil.«
Er det nu, vi ser regeringens stil?
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-19:
Tak for det.
Det var bare ikke mit spørgsmål.
Sidder der virksomhedsledelser og fravælger kvinder, på trods af at det simpelt hen svækker virksomhedernes økonomiske, hvad skal man sige, habilitet?
Trine Bramsen (S), 2023-04-19:
Nu kom ordene ud af min mund, men det er jo sådan set World Bank Group, der siger det i deres seneste rapport fra marts i år.
Det er World Bank Group, der peger på, at der er et stort potentiale i at få kvinder i ledelser og bestyrelser.
Og sikrer man ikke det, ja, så går man glip af økonomisk vækst.
Så det er World Bank Group, der peger på, at man går glip af økonomisk vækst både som virksomhed og som samfund, hvis ikke man inddrager kvinder også på ledelsesniveauerne.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-19:
Tak for det.
Fru Trine Bramsen nævner, at hvis man begrænser kvinders bidrag, svækker man sit økonomiske potentiale.
Altså, driver de simpelt hen deres virksomheder dårligere ved at fravælge kvinder ud fra et eller andet ønske om at vælge mænd i stedet for?
Det virker da grundlæggende ulogisk.
Altså, jeg tror ikke, der sidder nogen virksomhedsledere og driver deres virksomhed dårligere økonomisk ud fra et ubevidst eller bevidst ønske om at diskriminere kvinder.
Marie Bjerre (V), 2023-04-19:
Jeg ønsker heller ikke resultatlighed, det har aldrig været et mål for mig, det er ikke et mål for regeringen.
Det, jeg ønsker, er, at der er lige muligheder, og lige muligheder er væsentlig anderledes end lighed.
Og der er ikke lige muligheder i dag, og det mener jeg vi bliver nødt til at være bevidst om.
Vi har ikke lige muligheder for at nå til tops, og mænd har heller ikke lige muligheder for at gå på halv tid uden at blive mødt med fordomme.
Susie Jessen (DD), 2023-04-19:
Kan det ikke have noget at gøre med, at der er kvinder, der vælger på en anden måde.
Vi ser jo også i den her arbejdskraftsundersøgelse fra sidste år, at kvinder arbejder 4 timer mindre end mænd, kvinder har generelt et højere ønske om at gå længere ned i tid.
Det her er jo ikke de veje, man skal gå, hvis det er sådan, at man ønsker en ledelsespost eller en bestyrelsespost.
Så det, jeg egentlig er interesseret i at vide, er, om ministeren tror, at det her nogen sinde kan blive 60-40, eller hvad det er, man har ønske om, for er der ikke noget, der indikerer, at der er rigtig mange kvinder, der gerne vil gå en anden vej end den her vej, og er det ikke også okay?
Marie Bjerre (V), 2023-04-19:
Jeg forstår spørgsmålet sådan, om jeg tror, det er, fordi kvinder ikke ønsker at nå til tops, altså at de simpelt hen ikke har ambitionerne.
Det tror jeg sådan set kvinder har.
Jeg er helt overbevist om – og det er der også valide fakta på – at kvinder har ambitionerne om at nå til tops, men det er bare ikke nok at have kvalifikationerne, fordi vi har det samfund, vi har, med de normer, den kultur, de ubevidste bias, vi har.
Susie Jessen (DD), 2023-04-19:
Tak, og tak for talen.
Der må jeg altså lige i forhold til hr. Mikkel Bjørns kommentar sige, at repræsentation jo ikke er ensbetydende med, at der foregår en ubevidst bias, altså at der er flere mænd.
Altså, betyder det, når der er flere mænd repræsenteret, at man ikke har nogen mulighed for at nå til tops?
Det håber jeg gav mening.
Marie Bjerre (V), 2023-04-19:
Ja, det her var jo så et af eksemplerne på steder, hvor der er en ubevidst diskrimination, og det mener jeg sådan set er meget, meget validt og helt korrekt at sige, altså at det her netop er et eksempel på det, når vi kan se, at repræsentationen i virksomhederne, i bestyrelserne og i ledelserne, er så skæv, som den er
44 pct. af de store virksomheder har ikke et eneste kvindeligt bestyrelsesmedlem.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-19:
Undskyld, men det er jo simpelt hen ikke rigtigt.
, når ministeren står og siger, at der er en undersøgelse, der viser, at mange finder deres erhverv gennem netværk, så er det jo ikke en undersøgelse, der dokumenterer, at der foregår en bevidst diskrimination af kvinder på arbejdsmarkedet.
De to ting er jo ikke det samme; det er jo faktisk to ting, der slet ikke har noget med hinanden at gøre.
Altså, selvfølgelig finder mange mennesker deres erhverv gennem netværk, det har jeg da selv gjort adskillige gange i min opvækst, men det er da ikke ensbetydende med, at der er foregået en eller anden diskrimination.
Så jeg spørger igen: Hvad er ministerens dokumentation for, at der foregår en bevidst diskrimination af kvinder – eller ubevidst for den sags skyld – på det danske arbejdsmarked?
Marie Bjerre (V), 2023-04-19:
Jeg gør i hvert fald ikke.
Altså, jeg kan heller ikke lige se, at der er nogen kvinder, der bliver gjort til offer her; det må stå for ordførerens egen regning.
Jeg taler ikke ned til nogen kvinder.
Når jeg siger, at der er en ubevidst bias, og at der er rigtig mange, der bliver valgt på baggrund af deres køn, og at der er mange, der bliver fravalgt på baggrund af deres køn, så er det meget veldokumenteret.
Jeg nævnte også noget af det i min tale, eksempelvis den her undersøgelse fra 2020, som viser, at seks ud af ti bestyrelsesmedlemmer får deres post gennem deres personlige netværk.
Man har en tendens til at vælge folk, der ligner en selv.
Man har en tendens til at vurdere ansøgninger forskelligt, på baggrund af om man er en mand eller en kvinde.
Det er ganske veldokumenteret.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-19:
Tak for det.
Jeg må sige, at jeg ærgrer mig.
Jeg ærgrer mig over, at ministeren er så insisterende i sin ambition om at tale ned til kvinder.
Jeg kan godt love ministeren, at hvis jeg havde en datter eller engang får en, så var det, jeg ville gøre, det stik modsatte af det, ministeren gør, nemlig at fortælle hende, at hun ikke kan, at hun er offer for et eller andet usynligt patriarkat og en eller anden ubevidst og udokumenterbar diskrimination. Derfor kunne jeg godt tænke mig spørge ministeren om, hvad det egentlig er for en dokumentation, hun lægger til grund, når hun siger: Vi har dokumentation for, at der er en ubevidst bias, at der foregår en eller anden form for fravælgelse af kvinder alene på baggrund af køn.
Marie Bjerre (V), 2023-04-19:
Noget af det, der kan afhjælpe ubevidst bias, er jo, at man får øjnene op for, at man har et problem.
Man kan få øjnene op for, at man har et problem, hvis man bliver bedt om at belyse det, og hvis man bliver bedt om at opsætte en målsætning og lave en politik.
Hvis man beder virksomhederne om at opstille et måltal for det underrepræsenterede køn og arbejde med en politik, er vores forhåbning, at man får øjnene op for det og siger: Vores kønssammensætning er faktisk ikke særlig god her; hvordan kan vi arbejde med det, og hvordan kan vi forbedre det?
Forhåbentlig kan det så gøre, at man får øjnene op for de mange kvindelige talenter, der jo er derude.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-19:
Jeg bliver nødt til at stille spørgsmålet: Hvorfor tror man, at lige præcis det her virker?
Altså, i forhold til ubevidste bias, som vi ved eksisterer inden for mange sammenhænge og egentlig er årsagen til, at vi kan gå på gaden uden at blive kørt ned, er der jo også meget, meget data på, hvordan man arbejder med ubevidste bias, og det er på ingen måde pålagt krav om statslig dokumentation.
Hvordan tror man at det vil virke, hvis det er begrundelsen for, at vi skal have det?
Marie Bjerre (V), 2023-04-19:
Det er korrekt, at Venstre stemte imod det lovforslag i sin tid.
Venstre havde også nogle overvejelser om det.
For der er forskellige hensyn, der skal balanceres.
Venstre er meget bevidst om, at vi ikke har ligestilling, og at der ikke er lige muligheder.
Det er det, der taler for den lovgivning, som vi nu har fået.
Grunden til, at Venstre så valgte at stemme imod, er, at der også er et hensyn til ikke at pålægge virksomheder for mange byrder.
Det var vi bekymret for, og det sagde den tidligere ordfører for Venstre også i behandlingen.
Nu har det så vist sig, at der rent faktisk ikke er særlig mange administrative byrder ved det her lovforslag.
Hvad der er endnu mere vigtigt at sige, er, at virksomhederne sådan set synes, at det her er god regulering, og har taget meget positivt imod de her regler, fordi det er med til at understøtte en kulturforandring, der allerede er godt i gang.
For det er nemlig vigtigt – helt som Venstres tidligere ordfører på området sagde – at virksomhederne selv arbejder med det, og derfor skal reguleringen, vi laver herfra, også være med til at understøtte den kulturforandring, der allerede er i gang.
Det mener jeg egentlig at det her forslag gør.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-19:
Tak til ordføreren.
Ordføreren har jo ret: Ja, der har vi måltal.
Men lige på hjemløseområdet er jeg ikke så bekymret for at man indfører kvoter.
Det er jeg ikke.
Men det kan jeg godt være her, for jeg spurgte jo ind til det senere i debatten, hvor jeg spurgte, om der er nogen partier, der måske tænkte, at det måske kunne være en rigtig fin idé med kvoter, og det var der sjovt nok nogle venstreorienterede partier der syntes, og det er det, der er min bekymring.
Ville jeg dø af måltal?
Synes jeg, det er en helt forkert vej og en farlig tendens og noget, der ender i kvoter?
Og det tror jeg ikke er lyksaliggørende.
Derfor bliver jeg nødt til at sætte bremsen i nu, når de partier, der er ledet udelukkende af kvinder, kommer med nogle så skæve idéer, at fordi de selvfølgelig ikke er ligeligt repræsenteret i ledelsen, indfører man de her måltal.
Så skal man selvfølgelig rulle det tilbage igen.
Det må jo være måden – sådan at vi ikke ender med kvoter.
Camilla Fabricius (S), 2023-04-19:
I anden sammenhæng har ordføreren og jeg jo snitflade sammen på socialområdet, og der vil jeg bare sige, at i hjemløseaftalen, vi lige har fået arbejdet igennem, er der faktisk måltal og mål for køn også.
Og der kan man se, at noget af det, som er i spil der, er, at langt de fleste af dem, der er hjemløse, er mænd.
Der er en lille gruppe, som er kvinder, og de er endnu mere udsatte.
Og det har vi faktisk arbejdet med i kredsen; det ønsker vi at få nedbragt.
Den måde, det er omtalt på der, er jo den samme, som den her type af måltal er.
Man har altså et fleksibelt tal, som vi siger vi er nødt til at forpligte os på at vi ønsker at få nedbragt.
Det er den ene del.
Den anden del er – og nu kan jeg godt nok se, at tiden render ud, så jeg tager det i anden omgang.