runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2022-05-18:
Der er jo mange spændende greb i spørgerens spørgsmål, hvor tingene bliver vendt på hovedet, men i virkeligheden synes jeg, at det, der står mest centralt tilbage, er, at spørgeren jo selv får afsløret, at den her diskussion om, hvordan vi bedst hjælper dem, der er på kanten af vores samfund, de mest udsatte, de mest sårbare, ikke kan reduceres til et enkelt mål – om det så er Ginikoefficienten, eller hvad det er, f.eks. et enkelt tal.
Vi snakker om den hjemløse, udsatte, psykisk syge stofmisbruger, og så har det da en kæmpe betydning, at den her regering faktisk har indgået en meget stor aftale i efteråret, som omlægger hele hjemløseindsatsen; som investerer over 1 mia. kr. i, at der kan komme boliger til målgruppen og sikres en ordentlig social indsats.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-18:
Tak for det.
Det er jo sådan set ikke mine påstande, som ministeren skal forholde sig til om ministeren er enig i.
Det er Finansministeriets beregninger.
Finansministeriets beregninger viser, at regeringens politik har gjort alle indkomstgrupper i Danmark fattigere undtagen de næstrigeste danskere, altså dem i Whiskybæltet.
Og Finansministeriets statistik viser, at det har øget uligheden.
Og dem, der har de mindste indkomster, er blevet endnu fattigere som følge af regeringens politik.
Det kommer jo i forlængelse af, at Socialdemokratiet, inklusive ministeren, både før ministeren blev minister, og efter at ministeren er blevet minister, i årevis har talt om, at børnefattigdom er et stort problem, at fattigdom er et stort problem i Danmark, og at det var en af grundene til, at vi skulle af med den borgerlige regering, altså for at gøre op med fattigdom.
Og så har man øget fattigdommen hos dem, der har små indkomster.
Jeg snakker ikke nødvendigvis om kassedamen i Netto.
Jeg snakker om nogle af de mennesker, som særlig ministeren har ansvar for, altså socialt udsatte borgere i Danmark, der har rigeligt at kæmpe med i dagligdagen.
De oplever øget fattigdom som følge af regeringens politik, ifølge Finansministeriet.
Det er ikke min påstand.
Jeg har sådan set bare to spørgsmål til ministeren.
Det ene er: Hvordan påvirker det de socialt udsatte i Danmark, at de er blevet fattigere som følge af regeringens politik?
Er det ministerens påstand, at det er ligegyldigt, at de er blevet fattigere?
Og så er der det næste spørgsmål.
Jeg kunne forstå, at det også handler om de øgede tobaksafgifter.
Altså, mener ministeren i ramme alvor, at hvis man er socialt udsat, man er måske stofmisbruger, man er hjemløs, man har psykiske udfordringer, så er det vigtigste, at man bliver nudget og får en økonomisk straf, så man kan stoppe med at ryge, så man lige kan tage sig sammen?
Er det sådan, det skal forstås, altså at regeringens socialpolitik er, at vi skal bare straffe rygerne, og så har vi virkelig gjort noget godt for de socialt udsatte i Danmark?
Astrid Krag (S), 2022-05-18:
Tak for spørgsmålet.
Jeg mener slet ikke, at man kan gøre det op på den måde.
Der er mange flere facetter ved fattigdom end blot forskelle i indkomst.
I øvrigt synes jeg, at det er paradoksalt, at den påstand skal komme fra formanden for et parti, der ikke mener, at der findes fattigdom i Danmark.
Danmark er blandt et af de mest lige lande i verden.
Vi har fri og lige adgang til uddannelse og sundhedsydelser for alle.
Vi har et fintmasket socialt sikkerhedsnet, der kan gribe en, hvis livet spiller en uheldige kort på hånden.
Det er det velfærdssamfund, som mit parti, Socialdemokratiet, gennem 150 år har gået forrest for at opbygge.
Regeringen har skabt en række stærke resultater for vores velfærdssamfund, der har forbedret vilkårene for mange mennesker.
Det er måske ikke alle tiltag, der mindsker indkomstforskellen målt i statistikken ved Ginikoefficienten, men de understøtter lighed i levevilkår, f.eks. i relation til uddannelse og sundhed.
Aftalen om »Børnene Først«, en ny hjemløsereform, gratis tandbehandling til udsatte, minimumsnormeringer, ret til tidlig pension, et lavere loft over antal elever i de små klasser – blot for at nævne nogle få resultater.
Det er vigtigt at tage med, når man taler om ulighed og levevilkår i Danmark.
Det viser også, at Ginikoefficienten er for snævert et mål til at måle uligheden i et samfund.
Og når man tager fat på ét ulighedsproblem, f.eks. ulighed i sundhed, ved at øge tobaksafgifterne, ja, så kan det koste på den økonomiske ulighed.
De stigende priser udgør en særskilt udfordring og måske særlig for dem, som spørgeren siger er på kanten af samfundet.
Her har regeringen sammen med Folketingets partier aftalt ekstra hjælp gennem varmechecken, et målrettet tiltag, så inflationen ikke forværres unødvendigt.
Så er der selvfølgelig eksisterende ordninger som varmetillæg til pensionister, hjælp til de ekstraordinært høje udgifter for kontanthjælpsmodtagere.
Vi holder med andre ord hånden under de svageste i samfundet, samtidig med at vi fører en balanceret finanspolitik.
Men jeg må bare sige, som også statsministeren gjorde til spørgeren i sidste uge, at vi først og fremmest er optaget af at få folk i arbejde.
Det er det bedste værn mod fattigdom og afsavn.
Vi kan så også konstatere, at det er gået rigtig godt de senere år.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-18:
Tak for det.
Hvordan mener ministeren at den stigende økonomiske ulighed og øget fattigdom som følge af regeringens politik påvirker folk på kanten af samfundet?
Astrid Krag (S), 2022-05-18:
Men det har vi jo sagt hele vejen igennem, nemlig at det for os er vigtigt, at der er et frit valg.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-05-18:
Nu spørger jeg lige igen, for ministeren var rigtig god til at komme med et meget, meget kort svar.
Ældre har i dag helt frit valg mellem offentlige og private leverandører af hjemmehjælp og frit valg af plejehjem.
Skal de fortsat have det i fremtiden – ja eller nej?
Astrid Krag (S), 2022-05-18:
Men det er jo underligt, at vi skal have sådan en diskussion på falske præmisser.
Velfærdsaftalerne handler om at frisætte kommunerne fra central lovgivning, mod at de også frisætter deres ældrepleje og deres medarbejdere i forhold til rammerne for de ældre og kommunale regler, og at vi giver så stor frihed som muligt til at lave forsøg dér.
Sådan var det i de tidligere velfærdsaftaler, og det er det, regeringen ønsker at videreføre i forhold til velfærdsaftalerne, som er det, der forhandles nu.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-05-18:
Nu svarede ministeren jo overhovedet ikke på mit spørgsmål.
Det mener Ældre Sagen, det mener Dansk Industri.
Der er rigtig mange, der er bekymrede over de forhandlinger, der ligger lige nu.
Så kommer de ældre også i fremtiden til at have et helt frit valg mellem offentlige og private leverandører?
Astrid Krag (S), 2022-05-18:
Tak for det.
Jeg tænkte jo nok, at vi var ude i sådan noget, som man vel kan kalde lidt politisk dril, hvilket jeg sådan set tror er et meget godt eksempel på, hvorfor der er en del danskere, der kigger på politik og tænker: Hvad er da det for noget?
Det er, i forhold til at jeg skal møde op her og svare på et spørgsmål om, hvorfor jeg mener, at det offentlige skal bestemme, hvad de ældre skal have til aftensmad.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-05-18:
Det var et dejlig kort svar, men så kan vi jo godt begynde at dykke ned i, hvad det her drejer sig om.
Da man hørte statsministerens nytårstale, var det, som om hun var blevet inspireret af Venstre.
Problemet er jo bare, at der lige nu ligger nogle forhandlinger på netop ældreområdet, og i forhold til det er der overskrifter, der lyder: De ældre bliver bombet 20 år tilbage; det frie valg bliver taget fra de ældre.
Derfor er det jo, at jeg bliver nødt til at stå her og spørge.
I dag er det jo sådan, at ældre har helt frit valg mellem offentlige og private leverandører af hjemmehjælp og frit valg af plejehjem.
Skal de også have det i fremtiden, hvis det står til ministeren, altså helt frit valg mellem det offentlige og det private?
Astrid Krag (S), 2022-05-18:
Det mener hverken jeg eller regeringen.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-05-18:
Hvorfor mener ministeren, at det offentlige skal bestemme, hvad de ældre skal have til aftensmad?
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-18:
Nu læser jeg højt fra en pressemeddelelse, dengang den nuværende regering kom til: Efter 4 år med borgerlige regeringer, hvor børnefattigdommen er steget markant, har vi brug for at få vendt udviklingen.
I har så forværret udviklingen.
Dem, som I påstod var i fattigdom, har mindre til rådighed til sig selv ifølge finansministeren.
Og jeg er da enig i, at det ikke er det eneste, der betyder noget.
Det er noget, I særlig har fokuseret på.
Men jeg beder bare ministeren om et svar.
Jeg ved godt, at ministeren kom til at svare udenom for tredje gang, men jeg vil alligevel prøve at se, om ministeren kan svare.
Har det en betydning for socialt udsatte mennesker, at de som følge af regeringens politik har færre penge i deres dagligdag, at de oplever øget fattigdom, eller er det ligegyldigt, at regeringen har gjort dem fattigere?
Astrid Krag (S), 2022-05-18:
Men igen synes jeg jo, at spørgsmålet viser, at man ikke kan diskutere det her i sådan et abstrakt teoretisk tomrum.
For vi kan kigge på antallet af børn, som har forældre på kontanthjælp uden for arbejdsmarkedet.
Det er nogle af de børn, som vi ved lider afsavn i Danmark i dag; det anerkender jeg, og jeg er faktisk lidt i tvivl om, om Liberal Alliance overhovedet anerkender, at der er børn i Danmark, der lider afsavn.
Og nu må jeg jo ikke stille spørgsmål, men vi har vist en runde mere, og så kan det jo være, at ordføreren vil komme ind på det der.
Vi kan se, at antallet af børn med forældre på kontanthjælp er faldet med knap 50 pct. i løbet af bare 5 år, og med en tredjedel, hvis jeg ikke tager fejl, siden vi kom til.
Det er da noget, der betyder ganske meget for konkrete børn.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2022-05-18:
Problemet er jo, at vi har skubbet for mange opgaver foran os nu.
Nu så vi også velfærdsloven, som regeringen også har været ude at love var noget, man ville få igennem, men den faldt også til jorden.
Så har vi hele reformen af handicapområdet, og det blev også skubbet foran os, og vi venter stadig væk på den evaluering af det specialiserede socialområde, som har været på trapperne rigtig længe.
Når dagen er omme, står vi bare med en proces, hvor vi enten skal tage hele sommerferien i brug, det gør jeg gerne, men sådan rent procesmæssigt, og det skal også tage tid at implementere tingene, når vi jo ikke det, og det lugter jo af løftebrud fra regeringens side.
Astrid Krag (S), 2022-05-18:
Jeg kan ikke sige så meget andet, end at jeg selvfølgelig er utrolig glad for, at det var så bred en aftale, vi endte med at få lavet, for det betyder rigtig meget, og det betyder jo ikke mindst rigtig meget for de børn, der får styrkede rettigheder, at de ikke skal gå og være tvivl om, om de rettigheder bliver rullet tilbage, hvis der skulle komme et andet flertal.
Og så er der ikke så meget andet at sige, end at det var en meget stor aftale, 2 mia. kr. over de første 4 år, 750 mio. kr. til et varigt løft af området.
Der er utrolig mange elementer, det hele er rigtig godt, og det følger altså den tidsplan, vi i fællesskab har lagt.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2022-05-18:
Jeg tror, jeg skal have fat i socialministeren bagefter og høre, hvornår den dato så kommer, for det kunne være fint at være forberedt i hvert fald.
Jeg er også helt enig med ministeren i, at det er en god aftale, der er lavet.
Vi har jo haft meget at skulle have sagt vedrørende aftaleteksten, som kom for et år siden, og Venstre har været meget forhippet på, at selv den del om det forebyggende arbejde, netop med familiehuse osv., var meget, meget vigtig.
Jeg synes også, det er ærgerligt specifikt i forhold til plejefamilier, at det er skubbet så langt ud i fremtiden, fordi det faktisk er et område, der virkelig har brug for en særlig indsats.
Grunden til, at jeg spørger, er jo, at der kan risikere at komme et valg til efteråret.
Jeg er enig med ministeren i, at man bliver nødt til at skubbe den, for vi havde også fra Venstres side mange spørgsmål til den her proces og aftaleudkastet kontra lovudkastet, og vi har også mange spørgsmål om den lovgivning, som der er der allerede nu, for vi kan også se, at der er problemer ude i den virkelige verden.
I netop den virkelige verden er man også bekymret for, at den her aftale ikke bliver til noget, for de kan også godt tælle frem i tiden og regne ud, at hvis der kommer et valg i september eller oktober måned, risikerer det her arbejde, der er lavet, det her arbejde, som de her fagfolk og organisationer har kæmpet for og arbejdet for og allerede så småt er begyndt at implementere, at falde, og det ville være rigtig ærgerligt.
Jeg synes også, det er rigtig ærgerligt, at det er 3 år siden nu, at statsministeren, børnenes statsminister, lovede i sin nytårstale, at man ville gøre noget på det her område.
Jeg vil også bare sige, at de udtalelser, der kom i forbindelse med den nytårstale, jo netop satte en skræk i livet på nogle af de her sårbare, udsatte familier, og de har også brug for fred og ro, de har også brug for stabilitet, de har også brug for at vide, at den her aftale kommer ud og bliver implementeret, særlig, fra Venstres side i hvert fald, den forebyggende del.
Astrid Krag (S), 2022-05-18:
Tak for spørgsmålet.
Indledningsvis må jeg nok starte med at udtrykke min store respekt for grundloven, der fastslår, at det er statsministeren, der udskriver valg.
Så hvornår vi skal til stemmeurnerne, er ikke min afgørelse.
Det har jeg stor respekt for.
Men lad mig bare slå meget tydeligt fast, at jeg er enormt stolt over den brede aftale »Børnene Først« og den nye »Barnets Lov« med stærkere rettigheder til børnene, som vi har aftalt i fællesskab, i øvrigt heldigvis sammen med ganske mange andre kolleger her i Folketinget.
Det er jo rigtigt, at der er dele af aftalen, der ikke er færdigforhandlet, for det er vi blevet enige om at vi ikke skulle, f.eks. plejefamiliereformen, som der er et forberedende arbejde i gang i forhold til, drøftelserne omkring en eventuel ny kommende uddannelse på området og efterværn.
Det er jo alt sammen noget, vi som en del af aftalen er blevet enige om ligger i årene fremover.
Finansieringen ligger der; det hele er klar.
Derfor kan det heller ikke rigtig være en overraskelse for ordføreren, at de ting ligger i den tidsplan, vi har aftalt.
Så vil jeg også sige, at når »Barnets Lov« kommer til at træde i kraft, 4 måneder senere end vi egentlig havde lagt op til, var det, fordi der var et ønske fra interessenterne på området og faktisk også fra ordførerne om det, i forhold til at vi skulle sørge for, at der, når vi laver en så stor og grundlæggende ny lov – det er jo en ny hovedlov – på hele området for udsatte børn, så ikke måtte være tvivl om, at vi kunne nå at få sikret en ordentlig implementeringsproces.
Så tidsplanen, som vi har aftalt i fællesskab, holder.
Jeg kan selvfølgelig ikke stå her og afsløre, hvornår der bliver udskrevet folketingsvalg, for jeg ved det simpelt hen ikke.
Det kan jeg simpelt hen ikke.
Så den del af spørgsmålet må være ubesvaret, men vores fælles aftale »Børnene Først« følger planen.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2022-05-18:
Tak for ordet, formand.
Astrid Krag (S), 2022-05-18:
Der er da en kæmpestor forskel på, om man mener, at svaret er at give lave ydelser, og så kommer folk i beskæftigelse, eller om man faktisk vil føre en aktiv politik, hvor man ved at investere i uddannelse løfter erhvervsuddannelserne og sikrer muligheden for at uddanne sig på forhøjede dagpenge og man ved at tage et fælles samfundsansvar for at sikre lige muligheder er med til at understøtte, at folk kan komme i beskæftigelse – og alle de andre eksempler, vi har været igennem her, på, hvordan vi faktisk fører en politik, der løfter de mest socialt udsatte.
Og så har vi slet ikke taget diskussionen om, hvem der vinder mest, hvis vi kan få gjort noget ved de store folkesygdomme som kræft og kol i forlængelse af tobaksforbruget.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-18:
Det er jo egentlig det samme som før i bund og grund: Mener ministeren, at det var forkert at kritisere de blå for at skabe fattigdom gennem lavere ydelser?
Og hvis det ikke var forkert, hvorfor er det så rigtigt at skabe fattigdom gennem højere afgifter?
Det er Finansministeriets tal, jeg henviser til.
Man kan komme med alle mulige floskler, men det ville da være rart, hvis der her på det sjette og sidste spørgsmål kom et svar på spørgsmålet.
Astrid Krag (S), 2022-05-18:
Først vil jeg som svar på spørgsmålet fra tidligere, som spørgeren var så sød at gentage eller i hvert fald at fortsætte nu,
sige, at det her igen viser, hvorfor vi ikke kan fokusere på ét tal, altså ét element, for der er jo også forskel på, hvad det er for en politik, man fører.
Tror man, at lavere ydelser i sig selv får folk i beskæftigelse, eller tror man faktisk også, at vi har et ansvar for at føre en politik, hvor vi f.eks., som den her regering har gjort, sikrer, at de ufaglærte eller dem med forældede uddannelser, der har brug for en uddannelse for at kunne komme ind og gøre en forskel på vores arbejdsmarked, for sig selv og for samfundet, kan tage en uddannelse på forhøjede dagpenge?
Det har vi jo taget ansvar for, bare som ét eksempel, og derfor kan man ikke isolere det her til den slags diskussioner.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-18:
Det glæder vi os til.
Det savner jeg svar på.
Og i tillæg til det kan vi jo konstatere, at dem, der har mindst i Danmark, nu har endnu mindre på grund af regeringens politik.
Det siger Finansministeriet.
Eller er det ikke noget, man vil gøre noget ved?
Astrid Krag (S), 2022-05-18:
Nu skal man passe på med at være sådan meget ultimativ i sine konklusioner, når man taler under ministeransvar, men jeg tror aldrig, at jeg er blevet sammenlignet en til en med min tidligere gode kollega hr. Joachim B. Olsen.
Én gang skal være den første for alting, og det blev det her så.
Jeg har sådan set stor respekt for det samarbejde, vi har haft med Liberal Alliance, jo også omkring andre socialpolitiske tiltag.
»Børnene Først« er et meget godt eksempel på et sted, hvor vi ideologisk er mødtes, for Liberal Alliance insisterer jo på, at børnene er til i deres egen ret – det samme tror vi på fra regeringens side.
Og så skal jeg nok svare på det andet, når jeg må sige noget igen for formanden.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-18:
Lad mig starte med at kvittere ved at sige selv tak for samarbejdet om det sociale frikort.
Det var i øvrigt noget, som hr. Joachim B. Olsen var med til at bringe ind i Folketinget.
Jeg kom egentlig til at tænke på hr. Joachim B. Olsen, allerede inden ministeren nævnte det sociale frikort, for det lød faktisk sådan på ministeren, at det lige så godt kunne have været hr. Joachim B. Olsen, der stod der, hvor ministeren står, og så kunne det have været socialministeren, der stod her, hvor jeg står, og som sagde, at den borgerlige regering har sænket ydelserne til dem uden for arbejdsmarkedet, hvortil hr. Joachim B. Olsen ville sige: Jamen det er jo ikke det, der er vigtigt; det, der er vigtigt, er, at vi har fået rykket folk fra arbejdsløshed til et arbejde, og det er den største gave i livet og det bedste værn mod fattigdom.
Det er altså præcis, ligesom ministeren siger det nu, og jeg vil både give ministeren og hr. Joachim B. Olsen ret i det.
Men man bliver bare nødt til at kigge historisk på det, for da de blå havde magten og vi sænkede ydelserne for at give en større tilskyndelse til at komme i arbejde, lød argumentet fra den nuværende socialminister og alle ministerens kollegaer, at det skabte fattigdom at sænke ydelserne, og at det var den økonomiske fattigdom, der var et problem.
Jeg kan bare forstå det sådan, at hvis de borgerlige sænker ydelserne, så borgeren har færre penge i sin dagligdag, er det fattigdom og et problem, men hvis de røde øger skatter og afgifter, så man tilsvarende skaber fattigdom, er det lige meget, fordi der er nogle flere, der er kommet i arbejde.
Er det sådan, det skal forstås?
Astrid Krag (S), 2022-05-18:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg også sagde før, anerkender jeg ikke præmissen for spørgsmålet.
Derfor vil jeg gerne indlede med at gentage, at for regeringen er den bedste vej ud af fattigdom, at man får sig et arbejde, og derfor er det heller ikke ligegyldige tal, jeg refererede i den sidste runde af vores debat i det tidligere spørgsmål.
Det skal selvfølgelig være et rummeligt arbejdsmarked, hvor der er plads til, at også de mest socialt udsatte borgere samtidig kan få den nødvendige støtte.
Derfor glæder det mig også, at regeringen sammen med bl.a. Liberal Alliance har forlænget ordningen med det sociale frikort med yderligere 2 år.
Vi kan jo se, at evalueringerne viser, at ordningen gør en forskel i den enkelte meget udsatte borgers liv og er til gavn for dem.
Vi har taget et historisk skridt i aftalen »Børnene Først«, som styrker området med 750 mio. kr. varigt, så vi kan sørge for, at færre udsatte børn ender som udsatte voksne på bunden af vores samfund.
Vi har indgået en aftale om en markant omlægning af hjemløseindsatsen, hvilket jeg var inde på tidligere, med over 4.000 billige boliger til den målgruppe, der i dag ikke kan få den rette sociale hjælp, fordi de ikke har adgang til en bolig, der kan blive til et hjem.
Det har vi understøttet med forskellige aftaler.
Vi er i gang med at forhandle om et nyt ydelsessystem.
Og så kommer alt det oveni, som vi har gjort for at sikre større lighed inden for vores sundhedsvæsen og uddannelsessystem ved at sikre en tilgang fra f.eks. ufaglært til uddannet, men der er jo også det, vi har gjort i forbindelse med arbejdslivets slutning med Arnepensionen.
Det samme gør vi jo lige nu i de forhandlinger, der er om at hjælpe dem, der har sværest ved at få enderne til at mødes på grund af de stigende udgifter i samfundet.
De forhandlinger pågår jo lige nu.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-18:
Spørgsmålet lyder: Hvordan vil ministeren håndtere udfordringerne med stigende fattigdom hos socialt udsatte som følge af regeringens økonomiske politik?
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-18:
Altså, det er jo et EU-direktiv fra 2017, som Danmark har fået udsættelse ad et par omgange til at få implementeret i Danmark.
Men det er jo lovgivning, der er bundet i Danmark, så jeg har svært ved at se, at min forgænger kunne gøre andet end at leve op til den lovgivning.
Vi kan jo ikke have en justitsminister, der på den måde kører over for rødt.
Jeg er fuldt ud opmærksom på, at for nogle af de butikker, som har enorme mængder af kapital bundet i et lager, noget, som de ikke kan udlevere, fordi folk ikke har tilladelsen på plads, er det selvfølgelig meget frustrerende og også uretfærdigt.
Vi sidder ikke og pusler med en kompensationsordning nu.
Det, vi arbejder benhårdt på, er at få bunkerne i bund og sørge for, at vi kommer tilbage til en normaltilstand, hvor man inden for et par uger kan få sin tilladelse.
Marie Krarup (UFG), 2022-05-18:
Det er klart, at en krig kan stoppe, når den ene part stopper, men Danmark har jo en stor skyld i, at vi ikke på noget tidspunkt har forsøgt at få Ukraine til at overholde Minsk II-aftalen, som bestod i at give en vis autonomi til Donbasområdet.
Det havde formentlig kunnet løse det problem, som jo nu desværre er blevet kernen i den her ulykkelige krig.
Men det ændrer ikke ved, at det er uansvarligt ikke at prøve at undersøge, hvad ens penge bliver brugt til.
Bliver de brugt til det, som er formålet, altså at genopbygge Ukraine, eller kommer de til at gå i nogle andres lommer?
Og når der ikke har været fremskridt de sidste år i antikorruptionsbevægelsen i Ukraine, er der måske ikke meget håb om, at de samme midler vil virke i fremtiden.
Jeppe Kofod (S), 2022-05-18:
Jeg tror ikke, jeg har tal på, hvor mange gange det internationale samfund tilbød præsident Putin en diplomatisk, fredelig løsning på uoverensstemmelserne i forhold til Ukraine, men Putin valgte krigen, og det, jeg hører fru Marie Krarup stå her og sige, er, at det så er vores fejl, at Putin valgte krigen.
Der er kun én, der er ansvarlig for den krig i Ukraine, og det er præsident Putin.
Der er én, der kan stoppe den – hellere i dag end i morgen – og det er præsident Putin.
Jeg håber, at fru Maria Krarup er enig i det synspunkt.