runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2017-03-15:
Jeg kan så sige, at når ministeren står og kigger sig rundt i salen, ser han ikke malersvenden her, for malersvenden er naturligvis på arbejde og passer sit arbejde, ligesom vi også passer vores arbejde her i Folketingssalen.
Nu vil ministeren så ikke tilkendegive, præcis hvornår der kommer sådan et udspil.
Men kan man så i det mindste forvente, at de, der er utrygge i dag, får et så klart svar, at de præcis vil kunne regne ud, hvornår deres konkrete tilbagetrækningsalder så er, altså eksempelvis afhængigt af, om man er 40, 45 eller 50 år.
Vil ministeren sætte en dato for, hvornår regeringen vil fremlægge sine konkrete planer om at hæve pensionsalderen, så en helt almindelig dansk 45-årig faglært kan få klar besked om, hvornår vedkommende kan forvente at kunne gå på pension, eller skal danskerne fortsat leve i uvished, hvad angår regeringens planer om at hæve pensionsalderen?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-15:
Mener ministeren ikke, at liberaliseringen af den finansielle sektor, som skabte en situation, hvor Danske Bank med en lånegearing på 33 gange egenkapitalen og et indlånsunderskud på ca. 350 mia. kr. svarende til 200 ptc. af Danmarks BNP, var en væsentlig forklaring på finanskrisen og dens konsekvenser for Danmark?
Tak for det.
Det er i forlængelse af det andet spørgsmål.
Mener ministeren ikke, at liberaliseringen af den finansielle sektor, som skabte en situation, hvor Danske Bank med en lånegearing på 33 gange egenkapitalen og et indlånsunderskud på ca. 350 mia. kr. svarende til 200 pct. af Danmarks BNP, var en væsentlig forklaring på finanskrisen og dens konsekvenser for Danmark?
Kristian Jensen (V), 2017-03-15:
Der er et par ting, som jeg måske ikke når at blive helt færdig med inden for den tid, der er.
Krisen har haft store omkostninger for dansk økonomi, har haft store omkostninger for de offentlige finanser – ingen tvivl om det – men der er mange årsager til den økonomiske krise, vi var inde i.
Det skyldes en international krise, som Rangvidrapporten handler om.
Der står: Danmark er en lille åben økonomi, der økonomisk og finansielt er tæt integreret med resten af verdensøkonomien.
Det er derfor udvalgets vurdering, at Danmark ikke kunne have undgået at blive ramt af den internationale finanskrise.
Samtidig er det også vurderingen, at en række nationale omstændigheder gjorde, at den danske økonomi og en betydelig del af de danske kreditinstitutter havde bragt sig i en sårbar position.
Så vi kunne altså ikke have undgået det, men vi kunne godt have gjort noget mere.
Så er der et par spørgsmål om Danske Bank, og så nedgør spørgeren størrelsen af enten dansk økonomi eller Danske Banks balance.
Det er sådan, at deres indlånsunderskud svarer til 20 pct. af vores BNP og ikke 200 pct. af BNP.
Danske Banks balance udgjorde 200 pct. af BNP, men deres indlånsunderskud udgjorde kun 20 pct. Jeg synes, det er vigtigt at holde fast i, at de bankpakker, der blev indført og gennemført, også med et bredt flertal i Folketinget, rent faktisk har givet et samfundsmæssigt overskud.
Statskassen har tjent på de bankpakker, vi har, fordi vi gennem renteindtægter, gennem gebyrer, gennem gevinster på de konverteringer, der har været, til aktier, har fået et afkast, der er langt større end tidligere.
Det senest opgjort tal, som jeg nogenlunde husker det efter hukommelsen, er ca. 18 mia. kr. i gevinster til samfundet på de bankpakker, der har været.
Der var en usund struktur i den danske finansielle sektor, men den er heldigvis vendt om.
Det indlånsunderskud, der er, er i dag et kæmpemæssigt indlånsoverskud, og det betyder, at de danske pengeinstitutter, den danske finansielle sektor er langt stærkere, langt bedre rustet, end den var i 2008.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-15:
Tak for svaret.
Jeg skal starte med at beklage, at der har sneget sig et ekstra nul på, jeg ved udmærket godt, at det kun er 20 pct.
Det må have været en slåfejl eller noget andet.
Grunden til, at jeg stiller det her spørgsmål, er, at finansministeren i indlægget med overskriften »Drop drømmen om finansskat« i virkeligheden dels forsøger at sige – og han må rette mig, hvis jeg tager fejl, men det er sådan, jeg læser indlægget – at det ikke var nogen af de liberaliseringer, der har været i finanssektoren, som var med til også at skabe en situation, hvor en række især systemiske banker i Danmark bragte sig selv i store, store vanskeligheder, dels i virkeligheden også bruger det som sit argument mod en finansskat, når han siger, at der ikke er nogen grund til, at vi skal beskatte eller gøre livet mere besværligt for bankerne.
Og derfor synes jeg, det er interessant at høre finansministeren, om det er korrekt.
Jeg er med på, at der var 18 mia. kr. i overskud fra bankpakkerne, det er alt sammen fint, det kunne have været meget større, hvis man havde valgt upside-modellen, da man stod i den situation med bankpakke II, og jeg tror stadig væk, der er en diskussion, der også er her i Folketinget, om, hvor meget det egentlig har kostet med de her forskellige bankpakker.
Men er det et argument, når vi ved, at den samlede omkostning for finanskrisen i Danmark var på 400 mia. kr. plus, måske endda mere, og herunder er der ikke engang medregnet de generelle samfundsomkostninger, det har haft på den lange bane, og som vi stadig væk lider under?
Kristian Jensen (V), 2017-03-15:
Jeg skal på ingen måde tages til indtægt for at have sagt, at den danske finansielle sektor ikke havde medansvar for den finanskrise, vi blev kastet ud i.
Der var et usundt indlånsunderskud, der var for høje gearinger, og der var alt for mange pengeinstitutter, der løb unødvendige risici.
Vi skal selvfølgelig påse, at vi med de opstramninger, der har været i lovgivningen, sørger for, at vi er bedre polstret og har bedre sikrede banker fremadrettet.
Men jeg er helt enig med Rangvidrapporten, der viser, at man som en lille åben økonomi, hvilket Danmark er, ikke kunne være holdt ude af den internationale krise, der var.
Den ramte vores naboer, den ramte vores markeder, den ramte vores samarbejdspartnere, og den ville under alle omstændigheder have ramt Danmark.
Derfor skal man ikke sige, at det alene var den finansielle sektors skyld.
Ansvaret er delt.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-15:
Jeg er meget enig i, at det ikke kun er den finansielle sektors skyld.
Nogle vil også mene, at det var boligskattestoppets skyld.
Der er mange forskellige forklaringer på, hvorfor det gik så galt, som det gik.
Men en af årsagerne til, at det gik mere galt i Danmark, er jo, at vi havde enkelte banker, som måske ganske enkelt opførte sig markant mere uansvarligt, end banker gjorde i nogle af vores nabolande.
Roskilde Bank er det bedste eksempel ligesom Amagerbanken, og for den sags skyld også Danske Bank, som vi endte med at redde.
Er ministeren ikke enig i det?
Kristian Jensen (V), 2017-03-15:
Jeg er enig i, at der var nogle banker i Danmark, som opførte sig uklogt.
Nogle af dem er forsvundet, og det er en stor skam for deres aktionærer, for de troede på bankerne, og det er en stor skam for de personer, der er kommet i klemmet på grund af det.
Men det er sundt for den finansielle sektor, at der kommet en sådan oprydning.
Jeg er nu ikke enig i, at vi i Danmark er ramt værre end andre lande.
Hvis man kigger på nogle af landene omkring os, vil man se, at der stadig væk er lande i Europa, der har svært ved at komme helt fri af den finansielle krise.
Danmark er rykket fri af den finansielle krise.
Vi står i dag sådan, at Nationalbanken kommer og siger, at vi er på vej ind i et opsving, de kalder det en højkonjunktur, og en vækst på 1,6 pct. er i min bog ikke rigtig højkonjunktur, men det er langt bedre, end det har været i årene forud.
Så Danmark er kommet igennem den finansielle krise, vi er kommet stærkt igennem den, og det ser ud til, at der kommer en positiv udvikling i Danmark i de kommende år.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-15:
Det, der er baggrunden for det her spørgsmål, er, at man ikke friholder, og det er jeg glad for ministeren ikke gør, den danske banksektor for uansvarlighed osv., og det leder tilbage til diskussionen om, hvorvidt man er tilhænger af en europæisk skat på finansielle transaktioner og måske i sidste ende en global skat på finansielle transaktioner, som kan begrænse de dele af den finansielle sektors virksomhed, som har meget store skadelige virkninger.
For det er det, der er lektien fra den sidste finanskrise, og der er man nødt til at udvise rettidig omhu.
Kristian Jensen (V), 2017-03-15:
Der er en mindre gruppe af EU-medlemslandene, som har sat sig for at kigge på, om de kan blive enige om at lave en finansiel transaktionsskat.
Det har de nu arbejdet på i flere måneder uden at kunne blive enige.
Et af landene har givet op og sagt, at det her kan man aldrig nogen sinde komme til enighed om; at det bare ikke kommer til at virke; at det ikke har den effekt, man ønskede; at det er et dødfødt projekt.
Jeg tror, at det også ender der for de andre.
Jeg tror, at det ender som et projekt, som passer godt på skrivebordet, men som ikke passer godt i virkeligheden.
Det, der passer godt i virkeligheden, er, at man går målrettet ind og ser på, hvad det er for nogle handler, man skal stoppe.
Det er det, der bliver taget hånd om med det lovforslag, der er på regeringens program her i marts 2017.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-15:
Det er så nu, man kan nedsætte en studiekreds og diskutere ordet midlertidig.
Jeg tror, at spørgeren og jeg ser ret ens på det her.
Skal vi ikke være ærlige og sige, at vi nok ikke havde fundet på kadetuddannelsen, hvis der ikke havde været det pres på politiet.
Og derfor synes jeg, at vi skal vende den om og sige: Vi har et politi, der er dybt presset, det ved jeg at spørgeren og jeg er fuldstændig enige om.
Så kommer nu en medarbejdergruppe her, som kan aflaste og gøre det godt for betjentene, og så er jeg enig i, at vi skal have kadetterne, så lang tid der er en særlig opgave, de skal udføre, og så kommer der selvfølgelig en dag, hvor vi forhåbentlig kommer dertil, at vi har den politistyrke, vi skal have.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-15:
Jeg synes, det er godt, at ministeren sagde: Ja, jeg vil gerne anerkende, at det jo er et spørgsmål om midlertidighed.
Det synes jeg er et godt svar, også i forhold til nogle af de frustrationer, der er i det her debatindlæg.
Er ministeren enig i det, eller er der andre løsningsmodeller?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-15:
Jeg synes, at det, vi kan gøre på dansk og især på europæisk plan, er at sikre en højere grad af overholdelse af de cabotageregler, som nu engang er vedtaget.
I stedet for at begynde at arbejde på at lave nye regler og ændre regler osv. bør ambitionen være at håndhæve de regler, der er.
Når man så er lykkedes med at have håndhævet de regler, kan man overveje: Er vi så nået i mål, eller er der behov for nye regler?
Kaare Dybvad (S), 2017-03-15:
Mener ministeren, at det er et problem for mangfoldigheden i Danmarks boligområder, at forskellen i indkomst mellem de rigeste og de fattigste boligområder er vokset, og at de rigeste områder dermed har haft en stor realindkomstfremgang, mens de fattige områder har haft stagnerende eller faldende realindkomster, jf. analysen fra Arbejdernes Erhvervsråd af den 19. februar 2017 »De rigeste områder slår rekord, mens de fattiges indkomst falder«?
Tak, formand.
Mener ministeren, at det er et problem for mangfoldigheden i Danmarks boligområder, at forskellen i indkomst mellem de rigeste og de fattigste boligområder er vokset, og at de rigeste områder dermed har haft en stor realindkomstfremgang, mens de fattige områder har haft stagnerende eller faldende realindkomster, jf. analysen fra Arbejdernes Erhvervsråd af den 19. februar 2017: »De rigeste områder slår rekord, mens de fattiges indkomst falder«?
Rasmus Prehn (S), 2017-03-15:
Jeg er helt med på, at immigration ikke er ministerens område.
Det er alene reaktionen på, at vi er så langt ude på det europæiske arbejdsmarked, at det her finder sted, altså at den her systematik finder sted.
Det er den ene ting.
Den anden ting er: Kan vi ikke få speedet processen op i forhold til at få klarere og mere tydelige cabotageregler på det her område?
Og endelig som det sidste: Er der andre tiltag?
Kan vi gøre noget mere for at få uddannet danske og øvrige europæiske chauffører, så de kan være på arbejdsmarkedet, sådan at det ikke er mangel på arbejdskraft, der spiller ind?
Eller er der andre tiltag, vi kan gøre for at komme det her til livs?
Kaare Dybvad (S), 2017-03-15:
Tak for svaret, skal jeg vel sige.
Det er jo sådan, at man kun har de data, man har til rådighed.
Men hvis ministeren havde læst analysen, ville han have kunnet se, at det postnummer, som hedder 5240 Odense NØ, stort set er sammenfaldende med Vollsmose, og at det postnummer, som hedder 8210 Aarhus V, stort set er sammenfaldende med Gellerupparken.
På den måde kan man sige, at det er sådan, at set ud fra den laveste enhed, man kan komme ned på – altså de her postnumre – kan man ud fra de data, der er brugt her, se, at i de to største almene boligområder her i landet er der en udvikling, hvor beboerne får lavere og lavere indkomster.
Så jeg vil bare bede ministeren om at forholde sig til, om det er et problem, at vi i Danmark oplever en større og større koncentration af folk med lave indkomster, og at i de områder, hvor der er lave indkomster, stiger indkomsten mindre, mens der omvendt er nogle områder i landet, hvor man har meget høje indkomster.
Vi oplever altså, at de områder har en stigende indkomst sammenlignet med landet i øvrigt.
Der er også det helt grundlæggende spørgsmål, om ministeren mener, at det er fint og godt for den boligpolitiske udvikling at få en større opdeling i rig og fattig på baggrund af geografi.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-15:
Jeg mener, at det er et stort problem ved boligpolitikken i Danmark, at man igennem årtier har placeret alle med sociale problemer og lave indkomster i bestemte boligområder, altså at vi ligefrem har bygget hele boligområder til at huse folk med særlige problemer og således har koncentreret de særlige problemer bestemte steder i stedet for at have en mere spredt husning af mennesker med sociale problemer, som man havde tidligere.
Jeg mener, det er en fejl i den boligpolitik, som er blevet ført i Danmark fra måske 1960'erne og frem, at man har gjort det på den måde.
Jeg ville ønske, at man kunne komme i gang med at føre en boligpolitik, der i højere grad åbnede op for ikke kun at bruge bestemte almennyttige boligområder til husning af folk med boligsociale problemer, og at man også kunne købe sig ind i f.eks. private udlejningsejendomme ved at betale ejerne det, de ønsker at modtage for at huse folk med boligsociale problemer.
Kaare Dybvad (S), 2017-03-15:
Tak for det forslag.
Det synes jeg lyder rigtig godt, og det kan være, vi skal arbejde videre med det.
Men jeg har tidligere set ministeren udtale sig positivt om det, man på engelsk kalder gatet communities.
Der har lige været en sag nede fra Solrød, hvor en entreprenør ville sælge sit område som et gatet community, altså et aflukket lokalsamfund, kan man sige.
Der vil jeg egentlig godt vide, om ministeren mener, at det repræsenterer en eller anden værdi på boligmarkedet, eller at det er positivt, at vi oplever, at folk vil lave den her type af sådan aflukkede lokalsamfund, som f.eks. i Solrød, hvad man også ser mange steder i den engelsktalende verden.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-15:
Jeg må desværre meddele spørgeren, at jeg som boligminister ikke mener, at jeg kan eller bør svare på spørgsmålet, da det ikke hører under mit ressortområde.
Spørgsmålet er baseret på en analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, som handler om ulighed i Danmark og om indkomstudviklingen særlig i de rige kommuner i hovedstadsregionen.
Jeg vil derfor henvise hr. Kaare Dybvad til enten at stille spørgsmålet til økonomi- og indenrigsministeren eller socialministeren eller omformulere spørgsmålet, hvis hr. Kaare Dybvad mener, at der er en boligpolitisk vinkel, jeg skal forholde mig til.
Så når jeg bliver spurgt om, om jeg mener, at det er et problem for mangfoldigheden i Danmark, at indkomsten er steget mere i de rige postnumre end i de fattige, og at uligheden på den baggrund er vokset, så er det efter min opfattelse uden for mit ansvarsområde som boligminister at svare på det.
Jeg synes, at vi skal fokusere på, at de cabotageregler, som allerede findes, bliver overholdt.
Det kan der være udfordringer nok med rundtomkring i Europa.
Jeg har ingen forslag til, at cabotagereglerne skal opstrammes.
Jeg er egentlig heller ikke bekendt med, at Socialdemokratiet har forslag til, at de skal opstrammes.
Så den del af det ligger der ligesom.
Når det så handler om, at der kommer filippinere til Europa, handler det jo om immigrationslove osv.
Og det kan jeg ikke tage stilling til, for det er ikke mit ressort.
Mattias Tesfaye (S), 2017-03-15:
Jeg vil godt starte med at sige, at jeg er utrolig glad for, at det så er sat på dagsordenen til det næste møde i den forligskreds – og jeg har jo min egen ordfører siddende her, så ham skal jeg nok tage fat i.
Men det, som der så måske undrer mig lidt, er, at nu skal borgerne på Vestegnen så kunne køre på motorvej igen, kan jeg forstå, og måske se, at trafiktavlerne bliver sat op.
Der er vel ikke noget at sige til, hvis der skulle være en enkelt bilist hist og pist, der synes, at det ville være er en anelse molboagtigt.
Altså, hvad skal vi forklare dem?
Er det, fordi vi ikke har udvist rettidig omhu herinde på Slotsholmen, fordi regeringen ikke har fået indkaldt forligskredsen i tide, at de først skal tages ned og måske så igen sættes op?
Det virker da helt bizart.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-15:
Der er noget, som hr. Mattias Tesfaye har misforstået, og den misforståelse er, at han åbenbart tror, at det er regeringen, der bestemmer politikken i Danmark.
Det er Folketingets flertal, der bestemmer politikken i Danmark.
Regeringen er ikke Folketingets flertal.
Så selv hvis regeringen ønskede at nedprioritere nogle udgiftsområder i den grønne forligskreds for til gengæld at bruge pengene på ITS-systemer, så ville regeringen ikke kunne gøre det, fordi regeringen i sig selv ikke udgør et flertal.
Det er den lovgivende magt, der har magten, og det er flertallet i den lovgivende magt, der har magten.
Rasmus Prehn (S), 2017-03-15:
, jf. artiklen »Danske vognmænd hyrer lastbilchauffører fra Filippinerne« fra avisen.dk den 2. marts 2017?
Mange tak, formand.
Jeg skal læse mit spørgsmål op: Hvad er ministerens holdning til, at danske vognmænd bruger østeuropæiske datterselskaber til at hyre arbejdskraft fra Filippinerne til en månedsløn på ca. 7.000 kr., jf. artiklen »Danske vognmænd hyrer lastbilchauffører fra Filippinerne« fra avisen.dk den 2. marts 2017?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-15:
Mange tak for spørgsmålet om filippinsk arbejdskraft i Danmark.
Jeg går ud fra, at spørgsmålet handler om reglerne for cabotagekørsel, da arbejds- og opholdstilladelser jo ikke er forhold, som jeg som transport-, bygnings- og boligminister regulerer.
Når det er sagt, vil jeg gerne starte med at sige, at vilkårene i vejtransportsektoren er et emne, som bliver diskuteret i hele Europa.
Det gør det, fordi det er et område, som i høj grad er reguleret på EU-plan, og det synes jeg er meget vigtigt, at vi holder os for øje, når vi diskuterer det.
Europa-Kommissionen vil som bekendt snart fremlægge sine forslag til en revision af reglerne på vejtransportområdet.
Regeringen har været og er stadig aktiv i arbejdet med at påvirke Kommissionen forud for fremsættelsen af forslagene.
I januar underskrev jeg i Paris en fælles erklæring for en vejtransportalliance sammen med otte andre lande.
Budskabet er klart: Vi skal finde fælles europæiske løsninger på de fælles europæiske udfordringer, som vejtransportsektoren står over for.
Punkt 7 i den fælles erklæring handler specifikt om bekæmpelse af såkaldte postkasseselskaber.
Landene i vejtransportalliancen kræver her, at der bliver skabt klarhed over, hvornår man som virksomhed er etableret i et medlemsland.
Samtidig skal vi ifølge erklæringen i fællesskab finde og udvikle de bedste metoder til at samarbejde om at oprulle ulovlige praksisser på tværs af landegrænserne.
Det gælder også for cabotagekørsel, hvor regeringen arbejder for klarere og enklere regler.
Regeringen ønsker regler, som er lettere at håndhæve, og som kan begrænse omfanget af ulovlig cabotagekørsel i Danmark.
Jeg håber, at Socialdemokratiet støtter dette arbejde, så vi kan få skabt de fælles europæiske løsninger, som er nødvendige på området.
Rasmus Prehn (S), 2017-03-15:
Mange tak til ministeren.
Jeg havde håbet på, at ministeren ville sætte lidt flere ord på, hvad ministeren mener om det fænomen, altså at vi er kommet så langt ud i forhold til den sociale dumping i vejtransporten, at vi ligefrem ser import af arbejdskraft fra Filippinerne.
Og der kunne jeg godt tænke mig, at ministeren havde sat lidt flere ord på, hvad ministeren mener om selve fænomenet med, at arbejdskraft fra Filippinerne bliver importeret til Europa.
For det er jo udtryk for voldsom social dumping, når folk skal leve for 7.000 kr. om måneden, og det er også en underminering af det europæiske arbejdsmarked og det danske arbejdsmarked, hvis det er de vilkår, der gør sig gældende.
Fra socialdemokratisk side anerkender vi det arbejde, der bliver gjort på europæisk plan for at få nogle klarere regler på cabotageområdet, men når det er, jeg stiller spørgsmålet, er det måske også, fordi det her eksempel med arbejdskraft fra Filippinerne og danske vognmænd, der er involveret i den her systematik, da må få ministeren til at overveje, om ikke der skal et anderledes tempo ind i det her arbejde, og om ikke der skal lægges et endnu større engagement i at få de her klare regler.
For nu har vi efterhånden i lang tid prøvet at få mere klare europæiske regler på det her område, men skal der ikke snart nogle andre boller på suppen i forhold til at få strammet op?
For ellers risikerer vi jo, at der slet ikke er noget reelt dansk eller europæisk arbejdsmarked på det her område, men at det bliver overtaget af fuldstændig wild west-import af arbejdskraft fra lande, som er i en situation, hvor der i hvert fald ikke er de samme vilkår som i Danmark.
Så jeg vil gerne have ministerens reaktion på det her fænomen og ministerens holdning til, om ikke der skal nogle helt andre boller på suppen for at få strammet op på reglerne her.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-15:
Jeg bliver altså nødt til at pointere, at jeg ikke har med immigrationsregler i EU at gøre.
Så spørgsmålet om, hvad jeg vil gøre ved, og hvad jeg synes om, at der kommer filippinere fra Filippinien – hvad hedder det nu, jeg kan ikke engang huske, hvad det land hedder – til Europa, er altså ikke inden for mit ressort, hverken hvis de kommer til Danmark og får status af arbejdskraft her, eller hvis de kommer til østeuropæiske lande og får status af arbejdskraft dér.
Jeg må henvise til andre ministre for at svare på det spørgsmål.
Det hedder Filippinerne, sådan var det.
Rasmus Prehn (S), 2017-03-15:
Ja, det er fuldstændig korrekt: Der er tale om filippinere, der kommer fra Filippinerne, men det kan man hurtigt komme til at rode rundt i.
Det er nu heller ikke, fordi jeg vil have ministeren til at forholde sig til det med arbejdskraft, der kommer hertil udefra, sådan på det rent juridiske niveau, men det er i forhold til, at det er et billede på, hvor langt vi er ude på det europæiske arbejdsmarked på transportområdet, altså at cabotagereglerne åbner de her huller.
Det er i den sammenhæng og i den kontekst, jeg vil have ministeren til at forholde sig til det.
Og er der ikke en alarmklokke, der ringer meget, meget højt nu, når vi ser, at der sker det voldsomme, at der kommer import af filippinsk arbejdskraft til det europæiske arbejdsmarked?
Bør vi ikke have meget klarere regler på det her område, og skal det arbejde ikke gå stærkere?