runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2016-12-06:
Meget politik handler jo om at opveje fordele over for ulemper.
Sådan er det også i den her sag, hvor Dansk Folkeparti foreslår, at Danmark skal løsrive sig fra den europæiske menneskerettighedskonvention.
Det er der utvivlsomt nogle fordele ved.
Vi kan f.eks. komme af med et par kriminelle personager, som ganske vist har udenlandsk pas, men som har boet stort set hele deres liv i Danmark.
Hvis vi f.eks. tager den person, som Dansk Folkeparti navngiver i sit beslutningsforslag, så drejer det sig om, at vedkommende har boet de sidste 44 år ud af personens 46-årige levetid her i Danmark.
De første 2 år af personens levetid boede den pågældende i øvrigt i et helt andet land end det, der står i det pas, som han bærer, og som jeg formoder at forslagsstillerne vil forsøge at få ham udvist til.
En mere krakilsk person end mig ville måske indvende, at en persons kriminelle adfærd hverken ligger i generne eller i passet, men i opdragelsen, og da den helt overvejende er foregået – eller skulle vi sige: ikke foregået – i Danmark, kunne paslandet måske indvende, at det i virkeligheden mere er Danmarks problem end deres.
Lad os også se på ulemperne ved at udtræde af eller løsrive sig fra den europæiske menneskerettighedskonvention.
Det kan være lande som f.eks. Tyrkiet, hvor islamismen bliver mere og mere udbredt, og hvor tv-værterne i det statsdikterede, Erdogandikterede, tv optræder tildækket osv., og det kan være Rusland og Aserbajdsjan.
Og hvis vi kan vælge, hvilke dele af menneskerettighedskonventionen vi ikke gider følge, så kan alle andre vel også vælge, hvilke dele de ikke gider følge.
Jeg forudser allerede hvilke.
Rusland vil løsrive sig fra forpligtelsen til ytringsfrihed.
Tyrkiet vil løsrive sig fra forpligtelsen til ikke at henrette fanger – det har Erdogan jo allerede annonceret.
Og Aserbajdsjan vil løsrive sig fra forbuddet mod tortur.
Eller alle tre lande vil vælge en kombination af alle tre dele at løsrive sig fra.
Sikke en fest vi får: mere censur, mere dødsstraf, mere tortur.
Det kommer muligvis alligevel, men det vil vel at mærke ske, uden at vi har nogen muligheder for at gøre indsigelser imod det – hverken når det rammer landenes egne borgere, eller når det rammer danske borgere, som af en eller anden helt uskyldig grund falder i kløerne på de her regimer.
Dansk Folkepartis forslag handler dybest set om, hvilket Europa vi kæmper for.
I Enhedslisten kæmper vi for forpligtende menneskerettigheder for alle, også selv om der er et hjørne eller to – og det er der utvivlsomt; jeg kunne nævne eksklusivparagrafferne, hvis nogen vil høre om et af de problemer, jeg har med dem – hvor vi kunne ønske os det anderledes.
Hvis vi virkelig skulle ønske at lave ændringer, er vejen derfor at foreslå en nyfortolkning af konventionerne eller en tillægsprotokol og så skaffe flertal for det.
Alt andet end at gøre det på den måde vil være at være stikirenddreng for autoritære regimer som Rusland, Tyrkiet og Aserbajdsjan.
Det virker, som om der er partier i Folketinget, der vil påtage sig den rolle.
Det ønsker Enhedslisten ikke, og vi afviser derfor forslaget.
Marcus Knuth (V), 2016-12-06:
Men det var jo faktisk præcis det, jeg sagde i min tale, altså at jeg synes, at det er meget frustrerende, hvis man – jævnfør dansk lovgivning og jævnfør en dansk domstol – ønsker at udvise en person, men ikke kan gøre det på grund af en konvention, så har vi jo netop et problem.
Og det er jo det, der er hele årsagen til, at vi har skrevet ind i regeringsgrundlaget, at vi vil se kritisk på fortolkningen.
Vores tilgang er, som ministeren også var inde på, at hvis vi kan gøre det i samarbejde med de andre 47 lande, jamen så er det en fordel.
Og hvis vi ikke kan det, jamen så må vi jo så se, hvad der ellers er af muligheder.
Men plan et skulle jo gerne være at gøre det her i samarbejde med andre lande.
Christian Langballe (DF), 2016-12-06:
Jamen det er så også i orden.
Nu er jeg så enig med min partikollega, hr. Martin Henriksen, i, at inkorporeringsloven, altså det, at den europæiske menneskerettighedskonvention er inkorporeret i dansk lovgivning, må have en betydning.
Det var noget, Alternativet slet ikke kom ind på, og det synes man åbenbart er ligegyldigt, men jeg synes faktisk ikke, det er ligegyldigt, om det er dansk lov, der gælder her i landet.
Og det vil sige, at f.eks. Levakovic ville blive udvist efter de regler, som vi har her i Danmark.
Det er da fuldt ud rimeligt.
Hvis man gerne vil slå på tromme for menneskerettighederne, synes jeg det er volapyk at gøre det i den her sag.
Marcus Knuth (V), 2016-12-06:
Det er jo netop vores handlemuligheder, som vi ønsker at se nærmere på.
Det er derfor, at vi ikke bare kaster os ud i forjaget lovgivning; det er derfor, vi ønsker en ordentlig analyse af det her.
Jeg synes jo, at det også er meget interessant, hvad ministeren har sagt her i dag, nemlig at inkorporeringsloven ikke er dér, hvor skoen trykker.
Christian Langballe (DF), 2016-12-06:
Men så skal jeg prøve at få hr. Søren Søndergaard til at forstå det.
Det er jo så det, der er det gode ved den her debat.
Det er jo så enkelt, at Levakovic ville være blevet udvist, hvis det ikke havde været på grund af den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 8, der handler om retten til familieliv.
Det er jo det, vi diskuterer.
Det vil sige, at det ifølge dansk lov havde været muligt at udvise ham, hvis det ikke var, fordi den europæiske menneskerettighedskonvention havde saboteret den danske lovgivning.
Altså, jeg synes jo, det ville klæde Venstre at være lidt mere samarbejdsvillig.
Jeg er klar over, at regeringen har lovet at gå ind i et arbejde om det her, men jeg synes egentlig godt, at der kunne være nogle flere principielle overvejelser i forhold til det svar, man giver – altså, hvad er det, man vil med den europæiske menneskerettighedskonvention?
Er det ordførerens opfattelse, at man vil rokke ved fortolkningen eller få ændret teksten?
Det kan man jo, fordi det er et politisk aftalt dokument.
Det burde jo kunne lade sig gøre som med alle mulige andre politiske tekster, at man selvfølgelig kan få lavet det her om.
Det er bare lige for at bede ordføreren om at løfte sløret, så vi andre kan blive lidt klogere.
Marcus Knuth (V), 2016-12-06:
Jeg vil starte med at sige, at vi i Venstre selvfølgelig anerkender, at der er god grund til en sund debat om den europæiske menneskerettighedskonvention.
Vi skal være kritiske, og vi skal være klar til at diskutere konventionerne, som vi kender dem i dag.
Det har vi sagt før valget, og det siger vi også i dag.
Der er jo mildest talt ikke noget så frustrerende, som når en dansk domstol ikke kan udvise en person, f.eks. på grund af den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 8 – også selv om man gerne vil efter dansk lovgivning.
Der er tale om kriminelle, som typisk ikke har nogen interesse i at integrere sig i det danske samfund; personer, der ønsker at gemme sig bag konventionerne, har vi ingen interesse i at beskytte.
Hvis man læser regeringsgrundlaget ordentligt, vil man således også opdage, at regeringen er i gang med at se på denne problemstilling.
Som ministeren sagde, er der allerede et arbejde i gang i Justitsministeriet og Udenrigsministeriet, og i regeringsgrundlaget er det klart angivet, at regeringen agter at holde en international ekspertkonference om konventionen som led i det danske formandskab for Europarådet.
Derfor vil jeg gerne tilkendegive, at Venstre deler holdningen om, at vi skal se kritisk på konventionerne.
Men Venstre deler ikke holdningen om, at indholdet i beslutningsforslaget er vejen frem.
Vi kan ikke i dag støtte en ophævelse af inkorporeringsloven, da vi ønsker en dybere analyse af vores handlemuligheder.
Venstre er tilfreds med det arbejde, som regeringen allerede har sat i gang, og derfor kan jeg meddele, at vi ikke støtter beslutningsforslaget.
Dan Jørgensen (S), 2016-12-06:
Tak for det.
For Socialdemokratiet er menneskerettighederne både vigtige og rigtige.
Vi mener, at den europæiske menneskerettighedskonvention er gavnlig i en verden, hvor alt for mange menneskers grundlæggende rettigheder desværre knægtes.
Derfor bakker vi heller ikke op om det beslutningsforslag, vi behandler her i dag.
Det er et beslutningsforslag, der vil pålægge regeringen at ophæve inkorporeringsloven til den europæiske menneskerettighedskonvention, samt pålægge regeringen at tage initiativ til, at Danmark opsiger den europæiske menneskerettighedskonvention og derefter genindtræder i konventionen med et forbehold.
Det synes vi vil være en meget, meget dårlig idé.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at vi anerkender, at de internationale konventioner er skrevet i en anden tid, at de udspringer af en anden virkelighed end den virkelighed og den verden, vi lever i i dag, og derfor er vi i Socialdemokratiet også parat til at udfordre tilgangen til og fortolkningen af de internationale konventioner – ganske som regeringen er det.
Vi mener faktisk, det er vigtigt, at menneskerettighederne og Menneskerettighedsdomstolen bevarer deres demokratiske og nationale legitimitet, og det gør de bedst, hvis vi tager de her diskussioner åbent.
For Socialdemokratiet er det afgørende, at vi sikrer, at rækkevidden af vores internationale forpligtelser giver mening i forhold til den virkelighed, vi befinder os i i dag, så vi kan indrette vores samfund på den måde, vi mener det skal indrettes, og så vi kan håndtere store udfordringer som terrorhandlinger og flygtninge- og migrantstrømme, samtidig med at vi holder os inden for rammerne af vores internationale forpligtelser.
Det er den balancegang, vi hele tiden søger at finde.
Vi har noteret os, at regeringen også ser et behov for at se kritisk på den måde, hvorpå Menneskerettighedsdomstolens dynamiske fortolkning har udvidet rækkefølgen af den europæiske menneskerettighedskonvention, og det bakker vi op, og vi følger arbejdet tæt og hjælper så meget, vi kan.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-06:
For at tage det første først vil jeg sige, at det at ophæve inkorporeringsloven vil, uanset hvad der står i beslutningsforslaget, ikke ændre på, at vi er forpligtet til at overholde menneskerettighedskonventionen, uanset hvad vi så end mener.
Sådan er det.
Så kan man godt have nogle frustrationer over, om det virkelig er rimeligt, og så kan man gøre nogle andre tiltag.
Så har spørgeren jo ret i, at det er 47 lande, der skal blive enige, men mit indtryk er så blot det, at flere lande deler vores udfordringer, og inden vi nu giver op og taler om plan B, vil jeg sige, at det vil svække os helt enormt at begynde at tale om plan B, før plan A overhovedet har været ført ud i livet.
Jeg har et håb om og en tro på, at vi kan gøre noget her, for jeg tror faktisk, at spørgeren og jeg langt hen ad vejen deler ønsket om, at dem, der ikke vil Danmark, ikke skal være i Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2016-12-06:
Det bliver jo mere direkte forpligtende over for domstole osv., over for de danske myndigheder, når det står i lovgivningen, end hvis det ikke står i lovgivningen.
Så vil det i højere grad være retningsgivende for domme i stedet for at være direkte forpligtende for domstolene.
Der er altså en forskel på, om noget står i dansk lovgivning eller ikke står i dansk lovgivning, og jeg synes, at justitsministeren skal sige det mere klart.
Hvis regeringen i øvrigt er enig med Dansk Folkeparti i, at fortolkningen af konventionerne er gået for vidt, det er blevet for vanskeligt at udvise, vil det jo sende et meget kraftigt signal, hvis man lige pludselig skrev den europæiske menneskerettighedskonvention ud af eksempelvis udvisningsreglerne.
Så kan det godt være, man stadig væk skeler til det, læner sig op ad det, men det vil sende et meget kraftigt signal, hvis man tog det ud.
Et sidste spørgsmål – meget hurtigt: Hvis nu det viser sig, at der er bare ét land blandt Europarådets 47 medlemslande, som er uenig i den linje, som den danske regering har anlagt, kan det jo ikke komme igennem – det er jo det, der er realiteterne; alle skal sige ja – og hvad er så regeringens plan B?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-06:
Det synes jeg nu også jeg sagde, så jeg er lidt i tvivl om, om spørgeren har hørt forkert, eller om jeg har udtrykt mig uklart.
Det, jeg sagde meget tydeligt, var, at det ville have en meget begrænset juridisk betydning at ophæve inkorporeringsloven, for der vil man fra domstolenes side så kunne kigge på to andre områder, som man så kunne bruge som et argument for, at man skal dømme.
Hvis vi bare siger farvel til inkorporeringsloven, er det altså ikke sådan, at vi så dermed ikke længere har en forpligtelse over for Menneskerettighedsdomstolen.
Det er sådan set bare den, jeg forholder mig til i forhold til det beslutningsforslag, der ligger.
Andet var der sådan set ikke i det.
Martin Henriksen (DF), 2016-12-06:
Tak for det.
Jeg hæftede mig ved, at justitsministeren – og i øvrigt tillykke med det nye arbejde – sagde, at det ikke gjorde nogen forskel, om man havde skrevet den europæiske menneskerettighedskonvention ind i dansk lovgivning eller ej.
Jeg skal bare forstå, om det virkelig er synspunktet, at det stort set ikke betyder noget, hvorvidt noget står i dansk lovgivning eller ikke står i dansk lovgivning, for det synes jeg er et ret pudsigt synspunkt fra en konservativ minister at indtage.
Hvis det er vedtaget af Folketinget, betyder det selvfølgelig lidt mere, end hvis ikke det er vedtaget af Folketinget og ikke skrevet ind i lovgivningen.
Hvis ministeren så alligevel erkender, at det rent faktisk betyder noget, om det står i dansk lovgivning eller ej,
hvad er egentlig så argumentet for, at det skal stå i den lovgivning, hvis det er sådan, at ministeren er enig med Dansk Folkeparti – det kan ministeren så svare på – i, at det faktisk har en betydning, og at det vil blive tillagt mindre vægt, hvis det ikke stod i dansk lovgivning?
Det er egentlig et meget godt argument for at gøre det og dermed sørge for, at det alt andet lige vil blive nemmere at håndhæve de udvisningsregler, som jo er vedtaget af Folketinget.
Christina Egelund (LA), 2016-12-06:
Det, som spørgeren i virkeligheden insinuerer, er, om skal anlægge en disruptionstrategi over for konventionerne.
Det mener Liberal Alliance ikke man skal.
Men vi mener, at når det kommer til noget så fundamentalt som menneskerettigheder, er det en konvention, som skal reformeres indefra.
Hvis Danmark eller andre lande, som er nøglespillere, når det kommer til menneskerettigheder, og har en stærk international stemme, disrupter konventionerne, er alternativet til den internationale retsorden, at vi har internationalt ragnarok, og det tror jeg heller ikke spørgeren er interesseret i.
Martin Henriksen (DF), 2016-12-06:
Jeg vil bare sige, at naturligvis bakker Dansk Folkeparti op om – det har vi også meddelt udenrigsministeren; nu er der så kommet en ny udenrigsminister i mellemtiden, men vi skal nok meddele det samme til den udenrigsminister og til justitsministeren – det store, vigtige og væsentlige arbejde, det er at blive enige med de 46 andre medlemslande.
Det ville være rigtig godt, hvis man kunne blive enige med dem, så det skal vi nok bakke op om.
Men derfor kan vi godt have nogle ønsker om, at man går videre, og derfor vil jeg bare godt høre, om Liberal Alliance – måske også i regeringen – har gjort sig nogle tanker om, hvordan man ellers kan tage et opgør med konventionerne.
Er det f.eks. en mulighed – og det behøver ikke at være en plan B, men nu spørger jeg bare – og noget, som Liberal Alliance vil kunne støtte, f.eks. at man tager forbehold for eksempelvis artikel 8 eller andre dele af den europæiske menneskerettighedskonvention?
Christina Egelund (LA), 2016-12-06:
Tak for spørgsmålet, og tak for en i hvert fald sådan delvis tilkendegivelse fra Dansk Folkepartis side om at bakke op om regeringens strategi i forhold til at reformere konventionerne.
Så spørger hr. Martin Henriksen til, om det er sådan, at man opererer med en plan B, hvis plan A nu ikke skulle lykkes, og jeg kan ikke lade være med at tænke over, at Dansk Folkeparti i et andet spørgsmål om internationalt samarbejde, nemlig om Europol, jo fuldstændig har afvist at arbejde med en plan B, hvis det var sådan, at plan A ikke skulle lykkes.
Men jeg kan så forsikre hr. Martin Henriksen om, at Liberal Alliance er optaget af – og det har vi været længe – at den internationale retsorden, herunder den europæiske menneskerettighedskonvention, skal reformeres.
Vi synes så, at man, når det drejer sig om den her konvention, skal reformere den indefra.
Det ligger os ikke mindre på sinde nu.
Martin Henriksen (DF), 2016-12-06:
Tak for det.
Dansk Folkeparti ser jo frem til, at regeringen kommer med et forslag om at suspendere FN's flygtningekonvention.
Så bliver det også meget nemmere at sende flygtninge hjem igen, så det vil vi se frem til, og hvis der er en tidsfrist på, hvornår det kommer til at ske, vil vi meget gerne have den oplyst i dag.
Jeg er jo helt med på den strategi, man bruger, og det er godt, at regeringen omsider er nået frem til den opfattelse, at man skal se på, om man i det mindste ikke kan fortolke konventionen anderledes og så se, om man kan blive enige med de 46 andre lande i forhold til at lægge et pres på domstolen – sådan forstår jeg det.
Det er et spændende arbejde, og alt muligt held og lykke med det, og det skal vi nok bakke op om fra Dansk Folkepartis side.
Men jeg kunne også godt tænke mig at spørge, om man forfølger andre spor, og det kan også bare være nogle tanker, man gør sig hos Liberal Alliance eller internt i regeringen.
Vil man f.eks. være indstillet på at tage forbehold for de dele af konventionen, som man mener er problematiske?
Det kan være artikel 8, som hr. Christian Langballe også har nævnt, og som er den artikel, der typisk bliver brugt i et forsøg på at forhindre, at meget kriminelle udlændinge bliver udvist, fordi de har et familieliv i Danmark.
Christina Egelund (LA), 2016-12-06:
Det er sådan lidt uden for dagsordenen, men jeg vil da gerne svare alligevel som sådan en service over for spørgeren.
Liberal Alliance har de holdninger, som vi har, og som vi har haft længe.
Dem havde vi, før vi kom i regering; dem har vi også, når vi er i regering.
Og det, der jo er rigtig godt ved at sidde i regeringen – det ved spørgeren jo af personlig erfaring – er, at man kan få større indflydelse.
Dan Jørgensen (S), 2016-12-06:
Men så kan jeg jo belejligt spørge: Mener man så stadig væk i ordførerens parti, at man skal suspendere flygtningekonventionen?
Søren Søndergaard (EL), 2016-12-06:
Nu synes jeg, det er svært at sige, at den europæiske menneskerettighedskonvention har saboteret noget som helst, i og med at vi selv har skrevet under på den.
Det er jo med vores egen accept og vores egen velvilje.
Derfor forstår jeg jo også godt, at Dansk Folkeparti vil af med den.
Det er jo ikke det, jeg anfægter.
Dansk Folkeparti vil af med den europæiske menneskerettighedskonvention – fint nok, det er Dansk Folkepartis synspunkt.
Enhedslisten er uenig.
Og vi ser altså på, hvad konsekvenserne af Dansk Folkepartis politik vil blive.
Dan Jørgensen (S), 2016-12-06:
Jeg har bedt om ordet, fordi Liberal Alliance jo flere gange har foreslået at suspendere Danmarks deltagelse i de internationale konventioner.
Jeg er så lidt i tvivl nu, om Liberal Alliance stadig mener det, eller om det er et af de her områder, hvor man mener noget andet, fordi man er kommet i regering, eller at man mener det samme – bare ikke de medlemmer, der nu er ministre.
Ja, undskyld, hvis jeg lyder en lille smule forvirret.
Det er, fordi jeg er en lille smule forvirret.
Måske kunne ordføreren opklare det spørgsmål?
Christina Egelund (LA), 2016-12-06:
Tak for det.
Det vil man, fordi det på en række områder ikke er muligt at indrette den danske flygtninge- og asylpolitik på en måde, som en stor del af Folketinget ønsker det, f.eks. i forhold til udvisning af kriminelle.
Liberal Alliance er meget enig med forslagsstillerne i de problemer, der med forslaget peges på.
Vi synes også, at beskyttelsen af kriminelle udlændinge er for stor, og at konventionerne i for høj grad indsnævrer, hvad et demokratisk flertal kan beslutte.
Omvendt kan vi i Liberal Alliance altså godt se pointen i at have en stærk international retsorden.
Derfor er man hele tiden nødt til at afveje Danmarks interesse i at kunne føre en fornuftig udlændinge- og asylpolitik i forhold til ikke at undergrave 60 års menneskerettighedsarbejde.
Regeringen har tilkendegivet, at den vil arbejde for at reformere konventionerne i den retning, som forslagsstillerne også ønsker.
Det skal ske i forbindelse med det danske formandskab for Europarådet.
Og i Liberal Alliance er vi overbeviste om, at mange andre europæiske lande må have oplevet samme udfordringer som Danmark, og at der derfor må være en fælles interesse i at finde en bedre balance.
Vi bemærker samtidig, at en ophævelse af inkorporeringsloven ikke ophæver den europæiske menneskerettighedskonventions retsvirkning i Danmark, sådan som justitsministeren jo også redegjorde for.
Og på den baggrund vil vi stemme nej til forslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2016-12-06:
Det har selvfølgelig noget at gøre med, hvem der har ansvaret.
Jeg forstår, at hr. Martin Henriksen og hans parti i den her sag vil sende en person tilbage til et land, som personen aldrig nogen sinde har opholdt sig i.
Hvilket ansvar har det land?
Det synes jeg altså er noget andet end folk, der tilfældigvis kommer forbi.
Men det, som jeg har koncentreret mig om her, er, hvad konsekvenserne af den metode, Dansk Folkeparti har foreslået, vil være for tilknytningen til den europæiske menneskerettighedskonvention, og jeg har også anvist en anden metode, hvis man ønsker at lave konventionen om – og den kan Dansk Folkeparti jo så følge.
Martin Henriksen (DF), 2016-12-06:
Men så vil jeg bare høre sådan for forståelsens skyld, om det er Enhedslistens synspunkt, at alle, der kommer udefra og ind i Danmark, er at betragte som værende ligeværdige med danske statsborgere i alle henseender, stort set.
Så er det jo ikke bare spørgsmål om konventioner, så er det jo en grundlæggende politisk uenighed, der er, hvis alle, der kommer udefra, betragter vi som værende ligeværdige med danske statsborgere, også selv om der er mulighed for, at vi i nogle tilfælde kan slippe af med folk, der er meget kriminelle.
Søren Søndergaard (EL), 2016-12-06:
Jeg synes, at ofres retsfølelse skal sikres gennem den straf, man giver gerningsmanden.
Og det er fuldstændig ligegyldigt, om der er tale om en person fra Kroatien, der tilfældigvis har fået tiltusket sig et dansk pas, eller det er en person, der har opholdt sig i 44 ud af 46 år af sit liv i Danmark uden at få et dansk pas.
Jeg synes, at straffen skal være den samme, og jeg synes, at den straf skal give ofrene retfærdighed.
Jeg kan ikke forstå et synspunkt, der går ud på, at man skal have mere retfærdighed og mere genoprejsning som offer, fordi den, man er blevet udsat for overgreb af, tilfældigvis ikke har et dansk pas.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Martin Henriksen (DF), 2016-12-06:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg kan jo sådan set godt følge argumentationen et stykke ad vejen, men vi har det bare sådan i Dansk Folkeparti, at hvis der er mulighed for, at vi kan slippe af med nogle, som gang på gang har overtrådt dansk lovgivning, begået masser af kriminalitet, og der er en masse ofre for den kriminalitet, så skal vi da benytte den mulighed til at komme af med dem.
Er det ikke et problem?
Der vil jeg jo mene, at vi har nogle konventioner, som i for stor udstrækning tager hensyn til den, der begår kriminaliteten, og ikke tager nok hensyn til dem, der bliver udsat for kriminaliteten.
De kan vel godt have en forventning om, at hvis samfundet kan slippe af med de kriminelle, så gør samfundet det.
Christina Egelund (LA), 2016-12-06:
Hvis hr. Dan Jørgensen er forvirret, er det jo godt, at vi så kan få opklaret sagerne her – så tak for spørgsmålet.
Det er rigtigt, at Liberal Alliance har foreslået at suspendere ikke internationale konventioner sådan bredt set, men flygtningekonventionen.
Og det, vi behandler her, er den europæiske menneskerettighedskonvention, så det er måske derfor, at spørgeren bliver lidt forvirret.