runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2016-10-06:
Tak for det.
Jeg tror egentlig, jeg kan tale på alles vegne, når jeg glæder mig over, at vi efter så lang en dag lige bliver taget lidt ud i naturen af statsministeren.
For jeg synes, at hvis man skal samle op på debatten i dag – det gælder selvfølgelig ikke for alles vedkommende, men for manges vedkommende – er der jo faktisk givet ret fine tilsagn, ikke mindst fra de største partier, om, at vi ønsker at indgå en bred aftale, der skal håndtere nogle af de pligtopgaver, der ligger foran os.
Statsministeren nævner selv et par af dem.
Derudover er der jo et ønske fra fleres side om at understøtte en positiv udvikling i dansk økonomi, herunder at få sikret en vækstpakke.
Så jeg vil afstå fra sådan almindelig polemik, statsministeren gjorde næsten – næsten – det samme, og dermed i virkeligheden blot opfordre statsministeren til at gribe de hænder, der er blevet udstrakt i løbet af dagen, så vi kan komme ind til det forhandlingsbord og faktisk skabe nogle resultater på tværs.
Ville det ikke være en god idé?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-10-06:
Jo, det synes jeg er en rigtig god idé, og det er sådan set også regeringens ambition.
Det er jo også derfor, at der allerede i morgen er en teknisk gennemgang i Skatteministeriet, som sikrer, at alle helt ned i detaljen får fuldstændig forståelse for det forslag, vi fremlagde i går, som ikke er enkelt og ukompliceret, men som har det her klare sigte at skabe tryghed for boligejerne.
Jeg brugte faktisk også mit indlæg her til at kvittere for den reaktion, der har været fra partiernes side.
Det skal jo være optakt til, at vi allerede straks i næste uge, når finansministeren er tilbage fra IMF i Washington, går i gang med forhandlingsforløbet.
Jeg noterer mig med overmåde stor tilfredshed, at der f.eks. lige præcis omkring det her boligudspil meldes interesseret ud fra manges side.
Det synes jeg tegner et optimistisk billede.
Så er det selvfølgelig sådan, at det jo skal indlejres i noget, der hænger sammen.
Det var det, der var pointen i det, jeg sagde før, fordi det jo kræver, at vi også har den økonomi, der skal til for på en ansvarlig måde at fase et nyt system ind.
Men jeg er sådan set meget enig, og det er også derfor, at jeg selv – imod min natur – afstod fra at være unødig polemisk i mine afsluttende bemærkninger.
Anders Samuelsen (LA), 2016-10-06:
Selvfølgelig skal der være balance i det her, og det er der jo, må man sige, i den grad også, hvis vi, selv efter at have gennemført noget mere ambitiøst a la det, som Liberal Alliance foreslår, stadig væk er mere lige end svenskerne.
Altså: Er det ikke også at have den balance på plads?
Jo, det er det.
Det, han sagde, var, at vi som politikere skal huske at italesætte og forklare, hvorfor vi gør det.
Altså: Lade være med at tale i retning af og med misundelsesretorik, men prøve at forklare, at hvis vi tager fat i de redskaber, som virker bedst til at fremme væksten, er det noget, som smitter af på alle.
Vi skulle måske begynde at bruge noget mere energi på at forklare, hvorfor vi, når vi tager fat i det redskab, som hedder topskat, og som er så forkætret, ligesom registreringsafgiften var det sidste år – og vi har jo i dag fået bekræftet, at Socialdemokraterne ikke agter at ændre på den nedsættelse, som vi fik gennemført – er det faktisk for at gøre noget godt, nemlig at skabe vækst, og der findes ikke noget mere effektivt middel til det end topskatten.
Kan statsministeren ikke godt bekræfte, at det er, hvad økonomerne siger?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-10-06:
Jamen jeg kan jo bekræfte, at det forslag, regeringen har lagt frem, er socialt afbalanceret og har en meget, meget beskeden effekt på det, der hedder Ginikoefficienten.
Jeg er også nødt til at sige, at vi har mere end et fokus.
Og jeg tror altså, at det er lidt vigtigt, at vi nu bruger noget energi på at fremme nogle balancer, for vi har mere end et hensyn at tage.
Jeg er sådan set meget enig i det, som Danske Banks administrerende direktør, Thomas F. Borgen, sagde i den offentlige debat for noget tid siden om, at man er nødt til at se ting i en sammenhæng og se på, hvilke effekter de har.
Han markerede jo altså en, tror jeg, både intellektuel og vel egentlig også – nu skal jeg ikke overfortolke ham – ideologisk opbakning til tanken om, at der slet ikke var nogen topskat, men, synes jeg, gjorde sig så nogle ret kloge betragtninger om, hvad der i øvrigt skal til, for at samfundet hænger sammen.
Og det er vores ansvar at finde de balancer, og jeg har givet mit bud på det.
Jeg synes, det, regeringen har lagt frem, på alle måder er balanceret.
Vi sikrer, at vi kan udbygge velfærdssamfundet moderat, men vi kan gøre det.
Det sikrer, at vi letter skatterne, en del i toppen, meget i bunden, allermest – allermest – for ham eller hende, der står på kanten af arbejdsmarkedet eller faktisk ikke har været inde på det det sidste år, som nominelt kort får den absolut største gevinst.
Det sikrer så i øvrigt, at der, hvor vi kan tale om vækst, er det i høj grad nede i det rum, der handler om, hvordan vi sikrer, at folk kan, jeg havde nær sagt, få skattelettelser, hvis de bruger dem til at investere i danske virksomheder.
Det er alt det, der handler om investorfradrag, en anden form for aktiebeskatning, en ny aktiekultur.
Så ting skal jo afbalanceres.
Og jeg er med på, at balancerne tager sig forskelligt ud, afhængigt af hvilket udgangspunkt man har.
Anders Samuelsen (LA), 2016-10-06:
Tak for det.
Det er egentlig lidt foranlediget af Socialdemokraternes formand, fru Mette Frederiksens, fokus på lighed og bekymring for, om uligheden steg i Venstres plan.
Jeg synes, vi måske lige skal have perspektiverne på plads.
Venstre har en plan, som vel er et fragment, en mindre del af Liberal Alliances plan – Liberal Alliances plan, som vil fjerne hele topskatten, vil halvere selskabsskatten, fjerne arveafgiften, fjerne registreringsafgiften, lette skatten markant i bunden.
Hvis man gennemfører hele den plan og har en minusvækst i den offentlige sektor på 1 pct. om året på det offentlige forbrug, vil vi i Danmark stadig være mere lige, end man er i Sverige.
Det er det, vi taler om.
Vi vil stadig væk have et skattetryk, som er på niveau med svenskernes eller højere end svenskernes.
Målet med det, vi skal diskutere i efteråret, er sådan set ikke at have fokus på lighed eller ulighed, det er at have fokus på – sådan har jeg forstået statsministeren, og det vil jeg gerne have ham til at bekræfte – at skabe vækst i Danmark, at skabe rammerne for fremgang og velstand, for det er den bedste socialpolitik, vi kan føre.
Enhver, der har været ude at besøge en virksomhed, ved, at når man møder en virksomhed, hvor det går godt, er de villige til at åbne dørene og lade flere komme ind, også folk, der er marginaliserede.
Men når man møder op på virksomheder, hvor der ikke er nogen vækst, så er døren lukket, og hvis den endelig bliver åbnet, er det for at fyre folk.
Sådan er det også med Danmarks nationaløkonomi.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-10-06:
Jeg kan ikke genkalde mig, at jeg har givet noget løfte forud for folkeafstemningen den 3. december om, at man bare kunne stemme, som man havde lyst til, for hvis man stemte nej, så ville jeg lave en ny folkeafstemning – det kan jeg faktisk ikke genkalde mig.
Jeg synes, jeg kan genkalde mig, at jeg brugte al min energi på at prøve at få danskerne til at stemme ja, for det var det, der skulle til, for at vi kunne komme med i Europol.
Så brugte jeg også en del energi på at sige, at hvis ikke man gjorde det, ville det blive rigtig, rigtig svært.
Jeg har også taget ned fra debatten dengang, at der var nogle andre, der var ude og sige: Man kan roligt stemme nej, for der findes en anden vej ind.
Men jeg kan også bare helt stilfærdigt konstatere, at noget af det, der blev sagt dengang, øjensynligt forholder sig lidt anderledes, og det er jeg nødt til at tage pejling af.
Og jeg er nødt til at sige, at hvis forudsætningen for en dansk afstemning, man skal anbefale et ja til, for nogle er, at man går ind i det retlige samarbejde, men altså ikke for så vidt angår Schengen, så kan det simpelt hen ikke ske på den protokol, som folkeafstemningen skal gennemføres på.
Og så ville det, hvis man ellers synes, det var en god idé, det synes jeg så ikke, men selv hvis man synes, ville det altså kræve, at vi først forhandlede en ny protokol, som så i øvrigt også skulle ratificeres.
Derfor må man bare sige, at med en deadline, der hedder maj næste år, er situationen den – altså i forhold til maj næste år – at enten er der skabt en aftale, der sikrer, at dansk politi operationelt kan deltage i Europol, eller også glider vi ud.
Jeg deler fuldstændig opfattelsen af, at det er vigtigt, at vi forbliver tilknyttet Europol på en fuld operationel måde, og at det i den sammenhæng jo er rigtig, rigtig ærgerligt, at folkeafstemningen faldt ud, som den gjorde.
Men det gjorde den, og det må respekteres, og derfor bruger vi vores kræfter på at se, om det ikke er muligt at få skabt en særaftale, en parallelaftale – hvilket ord, man nu vil bruge – som sikrer, at dansk politi fortsat operationelt kan deltage.
Det er ikke et håb, jeg har opgivet endnu, og derfor vil jeg ikke tage sorgerne på forskud.
Hvis man så alligevel skulle gøre det, må jeg sige, at det i min egen optik vil være sådan, at forudsætningen for at lave en ny folkeafstemning er, at man har en tillid til, at den så kan vindes.
hvis man gør sig en forestilling om, at en ny dansk folkeafstemning skal basere sig på en anden protokol end den, vi selv har forhandlet hjem, så kan det simpelt hen ikke lade sig gøre frem til maj måned næste år.
Det er jo også derfor, at Rigspolitiet nu har taget skridt til at se på, hvordan man kan organisere sig, hvis det er det, der bliver udfaldet.
Men det er jo ikke et håb, jeg udtrykker her.
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Der har været sådan lidt frem og tilbage i dag i forhold til spørgsmålet om Europol.
Selv om det er en sen time og der også er en vis tradition for at slå gækken løs, synes jeg alligevel, det et alvorligt emne, som udfordrer Danmarks og danskernes tryghed, vores mulighed for at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet, hvis der ingenting sker mellem nu og den 1. maj 2017, og man bare må trække stikket for det europæiske politisamarbejde for Danmarks vedkommende.
Derfor vil jeg bare sige, at det er min opfattelse, at danskerne, da der var folkeafstemning sidst, blev stillet i udsigt, at uanset om vi stemte ja eller nej, ville Danmark forblive i Europol, og hvis ikke det kunne opnås via en parallelaftale, ville man udskrive en ny folkeafstemning.
Det sagde de partier, der anbefalede et nej, også.
Derfor vil jeg bare bede om en forsikring fra statsministeren på regeringens vegne om, at det også fortsat er opfattelsen, altså at kan der ikke opnås en parallelaftale, vil der skulle afholdes en ny folkeafstemning.
Og så må man jo stille sig til den, som man vil, men pointen er, at det er danskerne, der er blevet lovet, at det er sådan, det må gå, både af partier, der ønskede et ja dengang ved folkeafstemningen, men jo også af de partier, der ønskede et nej.
Derfor er det kun rimeligt, at hvis ikke man kan nå den parallelaftale, som danskerne blev stillet i udsigt, og som sikrer en fortsat deltagelse i Europol, så får man en mulighed for at forholde sig til det igen ved en folkeafstemning.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-10-06:
Nej, det sidste kan vi i sagens natur ikke blive enige om, for de topskattelettelser, som regeringen har foreslået, bidrager i den grad positivt til, at Danmark fortsat hænger sammen.
Vi har jo faktisk været nødt til at lave en særordning med en såkaldt forskerbeskatningsordning, fordi vi erkender, at vores skat ikke er attraktiv nok til, at folk ellers kommer.
Så vi har den udfordring.
Man kan så komme på forskerbeskatningsordningen og være her i 5 år, og så rejser man igen.
Så det at lave en skattelettelse for folk med store indkomster, nuvel, som man får, hvis man er specialist og vidensmedarbejder, er noget af det, der skal bidrage til at sikre, at vores virksomheder får den rigtige arbejdskraft, og dermed skabe den velstand, Danmark har brug for.
Og velstand er nu engang også forudsætningen for velfærd.
Mette Frederiksen (S), 2016-10-06:
Ja, vi kunne jo godt se, at statsministeren skulle gøre sig lidt umage, hvad angår det sidste, altså for at undgå det, men så langt, så godt.
Nu er vi enige om, at vi skal ind til forhandlingsbordet.
Nu er det måske mig, der tillægger statsministeren gode motiver, men jeg kan i hvert fald sige, at fra Socialdemokratiets side håber vi også på en bred politisk aftale.
Så lægger statsministeren den præmis på bordet, at der selvfølgelig skal være en ansvarlig økonomisk ramme.
Det siger sig selv.
Vi kunne ikke drømme om andet.
Så langt, så godt.
Jeg lægger lige en præmis til på, og det er den, som statsministeren faktisk var inde på i sin indledning i replikken i aften, nemlig at vi godt kan lide et Danmark, hvor der ikke er for store forskelle.
Det er jeg sådan set enig med statsministeren i, men jeg er ikke enig i indholdet af 2025-planen, hvad det angår.
Derfor skal min opfordring selvfølgelig også meget klart være – hvis vi er enige om, at vi gerne vil forhandle – at det er godt for Danmark at få en bred politisk aftale, og at der selvfølgelig skal være styr på økonomien.
Kunne vi så ikke også blive enige om at forfølge den strategi, som generationer før os har lagt kimen til, nemlig at vi ikke ønsker et Danmark, hvor forskellene er for store, og at topskattelettelser derfor selvfølgelig ikke skal være en del af en kommende aftale?
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Den enighed, vi har, om vigtigheden af Danmarks fortsatte medlemskab af Europol rækker jo så åbenbart ikke til vigtigheden af, at vi også løfter det, der var enighed om, da vi tolkede på nejet i fællesskab i dagene efter afstemningen.
For dengang var der enighed om, at danskerne havde stemt, hvad de havde stemt, men i sikker forvisning om, at hvis ikke det kunne lade sig gøre at få sådan en parallelaftale, ville vi ikke glide ud, men så ville danskerne få lejlighed til at gå til folkeafstemning igen.
Derfor må jeg sige, at jeg synes, at det er lidt bekymrende, når statsministeren her i aften siger, at det ikke er sikkert, at det løfte til danskerne vil blive overholdt.
Et er jo, at der er nogle af dem, som optrådte i valgkampen og mente, det var nemt at få en parallelaftale, der så efterfølgende syntes, at de optrådte lidt forhastet, og det er desværre ikke med henvisning til muligheden for at få en parallelaftale, men til deres eget løfte om at bakke op om et ja ved en ren Europolafstemning.
Det kan vi kun beklage, men det kan politiet jo ikke bruge til noget, det er bare sådan noget, vi har med hinanden her i Folketingssalen.
Og derfor synes jeg, det er vigtigt at holde fast i det løfte, der er givet til danskerne, om, at hvis ikke man kan få en parallelaftale, så får de lejlighed til at forholde sig til det på ny ved en folkeafstemning.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-10-06:
Ja, jeg er jo ikke selv økonom.
Jeg er jurist, men først og fremmest er jeg et holdningsmenneske og politiker, og jeg føler, at jeg har ansvaret for at foreslå ting, som balancerer forskellige hensyn.
Det gør den ikke.
Den er et bud på at trække landet i en rigtig retning, og den er afstemt ud fra nogle overvejelser, som man ikke kan komme uden om, hvis man vil noget – altså flytte noget i virkeligheden – nemlig hvordan det parlamentariske landskab ser ud, altså hvordan den verden, vi befinder os i, ser ud.
Hvad kan lade sig gøre?
Hvor langt kan man trække sine ambitioner, hvis man også vil have noget gennemført?
Det er jo de overvejelser, jeg har gjort mig.
Og så er regeringen fuldstændig parat til at forhandle med alle og er helt opmærksom på, at nogle intuitivt vil have en ambition om at trække regeringen i den ene retning og i den anden retning.
Der trækkes i os fra begge sider: Nogle synes, det offentlige forbrug, som vi foreslår, er for lavt, nogle synes, det er for højt; nogle synes, at vores skattelettelser er for små, nogle synes, de er for store, og sådan kan man gå det igennem hele vejen rundt, og så kan man vel se, at der, hvor regeringen står, er det, der udgør en eller anden balanceposition.
Det er derfor, vi gerne vil i forhandlinger, selvfølgelig hvilende på en respekt om, at det, man så bliver enige om, er det, man er enige om.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-06:
Mange tak, og tak til ordføreren for en meget interessant og rigtig god tale.
Jeg studsede ligesom flere også over det her med grænsehindringer.
Det er en velkendt problemstilling og noget, der er blevet kæmpet for i rigtig mange år.
Ordføreren har jo også personligt kæmpet for det her igennem rigtig mange år her i Folketinget, og de nordatlantiske mandater har også indleveret deres input til, hvad det er for nogle områder, vi mener der bør ske en prioritering af allerede i februar her i år.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren om noget.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-06:
Vi har rigsfællesskabet, som består af tre dele, Danmark, Færøerne og Grønland, og to af delene af rigsfællesskabet er ikke medlemmer af EU.
Derfor undrer det mig lidt, at nogle af ordførerne nævner, at vi kommer til at stå svagere, hvis ikke vi er med Danmark, også hvad angår vores samarbejde med EU.
Trods at Færøerne og Grønland ikke er medlemmer af EU, er Grønland stadig væk en del af et EU-samarbejde i form af vores status i OECD.
Det synes jeg er helt vigtigt lige at få nævnt.
At Færøerne laver en forfatning og er i gang med at arbejde for det, betragter ordføreren det, som at man bevidst arbejder sig frem mod en konfrontation, hvis ikke man inddrager Statsministeriets egne jurister?
Magni Arge (T), 2016-10-06:
Men det anerkender jeg også, og hvis der er nogen, som er bekymrede for den forurening, der egentlig foregår rundt omkring i verden, så er det faktisk os, som ligger oppe nordpå og i høj grad lever af de ressourcer, som er i havet, hvor forureningen er et ganske stort problem og påvirker alt det havmiljø, vi har rundt omkring os, og som virkelig har en stor betydning for os.
Så ja, vi er med på holdet.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Men det betyder altså ikke, at det ikke også er vigtigt at stå sammen globalt for at vise vejen for andre lande.
Derfor er det egentlig meget vigtigt for mig at udtrykke over for ordføreren, at jeg håber, at man vil gøre noget fra færøsk side for at være med i Parisaftalen, fordi man netop kan vise vejen.
Man kan vise, at det er muligt at skabe positive forandringer og stadig væk kæmpe for vores klima.
Magni Arge (T), 2016-10-06:
Igen må jeg krybe til korset og erkende, at jeg ikke kender til, lige præcis hvor man er i tilgangen angående samarbejdet om det.
Men jeg kan sige, at man på Færøerne har en meget stærk ambition om at reducere den CO2-mængde, som vi udleder, og det gør man bl.a., ved at man laver store investeringer i vindenergi i øjeblikket sammen med vandenergi, og man har faktisk en ambition om, at al elektricitet og al opvarmning på landjorden samt brændstof i biler skal komme fra vedvarende energi i 2030.
Så i stedet for kun at sidde og snakke om at være med i konventioner på den ene eller den anden led gør vi noget ved det.
Og vi skal nok sørge for, at vi når i mål før de fleste andre.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Og tak for en rigtig flot tale.
Jeg har jo før også ytret min fulde støtte til, at man selvfølgelig skal have den forfatning på Færøerne, man gerne vil have, og det kan jeg kun gøre igen.
Ordføreren var selv lidt inde på, at der nogle gange i internationale fora er lidt forskelligrettede interesser fra Færøerne og Danmark.
Og så er der noget, som jeg jo har spurgt lidt ind til forskellige gange i dag.
Det handler bl.a. om Parisaftalen, den store klimaaftale, som er lavet mellem alle verdens lande, og som Danmark jo heldigvis snart ratificerer.
Der ved jeg så at der er noget samtale mellem Færøerne og Danmark om, hvorvidt Færøerne skal være en del af den tiltrædelse.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, hvordan ordførerens parti arbejder for, at Færøerne bliver en del af den her globale klimaaftale, som det jo er så vigtigt at vi alle sammen støtter op omkring.
Magni Arge (T), 2016-10-06:
Jeg kan sagtens dele ordførerens bekymring for det, fordi vi også gerne vil opretholde de demokratiske værdier.
Christian Juhl (EL), 2016-10-06:
Jeg synes jo, at det vigtigste er at få lavet en situation, hvor man stille og roligt kan fange sin grind, spise den og hygge sig med det kød på den måde, man nu gør det på.
Det er jo nærmest socialistisk, at man deler med hele byen, når man sådan slagter en grind, og det synes jeg meget godt om.
Men jeg synes ikke om det, at man laver en særlovgivning over for én organisation.
Og tilsyneladende ser det også ud til, at det slet ikke er interessant længere at komme til Færøerne for den her organisation.
Magni Arge (T), 2016-10-06:
Nu er det sådan, at jeg skal tiltræde i Lagtinget den 18. oktober, og så skal jeg sørge for at være opdateret på, om den stadig væk er gældende eller ej.
Men vi har for kort tid siden vedtaget en forordning, der giver de færøske myndigheder ret til at forbyde trespassing, altså fjendtlig trespassing i færøske farvande, der gør det muligt at holde folk ude, som vi ved har en ond hensigt, som f.eks. Sea Shepherds har haft.
Derved skulle vi undgå de konfrontationer, som er på færøsk territorium.
Christian Juhl (EL), 2016-10-06:
Jeg synes egentlig, det her er en mærkelig diskussion, for når vi hører borgerlige politikere snakke om det der med at give de rige lidt mere, siger de, at der ikke er nogen, der bliver fattigere, ved at de rigeste får skattelettelser.
Det er sådan en mærkelig tankegang, som jeg skal vænne mig til at høre.
Hvad skulle der ske ved det?
Intet.
Det ligger jo i selvstyreloven.
Det har vi en gang for alle givet færinger og grønlændere ret til, og derfor skal de selvfølgelig have ret til det.
Og hvis de formulerer en grundlov, de kan leve med, så kan vi også leve med den.
Sådan må det vel være.
Og så kan man sige, at det skal være hurtigere eller langsommere, at man hjemtager tingene.
Ja, det kan vi jo snakke om.
Jeg forstår slet ikke den der debat.
Men det kan være, at nogen kan gøre mig klogere på det.
Så er der det der med grindehvaler.
Eksisterer den stadig væk?
Magni Arge (T), 2016-10-06:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg fik den sidste formulering med.
Men jeg mener ikke, at det er Statsministeriets jurister, der skal bestemme, hvad vi mener om vores egne forfatningsmæssige spørgsmål.
Det er en sag, som vi må afgøre selv, og så må vi finde ud af, hvordan vi kommer ud af det bagefter.
Det er min ærlige mening om den sag.
Roger Matthisen (ALT), 2016-10-06:
Tak for det, formand.
Jeg må sige ligesom hr. Christian Juhl, at jeg er helt, helt uforstående over for den her debat, vi har om en forfatning og Grønland og Færøerne og rigsfællesskabet.
Vi har nogle partier, som sætter spørgsmålstegn ved menneskerettighedskonventionerne, der er fra 1950, og spørger, om de skulle være forældede og skal opdateres.
Men når det kommer til grundloven og en free association, er den lige pludselig hugget i granit.
Jeg forstår slet ikke den debat.
Men jeg vil godt stille et spørgsmål om Brexit.
Hvordan tænker ordføreren at Færøerne står der i forhold til et rigsfællesskab og det at komme med i forhandlinger, hvis artikel 50 bliver effektueret?
Thomas Danielsen (V), 2016-10-06:
Tak for det.
Hvis man kigger på den liste, der er over grænsehindringer, som vi jo alle sammen er meget optaget af, er der så nogle krydser eller flueben, som man der fik sat under den tidligere regering?
Tak for det.
Jeg kan oplyse ordføreren om, at fru Karen Ellemann allerede har sendt et brev til den færøske lagmand om, at man fra dansk side har løst problemet.
Men nu har ordføreren jo endelig fået en regering, der er positivt stemt over for rigsfællesskabet og Færøerne, og i forlængelse af det – vi har løst cpr-problematikken – kunne jeg godt tænke mig, at ordføreren ville nævne de to-tre ting, som ordføreren vil fremhæve som den største hjælp fra den tidligere regering til samarbejdet i rigsfællesskabet mellem Færøerne og Danmark.