runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-05-11:
Jeg er bare bekymret for det, hvis der bliver lagt meget komplicerede beregninger frem, som nogle så begynder at håndplukke af, hvilket så dermed kan bidrage til at skabe nogle myter og forklaringer, som vil føre til, at en til enhver tid siddende, ansvarlig regering er nødt til at bruge ressourcer på at forklare, hvad det er, der ligger bag – og så fører det et bureaukrati med sig.
Og der er det bare spørgsmålet, om det er en hensigtsmæssig måde at bruge vores ressourcer på.
Så vil jeg også bare understrege: Det er ikke sådan, at Finansministeriet har lukket sig om sig selv; der foregår jo løbende dialog, der foregår jo løbende en tilpasning i forhold til den nyeste forskning i, hvordan man sikrer, at de modeller, man bruger, er så præcise som muligt.
Og derfor er det jo ikke en selvstændigt opfundet maskine, som man forholder sig til, og det er ikke sådan, at man ikke lader sig påvirke af, hvad der sker i virkeligheden.
Selvfølgelig bruger man den nyeste forskning og nyeste empiri til at sikre, at vi kan træffe beslutninger på så oplyst et grundlag som overhovedet muligt.
Benny Engelbrecht (S), 2023-05-11:
Jeg tror faktisk godt, at jeg kan finde konkrete eksempler på, at Folketinget har fået meget store mængder af informationer, hvor det var ret tydeligt, at medlemmerne af udvalgene simpelt hen ikke havde haft lejlighed til at læse den information, der var blevet oversendt, og at man derfor var nødt til f.eks. at supplere det med omfattende tekniske gennemgange og andet netop for at sikre, at man havde den tilstrækkelige information.
Så jeg tror, at det, vi skal være meget bevidste om, er, at det langtfra er alle folketingsgrupper, der har så mange medlemmer, som Socialdemokratiet har, og derfor må vi altså også tænke på, at der sidder nogle modtagere af den her information, som vi også er nødt til at tage hensyn til.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-05-11:
Tak for det.
Jeg hører Socialdemokratiets indvending på den måde, at man gerne vil ramme en balance, der ikke trækker for store ressourcer i embedsapparatet, og det synes jeg jo er en fair bemærkning.
Hvad med en forsøgsordning?
Hvad med, at man tog nogle forslag ud og forsøgte med dem?
Og så kunne vi se, om det var brugbar information for Folketinget, og hvor stort ressourcetrækket var.
Morten Bødskov (S), 2023-05-11:
Vi stiller os selvfølgelig altid til rådighed for yderligere spørgsmål, og det gør vi også gerne i Erhvervsudvalget i den her omgang, helt sikkert.
Så det tager jeg som givet at vi finder ud af.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-05-11:
Tak for det, formand.
Det her er jo på mange måder et beslutningsforslag, som ligner det, vi havde i Folketingsåret 2017-18.
Dengang var det Lisbeth Bech-Nielsen, der motiverede det, og derfor får jeg æren af at prøve den her gang.
For vi er ikke kommet i mål, må vi nok desværre sande.
Vi ved alle sammen her, at de økonomiske beregninger har kæmpestor indflydelse på den politik, der bliver ført, både i regeringen og selvfølgelig også i forhold til den politik, der bliver vedtaget i Folketinget.
Men der mangler åbenhed om de konkrete beregninger.
Man kan i mange ministerier, i Finansministeriet, Skatteministeriet eller Transportministeriet, dykke ned i regneprincipper og antagelser, men man kan ikke se de konkrete beregninger ved rigtig mange af de lovforslag og beslutningsforslag, som regeringen kommer med, og som sendes igennem Folketinget.
Derfor mener vi, at der skal være en større åbenhed om selve beregningsgrundlaget, og det synes vi af tre årsager.
Når oplysninger lægges åbent frem, får økonomer og fagfæller mulighed for at diskutere det og vurdere kvaliteten af dem.
Vi får en faglig økonomisk debat.
Det er godt og vil skabe bedre beregninger på sigt.
For det andet vil det give mulighed for alternative beregninger med alternative antagelser.
Der findes mange økonomer i hele Danmark, som gerne vil lave beregningerne, og som også kan diskutere elasticiteter eller antagelser i de konkrete beregninger.
Senest har vi set det i debatten om store bededag.
Vi har også set det i en række af debatterne om finansloven, hvor der er forskellige økonomer med forskellige antagelser bag beregningerne.
Det er centralt, og det bliver der bedre mulighed for, hvis man lægger det åbent frem.
For det tredje skaber det en bedre kontrol med magten.
Det er ikke nogen hemmelighed, at Folketinget bruger mange spørgsmål og mange ressourcer, også i ministeriet, på at sikre en åbenhed i de beregninger, der ligger til grund for forslagene.
Det kan gøres lettere, hvis man finder en standardiseret måde at offentliggøre beregningerne på.
Konkret foreslår vi derfor, at man i Folketinget bliver præsenteret for de konkrete beregninger og forudsætninger ved lovforslag, som fremsættes her, og at man kan gøre det på en standardiseret måde.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-05-11:
Tak for det.
Jeg skulle ellers til at sige hernedefra, af talen jo næsten ord til ord lød som det, daværende finansminister Kristian Jensen sagde i 2017 og 2018, men det her med at lave en fælles tekst er jo at rykke sig en smule, og det er vi glade for.
Jeg synes måske, at diskussionen kommer til at handle lidt om bemærkningerne til beslutningsforslaget.
For jeg synes jo, beslutningsforslaget er ret bredt.
Beslutningsforslaget hedder jo bare, at man tager de nødvendige initiativer, der gør, at man kan sikre åbenhed omkring de økonomiske beregninger og forudsætningerne herfor.
Så jeg hører egentlig også ministeren åbne op for det og beslutningsforslaget og ikke nødvendigvis det, der står i bemærkningerne om konkrete regneark.
Det, jeg gerne vil spørge ministeren til, er jo så nogle af de ting, som vi konkret savner indsigt i, når vi arbejder med et lovforslag, f.eks. risici, altså hvor stor usikkerheden er ved de beregninger, der er lavet.
Er det også noget, ministeren forestiller sig man kunne være åben om?
Nicolai Wammen (S), 2023-05-11:
Allerførst tak for, at man fra hr. Sigurd Agersnaps side anerkender, at der er en åbenhed fra min side i forhold til, at vi kan prøve at se, om der er nogle ting, vi kan gøre bedre.
Det vil vi fra regeringens side gerne medvirke til.
For så vidt angår spørgsmålet omkring usikkerhed i beregningerne, synes jeg faktisk, at vi er meget åbne omkring det.
Det vil typisk være sådan, at det i de tilfælde, hvor der er usikkerhed i en beregning, så også vil blive varedeklareret klart i det, man sender til Folketinget, hvor man siger, at den beregning, man her har med at gøre, er Finansministeriets eller for den sags skyld et andet ministeries bedste bud, men at der er usikkerhedsmomenter forbundet med det.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-05-11:
Der er jeg også enig i, altså at det tit står i teksten, at der er en betydelig usikkerhed eller en usikkerhed.
Men det, jeg jo egentlig savner – og det foregår jo også, når man beskæftiger sig med økonomi i andre regi – er, at man arbejder med nogle konfidensintervaller, noget, der viser, hvor stor den usikkerhed også er i konkrete tal.
Det synes jeg ville styrke Folketingets arbejde.
Det, jeg også vil sige, er jo, at jeg oplever en stor seriøsitet og åbenhed fra Finansministeriets side, når man stiller spørgsmål.
F.eks. var der jo omkring storebededagsdiskussionen en meget stor belastning af embedsapparatet.
Nicolai Wammen (S), 2023-05-11:
Nu tillægger spørgeren jo undertegnede og ministeriet næsten profetiske evner, hvis vi på forhånd skulle vide, hvad det var, man ville spørge om fra Folketingets side.
Altså, vi forsøger efter bedste evne at lægge sagerne så konkret og velbelyst frem som muligt, og derefter er det jo en del af det parlamentariske arbejde, at man stiller regeringen spørgsmål, som vi så svarer på.
Vi kan sikkert blive endnu skarpere på at lave sager, som gør, at der er mindre behov for yderligere spørgsmål, men det er jo også en del af den parlamentariske kontrol, at man selvfølgelig efterfølgende, når en minister har præsenteret tal, kan gå ind og spørge ind til det.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-05-11:
Tak for ordet.
Den 23. september 2022 indgik den daværende regering sammen med en række partier, herunder Danmarksdemokraterne, en aftale om vinterhjælp.
Indefrysningsordningen blev etableret med henblik på at give husholdninger og virksomheder et pusterum og en sikkerhed i forhold til de stigende energipriser.
Siden aftalen om vinterhjælp blev indgået, er energipriserne heldigvis faldet betydeligt, og derfor er aftaleparterne enige om, at der er behov for en omlægning af ordningen.
Administrationen af ordningen, der i dag varetages af ca. 50 energivirksomheder, overgår til Erhvervsstyrelsen, og der oprettes en tilskudspulje på 80 mio. kr. til at dække energivirksomhedernes allerede afholdte omkostninger til administration og implementering.
Erhvervsstyrelsen vil herefter forestå opkrævning af de indefrosne beløb fra husholdninger og virksomheder, som er tilmeldt ordningen, og der vil ikke fra Erhvervsstyrelsens side blive pålagt gebyrer i afdragsperioden.
Da Danmarksdemokraterne er en del af aftalen, støtter vi naturligvis forslaget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-05-11:
Lovforslaget er blevet gennemgået så fint, og SF er med i den aftale, der ligger bag det her lovforslag, så vi støtter det.
Pelle Dragsted (EL), 2023-05-11:
Jeg forstår ikke det her med, at ordføreren siger, at der er enighed.
Den her henvendelse, vi har fået, er modtaget den 8. maj 2023, altså i forgårs, så vidt jeg umiddelbart kan regne ud.
Det er socialdemokratiske borgmestre, som opfordrer os her i Folketinget til at stille et ændringsforslag til den her lov, der sikrer fuld jurisdiktion.
Så hvorfor er ordføreren uenig med sine socialdemokratiske borgmesterkollegaer?
Mette Reissmann (S), 2023-05-11:
Jeg vil kun gentage det, som jeg har sagt, og det er, at lige nu er formålet at fremme et fair og effektivt skattesystem og forebygge den her unddragelse.
Vi lytter også til vores socialdemokratiske borgmesterkolleger, men som behandlingen i dag har vist, er det, som jeg tidligere har sagt i talen, også det, som vi arbejder ud fra.
Hans Andersen (V), 2023-05-11:
Tak for det.
Med lovforslaget gennemfører vi den del af EU's regnskabsdirektiv, der angår offentliggørelse af selskabsskatteoplysninger for visse virksomheder og filialer.
I Venstre har vi den ambition, at Danmark skal være det bedste land at starte og drive virksomhed i, og derfor arbejder vi løbende for at minimere unødvendigt bureaukrati og understøtte de bedst mulige vækstbetingelser, så danske virksomheders konkurrenceevne styrkes og muligheden for vækst og jobskabelse forbedres.
Med lovforslaget pålægges virksomheder af en vis størrelse, det vil sige dem, der har en årlig nettoomsætning på mere end 5,6 mia. kr. 2 år i træk, at udarbejde og offentliggøre en såkaldt land for land-rapport med oplysninger om deres skatteforhold opdelt på aktiviteter og lande.
I Venstre er vi også meget optaget af, at regulering af erhvervslivet altid skal have en fornuftig balance, så vi ikke pålægger danske virksomheder unødvendige byrder.
Det mener jeg også er tilfældet med lovforslaget her, hvilket bl.a. ses ved, at kun virksomheder af en vis størrelse er omfattet af loven, samt at visse oplysninger kan genbruges, så rapporteringen gøres mindst mulig besværlig for de berørte virksomheder.
Og med de ord skal jeg meddele, at Venstre stemmer for lovforslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2023-05-11:
Spørgsmålet går på det samme, som mit spørgsmål til Socialdemokraterne.
Vil Venstre være med til at stramme den her lov op, sådan at vi får fuld åbenhed om den her land for land-rapportering i alle lande og jurisdiktioner, sådan som bl.a. Venstres egen borgmester oppe fra Jammerbugt Kommune, Mogens Chresten Gade, i et brev til Erhvervsudvalget har foreslået?
Mette Reissmann (S), 2023-05-11:
Vi er ikke uenige.
Jeg tror, at ambitionsniveauet for Socialdemokratiet her på Borgen har været det samme som for vores socialdemokratiske borgmesterkolleger.
Ambitionsniveauet kunne umiddelbart ikke blive indfriet, men det er selvfølgelig en god begyndelse, og det, som vi arbejder på nu, og som i øvrigt også skal implementeres her i dag, er lige præcis det, som giver den bedste mulighed for, at danske virksomheder fortsat kan drive en sund og bæredygtig forretning.
Pelle Dragsted (EL), 2023-05-11:
Tak for det.
Det var vist lidt det, man kalder en sang fra de varme lande.
Hans Andersen (V), 2023-05-11:
Det var også det, jeg forsøgte at svare på, hvor jeg sagde, at jeg sådan set synes, at balancen er fundet her.
Og jeg nævnte også, at vi ikke ønsker at pålægge en virksomhed unødvendige byrder.
Men jeg nævnte også, at vi er optaget af at bekæmpe skattely, og det er jeg sådan set også tryg ved at vi gør, også i den her regering.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-05-11:
Hvad vil Venstres ordfører sige til alle de SMV'er og alle de virksomheder, som udgør stort set hele vores danske erhvervsliv, som betaler deres skat, og som skaber masser af danske arbejdspladser?
Hvad vil Venstres ordfører sige til dem, som ikke kan skattespekulere ved at bruge forskellige jurisdiktioner og forskellige lande til at placere deres penge i, så de ikke skal betale skat?
Hvad vil Venstres ordfører sige til dem?
For det er vel konkurrenceforvridende, at bare du er stor nok, så kan du få lov at gemme dine profitter væk fra dansk beskatning.
Hans Andersen (V), 2023-05-11:
Man kan da ikke gemme sine profitter væk.
Vi er sådan set optaget af at bekæmpe skatteunddragelse.
Det er jeg sådan set tryg ved at skatteministeren og Skatteministeriet arbejder for hver dag.
Det her handler om, at vi har fundet en balance i EU-regi for, hvordan og hvorledes vi ønsker at skabe mere åbenhed omkring de største selskaber og deres skatteforhold.
Vi synes sådan set, som jeg også sagde i min ordførertale, at balancen er god, men vi skal selvfølgelig altid arbejde for at bekæmpe skattely, som jeg opfatter spørgsmålet går i retning af, og det er jeg sådan set tryg ved at vi arbejder på, både i forhold til hvad der foregår i Erhvervsudvalget, men jo også i forhold til hvad der foregår i Skatteudvalget og i Skatteministeriet.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-11:
Først og fremmest tak for den meget konstruktive interesse.
Altså, jeg forstår det sådan, at hr. Preben Bang Henriksen gerne vil forhandle om det her, således at vi kan få indkredset: Hvad er det så for udlændinge, og under hvilke omstændigheder skal man betale et ekstra gebyr?
Jeg hørte det i hvert fald ikke som en fuldstændig afvisning, og det er jo sådan set meget opløftende.
Er det ikke en meget sund tanke?
Pelle Dragsted (EL), 2023-05-11:
Nu siger ordføreren, at Socialdemokraterne mener, at balancen er opnået.
Men det er jo lidt en sandhed med modifikationer, for vi har jo i Erhvervsudvalget modtaget en henvendelse, som er underskrevet af bl.a. Jacob Bundsgaard, kollega Thomas Kastrup-Larsen, socialdemokratisk kollega Steen Christiansen, socialdemokratisk kollega Michael Vindfeldt, altså alle socialdemokratiske borgmestre i store byer i Danmark, hvori de klart og tydeligt opfordrer erhvervsministeren til at udvide det her åbenhedskrav, så det gælder for samtlige lande og jurisdiktioner, altså sådan at de multinationale selskaber land for land skal opgøre regnskaber for alle lande og jurisdiktioner.
Er den socialdemokratiske ordfører uenig med sine egne borgmesterkollegaer?
Det er nogle af dem, der jo bliver ramt af det her og af, at der mangler penge til de ældre ude i sundhedsvæsenet – eller på plejehjem og i børnehaver.
Hvorfor er der den uenighed i Socialdemokratiet?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-05-11:
Hvad synes Socialdemokratiet om, at den aftale fra EU, som skal implementeres, kun gælder i en lille række lande og ikke i nogle af de værste skattelylande som f.eks. Bermuda, Cayman Islands og Schweiz, bare for at nævne nogle få?
Mette Reissmann (S), 2023-05-11:
Ambitionsniveauet var højere.
Forhandlingerne i EU viste noget andet.
Lige nu er det her er en rigtig god og bæredygtig beslutning, som vi bakker op om.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-05-11:
Hvorfor har Socialdemokratiet ikke ønsket at gøre det, som Europa-Kommissionen for flere år siden sagde, nemlig at opfordre til, at medlemslandene laver deres egne sortlister som supplement til det svage EU-kompromis, man kunne blive enige om?
Mette Reissmann (S), 2023-05-11:
Socialdemokratiet støtter faktisk de bedste vilkår for lige præcis de danske erhvervsvirksomheder, og med det her forslag mener vi at den balance er opnået.
Tak for ordet.
Kernen i socialdemokratisk erhvervspolitik er at sikre de bedste vilkår for danske virksomheder for netop at kunne drive den bedst mulige forretning.
Det bidrager det lovforslag, som vi nu konkret skal til at behandle, til.
Når nogle virksomheder snyder, benytter aggressiv skatteplanlægning eller skatteunddragelse, undergraver de fundamentet for fair konkurrencevilkår.
Det er simpelt hen ikke rimeligt.
Ifølge Europa-Kommissionen koster den internationale skatteunddragelse 1 billion euro i tabt skatteprovenu om året.
Det kunne der være bygget mange skoler, plejehjem og hospitaler for.
En anden ting er, at investorerne ikke er interesserede i at investere i virksomheder, der har et renommé med ridser i lakken, og hvis omdømmekapital er for nedadgående.
Samfundsansvarlig adfærd, herunder også ansvarlig skattebetaling, er faktisk big business.
Der er sund forretning i at synliggøre, at man betaler korrekt skat.
Og direktivet, som implementeres her, er også et godt redskab til at kridte stregerne tydeligt op for både virksomhederne og deres skatterådgivere, i forhold til hvor gråzonerne er, og dem skal vi selvfølgelig nedbringe antallet af, så der ikke kommer tvivl om, hvad der forpligter virksomhederne.
Socialdemokratiet ønsker også at minimere antallet af gråzoner.
Der er jo rigtig mange virksomheder, som allerede i dag har en velformuleret CSR, en samfundsansvarlig strategi, herunder også betaler den rigtige skat det rigtige sted.
Derfor er det afgørende, at der er gennemsigtighed i virksomhedernes regnskaber.
På den måde kan vi sikre, at de betaler skat i de lande, hvor deres indtægter også genereres.
Grundlæggende handler den her ændring om at indføre krav om større åbenhed om skatteforhold for de største virksomheder og koncerner, som har aktivitet i EU.
Konkret skal virksomhederne udarbejde det, der kaldes en land for land-rapport, som indeholder oplysninger om virksomhedernes skatteforhold fordelt på aktiviteter og lande.
På den måde kan vi skabe gennemsigtighed i virksomhedernes skatteforhold og være med til at sikre retfærdige konkurrencevilkår.
Det er med til at understøtte det, som jeg indledte med at sige, nemlig at kernen i socialdemokratisk erhvervspolitik netop er at sikre de bedste vilkår for vores virksomheder.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget. Tak.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-05-11:
Med al respekt vil jeg sige, at selvfølgelig kan man gemme sine profitter væk, for det er jo kernen i det her.
Det er derfor, at vi i EU-regi har haft land for land-rapportering oppe.
Det er derfor, at der skal være åbenhed, så man netop kan følge de her pengestrømme.
Der er jo en kæmpestor værktøjskasse fyldt med forskellige værktøjer til netop at gemme sine profitter væk, så man ikke betaler skat, mens de virksomheder, der udgør rygraden i dansk erhvervsliv, skal betale den skat.
Hvad vil ordføreren sige til de virksomheder, der betaler skat i Danmark?
Hans Andersen (V), 2023-05-11:
Jeg er optaget af, at alle virksomhederne, både små og kæmpestore, betaler den skat, de skal.
Jeg er også optaget af, at vi bekæmper skattely, og det er jeg tryg ved at vi gør, i regi af både Erhvervsministeriet og Skatteministeriet og med regeringen i spidsen.
Og så synes jeg, at vi har fundet en balance her, der gør, at nu kommer der åbenhed omkring de allerallerstørste selskabers skatteforhold, og det er jeg sådan set optaget af.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-05-11:
Ministeren laver en klassisk Morten Bødskov-finte, nemlig at tale om noget helt andet end det, ministeren bliver spurgt om.
Jeg spurgte om, hvordan det helt konkret er sådan en administrativ byrde for multinationale koncerner at skulle give åbenhed i deres regnskaber.
Det her forslag er jo – det er rigtigt – et skridt i den rigtige retning, men det undtager 75 pct. af verdens lande og jurisdiktioner.
Så der er masser af muligheder for stadig at undgå beskatning.
Ministeren har selv været minister for et område, hvor vi gik længere end EU i forhold til registre over reelle ejere, altså åbenhed om reelle ejere.
Morten Bødskov (S), 2023-05-11:
Der jo ingen grund til at skjule, at det her da er en politisk forhandling, og det er en politisk kamp om at samle allierede.
Selvfølgelig er det da det.
Det har stået i alle de papirer, som Folketinget har taget stilling til, da vi drøftede, hvad Danmarks forhandlingsposition skulle være til det her.
Det er der da ingen grund til at skjule.
Det her er et resultat af de forhandlinger, der har været igennem nogle år.
Er det godt eller skidt?
Er der behov for fortsat at følge det her område?
Ja, det er der.
Gør Danmark det?
Ja, det gør Danmark.
Har Danmark en regering, der vil skærpe indsatsen mod skattely?
Man kan læse det; det står direkte i regeringsgrundlaget.
Mona Juul (KF), 2023-05-11:
Tak for det, og tak til ministeren.
Det er nemlig vigtigt at få bekæmpet skattely; det er der sandsynligvis ikke nogen der er imod, tænker jeg.
Jeg stillede nogle spørgsmål i min lillebitte ordførertale, og et af de spørgsmål, jeg godt kunne tænke mig at stille til ministeren nu, hvor vi har fornøjelsen her, er: Når nu der kommer sådan en aftale her med et EU-direktiv, som de fleste partier lyder til at bakke op om, hvad tænker ministeren så i forhold til også at fjerne byrder?
Morten Bødskov (S), 2023-05-11:
Helt generelt mener regeringen jo, at vi skal gøre, hvad vi kan, for at minimere byrderne på vores erhvervsliv.
Det arbejder vi målrettet efter.
Nogle af de store tiltag, som bliver lavet, er automatiske indberetninger af oplysninger til myndighederne.
Der tror jeg selv på, at vi langtfra har set det sidste.
Vi har jo diskuteret, hvor man kan sætte ind, når man gerne vil minimere byrderne på erhvervslivet.
Igennem flere år har vi diskuteret det i Folketinget, men jeg tror faktisk på – hvis det kan være svar til spørgeren – at det store ryk kommer nu, hvor vi kommer til at se digitaliseringen slå igennem, både og især i forhold til myndighedernes kontakt med erhvervslivet, men også, kan man sige, de enkelte virksomheders muligheder for at bruge digitale løsninger til indberetninger.
Det vil være en enorm byrdelettelse, når det kommer op at køre.
Det er der ingen som helst tvivl om.
Så hvis det kan være et svar på, at vi har øje på det, så er det det.
Mona Juul (KF), 2023-05-11:
Jeg er meget enig i, at digitalisering kommer til at hjælpe rigtig, rigtig meget her.
Men jeg kunne bare rigtig godt tænke mig, at ministeren også havde det perspektiv på det, at når vi nu implementerer noget ny lovgivning, så er der uomtvistelig nogle ekstra byrder, noget administrativt arbejde, som vi alle sammen synes er fair nok i den her sammenhæng – eller som de fleste af os synes er fair nok i den her sammenhæng – men er der så andre steder, hvor vi kan skære noget fra?
Hvordan skal det arbejde tilrettelægges?
For det kommer ikke af, at jeg stiller spørgsmål, eller at ministeren snakker digitalisering.
Det kommer af, at vi vil det, og vi skal ind og ændre på nogle af de her forhold.