runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Kofod (S), 2021-05-26:
Det er vigtigt, at der skal være forhandlinger mellem Israel og det palæstinensiske selvstyre, og det er jo PA, der sidder på Vestbredden i Ramallah, og så Israel.
Og så er det også vigtigt, at der, som vi understregede flere gange, på den palæstinensiske side snart bliver afholdt valg – det seneste valg, der blev afholdt, var i 2006, tror jeg, og det er jo nogle år tilbage – for at man har en legitim palæstinensisk part, man kan forhandle med, sådan at når man indgår en fredsaftale, en tostatsløsning, og finder løsninger på alle de andre spørgsmål, som jeg også nævnte i min tale, så er det også en aftale, der kan holde, og som har den fornødne legitimitet også hos palæstinenserne.
Så det er det, som vi understøtter fra dansk side.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-05-26:
Mener udenrigsministeren, at det er muligt for Israel at indgå en permanent fredsaftale med en modpart, Hamas, der har staten Israels udslettelse som erklæret målsætning?
Jeppe Kofod (S), 2021-05-26:
Til hr. Christian Juhl og hr. Karsten Hønge vil jeg med fare for gentagelse sige, at der jo foregår en forhandling om resolutionsforslaget om at støtte en FN-undersøgelseskommission om mulige krigsforbrydelser og overgreb fra begges sider.
Vi vil, når teksten er endeligt forhandlet på plads, gøre vores stilling op, med hensyn til om det er en tekst, vi kan se os selv i, og det vil vi gøre sammen med andre ligesindede EU-lande.
Og hr. Christian Juhl var inde på nogle af de lande, som også er engagerede, bl.a. Nederlandene og andre.
Så når der ligger en tekst, kan vi se, om det er noget, vi kan støtte.
I øvrigt vil jeg bare sige til debatten her, at jeg tror, det er rigtig vigtigt, at vi også kigger fremad og ser, hvad der skal til for at genopbygge en tillid mellem israelere og palæstinensere, der kan gøde jorden for, at vi får gang i en forhandling, der kan føre til en tostatsløsning, som jo er det egentlige middel til at sikre, at der kan opnås en mere permanent fred.
Christian Juhl (EL), 2021-05-26:
Tak for det.
Det drejer sig også om en uvildig undersøgelse.
Når ministeren siger, at den skal være fair, skal den vel undersøge begge parter og være uvildig.
Det er vel de to grundprincipper, der er.
Og jeg kan se, at både Holland og Irland og Luxembourg bakker op om sådan en undersøgelse.
Hvorfor melder Danmark ikke ligesom de andre lande på forhånd ud for også at påvirke det?
Ud over det er det jo nok på tide, at vi fra EU's side begynder at lade være med at stemme om sådan nogle ting og så begynder at tage stilling.
Er ministeren ikke enig i det?
Jeppe Kofod (S), 2021-05-26:
Den endelige tekst i forhold til en eventuel FN-undersøgelseskommission om mulige krigsforbrydelser og overgreb begået i konflikten foreligger ikke endnu.
Hvordan den forhandling ender, er det for tidligt at sige, men vi er selvfølgelig engagerede i forhandlingen, og vi er i en bred kreds af EU-lande engagerede i resolutionsforslaget.
Men som jeg tror jeg også understregede, er det for os vigtigt, at vi arbejder for EU-enighed, og at vi arbejder for en fair og balanceret tekst og så i øvrigt har fokus på, hvordan vi får gødet jorden, som jeg nævnte før, i forhold til parterne, så man kan fjerne årsagen til problemet, som jo er, at man ikke har opnået en tostatsløsning for israelerne og palæstinenserne endnu.
Men vi er engageret i den diskussion, der er i Genève.
Karsten Hønge (SF), 2021-05-26:
Den anerkendte organisation Human Rights Watch har slået fast, at Israels politik er apartheid.
Der er jo ingen tvivl om, at det palæstinensiske selvstyre er tyndslidt, når det kommer til demokrati, og deres retssamfund er mildest talt vakkelvornt.
Derfor kan der jo være alle mulige gode grunde til, at vi får undersøgt nærmere, hvordan status for menneskerettighederne er både i Israel og i de palæstinensiske områder.
Nu står vi jo foran her på torsdag at skulle have et møde i FN's Menneskerettighedskommission, og jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til, hvordan ministeren ser mulighederne for, at man kan komme tættere på, hvad det er for en type forbrydelser, der bliver begået, og af hvilke parter.
Jeg mener, i går eftermiddags vedtog det hollandske parlament på foranledning af kristendemokraterne, at man fra hollandsk side skal gå til Menneskerettighedskommissionen med et forslag, der går i den her retning.
Jeppe Kofod (S), 2021-05-26:
Tak til hr. Marcus Knuth, også for at understrege, at de her vilkårlige raketangreb ind over Israel også er terror udøvet af Hamas, som er en terrororganisation.
Jeg tror, hr. Marcus Knuth refererer til debatten om Hizbollah og ikke Hamas.
Så jeg tror, vi lader den være der.
For det er rigtigt, at der har vi haft en debat for nylig.
Jeg tror, jeg stopper den her.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-26:
Mange tak til udenrigsministeren.
Jeg er glad for, at ministeren siger, at affyringen af de mange tusind missiler, som Hamas har affyret mod Israel, er terror.
Det er det jo.
Det tror jeg alle kan se.
Men for et par uger siden havde vi jo en debat her i salen, hvor Konservative foreslog, at både den militære del af Hamas, men også den politiske del skulle betegnes som terrororganisationer.
På det tidspunkt afviste ministeren det, men han sagde, at det jo kunne være, at tingene ændrede sig i fremtiden.
Nu er der jo så vitterlig noget, der har ændret sig med det her meget voldsomme angreb.
Tror ministeren virkelig, at det her angreb kunne finde sted, uden at den politiske del af Hamas også har været inde over?
Og ændrer det ministerens synspunkt på, at begge dele af Hamas skal betegnes som terrororganisationer?
Christian Juhl (EL), 2021-05-26:
Fire krige på 12 år.
Siden Israel indledte sin blokade af Gaza, er tusindvis af civile palæstinenserne blevet dræbt af israelske bomber, mens de har været hermetisk lukket inde i et af verdens største fængsler.
En hel generation i Gaza vokser op med traumer for livet.
De fleste i Gaza kender en eller flere, som er blevet dræbt eller har mistet deres kære.
Nu står vi her igen.
De sidste uger har Israels bomber dræbt 235 palæstinensere, heraf 65 børn, i Gaza, mens 12 israelere, heriblandt to børn, er blevet dræbt af Hamas' raketter.
6.255 palæstinensere er blevet såret; på den israelske side er det 796.
Det er ganske enkelt uacceptabelt.
Vi har et ansvar for at forhindre, at krige og blodsudgydelser fortsætter.
Derfor har vi indkaldt til en hasteforespørgsel i dag – for at få regeringen med på at handle nu.
Pause Pause (Pause), 2021-05-26:
Mødet er udsat.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-05-26:
Hele den her øvelse går jo netop ud på at sige, at det, man som studerende har oplevet igennem de senere år, også er det, vi fastholder at administrere efter i den kommende tid.
Det får vi nu lovhjemmel til – tak for det – men så giver vi jo så også håndslag på, at når den midlertidige lovhjemmel så udløber, sætter vi os sammen og finder politisk en varig løsning på den her ordning.
Og ja, det er da min indstilling, at vi tager udgangspunkt i det, der er gældende i dag, men jeg vil nødig foregribe de samlede forhandlinger og de samlede drøftelser om det.
For jeg kan også høre, at der er forskellige ordførere, som gerne vil bære andre ting ind og have en bredere drøftelse af det, og det synes jeg der skal være plads til.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-26:
Jeg kan sige, at i Holland f.eks. bakker det kristendemokratiske parti dernede også op om, at der skal laves en undersøgelse.
Man vil gerne have undersøgt begge parter.
De er sådan set på Israels side, men de vil gerne stadig væk have det undersøgt.
Det ville jo være dejligt, hvis Dansk Folkeparti også stillede sig der.
Men nu siger ordføreren så, at det skulle være FN's Sikkerhedsråd.
Hvad synes Dansk Folkeparti så om, at USA gentagne gange har blokeret for, at FN's Sikkerhedsråd faktisk kunne gå ind og gøre noget fornuftigt i den her konflikt?
Uffe Elbæk (UFG), 2021-05-26:
Jamen jeg vil ikke betvivle ordførerens intention, til gengæld betvivler SF vores intention med det, vi kommer med.
Vores intention er at lave en vedtagelsestekst, der afspejler virkeligheden.
Vi har snakket med palæstinensere, vi har snakket med den palæstinensiske repræsentant i Danmark, vi har snakket med ngo'er i Israel og på Vestbredden.
De siger, at det er det her, der er brug for.
De siger, at det er det her, der er brug for, og det er derfor, vi siger det.
Karsten Hønge (SF), 2021-05-26:
Jamen jeg tror, at både jeg og alle andre forstod, at der var en hyggelig, sproglig finte i forhold til Enhedslisten, men det, jeg tror der er substans i, er – og det vil jeg da opfordre hr. Uffe Elbæk til – at løfte blikket og se på de lidt større linjer end det, der måske kunne flytte lidt opinionstal i forhold til Frie Grønne.
Vi er faktisk optaget af noget andet, der er meget vigtigere, men ikke af at have en skarp profil i forhold til det her eller en skarp profil, hvor man virkelig kan gå ud og sige: Se, hvad vi står for.
Men det flytter jo intet.
Vores tekst har en chance for at flytte noget, fordi vi har samlet et stort flertal i Folketinget, der derfor kan være med til at flytte Danmarks position, der forhåbentlig kan være med til at flytte positionen i FN's Menneskerettighedskommission.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-05-26:
Det håber jeg også Enhedslisten forstod i al venskabelighed herinde i rummet.
Det er så i hvert fald understreget med det her.
Til gengæld synes jeg, at SF's måde at lave en stråmand på var imponerende.
Altså, hvis man spørger palæstinenserne i Danmark eller nede i det besatte område, hvilken af de to tekster, som vi er blevet præsenteret for her, de vil stemme for, tror jeg, at palæstinenserne vil stemme for Frie Grønnes forslag til vedtagelse.
Og så synes jeg, og det kan jeg ikke lade være med at sige nu, når jeg har anledningen til det, at det for mig var en paradoksal udtalelse, da SF på den ene side sagde, at Israel er et apartheidsamfund, og på den anden sagde, at Israel er et demokratisk samfund.
At man nu har lavet en kobling og lavet et nyt begreb, der hedder apartheiddemokrati, forstår jeg ikke.
Karsten Hønge (SF), 2021-05-26:
Med al respekt for Enhedslisten synes jeg, det er et sølle projekt at have som parti, at det går ud på at flytte Enhedslisten.
Se, vi er optaget af noget andet, og derfor kan jeg måske opklare nogle ting for hr. Uffe Elbæk.
Vi og hr. Uffe Elbæk er jo enige i analysen, men når vi så når frem til de her spørgsmål om, hvorfor vi i SF så ikke er enige i denne meget direkte tekst, som Frie Grønne lægger frem, kan jeg sige, at det kan jeg faktisk opklare: Det er, fordi vi faktisk er optaget af at flytte ting i verden.
Vi er optaget af at flytte ting for palæstinenserne.
Hr. Uffe Elbæk er optaget af at flytte nogle tal for Frie Grønne, det er ikke så interessant, det er mere interessant at flytte noget for palæstinenserne, og det er der en chance for, når vi laver en bred tekst, der faktisk kan påvirke eksempelvis FN's Menneskerettighedskommission.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-05-26:
Så kan jeg sige, at Frie Grønnes rolle, sådan som vi selv ser os, er at flytte Enhedslisten.
Og så kan vi starte diskussionen derfra.
Det, der i hvert fald er kendetegnende, er, at det eneste tidspunkt, hvor Israel har rykket sig, er hvis de er blevet presset – det er kun, hvis de bliver presset.
Og derfor mener vi jo, at en boykot var det, vi skulle arbejde på.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-26:
At vi så ser forskelligt på den, er jo fuldstændig rigtigt.
Det er jo også vores ønske, at regeringen skal tage ned og stemme ja til, at vi skal have sådan en uvildig undersøgelse af de krigsforbrydelser, der er begået osv.
Men det, vi har gjort med den her tekst i dag – og det synes jeg er vigtigt – er faktisk, at vi har rykket Folketinget et stykke ad vejen.
Det er første gang, vi har så mange partier med på at sige: Vi anerkender, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at stoppe blokaden af Gaza, og vi anerkender, at man skal gå aktivt ind i det her arbejde for at få en undersøgelse.
Det synes jeg faktisk er godt, og der vil jeg egentlig gerne høre ordføreren, om ikke det er meget godt.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-05-26:
Jeg har ikke noget problem med det!
Vi kan i princippet sige god for det hele, men det er præmissen, der er problemet, i forhold til hvor man taler fra.
Og det kan jeg jo også høre på de enkelte partier, som har støttet det her – man ser meget, meget forskelligt på præmissen.
Og det er Frie Grønnes problem.
Jeg har fuldstændig respekt for det arbejde, som Enhedslisten igennem lang, lang tid har gjort på det her område, men vi kan ikke fra Frie Grønnes side forstå, at man har foreslået den her tekst, set i forhold til problemets omfang, og hvor rædselsfuld en situation vi står over for, når vi kigger på det, der sker i Israel og i de besatte områder i dag.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-26:
Jeg vil sige, at der jo ikke er nogen tvivl om, at vi i Enhedslisten mener, at Israel er et apartheidsamfund, og at det, der bliver udøvet over for palæstinenserne, er fuldstændig urimeligt, både i forhold til den generelle menneskerettighedsundertrykkelse og de ekstreme angreb og drab på civile, vi har set nu – det er helt uacceptabelt.
Jeg mener også, vi skal have en boykot af Israel på alle mulige måder for at rykke på det.
Og der vil jeg bare lige spørge dig: Er der noget, du egentlig kan være uenig i i forslaget til vedtagelse?
Der står, at alle skal efterleve våbenhvilen, der står, at Gazablokaden skal ophæves, der står, at man skal i gang med at arbejde for en undersøgelse, og der står, at civile altid skal beskyttes, og at folkeretten skal respekteres.
Er der noget af det, som Frie Grønne ikke er enige i?
Uffe Elbæk (UFG), 2021-05-26:
Tak for det.
Vi startede debatten med, at fru Annette Lind spurgte om eller i hvert fald satte spørgsmålstegn ved, hvorfor Frie Grønne ikke havde været med i den her fælles vedtagelsestekst.
Vi vil gerne være med, hver eneste gang vi kan se os selv i en fælles vedtagelsestekst, men vi kunne ikke se os selv i den vedtagelsestekst, der kom her.
Hvorfor kunne vi ikke det?
Det kunne vi ikke, fordi der er et kæmpe gab imellem den virkelighed, der foregår nede i de besatte områder og i Israel, og så den måde, jeg kan høre vi stadig væk snakker om det her i salen i dag.
Det er jo stadig væk sådan, at man skaber en illusion eller en fortælling om, at det her handler om en konflikt mellem to ligeværdige parter,
det kan jeg høre igen og igen, og det er det ikke.
Israel er en besættelsesmagt, og palæstinenserne er et besat folk, og det, som vi har set gennem de sidste uger, er fuldstændig hjerteskærende.
Og jeg forstår simpelt hen ikke, når jeg både hører SF og også Enhedslisten, at man kan se sig selv i den tekst, der er her.
Jeg er fuldstændig overbevist om, at SF og Enhedslisten er enige med mig i at betegne Israel som et apartheidsamfund.
Jeg tror, at både SF og Enhedslisten er fuldstændig enige i, at Israel er en besættelsesmagt, og at palæstinenserne er et besat folk.
Så når vi derfor hører og læser teksten, som er blevet læst op af Annette Lind, så må vi bare sige, at vi i Frie Grønne ikke kan se os i det.
Vi ville gerne, at vi stod sammen, men vi kan ikke se os i det.
Så det, vi foreslår, er klart, at regeringen fordømmer Israels brug af militærmagt i Gaza og i Østjerusalem, at regeringen tør tage ordet i sin mund og sige, at Israel er et apartheidsamfund, og at regeringen vil anerkende, at Israel og de besatte områder i dag fungerer som én stat.
Frie Grønnes holdning er, at alle borgere, der bor under et regime i et énstatsregime, skal have samme rettigheder, og det er ikke tilfældet i dag.
Så vi snakker om Israel som et apartheidsamfund, og hvad gør man normalt med apartheidsamfund?
Man boykotter, og derfor er vores holdning også, at man skal boykotte både politisk, økonomisk og kulturelt.
Det er Frie Grønnes holdning.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-05-26:
Undskyld, jeg glemte det, og tak til fru Annette Lind, et godt kollegialt samarbejde.
»Folketinget pålægger regeringen at: fordømme Israels brug af militærmagt i Gaza og Østjerusalem, betegne Israel som et apartheidsamfund, anerkende, at Israel og de besatte områder i dag fungerer som én stat, fastslå, at borgere i samme geografiske område har samme rettigheder, og Danmark skal boykotte Israel.«
Inger Støjberg (UFG), 2021-05-26:
Israel har naturligvis en helt legitim ret til at forsvare sig selv.
Israel er den demokratiske klippe i Mellemøsten, og vi skylder Israel, at de tydeligt kan mærke vores store og udelte støtte.
Samtidig bør vi klart fordømme terrororganisationerne Hamas, Hizbollah og Islamisk Jihad.
Nu er det sådan, at der jo er en stor uligevægt mellem Israel og Palæstina.
Terrororganisationen Hamas har med deres missilregn over tilfældige civile mål i Israel udsat ufattelig mange uskyldige israelere for angreb, og det er alene takket være det stærke missilforsvarssystem, som Israel er i besiddelse af, at vi ikke ser massive israelske tab.
Hamas' ufattelige voldsparathed betyder naturligvis, at Israel ikke blot har ret til at forsvare sig selv, men naturligvis også gør brug af denne ret og dermed også udsletter terroristernes baser i form af installationer og huse.
Men Israel har hver gang, som det også tidligere er blevet nævnt i dag, givet advarsler for netop at minimere de civile tab, og det bør klart anerkendes.
Når alt det er sagt, er der jo ingen tvivl om, at civile tab og lemlæstelse gør frygtelig ondt at være vidne til – ligegyldigt på hvilken side tabene sker.
Det tror jeg vi alle er enige om.
Jeg støtter Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse.
Søren Espersen (DF), 2021-05-26:
Jeg syntes jo, hvad jeg også nævnte i min tale, at USA i årtier har forsøgt at mægle i den her konflikt – nogle gange med held, som det er sket i forhold til forskellige diskussioner, der har været, men de fleste gange har det været forgæves.
Og USA er den eneste magt, som overhovedet har nogen som helst mulighed for at påvirke både israelere og palæstinensere.
Det er der ikke andre der kan.
EU er blevet foreslået.
Det har slet ingen gang på jorden.
Jeg tror, hverken Israel og Palæstina ved, hvor EU ligger.
Jeppe Kofod (S), 2021-05-26:
Tak til fru Eva Flyvholm.
Jeg glæder mig også over, at vi har fundet sammen om en god fælles vedtagelse.
Altså, en fair og balanceret tekst handler jo også om, at teksten skal reflektere, at der er to parter – også Israel – for hvem der også er et legitimt behov for beskyttelse, når man bliver angrebet med en raketregn af Hamas, en terrororganisation, og at de overgreb, der bliver begået på civile, uanset om det er israelere eller palæstinensere, er overgreb, man i videst mulig omfang skal undgå, altså at civile bliver ofre i sådan en konflikt her.
Så vi vil se på teksten ud fra det.
Hvis vi synes, den er balanceret, så vil vi støtte den; hvis vi synes, den ikke er balanceret, så vil vi ikke støtte den og stemme imod.
Så er der også muligheden for at afstå fra at stemme.
Vi vil også tage bestik af, selvfølgelig, hvad andre ligesindede lande gør, for vi forhandler bedst sammen, hvis vi har en stærk af alliance af ligesindede lande, ikke mindst i forhold til EU-landene, der ser på det her i fællesskab.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-26:
Mange tak for det.
Jeg synes jo, der ligger nogle vigtige ting, ikke mindst det her med, at vi skal presse mere på for at få ophævet blokaden af Gaza.
Men når vi snakker om det her med en undersøgelse i FN's Menneskerettighedsråd, er det også min holdning, at det er meget, meget vigtigt at det sker, altså at vi får undersøgt de her angreb.
Jeg er glad for, at Danmark er villig til i hvert fald at gå ind i de her forhandlinger, og at vi har kunnet blive enige om en tekst for det.
Det synes jeg også er et vigtigt skridt i den rigtige retning.
Men så er spørgsmålet jo: Hvad kommer Danmark til at stemme – det er jo allerede i morgen – når man mødes og skal stemme om det?
Og der siger udenrigsministeren, at vi skal have en fair og balanceret tekst, for så kan vi ligesom godt gå ind i det.
Hvad skal der til, for at teksten er fair og balanceret?
Det synes jeg vi skal have lidt mere klarhed over.
Jeppe Kofod (S), 2021-05-26:
Menneskerettighedsrådet er jo et råd med medlemsstater af FN.
Og der er det min og regeringens og Danmarks holdning, at vi engagerer os sammen med ligesindede lande.
F.eks. glæder vi os også over, at USA har meldt sin tilbagekomst til FN's Menneskerettighedsråd, for jo flere ligesindede lande, der er i rådet, desto bedre tekster kan vi få i forhold til det, vi ønsker at opnå.
Det gælder også i den her konkrete situation.
Søren Espersen (DF), 2021-05-26:
Men hvorfor vælger man at pege en institution ud, som Israel i den grad hader?
Der er andre fornuftige stater med.
Men Menneskerettighedsrådet er jo befolket af diktaturstater i stor stil.
Selv Muammar Gaddafi var i sin tid formand for Menneskerettighedsrådet, og vi har haft Saudi-Arabien og Iran med.
Hvordan kan udenrigsministeren have tillid til, at det her bliver afbalanceret?
Jeppe Kofod (S), 2021-05-26:
Det er vigtigt at sige, at det jo er lande, herunder Danmark, der sidder i FN's Menneskerettighedsråd, og som forhandler de her tekster.
Og vi går netop ind i forhandlingerne – som der også står i vedtagelsesteksten – med henblik på at opnå en fair og balanceret resolutionstekst med udgangspunkt i de førnævnte principper, som jo er rigtig vigtige, herunder at civile skal have beskyttelse af folkeretten og respekteres osv.
Det er det, vi går ind i.
Når vi så har forhandlet og ser, hvor det ender, vil vi gøre vores stilling op, altså om det er en tekst, vi vil støtte, stemme imod eller stemme hverken for eller imod.
Søren Espersen (DF), 2021-05-26:
Nu står det i Socialdemokraternes forslag til vedtagelse, som jeg kunne forestille mig udenrigsministeren også har haft lidt kendskab til, at man bør engagere sig i pågående resolutionsforhandlinger i Menneskerettighedsrådet med henblik på at opnå en fair og balanceret resolutionstekst.
Har udenrigsministeren fuld tillid til, at Menneskerettighedsrådet, som inden for de sidste år har sprøjtet næsten 400 resolutioner ud mod Israel og ikke én mod de arabiske lande, kommer med en balanceret resolutionstekst?
Jeg tvivler.
Jeppe Kofod (S), 2021-05-26:
Jeg sagde også meget klart, at vi selvfølgelig er engageret i forhandlingerne om den resolutionstekst i FN's Menneskerettighedsråd.
Det skal være en afbalanceret tekst.
Jeg tror, at det, der er faren i en sådan konflikt som Israel-Palæstina-konflikten, er, at ekstremerne vinder over moderate kræfter, der forsøger at finde en løsning på det her.
Og hvis ekstremerne vinder, er man sikker på en ting: Det er yderligere krig, yderligere tab for civilbefolkningen.
Og det skal vi for alt i verden undgå.
Christian Juhl (EL), 2021-05-26:
Men det, der sker, er, at man kommer til at forsvare, at Israel kollektivt straffer civilbefolkningen, altså palæstinenserne, fordi der findes en terrororganisation i Gaza.
Noget andet er, at jeg glæder mig over, at vi forhåbentlig er blevet enige om, at Danmark tager en mere aktiv stilling i morgen, når de mødes i Menneskerettighedsrådet.
Jeg håber, at vi får den undersøgelse; jeg håber, at det er et nyt skridt og også, at vi tager et afgørende skridt.
Jeg er ikke sikker på, at Socialdemokraterne er med på en boykot endnu, men det kommer.
Jeppe Kofod (S), 2021-05-26:
Jeg vil sige til hr. Christian Juhl, at vi er fuldstændig enige om, at begge folk, israelere og palæstinensere, har ret til at leve i fredelig sameksistens i en forhandlet tostatsløsning i gensidig respekt for hinanden, og at det er det, der er målet.
Det her synspunkt, at man ikke må understrege Israels ret til selvforsvar over for Hamas' raketter, som rammer vilkårlige civile, forstår jeg så ikke Enhedslisten indtager.
Jeg synes, det er helt rimeligt, at hvis en terrororganisation vilkårligt sender raketter af sted mod civilbefolkningen i Israel, som vi så, har man selvfølgelig også en ret til at forsvare sig, og i øvrigt også i henhold til folkeretten.
Det er klart, og det var det, jeg understregede, og at det forsvar skal være proportionalt, tage mest muligt hensyn til civile.
Vi ved også, at Hamas desværre bruger civile som skjold, og det er en del af den kynisme, der ligger bag den terrororganisation.
Så jeg synes, det er vigtigt med en lidt større balance i det, hr. Christian Juhl siger.