Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-04-25:
I det her lovforslag er der jo ligesom to elementer, som det også er blevet nævnt: Den første del tildeler politiet hjemmel til at benytte det her nyligt indkøbte analysesystem, POL-INTEL, som kan foretage brede databaserede analyser, både på tværs af interne registre og databaser, men også ved brug af offentligt tilgængelige oplysninger.
Med den anden del forenkles politiets adgang til at modtage oplysninger om flypassagerer og besætningsmedlemmer – de såkaldte API-oplysninger – samtidig med at luftfartsselskaberne kun skal registrere oplysninger ét sted, nemlig hos SKAT, ved den her skatteløsning.
Jeg tror, at jeg vil bruge et citat fra Institut for Menneskerettigheders høringssvar for egentlig at sige, hvor vi står i Alternativet i forhold til det her lovforslag.
For de skriver sådan set på side 4 i deres høringssvar, og jeg citerer: »Lovforslaget forfølger et legitimt formål, men spørgsmålet er, om hjemlen er tilstrækkelig klar, og om indgrebet i øvrigt er nødvendigt og proportionalt.«
Det er jo det, der er udfordringen i det her lovforslag.
Det er også derfor, det bliver kritiseret så vidt og bredt, som det gør, i høringssvarene.
Institut for Menneskerettigheder, Københavns Universitet, Retspolitisk Forening, IT-Politisk Forening kritiserer jo alle sammen, at der skabes en meget bred hjemmel til ministeren til at iværksætte eller bestemme, kan man sige, nogle af de mere konkrete elementer i lovforslaget, så det ikke bliver lovgivningsbaseret, men at det bliver bekendtgørelsesbaseret, og det skaber altså noget utryghed hos de her foreninger, og det synes jeg vi skal tage meget alvorligt.
Institut for Menneskerettigheder og Retspolitisk Forening frygter jo, at det vil være muligt at foretage meget præcise kortlægninger af borgernes private forhold – det har vi hørt fra nogle af de andre her i salen – herunder jo også af personer, som ikke er under mistanke.
Jeg synes, der er nogle elementer i høringssvarene fra præcis Institut for Menneskerettigheder, som det er vigtigt, vi hæfter os ved.
Nu læste Enhedslistens hr. Rune Lund et af elementerne op.
Jeg vil gerne læse et andet op, som jeg også synes er rigtige centralt.
Der står her, og det er et citat fra samme høringssvar: »Set ud fra et retssikkerhedsmæssigt synspunkt, bør politiets redskaber præciseres direkte i loven.
Justitsministeriet har imidlertid lagt op til, at den nærmere præcisering skal ske ved bekendtgørelse.
Af samme grund er det vanskeligt at foretage en tilstrækkelig proportionalitetsvurdering på det foreliggende grundlag.«
Det her får altså Institut for Menneskerettigheder til at liste en række ønsker om præciseringer op i deres høringssvar, som de sådan set opfordrer ministeren eller ministeriet til at sikre bliver skrevet ind i lovgivningen.
Hvis ministeren og ministeriet er klar på at gå det lidt mere efter i sømmene og give os andre den sikkerhed, der er brug for, i forhold til at vi får præciseret nogle af de mere konkrete elementer i det her lovforslag, f.eks. hvornår man har hjemmel til at gå ind at søge de her analyser, hvornår man må lave de her tværgående analyser, og hvad det vil sige, at det er »nødvendigt«, og hvad begrebet nødvendigt dækker over, så vil vi gerne kigge på det igen i Alternativet.
Der er en masse uklarheder i det.
I det omfang, man vil gå ind at forholde sig til høringssvaret fra Institut for Menneskerettigheder, vil vi gerne kigge på det igen i Alternativet, men som det ligger lige nu, kan vi ikke støtte lovforslaget.