runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Arne Christensen (M), 2024-04-05:
Tak for ordet, formand.
I dag behandler vi et lovforslag, der indeholder en række elementer.
Vores efterskoler og frie fagskoler tilbyder et ophold for vores unge, som er med til at udvikle dem fagligt og personligt.
Som der står i efterskolernes formålsparagraf, er hovedsigtet at give dem livsoplysning, folkelig oplysning og demokratisk dannelse.
De frie fagskoler giver en opkvalificering, der enten er praktisk eller erhvervsorienteret, hvis ikke en kombination af begge dele.
Det er vigtigt, at efterskolerne og de frie fagskoler begge har de fornødne ledelsesmæssige kompetencer, og det sikrer vi med dette lovforslag.
Det synes vi giver rigtig god mening i Moderaterne.
Hver skole har en vis ånd og kultur, som forstanderen kun kender til, hvis vedkommende er på skolen.
Desuden har man jo også det pædagogiske ansvar for skolen.
Derfor er det vigtigt, at det sikres, at den ledelsesmæssige kraft er til stede.
Derudover indeholder lovforslaget en hjemtagelse af de administrative byrder til Børne- og Undervisningsministeriet, og desuden også en fælles digital løsning, hvad angår den statslige elevstøtte.
Det kan vi i Moderaterne se rigtig god mening i.
Tak for ordet.
Lise Bertelsen (KF), 2024-04-05:
Tak for ordet, formand.
Lovforslaget dækker over hjemtagelse af elevstøtte, at forstanderen på en efterskole eller fri fagskole ikke kan varetage den daglige ledelse af mere end en skole, at ansøgningsfristen ikke gælder for en fri grundskole, der viderefører et allerede godkendt skoletilbud på en småø, samt særskilt befordringstilskud.
Det Konservative Folkeparti ser positivt på ændringerne, særlig at der med lovforslaget sikres en fælles digital løsning af den statslige elevstøtte og en hjemtagelse af administrationen til Børne- og Undervisningsministeriet.
Det har længe været et ønske fra efterskolernes side, da det hidtidige system har været uens, tungt og meget bureaukratisk.
Ligeledes bemærker Efterskoleforeningen i deres høringssvar, at de finder det positivt, at det er elevernes forældre, der ansøger om elevstøtten, når dette er muligt, i stedet for det nuværende, hvor det er efterskolerne, som ansøger på vegne af forældrene.
Det Konservative Folkeparti bakker op om ændringerne af loven.
Anne Hegelund (EL), 2024-04-05:
I Enhedslisten støtter vi op om lovforslaget.
Vi synes, det lyder som en god idé at sørge for, at den statslige elevstøtte til elevbetalingen på efterskoler kommer til at køre over en fælles digital løsning hos Børne- og Undervisningsministeriet, og det lyder også, som om efterskolerne er glade for det her forslag.
Det er en god idé at sørge for, at der er mulighed for støtte til transport, at der skal være én forstander ude på hver enkelt skole, altså tæt på, og det gælder også de her bedre muligheder for skoler på småøer.
Jeg skulle også hilse fra Alternativet og sige, at de støtter forslaget.
Og så kan jeg næsten ikke lade være med at nævne nu, hvor det er efterskoler, de frie fagskoler og på den måde også lidt 10. klasse, der er på dagsordenen, at jeg håber, det her er tegn på, at man er kommet på bedre tanker og gerne vil bevare 10. klasse, som er noget af det sidste, der ligner et pusterum i vores uddannelsessystem.
For i Enhedslisten mener vi virkelig, at der er brug for meget mere plads til lige at kunne trække vejret uden at falde ud af uddannelsessystemet, og det skal jo være lige meget, hvor meget ens forældre tjener.
Tak for ordet.
Lotte Rod (RV), 2024-04-05:
Tak for det.
Jeg vil gerne lægge mig i slipstrømmen af alle de andre ordførere og egentlig bare sige tak til ministeren for faktisk for en sjælden gangs skyld at lave noget, som tager administrative byrder væk fra ledelsen.
Det ville være jo fedt, hvis vi i virkeligheden kunne gøre det meget oftere.
Så det støtter vi i Radikale Venstre.
Så har jeg studset over den samme ting, som Efterskoleforeningen har spurgt om, og som Danmarksdemokraterne også var inde på.
Det håber jeg at ministeren vil komme ind på i sin tale, altså om vi ikke godt kunne hjælpe efterskolerne med det, sådan at de har muligheden for at give ekstra støtte til de elever, som har brug for det.
Anne Hegelund (EL), 2024-04-05:
Alle unge skal have en chance, og derfor er Enhedslisten med i fgu-aftalen og støtter op om lovforslaget, og jeg skulle hilse og sige det samme fra Alternativet.
Med aftalen og med lovforslaget får flere unge mulighed for at få et pusterum og kunne tage en uddannelse.
Kommunernes stramme økonomi må ikke smække døren til fgu i for næsen af nogen unge.
Derfor har vi presset på i forhandlingerne, og nu bliver det staten og ikke længere kommunerne, der skal betale den største del af regningen.
Jeg kan sige, at jeg som socialrådgiver selv har siddet og skullet visitere unge til fgu eller målgruppevurdere dem, og jeg kan godt huske, at der var alle mulige ting, vi fik at vide ovenfra vi lige skulle være forsigtige med, skulle tænke over og tage med i overvejelserne, før vi sendte unge på fgu.
Det tænker jeg nok har haft noget at gøre med prisen, og det synes jeg er enormt ærgerligt, så jeg håber virkelig, at vi har fået skruet nok på det nu, til at det ikke bliver økonomien, der afgør, om unge kan få lov at komme på fgu.
Men jeg synes, at det kunne være meget federe, hvis de unge havde fået ret til at gå på fgu, altså hvis man bare kunne søge ind på fgu ligesom på alle mulige andre ungdomsuddannelser uden at skulle en tur forbi kommunen eller jobcenteret, som det ikke længere skal hedde.
Fgu løfter en stor og vigtig opgave i vores samfund: at gribe og løfte unge, så de ikke falder ud af uddannelsessystemet og kan blive en del af fællesskabet.
Fgu-institutionernes pressede økonomi må ikke spænde ben for, at det lykkes.
Aftalen sørger for mere økonomisk frihed og stabilitet, særlig på de små skoler uden for de større byer.
Det er et vigtigt skridt i den rigtige retning, men vi er langtfra i mål, for næsten 43.000 unge står uden arbejde og uddannelse.
Det er alt for mange, og vi kan ikke lade tusindvis af unge i stikken.
Før, da vi talte om folkeskolen, var der en, der spurgte mig, hvornår vi så er i mål, hvornår der er penge nok, hvis man spørger Enhedslisten, og på det her område vil jeg sige, at det er, når undervisningsmiljøet er rummeligt nok til, at der kan blive en plads til nærmest alle de her 43.000 unge, når der er god nok økonomi til det på fgu, når man kan give den støtte fra fgu, der er brug for, til de her unge, så det ikke ender med, at de dropper ud, også fra fgu, og sidder fast i beskæftigelsessystemet, og når både skolerne og de unge har så god en økonomi, at det ikke er det, der kommer til at stå i vejen for, at de unge kommer til at lykkes med at komme godt videre i deres liv.
I Enhedslisten kæmper vi videre for rummelige og mangfoldige uddannelser, og jeg er sikker på, at Modstrøm, som er fgu-elevernes stemme, og som med aftalen bliver endnu stærkere, også bliver ved med at presse på for, at uddannelsen skal blive endnu bedre og skal have lige så god økonomi, og at eleverne skal have lige så gode rettigheder, lige så gode muligheder og lige så gode vilkår som alle mulige andre unge her i landet.
Lise Bertelsen (KF), 2024-04-05:
Tak for ordet, formand.
Lovforslaget udmønter en aftale af 21. november 2023 mellem regeringen og en lang række partier om at styrke den forberedende grunduddannelse som en hovedvej for de 43.000 unge uden uddannelse og beskæftigelse.
Med den her aftale styrker vi fgu'en – både økonomisk, men også ved at give endnu mere fleksible rammer til at tilrettelægge uddannelserne ude lokalt og tilpasset den unge.
Med aftalen bliver det muligt for elever i grundskolen at komme i brobygning, så man på et tidligere tidspunkt end nu kan blive afklaret, med hensyn til om fgu er den rette uddannelsesvej.
Den mulighed bør gøre, at den for nogle ganske vanskelige overgang mellem grundskole og uddannelse bliver langt lettere.
Den gruppe af elever, som måske før ikke havde en tydelig uddannelsesvej og derfor heller ikke havde troen på fremtiden, skulle med de nye initiativer gerne sikres en synlig vej – så ingen unge føler sig efterladt på uddannelsesperronen.
Med lovforslaget styrker man erhvervsgrunduddannelserne, så den gren får bedre vilkår, og erhvervstræningsperioden forlænges, hvilket helt praktisk får betydning for de unge mennesker, virksomhederne og praktikstederne.
Det Konservative Folkeparti bakker op om lovforslaget og ser meget frem til at følge effekterne af de forskellige tiltag.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-04-05:
Tak for det, formand, tak for ordet.
Det er jo, som det også er nævnt heroppe af de foregående ordførere, ikke første gang, at vi forlænger de udvidede frihedsgrader på folkeskolens område.
Det har vi været glade for i SF, og det er vi også den her gang.
Frihed til skolerne er SF-kernepolitik på skoleområdet.
Vi mener, at vores opgave som politikere er at sikre ordentlige rammer om skoledagen, og at lærere og pædagoger og andet personale kan lykkes derude, men at vi ikke skal blande os for meget i indholdet af dagen eller stille for mange faste krav til, hvordan dagen indrettes.
Derfor ønsker vi heller ikke, at man fortsætter med et forsøg, men at man gør det mere permanent.
Det har vi også sagt de foregående år.
Og selv om vi støtter forlængelsen her, og det gør vi, har vi også glædet os over de øgede frihedsgrader, som ligger i den nye skoleaftale, og som jo er permanente.
Men som vi i SF også har sagt tidligere, er vi bekymrede for skoleaftalens finansiering, og for at friheden ikke bare skal være en frihed til at vælge, om man vil skære på undervisningen eller skolefritidsordningen, skal der penge til.
I aftalen om folkeskolen støder man faktisk på den udfordring, som er afledt af det, vi behandler her i dag, nemlig at man på rigtig mange af landets skoler allerede har finansieret flere timer med to lærere eller pædagoger ved at skære i den understøttende undervisning.
Den frihed har vi givet de foregående år, og den frihed har man brugt mange steder.
Men de penge, der kommer fra den omdannelse af den understøttende undervisning, er også det, man vil finansiere skoleaftalen med.
Der deler vi i SF den bekymring, som bl.a. Danmarks Lærerforening har, at det vil betyde, at man kan risikere, at tolærerordninger og timer til gode inklusionsinitiativer vil blive nedlagt ude på skolerne.
Den frygt deler vi.
I SF støtter vi den øgede frihed til skolerne.
Det gør vi i skoleaftalen, og det gør vi også i det her lovforslag.
Men lovforslaget viser også det paradoks, at finansiering til folkeskolen er afgørende for, om man reelt får frihed.
Med det sagt
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-04-05:
Tak for det.
Med det her lovforslag forlænger vi de udvidede frihedsgrader, som folkeskolerne har haft, og det bakker vi selvfølgelig op om i Liberal Alliance.
Det er omkring den understøttende undervisning og om, om målsætningen om fuld kompetencedækning kan fraviges.
I Liberal Alliance er vi store tilhængere af frihed og lokal styring ude ved fagpersonerne, og selvfølgelig skal de her frihedsgrader føres videre, indtil den nye folkeskoleaftale træder i kraft, hvor understøttende undervisning helt fjernes og erstattes af skolens timebank, og hvor man må fravige kompetencedækningen i indskolingen, for at børnene får færre voksne at se i løbet af en dag.
Helt generelt ønsker vi i Liberal Alliance mere frihed på skoleområdet.
Vores ambition er, at folkeskolerne på længere sigt bliver selvejende, og at folkeskolen kommer tilbage til at være folkeskole og ikke længere kommuneskole.
Tak for ordet.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-05:
Tak for det, formand.
Jeg skal lade være med at gentage alt det, mine kollegaer har sagt, men sige, at Danmarksdemokraterne grundlæggende bakker op om øget frisættelse af folkeskolen og derfor også støtter det her forslag om at forlænge frihedsgraderne, så skolerne kan tilrettelægge undervisningen på en måde, der tager afsæt i den lokale virkelighed og børnenes behov.
Samtidig kan vi også konstatere, at kommunernes tilbagemeldinger er positive, ligesom de foreløbige delevalueringer af ordningen også grundlæggende peger på opbakning fra pårørende, børn og elever.
Og derfor bakker vi i Danmarksdemokraterne også op om, at frihedsgraderne forlænges.
Derudover har vi haft besøg af en skole i Mørkøv.
De har været inde at fortælle, hvor positivt det her frihedsforsøg har været for dem, herunder også at de har kunnet mærke det i forhold til sygefravær for elever og personale, og at den faglige trivsel er blevet bedre.
Så det har i hvert fald været rigtig positivt for dem.
Og derfor støtter vi også en forlængelse af frihedsforsøget.
Lars Arne Christensen (M), 2024-04-05:
Tak for ordet, formand.
Moderaterne har fra begyndelsen været båret af idéen om, at vi skal frisætte velfærdsinstitutioner fra politisk detailregulering.
For os er frisættelse mere end blot frisættelse for frisættelsens skyld.
I Moderaterne vil vi gennemføre en forvaltningsreform, der frisætter de nære velfærdsinstitutioner fra politisk detailregulering.
De nære velfærdsinstitutioner skal have frihed til og ansvar for at løse deres opgaver på deres egen måde med fuldt fokus på en effektiv og fornuftig drift.
For os i Moderaterne handler det om at give tilliden tilbage til det nære, til lokale medarbejdere og ledere, der kender deres institutioner bedre, end vi gør herinde på Christiansborg.
Det er en ambition, der deles ikke kun af resten af regeringen, men også bredt blandt Folketingets partier.
Det er et skridt i den rigtige retning.
Det er tredje gang, at de udvidede frihedsgrader til folkeskolen forlænges.
Første gang var i juni 2021, og siden hen er de forlænget år efter år her fra Folketingets side.
Med lovforslaget forlænger vi muligheden for at konvertere understøttende undervisning til andre aktiviteter lokalt.
Det kan være tolærer- og tovoksenordninger, flere fagtimer, holddannelser og andre tiltag, som er egnede til at understøtte elevernes faglige udvikling.
Desuden indeholder lovforslaget også muligheden for at fravige kravet om fuld kompetencedækning.
Det betyder, at skolerne lokalt får mulighed for at fravige målsætningen om, at lærerne skal have undervisningskompetence i de fag, de underviser i.
Det er ud fra et pædagogisk hensyn, der betyder, at eleverne har samme lærer i løbet af en skoledag, det såkaldte fålærerprincip.
Ambitionsniveauet for frisættelsen rammer ikke nødvendigvis det niveau, som vi ønsker i Moderaterne.
Derfor er vi også meget glade for, at vi netop har afsluttet forhandlingerne om et kvalitetsprogram for folkeskolen, hvor vi tager frisættelsen et stort skridt videre.
Tak for ordet.
Lise Bertelsen (KF), 2024-04-05:
Tak for ordet, formand.
Jeg kan jo ikke skjule, at det er med et smil på læben, jeg står på talerstolen i dag, fordi vi netop har indgået den nye aftale for folkeskolen om at afskaffe understøttende undervisning og indføre permanente frihedsgrader.
Det er blevet efterlyst i årevis, og vi i Det Konservative Folkeparti har kæmpet for det.
Vi giver med frihedsgraderne skolerne og lærerne endnu større mulighed for at tilrettelægge en undervisning ud fra lokale behov og ønsker, hvor eleven er i centrum, og hvor lærernes faglige kompetencer danner grundlag for undervisningen.
I Det Konservative Folkeparti har vi tillid til lærerne og det pædagogiske personale ude på skolerne, og derfor bakker vi op om en forlængelse af de udvidede frihedsgrader i skoleåret 2024/25 og ser frem til permanentgørelsen med den nye aftale for folkeskolen.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-05:
Jeg synes, ordføreren frikender kommunerne ret meget.
Det er jo dem, der står for økonomien for folkeskolen.
Der er lavet talrige analyser.
Hvert eneste år bliver der opgjort noget, der hedder kommunepotentiale.
Det vil sige, at hvis kommunerne er blevet drevet mere effektivt og billigere i administration, centraladministration og ledelse, så kunne det frigøre midler.
Det sidste tal var et godt stykke over 30 mia. kr., som kommunerne på den måde kunne frigive.
Synes ordføreren ikke, det er rimeligt, at kommunerne strammer op og bruger færre penge på administration og måske på sjove kulturprojekter og alt muligt andet og så bruger pengene på den grundlæggende kernevelfærd?
Anne Hegelund (EL), 2024-04-05:
Nu kommer jeg jo selv direkte ind i Folketinget fra socialforvaltningen som socialrådgiver, så jeg synes da, det kunne være en rigtig god idé, hvis der kom bedre ledelse ude i kommunerne og der blev prioriteret at bruge penge på kerneopgaven i stedet for på meningsløst bureaukrati.
Men til det her med at tro, at man bare kan effektivisere i det offentlige, som om det var en virksomhed, der gik ud på at tjene penge og ikke handlede om vores alle sammens velfærd, kan jeg bare sige, at hver gang der kommer sådan en plan om, at nu skal man afbureaukratisere og effektivisere, har jeg som socialrådgiver oplevet, at det endte med en ny stak papirer og flere spørgsmål og egentlig mere bureaukrati.
Så jeg tænker, at den der afbureaukratisering er nødt til at komme fra neden, og det handler om, at der skal være flere kollegaer og bedre tid til kerneopgaven og måske også mere medarbejderindflydelse og mere indflydelse til borgere.
Anni Matthiesen (V), 2024-04-05:
Tak for det, formand.
Med dette lovforslag gennemfører vi forlængelser på to områder, og dermed sikrer vi også, at folkeskolerne kan fortsætte med at kunne konvertere den understøttende undervisning til andre aktiviteter eller til tolærerordninger.
Samtidig forlænges den midlertidige ordning om, at kravet om fuld kompetencedækning kan fraviges.
Det er selvfølgelig vigtigt, at skolerne også i den her overgangsperiode har de her frihedsgrader, og derfor støtter vi i Venstre selvfølgelig også op om det her lovforslag.
Man kan sige, at ja, vi har været her før, og nu står vi her så igen, men jeg er sikker på, at med den folkeskoleaftale, som folkeskoleforligskredsen indgik lige før påske, er det forhåbentlig og formentlig sidste gang, vi kommer til at skulle forlænge på det her område.
Med dette kan jeg sige, at Venstre bakker op om lovforslaget.
Astrid Krag (S), 2024-04-05:
I de sidste 3 år har kommuner og skoler haft udvidede frihedsgrader.
Det har givet dem mulighed for at afkorte skoledagens længde og i stedet for bruge ressourcerne på anden vis, ofte til tovoksenordninger, men også til undervisning i små hold eller turboforløb.
Frihedsgraderne har også givet kommunerne mulighed for at fravige kravet om fuld kompetencedækning.
Det har åbnet for færre lærerskift i løbet af skoleugen og flere kendte ansigter, og det kan særlig være vigtigt for børnene i de mindste klasser, at der ikke er alt for mange voksne at forholde sig til.
Det er nogle muligheder, som både skoler og kommuner har været glade for.
De har været brugt i udstrakt grad, men de bortfalder ved udgangen af det her skoleår.
Vi har været her før, vi har forlænget ordningen tidligere, og nu gør vi det igen med det her lovforslag.
Men til gengæld kan vi sige og love hinanden, at det nu er sidste gang, vi gør det, for med aftalen om folkeskolens kvalitetsprogram har vi i folkeskoleforligskredsen besluttet at gøre frihedsgraderne permanente i en udvidet form.
Det når vi først at få omsat i lovgivning med virkning fra skolestarten i august 2025, og derfor må vi for sidste gang nu forlænge de midlertidige frihedsgrader med lovforslaget her.
Jeg tror slet ikke, jeg skal stå og forholde mig til, hvornår vi kommer til at nå at have lovgivningen på plads med folkeskoleaftalen, for vi har jo næsten lige indgået den.
Vi får den i hvert fald ikke på plads i tide, og derfor bliver vi nødt til at forlænge frihedsgraderne.
Derfor bakker vi selvfølgelig op om at forlænge frihedsgraderne midlertidigt en sidste gang og ser frem til, at ordningen bliver permanent, og i øvrigt også til, at vi i fællesskab her i salen kommer til at behandle alle de mange andre gode dele af den nye folkeskoleaftale.
Med det siger jeg tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2024-04-05:
Det vil jeg gerne love.
Jeg vil også sige, at jeg synes, at jeg altid skaber god stemning i forhandlinger.
Der er jo ikke mikrofoner; der er ingen grund til at sidde og fremføre et eller andet ubehageligt teater.
Jeg håber bare, at vi bliver indkaldt.
Vi vil meget gerne deltage i dialogen omkring de her ting.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-05:
Det er planen.
I forhold til det med de 37 timer vil jeg sige, at det jo mest ligger i Beskæftigelsesministeriet, og jeg tænker, at det også er blevet forhandlet tidligere.
Så ja, det skal nok blive godt.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-05:
Dansk Folkeparti har fremlagt en 2030-plan, som jeg synes er dejligt at man har fremlagt.
I den fremgår det også, hvor meget man vil spare på udlændingeområdet frem til 2030, og det er 350 mio. kr., altså halvt så meget, som man vil spare på DR.
Det undrer mig jo så.
Hvad er det så for nogle initiativer, som DF ikke lægger frem, hvis man mener, at der kan spares på alle de her ting på udlændingeområdet, men at man i sin 2030-plan, som jo handler om de overordnede ting, som man gerne vil med økonomien, kun sparer 350 mio. kr. på et integrationsprojekt?
Er det alt det potentiale, DF kunne finde?
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-04-05:
Nej, det er det sådan set ikke.
Nu nævner hr. Lars Boje Mathiesen jo selv det med integrationsprojektet, men der er mange, mange andre ting.
Så ved jeg godt, at hr. Lars Boje Mathiesen formentlig siger, at det koster 33 mia. kr., og at vi bare kan spare på det sådan og sådan.
Det er den nemme løsning.
Det kan desværre ikke lade sig gøre.
Det så jeg gerne.
Jeg så gerne, at det blev skåret ned med 33 mia. kr., som er det, man har opgjort at hele indvandringen koster.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-05:
Nu er tallet så 27 mia. kr., men det er fuldstændig rigtigt, at det kan man ikke bare gøre.
Derfor undrer jeg mig også over, at Dansk Folkeparti ser de 27 mia. kr. som et potentiale, altså at hvis man havde gennemført DF's udlændingepolitik, havde man fundet de 27 mia. kr.
Nu står ordføreren netop selv og siger, at det ikke kan lade sig gøre.
Jeg kan huske, at da jeg lavede en økonomisk plan for et tidligere parti, jeg var med i, kunne vi netop heller ikke gøre det der.
Der var det omkring 8-9 mia. kr., man kunne finde.
Med resten – det er f.eks. udlændinge, der går i folkeskolen, som så måske ikke går i folkeskolen mere – kan man ikke finde de penge på den måde, som DF vil gøre.
Man har endda brugt de 13 milliarder af dem på noget moms, som så heller ikke eksisterer.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-04-05:
Så må hr. Lars Boje Mathiesen jo bare komme med en stor og fuldstændig plan.
Det kan hr. Lars Boje Mathiesen gøre som løsgænger.
Værsgo, kom bare i gang i stedet for at sidde dernede på bagerste række som løsgænger og være fuldstændig uden politisk indflydelse og bare kværulere
Altså, det synes jeg er dumt.
Nu har vi faktisk haft en god debat.
Jeg har stået her og takket ordførerne, og jeg synes, at det egentlig har været konstruktivt på mange områder, og så kommer der sådan en gang – jeg skal nok opføre mig pænt her, men jeg bliver stærkt provokeret; det skal jeg ærligt indrømme –
brok fra hr. Lars Boje Mathiesen, som intet tilfører det danske demokrati.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-05:
Ja, det er jeg fuldstændig enig i.
Men nu er kommunepotentialet baseret på, at der er nogle kommuner, som er bedre til at gøre det her.
Så det er jo ikke, fordi det er noget, vi siger inde fra Christiansborg – noget hokuspokus, der ikke kan lade sig gøre.
Der er altså kommuner, som lykkes med det her.
Der siger vi så bare, at hvis de dårligste kommuner kunne lære af de bedste kommuner, ville det frigive alle de her midler, som man så kunne bruge på en folkeskole, som jeg er helt enig i trænger til et løft.
Anne Hegelund (EL), 2024-04-05:
Jeg tror bare ikke, at de kommuner, som ifølge kommunepotentialet gør det dårligst, kommer til at gøre det meget bedre, uden at der følger bedre økonomi inde fra Christiansborg med.