Christian Poll (ALT), 2017-02-02:
Alternativet vil stemme imod forslaget.
Vi ser det jo som udgangspunkt positivt, at man vil arbejde for at udvikle byområderne ikke mindst i de mindre byer og i landdistrikterne.
I Alternativet er vi meget optaget af at skabe et mere sammenhængende Danmark eller et Danmark i bedre balance, som aftaleparterne kalder det.
Vi anerkender, at det kan være relevant at kigge på planloven i den proces og vil meget gerne til start anerkende, at det grønne danmarkskort er kommet med ind.
Når vi alligevel er imod, er det, fordi vi mener, at der helt overordnet er kigget forkert på planloven med dette forslag.
Vi mener, at det indeholder en række skridt i den forkerte retning.
Man liberaliserer planreglerne og friholder fortsat landbruget fra rammer om planlægning, og man ændrer også planlovens formål.
Planloven har jo altid haft et meget fint formål om at afveje de samfundsmæssige interesser, specielt med hensyn til natur, miljø og landskabelig værdi.
Med lovforslaget har regeringen ønsket at udvide formålet med krav om økonomisk vækst.
I en tid, hvor det er vigtigere end nogen sinde før, at vi fjerner fokus fra den kortsigtede økonomiske vækst og ser på tingene i et lidt større perspektiv, undrer det mig, at en aftale, der skulle handle om balance, samtidig får indført et mål om økonomisk vækst.
Heldigvis er formuleringen »med respekt for natur, miljø og landskab« bevaret, men på den anden side lægges der op til en revidering og liberalisering af landzonereglerne.
Sidst man lempede landzonereglerne, indsatte man særlige landdistriktsbestemmelser, således at de lempede regler kun kunne udnyttes i særlig vanskeligt stillede landdistrikter, som man dengang ønskede at hjælpe med lempelserne.
Nu lemper man for hele landet og fjerner de særlige landdistriktsbestemmelser.
Uden for de større byer og i landdistrikterne er man mange steder udfordret af faldende beskæftigelse og et svagt boligmarked.
Det anerkender jeg fuldt ud, og det er også noget, vi i Alternativet mener at der skal gøres noget ved.
Men med de ændringer, som jeg lige har nævnt her, fra forslaget breder man det så bredt ud, at der ikke længere er tale om en særlig hjælp til de vanskeligt stillede egne.
Det betyder med andre ord, at man favoriserer de ressourcestærke områder frem for at fremhæve de trængte områder.
Det er en rigtig dårlig idé.
Det fremgår, at formålet er at gøre det mere attraktivt at leve og bo i landdistrikterne, men når man gør reglerne lige for alle dele af landet frem for kun at lade dem gælde i netop disse landdistrikter, vil det modsatte ske.
Lempelserne gælder altså også for hovedstadsregionen i de dele af de grønne kiler, som er landzone.
Det er potentielt en katastrofe for hovedstadens landskaber, hvor planlæggerne i forvejen kæmper en brav kamp for at sikre landskabshensyn.
Man har tidligere undtaget hovedstadsregionen fra lempede landzoneregler, og det bør man naturligvis fortsat gøre.
En ting, jeg gerne vil tage fat i, er landbrugets særstatus i planloven.
Landbruget har efter de gældende regler ret til at opføre de bygninger, der er nødvendige for deres drift som landbrug, på den konkrete ejendom.
Samtidig fremgår det af planloven, at der ikke må lokalplanlægges for landbrugsbygninger.
Sådan har det altid været, fordi landbruget har haft en særstilling, men det bør der gøres op med, når bygningerne er blevet så store og man samtidig gør op med ejendomsbegrebet, så bygningerne nu kan spredes over det hele eller omvendt samles til en enorm bygningsmasse på ét sted.
Så bør der medfølge et krav om lokalplanlægning, så der kan skabes nogle klare rammer for, hvor bygningerne kan placeres, hvordan de skal se ud osv., på samme måde, som det gælder for alle andre erhverv.
Vi vil gerne justere, så den åbner op for en bæredygtig bosætning af landbrugslandet og lægger en dæmper på landbrugsfabriksbyggeriet, som der her lægges op til.
Vi vil f.eks. gerne i stedet se på mulighederne for at fremme permakulturlandbrug og skovlandbrug og den slags, som er en del af fremtiden.
I forhold til detailhandelsbestemmelserne er jeg ret bekymret over de større butikker, for det vil jo øge den uhensigtsmæssige udvikling, hvor byer mister butikker, fordi de udkonkurreres af store butikscentre uden for byerne.
Og så er det ret interessant, når Dansk Detail i deres høringssvar skriver: »Overordnet er det vores opfattelse, at detailhandelsbestemmelserne i nærværende lovforslag åbner for så mange usikkerheder, uklarheder og fortolkninger, at der er betydelig risiko for en betydelig række af klage- og retssager for at få præciseret detailhandelsbestemmelserne.« At enkeltsager ender med at blive gjort til et bærende element i lovgivningen – i en i øvrigt velfungerende lovgivning – med den her lovændring, er måske noget, vi her i Folketinget burde overveje nøje, før vi går i den retning.
Til slut vil jeg lige fremhæve høringssvaret fra Viktor Reddersen, for det ligger faktisk noget i tråd med det, vi arbejder for i Alternativet.
Han skriver: »I dag tillader planloven ikke – heller ikke den nye - at der er mere end én boligenhed i på en matrikel i landzone.
Man kan så søge landzonetilladelse og eventuelt få lov at udvide med maksimalt 250 kvadratmeter i en boligenhed mere.
Vi spørger, om det ikke er på tide at se på, om den begrænsning skal hæves eller måske helt fjernes når vi taler om allerede eksisterende driftsbygninger.«
»Ved at lempe ganske forsigtigt på planloven ville I give landområderne mulighed for at gentænke gårdene til bofællesskaber, lejligheder til integration af flygtninge, kollektiver eller bare flere generationer på samme sted.
Nye muligheder frem for forfald.«
Med dette citat vil jeg runde af og gentage, at Alternativet ikke kan støtte forslaget.