Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-04-08:
Mange tak.
På forsvarssprog kunne man måske sige det sådan, at det, når kortet ikke passer til terrænet, så er terrænet, man skal navigere efter, for ellers farer man vild, og vi står lige nu i et helt nyt terræn.
Putins aggressive overfald på Ukraine har fundamentalt forandret sikkerheden i Europa, og vi oplever for første gang længe krig i vores egen baghave.
Det er der mange som havde troet aldrig nogen sinde ville ske, og begivenhederne vil sandsynligvis påvirke os i generationer fremover.
Lige nu ser vi gruopvækkende billeder fra slagmarken i Ukraine, ganske tæt på Danmark, vi ser flygtningestrømme, der langt overgår, hvad vi så i 2015, og eksploderende energipriser, skyhøje varmeregninger og økonomisk uro.
Det er den virkelighed, som Europa står i nu og i lang tid fremover, og selv om krigen i Ukraine først og fremmest er en tragedie for ukrainerne, er det også en krig mod noget andet og noget mere.
Det er også en krig mod vores fælles europæiske værdier, og derfor står det klart, at Putin udgør en trussel mod vores demokrati og vores tryghed og en langt større trussel, end vi havde forestillet os.
Det ryster os i vores grundvold i Europa, og det både bør og vil få konsekvenser og skabe et endnu stærkere sammenhold med vores europæiske naboer.
Tyskland var de første, som åbnede øjnene blot få dage efter angrebet på Ukraine, og kansler Olaf Scholz gjorde på få minutter op med 77 års berøringsangst i tysk forsvars- og sikkerhedspolitik.
Hans største frygt og både Danmarks og vores europæiske naboers største sikkerhed er et samlet Vesten, et stærkt Europa og et ubrydeligt sammenhold, og derfor handler folkeafstemningen om Danmarks forsvarsforbehold i EU om at styrke vores sammenhold med resten af Europa, om at udbygge tilliden og solidariteten mellem os og vores europæiske naboer og allierede, der for første gang i mange år står over for en alvorlig udefrakommende militær trussel.
Det kræver et tættere samarbejde og koordinering mellem os, der deler de demokratiske værdier.
Europas sikkerhed skal gentænkes og styrkes markant, og det arbejde skal Danmark naturligvis have indflydelse på og være med til.
Afskaffelsen af forsvarsforbeholdet vil ikke nu og her gøre noget ved den dybt ulykkelige situation, som er i Ukraine, men det vil styrke vores evne til i fællesskab med vores europæiske naboer at imødegå de trusler, der lige nu ligger foran os, også dem, som vi endnu ikke kender til.
Fjerner vi forbeholdet, får Danmark både stemmeret og vetoret på den militære del af EU's forsvarssamarbejde.
Det har vi ikke i dag, og derfor vil det betyde, at vi både kan være med til at bestemme, hvor EU's militære missioner i fremtiden skal foregå, og hvad de skal arbejde for, og om de overhovedet skal igangsættes.
En af grundene til, at SF i sin tid stod fadder til vores forsvarsforbehold i EU, var bl.a. frygten for den her omtalte stående EU-hær, som vi i Danmark og i de andre medlemslande ville miste kontrollen over, men det er ikke sket.
I dag, 30 år senere, er der stadig ikke nogen EU-hær, beslutningerne træffes i fuldkommen enstemmighed medlemslandene imellem, og det er frivilligt at bidrage, fordi det er sådan, vi vil have det.
Vi ser ikke et styrket forsvars- og sikkerhedspolitisk samarbejde i EU som noget, der for Danmarks vedkommende skal være hverken en hel eller en delvis erstatning for NATO, men det skal være et supplement, og det er også sådan, de andre medlemslande, som er en del af NATO og en del af EU's forsvars- og sikkerhedssamarbejde, ser på det.
Vi skal bruge det til missioner og indsatser, som EU er bedre til end NATO er.
Med de ord vil jeg sige, at SF ønsker og håber, at man vil stemme ja til at afskaffe forsvarsforbeholdet.
Til sidst kan jeg sige, at vi også støtter den vedtagelsestekst, som japartierne har fremsat.
Tak for ordet.