Troels Ravn (S), 2019-11-28:
Lovforslaget, som vi behandler her i dag, omhandler en tilpasning af en række statsstøtteordninger, der er lavet til fordel for den maritime sektor, navnlig DIS-ordningen, som står for Dansk Internationalt Skibsregister, refusionsordningen for sandsugere, tonnageskatteordningen og reglerne for sømandsfradrag.
Det er sådan, at statsstøtte kun kan ydes, når den er godkendt af Europa-Kommissionen.
Så den her tilpasning er en bunden opgave, som vi skal have i hus inden årsskiftet.
Mere konkret handler lovforslaget om at styrke rammevilkårene for den maritime sektor, men samtidig om at balancere ordningerne i forhold til Europa-Kommissionens betingelser for statsstøtte.
For som sagt er det nemlig Kommissionen, der skal godkende statsstøtte, og de kan i den forbindelse opstille en række betingelser.
De betingelser er vi i Danmark selvsagt også nødt til at overholde, også selv om det i disse tilfælde desværre fører til ændringer, som Socialdemokratiet ikke umiddelbart har ønsket, i hvert fald ikke dem alle.
For det første har Kommissionen godkendt den eksisterende DIS-ordning og den tilhørende udvidelse af specialskibe.
Det er dog på betingelse af, at ordningen fra 1. januar 2020 også skal omfatte skibe, der er registreret i andre EU-lande.
Som sagt er det ikke en ændring, som Socialdemokratiet har været for, men det vurderes som bedre at imødekomme den frem for ikke at være en del af DIS-ordningen.
Det ville nemlig svække den maritime sektor i Danmark, og det vil vi ikke være med til.
For det andet har Kommissionen også godkendt den eksisterende tonnageskatteordning og udvidelse af ordningen med specialskibe, men her har det dog også været på betingelse af en række ændringer, som vi ikke oprindelig har ønsket, f.eks. at rederierne begrænses i deres adgang til at henføre visse indtægter til beskatning ved udlejning af skibe uden besætning og ved virksomhed, der udøves i nær tilknytning til rederivirksomhed.
Og for det tredje er refusionsordningen for sandsugere udløbet i januar 2019, og det er selvfølgelig ganske problematisk, men det forventes dog, at Kommissionen vil godkende ordningen igen hurtigst muligt – og det har så igen været på betingelse af visse ændringer.
Igen vil jeg sige, at ingen af de ændringer fra Kommissionen er noget, som Socialdemokratiet ønsker, men vurderingen har i hvert tilfælde været, at det vil betyde en voldsom svækkelse af den maritime sektor i Danmark, hvis vi ikke imødekommer betingelserne fra Kommissionen.
Heldigvis er der også god grund til at glæde sig over lovforslaget i dag, for den sidste del af lovforslaget er en genfremsættelse af forslaget om at udvide sømandsfradraget til forsknings- og havundersøgelsesskibe, og det støtter vi selvfølgelig op om, så forskningen kan få endnu bedre betingelser.
Lad mig sige som det sidste, at nogle høringsparter har givet udtryk for, at ændringerne ikke er til gavn for danske søfolk.
Eksempelvis Dansk Metal, Maskinmestrenes Forening og Danske Rederier har været på banen omkring sømandsfradraget.
Jeg håber meget, at vi i lovarbejdet fortsat kan lytte til og være i dialog med hinanden, sådan at vi også, så vidt det er muligt, kan imødekomme høringsparterne på de her områder.
Under det hele står, at vi skal styrke den blå, maritime sektor i Danmark – det handler om arbejdspladser.
Også her håber jeg, at vi i lovarbejdet kan dykke ned i det, sådan at den bekymring, der er, over for ulige konkurrencevilkår i forhold til Holland eksempelvis, kan blive afmonteret – eller at vi kan få det tilpasset.
Med de ord vil jeg slutteligt sige, at Socialdemokratiet selvfølgelig ikke overraskende støtter lovforslaget her.