runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Meilvang (LA), 2023-12-14:
Jamen forskellen er jo, at man kun laver det der, hvor det giver mening, i dag, og det er det, vi ligesom gerne vil holde fast i.
Og ja, det kan godt være, der er nogle enkelte sager, hvor man burde have lavet en analyse, eller hvor det skulle have været kørt igennem et filter.
Men altså, jeg vil igen sige: Jeg har selv forhandlet postloven, og jeg har også selv forhandlet afgift på lastbiler, kilometerafgift.
Altså, jeg kunne godt selv regne ud, at det ville få betydning for virksomheder i Jylland, at det nu blev dyrere at fragte deres gods til – hvad hedder det – København, og at det alt andet lige ville være dyrere at producere i Jylland end i København, og jeg tror også, jeg sagde her på talerstolen, at det var det, der var problematisk.
Det behøver jeg altså ikke at have en lang række folk til at sidde og regne på for mig.
Altså, beslutningsforslaget, vi havde på lige før det her punkt, handlede om 10.000 statslige arbejdspladser, der er dukket op af jorden siden 2015, der er opstået her i København, og som man bare vil sende til Jylland og ud i landdistrikterne.
Der tænker vi måske, at man skal tænke lidt mere på, at de ikke skal skabes.
Susie Jessen (DD), 2023-12-14:
Som lokalt valgt nede på Sjælland vil jeg da også gerne have, at der kommer lidt flere statslige arbejdspladser til Sydsjælland og Lolland-Falster.
Det ville da være dejligt.
Men nu nævner ordføreren jo selv lastbilafgifterne.
Altså, det kan godt være, ordføreren selv kan regne ud, at der er en skævvridning her, men ville det ikke også gavne debatten, hvis det var, at det blev skrevet i lovforslaget?
Og kan ordføreren bekræfte, at landdistriktsfilteret jo ikke bliver brugt ordentligt, siden det ikke er blevet brugt på den lovgivning?
Jens Meilvang (LA), 2023-12-14:
Ja, sådan som det lyder, skulle det have været sådan, at man nok også burde have fået det beskrevet i forbindelse med postloven og også med kilometerafgiften.
Det vil jeg godt give spørgeren ret i.
Men altså, man har jo alle muligheder som folketingsmedlem.
Så snart man tænker over det, kan man jo stille spørgsmål til ministeren, man kan stille udvalgsspørgsmål osv.
Jeg mener altså ikke, at vi behøver at have nogen til at sidde og arbejde med det.
Serdal Benli (SF), 2023-12-14:
Tak for spørgsmålet.
Som det også er blevet sagt, er det her et hul i lovgivningen, vi skal have lukket, fordi vi sådan set skal have en langt mere fornuftig praksis på det her område, og det her er et stort skridt.
Det, at der er flere borgere, der igennem tiden også har råbt på det her i forhold til deres lokalområde, i forhold til deres miljø i lokalområdet osv., mener jeg sådan set vi skal adressere, og det her forslag adresserer problemet.
Derfor er vi sådan set glade for forslaget og bakker det op.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-14:
Vi har lige stemt om statsborgerskaberne herinde, og der fandt vi søreme ud af, at der var nogle, der havde udnyttet lovgivningen, fordi de vidste, at vi ikke kontrollerede det, da det ikke var digitaliseret.
Jeg er jo glad for at høre, at SF er et retskaffent parti, og at det ikke kun er landbruget, man er efter, og så annullerer vi selvfølgelig tildelingen af statsborgerskaber, indtil vi har fået lukket de huller i den lovgivning også.
Er det det, jeg hører SF stå og sige?
Serdal Benli (SF), 2023-12-14:
Nej, det er ikke det, jeg siger.
Her taler vi om et konkret hul i lovgivningen, som er blevet misbrugt i forhold til forringelse af vores natur, i forhold til forringelse af vores lokalmiljø, og det har nogle borgere råbt op om, og det står flere politiske partier bag.
Derfor synes jeg sådan set, at det er meget fornuftigt, at vi får lukket det hul, således at vi får skabt en fornuftig praksis, der også kan bidrage til et stort skridt frem mod et grønnere Danmark.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-12-14:
Og velkommen til ordføreren.
Nu var ordføreren selv i forhold til det her dagsordenspunkt inde på den her planlagte CO 2 -afgift på biologiske processer, som vil ramme danske producenter, men ikke
alle mulige andre, som sælger varer på det danske marked.
Derfor vil jeg egentlig gerne sådan bare høre, hvad SF mener om de forslag, der for 14 dage siden kom fra ni af de her miljøorganisationer, altså de grønne bevægelser i Danmark, om at reducere den animalske produktion i Danmark?
Er SF enig i de anbefalinger, der kommer derfra, om de meget vidtgående reduktioner i antallet af dyr i Danmark?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-12-14:
Jeg synes, jeg kan registrere sådan lidt nuanceforskelle mellem det, ministeren siger, og det, ordføreren siger, i forhold til lysten til at udflytte statslige arbejdspladser.
Det kan jeg forstå at ordføreren rigtig gerne vil.
Så jeg bliver bare sådan lidt nysgerrig på, hvad det så er for kriterier, der skal til, når man ikke vil lave en forundersøgelse af, hvad det rent faktisk er, man kan flytte ud.
Hvordan vil ordføreren så gribe det an?
Slår man med en terning, eller hvordan finder man ud af, hvad man kan flytte ud?
Serdal Benli (SF), 2023-12-14:
Vi mener sådan set, at det er fornuftige forslag, der er kommet, og dem skal vi selvfølgelig se på.
Og selvfølgelig handler det sådan set om, hvordan vi kan lave både en udfasning af dyr, men også en indfasning af et bedre og mere bæredygtigt landbrug i Danmark.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-14:
Det kommer ikke voldsomt bag på mig, at SF gerne vil have nedlagt svineproduktionen i Danmark.
Det har de vel kæmpet for længe på mere eller mindre obskure måder.
Men der bliver en retorik fra talerstolen om, at det her er et kæmpestort problem, så hvor mange sager er det om året?
Det må man vide, når man laver et lovforslag.
Vi kan tage bekymringen en anden gang, men det er mere, hvornår vi skal lave lovgivning.
Hvor lavt skal vi sætte barren, hvor mange skal udnytte et smuthul?
Jeg kan da også være bekymret for, at jeg kommer til at sidde rigtig længe i Folketingssalen, hvis der om et år igen er nogle, der bruger et smuthul og vi så skal lave en ny lov.
Vil ordføreren ikke bare lige fortælle mig, hvor mange om året der er tale om, der udnytter det her?
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-12-14:
Jamen det var et kort svar på et meget alvorligt spørgsmål.
Det, organisationerne foreslår, er jo, at 95 pct. af alle danske grise skal slagtes, og at der ikke skal komme nogen nye; 75 pct. af alt vores fjerkræ skal fjernes, og der skal ikke komme noget nyt; 70 pct. af vores kvæg i Danmark skal fjernes, og der skal ikke komme noget nyt.
Hvad er det, vi skal leve af i Danmark, hvis ikke vi har den animalske produktion?
Jeg er helt med på, at vi skal øge den vegetabilske produktion og alt muligt andet – det er der ikke noget forkert i, og det har jeg ikke nogen som helst problemer med – men jeg synes bare, at ordføreren slipper lidt for let og elegant om ved at støtte noget, der har så alvorlige konsekvenser, som det her vitterlig har.
Serdal Benli (SF), 2023-12-14:
Jeg mener sådan set, at der er brug for, hvis vi skal styrke den grønne omstilling og redde den her klode, men også klimaet og miljøet i Danmark, at vi kommer i gang – hellere i går end i dag – med den grønne omstilling.
Jan Carlsen (M), 2023-12-14:
Tak for ordet, formand.
Jeg er også vikar, men for Charlotte Bagge Hansen, som desværre er blevet syg.
Dette lovforslag vil gavne både vores miljø og vores natur samt fungere som beskyttelse af naboer til husdyrproduktion.
Lovforslaget repræsenterer derfor et vigtigt skridt mod etablering af en mere bæredygtig og ansvarlig forvaltning af vores husdyrbrug.
Vi skal tage ansvar for den måde, vi driver vores landbrug på, og det er præcis det, som lovforslaget søger at opnå.
Hovedformålet med lovforslaget er at sætte en stopper for den såkaldte matrikelfinte, som vi har hørt om.
Matrikelfinten, hvor et husdyrbrug opdeles i to matrikler for at undgå regler for forureningssanktioner, er en skadelig praksis, som påvirker vores miljø og naboer negativt.
Med dette lovforslag sætter vi en stopper for denne finte.
Husdyrbrug skal fremover godkendes samlet, hvis det er forureningsmæssigt forbundet, altså enten teknisk eller driftsmæssigt forbundet.
Vi skal sikre, at vores husdyrbrug drives forsvarligt, ansvarligt og i overensstemmelse med miljømæssige målsætninger.
Dette vil have en betydelig økonomisk betydning for både teknologiproducenter og husdyrproducenter.
Samtidig åbner vi døren for innovation og bæredygtig praksis, der ikke kun gavner vores miljø, men også vores økonomi.
Kort sagt vil dette lovforslag skabe en positiv udvikling for vores samfund.
Det vil styrke vores forvaltning af husdyrbrug, beskytte vores miljø og skabe et grundlag for en mere bæredygtig fremtid.
Jeg opfordrer derfor alle til at støtte dette vigtige fremskridt mod en mere ansvarlig og fremtidssikret landbrugssektor.
Tak for ordet.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-12-14:
Jeg vil nu ikke være helt så positiv, som andre ordførere har været, i forhold til det her lovforslag, som er fremsat til behandling her i Folketinget i dag.
og også de andre ting, der skal til for at sikre, at man overholder lovgivningen her i Danmark.
Men derfra og til at mene, at det her er den rette medicin, er der altså et stykke vej endnu, som vi ser det.
Vi kigger også, når vi skal lovbehandle det her lovforslag, på de høringssvar, der kommer fra interessenter på området, og vi har noteret os, at Kommunernes Landsforening og Landbrug & Fødevarer sådan set sætter spørgsmålstegn ved, om der er økonomiske konsekvenser forbundet med det her lovforslag.
Det mener de faktisk der er, til trods for at ministeriet siger, at det ikke har økonomiske konsekvenser, hverken for stat eller for erhverv her i Danmark.
Det mener kommunerne, og det mener landmændenes brancheorganisation så noget andet om.
Det er selvfølgelig, i forhold til hvordan man vil sikre gennemførelsen af de her administrative byrder, som der jo kommer med et sådant forslag som det her.
Hvis man læser høringssvarene, står der også, at man vil opleve en udfordring, i forhold til at det opleves og vil være, vurderes det, også fra kommunernes side, særdeles administrativt tungt.
Det synes vi man måske skulle vise et større skyldigt hensyn til allerede nu, inden man går i mål med en endelig vedtagelse af lovforslag nr. L 88, som det er.
På den baggrund kan vi ikke støtte lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-12-14:
Man kunne godt gøre det her mere enkelt, så kommunerne kun skulle forholde sig til de forureningsmæssige forbindelser med nogle, som har til hensigt at omgå reglerne.
Og det her er jo sådan set alvorligt.
Den måde, det kører på, når matrikelfinten eksisterer, er jo, at en landmand kan planlægge to meget store bedrifter lige ved siden af hinanden, og så kommer der jo en ammoniak- og lugtforurening fra begge anlæg, og den er så dobbelt så stor, frem for hvis der kun var ét anlæg.
Det skader vores natur, og det skader folks sundhed.
Der er ca. 1.200 mennesker, som dør af ammoniakforurening og som konsekvens af ammoniakforurening fra Danmark, og hovedparten af den ammoniakforurening kommer fra landbruget, og det er så over 1.200 danske mennesker, som dør hvert år på grund af den her ammoniakforurening fra landbruget.
Det er sådan set det, som det er hensigten med det her lovforslag at rette op på.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-12-14:
Tak for spørgsmålet.
Det er i hvert fald ikke de administrative byrder, som folk dør af, om man så må sige, og det er altså det, der er det grundlæggende, når man læser det her lovforslag.
Ja, nogle ville jo kalde det en skærpende omstændighed, og det ville måske også være fair nok at gøre det i det her tilfælde.
Jeg deler egentlig ordførerens betragtninger om, at hvis der kunne findes en smidig model, hvor man laver det, der hedder en nålestiksoperation, så ville vi se positivt på det, men det er bare ikke det, der lægges op til med det her lovforslag.
Der er altså lidt en oplevelse af, at man skyder med spredehagl, og at man så bare ender med noget, der er administrativt tungt, og noget, der fører en masse administrative konsekvenser med sig, som måske egentlig ikke var tiltænkt, da man indgik i opgaven, i forhold til at umuliggøre den her kreative matrikelfinte.
Serdal Benli (SF), 2023-12-14:
Mange tak for ordet, formand.
Det er en fornøjelse at vikariere for hr. Carl Valentin på det her lovforslag, der fortjener ros.
For det er ikke mit indtryk, at regeringen generelt fortjener ros, når det kommer til det grønne og miljøbeskyttelse, men ret skal være ret.
Det her lovforslag, som er fremsat efter tungt pres fra utilfredse borgere og forskellige partier, herunder også SF, er faktisk et stort skridt fremad mod en grønnere og langt mere fornuftig praksis, for selvfølgelig kan det ikke være rigtigt, at man kan få miljøtilladelse til at holde flere svin, hvis man blot deler sin grund op i to.
Det er et åbenlyst hul i lovgivningen, som burde være lukket for længe siden.
Miljøgodkendelse af en landbrugsbedrift må og skal afhænge af, hvilken belastning det lokale miljø kan bære, ikke af smarte tricks.
Jeg har lovet hr. Carl Valentin, som desværre ikke kunne være her i dag, at sende en stor tak til de borgere i Rislev, han var oppe at besøge.
Det var en gruppe af gode borgere, hvis kamp for ikke at få ødelagt deres ejendomme og lokalmiljø via udvidelse af svineproduktion, nu også kommer borgere og sårbar natur i resten af Danmark til gode.
Tak til jer.
Jeg håber, at det her kun er første skridt, for i SF er vi af den overbevisning, at man lokalt bør have langt bedre muligheder for at kunne sige nej til etablering eller udvidelse af store svinebrug.
Derfor har vi tidligere selv været ude med et forslag om, at kommunerne skal have mulighed for at nedlægge veto mod en ny svineproduktion ud fra et helhedssyn i den kommunale planlægning.
Her tænker jeg eksempelvis på kommunernes erhvervsudvikling, turisme, klimamål, naturbeskyttelse, lugtgener for borgerne osv.
Det er alle sammen områder, der kan have væsentlig større betydning for lokal vækst og beskæftigelse end svineproduktion.
Derudover mener SF, at der selvfølgelig skal indføres en CO 2 -afgift på landbruget, og at der skal være en langt strammere regulering af landbrugets forurening af vores danske natur og vandmiljø.
Det er noget, der uløseligt hænger sammen med mindre produktion af svin.
I SF er vi glade for forslaget, og selvfølgelig bakker vi op.
Tak for ordet.
Anne Paulin (S), 2023-12-14:
Tak for det.
I dag skal vi behandle L 88, som først og fremmest sætter en stopper for den såkaldte matrikelfinte.
Den går kort sagt ud på, at der er nogle landmænd, der har kunnet udnytte et hul i lovgivningen, som har givet mulighed for en uforholdsmæssig stor grad af forurening og påvirkning af lokalområdet.
Det er sket ved at dele produktionen op på to matrikler og dermed få mulighed for at forurene dobbelt så meget, som hvis produktionen var samlet på den samme matrikel.
Der er desværre set flere sager, hvor den her matrikelfinte har været benyttet, med store gener til følge for de omkringliggende naboer.
Derfor lukker vi med lovforslaget hullet i lovgivningen og stopper den her mulighed for at lave matrikelfinten.
Fremadrettet skal et husdyrbrug godkendes eller tillades samlet, hvis de forureningsmæssigt eller driftsmæssigt er forbundet.
Dansk landbrug producerer til et globalt marked, men miljøeffekterne mærkes lokalt på naturen, i luften, vi indånder, i vores fjorde, i vores søer og vandløb.
Landbruget skal som alle andre industrier kun finde sted i Danmark, hvis det sker med respekt for det omkringliggende lokalsamfund og miljøets bæreevne, og matrikelfinten her er altså udtryk for en mangel på respekt for netop de her principper, også selv om de måske mest har været anvendt som en smart fidus.
Det slutter med det her lovforslag.
Derudover giver lovforslaget også bemyndigelse til at kunne fastsætte regler om teknologier til husdyrproduktion med en dokumenteret miljøeffekt gennem bekendtgørelser.
Vi ved, at vi kommer til at skulle stå over for en del nye teknologier i de kommende år, som kan gøre en positiv forskel for landbrugets grønne omstilling, og derfor er det selvfølgelig også fornuftigt at have en hjemmel på plads, så vi hurtigt kan få de nye teknologier ud og gøre en konkret forskel til gavn for klimaet og miljøet.
Socialdemokratiet bakker op om lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-12-14:
Jeg synes, det er positivt, at det ifølge Socialdemokratiets ordfører er hensigten at sætte en stopper for matrikelfinten.
Hvis man kigger på de høringssvar, der er, skriver Kommunernes Landsforening i sit høringssvar, at de vurderer, at der er risiko for, at den foreslåede regulering ikke fuldt ud vil adressere de udfordringer, den sigter på at løse.
Det skyldes særlig, at det er vanskeligt for kommunerne at vurdere, om to nærliggende bedrifter med samme ejer er driftsmæssigt eller teknisk forbundne.
Jeg synes, vi skal have fokus på, at hensigten med det her lovforslag jo er at begrænse forurening, og det er luftforurening med ammoniak og med lugt.
For det er jo sådan set det, vi skal løse, uden at man skal ind og vurdere, om det her hænger sammen på andre parametre i forhold til en landmand, der ejer flere gårde.
Hensigten med det her forslag er sådan set at sikre vores miljø bedre.
Kan ordføreren ikke se, at det måske kunne forenkle det her lovforslag?
Anne Paulin (S), 2023-12-14:
Det skal jeg da ikke kunne sige om der er nogle potentielle muligheder for.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-12-14:
Det, der er hensigten, er, at vi skal kigge på, hvad det er for en ammoniakforurening, der kan være ved, at to meget store gårde ligger så tæt på hinanden.
Det er det, vi skal forhindre, altså at man kan få den der dobbelte forurening, som der nu er lagt op til.
Men det er godt, at ordføreren er åben over for argumenter.
Anne Paulin (S), 2023-12-14:
Det glæder vi os til at snakke videre med Enhedslisten om.
Nu handler det her jo primært om at få lukket det her konkrete hul, som vi har kunnet se, og som der har været eksempler på, som også er blevet omtalt i pressen og lignende.
Og så er det selvfølgelig klart, at vi i de kommende år kommer til at have mange diskussioner om, hvordan vi sikrer den rigtige balance mellem, at vi skal have et stærkt landbrug i Danmark, og at vi også skal passe på vores natur og vores klima.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-14:
Tak for det.
Så nævner ordføreren, at der har været flere sager.
Hvor mange sager?
Hvad er det, vi lovgiver imod?
Er det 2 sager, eller er det 200 sager?
For hvis det er et stort problem og der er mange, der har fundet et hul, så kan man måske se bort fra det, som høringssvarene siger om, at det kan gøres enklere.
Hvis det er 2 sager, synes jeg måske, det er lidt vildt at indføre så kompliceret en lov for det.
Så vil ordføreren ikke lige svare mig på, hvor mange sager det er, når ordføreren siger flere sager?
Anne Paulin (S), 2023-12-14:
Jeg har ikke den samme sådan meget negative læsning af høringssvarene, som ordføreren har her.
Hvor mange konkrete sager det er, kan jeg ikke sige lige her på stående fod, men ordføreren kan jo stille et spørgsmål under lovbehandlingen.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-12-14:
Tak, hr. formand.
Der vil jeg bare gerne lige spørge, om ordføreren er bekendt med den del af præmissen omkring de her finter og med, hvor stort et omfang det er, eller hvor lille et omfang det er, og hvor grove de sager overhovedet har været.
Anne Paulin (S), 2023-12-14:
Jeg er bekendt med, at der har været flere sager, og at det ikke bare er et enkeltstående eksempel, og derfor synes jeg også, det er rigtig godt, at vi så får lukket et hul, der er i lovgivningen.
Jeg forstår egentlig ikke helt negativiteten fra Danmarksdemokraterne over for det her, men hvis man ikke synes, det er en god idé at lave det her, som jo åbenlyst er at lukke et hul i lovgivningen, så kan det selvfølgelig stå Danmarksdemokraterne frit for at stemme imod det.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-12-14:
Jamen det gør vi også.
Så det kan ordføreren tage helt roligt.
Men jeg synes, det er lidt morsomt, at ordføreren ikke ved, hvor stort det hul, man vil lukke, er.
Altså, er det et stort hul?
Er det et lille hul?
Er det et omfangsrigt hul?
Er det et økonomisk tungt hul?
Eller er det ikke?
Og hvor mange sager har der været?
Anne Paulin (S), 2023-12-14:
Jeg ved også, at der har været flere eksempler på, at det her har været benyttet.
Det er jo klart, at hullet potentielt kan være stort, når det nu engang er der, og det er jo derfor, at vi som parti og som regering synes, at man skal lukke det hul, så vi ikke i fremtiden får endnu flere sager omkring det her.
Hvis man så synes, det er godt, at man bare kan omgå vores miljølovgivning på den måde, så kan man jo selvfølgelig stemme imod, men jeg glæder mig godt nok meget til at høre argumentationen for, hvorfor vi skal blive ved med at have et hul i vores lovgivning.
Erling Bonnesen (V), 2023-12-14:
Tak for det.
Lovforslaget her er allerede blevet teknisk gennemgået af den foregående ordfører, så jeg skal ikke gå længere ind i det andet end at sige, at vi også i Venstre støtter det her lovforslag.
For så vidt angår de allersidste spørgsmål, der er blevet rejst, kan jeg også se nu, at man er ved at prøve at opklare det, så det ser jeg også frem til kan blive besvaret, om ikke før, så i forbindelse med lovbehandlingen.
Så Venstre støtter lovforslaget.
Mona Juul (KF), 2023-12-14:
Tak, og tak til ordføreren for talen, og bestemt også tak for de gode drøftelser og det gode samarbejde, vi har på mange punkter.
Ordføreren lægger vægt på konkurrenceevnen for dansk erhvervsliv.
Det gør vi bestemt også herfra.
Hvad er det, der er så vigtigt for dansk konkurrenceevne?
Er ordføreren enig i det?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-12-14:
Ja, det er jeg.
Og selv tak for det gode samarbejde.
Mona Juul (KF), 2023-12-14:
Hvordan kan det så være, at ordføreren ikke i langt højere grad end det, vi ser, arbejder massivt på at sikre, at dansk landbrug får nogle ordentlige rammevilkår, og at de ved, hvad det er, de skal agere på?
Vi taler om en branche, som ligesom al anden industri og alle andre produktionsvirksomheder udmærket er klar over, at vi er i fuld gang med at lave en grøn omstilling.
De står og venter, de står og tripper, og nogle af dem frygter sikkert også, hvad det er, vi kan komme med politisk, men hvorfor er det, at Venstre ikke i langt højere grad sikrer lige præcis det her erhvervs vilkår?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-12-14:
Det mener jeg sådan set også at vi gør.
Vi gik jo også til valg på, at vi skulle have en klimaafgift på landbruget, netop fordi det er en omkostningseffektiv vej til at finde reduktioner, som vi i øvrigt er forpligtet til at finde.
Uagtet den danske klimalov er vi forpligtet til det af EU.
Og så giver det også en valgfrihed for virksomhederne, som jeg mener er vigtig.
Jeg er enig i, at vi har brug for forudsigelighed, for så snart virksomhederne og landmændene kender prisen, kan de gå i gang med at regne det ind og investere efter det.
Det er jo også vores ønske.
Vi har jo ikke ønsket, at ekspertgruppen blev forsinket.
Signe Munk (SF), 2023-12-14:
Når man har en regering, hvor der jo ligesom er tre hænder på rettet, i forhold til hvor den kører hen, så kan det nogle gange godt være lidt svært at finde ud af, hvem det er, der styrer retningen på bilen, og i særdeleshed hvem det er, der trykker på bremsen, når det kommer til klimahandling.
Derfor vil jeg i hvert fald egentlig bare lige finde ud af, om det er Venstre, der er stopklodsen nogle steder.
Vi har nogle meget CO 2 -holdige jorder, som i dag bliver dyrket.
Man kalder dem lavbundsjorder, hvis man går ned ad det sådan lidt tekniske spor.
Det korte af det lange er, at der er rigtig meget CO 2 , der letter fra den her jord og stiger op i luften.
Forskerne har lige slået fast, at det foregår i et rasende højt tempo, og derfor har vi ret travlt med at få dem oversvømmet med vand, i stedet for at de bliver dyrket.
En afgift på at dyrke lavbundsjorder vil jo betyde, at landmændene skal betale for den CO 2 , de udleder, hvis de vælger at dyrke dem.
Det har været en anbefaling fra Klimarådet, at vi indfører det, og det er noget, vi kan gøre nu, så jeg vil bare høre: Er Venstre klar til at lægge en afgift på at dyrke lavbundsjorder, så vi gør klimaet en tjeneste, og lade landmændene betale for deres forurening?