runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-10:
Og tak for de pæne ord om vores forslag.
Og det er jo rigtigt, at der er sket en vis overlapning.
Vi har så ikke det her måltal på 5.000 af de årsager, jeg har nævnt.
Men jeg anerkender også, at Socialdemokratiet og specielt Radikale Venstre virkelig har presset på, fordi man kunne se, at den aftale, man indgik, simpelt hen satte en stopper for elbilsalget.
Jeg er faktisk fuldstændig enig med ordføreren i, at vi også burde kigge på den store omlægning af bilafgifter.
Det er jo en diskussion, vi har haft i en del år efterhånden – det er noget af en svær øvelse at få igennem, men det er jo det, der skal til.
Altså, en del af vores finansiering er jo at hæve det her knæk, fordi vi simpelt hen synes, det er bizart, at man giver penge til folk, der har en bil, der kører mindre end gennemsnittet i forhold til en ny bil – sådan nogle underlige ting er der stadig væk indbygget i vores system.
Men jeg vil egentlig bare kvittere for den åbenhed, der er fra ordførerens side i forhold til at fortsætte den her diskussion.
For selv om vi på kort tid skulle nå de 5.000, boner det jo op igen på de 40 pct., og så står vi måske med det samme problem igen.
Så jeg vil bare kvittere for den måde, som jeg i hvert fald opfattede ordførerens tale på, altså at det her slet ikke er slut, og at vi skal ...
undskyld, formand.
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-10:
Nu var fru Lisbeth Bech Poulsen ellers i gang med at rose os, men ja, taletiden var gået.
Men jeg vil sige selv tak.
Det, vi i Radikale Venstre rigtig godt kunne tænke os at diskutere, var egentlig at få lavet et afgiftssystem, der ikke baserer sig på, hvor mange liter benzin man bruger pr. kilometer, men på, hvor meget man forurener.
For der kan jo også, når vi kommer længere hen, være forskel på elbilers effekt – altså, der kan også være en forskel på, hvor meget de forurener.
Så man kunne få lavet en sådan mere teknisk baseret afgift i stedet for at lave en afgift, som er baseret på nogle motorer, som jeg tror vi kommer væk fra.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-10:
Tak, formand, og tak for den ekstra taletid – jeg skal nok overholde den i anden omgang.
Ja, for jeg er enig med ordføreren i, at vi får et desværre faldende, men også stort provenu ind fra det her, så på et tidspunkt skal elbiler også bidrage, for det er jo heller ikke fuldstændig omkostningsfrit at producere elbiler.
Derfor skal vi have en langsigtet, men dynamisk model, og det er egentlig også det, jeg hører ordføreren sige – noget, som løbende kan tilpasses udviklingen.
Men det vigtigste er, at vi i første omgang virkelig får den her kritiske masse af elbiler ud på markedet.
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-10:
Det er jeg enig i, og derfor havde det også været en god idé at fortsætte den afgiftsfritagelse i hvert fald nogle år endnu, inden vi begyndte at, hvad skal man sige, normalisere situationen, sådan at man med elbiler også betaler skat.
Men det var der jo ikke flertal for, og det er der stadig væk ikke, men det kunne der komme en dag, kunne vi håbe.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-05-10:
Jeg er ikke enig i, at der ikke er sket en helt grundlæggende udvikling i forhold til fossile biler.
En fossilbil for 100 år siden var en markant anderledes bil end en moderne fossilbil i dag.
Der er faktisk sket en rivende udvikling på alle parametre.
Desuden er det også lidt forenklet bare at sige, at elbiler er mere miljøvenlige.
Det kommer jo i høj grad an på, hvor de får strømmen fra.
Der er jo lavet undersøgelser, der viser, at hvis den strøm, man bruger til at lade elbiler op, ikke kommer fra grøn energi, jamen så er elbiler ikke mere miljøvenlige end andre biler.
Så det er lidt mere kompliceret end som så.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-10:
Tak, formand.
For netop forbrændingsmotoren har jo stort set ikke udviklet sig igennem det sidste århundrede.
Det er begrænset.
Det er kosmetiske ændringer, det er noget energieffektivitet, men selve den grundlæggende teknologi har jo ikke rigtig udviklet sig.
Og alligevel kommer der et marked for elbiler, og det er ikke bare et spørgsmål om, at der skal være en diversitet på markedet; det er et spørgsmål om, at vi har en samfundsopgave i at bringe CO2-udslippet ned, og det kan fossilbiler ikke.
Det kan elbiler.
Hvis ordføreren nu var fuldstændig konsekvent i sin tilgang til, at vi ikke skulle subsidiere noget, så kan man sige, at vi trods alt har for milliarder af kroner erhvervsstøtte, vi også skulle fjerne.
Vi understøtter med eksportstøtte og landbrugsstøtte og alt mulig andet.
Det gør vi jo af forskellige årsager, selv om der er politiske uenigheder om, hvorvidt vi skal gøre det eller ej.
Men det eksisterer jo i forvejen i den grad.
Louise Schack Elholm (V), 2017-05-10:
Jeg kan godt lide, at spørgeren siger: give den gas.
Det er meget apropos.
Jamen altså, jeg synes, at 5.000 biler er ambitiøst.
Og man er jo nødt til at sætte en grænse på, hvor meget man kan gøre til forskellige beløb, hvis ikke man sætter en tidsperiode på, medmindre man er fuldstændig ligeglad med, hvor meget det koster.
5.000 biler er jo faktisk ret meget, i forhold til hvad der var blevet solgt, og hvad vi havde regnet med der blev solgt sidste år.
Men jeg tror egentlig, at det, at alt det her er blevet talt så meget op, at det er en gradvis stigning, har gjort, at folk er holdt fuldstændig op med at købe dem.
For som sagt har de små elbiler slet ikke haft registreringsafgift det sidste år.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-05-10:
Tak for det.
Nu kan jeg ikke stille spørgsmål til Alternativets ordfører, men jeg vil egentlig bare høre, om Venstres ordfører ikke synes, det er en lidt mærkelig argumentation, at folk ikke køber elbiler, fordi grænsen på de 5.000 biler er for lav.
Jeg kender ikke nogen danskere, som køber biler ud fra, hvad regeringen og Folketinget har af ambitioner med hensyn til antallet af biler.
Jeg er ret sikker på, at folk køber ud fra deres egne kørselsbehov – hvor langt de har til arbejde, til skolen, eller hvad det nu kan være.
Kan Venstres ordfører ikke bare give mig ret i, at det temmelig sikkert er folks private behov for et transportmiddel, for mobilitet, der er afgørende, og ikke, om man herinde i Folketinget har en aftale om, at antallet skal være 5.000 eller 10.000?
Louise Schack Elholm (V), 2017-05-10:
Jeg mener, at Dansk Folkepartis ordfører har en rigtig god pointe.
Jeg tror ikke, det er antallet af biler, der er afgørende for, om man vil købe dem – det er nok nærmere prisen og ens behov, der er afgørende for det.
Hvis det endelig var, skulle man jo tro, at når der var færre biler, burde det være en motivation til at være hurtigt ude og købe bilerne, så man var sikker på at få dem til prisen, ikke?
Det kunne jo være argumentet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-10:
Tak, og tak for de pæne ord fra Enhedslistens ordfører.
Et af forslagene – jeg vil ikke gennemgå dem alle sammen, det tillader tiden heller ikke – er jo at lade folk prøve en elbil i en måned for 500 kr., hvis de selvfølgelig lader deres egen bil, hvis de har sådan en, stå, og det er jo netop for at komme nogle af de myter eller den psykologiske barriere til livs, som der måske er for nogle mennesker, fordi de tror, det er meget besværligt at have elbiler, når vi ved, at over 90 pct. af danskernes kørselsforbrug kan dækkes ind af elbiler i forhold til ladestandere osv.
Så lige præcis det forslag – og nu skal jeg skynde mig at sige, at det er finansieret, for det betyder jo meget for alle partier i Folketinget – ville jo kunne betyde, at man også kom over den psykologiske barriere og ikke kun den økonomiske.
Og det vil jo ikke være staten, som der var nogle der sagde, men det vil være efter et udbud, som nogle virksomheder så skal deltage i.
Ville det være et af de forslag, som Enhedslisten også kunne se sig selv i?
Henning Hyllested (EL), 2017-05-10:
Ja, sagtens.
Jeg synes faktisk, det er et af de forslag, som er rigtig, rigtig sympatiske, af de grunde, som fru Lisbeth Bech Poulsen jo nævner her.
Jeg må indrømme, at jeg, da jeg så det, sådan havde den lidt samme betænkelighed, som hr. Dennis Flydtkjær havde: Er det virkelig statens opgave?
Er det i virkeligheden ikke branchen selv, der må på banen her?
Men jeg må bare erkende, at det er den ikke, og alle de incitamenter, man kan få på banen for at overvinde også de psykologiske barrierer synes jeg ville være gode.
Så det støtter Enhedslisten bestemt forslaget om.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-10:
For nylig var børneministeren jo selv ude med et forslag om, at staten skal subsidiere børnepasning til visse forældre, der har arbejde på skiftende tidspunkter, hvor man simpelt hen vil gå ind og subsidiere børnepasning for at løse det, som man synes er et samfundsproblem.
Det vil jeg ikke komme ind på her, det er irrelevant, men der er jo masser af tilfælde, hvor man går ind og siger, at nu prøver man at løse et problem for at skabe en samfundsøkonomisk gevinst eller en miljøgevinst, og derfor subsidierer eller understøtter man det.
Så det var egentlig tanken bag det og selvfølgelig ikke, at det er staten, der skal drive den forretning.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-10:
Nej, jeg opfatter også det som et forslag om at bidrage til at løbe den udvikling i gang, som vi alle sammen eller i hvert fald de fleste af os gerne ser løbet i gang.
Jeg forestiller mig jo heller ikke, at forslaget fremsættes – og det er det heller ikke – fordi det er en ordning, der skal være permanent.
Det er netop for at være med til at løbe udviklingen i gang, og det har jeg stor sympati for, og jeg opfatter det ikke som et forslag, der koster vældig mange penge.
Det kan jeg ikke forestille mig.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-05-10:
Tak for det, formand.
I dag førstebehandler vi L 210 og SF's beslutningsforslag nr. B 106 sammen.
L 210 udmønter regeringens nyligt indgåede elbilaftale, som er indgået mellem regeringen, Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre.
Det her forslag rummer nogle forslag, der er parallelle med dem, der er i B 106.
Flere ordførere har redegjort for indholdet i L 210, så det vil jeg undlade at gøre her og i stedet reflektere lidt over, hvorfor det er, vi overhovedet står og behandler det her forslag i dag.
Det gør vi jo, fordi vi har en meget høj registreringsafgift i Danmark.
Uden verdens højeste registreringsafgift havde vi overhovedet ikke stået og behandlet det her lovforslag i dag.
Registreringsafgiften er ud fra et samfundsøkonomisk synspunkt en af de absolut mest skadelige afgifter, vi har.
Selvfinansieringsgraden ved at sænke registreringsafgiften er ekstremt høj.
Langt over 50 pct. af det umiddelbare provenutab ved helt at fjerne registreringsafgiften vil komme tilbage i statskassen igen.
Det er en afgift, som vender den tunge ende nedad.
Det er klart, at den først og fremmest rammer folk med lave indkomster, som får dårligere råd til at købe bil.
Den mindsker beskæftigelsen i Danmark, gør det mindre attraktivt at arbejde og mindsker mobiliteten i Danmark.
Den betyder også, at vi kører i mindre sikre biler i Danmark.
Det er på alle måder en afgift, som vi burde kunne blive enige om helt at afskaffe.
Men ud over de omkostninger, jeg lige har nævnt her, er der jo en lang række meget tunge administrative omkostninger forbundet med registreringsafgiften.
Vi har på det seneste haft en diskussion om hele leasingområdet.
Det er jo også en konsekvens af, at vi har en registreringsafgift.
Uden registreringsafgiften ville leasing slet ikke være så udbredt et fænomen i Danmark.
Så det er nogle yderligere administrative omkostninger, der er forbundet med registreringsafgiften.
Så har vi selvfølgelig også den aftale, som vi nu behandler i dag, og som jeg sagde indledningsvis også er en konsekvens af, at vi overhovedet har en registreringsafgift.
Det kom ikke som noget chok for Liberal Alliance, at salget, da man genindførte registreringsafgiften på biler, ville falde dramatisk.
Vi var ikke en del af den aftale, som blev indgået i 2015, men nu prøver man så på en eller anden måde med den her aftale at indføre en lempelse af registreringsafgiften igen.
Det bakker vi selvfølgelig op om.
Men det interessante her og det, vi egentlig burde diskutere, er, hvorfor vi overhovedet skal have en registreringsafgift, når det er så tydeligt for alle, at det medfører en lang række problemer, og at det samfundsøkonomisk er en rigtig, rigtig dårlig idé at have den.
Vi kan, og det er nok ikke nogen overraskelse, ikke støtte SF's beslutningsforslag nr. B 106 både på grund af finansieringen, som ville medføre højere registreringsafgift, men også fordi det ville udløse et endnu større administrativt bøvl, end der allerede er i dag.
Vi støtter som sagt selvfølgelig L 210 – vi er selv en del af aftalen – men vi støtter ikke B 106.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-10:
Det er jo helt i orden at være uenige.
Men det sidste, som hr. Joachim B. Olsen siger – at vores finansieringsforslag vil medføre et bureaukratisk bøvl – er simpelt hen ikke rigtigt.
Det er præcis den samme struktur, der er i dag.
Knækket vil bare blive hævet, altså hvornår man enten bliver belønnet eller skal betale noget mere, i forhold til hvor langt man kører på literen.
Så det vil være totalt uændret.
Men så kan man jo være uenig i, at det skal hæves.
Det tror jeg også at ordføreren er.
Jeg kender udmærket Liberal Alliances holdning til registreringsafgiften.
Den er velkendt.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-05-10:
Vi synes, det er rigtig godt og fantastisk, når der kommer ny teknologi, som vi f.eks. ser på elbilområdet.
Det er rigtig, rigtig godt – på alle måder.
Og vi kan jo konstatere, at den type teknologi kommer fra lande, som ikke har nogen registreringsafgift på biler.
Det er altså muligt, at den her teknologi kan blomstre i en lige konkurrence mellem andre teknologier.
Vi synes sådan set, det er et ret vigtigt princip, at det sker på den måde.
Så jo, det er godt, når der kommer nye teknologier.
Det tror vi vil ske i fremtiden.
Det tror jeg ikke der er nogen tvivl om.
Det tror jeg heller ikke fru Lisbeth Bech Poulsen er i tvivl om.
Men det skal ske på markedsvilkår.
For man kan jo godt argumentere for, at når man støtter teknologier på den her præcise måde med f.eks. lavere afgifter, så er der et enormt provenu for de virksomheder, der sælger bilerne.
Men det skaber også et incitament til, at de bare sælger de samme biler og ikke udvikler på teknologien, fordi de tjener mange penge på den teknologi, de allerede har opfundet.
Så teknologineutralitet er ret vigtigt for, at udviklingen fortsætter.
Stine Brix (EL), 2017-05-10:
Jeg beklager, at jeg glemte det.
Men tak for den sidste oplysning om, at det er varige satspuljemidler.
Det løser ikke det grundlæggende problem med satspuljen efter min mening, nemlig hvor pengene kommer fra, men det løser selvfølgelig spørgsmålet om, hvorvidt det er midlertidige penge.
Men det, jeg gerne vil spørge ministeren om – og som jeg også spurgte om i første omgang – er, om ministeren vil fremlægge det regnestykke, der ligger bag, om, hvordan man er nået frem til de her 150 sengepladser.
Altså, hvordan er det, finansieringen kommer fra henholdsvis stat, kommuner og regioner, og hvordan hænger det sammen med det lovforslag, vi lige har haft, L 206, om, at kommunerne får en mulighed for at bede borgeren om at opsige sin plads i et botilbud, imens man er indlagt på den her nye form for sengeplads?
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-10:
Tak for det.
Socialdemokratiet støtter ikke det her lovforslag, og det kommer ikke bag på nogen, hvis man kender forhistorien frem mod det her lovforslag.
Vi behandlede i december måned sidste år, altså i 2016, et lovforslag, hvor man skulle lave et opgør med kiropraktorernes forbeholdte område, hvad angår manipulation af ryg og nakke.
Og for os socialdemokrater er der intet vigtigere i sundhedspolitikken end patienternes sikkerhed.
Det, der stod i det lovforslag, der blev vedtaget, var også, at det var et krav, at de registrerede alternative behandlere, som nu skulle have lov til at manipulere ryg og nakke, skulle tegne en ansvarsforsikring mod erstatningskrav som følge af, at noget måtte kunne gå galt i forbindelse med deres behandling.
Nu viser det sig så, at ingen forsikringsselskaber vil tilbyde sådan en ansvarsforsikring, og man kan jo så tænke over, hvad årsagen er til det.
Det, vi socialdemokrater tænker om det her, er, at det oprindelige lovforslag svækkede, som jeg sagde, patientsikkerheden, og at det her lovforslag også vil svække retssikkerheden for de her patienter.
Det mener vi simpelt hen er kritisabelt.
Da der sikkert ikke er andre ordførere, der vil komme ind på høringssvarene her, vil jeg gøre det.
Høringssvarene er generelt meget kritiske.
De kritiserer først, at der har været en høringsperiode på 4 dage, og det anser jeg som socialdemokrat for at være dybt problematisk for den demokratiske lovproces.
Danske Regioner skriver i deres høringssvar, at de finder det stærkt uhensigtsmæssigt at ændre loven, så patienterne får en ringere retsstilling end andre patienter.
Danske Handicaporganisationer var skeptiske over for det første lovforslag, som de fandt var dårligt, og siger om dette lovforslag:
»Det lovforslag, der nu er i høring, lægger op til, at patienternes retsstilling forværres yderligere.
I forvejen var det ikke godt – nu bliver det værre.«
Det siger Danske Handicaporganisationer; ja, de opfordrer ligefrem politikerne til at overveje, om man ikke skulle fjerne lovforslaget helt.
Forsikring & Pension er også kritiske.
De siger, at det her kommer til at stille de her patienter ringere end andre patienter.
Danske Patienter siger, at de ikke finder, at forsikringspligtens omfang er tilstrækkeligt, og at det kan komme til at gå ud over patienterne.
Lægeforeningen siger, at det forringer vilkårene, og at det efter deres opfattelse giver grund til bekymring.
Det var høringssvarene.
Det her er ikke godt for patientsikkerheden.
Det her er ikke godt for patienternes retsstilling.
Socialdemokratiet støtter ikke dette lovforslag, ligesom vi heller ikke støttede forslaget i december måned, fordi vi finder, at Sundhedsstyrelsens anbefalinger, Lægevidenskabelige Selskabers anbefalinger og Danske Patienters holdning til det her burde være nok til, at Folketinget havde den holdning, at det her lovforslag ikke burde stemmes igennem.
Liselott Blixt (DF), 2017-05-10:
Mange tak.
Jeg vil starte med at sige til den tidligere ordfører, at det her ikke handler om patienter, men det handler om borgere, der går til en alternativ behandler og bliver manipuleret.
Det handler om, at man tager et ansvar, når man selv går ud og finder en alternativ behandler.
Vi sikrer bare, at der nu kommer en ordning på noget, der er sket i mange år.
Det, vi i dag sikrer, er, at vi følger op på den lovgivning, hvor der havde indsneget sig en fejl.
For selvfølgelig skal man ikke have erstatning fra Patienterstatningen osv., når man går til en alternativ behandler.
Det ville da være helt henne i hampen.
Altså, vi taler om registrerede alternative behandlere.
Jeg vil sige, at da vi startede med at skulle tage fat i den her lov, startede det med dem, der kalder sig Body SDS'ere – jeg vil sige, at vi faktisk har en i huset, der hjælper mange nakker og rygge hos mange folketingsmedlemmer – og der var en, der var rigtig dygtig til det, og han var i fjernsynet, måske i Aftenshowet eller sådan noget, og viste, hvordan man gjorde en dårlig nakke god igen.
Det var der søreme en fra Sundhedsstyrelsen der så, og vedkommende meldte det til Styrelsen for Patientsikkerhed.
Så kom der en sag ud af det.
For når man kiggede på skader, så man, at der faktisk var lige så mange skader fra alternative behandlere, som der var fra kiropraktorer.
Det er grunden til, at vi står her og fik lavet den her lov sidste år.
Det, der så indsneg sig i loven, var, at der stod, at der skulle være de samme forsikringsbetingelser, og det skal der naturligvis ikke være.
Det har en Body SDS'er ikke.
De er alternative behandlere.
De skal i det mindste være RAB-godkendt, og så ved man, at de har noget kursus bag sig.
Og der er forskellige restriktioner, der er lagt ind i det.
Det, vi bare skal sikre, er, at en Body SDS'er eller den her alternative behandler, som vi omtaler det som, har en ansvarsforsikring, når man har med mennesker at gøre.
Det er det, den her lov nu vil rette op på.
Så lad os nu lade være med at gøre det værre, end det er.
Det her er ikke patienter.
Det er dig og mig, der en gang imellem lige skal have et knæk, når vi ved, at vores ryg er lidt dårlig.
Jane Heitmann (V), 2017-05-10:
Tak for det.
I dag førstebehandler vi et lovforslag om ændrede forsikringsvilkår for registrerede alternative behandlere.
Det er i virkeligheden et lidt ærgerligt lovforslag, forstået på den måde at vi tidligere har indgået en bred politisk aftale, der tillader manipulation af rygsøjlen for registrerede alternative behandlere, som også adresserer forsikringsproblematikken.
Selv om man gør sig den største umage med en aftale eller med et lovforslag, kan der alligevel vise sig at være udfordringer, som kan være svære at forudse.
Netop sådan en udfordring er vi løbet ind i i forhold til den forsikring, som de mennesker, der vælger at få manipuleret rygsøjlen hos en registreret alternativ behandler, kan stå over for, for så vidt angår forsikringsdækning, såfremt noget i forløbet går galt.
Den forsikringsordning, vi i udgangspunktet havde troet kunne lade sig gøre, nemlig at den registrerede alternative behandler skulle tegne en forsikring, der i princippet dækker efter de samme regler som Patienterstatningen, har vist sig nærmest umulig at få gennemført hos forsikringsselskaberne.
Derfor ændrer vi nu forsikringskravene, således at det fremover vil være dansk rets almindelige regler, som vil være gældende.
Med lovforslaget bliver det lovpligtigt for den registrerede alternative behandler, der udfører manipulation af rygsøjlen, at tegne og oplyse borgerne via skiltning om, at den registrerede alternative behandler har tegnet den lovpligtige ansvarsforsikring.
Så lempes der i øvrigt ikke på kravene i lovforslaget, som vi vedtog i december sidste år.
Det betyder bl.a., at den alternative registrerede behandler fortsat skal modtage relevant undervisning svarende til mindst 250 timer, og det er afgørende for os i Venstre, at vi følger området tæt.
Derfor giver det også god mening, at en registreret alternativ behandler en gang om året skal underrette Styrelsen for Patientsikkerhed, såfremt der har været sket skader i forbindelse med rygmanipulation.
Vi ser i øvrigt frem til evalueringen om 3 år og har derfor et særlig tæt fokus på området.
Venstre kan støtte forslaget som fremlagt.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-10:
Tak for muligheden.
Det oprindelige lovforslag siger jo, at man skal sikre, at der netop i forhold til det erstatningsmæssige skal være en ligestilling af borgere, som bliver behandlet af en registreret alternativ behandler og en autoriseret sundhedsperson.
Det er så det, man ikke kan nu.
Ordføreren siger, at nu skal de registrerede alternative behandlere skilte med, hvilke vilkår der gælder, når borgere og patienter kommer ind, i forhold til at der ikke er en reel ligestilling.
Jane Heitmann (V), 2017-05-10:
Jeg tror, at det, der er vigtigt, er, at det på skrift kan ses, altså at der bliver skiltet med, at man har en forsikring, så man er sikker på, at ingen misforstår noget.
Så tror jeg også, at det er vigtigt, at man husker på, at der er forskel på at være patient i det autoriserede sundhedsvæsen og på at frekventere en alternativ behandler.
Det, der er vigtigt for mig, er, at man som borger, uanset om man vælger at gå ned ad den ene eller den anden sti med det problem, man gerne vil have løst, kan foretage et valg på et oplyst grundlag.
Og når vi her understreger, at det er vigtigt, at de registrerede alternative behandlere skilter, er det jo netop for at sikre, at vi giver den mulighed, at man kan foretage et valg på et oplyst grundlag.