runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2016-06-01:
Jeg vil gerne starte med en lille faktuel rettelse.
Hvis vi hæver pensionsalderen, kommer det jo ikke til omfatte de fleste af os herinde.
For de ændringer i pensionsalderen, som laves for folketingsmedlemmer – og det er jo godt, at man har gjort det, det har vi kæmpet for i årevis – kommer ikke til at omfatte dem, der blev valgt ind i den her valgperiode.
Så I kommer jo ikke til at blive omfattet af det.
Det er bare lige for at få det på det rene.
Med hensyn til, om de her reformer, som f.eks. at hæve pensionsalderen eller efterlønsalderen, rammer os alle sammen, vil jeg sige: Jo, det gør de.
De rammer os bare forskelligt.
Altså, der snakkes så ofte om det her vi, når der skal laves nogle reformer, som rammer alle andre end en selv.
Men levealderen er jo vidt forskellig for en ufaglært og en akademiker.
Så når I hæver pensionsalderen for alle over en kam, kommer det altså til at slå den ufaglærte betydelig hårdere i hovedet end akademikeren.
Og det er den klasseblindhed, som Det Radikale Venstres desværre er plaget af.
Morten Østergaard (RV), 2016-06-01:
Jeg ved ikke, om man kan sige, at reformer af eksempelvis efterlønnen kun berører en snæver gruppe af dem i det danske samfund, der har mindst.
Tværtimod berører det jo en meget stor gruppe, og i modsætning til det, hr. Pelle Dragsted og Enhedslisten siger, er det jo folk, som vi kan se nu, hvor efterlønsalderen hæves, faktisk er i beskæftigelse og ikke på anden overførsel, som var det, man hævdede ville ske.
Men det var jo egentlig ikke mit spørgsmål.
Mit spørgsmål er: Hvad nu, hvis det til efteråret lykkes, hvad jeg meget håber, at få erstattet alle de her nedskæringer i forskning og uddannelse med nogle reelle beslutninger om f.eks. at hæve pensionsalderen, hvilket vil berøre os alle sammen, også os herinde i Folketinget, som hr. Pelle Dragsted lige præcis siger?
Hvis det nu bliver besluttet uden Enhedslisten, og der skabes et provenu, som kan investeres i uddannelse og forskning i de kommende år, vil Enhedslisten så godt være med til at bruge pengene endnu engang, selv om man ikke var med til at finde dem?
Pelle Dragsted (EL), 2016-06-01:
Jeg synes, det er den lidt typiske sang, vi får fra de der såkaldte reformamokpartier.
Det er det her billede af, at hvis vi skal have råd til velfærd og andre ting, så er der kun en vej frem.
Og det er reformer, som altid har det indhold, at de rammer alle andre end os, der sidder herinde, og den rigeste del af danskerne.
Til gengæld kan den gruppe så regne med at få skattesænkninger.
Det er det, fantasien rækker til.
Men der kunne jo være andre svar, hr. ordfører.
Man kunne jo f.eks. have ladet være med at gennemføre skattelettelser op gennem 00'erne og sådan set også i den sidste regerings tid, som koster statskassen på den gode side af 50 mia. kr. om året.
Man kunne have ladet være med at bruge 50 mia. kr. på nye kampfly.
Der er mange muligheder for at løse de her problemer.
Jeg respekterer, at De Radikales forslag er de såkaldte reformer – hvilket er et mærkeligt begreb, for jeg tror, at alle går ind for reformer, det er jo indholdet af reformerne, der er spørgsmålet – som øger utrygheden for almindelige lønmodtagere.
Morten Østergaard (RV), 2016-06-01:
Det kan da godt være, at det kunne blive en anledning til at uddybe det lidt.
For vi er jo enige om, at det er vigtigt at investere i uddannelse og forskning, og når vi gjorde det med de finanslove, vi lavede i fællesskab, så gjorde vi det jo med afsæt i et råderum, der var skabt af nogle beslutninger, vi fra Radikales side var med til at tage.
Det var bl.a. en efterlønsreform, hvor vi jo havde råd til bl.a. at investere i uddannelse og forskning, som vi er enige om er vigtige ting.
Og der er mit spørgsmål egentlig bare: Hvordan har man det i Enhedslisten med at være så inderlig imod overhovedet at tale om at øge den samlede beskæftigelse i Danmark gennem de her arbejdsmarkedsreformer, men glad og gerne vil være med til at bruge pengene, når provenuet er kommet i land?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-06-01:
Tak for ordet.
Det er sådan, at Pelle Dragsted som chefstrateg i Enhedslisten sandsynligvis får lov at gå ind til Hendes Majestæt Dronningen, når næste valg er overstået og dronningerunden påbegyndes.
Pelle Dragsted (EL), 2016-06-01:
Lige i forhold til det første om, at det er en drøm: Den der form for sådan arrogance, som vi jo ofte oplever, om, at der er nogle partier, der nærmest har førstefødselsret til at være dem, der er regeringsbærende, synes jeg egentlig ikke Dansk Folkeparti skal hoppe med i.
Dansk Folkeparti har jo selv været udsat for parnassets latterliggørelse i mange år, så jeg tror egentlig, at vi skal være glade for, at tingene er i opbrud, og det er jo ikke kun i Danmark, det er jo også, hvis du ser ud over verden, at der er ved at ske noget.
Folk vil gerne have, at tingene bliver gjort på en ny måde, og det synes jeg da bare vi skal være glade over.
Jeg tror, det vil være godt at få rystet op i tingene, også herhjemme.
Så det er ikke en drøm, det er en vision.
Og jeg kan godt se, at der har været en masse snak om Jyllands-Postens forside, men helt ærligt: Der er vel ikke noget usædvanligt i, at man i Enhedslisten, ligesom de har det i alle andre partier, har en vision om og et ønske om på et givent tidspunkt selv at kunne danne regering på det grundlag, man står for.
Det tror jeg da alle partier herinde går ind for, selv Dansk Folkeparti, og nu nåede jeg så ikke at svare på spørgsmålet.
Men det kan være, at jeg får lejlighed til at gøre det bagefter.
Ja, det er jo ikke noget let spørgsmål.
Men noget af det, vi har peget på, er jo noget, som kræver international koordination.
Vi har sagt, og det har vi sagt i lang tid, at der er brug for en fordelingsnøgle i EU.
Der er lande i EU, som lopper den lige nu, og som ikke tager det ansvar, som f.eks. Danmark tager, eller for den sags skyld Sverige, som har taget et kæmpe ansvar.
Det har vi så hånet lidt, men da de ikke længere kunne mere, var det pludselig ikke så sjovt længere.
Sagen er, at løsningen på det problem ikke kan findes i det enkelte land.
Det kan jo ikke løses ved, at vi tørrer problemet af på vores nabolande.
Nej, hvor var Sverige latterlig, da de tog imod 100.000.
Vi kunne jo også have været glade for, at de 100.000 ikke var i Danmark.
Det er usolidarisk.
Det er jo ikke en måde at løse en international flygtningekrise på.
Så grundlæggende handler det jo om at sætte fuld skrue på det her, og så handler det selvfølgelig om at få stoppet de flygtningestrømme.
Der blev spurgt, om vi vil have så mange flygtninge til Danmark som muligt.
Nej, vi vil have så få som muligt, for der burde overhovedet ikke være mennesker, som er tvunget til at flygte fra deres eget land.
Søren Espersen (DF), 2016-06-01:
Ja, den idé, den drøm, varede så kun 7-8 timer, for siden jeg læste det i Jyllands-Posten, er den væk.
Så det bliver, hvis der kommer et skifte, jo nok alligevel en socialdemokratisk regering.
Men det er jo stadig væk problemet, hvad man så egentlig gør i forhold til udlændingepolitikken.
Altså, Socialdemokraternes gruppeformand har jo sagt, med hensyn til hvor mange vi kan tage, at det nærmere var 1.000 end 10.000.
Det får jeg til sådan cirka 4.999 som det højeste antal, man kan tage.
Vil Enhedslisten også kunne støtte det?
Er det et rimeligt tal?
For jeg ved også, at Enhedslisten selv mener – det har jeg også hørt diverse politikere fra EL sige – at der altså er en grænse for, hvor mange Danmark kan tage.
Er det en rimelig grænse, altså højst 4.999?
Pelle Dragsted (EL), 2016-06-01:
Det er jo et spændende spørgsmål.
Nej, altså, der er jo ikke noget, der tyder på, at det efter næste valg vil være muligt – og det var sådan set også det, jeg sagde til Jyllands-Posten i går – at forestille sig et andet regeringsalternativ.
Her og nu er det valg, vi har, Mette Frederiksen eller statsministeren, og det valg er jo ikke særlig svært.
Så det er ikke noget svært valg.
Det, der var min pointe – og det tror jeg egentlig taleren vil være enig i – var jo, at der lige nu er et opbrud politisk.
Vi ser jo, at de partier, som historisk altid har været de store, og som har siddet på magten, altså dem, vi kalder de gamle magtpartier, mister vælgere.
Vælgerne strømmer væk fra de partier, og vi ser nogle nye partier, herunder talerens eget parti, vinde frem.
Jeg tror, vi skal erkende, at der er nogle ting i skred, som kan udvikle sig over de kommende år, og som kan ændre billedet i Danmark, hvor det magtmonopol, der lå hos de gamle systempartier, ikke er så stærkt, som det var tidligere.
Søren Espersen (DF), 2016-06-01:
Ja, nu har jeg desværre ikke selv så stor en bekendtskabskreds, så jeg har ingen navne, jeg sådan kan henvise til, så det her bliver et ganske almindeligt spørgsmål.
Jeg kan se i Jyllands-Posten i dag, at Enhedslisten arbejder med en idé om at danne regering sammen med SF og Alternativet, og formodentlig så med Socialdemokratiet som støtteparti.
Hvad er det, man vil lokke sit nye støtteparti med i udlændingedebatten, i udlændingediskussionen og i forhold til udlændingestramninger?
Hvad har man sådan på bedding og klar til Socialdemokratiet?
Pelle Dragsted (EL), 2016-06-01:
Ja, den aftale er vi meget kritiske over for, og det skyldes jo, at vi mener, at den er på kant med konventionerne, fordi Tyrkiet heller ikke ifølge Danmark selv – det spurgte vi jo integrationsministeren om – er et sikkert tilbagesendelsesland.
Det omgår man.
Det er også, fordi den her intime relation med Tyrkiet er dybt problematisk.
Tyrkiet har været en vigtig støtte for Islamisk Stat.
De har ladet krigere for Islamisk Stat løbe frem og tilbage over grænsen og ladet dem blive behandlet på deres hospitaler.
Man laver en kortsigtet løsning, som i virkeligheden kan være med til at skabe endnu større problemer, fordi vi får endnu flere flygtningestrømme bagefter.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-06-01:
Tak for det.
Jeg tror ikke, der er nogen, der er uenig i, at der er behov for internationale løsninger, og at der måske endda også er behov for europæiske løsninger.
Men vil hr. Pelle Dragsted ikke medgive, at det er langt ude i horisonten, al den stund at de europæiske lande ikke kan blive enige om noget, hverken en fordelingsnøgle eller noget som helst andet.
Pelle Dragsted (EL), 2016-06-01:
Jeg tror egentlig ikke, at jeg helt forstår den krigeriske linje.
Jeg har jo fuld respekt for, hvad Liberal Alliance står for.
Det er ikke noget, der gør jer til onde mennesker, I fører bare en politik, som jeg synes er meget, meget forkert.
Det passer ikke, at Enhedslisten ikke har forslag til, hvordan vi skaber job.
Jeg tror, at det var Berlingske Business, der lavede en lille enquete, hvor man kunne komme med forslag til, hvad man ville gøre for at skabe job.
Noget af det, vi peger på, er jo f.eks. investeringer i forskning og uddannelse.
Det var også noget af det, som vismændene pegede på i går – og nu kan jeg desværre ikke nå at tale mere.
Det kan være, at jeg får et spørgsmål mere, så jeg kan uddybe det, ellers gør jeg det gerne i en pause.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-06-01:
Jeg deler lidt en fornemmelse med Susanne, og det er fornemmelsen af ikke at få svar.
For hr. Pelle Dragsted gentog jo alligevel lidt til sidst om, at uh, vores politik var jo så forfærdelig osv., så det må have været os og andre, som man prøvede at udskamme fra Folketingets talerstol.
Jeg synes bare, at det er en utrolig kedelig tendens, som vi ser fra Enhedslisten, for Enhedslisten har jo ikke nogen politiske forslag, som sørger for at skabe arbejdspladser, der skaber værdi.
Enhver kan jo skabe arbejdspladser over nogle år.
Men man kan jo ikke føre en politik, hvor der ikke bliver skabt værdi i arbejdspladserne, hvis løsninger skal være varige.
Jeg synes, at det er så asocialt og så synd for de arbejdsløse, at Enhedslisten ikke tænker på deres behov for at få et rigtigt job.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-06-01:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg vil også godt tage fat i det tema, som måske har fyldt allermest i det folketingsår, som netop i dag går på hæld, nemlig flygtningene.
Den tidligere politiske ordfører for Enhedslisten, fru Johanne Schmidt-Nielsen, udtalte i et interview i Politiken i januar som svar på et spørgsmål om, hvorvidt Danmark burde eller skulle tage lige så mange flygtninge, som Sverige har gjort: »Nej.
Sverige står med en alt for stor opgave.«
Jeg vil gerne spørge hr. Pelle Dragsted, om ordføreren er af samme opfattelse som fru Johanne Schmidt-Nielsen.
Er der en grænse for, hvor mange flygtninge vi som land kan tage, og kan du komme ind på, hvor den grænse bare sådan cirka ligger?
Pelle Dragsted (EL), 2016-06-01:
Selvfølgelig er der en øvre grænse.
Danmark kan ikke tage imod alle verdens flygtninge; det siger sig selv.
Men som ordføreren jo også selv ved, er det svært at sætte tal på, for det afhænger af, hvor mange flygtninge der kommer til Danmark.
Heldigvis, kan man sige – eller »heldigvis« kan man ikke engang sige – er det jo ganske få af de flygtninge, som der er i verden, der kommer hertil.
Vi er jo omfattet af forskellige flygtningekonventioner, og det er jeg sikker på ordføreren også mener vi skal vedblive med at være.
Og når vi er det, er det jo sådan, at mennesker, der kommer til vores grænse, og som f.eks. er forfulgt af Islamisk Stat eller Assad, skal vi give beskyttelse.
Det mener jeg vi skal holde fast i.
Så skal vi, som vi har sagt længe i Enhedslisten – og der mener jeg sådan set at regeringen har været alt for fodslæbende – forsøge at få skabt en fælles europæisk fordelingsnøgle.
For Danmark tager jo faktisk ret mange og har gjort det igennem de seneste år.
Det ville være mere fair, hvis vi kunne skabe en fordeling, så alle lande i Europa tog ansvar for den her historiske flygtningekrise.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-06-01:
Det var et meget, meget kort og meget, meget lidt præcist svar, men tak alligevel.
Hvis vi forudsætter, at situationen i verden er, som den ulykkeligvis er mange steder i dag, er det så Enhedslistens ambition at åbne døren på vid gab og sige, at alle dem, der har brug for hjælp, kan komme til Danmark?
Eller mener man, at der er en øvre grænse for, hvor mange der kan komme hertil?
Og vil man i den forbindelse, hvis man nu har det her første synspunkt, så kunne støtte en statsministerkandidat, som mener, at der ikke skal ændres på udlændingepolitikken?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-06-01:
Det kan godt være, det var mig, der misforstod spørgsmålet fra hr. René Gade.
Ja, det er det, desværre.
Der er jo ikke tale om en oprustning.
Der er tale om en erstatning for eksisterende fly, som altså har været i tjeneste i 40 år, og det har slidt lidt på dem.
Vi skal have nogle nye fly, fordi vi har en interesse i at kunne håndhæve vores eget luftrum.
Det bliver desværre udfordret af store lande østpå – navnlig ét stort land østpå – som altså udfordrer dansk luftrum ved at flyve faretruende tæt på dansk rutetrafik, og som jo under folkemødet på Bornholm for et par år siden lavede et decideret skinangreb på øen.
Det skal vi kunne svare igen på, det skal vi kunne afvise.
Vi skal også kunne hjælpe vores baltiske venner i NATO med airpolicing, og vi skal kunne deltage i internationale operationer.
René Gade (ALT), 2016-06-01:
Man skal jo udfordre sig selv, og derfor tog jeg også med NATO og den amerikanske ambassade til Bruxelles og Tallinn her for nylig for at se, hvor det var, vi tog fejl i Alternativet.
Og jeg oplevede faktisk, at vi egentlig ikke tog så voldsomt meget fejl på det her område, fordi man der lægger vægt på, når man sidder og taler med NATO-folk, at det er en politisk og militær alliance.
Man har en forventning om, bl.a. med hensyn til det arktiske område, at det er Danmark, der spiller ind, fordi NATO har lidt berøringsangst over for det arktiske område.
Så hvordan er det, vi vil bidrage?
Det er der, jeg igen vil til orde med mit spørgsmål: Jamen når USA har 2.400 kampfly, og vi måske ender med at købe 30, så er det måske ikke kampfly i sig selv, der er behov for, men måske mere det bidrag, vi nu engang bedst kan levere.
Og der tror jeg at USA måske kunne være interesseret i at høre, hvordan vi i Danmark kan bidrage med noget, de ikke kan.
Kan vi levere noget på en anden måde end som specialstyrker eller noget andet materiel, som de har så rigeligt af?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-06-01:
Jeg beklager utrolig meget, at Liberal Alliance ikke har opfyldt Enhedslistens og Alternativets valgløfter.
Men vi har opfyldt vores egne.
Det kan jeg godt stå på mål for over for de 275.000 mennesker, der har stemt på Liberal Alliance.
At der er andre, der har andre ønsker end dem, vi har, kan da ikke være mit ansvar.
Jeg beklager meget.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-06-01:
Tak for det, og mange tak til hr. Pelle Dragsted.
En ting, som jeg bare ikke helt kan gennemskue, er hvor mange asylansøgere sådan i runde tal, hele træskolængder, Enhedslisten mener Danmark skal tage imod.
Pelle Dragsted (EL), 2016-06-01:
Det er tilgivet.
Jeg tror sådan set, jeg svarede på spørgsmålet før til en tidligere spørger: Selvfølgelig er der en grænse for, hvor mange flygtninge et land kan tage.
Altså, vi vil ikke kunne tage imod en million flygtninge, eller hvad fanden man nu kunne sætte tallet til.
Selvfølgelig er der det.
Det siger sig selv.
Det er jo derfor, vi mener, at ...
Godt, det er noteret, formand.
Nej, det jeg kom fra, var at sige, er, at selvfølgelig er der en grænse.
Men ordføreren ved jo lige så godt som mig – og det er også derfor, der ikke er andre partier, der kan sætte en grænse – at så længe Danmark er omfattet af flygtningekonventionen, er det rigtig svært at sætte et antal på.
For den dag, der så kommer en flygtning, der er på flugt fra f.eks. sexslaveri hos Islamisk Stat og når til Danmark, så skulle ordføreren for det første overtræde flygtningekonventionen for at sende den her person tilbage i armene på Islamisk Stat, og for det andet ville det jo heller ikke være muligt.
Altså, hvad er det, ordføreren forestiller sig?
Skulle man kaste dem ud med faldskærm over IS-kontrollerede områder i Syrien, eller hvad er det, man forestiller sig?
På en eller en måde synes jeg, det bliver så useriøst med den her debat.
Vi kan godt have forskellige holdninger til de her ting, men hold nu op med den antalsdebat.
Den var sjov for 4-5 år siden eller for 10 år siden, men jeg synes egentlig ikke, den er så interessant længere.
Jeg beklager, hvis jeg har udtrykt mig demagogisk.
Jeg tror slet ikke, at jeg nævnte Liberal Alliance i min tale.
Jeg så f.eks. gerne, at man, når vi har en høj ledighed, var bedre til at dele de arbejdspladser, der er, f.eks. ved at give forældre lov til at gå på orlov, så der blev plads til, at en af dem, der står i jobkøen, kunne komme ind og få lidt på CV'et.
Vi har masser af forslag til, både hvordan man kan skabe nye arbejdspladser, og hvordan vi kan blive bedre til at dele de arbejdspladser, der er, men man skal bare også huske, at der er personer som Susanne, som ikke kan arbejde.
Jeg spiste frokost med hende Susanne forleden dag, og hun var ulykkelig.
Hun anede faktisk ikke, om hun vil blive ramt.
Hun har skrevet og spurgt kommunen: Bliver jeg omfattet?
Hun får ikke engang noget svar på sit brev.
Hun aner ikke, om hun kan betale sin husleje den 1. oktober.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-06-01:
Jeg vil gerne fortælle ordføreren om Niels.
Niels blev arbejdsløs i første halvdel af 1980'erne.
Det gjorde han også igen i anden halvdel af 1980'erne.
Niels er min far, og derfor må jeg bare sige, at jeg er uendelig ked af og træt af, at ordføreren demagogisk påstår, at vi i Liberal Alliance skulle have noget særligt imod arbejdsløse.
Vi har bare nogle andre politiske løsninger, end ordføreren har.
Vi har nogle løsninger, der skaber flere arbejdspladser i Danmark, der skaber mere privat beskæftigelse, der sørger for, at folk ikke skal være i arbejdsløshed.
Og jeg synes, det er ærgerligt, at ordføreren og hans parti hele tiden får diskussionen om arbejdsløshed til at handle om understøttelse i stedet for at komme med nogle konstruktive løsninger til at skabe arbejdspladser.
Pelle Dragsted (EL), 2016-06-01:
Nu er man jo mange om at formulere sådan et forslag til vedtagelse.
Helt personligt er det ikke så vigtigt for mig, om et samarbejde er bredt eller ej.
Det, der er vigtigt, er, hvad der bliver aftalt.
Man kan sige, at det er åbenlyst, at der er et stort flertal her i Folketinget, der står bag den udlændingepolitik, der bliver ført nu.
Det kan jeg ærgre mig over, og det vil jeg kæmpe for at ændre, altså at befolkningen sammensætter Folketinget på en måde, så vi kan ændre den politik.
Det er min opgave som politiker at prøve at sikre det og prøve at gå ud i forsamlingshuse og til møder og alt muligt andet og sige, at jeg faktisk tror, vi godt kan gøre det på en anden måde – i en erkendelse af, at det her ikke er spor nemt, at der er masser af udfordringer i det.
Det er jo ikke nemt at tage imod mennesker på flugt, som kommer fra andre kulturer og med andre religiøse baggrunde og alt muligt andet.
Det er da en kæmpe udfordring.
Men vi sætter selvfølgelig grænsen nogle forskellige steder, i forhold til hvad det er, der skal gøres, og hvordan det skal håndteres.
Og jeg vil selvfølgelig gå ud og argumentere for den politik, vi står for, ligesom hr. Kristian Thulesen Dahl – desværre med noget held – argumenterer for den politik, hr. Kristian Thulesen Dahl står for.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-06-01:
Jamen det var et fantastisk krystalklart svar.
Det er jo dejligt, når man kan bruge en afslutningsdebat til at få redegjort så klart for tingene.
Alle de udlændingestramninger, der er indført siden sidste sommer, skal altså rulles tilbage.
Det mener så både Alternativet og Enhedslisten.
Jeg synes, det er spændende, for der er en grundlæggende forskellig politisk kurs her.
Nu er Enhedslisten med i et forslag til vedtagelse, der opfordrer regeringen til at lægge en ny kurs med samarbejde bredt i Folketinget, og jeg forledes næsten til at spørge Enhedslistens repræsentant: Hvis Socialdemokratiet er med i et flertal med os andre, er det så bredt?
Eller inkluderer et bredt flertal nødvendigvis nogle fra den der nye alliance, dvs. Enhedslisten, SF, Radikale og Alternativet, eller hvordan det nu er, for at det kan defineres som holdningsmæssigt bredt her i Folketinget?
Pelle Dragsted (EL), 2016-06-01:
Nu ved jeg ikke, hvilke udlændingestramninger det er.
Hvis det handler om de udlændingestramninger, der er gennemført, siden regeringen trådte til, så er det Enhedslistens holdning, at de skal rulles tilbage.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-06-01:
Jeg vil gerne blive lidt i det samme spor, og det er sådan set slet ikke koordineret mellem Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti.
Men det er bare dejligt, at det alligevel kan lade sig gøre at få en meningsfuld debat om det samme emne.
Altså, Alternativets formand, hedder det vel også der, har jo sagt, at han ønsker, at alle udlændingestramningerne skal rulles tilbage.
Er det også Enhedslistens holdning?
Pelle Dragsted (EL), 2016-06-01:
Det er rigtigt, at vi ser lidt anderledes på det end Socialdemokraterne.
Vi synes, I er gået for langt.
Vi synes, smykkeloven var en skændsel for Danmark.
Vi synes, at de regler, der er blevet indført for familiesammenføring for børn, hvor børn kan risikere at skulle være 3 år i en krigszone, er skadelige, både for de mennesker, det handler om, men også for muligheden for integration.
Og sådan vil det jo være. Vi vil alle sammen have en grænse et sted.
Det er jeg sikker på at ordføreren også har.
Ordførerens parti har f.eks. stemt imod integrationsydelsen, selv om den ifølge regeringen også er med til at stoppe tilstrømningen, og sådan vil det være.
Vi vil have forskellige steder, hvor vi synes grænsen går.
Det er rigtigt, at nogle af de stramninger, som Socialdemokraterne har været med til at gennemføre, synes vi er over stregen.
Det mener Socialdemokraterne ikke, og det er så forskellen på vores partier i det her spørgsmål.