Peter Hummelgaard (S), 2025-01-28:
Mange tak for ordet.
Tak til forslagsstillerne fra Danmarksdemokraterne for at sætte fokus på et vigtigt emne.
For æresrelateret kriminalitet hører ingen steder hjemme i et frit og demokratisk samfund som vores.
Jeg er også derfor enig med Danmarksdemokraterne i, at vi skal sætte hårdt og konsekvent ind over for negativ social kontrol og andre former for æresrelateret kriminalitet.
Med beslutningsforslaget pålægges regeringen at sikre, at politiet genindfører registrering af æresrelaterede sager.
Beslutningsforslaget sigter til, at der frem til 2021 eksisterede en central monitoreringsordning i Rigspolitiet.
Ordningen bestod i, at Rigspolitiet hvert kvartal foretog en manuel kvalitetssikring af dataudtræk fra politikredsene.
Ordningen havde til formål at opgøre antallet og typen af æresrelaterede forbrydelser.
Jeg er enig med forslagsstillerne i, at registrering af æresrelaterede forbrydelser er vigtigt for politiets mulighed for at forebygge og bekæmpe kriminalitet.
Derfor vil jeg også gerne understrege, at politikredsene allerede registrerer æresrelaterede forbrydelser.
Politikredsenes registrering af æresrelaterede sager er den samme som før 2021, hvor monitoreringsordningen i Rigspolitiet ophørte.
Politiet registrerer nemlig æresrelaterede sager med de relevante gerningskoder.
Det omfatter eksempelvis straffelovens § 215 a om genopdragelsesrejser.
Hvis der er tale om æresrelateret kriminalitet, som ikke har sin egen gerningskode, registreres sagen med en såkaldt søgenøgle med betegnelsen æresrelateret.
Politiet kan således ved elektronisk udtræk af politiets systemer opgøre det samlede antal af f.eks. anmeldelser, hvor søgenøglen æresrelateret er tilknyttet sagen.
Så jeg er derfor ikke enig med forslagsstillerne i, at ophøret af den centrale monitoreringsordning har givet os et dårligere informationsgrundlag.
Desuden havde den centrale monitoreringsordning ifølge Rigspolitiet ingen betydning for politikredsenes sagsbehandling og efterforskning på det æresrelaterede område.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Når alt det er sagt, er regeringen helt enig med forslagsstillerne i, at vi bør sætte yderligere ind over for æresrelateret kriminalitet, og der er allerede iværksat adskillige tiltag, som skal understøtte politiets indsats mod æresrelateret kriminalitet.
Eksempelvis blev der som led i den seneste flerårsaftale for politiet og anklagemyndigheden etableret tværfaglige specialiserede teams i alle politikredse.
De specialiserede teams har bl.a. til opgave at tilføre politikredsenes forskellige afdelinger viden om æresrelateret kriminalitet.
Alle politikredse har nu medarbejdere, der er særligt uddannede i æresrelaterede sager.
Endvidere er der med flerårsaftalen implementeret en it-løsning, som hjælper politiet med løbende og systematisk at fremsøge og identificere bl.a. æresrelaterede sager.
It-løsningen understøtter, at politikredsene hurtigt kan iværksætte hjælpe- og beskyttelsesforanstaltninger i relevante sager.
Herudover har regeringen så sent som den 19. januar 2025 lanceret i alt 22 konkrete initiativer til en styrket indsats mod negativ social kontrol og parallelsamfund.
Vi styrker bl.a. sikkerhedskonsulentordningen i kommunerne, som yder specialiseret rådgivning til borgere og fagpersoner i sager om negativ social kontrol og æresrelaterede konflikter.
Samtidig afsættes der midler til, at civilsamfundet kan spille en større rolle i kampen for kvinders ret til et frit liv.
Vi vil også indføre et forbud mod fætter-kusine-ægteskaber, og på mit eget område vil vi bl.a. igangsætte en undersøgelse af mæglingsråd med henblik på at opnå en dybere indsigt i fænomenet.
Det er en central prioritet for regeringen, at vi vedvarende bekæmper negativ social kontrol og andre former for æresrelateret kriminalitet.
Piger og kvinder med indvandrerbaggrund skal kunne nyde samme frihed og rettigheder som alle andre, og regeringen vil derfor løbende overveje, om der er behov for nye værktøjer.
Tak for ordet.