runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Orla Østerby (KF), 2019-02-26:
Tak for det.
Det Konservative Folkeparti er enige i DF's fremsatte beslutningsforslag omkring problemstillingen med, at der er nogle, der har manglet at udvise mådehold i deres forbrug af penge i forbindelse med rejser og hotelophold osv.
Der har været en del dårlige historier, og det er jo sådan set dem, som DF her i dag vil prøve at tage hånd om.
Det synes vi er rigtig godt.
Der har været for mange af dem, og det er vigtigt, at vi på en eller anden måde finder nogle retningslinjer på det her område.
Man kan jo sige, at regeringen har lavet en samlet forsyningsstrategi og indgået en række brede politiske aftaler, som vil sætte en omfattende omstilling i gang i sektoren med mere fokus på kvalitet til lavere priser.
Alt andet lige må man også tro, at der her vil blive set på omkostninger ved at være på seminarer og rejse rundt i verden.
Man kan også sige, at branchen i forlængelse af forsyningsstrategien jo selv har taget stafetten og lanceret egne kodekser for god selskabsledelse.
Og nu er det så bare, at vi skal have det indført omkring den problemstilling, vi har på dagsordenen her i dag.
Men først og fremmest er det jo forsyningsselskabernes ejere og bestyrelse og direktion, der har ansvaret for at sikre ordentlighed og mådehold i afholdelsen af de her konkrete udgifter, som vi har diskuteret med det her beslutningsforslag.
Man kunne jo sige, at et godt udgangspunkt ville være at se på kommunernes og statens takster.
Der skal jo så her udarbejdes principper for rejser og hotelophold og lignende.
Egentlig kan man sige, at det, vi diskuterer her, jo ikke burde være nødvendigt at sætte regler op for.
Det er forbrugernes selskaber, og derfor var det helt naturligt, at de her selskaber og deres ledelse sørgede for, at man ikke unødigt brugte forbrugernes penge.
Men der har historien jo vist, at her er vi i en anden situation, og derfor er vi enige om i Det Konservative Folkeparti, at ministeren sætter brancheorganisationer og KL i gang, og hvis de ikke kommer tilbage med noget fornuftigt, forstår jeg det sådan, at så hører vi fra ministeren igen, og så må vi jo tage fat om de regler, der nu engang skal være.
Christian Poll (ALT), 2019-02-26:
Men tempoet er jo netop sat gevaldigt ned, på trods af at man kunne vælge at gøre indsatser, der virker langt hurtigere.
Så er det ikke sådan, at tempoet i forbindelse med regeringens indsats nu er sat gevaldigt ned, og at det vil afhænge af senere indsatser, om vi overhovedet kan nå i mål?
Hvorfor har regeringen valgt at bruge den strategi, når vi ved, at det bliver dyrere og dyrere, jo længere vi venter med at gøre den ambitiøse indsats?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-02-26:
Tak for spørgsmålet.
Det er ikke min opfattelse, at regeringen har sat tempoet ned, tværtimod: klimaudspil, op til 32 mio. t CO 2 -reduktioner; energiaftale, som jo også hr. Christian Polls parti glædeligvis er en del af, 10-11 mio. t CO 2 .
Så jeg synes, vi er godt på vej, jeg synes, vi har en lang række tiltag.
Men det slutter ikke her, for der er brug for yderligere indsats, og derfor er det også regeringens ambition at arbejde for, at EU hæver sit ambitionsniveau frem mod 2030, og at vi gør det allerede i 2022, og det vil jo også forudsætte, at vi i Danmark ser på vores ambitioner.
Jens Joel (S), 2019-02-26:
Tak for det.
Jeg tror faktisk, at det her borgerforslag er opstået, fordi vi har haft for mange af den type situationer, vi også har nu, nemlig hvor regeringen siger, at de er utrolig ambitiøse, men når man så regner på tallene, ser man, at det tager 95 år og 7 måneder, før vi kommer i nul.
Og der er for lidt styring, med hensyn til at man rent faktisk også handler og ikke kun siger det i skåltalerne.
Jeg står her med borgerforslaget, og på side 1 står der – det er ret simpelt – at der er seks principper.
Kan regeringen stemme ja til de seks principper – ja eller nej?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-02-26:
Der er i hvert fald seks overskrifter på side 1 i forslaget.
Og jeg vil sige, at når jeg kigger på hver enkelt overskrift, synes jeg faktisk, at intentionerne bag det er noget, regeringen kan følge.
Nu er det klart, at det skal omsættes i konkret handling og i lovforslag, og så kommer vi selvfølgelig til at drøfte de enkelte elementer, men retningen og den holdning, der ligger bag, kan vi bakke hundrede procent op.
Jens Joel (S), 2019-02-26:
Det har jeg gjort nu.
Okay, så regeringen kommer til at stemme ja til forslaget, og det inkluderer jo også, at man fastsætter nationale mål.
Så kan ministeren ikke bekræfte, at det vil regeringen også gerne, altså fastsætte nationale klimamål?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-02-26:
Jamen tak for spørgsmålet.
Altså, med hensyn til spørgsmålet om, hvilke mål der skal sættes, vil jeg sige, at vi jo også har mål i energiaftalen, bl.a. et mål om, at vi i 2030 skal op på 100 pct. grøn el i Danmark.
Vi har også sat et mål i energiaftalen om, at vi skal være klimaneutrale i 2050.
Og vi er sådan set også enige i, at vi løbende skal følge op på, hvor langt vi er nået i forhold til at nå de mål, vi er forpligtiget til at nå.
Så tanken om at sætte forskellige mål er os altså ikke fremmed; det gør vi sådan set i forvejen.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-02-26:
Jeg har nærmest sådan lidt ondt af klimaministeren, fordi jeg synes, det må være meget ubehageligt at stå og sige, hvor godt det går i Danmark, når alle dem, der hører på det, siger, at det synes de ikke.
Selv Klimarådet siger, at det ikke går godt nok.
Så står klimaministeren og siger, at vi er et klimaforegangsland.
Vi er grøn frontløber, vi er grøn supermagt.
Og alle dem, der står rundt omkring og lytter til det, siger: Nej, vi kan ikke se det.
Så jeg har sådan lidt ondt af klimaministeren lige nu.
Jeg har egentlig lyst til at stille spørgsmålet: Hvorfor tror klimaministeren, at hele omverdenen ikke kan se det samme, som klimaministeren kan se?
Jens Joel (S), 2019-02-26:
Jamen nu bliver jeg sådan lidt i tvivl om, om hr. Søren Egge Rasmussen i virkeligheden synes, at det er nødvendigt.
Altså, for lige at gøre det helt klart:
I Socialdemokratiet er vi enige i, at der er rigtig mange steder, hvor det fungerer fint.
Der har desværre også været nogle uheldige eksempler.
Og det, vi så skal, er jo i virkeligheden at handle på ministerens udmærkede opfordring, for vi synes, det er klogt, hvis man sikrer sig, at der ligger nogle generelle regler, som man kan ty til, hvis man ikke i bestyrelsen selv allerede har været igennem den her proces og sikret, at direktionen har åbenhed omkring det og har nogle regler.
Og så må alle ledelser jo selv stå på mål for, hvad det er, de foretager sig.
Og det skal man i øvrigt sikre at der er gennemsigtighed omkring.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-26:
Jamen det er jeg ikke uenig i.
Og jeg tror også, at der er en del større kommuner, hvor man faktisk har, hvad skal man sige, regler for rejser, som vedrører byrådsmedlemmer.
Og det kunne man jo sådan set meget nemt brede ud til, at der gjaldt de samme standarder for de kommunale aktieselskaber, som virker i forsyningssektoren.
Det kan jeg sagtens forestille mig.
Der er helt sikkert en række kommuner, der har et maks.-beløb for, hvad sådan et hotelværelse må koste.
Susanne Eilersen (DF), 2019-02-26:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for en gennemgang af de forskellige selskabsformer, man nu har.
Men jeg bliver nødt til ligesom den forrige spørger at sige, at jeg ikke helt ved, hvor Enhedslisten står i det her.
Forbrugerne er jo fløjtende ligeglade med, hvad selskabsform det er; de er jo interesseret i at få den billigste el, den billigste varme eller alt muligt andet, altså at deres penge bliver administreret godt, og at der ikke bliver fråset med pengene.
Og det havde jeg sådan en fornemmelse af at Enhedslisten også var en vogter af, også ude i kommunerne og rundtomkring, altså at man altid har været en fortaler for, at pengene blev brugt fornuftigt, at der var en sund kultur og blev udvist mådehold med borgernes penge.
Så derfor undrede talen mig lidt; jeg kunne ikke helt finde hoved og hale i den.
Det kan være, at ordføreren kan hjælpe mig lidt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-26:
Man kan jo godt tage en bred debat om noget, men hvis man nu ser på beslutningsforslaget, som det er formuleret, så står der altså, at det er »kommunalt ejede danske forsyningsselskaber«.
Det er det med kommunalt ejet, jeg tager udgangspunkt i, når jeg lige gør opmærksom på, at der måske også kunne være nogle havne, som er rent kommunalt ejede aktieselskaber, og at jeg også har hørt, at der har været nogle problemer bestemte steder.
Det synes jeg man skal tage hånd om.
Men når man ligesom bredt breder det ud til at vedrøre el, varme og vand, må jeg bare sige, at på elsiden er det altså ikke normalt, at det er kommunale selskaber, der ejer elforsyningen; det er sådan set andelsselskaber, som jo er officielle private selskaber.
Det kan jeg altså ikke se er omfattet af det her beslutningsforslag.
Så jeg synes, det er lidt rimeligt, at jeg forsøger at snævre det ind til at forholde mig til det beslutningsforslag, som er blevet fremsat.
Jeg kan så høre, at debatten breder sig ud til andre ting, og jeg kunne også synes, det var rigtig spændende, hvis man kunne få frem, hvad man brugte penge på i private aktieselskaber, som jo helt sikkert også har en vis rejseaktivitet blandt ledende medarbejdere.
Susanne Eilersen (DF), 2019-02-26:
Jamen det er jeg også glad for at høre, men jeg fik ikke helt et svar.
Man kan jo lave et ændringsforslag til sådan et beslutningsforslag, og jeg præciserede også før, og efter at det blev fremsat, at der også burde have stået andre former for ejerskaber i det her.
For i Dansk Folkeparti er vi meget, meget optaget af, at forbrugerne får den rigtige el, vand og varme til den rigtige pris, og at man behandler borgernes penge med omhu – og det er sådan set, lige meget hvad for et ejerskab der er tale om.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-02-26:
Og tak til Dansk Folkeparti for at rejse en væsentlig og vigtig debat.
Det handler jo bl.a. om, at der ikke skal bruges unødige penge til unødigt spild og frås, heriblandt også i forhold til hvor man rejser hen i verden.
Men det skal selvfølgelig være med øje for, at pengene bliver brugt klogt og fornuftigt.
Så det her er en rigtig relevant og god debat.
Jeg tror også, det gør, at de kommunale forsyningsselskaber lige løfter et øjenbryn og er lidt eftertænksomme fremadrettet.
Så det er jo sådan set meget godt at have en løftet pegefinger her.
Så synes jeg, at ministerens måde at håndtere forslaget på ved netop at bede om et brancheråd, hvor branchen, KL og ministeriet får sat sig sammen om at lave et kodeks for det her, giver mening fremadrettet.
Og hvis det ikke løser problemet, må vi jo tage sagen i Folketingssalen igen.
Det er vi i SF sådan set villige til.
Carsten Bach (LA), 2019-02-26:
Tak for det.
Jeg er jo nok tilbøjelig til at være enig med Dansk Folkeparti i, at der rundtomkring i de kommunale og selvfølgelig også i andre monopolforsyningsselskaber bliver brugt for mange penge, for mange af forbrugernes penge endda, på alt muligt, som intet har med den egentlige kerneopgave at gøre.
Vi har jo ganske rigtigt set en lang række eksempler på forsyningsvirksomheder, som har brugt rigtig, rigtig mange penge på rejser og repræsentation.
Det betragter jeg et eller andet sted som en mangel på respekt for borgerne, for regningen kan kun ende et sted, og det er ude hos borgerne, hos forbrugerne.
Det bliver så ekstra kritisabelt, fordi der jo i mange tilfælde her er tale om monopoler, hvor forbrugerne ingen mulighed har for at skifte forsyningsselskab, selv om deres penge bliver klattet væk.
Hvordan får vi så dæmmet op for det her problem?
Hvordan beskytter vi bedst muligt forbrugerne i den her sammenhæng?
Det er så der, hvor jeg vil sige at jeg måske bliver en lille smule mere skeptisk og faktisk ikke tror, at detailstyring af netop rejseudgifter fra statslig side vil være den rigtige måde at gribe det an på.
Når regler bliver for rigide, har de også en tendens til at miste deres effektivitet.
Jeg tror i højere grad på en løsning, hvor bestyrelserne og direktionerne i de enkelte selskaber selv tager et langt større ansvar for at udvise det fornødne mådehold og for at få fokus tilbage på kerneopgaven og gøre det mere gennemsigtigt for forbrugerne, hvad det egentlig er, pengene går til i de enkelte selskaber.
En måde, vi herindefra kan få virksomhederne til at tage mere ansvar på, er ved at lægge yderligere pres på, f.eks. i form af de effektiviseringskrav, som vi jo allerede bruger som redskab.
For det er jo så i øvrigt nok ikke kun repræsentationskontoen, der er et effektiviseringspotentiale i i de her selskaber.
Derfor støtter Liberal Alliance selvfølgelig også op om regeringens initiativer for at igangsætte et arbejde med kommunerne og de relevante brancheorganisationer om at få styrket ansvaret i de enkelte forsyningsselskaber.
Dermed må jeg også afvise beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti.
Susanne Eilersen (DF), 2019-02-26:
Tak for ordførertalen.
Jeg er jo ked af, at Liberal Alliance ikke støtter op om det, men jeg går ud fra, at man, fordi man er et regeringsparti, også bakker op om det, som ministeren har fremlagt at man kan arbejde videre med.
Og det er da et skridt i den rigtig gode retning.
Men det var bare sådan, at jeg godt lige kunne have lyst til at spørge, hvordan man kan betegne en regel som en rigid regel, hvis man pålægger en virksomhed at følge statens takster for rejseaktivitet.
Synes ordføreren, det er en rigid regel, vi følger herinde, når vi har rejseaktivitet?
Carsten Bach (LA), 2019-02-26:
I den her sammenhæng: Hvis man pålægger forsyningsselskaber den slags regler, vil der jo også skulle være en eller anden grad af tilsyn.
Der vil være en eller anden grad af – hvad ved jeg – indmeldelsespligt til en sekretariatsfunktion eller andet, og det er det, jeg mener vil skabe noget bureaukrati.
Det vil være en lille smule rigidt at komme ind i et paradigme som det her.
Og det mener jeg faktisk ikke at vi vil kunne være bekendt at pålægge de her forsyningsselskaber.
Men i stedet for synes jeg, det er helt relevant, at vi appellerer til direktioner og bestyrelsers samvittighed i forhold til mådehold og forbrugernes penge.
Christian Poll (ALT), 2019-02-26:
Jeg vil ganske kort sige, at intentionerne i det her forslag jo er noget, vi helt kan tilslutte os, og når der ligger kommunale retningslinjer, kunne det være oplagt at lade sig inspirere af dem.
Præcis hvordan synes jeg vi skal se på i en betænkning eller i den tekst, vi nu kan arbejde med i udvalget.
Vi har ikke gjort os meget klare tanker om, hvordan det kan formuleres, men det er da oplagt at lade sig inspirere af kommunerne.
Men jeg har da også lyttet med interesse til ordføreren fra Enhedslisten, som siger, at det da godt kan være, at vi også skal kigge på det her i forbindelse med andre typer selskaber.
Det er jo relevant, at man indimellem tager på en studietur og bliver klogere, men hvor langt skal man tage væk, og hvad må det koste?
Det er en hårfin balance.
Så jeg synes, det er noget, vi skal kigge nærmere på i udvalgsarbejdet, men overordnet synes vi, det kunne være fint at skærpe lidt på det her område.
Ida Auken (RV), 2019-02-26:
Mange tak.
Jeg synes, det er en fin debat, vi har i dag, og jeg vil sige tak til Dansk Folkeparti for at rejse debatten, for vi har jo en forsyningssektor, som borgerne på en måde er bundet til, bl.a. fordi det er monopoler – man kan ikke vælge, at man ikke vil have el, varme eller vand.
De penge skal jo forvaltes ansvarligt, så forbrugerne kun betaler for det, de faktisk får af forsyning.
Derfor har vi også set, at tilliden kan komme på en prøve, når der netop kommer de her historier om rejser på borgernes regning, så det er meget vigtigt, at vi har den her diskussion i dag.
Jeg synes også, det er godt, at ministeren så foreslår at lave et branchekodeks sammen med KL.
Det er jo i hvert fald en imødekommelse i forhold til det her problem, og vi vil gerne være med til at lande den her betænkning på en måde, så der bliver sendt et klart signal til dem, der endnu ikke har fået nogle klare retningslinjer for, hvordan man bruger sine forsyningskunders penge.
Det er Radikale Venstres holdning.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-26:
Jo, jeg synes, det er helt fint.
Man kunne sagtens tage private aktieselskaber med i det her, altså så de også skulle redegøre for, hvad direktionen bruger rejseaktiviteter på.
Det kan jeg sagtens se for mig.
Jeg synes, at der skal være åbenhed om det her, og hvis man er forbruger i et selskab, kan man jo spørge ind til det.
Altså, der er mange selskaber, der praktiserer en meget stor grad af åbenhed, og jeg synes da, det er fint, at man har den her slags ting liggende på sine hjemmesider rundtomkring.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-02-26:
Hvis jeg forstår det rigtigt, ville man også i dag faktisk stemme for en forlængelse af Nordsøaftalen.
Det er sådan, jeg hører svaret.
Det er overraskende, synes jeg, med det, vi ved fra alle dem, der ved meget mere end os, der sidder i det her lokale, nemlig klimavidenskaben.
Men det, jeg så også får lyst til at sige, er: Hvis der er nogen urimelighed i verden i dag, er det jo, at dem, der allerede nu mærker klimaforandringerne hårdest, er de fattigste dele af verden; dem, som har lavet mindst klimaaftryk, er dem, som mærker klimaforandringerne allerførst.
Så spørgsmålet til Socialdemokratiet er: Hvilke overvejelser gør Socialdemokratiet sig i forhold til at øge klimabistanden?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-02-26:
Tak for spørgsmålet.
Der er masser af elementer i det her borgerforslag, vi kan støtte.
Når jeg kigger ned over det, er der ved umiddelbar læsning ikke mange ting i det her, vi ikke kan bakke hundrede procent op.
Det er også derfor, at vi fremsætter et forslag til en ny klimalov.
Vi har flyttet os på det her punkt.
Vi har flyttet os i forhold til, at der er et behov for konkret handling.
Det er også derfor, at vi er kommet med et klimaudspil, som lukker opgaven frem mod 2030.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-02-26:
Ministeren sagde i sin tale, at det her er den mest ambitiøse og den grønneste regering nogen sinde i danmarkshistorien, og statsministeren sagde tidligere i dag, at regeringen vil fremlægge en klimalov 2.0.
Det er jo to fantastisk flotte udsagn.
Jeg vil bare spørge ministeren, når man nu er den mest ambitiøse og grønne og klimavenlige regering og man vil lave en klimalov 2.0: Anerkender man så klimalov 1.0, som den tidligere regering – SF, Socialdemokratiet og Radikale Venstre – stemte igennem sammen med Enhedslisten og Det Konservative Folkeparti?
Anerkender regeringen nu det som et ambitiøst grundlag, som man bygger oven på?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-02-26:
Til det er svaret: Ja, den anerkender vi, og vi mener, at der er behov for at styrke den klimalov, der er, gøre den endnu mere ambitiøs.
Så vi støtter naturligvis – det gør regeringen jo – den klimalov, der er, og vores intention er at fremsætte et lovforslag til efteråret med en ny klimalov, som bliver endnu mere ambitiøs, både i forhold til at levere på danske mål og i forhold til Danmarks internationale indsats.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-02-26:
Det var jo en vældig stor indrømmelse, godt nok tæt på et valg, og godt nok tæt på, at alle danskere råber på grønne løsninger.
Men alligevel bliver jeg en lille smule glad indeni, for som fru Ida Auken sagde tidligere, har både Radikale Venstre, SF og andre partier jo igen og igen efterlyst, at regeringen ville anerkende den første klimalov – som jo er blevet afvist igen og igen – om, at man skulle leve op til 40 pct. i 2020.
Derfor er det jo interessant at spørge: Hvad skal det næste hug så være?
Det må jo være at diskutere 5-årsmål.
Det må være at diskutere delmålene.
Vil regeringen jævnfør Parisaftalen komme med 5-årsdelmål?
Og når regeringen roser det her borgerforslag, vil det jo være oplagt lige at spørge om den der lille detalje: Er der noget som helst i det her, I er uenige i?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-02-26:
Tak for spørgsmålet.
Når jeg kigger ned over borgerforslaget, og når jeg kigger på retningen og intentionen i det, så har det regeringens opbakning.
Til spørgsmålet om delmål: Det er også noget, vi er parate til at diskutere om er den rigtige måde.
For os er det afgørende, at vi når i mål, og delmål kan jo selvfølgelig være, at man vurderer løbende.
Det ligger jo bl.a. også i regeringens eget klimaudspil, at vi sætter os ned tre gange inden 2030 – i 2022, 2024 og 2027 – og vurderer på, hvor langt vi er nået i forhold til at opfylde målene.
Så det ligger os ikke fjernt at kigge på, om man så også skulle sætte nogle tal ind de enkelte år.
Christian Juhl (EL), 2019-02-26:
Tak for det.
Når jeg møder nogle folk, og det går lidt langsomt, så plejer jeg at sige, at de er født i trillebørens tegn; man skal både løfte dem og skubbe dem for at komme fremad.
Men jeg vil gerne tilbyde at være med til at skubbe den trillebør, hvis ellers ministeren også vil tage fat i den.
Kan vi ikke være lidt mere konkrete?
Lad os smøge ærmerne op og så gå i gang med det samme.
Det kan jo ikke nytte noget at sætte en kommission i gang med at diskutere nogle fine planer, når vi ved, hvad der skal til.
Vi skal have nogle elbiler ud at køre, og vi skal have stoppet dieselhakkerne og benzinbilerne.
Ministeren var meget forbeholden, da Enhedslisten stillede et forslag om, at vi skulle booste markedet, altså fremme udviklingen af de biler.
De første 250.000 biler vil vi give et tilskud på op til 100.000 kr. til, når man køber dem og går fra en dieselbil eller en benzinbil til en elbil.
Hvorfor var ministeren så forbeholden i stedet for at smøge ærmerne op og sige: Hov, det var da et godt forslag; det er jo slet ikke nok til at nå 1 million elbiler, og jeg vil gerne videre endnu?
Men skulle vi så ikke tage det hak først, når nu det ligger lige på den flade til at gå i gang?
Jeg snakkede med nogle vestjyder om det, og de var helt vilde med at komme i gang, hvis vi selvfølgelig ellers kunne sikre dem, at de havde en bil at køre i, når den kollektive trafik ikke var så god ude i Vestjylland.
Jeg skulle da hilse fra nogle af ministerens vælgere og sige, at der, hvor hurdlen er i forbindelse med en elbil lige i øjeblikket, er det med at få taget sig sammen til at købe en.
De er for dyre, og derfor er det måske en god idé at booste markedet, sådan at efterspørgslen stiger, sådan at flere tager springet og ser, at man faktisk kunne gøre noget.
Tror ministeren virkelig, at han uden økonomiske investeringer kan få boostet det marked?
Eller tror han, det kommer helt af sig selv?
Altså, hvis man har en ambition om på lidt længere sigt at ville have 1 million elbiler ud at køre, så skal der da helt anderledes takter til end det, der sker i øjeblikket.
Det går jo alt, alt for langsomt.
Er ministeren ikke enig i det?
Det går alt for langsomt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-02-26:
Tak til hr. Christian Juhl.
Vi har også jo gjort noget.
Jeg har selv gjort det, og i øjeblikket prøver jeg at leje en.
Det er faktisk en ganske udmærket bil, og den er absolut konkurrencedygtig med en tilsvarende bil på benzin eller diesel.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-02-26:
Det er helt rigtigt, at oppositionen sammen har lavet en tekst, og det er simpelt hen så dejligt.
Derfor skal det spørgsmål, jeg har lyst til at stille nu til Socialdemokratiet nu, ikke opfattes som drilleri.
For det er det faktisk ikke.
Men det handler om, at Socialdemokratiet jo sammen med os og nogle af de andre oppositionspartier har været med til at stemme for en forlængelse af udvinding af olie i Nordsøen.
Og alle ved godt, at hvis man snakker med klimavidenskaben, så siger de: Lad den fossile energi blive nede i jorden.
Med alt det, vi nu ved i dag, ville Socialdemokratiet så også i dag stemme for en Nordsøaftale?
Eller, hvis man kunne gøre den aftale om, ville man så gøre det?