Magnus Heunicke (S), 2024-04-04:
Tak for det, formand.
Jeg vil faktisk starte med at rose forslagsstillerne for, synes jeg, et gennemarbejdet forslag med videnskabeligt belæg med direkte henvisninger til DTU Aqua og til den forskning, vi har på området.
Det er den tilgang, jeg synes vi skal have generelt til miljøområdet.
Vi er nødt til at henvise til, hvor vi har viden, og hvor vi har forskningen.
Når det handler om problemstillingen her, er der ingen tvivl om, at der er en problemstilling, og jeg vil også sige, at vi er nødt til, når vi ser på den forskning, der refereres til fra talerstolen, men også i det skriftlige forslag, at anerkende de udfordringer, som skarv og sæl flere steder medfører for fiskebestandene ved vores kyster og søer og vores vandløb.
Vi ved jo, at sæl og skarv med god grund er beskyttet i EU's naturdirektiver, men også, at de direktiver giver nogle muligheder for, at arterne vil kunne reguleres.
Hvis man ser konkret på vores skarvbestand i Danmark, vurderer forskerne den som livskraftig.
Det vil sige, at den ikke er truet.
Det var den jo engang, men den er ikke truet længere.
Vi har enormt mange skarver.
Vi har jo både dem, som yngler her, men vi har også mange, som kommer hertil, primært fra vores nordiske naboer.
Hvis man ser på vores sælbestande, er der jo forskellige typer sæl, og de er også fordelt i forskellige geografiske områder.
I Nordsøen er sælbestandene i god tilstand.
Det omvendte er tilfældet i den danske del af Østersøen.
Det her forslag handler jo om skarv og sæl, men det handler primært om de fisk, der bliver spist, og lad os se på fiskebestandene ved vores kyster og i vores vandløb.
Noget, alle miljøpolitikere ved, er jo, at vores fiskebestande er langt fra at være i god tilstand.
Det er der så også mange grunde til.
Det er ikke kun den her grund, vi taler om her; det er der mange andre grunde til, og det er også videnskabeligt veldokumenteret.
Blandt de negative presfaktorer, der er, er iltsvind, fiskeri og stigende havtemperaturer, og der er også forurening.
Der kan også være behov for genoprettelse af levesteder, altså genslyngning af vandløb sådan nogle steder og fjernelse af spærringer.
Der er jo mange negative presfaktorer for vores fiskebestand, og der kan vi jo ikke kun sætte ind på én front.
Vi er nødt til at sætte ind på alle fronter.
Det er derfor, at vi bl.a. i vandplanerne sætter ind.
F.eks. bliver vandløbene, som jeg lige nævnte, genslynget, og der bliver lavet gydepladser osv. her.
Men der skal også gøres mere, og det giver også mening at se på, hvordan vi kan regulere særlig skarv yderligere.
Vi har også en forpligtelse fra EU's naturdirektiver til netop at beskytte fiskearter, og jeg vil fremhæve særlig snæbel, laks og stalling, som findes i vores vandløb.
Hvis man ser på forskningen, som vi startede med at tale om, fra DTU Aqua, så tyder den på, at skarver nogle steder, desværre, forhindrer fiskebestanden i at nå op på et niveau, hvor bestanden kan opretholdes.
Der er et konkret studie fra Kongeåen, som viser en meget høj dødelighed af stalling – stalling er jo en truet fiskeart – og vi kan sige, at skarven med sikkerhed tilskrives næsten en tredjedel af dødeligheden.
Der er ingen tvivl om, at vi skal gøre mere for at hjælpe de her sårbare fiskebestande og for at passe på dem.
Det er vi forpligtet til; det skal vi også ud fra det natursyn, som vi deler bredt politisk her i Folketinget.
Så inden jeg redegør for regeringens holdning til forslaget, vil jeg først redegøre for den nuværende forvaltning af de arter, vi taler om, og dernæst, hvad vi fra regeringens side foreslår vi så gør.
Skarv og sæl har i Danmark længe været omfattet af nationale forvaltningsplaner, og de laves jo jævnligt.
Den seneste for skarv er fra 2022, og den for sæl er fra 2020.
De her planer for forvaltningen sætter rammer for en balanceret forvaltning, som understøtter beskyttelse af arter, samtidig med at bl.a. konflikter med fiskeriet begrænses.
Det er som bekendt Naturstyrelsen, der har det ansvar at regulere skarv i en række større skarvkolonier.
Derudover er det også Naturstyrelsen, der giver tilladelse til, at private kan regulere skarv.