runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2020-11-19:
Nye Borgerlige deler sådan set den overordnede hensigt i det her lovforslag, nemlig at det både skal være enkelt og ubureaukratisk for danske virksomheder at få arbejdskraft til Danmark, og at vi skal gøre op med fusk og snyd, men vi synes ligesom flere andre ordførere, der har været på talerstolen i dag, at vi lander på den forkerte side af den linje, som gerne skulle være den rette balance mellem de to.
For os er det fuldstændig afgørende, når vi taler udlændingepolitik, at vi sikrer, at de udlændinge, som ikke skaber værdi for vores samfund, enten bliver ude eller, hvis de først er her, sendes ud hurtigst muligt.
Omvendt er det også vigtigt for os, at de udlændinge, som skaber værdi for vores samfund, har gode muligheder for at være her, og at virksomheder, ægtefæller osv. har gode muligheder for at få udlændinge hertil, hvis det ellers er gode udlændinge, som skaber værdi for vores samfund, og her taler vi jo i høj grad om udlændinge, som skaber værdi for vores samfund.
Så er der nogle, som bliver groft udnyttet, og det skal vi gøre op med; det er vi helt enige i.
Derfor bakker vi også op om den del, som handler om kontrol, men ligesom andre ordførere – jeg tror faktisk, at det her er et af de få tidspunkter, hvor Nye Borgerlige er enige med Radikale Venstre i udlændingepolitik; det er en historisk dag – mener vi også, at der kan være tale om unødvendigt bureaukrati for erhvervslivet, som jo ikke bare er, som jeg sagde tidligere, en lukket enhed, men de er jo os alle sammen.
Det er enten arbejdsgivere, som vi er, eller lønmodtagere, som vi er, eller også er det dem, der bidrager til den vækst og velstand, der gør det muligt for de offentligt ansatte, folkepensionister, syge osv. at modtage en ydelse fra det offentlige.
Erhvervslivet er ikke en fjende.
Erhvervslivet er jo forudsætningen for vækst og velstand i Danmark, og derfor skal vi ikke skabe unødvendige forhindringer for, at erhvervslivet kan gøre det, og det mener vi det her lovforslag gør.
Hvis man kan få opbakning til og få flertal for at dele lovforslaget op, vil vi gerne stemme for den første del.
Hvis man ikke kan det, er vi på hold med Konservative og siger, at hvis den del, som gør det unødvendigt bureaukratisk, kan pilles ud i udvalgsarbejdet, så vi er også med der.
Kan ingen af delene lade sig gøre, kommer vi til at stemme imod forslaget, som det ligger her.
Det er indstillingen fra Nye Borgerlige.
Vi kommer til at tage endelig stilling til lovforslaget, afhængigt af hvordan udvalgets behandling falder ud.
Victoria Velasquez (EL), 2020-11-19:
Det er bare for sådan ligesom at prøve at forstå Nye Borgerlige en lille smule med hensyn til det her med, at der bliver skabt værdi.
Så tænker jeg bare, at desto billigere en arbejdskraft de leverer – dem, som bliver rekrutteret fra tredjelande til Danmark – altså desto billigere de arbejder, desto mere kan virksomheder og erhvervslivet tjene på dem.
Og derfor har man vel som et overklasseparti en interesse i, at de ikke får en alt for god løn; at der faktisk er mulighed for, at virksomheden og erhvervslivet kan tjene lidt bedre penge.
Men det kan også være, at jeg tager fejl, altså at det ikke er der, Nye Borgerlige står.
Derfor vil jeg bare spørge, om Nye Borgerlige bakker op om, at vi skal have præciseret og skærpet den del, der handler om løndefinitionen?
Pernille Vermund (NB), 2020-11-19:
Nu ved jeg ikke, hvordan man tænker som et overklasseparti.
Men i Nye Borgerlige tænker vi ikke bare værdi i kroner og øre.
Der er værdi også menneskelig værdi; det er også et fællesskab, og det er også et arbejdsfællesskab.
Vi bakker hundrede procent op om den danske model, fordi den netop har været med til at sikre, at man har gode arbejdsvilkår i Danmark, og det er værdi for os.
Så vi er ikke interesserede i, at man som udlænding skal kunne komme hertil og leve et liv, hvor man bliver groft udnyttet.
Victoria Velasquez (EL), 2020-11-19:
Det er alligevel betryggende at høre.
Grunden til, at jeg bliver i tvivl, er jo, at I tidligere har stemt imod nogle af de forslag, der har været, som netop skulle sikre anstændige løn- og ansættelsesvilkår.
Derfor vil jeg gerne bede ordføreren – for jeg syntes egentlig ikke, at der var et svar på det, jeg spurgte om – om helt præcist at svare på: Bakker I op om, at vi får præciseret og skærpet delen i forhold til lønindkomst, løn- og ansættelsesvilkår, eller vil I igen stemme imod det?
Pernille Vermund (NB), 2020-11-19:
Jeg synes, at jeg har sagt ret klart, at vi bakker op om den del, der handler om kontrol.
Og det er jo også det, der ligger i det her: at selv om reglerne er, som de er, så bliver der stadig fusket.
Det vidner jo om, at der er behov for, at vi kontrollerer bedre og mere effektivt.
Men når vi indimellem stemmer imod de forslag, der kommer her i Folketingssalen, om at blande sig i arbejdsmarkedet, så er det, fordi vi har stor respekt for den danske model.
Vi har stor respekt for, at vi som politikere ikke skal blande os i lønvilkår, som normalt forhandles – i hvert fald i Danmark – mellem arbejdsgivere og arbejdstagere.
Jeg er selv ud af en familie, hvor min far var fagforeningsmand.
Så når politikere blander sig i arbejdsvilkår, stejler vi.
Bent Bøgsted (DF), 2020-11-19:
Tak for det, formand.
Fru Pernille Vermund er fra en fagforeningsfamilie, og fru Victoria Velasquez et akademikerparti, eller hvad det var, det var.
Min far var radikal.
Det var dengang, Larsen-Ledet var der, men det er jo fortid i Radikale
Jeg vil bare høre, hvad det reelt er for nogle punkter i det her forslag – bare for at forstå det helt – som Nye Borgerlige er imod.
Jeg har på fornemmelsen, at det f.eks. er noget med bankkontoen, men kunne fru Pernille Vermund ikke lige ridse op, hvilke punkter i det her lovforslag fru Pernille Vermund helt nøjagtig mener det er galt med – bare for min forståelse?
Pernille Vermund (NB), 2020-11-19:
Jo, det vil jeg rigtig gerne.
Det er til dels spørgsmålet omkring bankkontoen, men jeg synes også, der er nogle spørgsmål, der rejser sig, omkring det her med medfølgende ægtefælle, som vi gerne vil have spurgt lidt ind til i udvalgsarbejdet.
Noget af det, der bliver problematiseret i høringssvarene, er jo, at når man har store virksomheder i de dele af Danmark, hvor der ikke er ret mange virksomheder, i de små byer, kan det være svært at have en udlænding, som kommer til landet, og en medfølgende ægtefælle, som så ikke må arbejde i samme virksomhed.
Der vil vi gerne være sikre på, at de store virksomheder, vi har i Danmark, som jo har ansættelse på overenskomstmæssige vilkår, ikke bliver ramt af det her.
Og der kan man måske sige, at Marcus Knuth kunne have en del af løsningen på det: Kunne vi sikre, at dem, som enten er certificeret, eller som vi ved lever op til de vilkår, vi stiller, bliver undtaget fra det her?
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
Nu har vi jo sådan valgt spørgerækkefølgen her i Folketinget, ud fra det spørgeren lægger op til, så jeg vil gerne svare på spørgsmålet.
Et eksempel kunne være Tyskland, der efter Islamisk Stats massive overgreb på yazidibefolkningen valgte at tage et begrænset antal hundrede yazidier efter de overgreb, de havde været udsat for.
Det synes vi f.eks. kunne være en god idé.
Men det her forslag lægger jo op til en meget bred fortolkning.
Nu har vi set fru Birthe Rønn Hornbech fra Venstre, som valgte at fjerne fokus fra Irak til fordel for Burma.
Regeringen her har fjernet fokus fra Mellemøsten, i hvert fald sidste år, til fordel for altovervejende kristne i Rwanda.
Det synes vi jo også er gode eksempler.
Men yazidierne kunne i hvert fald være et svar på det spørgsmål, ordføreren stillede.
Samira Nawa (RV), 2020-11-19:
I Radikale Venstre anerkender vi, at der er visse donationer, som er problematiske, særlig hvis der følger en udemokratisk modydelse med den donation.
Vi finder det f.eks. problematisk, at ministeren har bemyndigelse til at beslutte, hvem der skal stå på sådan en forbudsliste.
Det bør ikke være en politisk beslutning.
Det er dog betryggende, at det er efter indstilling fra styrelsen.
Vi synes også, det er problematisk, at almindelige forvaltningsretlige principper tilsidesættes.
Der bør i sådanne tilfælde finde en partshøring sted.
Det er ligeledes problematisk, at det ikke helt er præciseret, på hvilket grundlag man kommer på listen og af listen.
Det er nogle spørgsmål, som vi har i Radikale Venstre, og som vi vil forfølge i udvalgsarbejdet.
Vi tager stilling til det samlede lovforslag i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-11-19:
Tak for det.
Jeg tror, det kræver en grundig diskussion i udvalget, og jeg synes egentlig, må jeg så sige sådan umiddelbart – nu kan vi komme tilbage til det, og jeg vil ikke helt lægge mig fast på det – at det faktisk er en meget fornuftig indstilling, hr. Mads Fuglede kom med, nemlig at vi måske på en eller anden måde i hvert fald kan blive enige om, at vi, når vi nu engang er fanget ind i de der konventioner som en spændetrøje, giver en opfordring til regeringen.
Og der kan vi jo se på netop det, som hr. Marcus Knuth nævner.
Fru Pernille Vermund sluttede af med at sige, at man ikke støtter forslaget – sådan lidt ud fra de samme betragtninger, som jeg kom med.
Men jeg vil bare høre, om fru Pernille Vermund er enig i – og det går jeg ud fra – hele paradigmeskiftet, altså at flygtninge skal hjem; at vi ikke skal begynde at sige det ene og det andet med, at de skal have arbejde, at de skal have alle mulige rettigheder.
Det skal jeg bare være fuldstændig sikker på, for jeg synes, at talen hele tiden gik på danske statsborgere osv. osv.
Men jeg forstod det ikke helt i forhold til det, der hed paradigmeskiftet, og som den nuværende regering med et rødt flertal desværre afskaffede – jeg håber bare, at fru Pernille Vermund er enig i, at det skal vi have genindført.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-19:
Naturligvis.
Migranter, der er på en midlertidig opholdstilladelse, og som har fået flygtningestatus, skal rejse hjem, når deres midlertidige opholdstilladelse udløber.
Og det bør være en del af en asylpolitik, hvor vi siger, at vi hjælper i nærområderne.
Og kan man ikke rejse hjem til sit hjemland, fordi der ikke er sikkert, må vi sørge for, at de mennesker opholder sig i nærområderne, hvor vi jo ved – og det er vi enige om alle sammen – at vi kan hjælpe flere for de penge, vi afsætter.
Så det er klart, at dem, der er her som migranter og har flygtningestatus, skal hjem.
Men der er jo også folk fra Stormellemøsten, som er kommet som familiesammenførte til danske statsborgere, og der synes vi, det er helt rimeligt at sige: Hvis du kommer som udenlandsk statsborger og er i Danmark, skal du forsørge dig selv, og kan du ikke det, må du rejse ud; du skal ikke være på offentlig forsørgelse i Danmark som udlænding, uanset hvor du kommer fra.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
Vi har jo fremsat det her beslutningsforslag af flere forskellige årsager.
Vi synes, det er ærgerligt, at Socialdemokratiet går til valg på, at man både vil trylle asylansøgere ned til en lejr i Nordafrika – det har man så haft lidt svært ved – men så vil man også have, at dem, der er kommet til Danmark, hurtigst muligt skal ud på arbejdsmarkedet.
Og selv nu, halvandet år senere, er man stadig væk ikke klar til at kunne fremsætte lovforslaget, som vi ville sige var noget af det første, man skulle fremsætte, netop om, hvordan man får folk fra passiv forsørgelse og ud på arbejdsmarkedet.
Nu fremsatte vi det her på et tidspunkt, hvor regeringen slet ikke var kommet med et lovforslag – jeg ved ikke, om det er det, der har været med til at fremskynde regeringens lovforslag.
Men i hvert fald er vi glade for, at det nu langt om længe er på vej, men vi er så ærgerlige over den prioritering.
Så vil jeg sige, at jeg er ærgerlig over de støttepartier, som bruger, jeg vil nok sige nogle af de mest mærkelige undskyldninger, jeg længe har hørt, for ikke at støtte et lovforslag, som de sandsynligvis vil arbejde med regeringen om, når det er sådan, at regeringen selv kommer med det.
Fordi det er et forslag, der kommer fra Konservative, vil man ikke stemme for, og jeg vil næsten æde min gamle hat på, at når det er sådan, at regeringen kommer med det forslag, som vi lægger op til her, jamen så vil de selv samme partier sige: Hvor er det dog et spændende forslag; det glæder vi os til at arbejde med.
Nye Borgerliges og Dansk Folkepartis årsag til, at man tager afstand fra det her, synes jeg er lidt skæv, for vi siger jo på ingen måde, at det her forslag lægger op til, at man skal blive i Danmark, når det er sådan, at der er fred i ens hjemland.
Vi siger bare, at mens man er her, skal man bidrage, og det synes vi nu engang er ganske fornuftigt.
Til Venstre og de mange andre partier, som støtter det her beslutningsforslag, vil jeg sige tak for opbakningen.
Det er vi oprigtigt glade for.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-19:
Tak for det.
Er det Det Konservative Folkepartis holdning, at udlændinge, som opholder sig i Danmark, skal kunne leve på passiv forsørgelse?
Men så forstår jeg simpelt hen ikke, at man adopterer det tankesæt fra Socialdemokratiet.
Altså, jeg er med på, at der ligger noget drilleri i det her, i forhold til at Socialdemokratiet har lovet, at udlændinge i Danmark skulle forsørge sig selv, og at man ikke har fået fingeren ud.
Men jeg forstår simpelt hen ikke – og det er jo nok noget af det, som både Nye Borgerlige og DF er kritiske over for – at man adopterer den tankegang, at man, fordi vi giver dem offentlige ydelser, stiller de her krav om, at så skal de også ud at lave noget.
Hvorfor ikke bare sige: Du skal ikke have den ydelse, hvis ikke du bestiller noget; kom ud og tag dig et arbejde, for der er masser at lave; kom ud og tag dig et arbejde, og så lukker vi den offentlige kasse?
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
Jamen vi synes, det første fornuftige skridt er at sikre folk, der kommer hertil.
Men det, vi jo ser, er en virkelighed, hvor enorme grupper bare sidder parkeret hjemme foran fjernsynet og absolut ingenting laver.
Og derfor er jeg jo glad for, at ministeren nu siger, at det her er en stor prioritet, at man vil lægge en masse ressourcer i det, og at det fylder på tværs af diverse ministerier.
Jeg synes bare, det har været alt for langsomt.
Rosa Lund (EL), 2020-11-19:
Tak for det.
Jeg skal starte med at gøre det klart for hr. Marcus Knuth, at i Enhedslisten er vi ikke støtteparti til regeringen, men parlamentarisk grundlag – det er for os to vidt forskellige ting.
Jeg vil gerne spørge hr. Marcus Knuth, om han har gjort sig den ulejlighed at spørge arbejdsmarkedets parter, hvad de mener om det her forslag.
For uagtet om det kommer fra regeringen eller Det Konservative Folkeparti, er det vel immer væk arbejdsmarkedets parter, der skal implementere det.
Derfor synes jeg, det er interessant at høre, hvilken dialog hr. Marcus Knuth og hans parti har haft med arbejdsmarkedets parter.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
Jeg beklager, at jeg antog Enhedslisten for at være et støtteparti.
Et støtteparti er selvfølgelig nogen, der holder hånden under en regering, der har begået enorme lovbrud uden selv at ville indse det.
Det ville et parti, der bare er parlamentarisk grundlag, selvfølgelig aldrig gøre.
I forhold til arbejdsmarkedets parter er det her jo et forslag, som rent faktisk kommer fra Socialdemokratiet selv.
Vi er enige i retningen; det var også noget af det, vi arbejdede på, da vi var i regering.
Vi er bare ærgerlige over, at man har smølet og har lagt det nederst i bunken i stedet for at lægge det øverst i bunken.
Rosa Lund (EL), 2020-11-19:
Det, som man har gjort i regeringen trods alt, er jo at nedsætte en ydelseskommission, som skal se på nogle af de her ting og se på, hvordan det kan lade sig gøre.
Jeg forstår godt, at man kan blive lidt utålmodig, det er vi også i Enhedslisten, men jeg synes alligevel, at når man så gerne vil fremskynde processen, kunne man jo godt bruge noget krudt på at se på, hvordan man så kunne implementere sådan et forslag her.
Jeg synes i øvrigt også, at forslaget mangler at tage stilling til, hvordan vi sørger for, at de her mennesker, som ikke kan snakke dansk, lærer at snakke dansk.
Så vil jeg lade det andet flyve, for det var ikke mig, der sad i en regering, hvor der var en minister, som gjorde noget ulovligt.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
Altså, Ydelseskommissionen er jo i mine øjne bare én stor løsning på, at man ikke vil have en politisk holdning til, hvorvidt integrationsydelsen skal op eller ned.
Der tog vi da i hvert fald en beslutning: Ydelserne skal ned, flere skal ud på arbejdsmarkedet.
Derudover holder jeg bare fast i, at det her jo er regeringens eget forslag, som de ganske enkelt bare har lagt nederst i bunken.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-11-19:
Men flygtninge skal ikke ud på arbejdsmarkedet, flygtninge skal forberedes til at komme hjem snarest muligt.
Det er det, man skal gøre.
Det var den ene ting.
Den anden ting, jeg ikke lige kan lade være med at nævne, er – den bad fru Rosa Lund selv om; jeg fik faktisk selv tanken, da hr. Marcus Knuth sagde det – det der med støtteparti og parlamentarisk grundlag; den er lidt oplagt lige nu.
Så vil jeg bare sige noget til hr. Marcus Knuth i forhold til det der med, at man ikke vil stemme for Det Konservative Folkepartis forslag.
Nu støtter Dansk Folkeparti ikke forslaget, det er ikke det, det er mere en principiel debat – det kan være, vi skal rejse den ved en anden lejlighed.
Det har ærgret mig i ganske mange år.
Det er en helt anden debat, men jeg synes bare lige, jeg ville sige, at det ikke bare er, fordi det er De Konservative, det er bare, fordi det er et beslutningsforslag, som regeringen godt kan være enig i, og som hr. Marcus Knuth siger, giver det måske lidt hurtigere anledning til, at regeringen selv kommer med lovforslaget.
Men det er bare ikke helt i orden, det er sådan lidt ærgerligt.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-19:
Udlændinge i Danmark skal forsørge sig selv.
I Nye Borgerlige ønsker vi at knytte retten til offentlig forsørgelse til det danske statsborgerskab.
Vi mener, at det skal være en forudsætning for at få ophold i Danmark, at man kan forsørge sig selv, at man garanterer, at man forsørger sig selv, og gør man ikke det, skal man miste sin opholdstilladelse.
Forslaget her taler om indvandrere, og indvandrere i Danmark kan både være udenlandske statsborgere og udlændinge, der har fået dansk statsborgerskab.
Vi plejer at bruge to, men jeg vil tillade mig at bruge tre.
Vi har de vestlige indvandrere.
De klarer sig generelt godt.
Dem kan og skal vi være taknemlige for.
Så er der to grupper af ikkevestlige indvandrere.
Der er de østasiatiske indvandrere.
De er samlet set på niveau med Danmark, i forhold til hvordan de klarer sig på arbejdsmarkedet.
Der er enkelte lande, som klarer sig bedre, men samlet set klarer de sig som danskere, og det er positivt.
Derudover er der Stormellemøsten, MENA-landene, de muslimske lande.
De klarer sig miserabelt, også på arbejdsmarkedet.
Den del af de mennesker, som er udlændinge, skal naturligvis ud, hvis de ikke kan forsørge sig selv.
Den del, som man har været så uforsigtig at give dansk statsborgerskab, hænger vi desværre på, også selv om de både begår kriminalitet og ikke kan forsørge sig selv.
Og for dem, der ikke forsørger sig selv, er det selvfølgelig vigtigt, at man stiller nogle krav, når de er danske statsborgere.
Vi ved jo, at mange af de kvinder, der bliver talt om i ordførertaler og socialdemokratiske ministertaler, dem, der har stået uden for arbejdsmarkedet i mange, mange år, har fået dansk statsborgerskab, og selv om der har været skruet på ydelserne, er de ikke kommet ind på arbejdsmarkedet.
Derfor bliver vi nødt til at sige, at vil du ikke arbejde, mister du de penge, den ydelse, som du er givet.
Det er ikke nok bare at skrue lidt op og ned.
Vi er nødt til at sætte ret hårdt ind og sige: Den her ydelse er afhængig af, hvis du er dansk statsborger, at du faktisk stiller op og bidrager med et eller andet.
Hvis fru Rosa Lund har ret i det, hun sagde i sin ordførertale, vil alle jo gerne arbejde, og hvis det er rigtigt, er det jo også bare at komme af sted.
Der er ikke ret meget i statistikkerne, der tyder på, at de mennesker, der kommer fra de muslimske lande, er synderlig interesserede i at arbejde, og hvis de er, er de ikke synderlig interesserede i at betale skat af det, men lad nu det ligge.
I Nye Borgerlige bakker vi ikke op om forslaget, som ligger her, fordi det taler om indvandrere generelt.
Havde man talt om indvandrere med dansk statsborgerskab
kunne vi godt være med til at sætte skruetvingen på, men eftersom indvandrere både er udenlandske statsborgere og danske statsborgere, er vi af den overbevisning, at dem, der er udenlandske statsborgere, ikke skal have offentlig forsørgelse i Danmark.
Derfor giver det heller ikke mening at stille krav til dem om, at de skal integreres på det danske arbejdsmarked med tvang.
Rosa Lund (EL), 2020-11-19:
Jeg tror ligesom i så mange andre henseender, at du altid kan finde undtagelsen, der bekræfter reglen.
Men det er min klare overbevisning, at alle, f.eks. også mennesker, der er syge og ikke kan arbejde på fuld tid, faktisk rigtig gerne vil bidrage med det, de kan.
Henrik Vinther (RV), 2020-11-19:
I Danmark er det helt altovervejende udgangspunkt, at man skal kunne tage vare på sig selv og forsørge sig selv.
Kan man ikke det, kan fællesskabet træde til, f.eks. med kontanthjælp, og målet er klart: At være på forsørgelse, at være på kontanthjælp, er noget, man er midlertidigt.
Målet er at kunne forsørge sig selv.
Det Radikale Venstre kan derfor støtte intentionen i forslaget, nemlig at vi skal øge beskæftigelsesfrekvensen for indvandrere.
Vi støtter også intentionen om at stille krav til mennesker, der eksempelvis er på kontanthjælp, så vi som mennesker stiller krav til hinanden, for når man stiller krav, så er der også en forventning om, at man kan bidrage.
Vi er derfor heller ikke afvisende over for et krav om 37 timers aktivering.
Og hvis aktiveringen virker for dem, der er født i andre lande, så virker det måske også på dem, der er født her i landet.
Men der er ikke nogen finansiering i forslaget, og vi synes ikke, det er god borgerlig ansvarlighed at foreslå udgifter, der ikke er fundet penge til.
Og derfor kan vi ikke støtte forslaget, men vi støtter helt klart intentionen og formålet og ser frem til at drøfte det forslag, der kommer.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
Jeg blev jo så glad, da Radikale Venstre sagde, at de kunne støtte det, og at det var fint, og at man støttede hensigten – men man støtter ikke finansieringen.
Altså, det her forslag er jo noget, som skal få folk placeret på passiv forsørgelse ud på arbejdsmarkedet.
Det er ikke noget, som koster penge.
Det er noget, som vil spare enorme summer af penge.
Og det er vel at mærke et forslag, som den regering, Radikale Venstre selv støtter, er kommet med, men ikke har ageret på.
Hvordan kan man sige, at det er på grund af manglende finansiering, når det er noget, som rent faktisk vil spare den danske stat penge?
Henrik Vinther (RV), 2020-11-19:
Det ser Radikale frem til, når vi kommer så langt, at vi får dem i arbejde.
Det er vi enige i intentionen om at man skal kunne, og at det er målet med det, men først skal der penge på bordet til at få den indsats i gang, der skal til, bl.a. at sikre uddannelse og også danskundervisning, måske, til dem, der har brug for det.
Så på sigt kan det give en besparelse, ja, og vi skal have erhvervsfrekvensen op.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
Men grundlæggende er vi enige om, at det at få folk fra passiv forsørgelse over til arbejdsmarkedet er positivt, og at det er noget, som sparer den danske stat penge.
Og hvis vi er enige om det, hvorfor i alverden kan Radikale Venstre så ikke støtte det her?
Henrik Vinther (RV), 2020-11-19:
Vi ser frem til at drøfte det forslag, som regeringen kommer med.
Vi er enige i, at frekvensen skal op, og at det også både kan give et bedre liv til mange mennesker, som i dag er på overførsel, og en besparelse af de offentlige midler.