runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2020-02-05:
Er ministerens svar på spørgsmålet i virkeligheden, at styrelsen har været unødvendig omstændelig i den her sag, og at man i virkeligheden vil gå tilbage til den hidtidige praksis på området?
Astrid Krag (S), 2020-02-05:
Altså den her diskussion omkring flere tvangsanbringelser og flere tvangsbortadoptioner handler jo ikke om at opstille et bestemt måltal, men den handler om at få en ærlighed ind i den her snak, så det ikke kun er de gode viljer og skåltaler, som vi alle sammen kan blive enige om, men at vi faktisk også tør tage ved, når det er svært, og når det gør ondt.
Og hvis vi vil anbringe flere tidligere, tyder alt på, at vi også bliver nødt til at være klar til at skride til tvangsanbringelser, for når børnene er små, ser vi langt flere tvangsanbringelser, end når vi lader stå til, og de bliver større, hvor vi så ser flere frivillige anbringelser.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-02-05:
Mit spørgsmål lyder: Er ministeren tilfreds med Styrelsen for International Rekruttering og Integrations ageren omkring udstedelse af opholdsbevis til tyske familier, der har købt hus i Danmark?
Pause Pause (Pause), 2020-02-05:
Mødet er udsat.
Astrid Krag (S), 2020-02-05:
Jeg ved ikke helt, hvad jeg skal stille op i forhold til den her diskussion.
Statsministerens nytårstale handlede om, at vi skal passe bedre på de børn, der er allermest udsatte i det her land.
Vi hjælper for sent, der er for mange, der flyver under radaren, der er for mange, der aldrig får den hjælp, de har brug for, og når vi så hjælper, hjælper vi også for dårligt.
Statsministeren havde billedet med den lille gut, der nu skulle starte forfra på en ny skole igen, med den usikkerhed, det giver, når man står med sin store skoletaske, og det var jo en diskussion omkring skift af skole, skift af plejefamilie, skift af sagsbehandler, det vil sige kvaliteten i vores anbringelser.
Jeg kan jo ikke stå her og læse hele statsministerens nytårstale op igen, men jeg må bare sige, at jeg ikke kan genkende det billede, som Dansk Folkepartis ordfører tegner af den.
Karina Adsbøl (DF), 2020-02-05:
I Dansk Folkeparti vægter vi meget familien og familien som enhed.
Så vi har ikke noget mål om, at vi skal have flere tvangsanbringelser, eller at vi skal have flere tvangsbortadoptioner, men det handler om, at det er de rigtige børn, der bliver anbragt og på et veldokumenteret grundlag.
Der ser vi i dag, at det halter gevaldigt i forhold til kvalitetssikringen og i forhold til retssikkerheden, og der er jo også flere eksperter, der har været ude at sige, at det netop ikke er en vej at gå.
Skulle man ikke i stedet arbejde mere med det forebyggende, så man forebygger og kvalificerer de indsatser, der er, med familiebehandlinger, altså hvor man også anbringer hele familien?
Ja, vi skal passe godt på børnene, og vi skal også sikre hjælp til familierne, men til det at have det som et mål i sig selv, at man vil øge antallet – det er jo det, som statsministeren siger i sin tale – siger vi fra Dansk Folkepartis side, at det jo ikke handler om antal, men at det netop handler om de rigtige indsatser, kvalitetssikring af de indsatser, der er, altså det forebyggende.
Der vil desværre være børn, der skal anbringes, fordi forældrene ikke kan varetage deres tarv, men vi ser jo desværre også, at der er børn, der bliver anbragt, som ikke skulle være anbragt.
Vi ser også børn, som skulle være anbragt, og som ikke bliver det.
Astrid Krag (S), 2020-02-05:
Til det sidste kan man jo bare sådan helt fredsommeligt konstatere, at 98 pct. af de påklagede tvangsanbringelser bliver stadfæstet i Ankestyrelsen.
Virkeligheden er, at der er for mange børn, der flyver under radaren – ordføreren nævner selv, at man kun får gennemført de lovpligtige børnesamtaler i lidt over hver anden sag – og det vil jo sige, at barnets opfattelse af det her, barnets perspektiv på, hvorvidt det nytter noget at blive ved med at give forældrene chance på chance, ikke kommer frem i de tilfælde.
Så vi har brug for at gøre noget grundlæggende, og vi har brug for at hjælpe flere børn tidligere, og det er derfor, vi taler ærligt om tvangsanbringelser, ikke fordi det er et mål i sig selv, men fordi det kan være det, der skal til.
Det er bestemt ikke regeringens intention, at flere børn og unge med et handicap skal anbringes, hvis deres behov for hjælp og støtte ellers kan imødekommes med indsatser i hjemmet.
Derfor vil jeg også gerne benytte lejligheden her til at berolige de forældre til børn med eksempelvis autisme, som bliver bekymret for, om regeringen nu vil give et carte blanche til kommunen til at anbringe flere børn med handicap mod forældrenes vilje.
Det kommer vi ikke til.
Når vi i regeringen mener, at flere børn skal anbringes og anbringes tidligere, så taler vi om de børn, der vokser op i hjem, hvor det er skadeligt for børn at vokse op, fordi de voksne ikke evner at tage sig ordentligt af dem.
Vi taler ikke om, at flere børn med handicap har brug for et nyt hjem.
Jeg er bekendt med, at der er nogle forældre til børn med autisme, som oplever, at kommunerne ikke alle steder er gode nok til at vurdere, om et barns tegn på mistrivsel skyldes omsorgssvigt eller en psykiatrisk diagnose som autisme.
De føler sig mistænkeliggjort af det system, der egentlig skulle hjælpe dem, de føler sig uretmæssigt beskyldt for ikke at være gode nok forældre.
Jeg mener, at der er behov for mere generelt at se på, om man i kommunerne altid er dygtige nok til at vurdere de her sager og ikke mindst til også at få inddraget børnene.
Det vil være en del af regeringens videre arbejde med det udspil på anbringelsesområdet, som vi vil fremlægge senere på året.
Ud over det vil vi, som spørgeren jo også ved, gå i gang med at evaluere handicapområdet for at sikre, at der er den rigtige viden til stede i kommunerne, og at den bliver brugt.
Vi skal følge det her tæt.
Ankestyrelsen er i gang med at undersøge udviklingen i anbringelser af børn og unge med funktionsnedsættelser, herunder autisme.
For det skal selvfølgelig være sådan, at forældre, der har brug for støtte til deres barn, altid skal kunne henvende sig til myndighederne for at bede om hjælp uden at frygte for at blive uretmæssigt mistænkeliggjort.
For det er så vigtigt, at der bliver sat ind med den rette støtte til barnet og til familien.
Karina Adsbøl (DF), 2020-02-05:
Nu var det sådan, at vi i sidste samling havde indkaldt til et samråd om netop det, at forældre, der har børn med autisme, føler sig truet, i forhold til at man vil anbringe deres barn, og det skal vi jo tage alvorligt.
Derfor indkaldte vi til et samråd, og nu er der en række bekymringer på det her område.
I Dansk Folkeparti har vi jo i sidste samling og i den her samling foreslået, at vi skal have en kulegravning af det her område, og at vi skulle have nedsat en ekspertgruppe, som kunne komme med anbefalinger til det her, så vi netop kunne sikre kvaliteten i indsatserne.
Vi ser somme tider, at indsatserne i familierne ikke har været gode nok, fordi de ikke får det rigtige tilbud, fordi man netop ikke investerer i det rigtige tilbud.
Ofte er det måske først, efter man er blevet anbragt i en plejefamilie, at man får det rigtige tilbud.
Så i forhold til hele den her diskussion – og ministeren nævnte tidligere budgettet – kunne jeg godt tænke mig at spørge regeringen om noget.
For flere har jo været ude at sige, at der ligesom ikke følger nogen penge med, og så vidt jeg har forstået på regeringen, vil der heller ikke følge penge med, men der vil ligesom ske en omrokering.
Så hvor mange penge sender regeringen med ud til det her, og her tænker jeg på forebyggelsesdelen, og at flere har været ude at sige, at det her er meget dyrt, og at pengene, hvis man skal lave en indsats, skal følge med?
Så det må ministeren gerne svare på.
Og jeg vil også godt have, at ministeren svarer på, om forældre, der har børn med et handicap, forældre, der har børn med autisme, adhd eller andet, kan være sikre på, at de trygt kan gå til kommunen og anmode om hjælp, uden at de skal risikere, at deres barn bliver tvangsfjernet, fordi deres barn har en form for diagnose.
Hvad er ministerens holdning til de bekymringer vedrørende tvangsfjernelse af børn med autisme, som psykologer og Landsforeningen Autisme giver udtryk for i artiklen »Psykologer i opråb til kommuner: »I er ikke rustet godt nok til at tvangsfjerne børn med autisme«« på dr.dk, og er ministeren enig i, at efter statsministerens nytårstale vil flere familier undlade at kontakte kommunen, såfremt de føler, at de har behov for hjælp med deres barn, herunder hvis det lider af skolevægring eller andet?
Astrid Krag (S), 2020-02-05:
Det sidste kan jeg jo svare meget kort på, for det lagde jeg sådan set også meget vægt på i min besvarelse.
Det duer selvfølgelig ikke, at forældre til et barn med handicap ikke føler, at de kan gå til det system, der er sat i verden for at hjælpe dem, fordi de føler, at de bliver uretmæssigt mistænkeliggjort i deres forældreevne.
Så det kan man sådan set svare meget kort på.
Så siger spørgeren: Skal vi ikke vide mere om det her?
Jo, men som jeg også sagde, er Ankestyrelsen i gang med at undersøge udviklingen i anbringelser af børn og unge med funktionsnedsættelser, herunder autisme.
Og vi har jo også i regi af SØM, Den Socialøkonomiske Investeringsmodel, besluttet at investere midler i at få bedre data i forhold til anbringelser, så vi kan kigge ind i, hvornår der er tale om et barn med handicap, og hvornår der er tale om anbringelser på en anden baggrund.
Karina Adsbøl (DF), 2020-02-05:
Er ministeren overhovedet ikke bekymret for, at der nu er familier, der på baggrund af statsministerens nytårstale ikke tør at gå til kommunen og bede om hjælp, netop fordi de har en grundlæggende angst for, at de risikerer en tvangsfjernelse eller en bortadoption, fordi målet i sig selv var, at man skulle have flere af dem?
Vil ministeren ikke anerkende, at det er det, mange familier står over for, altså at de nu er bekymret for at bede om en håndsrækning, når de møder op ved kommunen, fordi de har det i baghovedet, at de så risikerer at få fjernet deres barn?
Astrid Krag (S), 2020-02-05:
Jeg kan jo ikke gå ind i folks hoveder og bestemme, hvad de frygter, men når der nu er nogle, der bliver ved med at fortælle den her historie, at målet i sig selv er at bortadoptere og tvangsanbringe flere på grund af et eller andet måltal, så kan jeg da godt forstå, at der er nogle, der bliver bekymret.
Målet er jo at sikre bedre trivsel hos flere børn og forebygge omsorgssvigt og sørge for, at alle børn kan få et trygt og kærligt hjem med nogle voksne, de kan stole på, muligheden for at slå rod, hvor alting ikke er midlertidigt, men der er noget, man kan regne med.
Vejen derhen
er jo at hjælpe tidligere, og skal vi hjælpe tidligere, vil det også betyde – det kan vi se er virkeligheden i dag – at man vil se flere tvangsanbringelser.
Og det er sådan set bare et forsøg på at få en ærlighed ind i den her diskussion, der meget ofte holder sig på de overordnede hensigtserklæringer, der ikke flytter noget.
Karina Adsbøl (DF), 2020-02-05:
I Dansk Folkeparti prøver vi sådan set at nuancere debatten i forhold til, at det ikke handler om antal, men at det netop handler om de rigtige indsatser, og derfor er præmissen for statsministerens nytårstale jo også helt forkert.
Men det var ikke det, det handlede om; det handlede om, at det var flere tvangsfjernelser, der skulle til, og det var flere tvangsbortadoptioner.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-06:
Om der er noget over Folketinget?
Ja, naturligvis er der det.
Altså, hvis ikke det var tilfældet, ville vi jo alle sammen skulle fordømme de frihedskæmpere, som rent faktisk sikrede Danmarks frihed i besættelsesårene; det gik jo direkte imod Folketingets flertal og regeringen.
Der er noget over Folketinget.
Der er noget over demokratiet, hr. Uffe Elbæk.
Der er noget, der hedder fædreland.
Der er noget, der hedder flag.
Der er noget, der hedder loyalitet over for folk og den historie, som vi er en del af.
Folketinget kan tage fejl; det er jo sket masser af gange – i den henseende vil jeg sige, at hr. Uffe Elbæks synderegister er ganske betragteligt.
Det er folket som en historisk og blivende enhed, der har den åbenlyse førstefødselsret til sit fædreland – det er ufravigeligt.
Så selvfølgelig skal vi sørge for, at Folketinget kan favne hele det folk og ikke bliver en politisk institution ved f.eks. at begynde at flage med EU-flag, regnbueflag eller røde faner – men med dannebrogsflag.
Og når vi så har besøg udefra, flager vi med gæstens nationalflag.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-02-06:
Det, der bliver sagt her, synes jeg er meget interessant.
Ja, det er jeg sikker på at ordføreren selv synes.
Så spørger jeg igen for at høre, om jeg har forstået det rigtigt; altså er det rigtigt forstået, at Dansk Folkeparti kan vurdere, hvad der ligger over de beslutninger, der bliver truffet herinde?
Hr. Morten Messerschmidt siger, at hvis fædrelandet er truet, kan X træffe en beslutning, som er stik imod lovgivningen og det, vi står for herinde.
Kan ordføreren give nogle eksempler på, hvordan fædrelandsfølelsen overtrumfer det, vi beslutter herinde?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-06:
Jeg vil lige spørge, om ordføreren kan bekræfte, at det var noget vrøvl, Enhedslistens ordfører sagde, om, at det grønlandske flag ikke er inspireret af det danske.
Godt nok er det grønlandske flag nyt – det er fra 1985 – og viser en smuk solopgang, men den rød-hvide farve er altså dybt inspireret af det århundredlange tilhørsforhold, som Grønland har haft til Danmark.
Så selvfølgelig er det grønlandske flag inspireret af Dannebrog og Danmark.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-06:
Ja, jeg nævnte jo et lige før, altså f.eks. under besættelsen.
Jeg ved ikke, om hr. Uffe Elbæk døsede hen.
Jeg går ud fra, at hr. Uffe Elbæk er bekendt med, at regeringen fungerede frem til august 1943.
Der var det jo den folkelige modstand, som gav presset imod den legitimt valgte regering – godt nok radikalt domineret, men jo alligevel demokratisk valgt.
Og jeg ved ikke, om hr. Uffe Elbæk i dag vil erklære sig værende på Erik Scavenius og Peter Munchs side.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-02-06:
Jeg vil gerne stille et spørgsmål, som egentlig er i forlængelse af den debat, der var under Socialdemokratiets ordførers indlæg, som Dansk Folkepartis ordfører reagerede kraftigt imod og at satte spørgsmålstegn ved, altså ved udsagnet omkring det, at demokratiske beslutninger er en demokratisk proces.
Og det undrer mig faktisk.
Er det rigtigt forstået, at Dansk Folkeparti tager afstand fra, at et flertal i Folketinget mener, at vi skal prioritere på en bestemt måde, når det handler om, hvordan vi bruger den her bygning?
Altså, er der noget over det, vi – den her demokratiske forsamling – beslutter i fællesskab, som er urørligt set i forhold til Dansk Folkepartis position?
Christian Juhl (EL), 2020-02-06:
Det lever jeg ganske udmærket med.
Jeg siger bare, at der findes mange danskere, der ikke er døbt.
Ellers er man måske et sekundært menneske i forhold til samfundet.
Det vil jeg gerne protestere imod, for det er lige så gode mennesker som de mennesker, som er kristne.
Det er bare for lige at korrigere og præcisere, hvad det er, jeg mener med det.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-06:
Jeg vil sige til hr. Ole Birk Olesen: Hvis den handel, vi skal indgå, er, at hr. Ole Birk Olesen stemmer ja til vores forslag om ikke at have EU-flaget i Folketingets flagstænger, så kan jeg også godt leve med, at det gælder for NATO-flaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-06:
Altså, retorik vil jo ikke hjælpe hr. Morten Messerschmidt i den her sag.
Hvis hr. Morten Messerschmidt på et tidspunkt har set et NATO-flag, var det vel på et tidspunkt, hvor det var tilladt, og nu ønsker hr. Morten Messerschmidt, at det ikke skal være tilladt længere.
Så hvad har det at gøre med sagen, om hr. Morten Messerschmidt har set sådan et flag, når hr. Morten Messerschmidt vil forbyde det fremover?
Der må jeg bare sige: Det her er bare er et pjattet forslag fra Dansk Folkeparti.
Det er et forslag om, at vi f.eks. ikke må have et NATO-flag på Christiansborgs facade, hvis vi afholder et flot NATO-møde her på Christiansborg.
Det er et pjattet forslag.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-06:
Men det kan være, at min erindring spiller mig et puds.
Det kan virke helt skørt at sige, men sådan er det jo.
Derfor skal man, synes jeg, være påpasselig med at lade Folketinget på den måde som institution være flagstang for en politisk organisation.
Til gengæld vil jeg, i fald den lykkelige stund måtte indtræffe, sige, at det kunne være en fin lejlighed til, at alle vi partier, som kan se lykken ved dansk medlemskab af NATO, gik sammen og holdt et stort stævne et sted – og det kunne være både i Aarhus eller i København – hvor vi kunne flage med alle NATO-nationernes flag og gerne for min skyld dér med NATO-flaget øverst oppe.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-06:
Hvis nu Christiansborg på et tidspunkt skulle blive begunstiget af at holde et stort, flot møde for NATO's medlemslande med deltagelse af statsledere og høje personer i NATO-organisationen – en organisation, som Danmark skylder sin frihed og meget mere – så ville jeg nu være glad, hvis vi kunne have et NATO-flag på Christiansborgs facade.
Det må jeg sige.
Det synes jeg ville være en passende markering af, at vi havde denne betydningsfulde organisation, som har betydet så meget for Danmarks fremtid og for Danmarks nutid og for Danmarks fortid, på besøg her på Christiansborg.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor man skulle have en regel om, at det må man ikke; kun Dannebrog må være på Christiansborgs facade, ikke f.eks. et NATO-flag.
Vil hr. Morten Messerschmidt forklare mig skaden i at have et NATO-flag på Christiansborgs facade?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-06:
Jamen lad mig så benytte lejligheden til at sige, at det at være sekulær og kristen jo på ingen måde er modsætninger, faktisk tværtimod, hr. Christian Juhl.
Hr. Christian Juhl, selv om han sikkert er bekendende ateist, vil faktisk kunne konstatere, at han kan takke kristendommen for at leve i et sekulært samfund.
Mange af de lande, som hr. Christian Juhl inviterer folkemængder af uanede størrelser ind fra, har jo netop ingen sekularisme, og jeg vil tillade mig at sige, at havde de været kristne, tror jeg, det var gået anderledes.
Det er jo næsten for rart at få lov til at bekræfte, at noget fra Enhedslisten er forvrøvlet.
Men jeg kan bekræfte det, som hr. Lars Boje Mathiesen siger.
Jeg synes egentlig, at grønlænderne, som jo vistnok havde en demokratisk proces forud for, at der blev truffet beslutning om det grønlandske flag, på den måde har opnået en smuk symbiose imellem det, der er den grønlandske tradition – som jeg forstår det, symboliserer halvcirklen jo solen, der står op af havet – og så samtidig holde fast i rødderne og båndet til Danmark, symboliseret ved de rød-hvide farver.
Det synes jeg er smukt, og det bekræfter det nære og naturlige tilhørsforhold, der er mellem Danmark og Grønland.
Ja, jeg skal gerne tage korrektionen til mig.
Jeg mindes i øvrigt også nu, hvor hr. Christian Juhl spørger til det, at Ålandsøernes flag ikke er et korsflag.
Det er jo så til gengæld ganske nye flag, som ja, har en anden historie.
Men derudover er jeg glad for, at hr. Christian Juhl bekræfter, at hele Norden er svøbt i kristendom.
Der må man så sige, at debatten om, hvorvidt man får noget i dåbsgave eller ej, jo er interessant.
Jeg vil bare, tror jeg, benytte lejligheden til at sige til hr. Christian Juhl, at det aldrig er for sent at blive døbt.
Jeg har kendskab til, at der er præster i nærheden.
Skulle hr. Christian Juhl føle trang dertil, kan vi få det foranstaltet ganske hurtigt.
Christian Juhl (EL), 2020-02-06:
Nu skal jeg afsløre for hr. Morten Messerschmidt, at jeg både har været fanebærer hos spejderne, i fagforeningen og i mit eget parti i masser af situationer.
Og jeg nævnte historien med fanen, som vi har der.
Hele forhistorien kender hr. Morten Messerschmidt jo godt.
Vi havde en debat, og vi havde også en aftale i Præsidiet om, at vi ikke begyndte at ændre på den her væg – den her væg, hr. Morten Messerschmidt – før vi var enige om, hvad alternativet var til det smukke tæppe, som hang der før – det store vævede tæppe.
Og da Præsidiets formand så egenhændigt besluttede at ophænge det – et meget, meget stort splitflag, som jo er magtens symbol – så protesterede jeg.
Det er fuldstændig rigtigt.
Det var det, jeg mente med det, der blev sagt på det tidspunkt, og jeg har ikke en dårlig smag i munden over at have den holdning.
Jeg synes, at når vi i Præsidiet aftaler, at vi skal være enige om noget, så venter vi med at handle, til vi er enige.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-06:
Tak, formand.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om hr. Christian Juhl kan genkende følgende citat: »Det er tæt på magtmisbrug af formanden at hænge et værdibaseret flag lige ovenover, hvor hun skal sidde i morgen.
Det skal ned igen hurtigst muligt.
Ikke fordi vi har noget imod Dannebrog, men fordi det er et indlæg i den politiske debat om, hvem der er mest nationale.
Det er ganske utidigt.«
Jeg håber, at hr. Christian Juhl kan genkende det, for det er hr. Christian Juhl, jeg citerer.
Altså, hr. Christian Juhl mente, at det var magtmisbrug, da dannebrog blev hængt op her i Folketingssalen, fordi det er et værdibaseret flag.
Nu kan man diskutere Dannebrog, men jeg går ud fra, at hr. Christian Juhl er enig i, at EU-flaget og FN-flaget er noget mere værdibaserede end Dannebrog.
Og derfor vil jeg bare høre, hvordan hr. Christian Juhl kan stå her i dag uden en dårlig smag i munden – med de ord, han affyrede imod formanden for et par år siden.
Astrid Carøe (SF), 2020-02-06:
Nej, det mener jeg ikke.
Det er ikke nogen hemmelighed, at vi i SF i en tidligere valgperiode har foreslået det her med, at man skal flage med regnbueflaget.
Det har vi spurgt Præsidiet om, for det synes vi kan give god mening, men der er vi jo nok bare uenige.
Det, vi vil indstille til, er, at man tager diskussionen om de her ting i Udvalget for Forretningsordenen og i Præsidiet.
Mette Thiesen (NB), 2020-02-06:
Så må ordføreren vel også anerkende, at der er grænser for, hvornår og hvordan og hvorledes man skal flage?
Jeg synes, det lyder utrolig mærkeligt, når ordføreren og i øvrigt også ordførere før SF's ordfører har antydet det her med, at det jo er en vej, vi går ned ad, hvor vi simpelt hen fuldstændig forfladiger betydningen af Dannebrog.
Det er i hvert fald ikke en retning, som jeg eller vi på nogen som helst tænkelig måde kan støtte.
Men mener ordføreren ikke alvorlig talt, at når ordføreren går ned ad den vej med mange, mange flag, forfladiger det værdien af Dannebrog?
Astrid Carøe (SF), 2020-02-06:
Nej, selvfølgelig mener jeg ikke det.
Dannebrog har særstatus i Danmark, og det var sådan set også det, jeg startede min tale med, nemlig at vi i SF også er enormt stolte af Dannebrog, og at jeg selv er rigtig glad for flaget.
Men vi synes også, det er vigtigt, at man ved særlige lejligheder kan flage med andre flag, og vi synes desuden, at det er fint, at Præsidiet sidder med den her beslutning.
Mette Thiesen (NB), 2020-02-06:
Jeg bliver simpelt hen nødt til at høre ordføreren om noget, for i ordførerens tale gør ordføreren det meget tydeligt og klart, at hun gerne så flere flag repræsenteret her i det danske Folketing.
Mener ordføreren, at eksempelvis EU-flaget, regnbueflaget, FN-flaget osv. skal fuldstændig ligestilles med Dannebrog?
Andreas Steenberg (RV), 2020-02-06:
Det kan jeg ikke, for jeg har ikke nogen ambition om, at andre flag skal hejses, men jeg er enig med Socialdemokratiet i, at det da godt kan være, at der kunne være andre flag.
Nu nævnte hr. Ole Birk Olesen, om vi skulle have NATO's flag op, hvis der var et stort NATO-møde, og det synes jeg ligesom hr. Ole Birk Olesen ville være naturligt.
Men nej, vi har ikke nogen planer om andre flag lige nu og her.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-06:
Det er jo rart at vide, at der er noget, man ikke krænkes over i radikale kredse.
Nej, så vil jeg bare spørge, om hr. Andreas Steenberg deler den betragtning, som vi hørte tidligere fra hr. Mortensen fra Socialdemokratiet, nemlig at det her spørgsmål om flagning er et dynamisk anliggende, altså at det ikke nødvendigvis stopper med EU-flaget og FN-flaget, men at andre flag også fremadrettet kunne blive en del af det, og om hr. Seeberg så kunne løfte sløret for, hvad han selv kan se i horisonten.