runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2017-01-13:
Jamen jeg anerkender fuldt ud, at Enhedslisten har kæmpet en stor kamp – sammen med os i øvrigt – imod, at der ikke skulle være samme pensionsalder herinde som i resten af samfundet.
Den anerkendelse giver jeg gerne.
Nu ved jeg ikke, hvorfor Enhedslisten følte sig truffet af, at jeg sagde, at nogle partier sådan populistisk kørte en kamp mod Folketingets lønninger.
Men når nu hr. Pelle Dragsted selv tager det op, vil jeg sige, at jeg er enig i, at vi skal have den samme pensionsalder – vi har også selv fremsat beslutningsforslag om det.
Det er rigtigt, at der var en kort periode, hvor kommissionen arbejdede, hvor vi ikke ønskede at tage stilling til spørgsmålet, før kommissionen havde tænkt færdig, og det var der jo en grund til.
For det, kommissionen foreslog, var jo samme pensionsalder som for resten af befolkningen, men en markant øget honorering af folketingsmedlemmerne.
Vi syntes ikke, at den øgede honorering var noget, vi kunne stå på mål for.
Men så syntes vi omvendt også, at det var svært at tage de 8-10 pct. af folketingsvederlaget, hvis vi skulle have præcis de samme pensionsregler, og så fandt vi så den løsning, der hedder samme pensionsalder og nogenlunde uændret folketingshonorar.
Så der var jo en grund til, at vi var nødt til at få det samlede grundlag først.
Men vi har, og det har vi sagt hele vejen igennem, hele tiden ment, at selvfølgelig skulle der være samme pensionsalder, og det er vi glade for at Enhedslisten har været enige med os i.
Pelle Dragsted (EL), 2017-01-13:
Tak skal du have.
Og tak for ordførertalen.
Ordføreren kalder det populisme at tage de her spørgsmål op.
Jeg vil spørge ordføreren, om han ikke kan bekræfte, at Enhedslisten flere gange her i Folketinget har fremsat nogenlunde det samme forslag som det, vi vedtager i dag, nemlig om, at politikeres pensionsalder skal følge den almindelige befolknings, og at ordførerens parti flere gange har stemt imod, og at man vel derudaf kan udlede, at det har været vigtigt – altså sådan helt fair – at der var nogle, der blev ved med at råbe op, uanset at andre opfattede det som populistisk, og at det vel har været medvirkende til, at vi kom dertil, at der overhovedet blev nedsat en ekspertkommission.
Der gik mange år, fra vi fremsatte forslaget første gang og til, at man i dag faktisk kan vedtage et forslag, som i hvert fald tager et langt skridt i den rigtige retning.
Det er bare lige for at have orden i historiefortællingen her.
Leif Mikkelsen (LA), 2017-01-13:
Vi går ind for det her, og vi konstaterer, at det i øvrigt jo i virkeligheden er en forringelse, fordi man nu først kan gå på pension, den dag man når pensionsalderen.
Så vi er jo sådan set på vej i den rigtige retning i forhold til spørgerens opfattelse, går jeg ud fra.
Så jeg går ud fra, at vi inden ret længe må høre nogle glædesudbrud fra spørgeren over, at det her er rigtig godt og det bakker man fuldt og helt op, og jeg går ud fra, at vi kan få at høre fra det parti, at man i sidste ende ender med at støtte lovforslaget – eller hvad?
Jacob Mark (SF), 2017-01-13:
Men jeg tror faktisk, at det er sådan – sådan har jeg i hvert fald læst det – at en minister kan optjene livslang pension, svarende til en arbejders, på 8 år, altså, 8 års ministerarbejde svarer til det, som f.eks. en tømrer eller en jord- og betonarbejder eller en fabriksarbejder skal arbejde hele livet.
Jeg er med på, at ministerarbejdet er hårdt, og at det også er et isoleret arbejde, men er det så hårdt, at man på 8 år skal kunne optjene den samme pension, som en ganske almindelig arbejder gør på et helt liv?
Leif Mikkelsen (LA), 2017-01-13:
Ja, det kan altid diskuteres.
Jeg har forsøgt at begrunde det ved at sige, at jeg faktisk mener, at ministre har en arbejdsform, en arbejdsperiode, der tilsiger, at man fortjener nogle forhold, i lyset af at man skal opgive mange berøringsflader, den dag man bliver minister.
Jeg har konstateret ved det, jeg har kunnet se, og det er ministre fra alle mulige partier, at det ikke er noget hvilehjem, at det ikke er en periode, hvor man næsten selv bestemmer sin kalender osv. Så det er faktisk ret rimeligt, at der er signaleret ordentlige forhold, også den dag man så skal på pension, især i lyset af, vil jeg gerne understrege, at man har måttet afbryde mange forbindelser til sin normale livsførelse, den dag man bliver minister.
Der er en række regler, som jeg går ud fra at ordføreren kender, den dag det sker.
Jacob Mark (SF), 2017-01-13:
Tak for det.
Jeg vil bare høre: Hvorfor er det, at politikere, herunder især ministre, skal kunne optjene livslang pension så meget hurtigere end alle andre mennesker, der er på arbejdsmarkedet?
Leif Mikkelsen (LA), 2017-01-13:
Jeg går ud fra, at hr. Anders Samuelsen vil følge de regler, der er, og i givet fald de regler, vi vedtager i det her Folketing – det tror jeg at han har respekt for – og det er det, vi er i færd med i dag.
Pelle Dragsted (EL), 2017-01-13:
I er blevet enige, fordi det her har vi jo kæmpet for i årtier, uden at det har været muligt at rykke på det.
Men det er jo positivt.
Og tillykke i øvrigt med at fortsætte med at arbejde, det er jo rigtig dejligt, at man har et job, hvor man kan blive ved med det.
Men må jeg så ikke bare bede ordføreren om at bekræfte, at ordførerens nuværende partiformand, hr. Anders Samuelsen, som jo i den grad har været en af dem, der stod i spidsen for at stjæle pensionsårene fra danskerne, selv kan gå på pension som 60-årig.
Leif Mikkelsen (LA), 2017-01-13:
Nu bliver meget svært for ordføreren, den dag jeg fylder 60 år, fordi det er sådan set ved at være noget siden.
Så jeg har passeret den dag, og jeg har sådan set vist vejen ved at arbejde meget længere, end man skal, så jeg følger fuldt og helt mit partis politik om, at vi skal arbejde længe for at bidrage til det her samfund.
Den dag er langt overskredet, så jeg har sådan set helt frivilligt set bort fra al mulig pension, så hvis man skal tale om mine personlige forhold, er det meget atypisk i forhold til det, der spørges om. Men det er fuldstændig korrekt, at vi har stemt for de justeringer, der har været på det her område vedrørende efterlønnen, som vi jo mener skal helt væk – det er noget helt andet – og det her er i relation til pensionsalderen, og der er vi meget tilfredse med, at ministre i fremtiden skal følge pensionsalderen.
Vi er enige i den kritik, der har været, af, at nogle af de forhold, der har været før, var mærkelige.
Jacob Mark (SF), 2017-01-13:
Tak for det.
I SF kan vi støtte det her lovforslag, som ændrer på ministres løn- og pensionsforhold.
Vi synes ærlig talt, at det er på tide, det kommer.
Der har været en del snak om populisme og frem og tilbage, så jeg vil egentlig bare gerne starte med at sige, at jeg og SF gerne vil rose de mennesker og de partier, der har været med til at lave det her lovforslag.
Vi synes, det er vigtigt, og vi synes, det er en klokkeklar forbedring.
Det, som undrer os, er, hvorfor man, når man nu har det på bordet, når man nu er i gang med en forbedring og en ligestilling, hvad der skaber mere, tror jeg, tillid ude i befolkningen og gennemsigtighed, så ikke går hele vejen.
Det er det, jeg ligesom prøver at stille spørgsmål til i dag.
Jeg synes, det er godt, man ændrer eftervederlaget, og jeg synes, det er rimeligt, at man som politiker har et eftervederlag, også et godt eftervederlag, fordi politikerlivet er anderledes end andre arbejdsliv, og det kan være svært, måske efter et langt politisk liv, at komme ud i et job.
Så indebærer aftalen også, at en person fremadrettet ikke kan få eftervederlag fra tidligere erhverv som borgmester eller regionsrådsformand samtidig med vederlag som minister eller folketingsmedlem.
Det er også mere end rimeligt og en klokkeklar forbedring.
Jeg oplevede det selv, da jeg gik ud af Køge Byråd, hvor jeg har været udvalgsformand, og så fik jeg et eftervederlag, og det var jeg nødt til at tage imod.
Det endte så med, at jeg gav det væk, men jeg var nødt til at tage imod det, for man kunne ikke frasige sig det, selv om jeg fik folketingsløn.
Det giver ingen mening, det er ikke rimeligt, og jeg synes faktisk, at det er godt, at man ændrer det nu.
Så synes jeg også, det med den her aftale er rigtig godt, at man ændrer pensionsforholdene fremadrettet, sådan at politikere går på pension samtidig med dem, der går på folkepension.
Men der er så bare de to ting, som jeg ikke helt forstår, og det er også det, jeg har prøvet at spørge ind til i dag.
Hvorfor laver man den her overgangsperiode?
Når man ændrer folkepensionsalderen, hvad der lader til at være en del partier der vil igen, gør man det jo for hele befolkningen, så hvorfor skal det være anderledes for politikere?
Hvorfor skal jeg kunne få den pension, som jeg har nået at optjene i det år, jeg har siddet herinde, tidligere end andre danskere kan få deres pension?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg forstår ikke, hvorfor man ikke ændrer på det.
Så forstår jeg egentlig heller ikke, hvorfor man ikke gør pensionen opsparingsbaseret, så den minder om de pensioner, vi har ude på arbejdsmarkedet?
Jeg synes faktisk ikke, det er rimeligt, at man som minister kan optjene den samme livslange pension på 8 år, som en arbejder kan på et helt arbejdsliv.
Så grundlæggende synes jeg altså, at det her er et godt forslag, og jeg synes, det er en klokkeklar forbedring, men jeg synes også, man burde være gået hele vejen og lavet en total ligestilling mellem befolkningens pensionsforhold og politikernes pensionsforhold.
Men vi stemmer selvfølgelig for en forbedring.
Josephine Fock (ALT), 2017-01-13:
Jamen det er jeg for så vidt fuldstændig enig i, og derfor spurgte jeg heller ikke ind til lønniveau osv.
Det, jeg spurgte ind til, var gennemsigtigheden.
F.eks. er der jo ikke, når vi snakker om eftervederlag, fuld modregning.
Det er der, hvis du er ansat efter en funktionæroverenskomst.
Så er der som udgangspunkt fuld modregning, medmindre du, når du bliver afskediget, får forhandlet dig frem til noget andet efter de første 6 måneder.
Det er sådan nogle ting, jeg tænker på.
Hvorfor sørger vi ikke for at få de samme vilkår?
Her er det, jeg siger, at så kan vi altid diskutere lønnens størrelse og sådan noget.
Det er jeg helt enig med ordføreren i at vi sikkert aldrig blive enige om.
Der vil altid være nogle danskere, der netop, som ordføreren siger, mener, at vi kun skal have 1 kr., og andre danskere, der synes, at vi skal have meget mere, end vi får i dag.
Søren Gade (V), 2017-01-13:
Ja, det mener jeg bestemt det gør.
Som også hr. Henrik Sass Larsen sagde, er politikernes løn og pension vel noget af det mest omdiskuterede og noget af det, der er skrevet mest om.
Og som jeg også har sagt, står jeg gerne på mål for både folketingsmedlemmernes og ministrenes løn.
Det her er jo en normalisering, i forhold til hvordan det er ude på arbejdsmarkedet generelt.
Vi kommer op på den pensionsalder, som de fleste danskere befinder sig på.
Vi nedsætter eftervederlaget, således at man ikke kan være minister i 14 dage og så få ministerløn i 18 måneder efterfølgende.
Jeg synes, det er rimelige ændringer, og det er også nogle af de ændringer, som der har været et berettiget krav hos danskerne om at få indført.
Og det er det, vi gør her i dag.
Jeg har ingen illusioner om, at vi nogen sinde bliver enige om, hvad politikernes løn skal være, for så længe der er en politiker, der får 1 kr., vil der være nogle, der synes, at de får for meget.
Men jeg må bare stilfærdigt sige, at man også kan have et system, hvor det bliver således, at det kun er ekstremt rige mennesker, som ønsker at træde ind i politik, fordi andre enten ikke finder det attraktivt eller ikke har råd til at være der.
Jeg synes, man skal balancere det.
Det skal ikke være penge, der driver folk ind i politik.
Det skal heller ikke være penge, der afholder folk fra at gå ind i politik.
Henrik Sass Larsen (S), 2017-01-13:
Jeg tror ikke, at ordføreren fra SF ville komme langt i overenskomstforhandlinger, og når man skulle sidde og forhandle i forhold til folks arbejdsvilkår, hvis han ser på sagerne med sådan en logik.
Tingene hænger faktisk sammen.
Så den logik vil jeg gerne introducere for SF's ordfører, hvis man ikke har hørt om det før.
Jacob Mark (SF), 2017-01-13:
Jeg ved ikke, om det er logik.
Altså, det virker mest, som om vi så skal have det.
Det mest rimelige, tænker jeg jo, er, at vi får ligestillet vores pensioner med befolkningens pensioner og så tager en selvstændig diskussion om lønnen.
Jeg synes, det virker sådan lidt underligt, at det ene skal komme an på det andet.
Hvad har pensionen at gøre med vores løn?
Henrik Sass Larsen (S), 2017-01-13:
Det er korrekt.
Kommissionen så jo på det i en sammenhæng og sagde, at hvis man på et tidspunkt skal reducere i forhold til den pension, som nogen optjener som medlem af Folketinget eller som minister, så skal man i stedet øge lønandelen kraftigt.
Da vi så vælger at se bort fra det med at øge lønandelen kraftigt, ændrer vi heller ikke i pensionsforholdene.
Det er logikken hos os.
Jacob Mark (SF), 2017-01-13:
Jeg synes egentlig, det her forslag er landet ret fornuftigt, men der er også nogle ting, som jeg undrer mig lidt over.
Når man nu ændrer det og ligestiller befolkningens pensionsalder med politikernes, så forstår jeg ikke, at man ikke går hele vejen, og fru Pernille Skipper spurgte jo også, hvorfor man ikke gør den her pension bidragsbaseret eller opsparingsbaseret.
Der skal jeg bare høre: Var det, ordføreren sagde, at grunden til, at man ikke gjorde det, var, at man ikke tog kommissionens anbefaling om at hæve lønnen med?
Henrik Sass Larsen (S), 2017-01-13:
Jeg skal blive svar skyldig i forhold til, hvad ambitionen for gennemsigtighed var, da man i sin tid nedsatte den her Vederlagskommission, altså om det var at skabe en større klarhed, så folk blev gladere ved, at de sådan mere enkelt og lysende kunne se, hvad det hele gik ud på.
Det tror jeg aldrig man kommer hen til, fordi pensionsforhold er komplekse.
Det er vederlag også, og det er arbejdsforhold i det hele taget.
Altså, hvis man går ud og kigger på en hvilken som helst anden overenskomst eller ansættelseskontrakt rundtomkring i samfundet, vil man jo også finde en stor grad af kompleksitet.
Det vil der også være i forbindelse med MF'er.
Josephine Fock (ALT), 2017-01-13:
Som jeg også sagde indledningsvis, kan elementerne være rigtig gode.
Når jeg snakker om gennemsigtighed, er jeg selvfølgelig helt enig med ordføreren i, at man kan læse sig til de enkelte elementer, der er ikke noget, der er skjult.
Der er fuld offentlighed omkring det.
Nu var det jo før vores tid, kan man sige, men da man bad Vederlagskommissionen om at komme med sin rapport, var det, sådan som jeg har forstået det, også for at få klarlagt, hvordan vi egentlig øger gennemsigtigheden, hvordan vi øger sammenligneligheden til den øvrige del af befolkningen, f.eks. hvorfor det er, at vi fortsat har en tjenestemandspension osv.
Det er den del, jeg spørger ind til.
Henrik Sass Larsen (S), 2017-01-13:
Ja, man må jo sige, at alt er oplyst.
Hvis man læser forslaget igennem, er der jo sådan set ikke nogen nuancer, som ikke er beskrevet og dækket af her, og man må vel også sige, at når det angår folketingsmedlemmers løn, pension eller vederlag og pensionsforhold, herunder ministres og andet, er det jo ikke, fordi det sådan er et underbehandlet emne i offentligheden.
Jeg synes, at det da er rimelig oplyst, hvad det går ud på.
Så kan man sige, at der er alle mulige forhold i og omkring løndannelsen, som jo er elementer, som, hvis man sætter sig ind i dem, lidt fanger, hvordan folk nu engang er som ministre, eller hvor lang tid de har en funktionsperiode, eller hvor længe de er i Folketinget eller noget andet, og så bliver kompleksiteten højere.
Men det er jo til at gå ned og læse i.
Så på den måde synes jeg, det sådan set er meget enkelt og direkte.
Jeg synes så, at det at man har lavet nogle justeringer her, som gør, at man ikke bare kan blive minister i en 5-6 uger og så få 18 måneders eftervederlag, er meget fornuftigt.
At man laver det sådan, at man følger folkepensionsalderen, nu, hvor vi beder alle mulige andre om at gøre det i det her samfund, er også fornuftigt.
Så jeg synes, at man har lavet nogle meget rimelige justeringer her.
Josephine Fock (ALT), 2017-01-13:
Delelementerne i det her synes jeg kan være rigtig udmærkede.
Dér, hvor jeg i virkeligheden både personligt, men også set fra Alternativets side er i tvivl,
er, hvad det er for et problem, vi i virkeligheden er sat til at løse.
I min optik er det bl.a. gennemsigtighed, altså der skal være gennemsigtighed med vores lønninger, med ministrenes lønninger, der skal være gennemsigtighed med vores pensioner og vores pensionsforhold, der skal være gennemsigtighed med vores eftervederlag.
Henrik Sass Larsen (S), 2017-01-13:
Vi ser ikke sådan på det, at der er tale om en meget, meget høj pension.
Vi ser sådan på det, at den gennemsnitlige MF'er sidder i Folketinget 7-8 år alt i alt, og så er den pension, som man når at oppebære der, en mindre del sådan gennemsnitligt set, i forhold til hvad man optjener igennem et liv, og derfor synes vi sådan set, at det niveau, som pensionsniveauet ligger på i forhold til den ordning, der er i øjeblikket, er meget fornuftigt.
Så det er vores begrundelse for det, og derfor ønsker vi ikke at lave om i forhold til det forslag til pension, som Vederlagskommissionen er kommet med, fordi Vederlagskommissionen betingede så, at hvis man lavede det om, skulle man så samtidig lave lønandelen om, og det ønskede vi ikke.
Pernille Skipper (EL), 2017-01-13:
Det synes jeg er dejligt, for oprindelig sagde Socialdemokratiet jo, at man ville følge Vederlagskommissionen, lige meget hvad den kom frem til, uanset om det var sund fornuft eller ej, så derfor er jeg rigtig glad for det.
Hvorfor vil man fastholde den her meget, meget høje pension, som vi politikere får i dag?
Henrik Sass Larsen (S), 2017-01-13:
Vi tager de dele af forslaget, som Vederlagskommissionen kom med, som vi synes er sund fornuft, og det vil sige, at da forslaget kom frem, brugte vi vores sunde fornuft og sagde nej til de ret store lønstigninger, som Vederlagskommissionen var kommet frem til, og sagde, at det ønsker vi ikke at følge, men derudover tager vi en lang række af de elementer, som vi synes umiddelbart er meget fornuftige, og det medfører så, at vi står med det her forslag i dag.
Vi bruger vores sunde fornuft.
Pernille Skipper (EL), 2017-01-13:
Tak for det.
Det er jo dejligt, at Socialdemokratiet kan støtte forslaget, men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvorfor man er endt på den her løsning, for historikken er jo, at der er en Vederlagskommission, som Socialdemokratiet bl.a. mente at man skulle følge, uanset hvilket resultat de kom frem til.
Den kom så frem til, at folketingspolitikeres pension skulle normaliseres, og så skulle der være en kraftig lønstigning.
Jeg synes, at det er rigtig godt, at Socialdemokratiet var ude at sige: Nej, politikere skal ikke have en kraftig lønstigning.
Men hvorfor har man så pillet normaliseringen af pensionsforholdene ud?
Hvorfor følger man ikke det?
Henrik Sass Larsen (S), 2017-01-13:
Lovforslaget her drejer sig som bekendt om, at vi ændrer vederlags- og pensionsforholdene for ministre.
Lovforslaget udspringer af, at vi havde en Vederlagskommission, som kiggede bredt og generelt på forholdene for såvel MF'ere og ministre som lokalpolitikere og kom med en lang række anbefalinger.
De fleste af dem valgte i hvert fald et flertal i Folketinget at tilsidesætte, sådan at man kun samler op på de dele af det, som man syntes var umiddelbart mest fornuftige.
Det betyder, at vi så i dag skal behandle to lovforslag, først L 100, der som bekendt handler om ministrene, og efterfølgende L 106, som handler om folketingsmedlemmernes vederlag og pension.
For så vidt angår L 100 om vederlag og pension for ministre, kan vi støtte det forslag, der ligger.
Der er tale om mindre justeringer i forhold til den nuværende lovgivning.
Vi noterer med tilfredshed, at den fremtidige lønudvikling reguleres i forhold til den faktiske lønudvikling.
Vi synes også, at det er rimeligt og rigtigt, at man nedsætter mindsteperioden for ministereftervederlaget fra 18 til 6 måneder.
Og så synes vi også, at det er rigtigt og fornuftigt, at man fremadrettet kommer til at følge folkepensionsalderen, for så vidt angår ministres pension.
Derudover er der en lang række mindre justeringer, som vi så alle kan tilslutte os.
Så Socialdemokratiet kan samlet set støtte forslaget.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-01-13:
Tak, formand.
L 100 om forslag om vederlag og pension for ministre udspringer af den aftale, der tidligere blev lavet af Venstre, Socialdemokratiet, Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti og Det Radikale Venstre.
Dansk Folkeparti er jo ikke en del af den her aftale, men lad mig sige det på den måde, at det består af en hel del elementer, og der er både nogle, som vi sådan set synes er rigtig fornuftige, og som går i den rigtige retning, og også nogle, som vi er en lille smule ærgerlige over.
Jeg synes, det er rigtig positivt, at det her lægger op til, at ministres pensionsalder kommer til at følge den generelle folkepensionsalder.
Det synes jeg er et rigtig godt skridt i en retning, hvor man jo, om ikke går hele vejen, så i hvert fald gør et forsøg på at normalisere nogle vilkår for ministrene.
Det er sådan set rigtig, rigtig positivt.
Det er også udmærket, at der gøres noget i forhold til eftervederlagsreglerne, som vi jo har haft en del debat om i medierne igennem de sidste år på grund af et par ret urimelige sager for, tror jeg, rigtig mange mennesker.
Og den del af det kommer vi også til at bakke op om.
Der er også noget, som vi ikke er så glade for.
Jeg synes, det er ærgerligt, at den 5-procentsreduktion, der har været af ministervederlaget, lader man løbe ud i 2019.
Det synes jeg er træls, for at sige det på godt jysk.
Vi synes, det var prisværdigt, da regeringen for nogle år siden sørgede for, at ministrene gik en lille smule ned i løn, for at vise noget villighed, i forhold til at der er knaphed i det her samfund, at der er knappe ressourcer til rådighed.
Det sendte et rigtig godt signal, og det tog vi hatten af for dengang, og det syntes vi var flot.
Derfor synes jeg også, det er ærgerligt, at man nu ser, at det løber ud, og at man stopper det i 2019.
Den overordnede aftale, der blev indgået mellem partierne, medfører jo også en ordentlig lønstigning til borgmestre og til regionsformænd.
Den del af aftalen er vi sådan set ikke særlig glade for, for vi synes, de tjener nok.
Vi mener ikke, der er behov for at hæve lønningerne til politikere generelt, og vi har jo egentlig været godt tilfreds med den sats, der er.
Og skulle man ændre på den sats, var det ikke i opadgående retning – ingen tvivl om det – så var det snarere den modsatte vej.
Overordnet set er der jo meget positivt, men også noget negativt, i forslaget, men vi glæder os til at behandle det videre, og kan jo så glæde os over, at det med pensionsalderen trækker i den rigtige retning.
Søren Gade (V), 2017-01-13:
Som der allerede er redegjort for, er det en opfølgning på en af Vederlagskommissionens anbefalinger, vi behandler her i dag, og det er opfølgning på den stemmeaftale, som er indgået mellem Socialdemokratiet, Liberal Alliance, De Radikale og Konservative tilbage i 2006.
Lad mig sige det med det samme: Vi støtter selvfølgelig forslaget.
Vi synes, det er fint og logisk, at ministervederlag reguleres i takt med den generelle lønudvikling.
Vi mener, det er helt i overensstemmelse med ikke kun folkeånden, men det, at vi også lever op til vores egne målsætninger om, at danskerne skal arbejde længere, at pensionsalderen for ministre nu følger folkepensionsalderen.
Vi mener bestemt også, at det er rimeligt, at man sætter eftervederlag ned fra minimum 18 måneder til nu 6 måneder.
Lovforslaget lægger op til en normalisering i forhold til det normale arbejdsmarked, og det bifalder vi i Venstre, så vi støtter forslaget.