runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-03:
Tak for ordet, formand.
At der mangler personale i vores sundhedsvæsen, er vist efterhånden åbenlyst for alle.
Derfor er vi i Radikale Venstre glade for at være med i den aftale, der igennem en række forskellige tiltag skal hjælpe med at tiltrække og forhåbentlig fastholde flere kvalificerede udenlandske sundhedspersoner i både det danske sundhedsvæsen og ældreplejen.
Aftalen her indeholder en række initiativer, der på forskellig vis skal gøre det nemmere og smidigere for udenlandske sundhedspersoner at komme til Danmark for at arbejde.
Det løser ikke alle problemer – langtfra – men der bliver taget nogle rigtig gode skridt.
Der bliver ryddet ud i vores gebyrstruktur, vi får opdateret positivlisten, og der bliver luget ud i bøvlede regler i forbindelse med autorisationsprocessen, og det er alt sammen rigtig godt.
Det er jo helt absurd, at personer, der både kan og vil, bare ikke må.
Så det er rigtig godt, at vi gør op med det med det her lovforslag.
Derudover åbnes der op for en hurtigere adgang for sundhedspersoner, der ønsker at komme til Danmark for at arbejde.
Det er rigtig godt, men det er for os også helt afgørende, at det sker med respekt for andre lande og på en måde, der ikke udsulter og skader deres sundhedsvæsen, hvad også tidligere ordførere har været inde på.
For mangel på sundhedspersoner er jo ikke et unikt dansk problem; det er noget, vi ser i en lang række lande.
Derfor er det for os i Radikale Venstre helt afgørende, at der i aftalen eksplicit står, som også bl.a. Socialdemokratiets sundhedsordfører var inde på, at vi naturligvis skal handle etisk forsvarligt og i overensstemmelse med WHO's principper for international rekruttering af sundhedspersonale.
Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Jette Gottlieb (EL), 2024-05-03:
Alt det er jo ganske glimrende, også når det bliver behandlet på den gode måde.
Vi ser bare eksempler på, at det ikke er sådan, det sker, men at vi rent faktisk får nogle folk til at forlade deres land, selv om de kunne yde en lige så stor indsats i det land, ved at vi kalder dem hertil.
Det er en mulighed, der er, og det er nemt for os som et velhaversamfund at gøre det.
Men det er et problem, at der er flere somaliske læger i London, end der er i Somalia.
Monika Rubin (M), 2024-05-03:
Men hvad er det, ordføreren forestiller sig at der skal ske?
Altså, jeg er selv læge og har arbejdet i sundhedsvæsenet i mange år og har jo arbejdet med de her mennesker, som kommer fra andre lande, gennem mange år.
De løfter en kæmpe opgave i vores sundhedsvæsen og vil jo gerne være en del af Danmark.
Der er jo flere af dem, der også ansøger om dansk statsborgerskab efterfølgende og får børn og stifter familie.
Så hvad er det, ordføreren er så nervøs for?
Jette Gottlieb (EL), 2024-05-03:
Det, der er problemet, er, at jeg beder ordførerne om at tænke processen til ende.
Hvad sker der bagefter?
Hvad sker der næste år og næste år igen?
Det er da klart, at vi skal gøre betingelserne meget mere enkle, end de er i øjeblikket.
Monika Rubin (M), 2024-05-03:
Mange tak.
Og når ordføreren bruger ordet, at vi »stjæler« folk, vil jeg sige, at det her lovforslag jo handler om, at vi gerne vil forbedre ansøgningsprocessen for at opnå dansk autorisation.
Det er jo folk, der ønsker at arbejde i Danmark, og som indtil nu har haft svært ved at få lov til det, fordi ansøgningsprocessen har været så besværlig.
Jeg forstår ikke, hvorfor Enhedslisten ikke vil være med til at sikre, at det bliver nemmere for de personer, der ønsker at være en del af det danske sundhedsvæsen, og som kommer fra udlandet, så de får mulighed for det.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-03:
I Alternativet mener vi ikke, at det er en bæredygtig eller etisk løsning – og nu kommer jeg nok til at bruge et ord, folk ikke kan lide – at dræne såkaldte tredjelande for sygeplejersker og sosu-assistenter for at afhjælpe vores egen mangel på sundhedspersonale i Danmark.
Når velstående vestlige lande rekrutterer sundhedspersonale direkte fra fattigere lande, kan det jo have store konsekvenser for de lande.
Både Indien og Filippinerne, som jo er nogle af de lande, regeringen ser til i forhold til at lave nogle samarbejdsaftaler, er jo begge relativt fattige lande, der selv mangler sundhedspersonale i langt højere grad, end vi gør i Danmark.
Ifølge tal fra Verdensbanken har Danmark en dækning på lidt mere end fire læger og ti sygeplejersker og jordemødre pr. tusind indbyggere, og i både Indien og Filippinerne ser billedet markant anderledes ud.
I begge lande har man lige omkring én læge pr. tusind indbyggere, og i Indien har man knap to sygeplejersker og jordemødre pr. tusind indbyggere, mens tallene for Filippinerne er på knap fem sygeplejersker og jordemødre pr. tusind indbyggere.
Det er altså uhensigtsmæssigt og usolidarisk, synes vi, at indhente sundhedspersonale fra det indiske og det filippinske sundhedsvæsen, som selv har stor mangel på sundhedspersonale, og som har sundhedssystemer, der i forvejen er langt mere skrøbelige end det danske.
Vi risikerer at underminere deres sundhedsvæsener yderligere, og det efterlader dem uden tilstrækkelig antal sygeplejersker til at tage hånd om deres patienter.
Det synes vi ikke i Alternativet at vi kan være bekendt.
I Alternativet mener vi, at regeringen burde tage fat om problemets kerne i stedet for blot at behandle symptomerne.
Der er behov for at adressere hovedårsagerne til, hvorfor vi i første omgang har mangel på sundhedspersonale i Danmark, og hvorfor folk søger ud af faget.
Og hvis vi for alvor skal løse vores rekrutteringsproblemer, skal vi gøre det mere attraktivt for studerende f.eks. at læse til sygeplejerske og samtidig skabe nogle rammer, der gør, at sundhedspersonalet ikke brænder ud og forlader deres job.
At hente personale fra lande som Indien og Filippinerne er ikke den rigtige løsning.
Når det er sagt, har vi det jo ligesom Enhedslisten, nemlig at der selvfølgelig også er gode elementer i det her lovforslag.
Bl.a. synes jeg, at det er meget positivt, at man tager sundhedshjælpere på positivlisten, bare for at nævne et eksempel.
Så vi kommer nok også til at bede om at få forslaget delt lidt op, så vi kan stemme for de elementer, vi synes er gode.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-03:
Tak for det.
Det var jo heller ikke for at bevæge mig meget uden for lovforslaget, men det var, fordi ministeren nævnte de generelle arbejdsudbudsreformer som noget, der løste den samme problematik, som det her lovforslag gør.
Og der var min pointe bare at påpege, at det altså er i meget, meget lille grad, mens det her jo er meget mere specifikt målrettet de steder, hvor der er en decideret arbejdskraftmangel.
Jeg er med på, at vi ser forskelligt på fornuften i nogle af de generelle arbejdsudbudsreformer.
Men vil ministeren så i hvert fald ikke sige, at noget af det, man skal arbejde videre med, er at være meget præcis på, hvad det er for nogle steder, vi mangler arbejdskraft, især inden for vores sundhedsvæsen, og at det er der, man bør lave reformerne?
Sophie Løhde (V), 2024-05-03:
Jo, vi kan godt være meget præcise.
Men det er jo desværre generelt billedet, at vi mangler enormt meget personale i hele vores sundhedsvæsen, for ikke at tale om vores ældrepleje.
Det er derfor, jeg nævner, at vi alene i 2030, tror jeg det er, vil mangle 15.000 social- og sundhedshjælpere.
Så kan man da godt stå og skose, at den her regering har leveret mere end fem gange så meget arbejdsudbud som de tre tidligere regeringer tilsammen.
Hvem af de 29.000 personer er det, som SF mener der ikke er behov for i det danske samfund, når vi alene inden for én faggruppe inden for en kort årrække kommer til at mangle 15.000?
Det er jo derfor, det er afgørende for den her regering at tage ansvar for fremtiden, både i forhold til at sikre, at vi har penge til at investere i vores velfærd, men også at sikre, at vi har personale nok, både inden for den offentlige sektor og i forhold til den efterspørgsel, som den private sektor også har.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-03:
Vi ser frem til de videre forhandlinger i Alternativet.
Sophie Løhde (V), 2024-05-03:
Det er jo som at sparke en åben dør ind, for det er jo præcis det, vi har aftalt i den politiske aftale, og dermed jo også, at man ser på målgruppen.
Vi ved også, og det redegjorde Sundhedsstyrelsen også for, dengang vi sad og forhandlede omkring lovforslaget her, at vi jo mangler noget viden om, hvem der også er i den største risiko for at udvikle tandproblemer, altså blandt de patienter, som tager psykofarmaka.
Det er jo også derfor, at Sundhedsstyrelsen er i gang med, også med inddragelse af forskellige ekspertvurderinger, at se på en afgrænsning af målgruppen, hvorefter vi jo blandt partierne igen kommer til at mødes rundt om bordet, i forhold til at vi jo har reserveret midler til, at vi kan lave en yderligere udvidelse af målgruppen og dermed antallet af patienter, som vil blive omfattet af sundhedslovens § 166 og dermed vil få mulighed for at få tilskud.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-03:
Tak til ministeren for talen.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-03:
Tak for det.
Vi er jo i Alternativet med i aftalen, som det her lovforslag udspringer af, og vi støtter selvfølgelig også lovforslaget.
Vi så samtidig rigtig gerne, at man udvidede patientgrupperne, så der var flere, der kunne få tilbudt det her, og allerhelst så vi gerne, at det at gå til tandlæge var helt gratis, skatteborgerbetalt, eller hvad man vil kalde det, for alle.
Vi støtter lovforslaget, og så kæmper vi videre for gratis tandpleje.
Mette Thiesen (DF), 2024-05-03:
Jeg vil egentlig heller ikke sige så meget.
Det er et rigtig godt forslag, at vi udvider sundhedslovens § 166.
Det er også noget, som vi i Dansk Folkeparti har kæmpet for i rigtig lang tid.
I Dansk Folkeparti har vi selv foreslået i vores sundhedsudspil, at danskere over 67 år har et maks.-beløb, altså et loft over deres tandlægebetaling på 8.000 kr., simpelt hen for at undgå, at nogle mennesker har så dårlige tænder, som vi ved at nogle i den her aldersgruppe har, fordi man bl.a., dengang de gik i skole, borede tænderne fuldstændig ud.
Mange af dem har nærmest kun skallerne tilbage.
Så der er rigtig meget arbejde med det.
Vi ved også, at dårlig tandsundhed kan føre rigtig mange andre rigtig slemme sygdomme med sig.
Så vi synes i Dansk Folkeparti, at det er rigtig positivt, at vi udvider § 166 i sundhedsloven, men vi ville også rigtig gerne gå langt længere i forhold til at sikre langt flere danskere en bedre tandsundhed og en bedre mulighed for at passe på deres tænder generelt.
Per Larsen (KF), 2024-05-03:
Tak for det, formand.
Med L 171 har alle Folketingets partier aftalt at lette adgangen til tilskud til tandpleje efter sundhedslovens § 166.
Det er rigtig godt, for hvis man via sundhedsbehandling får skader på sin tandsundhed, er det kun rimeligt, at fællesskabet dækker behandlingen af tænderne.
Det kan f.eks. være behandling af kræft.
Problemet har vi kendt rigtig længe, og nu kommer vi så patienterne til undsætning.
Vi øger med andre ord ligheden i sundhed, så færre falder ned imellem to stole.
Så tak for det til de øvrige partier, og tak for ordet.
Monika Rubin (M), 2024-05-03:
Tak for ordet.
Det her lovforslag om ændring af sundhedsloven berører en af de mest sårbare grupper i vores samfund, nemlig dem, der kæmper med alvorlig sygdom og samtidig skal håndtere tandproblemer og de dertil hørende store tandlægeregninger.
Med sundhedspakken fra maj sidste år og som en del af kræftplan V har regeringen afsat 50 mio. kr. i år
og 100 mio. kr. fra næste år og frem til at udvide og forenkle ordningen for tilskud til tandpleje.
Lad mig bare sige med det samme, at det har været tiltrængt.
For det er ikke rimeligt, at mennesker, der har rigeligt at kæmpe med i forvejen, også skal kæmpe med bureaukrati, besværlige ansøgningsprocesser og ventetid for så i sidste ende at få afslag, fordi man ikke har kunnet dokumentere, at tandproblemerne skyldes den sygdom, man har fået.
Det er ikke fair, for hvordan skal man kunne dokumentere, at ens pludseligt opståede mundtørhed eller større behandlingsbehov skyldes den behandling, man får for sin livstruende sygdom?
Skyldes det måske i virkeligheden, at man har haft mindre overskud til at passe sine tænder, fordi man har været syg, eller fordi tænderne har nået en alder, hvor de efterhånden trænger til at blive behandlet lidt mere?
Det kan være svært at vide, men også at dokumentere, og derfor er jeg utrolig glad for, at vi med det her lovforslag for størstedelen af patientgrupperne fjerner kravet om dokumentation af årsagssammenhæng mellem tandproblemer og sygdom eller sygdomsbehandling.
Det kræver overskud at være i underskud.
Det hører vi tit, og derfor er jeg også utrolig glad for, at ordningen bliver forenklet, sådan at det i det hele taget bliver meget nemmere at søge og få tilskud efter ordningen.
Det skal være lettere og mere overskueligt at forstå tilskudsreglerne.
Det synes jeg helt generelt burde være en tommelfingerregel, vi arbejdede efter.
Det skal være let at læse sig frem til, hvordan man får tilskud, hvem der kan få det, og hvem der ikke kan få det.
Så kan man starte helt forfra eller give op i processen, fordi det simpelt hen er for besværligt, og det er der formentlig en del der gør.
Jeg håber, at det nu hører fortiden til for tilskudsreglerne for tandpleje.
Med lovforslaget åbner vi også op for, at udvalgte patientgrupper får mulighed for at søge tilskud til almindelig forebyggende og behandlende tandpleje uden krav om betydelige tandproblemer.
Det er et skridt i den rigtige retning for at sikre, at tandpleje bliver en integreret del af den overordnede sundhedspleje for de her patienter.
Der er altså rigtig mange gode elementer i det her lovforslag, inklusive at give mere selvbestemmelse til Færøerne, så de har mulighed for at sætte sundhedslovens bestemmelser i kraft på andre tidspunkter end i Danmark, og som passer bedre til dem.
Louise Brown (LA), 2024-05-03:
Tak, formand.
Når mennesker bliver syge med cancer eller for så vidt alle mulige andre alvorlige sygdomme, er det jo ikke kun kroppen, der risikerer at blive ramt.
Man kan også blive ramt på psyken.
Vi har jo alle sammen hørt historier om alvorligt syge og afkræftede mennesker, der midt i deres livs krise også skal finde ud af at komme sikkert rundt i vores sundhedssystem og alle reglerne og lovene, men også de forskellige rettigheder, man har som patient, og det kan være noget af en udfordring.
Når man står der midt i udfordringerne, er det sidste, man har brug for, nok en udfordring mere.
Det her lovforslag kan være med til at gøre vores bureaukratihelvede mindre for en gruppe af de her patienter.
Lige her er der tale om nogle af de patienter, der oplever, at deres tænder tager skade af den behandling, de jo skal have, for at slå deres sygdom ihjel.
Og hvad vil man så helst? Blive behandlet og risikere, at det koster på tandsundheden, eller vil man slet ikke blive behandlet?
I sådan en situation tror jeg ikke, at valget er svært.
Og så er det altså også kun fair, at man kan søge om tilskud til de eventuelle tandbehandlinger, der måtte blive nødvendige efterfølgende.
Alt i alt er det en aftale, der lugter af, at man har patienten i centrum, så jo mindre bureaukrati, jo gladere borgere og patienter, jo gladere medarbejdere og jo gladere et Liberal Alliance.
Tak for ordet.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-03:
Tak for ordet, formand.
I SF mener vi jo grundlæggende, at det er sygesikringskortet og ikke dankortet, der skal op af lommen, når man har brug for hjælp i vores sundhedsvæsen, uanset om det er hos lægen, hos tandlægen, hos fysioterapeuten eller hos psykologen.
Derfor er det her også et godt, men også et lille skridt i den rigtige retning.
Forslaget peger også på de problemer, der kan være med brugerbetaling på sundhed.
Det skaber en ulighed i sundhedssystemet, og social ulighed kan man i dag se sætte sig i tænderne.
Havde alle haft et lige udgangspunkt for at have råd til tandpleje, ville brugerbetaling ikke være så skævvridende, men det har alle ikke i dag.
En af de uligheder, der er, handler ikke kun om ens egen pengepung, men det gælder selvfølgelig også, hvis man er ramt af andre sygdomme.
Det tredje problem, som det også peger på, er, at det godt kan blive meget bureaukratisk at søge om og få en fritagelse.
Det forsøger man at gøre lettere med lovforslaget.
Som det også tidligere har været nævnt, er der afsat 100 mio. kr. varigt til forslaget, og det støtter vi i SF.
Vi er glade for aftalen, som er et skridt i den rigtige retning.
Tak for ordet.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-05-03:
Tak for det, formand.
Det er ikke altid nemt at gøre noget godt.
På baggrund af den her aftale har jeg fået mails, som spørger til, hvorfor den ikke dækker alle sygdomme, og hvorfor der stadig er brugerbetaling på tandpleje.
Grundlæggende kan jeg jo sagtens forstå dem, som siger, at det er mærkeligt: Når det er gratis at gå til lægen, hvorfor skal man så betale noget for at komme til tandlægen?
Det er der jo mange historiske grunde til, og jeg kan ikke lige pege på, hvor pengene skulle tages fra, hvis vi skulle ændre det.
Det er nemlig et rigtig godt lille forslag, som hjælper en gruppe af patienter, som får tandproblemer på grund af deres sygdom eller behandling.
Aftalen er indgået af et enigt Folketing og udvider sundhedslovens § 166-ordning til flere kræftpatienter og andre relevante patientgrupper, og det er en del af aftalen, at hvis ikke alle de afsætte penge bliver brugt, kan ordningen udvides.
Vi støtter naturligvis op om forslaget og glæder os til de reelle fremskridt.
Det er afgørende for Danmarksdemokraterne, at vi har et sundhedsvæsen, som sætter borgerne før systemet, og det er i høj grad en del af formålet med forslaget, som forenkler og udvider adgangen til tandpleje og behandling for de patienter, der har behov for det.
Tak for ordet.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-05-03:
Tak for ordet.
Når man som patient rammes af kræft eller en anden alvorlig sygdom, vender det ofte op og ned på hele ens liv.
Man skal både forholde sig til en livstruende sygdom og et tærende behandlingsforløb.
Det er en hård kamp at skulle kæmpe, og vi er jo fra Venstres side og har været det igennem mange år både meget optaget af, at de her forløb skal blive bedre sundhedsfagligt set, og at kræftpatienter og andre alvorligt syge oplever nogle bedre forhold omkring helhedsforløbet og de afledte problemer, som en alvorlig sygdom kan medføre.
Derfor har det også været en central tanke i forbindelse med den kræftpakke, vi arbejder på nu, og som det her er en del af, at vi skal sikre de kræftsyge bedre mod de forskellige scenarier, som kræftbehandlingen kan medføre.
Et element i det er tandbehandlingen.
Det har vi sat os for at gøre noget ved, og det har vi gjort med den aftale, der er landet på det her område, hvor vi tilfører området 100 mio. kr., og det er det, vi udmønter med lovforslaget i dag.
Det dækker bl.a. over, at der skal være bedre hjælp til borgere, der har fået immunterapi mod deres kræft eller hormon- og antihormonbehandling, samt patienter, der på grund af knoglemarvstransplantation har udviklet kronisk Graft versus Host Disease, GvHD, som vi nu hjælper i højere grad, end vi gjorde tidligere.
Så det er en rigtig, rigtig god dag for de kræftpatienter, der har gået før og ikke kunnet få støtte og også har skullet igennem det her meget bureaukratiske forløb.
I forhold til bureaukratiet handler det jo især om, at man for fremtiden i de tilfælde, hvor vi ved at der er en meget tæt sammenhæng mellem en sygdom og behandlingen og tandproblemer, får langt større automatik i, at man kan få hjælp til tandbehandling, før man selv har skullet dokumentere det i meget høj grad, hvilket jo som sagt ikke lige er det, man har behov for, når man er ved at gå igennem et meget, meget alvorligt sygdomsforløb.
En anden del af det her lovforslag handler også om en anmodning fra Færøerne om at få ændret sundhedslovens territorialbestemmelser, så Færøerne får mere fleksibilitet til at sætte sundhedslovens bestemmelser i kraft på andre tidspunkter, end de sættes i kraft i Danmark.
Det synes vi er en fornuftig anmodning, som vi også bakker op om, så man også kan få en mere hensigtsmæssig og lokalt tilpasset proces for implementering af nye ting i sundhedsloven på Færøerne.
Alt i alt er det et rigtig godt lovforslag, som vi varmt støtter i Venstre.
Tak for ordet.
Maria Durhuus (S), 2024-05-03:
Tak, formand.
Når man som menneske bliver ramt af alvorlig sygdom, er behandlingen mod sygdommen selvfølgelig altafgørende.
Flere og flere overlever heldigvis kræft og får mange gode år på den anden side af sygdommen.
Det betyder også, at flere skal leve med eftervirkningerne af sygdommen og behandlingen, og en af konsekvenserne for nogle af sygdommene kan være en nedsat spytfunktion og andre ting, som kan gå ud over tandsundheden.
Vi ved, at tandsundheden har rigtig stor betydning.
En dårlig tandsundhed har både sundhedsmæssige og sociale konsekvenser, f.eks. at folk ikke vil grine af frygt for at vise dårlige tænder.
I dag har nogle patienter mulighed for at få støtte til tandbehandling efter sundhedslovens § 166, men dels er målgruppen snæver, dels oplever mange, at det er tungt og bureaukratisk at få del i støtten.
Derfor har vi i regeringen som en del af kræftplan V afsat 50 mio. kr. i år og 100 mio. kr. fremover årligt til at udvide målgruppen og gøre systemet mere enkelt, så flere patienter i fremtiden kan få støtte til tandpleje efter et sygdomsforløb.
Lovforslaget her bygger på en bred politisk aftale, vi indgik i januar med alle forligets partier om den konkrete udmøntning af pengene.
Helt konkret opdaterer vi den nuværende § 166 i sundhedsloven, så den udvides med en række nye sygdomme.
Det gælder bl.a. patienter med Graft versus Host Disease, kræftpatienter, der har fået immunterapi eller hormon- og antihormonbehandling samt patienter med sygdom i skjoldbruskkirtelen, der har fået behandling med radioaktivt jod.
Samtidig gør vi processen med at søge markant mindre bureaukratisk, så patienterne ikke længere vil skulle dokumentere en individuel årsagssammenhæng mellem sygdom og tandproblemer.
Jeg tillader mig udelukkende at forholde mig til det beslutningsforslag, vi behandler lige nu, og så tage Konservatives efterfølgende, idet det har været oppe i Præsidiet, om vi kunne behandle dem sammen, og det kan vi ikke.
Så jeg tillader mig kun at forholde mig til det, vi behandler lige nu.
Jeg blev lidt interesseret i ordførerens tale om, at man gerne havde set en arbejdsgruppe allerede nu, og at man havde ønsket, at det var faglige personer, og at det var mennesker med viden på området og ikke ordførere.
Jeg er i tvivl om, hvad det er, der i ministerens tale og min ordførertale har ledt ordføreren hen til den konklusion, at det ikke bliver en fagligt velbaseret arbejdsgruppe, der skal nedsættes.
Og jeg er også usikker på, om ordføreren er imod, at vi rent faktisk prøver bredt at samle og få repræsenteret de mennesker, der har allermest viden.
Vil ordføreren ikke lige prøve at uddybe det?
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-03:
Danmarksdemokraterne kommer ikke til at stemme imod LA's forslag, det gør vi ikke, men vi ser gerne, at vi tager en snak om, om vi kan lande en beretning, hvor størstedelen af partierne herinde kan blive enige om, hvilken retning vi skal tage, og hvilket pres vi skal lægge, for at der rent faktisk kommer f.eks. sådan en arbejdsgruppe, der kan komme med nogle konkrete anbefalinger.
For vi vil gerne have, at de her kvinder og mænd, der sælger sex, får en højere grad af tryghed og sikkerhed, end de har i dag, for det har de krav på at få.
Katrine Daugaard (LA), 2024-05-03:
Men det kommer jo nu fra Liberal Alliance, så vil Danmarksdemokraterne støtte det her forslag, eller vil man stemme nej til faktisk med et nålestik at kunne hjælpe de her folk, der arbejder i branchen, langt bedre og langt hurtigere, end det ellers ville være tilfældet?