runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-04-17:
Jeg kan også gøre det kort.
Vi går ind for ligestilling, ligeværd og lige rettigheder, og vi synes, at mennesker må klæde sig, som de vil.
Josephine Fock (ALT), 2018-04-17:
Tak for det.
Det er Dansk Folkepartis forslag til folketingsbeslutning om forbud mod brug af markante religiøse symboler for elever og undervisere i folkeskolen, vi står her for at debattere, og det er særligt den religiøse hovedbeklædning, som Dansk Folkeparti ønsker at forbyde i folkeskolen – og det gælder både for elever og for personale, som varetager undervisning.
Jeg kan sige helt kort, at Alternativet er imod det her beslutningsforslag, og det er vi jo, fordi vi synes, at folk skal have ret til at gå i det tøj, de ønsker, fuldstændig uden indblanding fra Folketingets side.
Så det er sådan set den korte tale.
Henrik Dahl (LA), 2018-04-17:
Jamen så ville jeg da gå ind i debatten med den vægt, som min stemme nu har.
Der skal jo stadig væk – det kan jeg godt beklage nogle gange – mere end min stemme til at vedtage lovforslag i det her land.
Og så måtte man jo se, hvor langt vi kunne komme.
Men den holdning, som jeg havde, til at drive min virksomhed har jeg da sådan set ikke ændret, og jeg synes ikke, at en opdeling af verden i halal og haram og alt, hvad der ligesom er underliggende, og som vi også har været inde på i den her debat, er noget, der bør fremmes i Danmark.
Tak for det, formand.
Med dette forslag ønsker forslagsstillerne at forbyde markante religiøse symboler i folkeskolen.
Fra 1999 til 2008 – og det er jo altså en periode på næsten 10 år – var jeg medejer af en virksomhed.
Og hvis spørgsmålet om at bære religiøs hovedbeklædning i min virksomhed var kommet på banen dengang, ville min indstilling til vores bestyrelse have været, at det skulle vi ikke tillade.
Og hvorfor ville jeg have indstillet til det?
Det ville jeg, fordi jeg dengang ville have haft den opfattelse, jeg også har nu, som er, at de ansatte i min virksomhed skulle møde vores kunder og samarbejdspartnere på en neutral måde og på en måde, der ikke kunne give anledning til, at en kunde kunne komme i tvivl om virksomhedens holdning til forholdet mellem mænd og kvinder eller til forholdet mellem rettroende og vantro eller komme på den tanke, at vi i virksomheden opererede med en generel idé om halal versus haram.
Private virksomheder har jo i dag retten til at indføre et beklædningsreglement som det, jeg her skitserer.
Når det gælder offentlige virksomheder, er de underlagt en mere vidtgående forpligtelse end private virksomheder til ikke at diskriminere i den forstand, som grundloven og Den Europæiske Menneskerettighedskonvention definerer begrebet.
Det er jo ikke gået særlig godt for mit parti i meningsmålingerne siden folketingsvalget, så et politisk ansvar for at afskaffe julen kan mit parti og jeg simpelt hen ikke tage på os.
Så selv om jeg som privat virksomhedsejer ikke ville være synderlig uenig med Dansk Folkeparti, er der altså nogle regler og principper, som ministeren også har gennemgået, som gælder for den offentlige sektor, og som bevirker – altså i respekt for de her regler i den offentlige sektor – at Liberal Alliance ikke kan støtte forslaget.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-04-17:
Jeg bagatelliserer ingenting.
Som jeg sagde i min ordførertale, mener jeg, det er helt uacceptabelt, hvis nogen kvinder tvinges til at bære tørklæde, ligesom jeg mener, det er helt uacceptabelt, hvis staten tvinger kvinder til ikke at bære tørklæde.
Hvis vi kigger ud i verden, har vi set, at der er regimer, der har påtvunget sekularisme over for alle; der er regimer, der har påtvunget tørklæde over for alle.
Det er stik imod det, der er dansk tradition, og jeg ønsker at værne om danske traditioner, værne om vores frihed, vores frisind, vores trosfrihed og vores ligeværd.
Naser Khader (KF), 2018-04-17:
Altså, din oldemor bar ikke tørklæde, fordi Bibelen sagde, at hun skulle bære tørklæde.
Så jeg synes, man skal passe på med ikke at bagatellisere det og sige, at det gjorde man før i tiden.
Nu er vi altså i år 2018, og så kan man ikke bare sige, at ens oldemor gjorde det.
Vi har udviklet os siden.
Jeg mener, at man skal holde fast i, at tørklædet som symbol er kvindeundertrykkende, og jeg synes, det er mangel på respekt i forhold til de mange kvinder, der bliver tvunget til at bære tørklæde rundtomkring i verden, at det bliver reduceret til, at man bare siger, at ens oldemor gjorde det, og at det bare er mode.
Jeg synes, der skal være lidt mere respekt i forhold til det – ikke, at jeg er tilhænger af forslaget, men pas nu på ikke at bagatellisere det og tale om din mormor og mode.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-04-17:
Jeg reducerer det ikke til et spørgsmål kun om mode, jeg siger bare, at min oldemor havde tørklæde på, og at min mormor havde tørklæde på.
Jeg ved godt, som jeg sagde, at de ikke var muslimer.
Men jeg synes bare, at et forbud, som Dansk Folkeparti her fremsætter forslag om, i forhold til at det skal være forbudt for lærere og være forbudt for elever at have et tørklæde på, sådan som min oldemor eller min mormor havde det, er et meget vidtgående og udansk indgreb.
Så jeg siger ikke, at det kun handler om mode, som hr. Naser Khader åbenbart har misforstået det.
Naser Khader (KF), 2018-04-17:
Jeg blev lidt provokeret af, at ordføreren reducerer spørgsmålet om tørklæde til at handle om mode, og ikke andet end mode.
Hvorfor er det kun mode for kvinder og ikke for mænd?
Hvorfor er det kun for kvinder?
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-04-17:
Min pointe var, at tørklædet ikke er ét symbol, som man kan tillægge en helt særlig værdi, og at tørklædet indgår i kvindelig hovedbeklædning i århundreder i Danmark.
Og jeg mener, at det ville være fuldstændig absurd at forbyde det.
Og jeg køber ganske enkelt ikke hr. Martin Henriksens påstand om, at det at tage et tørklæde på er det samme som det at underlægge sig et kvindeundertrykkende syn.
Altså nogle af de mest modige og seje og frigjorte kvinder, jeg har mødt, har haft tørklæde på.
Det er jo ikke det samme, som at det forholder sig sådan for alle kvinder, men jeg mener helt grundlæggende, at det er et godt demokratisk frihedsprincip, at staten ikke skal bestemme, hvad folk skal have på af tøj.
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-04-17:
Vi kan noget med uddannelse i Danmark, og uddannelse kan noget i vores liv.
Derfor skal alle unge i Danmark have adgang til uddannelse.
Der er ikke nogen tvivl om, at den gruppe unge, som ikke bare er klar til at starte på en ungdomsuddannelse efter grundskolen, i øjeblikket står over for en jungle af muligheder og veje, som de kan vælge.
Den allermest sårbare og sammensatte gruppe af unge mennesker tilbyder vi i øjeblikket det allermest komplekse system, som nærmest ingen kan finde rundt i.
Det er baggrunden for og den politiske intention bag aftalen om at oprette og samle de utrolig mange indsatser i en ny forberedende grunduddannelse.
Lovgivningsmæssigt er det komplekst, hvilket dagens fire lovforslag og de mange, mange høringssvar samt de henvendelser, som vi stadig væk modtager, også vidner om.
Men det komplekse lovarbejde er forudsætningen for, at de unge i fremtiden vil møde én sammenhængende indsats i deres kommune.
Der er masser af konkrete elementer i aftalen, som man kunne tage fat på i sådan en ordførertale, men når jeg ikke nævner dem her fra talerstolen, er det ikke et udtryk for, at Radikale Venstre ikke synes, de er vigtige, for det er de, og der udestår også stadig væk et arbejde med at få justeret lovene helt til.
For jeg er sikker på, at der ikke sidder et eneste ungt menneske, som har en drøm om at blive forsørget resten af livet.
Jeg er sikker på, at alle unge deler drømme om fremtiden, om hvad de skal lave, om hvad de skal bruge deres liv til, og så er der så bare nogle, som af alle mulige årsager ikke uden hjælp kan realisere den drøm, som behøver hjælp og støtte til deres drøm, og det er dem, det her lovforslag handler om.
For mig er uddannelse værdipolitisk hjerteblod, for uanset hvor du kommer fra, og uanset hvilken baggrund du har, så fortjener du at kunne gå ind i fremtiden med håbet om og måske også med hjælpen til, at din drøm kan realiseres.
Martin Henriksen (DF), 2018-04-17:
Og det er selvfølgelig ærgerligt.
Men i forhold til det her med julen – jeg føler mig ligesom kaldet til at sige, at vi jo godt kan lide danske traditioner i Dansk Folkeparti – havde vi jo lidt den samme diskussion i forbindelse med det her tildækningsforbud, hvor det jo også var fremme, at nu ville vi forbyde julemanden og julen, og at vi aldrig ville få jul igen herhjemme, måske heller ikke hvid jul på grund af det her tildækningsforbud.
Nu er det jo forhåbentlig snart ved at blive vedtaget, og jeg har forstået det sådan, at hr. Henrik Dahl er en af dem, der støtter forslaget.
Der fremgår det jo, at julen bliver reddet, og at den også kommer næste år, og at julemanden sikkert også besøger rigtig mange danske hjem næste år, altså hvis børnene har opført sig pænt, vel at mærke, ikke?
Så man kan godt indrette lovforslagene på en sådan måde, at man kan fastholde de danske traditioner, samtidig med at man slår ned på det menneske- og kvindesyn, som ligger bag burka og niqab, og som også ligger bag det muslimske tørklæde.
Og hvis man kan finde en model for det – det tror jeg godt man kan – vil hr. Henrik Dahl så mene, at det er en farbar vej?
Carsten Kudsk (DF), 2018-04-17:
Det, jeg mener, er, at hvis man f.eks. går ind på den her islamside, vil man se, at der står, at kvinder ikke har krav på respekt, når de går rundt uden tørklæde, og dermed er de selv skyld i, at de bliver overfaldet.
Det er den slags holdninger.
Det er jo en info-side, hvor man kan finde nogle informationer, og der bruger de jo netop tørklædet som en central spiller til at komme med nogle negative holdninger.
Naser Khader (KF), 2018-04-17:
Jeg kender godt den info-hjemmeside, og der bliver debatteret, og der er en masse holdninger der.
Henrik Dahl (LA), 2018-04-17:
Tak for det.
Hvis det passer, at hastværk er lastværk, er de fire lovforslag, vi behandler samlet nu, præget af en meget, meget lav grad af lastværk, for sidste år brugte vi ikke mindre end 5 måneder på at drøfte både de store linjer og de små detaljer i den måde, hvorpå regeringen havde omsat Stefan Hermann-udvalgets anbefalinger til politisk praksis.
Jeg var glad for at høre hr. Jakob Sølvhøj omtale Stefan Hermann-udvalget i rosende vendinger, og jeg vil tilslutte mig den ros.
Det er jo faktisk den mønstergyldige politiske proces, at man sætter nogle dygtige mennesker til at komme med et udspil, evaluerer udspillet og får det omsat til politisk praksis.
Det var faktisk et rigtig, rigtig godt udspil, og derfor glæder det mig også, at der er rigtig meget tilbage af det så at sige, efter det har været forbi det politiske system.
Der er jo nogle, der siger, at en kamel er en hest, der er tegnet af en politisk komité, og det er muligvis rigtigt, men her er der i hvert fald så meget lighed med Stefan Hermann-udvalget, at man bliver helt glad for det.
Resultatet er jo blevet den nye forberedende grunduddannelse, som luger ud i de mange tilbud, vi havde tidligere, og har meget, meget mere fokus på at forberede unge til enten at læse videre eller til at træde ind på arbejdsmarkedet end de tilbud, vi havde før.
Det er fire lovforslag, som hver især er ret omfattende, og tilsammen er de selvfølgelig meget omfattende, så selv om vi har ekstra taletid, kan jeg ikke gennemgå dem i alle detaljer, og det har andre ordførere også allerede gjort.
Derfor støtter vi i Liberal Alliance selvfølgelig varmt alle fire lovforslag.
Martin Henriksen (DF), 2018-04-17:
Det mener jeg faktisk ikke at der ville være, for det gælder jo alle.
Hvis det her blev sat om til lovgivning, ville man jo formentlig slet ikke i den lovgivning nævne islam eller jødedommen eller kristendommen.
Det behøver man jo sådan set ikke at gøre.
Det gør man jo ikke i lovforslaget, men alligevel rammer man nogenlunde inden for skiven.
Så det kan jo godt lade sig gøre at opnå et politisk mål, men man gør det sådan, at det rammer bredt.
Anni Matthiesen (V), 2018-04-17:
Tak, og tak for svaret.
Hvis man så prøver at vende den om og siger, at hvis nu det her bliver til lov, ville der så ikke ud fra det, som ordføreren siger, være tale om diskrimination?
Karen J. Klint (S), 2018-04-17:
Tak til ordføreren.
Nogle af os har jo hørt fortællingen om ordførerens mor et par gange, og det er jo et meget godt eksempel på, at der netop er forskellige holdninger og også forskellige motiver til det.
Så når vi nu hører om en hjemmeside, der har lige nøjagtig den der meget restriktive og bombastiske holdning til tørklæder, er det så ikke belejligt her i dag at få bekræftet, at der findes mange andre hjemmesider, der ikke er nær så negative og så bombastiske og lovorienterede og religiøst orienterede?
Er det ikke rigtigt, at der findes mange hjemmesider med mange forskellige fortolkninger?
Naser Khader (KF), 2018-04-17:
Jo, der er mange hjemmesider, der fortæller om islam, og de er meget nuancerede, bl.a. khader.dk.
Anni Matthiesen (V), 2018-04-17:
Tak for talen.
Jeg vil egentlig gerne benytte muligheden for lige at grave lidt mere ned i beslutningsforslaget her for helt nøjagtigt at finde ud af, hvad tanken er.
Der står jo, at man ønsker et forbud mod at bruge ekstrem religiøs påklædning osv. i folkeskolen, men det vil også få de konsekvenser, at det vil blive nødvendigt f.eks. så også at fjerne nogle af de traditioner, som man har i folkeskolen.
Hvordan ser Dansk Folkepartis ordfører på det?
Jeg tænker jo netop, som der også var nogle af de andre ordførere, der nævnte, at luciaoptog osv. jo er noget af det, som er en tradition, og som har været der i mange år i den danske folkeskole, og der har man jo også religiøs påklædning.
Man er i hvert fald ikke i tvivl om andet, end at det, når de både har de hvide kjoler på og for den sags skyld lysene med, så er båret af religion.
Finder Dansk Folkeparti, at det også er for ekstremt og dermed, at man også ville være parat til at sige, at vi så også er nødt til at fjerne den del i folkeskolen?
Martin Henriksen (DF), 2018-04-17:
Vi vil ikke forbyde luciaoptog.
Vi har haft lidt den samme diskussion med forbuddet imod burka og niqab, tildækningsforbuddet.
Der har vi haft den samme diskussion, og der har også været diskussion om, hvorvidt børn stadig kunne klæde sig ud til fastelavn og til, når julemanden kommer på besøg osv., nogle argumenter, som jeg dybest set ikke forstår, fordi jeg sådan set synes, de er lidt fjollede.
Men det har jo vist sig, at man har fundet løsninger på det i det lovforslag, som Justitsministeriet har udarbejdet.
Det kan man selvfølgelig finde løsninger på.
Det her er et spørgsmål om politisk vilje, om den politiske vilje er der til, at man bl.a. forbyder religiøs hovedbeklædning og andre markante religiøse symboler.
Det er også vigtigt at understrege, at det her beslutningsforslag er indrettet på en sådan måde, at det jo er religionsneutralt.
Det rammer jo alle, der så at sige falder ind under de her paragraffer.
Uanset hvilken tro de så end har, eller hvilken tro de ikke har, så vil de jo blive ramt af det her forslag.
Så vil det selvfølgelig være sådan, at man hos de religioner, hvor man bærer religiøs hovedbeklædning, så vil være sikker på at blive ramt, kan man da godt sige, men det er jo indrettet på en sådan måde, at det rammer bredt og generelt, men samtidig på en sådan måde, at hvis man bærer små og diskrete smykker som kors eller halvmåne, som jo er et muslimsk symbol, så vil det være i orden.
Så kan man selvfølgelig også indrette det på en sådan måde, ligesom man har gjort med hensyn til tildækningsforbuddet, at til de særlige danske traditioner, der er, kan man så sige, at man tager nogle særlige hensyn til og eventuelt laver nogle undtagelser.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-18:
Jeg taler bare om proportionerne i debatten.
Som jeg også siger, er det jo ikke religion for mig, sådan at det her må man bare ikke.
Jeg er sådan set også med på at drøfte, om der kan findes en vej til, at man i langt videre omfang gør det.
Og så må vi bare lige have aftalt med hinanden, hvem der betaler det.
Vi skal så bare være enige om, om det er politiet, der gør det, fordi vi på finansloven sætter nogle puljemidler af, eller om det er kommunalt.
Og lad os så tage en fordomsfri drøftelse om det.
Altså, det er jeg sådan set med på.
Jeg vil bare gerne have, at vi har nogle ens retningslinjer.
Karina Adsbøl (DF), 2018-04-18:
Nej, det sidste er jeg enig i; selvfølgelig er det ikke godt nok, når man netop har efterspurgt det her.
Men i forhold til det, justitsministeren siger, står der jo i det notat, vi har fået oversendt – og jeg citerer: ... på baggrund af undersøgelsen af spørgsmål behandlet i KL's bestyrelse, som har indstillet, at der arbejdes på en løsning, eventuelt via en lovændring, hvorefter kommunernes indstilling til politiet om overvågning i meget videre omfang end i dag skal følges af politiet.
Derfor synes jeg ikke, at ministeren bare kan sige, at 4 kommuner ikke er lige så vigtige, som hvis det havde været 98 kommuner.
Det er jo vigtigt for de fire kommuner, som har et behov for det her.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-18:
Jeg synes, det er udtryk for et skred i vores samfund, hvis det er sådan lidt tilfældigt, hvem der synes, der er et behov, og hvem der skal bestemme behovet.
Altså, jeg synes, der er noget principielt i, at når vi har med det her at gøre, er politiet inde over.
Der kommer nogle kameraer op i maj, og nu bliver det drøftet i politikredsene, altså i kredsrådene.
Det er jo ikke mig, der sidder og peger stederne ud.
Det tror jeg også ville være skidt.
Nu får man den diskussion ude i kredsrådene, og politiet tager stilling til, hvor de her kameraer skal hænges op.
Og det kommer så her i maj.
Det, jeg bare lige så stille siger, er: Jeg anerkender fuldt og helt, at det her handler om tryghedsdagsordenen.
Men jeg stiller også bare lige så stille det spørgsmål: Er det et problem, som kommunerne landet over synes er kæmpestort, eller er det reelt set et problem, hvor fire kommuner ikke har fået opfyldt deres ønske?
Så det, jeg siger, er bare, at der også er nogle proportioner i det her.
Altså, jeg har læst rigtig meget om, at man i Haderslev sagde, at det var rigtig, rigtig vigtigt.
Kommunen har ikke engang svaret på det her spørgsmål.
Altså, det synes jeg ikke er godt nok.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-18:
Jamen det er jo fint at tage en status på, hvordan systemet er i dag.
Det, jeg spørger om, er, hvordan vi kunne tænke os at systemet skal være i fremtiden.
Altså, der er 14 kommuner, der har spurgt politiet, og nogle af dem har fået ja, og nogle af dem har fået nej.
Det, jeg så spørger om, er: Skal vi lave systemet om?
Altså, får den her undersøgelse ministeren til at tænke: De her regler kan vi faktisk godt kigge på, for vi kan godt se, at der rent politisk kan være noget ræson i at sige, at vi faktisk godt tør stole lidt mere på kommunerne i den her situation?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-18:
Tak for spørgsmålet.
Hvis jeg må bruge ordet klassiker, må man vel sige, at det er det, vi har her.
Mit udgangspunkt er klart: Fokus skal være på nærhed og tryghed, og det betyder for mig bl.a., at vi rundtomkring i hele landet finder solide og brugbare løsninger, der er tilpasset de lokale behov, og den vej igennem får øget borgernes tryghed.
Derfor er der også et arbejde i gang for at styrke det her område med videoovervågning.
For mig handler det ikke om videoovervågning for videoovervågningens skyld; det handler entydigt om, hvordan vi øger trygheden for helt almindelige danskere, og om, hvordan vi kan hjælpe politiet i deres arbejde.
Som spørgeren ved, er regeringen og Dansk Folkeparti i finanslovsaftalen for 2018 blevet enige om en pulje til politiet til det, som jeg kalder tryghedskameraer.
Der er tale om ca. 100 kameraer på 50 lokationer, hvor der erfaringsmæssigt jævnligt opstår episoder med vold og uro.
Rigspolitiet forventer, at opsætningen af kameraer kan begyndes ultimo maj.
Så er der også et arbejde om kommunernes tv-overvågning.
Der har KL jo spurgt samtlige kommuner i Danmark, hvordan de ser på deres behov for videoovervågning.
Undersøgelsen er oversendt til Retsudvalget.
26 kommuner har svaret, at der er behov for yderligere tv-overvågning med henblik på at forebygge og opklare kriminalitet eller skabe tryghed for borgerne, mens 21 kommuner har svaret, at der ikke er behov.
3 kommuner har ikke drøftet det politisk, og 48 kommuner har ikke svaret.
Så man må sige, at der jo ikke tegner sig et entydigt billede af behovet for tv-overvågning i kommunerne, og derfor har Justitsministeriet på baggrund af de tilbagemeldinger, som man kan sige er lidt blandede, taget initiativ til, at vi mødes med KL, med Rigspolitiet og med Økonomi- og Indenrigsministeriet for at drøfte, hvordan vi følger op på sagen.
Men jeg kan til spørgerens glæde sige, at der er nogle kameraer på vej her i maj måned.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-18:
Vi er søreme også glade for, når vi var med til at finansiere dem i finansloven for i år, at der så kommer nogle kameraer op rundtomkring – meget glædeligt, og ros til regeringen for, at det så implementeres.
Men det, jeg egentlig vil tilbage til, og det, jeg egentlig spurgte om, var den kommunale videoovervågning, som ministeren berører sidst i sit svar.
Jeg havde sådan set glædet mig, rigtig meget endda, til at høre, hvad regeringens tanker var om den undersøgelse, som man har fået KL til at gennemføre blandt kommunerne, og som man jo har brugt meget energi på at sige, bl.a. i sine besvarelser her i salen, at man afventede.
Nu er den kommet, og jeg ved da ikke, om det er så blandet et billede.
Altså, af de kommuner, der har svaret, er der jo et flertal, der siger, at man kunne godt tænke sig nogle flere redskaber.
Det er vi i Dansk Folkeparti enige i.
Vi kunne også godt se for os, at kommunerne skulle have nogle flere redskaber.
Og det, der er interessant for os, er at finde ud af, hvordan regeringen ser på den her undersøgelse, altså om regeringen også synes, at det her trækker i retning af, at man bliver nødt til i den her diskussion at kigge på rammerne for kommunernes muligheder for at se på, om man ikke kan få noget mere videoovervågning.
Det er vores klare udgangspunkt, at det tror vi godt at kommunerne kan stå for; det tror vi godt at vores byrådsmedlemmer rundtomkring kan håndtere.
Og så vil det netop blive nært og lokalt og trygt, fordi man jo tager en politisk diskussion om det her ude i vores byråd, i stedet for at det som i dag er en rent administrativ beslutning.
Det tror vi sådan set vil være positivt.
Ministeren startede med at sige, at nu tager man lige et møde med KL og med Rigspolitiet.
Så kan vi jo starte forfra, hvis vi skal til at mødes med alle igen, på trods af at vi har fået den her undersøgelse.
Når ministeren kigger på det, der er oversendt til Retsudvalget fra KL, er regeringen så enig i, at det må trække i retning af flere muligheder for, at kommunerne kan overvåge noget mere?
Er ministeren enig i det?