runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-11-23:
Nu hørte jeg fru Mette Thiesen nævne, at man med det her forslag lukker for muligheden for private, og der bliver jeg nødt til at sige, at det er jeg simpelt hen ikke enig i.
Det er stadig væk muligt at aflønne sig selv; det er stadig væk muligt at lave investeringer i institutionen eller ude på legepladsen; det er også stadig væk muligt at betale sin gæld af.
Så på den måde er de jo sådan set ligestillet med privatskolerne.
Så jeg har i virkeligheden svært ved at se, at det er det store problem for de private dele af det.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at jeg har en klar forventning om – og det tror jeg i øvrigt også at størstedelen af danskerne mener – at når man betaler sin skat, skal den gå til den fælles velfærd og ikke i lommen på nogle private ejere, sådan som vi har set det nogle steder, bl.a. på socialområdet, hvor det er blevet til nogle store skandalesager.
Så det har været vigtigt for SF.
Men jeg vil også, ud fra en anden vinkel, sige, at vi er optaget af at sikre en god implementering af det her, også for de private.
Mette Thiesen (NB), 2021-11-23:
Ordføreren svarede sådan set ikke rigtig på mit spørgsmål.
Og nej, ordføreren har ikke ret i det, ordføreren siger med hensyn til det private.
For generelt set har der i den her debat hele tiden været byttet rundt på overskud og udbytte, og derfor bliver jeg faktisk en lille smule nysgerrig.
Jeg havde egentlig et andet opfølgende spørgsmål, men jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvad er forskellen på overskud og udbytte?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-11-23:
Ud over at jeg synes, at det måske lige er at smøre lidt tykt på, når man forsøger at pådutte den daværende regering en masse ting, der er gået galt, vil jeg sige, at Venstre jo netop bragte sig i spil, fordi vores ordfører Ellen Trane Nørby faktisk rigtig, rigtig gerne ville være en del af det her og være aktiv spiller i det her.
Man valgte så sjovt nok ikke at invitere Venstre.
Det gør det unægtelig lidt svært at komme med vores reelle input, vil jeg sige.
Men når jeg netop nævnte i min tale, at tiden med børnene er faldet med 30 pct. siden 1980'erne, så er det måske et meget godt sted at starte: at kigge på, hvad der er af papirnusseri og bureaukrati og administration rundtomkring, siden den reelle tid sammen med børnene for pædagogisk og fagligt uddannet personale eller pædagogmedhjælpere er faldet.
Det er da et meget, meget kærkomment og, bliver jeg også nødt til at sige, et meget, meget let sted at starte med at kigge.
Lotte Rod (RV), 2021-11-23:
Man må gerne have overskud.
Man skal jo bare bruge pengene på børnene i institutionen.
Mette Thiesen (NB), 2021-11-23:
Nu vil jeg spørge den radikale ordfører om det samme, som jeg spurgte Socialistisk Folkepartis ordfører om, og som jeg ikke rigtig fik et svar på: Kender ordføreren forskellen på overskud og udbytte?
For det, der er skrevet ind i den oprindelige aftale om minimumsnormeringer, er jo overskud.
Og det er jo i dag ikke muligt at trække overskuddet ud, for overskud er jo bare et andet ord for en balance på årsregnskabet.
Så mener ordføreren måske udbytte?
Og vil man i samme ombæring også forbyde underskud?
Lotte Rod (RV), 2021-11-23:
Tak for det.
Hvor har jeg glædet mig til at skulle holde den her tale.
Der er jo altså dage, som er trælse som politiker, hvor man synes alting går i den forkerte retning, eller at tingene simpelt hen bare går for langsomt, hvis man har et utålmodigt temperament som mig, og så er der sådan nogle dage som i dag, hvor solen skinner lidt ekstra, fordi vi jo endelig førstebehandler lovforslaget om minimumsnormeringer.
Det er jo simpelt hen bare så vigtigt for børn, at der altid er et par smilende og opmuntrende øjne.
Som forældre er det vigtigt, som den socialdemokratiske ordfører også siger, at man, når man afleverer sine børn i vuggestue og børnehave, ved, at det er et dejligt og trygt sted.
Der er jo gode morgener, hvor ens børn bare løber ind og leger med deres venner, og så er der de der svære morgener, hvor børnene måske er trætte, måske går og tumler med et eller andet, de har ondt i maven over, hvor det bare betyder alting, at man ved, at der er nogle voksne, der ser dem, at der er et kram, at der er nogle, der er der for børnene og hjælper dem med det, som de tumler med.
Så for os som samfund vil jeg sige, at jeg synes, det er den alvorligste samfundskritik, der er lige nu, at der er så mange børn og unge, der har det svært.
De er ensomme, de lider af angst og depression, og de har det på mange forskellige måder svært.
Derfor tror jeg på, at det her er noget af det mest afgørende, vi kan gøre politisk.
Vi har lige fået en ny undersøgelse her i weekenden, hvoraf det fremgår, at hvert fjerde barn mistrives i børnehaveklassen.
Prøv lige at tænke på alle de børn, der har glædet sig til at komme i skole, og så allerede i løbet af det første år i skolen sidder de med ondt i maven og kan faktisk ikke lide at gå i skole.
Nogle partier argumenterer stadig lidt på samme måde her 10 år efter.
Dengang hed Socialdemokratiets socialordfører Mette Frederiksen, og hos SF var det Ole Sohn, der kommenterede forslaget, som de tog godt imod, og SF sagde dengang – og jeg citerer: Vi opererer ikke med en decideret normering i vores plan, men i og med at vi vil prioritere området højere, skal vi nok kunne finde en løsning sammen med De Radikale.
Citat slut.
Der er jo altså virkelig sket noget siden dengang, og derfor har jeg lyst til i dag at sige en særlig tak til både forældrebevægelsen »Hvor er der en voksen?«, men også til fru Rosa Lund og til hr. Jakob Sølvhøj fra Enhedslisten og til hr. Jacob Mark og fru Pia Olsen Dyhr fra SF for at presse på for det her sammen med os Radikale.
Jeg har også lyst til at sige tak til ministeren for, at vi har fået enderne til at mødes, og når man her i dag hører den socialdemokratiske ordfører holde sin tale, lyder det jo næsten, som om Socialdemokratiet faktisk går ind for minimumsnormeringerne, og det kan i hvert fald være, de gør det, inden vi er helt færdige med alle de her forhandlinger.
Jeg er i hvert fald en glad og en stolt ordfører i dag, og jeg synes, det er dejligt, at vi er kommet så langt, at vi nu kan gøre minimumsnormeringerne til virkelighed, og vi er jo ikke færdige.
Det næste skridt er, at det også skal være uddannede pædagoger.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-11-23:
Det er jeg sådan set meget enig med ordføreren i, men jeg synes også, at ordføreren er enormt ukonkret, med hensyn til hvad det egentlig er, hun mener vi skal fjerne.
Jeg har snakket med pædagoger i mange år – det er sådan set også tidligere kolleger – og jeg har snakket med folk i ledelserne.
Vi ved godt, hvad det er, der skal til.
Men med det her forslag kommer vi altså ikke til at lægge mere bureaukrati ned over kommunerne.
Vi sørger bare for at skabe mere gennemsigtighed og åbenhed om det, så man lokalt set som forældre også kan følge med i, hvordan det ser ud på ens børns institution.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-11-23:
Jeg tror helt ærligt ikke, at der er et eneste menneske i den her Folketingssal, hverken i dag eller på daglig basis, der er imod at sikre bedre vilkår for vores børn.
Det er mig helt ubegribeligt, at vi overhovedet har den diskussion.
Og det nytter jo ikke noget, at man ansætter flere mennesker, hvis det medfører, at der også kommer flere administrative byrder oveni.
Og jeg taler ikke om nogen undersøgelseskommissioner og hist op og kom her ned – jeg snakker helt lavpraktisk om, at man godt kunne have sat sig ned og kigget på, hvad det er, man i forvejen pådutter de institutioner og kommuner af administrative, bureaukratiske byrder, som gør det svært at fokusere på det vigtigste, nemlig børnene.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-11-23:
Det, der er vigtigst for SF, og som er det helt afgørende, vigtigste og største formål, er at få sikret forholdene for børnene.
Jeg bliver nødt til sige, at børn i alderen fra 0 til 6 år ikke har tid til, at vi nedsætter forskellige undersøgelseskommissioner osv. Vi vil gerne sikre, at der er det antal voksne, der er behov for, at der er lige præcis det antal voksne, som evidensbaseret forskning også peger på at der bør være.
Det her er et landsdækkende problem.
Det har vi afdækket – det er noget, vi ved.
Vi behøver ikke længere lukke øjnene for det, vi rent faktisk ved, og man behøver faktisk heller ikke igangsætte en masse undersøgelsesarbejde.
Man kunne jo bare prøve at tage og lytte til de mange blandt det pædagogiske personale, der i årevis har forsøgt at nå igennem til de politiske lag og har sagt: Nu skal I stoppe med at spare mere; vi kan ikke effektivisere os til at få flere arme og flere øjne og til at kunne være flere steder.
Så jeg er enig i, at vi skal kigge på afbureaukratisering, men jeg er meget uenig i, at det her forslag kommer til at betyde mere af det.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-11-23:
Det er ikke, fordi jeg ikke nyder at debattere med fru Charlotte Broman Mølbæk i salen, men jeg vil give hende ret i, at det i dag burde have været hr. Jacob Mark, der stod her, og jeg havde hellere end gerne taget diskussionen med ham.
Jeg håber det bedste og ønsker ham god bedring.
Når nu den tid, pædagogerne bruger sammen med børnene, er mindsket med op til 30 pct. siden 1980'erne, hvorfor – hvorfor i alverden, bliver jeg måske i virkeligheden nødt til at sige – er det så, at man ikke har afdækket det område ordentligt på forhånd, inden man lavede den her aftale?
Hvorfor var det, at man ikke i SF, i regeringen og i alle de andre partier, der har lavet den her aftale, gik ind og fik kigget på det til bunds, i forhold til hvordan vi løser det her bedre fremadrettet?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-11-23:
Det, der er den store forskel, er i hvert fald, at man ikke kommer til at bruge nogen af de ekstra midler, man får ude i de private tilbud – at man bruger dem til egen nytte.
Man må gerne investere i lige præcis det tilbud, man må gerne aflønne, og der skal også være penge til ferie osv., og sidst jeg svarede spørgeren, sluttede jeg af med at sige, at jeg faktisk er meget optaget af det næste arbejde – for der står også i aftalen, at vi kommer til at skulle arbejde yderligere med, hvordan det så er, vi strikker aftalen om de private dele sammen.
Så vil jeg sige, at i forhold til lige præcis de her problematikker gælder det jo kun for 10 pct. af hele det her område – resten er selvejende institutioner.
Marie Krarup (DF), 2021-11-23:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at når man har offentlige institutioner, så er der også et ansvar for, at de institutioner er i orden.
Det er bare ikke altid, at det kun er normeringen, der er afgørende for, om de er i orden.
Det er det ene problem, som jeg påpegede i min ordførertale.
Det andet er, at hvis det bliver sådan, at kommunerne kun bliver låst på ét område i deres økonomi, mens der på andre områder er fleksibilitet, så risikerer vi, at de områder, hvor der er fleksibilitet, bliver de områder, der bliver udsultet.
Vi ser lige nu store problemer i ældreplejen og store problemer på det specialiserede socialområde, og hvis det her nu giver et større incitament til at spare på netop de områder, som er så problematiske, så er der ikke vundet særlig meget.
Så er det i hvert fald nødvendigt også at indføre minimumsnormeringer på de områder.
Astrid Carøe (SF), 2021-11-23:
Og vi kan godt diskutere fakta, men det er en opgørelse, der viser, at de her 500 mio. kr., sidste gang vi satte penge af, blev brugt på alt muligt andet ude i kommunerne.
Det er altså ikke noget, vi har fundet på i SF, og det er ikke at modsige sig selv, for vi gør jo netop det her på en anden måde nu og siger, at så må vi skabe en minimumsret og bruge pengene dér i stedet for.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at stille et andet spørgsmål.
Venstre er imod minimumsnormeringer.
Er det rigtigt, at man ikke vil trække det tilbage efter et valg, men at man er imod det nu?
Det synes jeg er lidt selvmodsigende, og det bekymrer mig.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-11-23:
Det er jo det, man forsøger at sige nu.
Og nu kan jeg så høre, at det har man åbenbart tidligere forsøgt, og man mener ikke, at det er det, man er lykkedes med alligevel, så man er måske også en lille smule selvmodsigende i den henseende.
Derudover synes jeg også, at vi mangler en meget væsentlig faktor i det her, og det er i forhold til vores ledelse ude i daginstitutionerne, og at vi ikke får løftet den problematik, at der er noget, der hedder god ledelse, og der er noget, der hedder dårlig ledelse.
Vi kan også se på bundlinjen, at det altså ikke altid er pengene, der er det afgørende.
Derudover vil jeg bare slå meget, meget kraftigt fast, at vi i Venstre meget gerne havde set os ind i en aftale, hvor vi havde styrket børneområdet, og hvor vi havde givet børn, småbørn i dagtilbud, bedre vilkår hele vejen rundt, uagtet om det er privat eller selvejet, eller om det er dagpleje eller daginstitutioner.
Men det kunne vi ikke være med i, fordi man lagde sig fast på en helt anden kontekst.
Astrid Carøe (SF), 2021-11-23:
Tak for det.
Ordføreren siger, at man bare kan sende penge ud og så får vi bedre normeringer i daginstitutionerne.
Men det gjorde vi faktisk i SF, da vi var i regering sidste gang.
Der blev sendt 0,5 mia. kr. ud til daginstitutionerne i kommunerne, og det ændrede ikke en dyt.
Der var ikke noget, der ændrede sig.
Det er jo derfor – det er jo netop derfor – at vi nu siger, at nu skal vi give børnene en minimumsret, i forhold til hvad de har ret til af hænder, når de er i deres daginstitution.
Hvorfor vil Venstre ikke være med til det, altså at give børnene en minimumsret, og anerkender Venstre ikke, at de penge blev brugt på alt muligt andet, netop fordi vi ikke satte en krog i dem og ikke gav børnene den her ret?
Lotte Rod (RV), 2021-11-23:
Tak for svaret.
Ordføreren siger, at Venstre ikke har nogen intentioner om at fjerne loven, men så vil jeg gerne vende spørgsmålet om: Kan Venstre garantere, at man holder fast i loven om minimumsnormeringer?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-11-23:
Det har Venstre ikke nogen intentioner om at gøre.
Det er ærgerligt!
Lotte Rod (RV), 2021-11-23:
Jeg vil gerne følge op på hr. Jens Joels spørgsmål.
Hvis Venstre efter et valg skulle have et flertal med andre partier herinde, vil man så fjerne loven om minimumsnormeringer igen?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-11-23:
Ja, tænk, hvad man ikke kunne gøre, hvis man bare tilførte daginstitutionerne de midler.
I virkeligheden er det jo lidt hyklerisk, når venstrefløjen taler om, at det bare er, fordi der mangler penge derude, og vi har det dygtigste personale hele vejen rundt.
Det er jo lidt påfaldende, at man sidder og siger, at vi har det dygtigste personale hele vejen rundt.
Vi siger, at det kan de sagtens selv styre, de skal bare have en pose penge.
Man kan så sige, at får de bare en pose penge, så fungerer det hele vejen rundt.
Tingene hænger jo ikke sammen.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-11-23:
[ Lydudfald ]
... et af de områder, hvor SF og DF til tider kan være ret enige, er faktisk velfærdsområdet og i forhold til en styrkelse af det.
Så det er såmænd en sag, vi sympatiserer rigtig meget med, og vi finder den heller ikke løst alene med den demografiske tildeling, vi foretager.
Men jeg er nu rigtig glad for, at vi gør det, for det er rigtig vigtigt af hensyn til velfærden derude.
Det, der fik mig til at trykke mig ind, var ordførerens undren over, at den her minimumsnormering kun er på ét velfærdsområde.
Sådan som det er nu, har vi jo allerede et maks. på 28 elever i klassen.
Det synes vi i SF er alt for meget, men der er trods alt stadig væk et maks., så det er jo ikke, fordi det er sådan en helt ny ting, vi gør.
Vi tager vare på børnene og tager et ansvar for børnene.
Børnene kan jo ikke selv stille sig op og sige, hvad de gerne vil have.
Så for mig at se handler det her i virkeligheden også om at skabe en ret for børnene ude i daginstitutionerne, nemlig en ret for børnene til at have voksne nok omkring sig og en ordentlig hverdag.
Vi er slet ikke færdige med den her aftale.
Der er også noget at finde her, men dog ikke noget, jeg synes overhovedet kan matche det store løft, vi faktisk laver med den her aftale.
En anden ting, jeg vil spørge ordføreren om, er de mange penge, der kommer derud, og som allerede er begyndt at komme derud.
Der er jo, som ordføreren fra Socialdemokratiet nævnte lige før, allerede begyndt at komme tilbagemeldinger om, at man rent faktisk godt kan mærke, at det virker og det hjælper.
Kan ordføreren ikke anerkende, at det, vi har gang i lige nu, faktisk virker, og at de tilbagemeldinger, vi får fra pædagogerne hos børnene derude, faktisk siger, at vi er på rette vej?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-11-23:
Nej, spørgeren fra SF skal ikke blive bekymret.
Jeg har sagt meget klart, at Venstre stemmer gult til det her forslag, og det gør vi, fordi vi faktisk godt kan lide tanken om, at man har nogle gode og ordentlige normeringer.
Det var også derfor, vi selv, da vi sad i regering, indførte sociale normeringer.
Vi er bare imod, at man laver noget lovgivning, som bliver så bøvlet og krakilsk ude i kommunerne, at det kommer til at betyde, at man bruger pengene på alle andre end børnene.
Nu har jeg været ude at besøge bl.a. flere daginstitutioner, også i min egen kommune, Odense.
Der var jeg ude at besøge et enkelt sted, hvor de faktisk ikke havde problemer eller udfordringer i forhold til personale, men hvor de havde et rigtig stort ønske om at gøre noget ved deres legeplads, og det er jo netop det, der er problemet i det her: Man bruger pengene på én ting.
Jens Joel (S), 2021-11-23:
Tak for den her sådan halve imødekommenhed, i hvert fald i forhold til det lovforslag, vi diskuterer i dag.
Men hvis man skal have sikkerhed for, at prisen ikke skal betales et andet sted, er der faktisk den mulighed, at man kan stemme for det velfærdslovforslag, vi netop har fremsat, hvor vi sikrer, at pengene, også når der kommer flere ældre, og når der kommer flere børn, ligesom skal følge med, og på den måde sikrer man, at kommunerne har en økonomi, som gør, at man ikke skal skære ned det ene sted for at leve op til kravene det andet sted.
Så kunne Dansk Folkeparti støtte op om det?
Jens Joel (S), 2021-11-23:
Man kan vel godt diskutere og have standarder og sige, at det er det her, det kræver for at sikre et godt børneliv.
Så er forudsætningen for, at ordføreren har ret i, at man er nødt til at skære ned et andet sted, jo, at der ikke er penge nok, altså at vi på en eller anden måde har snydt på vægten.
Når vi sætter standarder på børneområdet og samtidig sikrer, at der følger flere penge med på velfærdsområdet, tænker jeg egentlig, at Dansk Folkeparti skulle være betrygget i, at der er mulighed for at yde den service ude lokalt og kommunalt, som der skal ydes.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-11-23:
Altså, som sagt synes jeg, at vi skulle have kigget på lovgivningen til at starte med for at finde ud af, hvad vi kan skrælle fra.
Hvorfor er det, at der er nogle steder derude, hvor de bruger så meget mindre tid sammen med børnene og så meget mere tid på kontoret og på papirnusseri.
Det er det ene sted.
Jeg har ikke været med til samrådene, men flere af jer har da selv indkaldt ministeren til dem.
Jeg tror, det er SF, der har indkaldt til samråd omkring det, fordi man netop er bekymret over, at man allerede nu kan se, at det kommer til at betyde, at de bruger mere tid og flere penge på at opfylde administrative og bureaukratiske krav.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-11-23:
Jeg kender godt undersøgelserne.
Mit spørgsmål gik egentlig bare på: Er det et resultat af den her aftale?
Det er derfor, jeg undrer mig lidt over argumentationen.
Jeg kunne forstå på ordføreren, at det her skulle forringe vilkårene for den kommunale dagpleje.
Det står mig simpelt hen uklart, hvori forringelsen består.
Kan ordføreren ikke uddybe det?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-11-23:
Det er ikke noget, jeg siger, det er noget, tallene siger.
Det står jo sort på hvidt.
Undersøgelser viser, at man bruger op til 30 pct. mindre tid sammen med børnene nu, end man gjorde tilbage i 1980'erne.
Så det er ikke noget postulat, jeg kommer med.
Derudover er det jo netop det, jeg sagde – nu har jeg sagt det både i spørgsmålene og også i min tale: Vi ville rigtig gerne have været inviteret med til det her, så vi også kunne kigge på lovgivningen, og også kigge på, hvad det er for noget administrativt bøvl, vi har derude allerede nu, som vi måske skulle kigge på.
For tallene viser det sort på hvidt, nemlig at der jo er sket noget siden 1980'erne, som er gået i den forkerte retning, og at det betyder, at pædagogerne bruger mindre tid sammen med børnene.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-11-23:
Jeg kan forstå, at ordføreren mener, at man bruger utrolig meget tid ude i daginstitutionerne på alt andet end at tage sig af børnene.
Jeg vil egentlig godt høre ordføreren: Er det et resultat af den her aftale, eller er det eventuelt et resultat af lovgivning, der har fundet sted, mens Venstre havde regeringsmagten?
For Venstre har jo sådan set ledet det her land – eller i hvert fald haft statsministerposten i det her land – i det meste af perioden siden 2001.
Så er det den her aftale, der er skyld i bureaukratiet, eller skyldes det eventuelt lovgivning under forskellige Venstreregeringer?
Jan E. Jørgensen (V), 2021-11-24:
Okay, nu forstod jeg det første spørgsmål, men jeg kan ikke bekræfte det.
Jeg kan heller ikke afkræfte det, for jeg ved det ikke.
Med hensyn til det andet spørgsmål: Nej, selvfølgelig skal man som rettighedshaver have betaling for sine produkter.
Alternativet ville jo være et forbud mod at kopiere, og det har næppe gang på jord.
Det ville også være ualmindelig svært at kontrollere.
Så det er bestemt ikke, fordi vi ikke ønsker, at der skal være en fair og rimelig kompensation til kunstnerne, bestemt ikke.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-11-24:
Det er så sådan set lidt i forlængelse af det, for jeg kan høre, at Venstre bare siger nej.
Men det betyder jo så, at ophavsrettighedshaverne, altså dem, der skaber de værker, vi taler om, ikke får betaling for deres arbejde.
Så er det, fordi man vil gøre op med den lovgivning, vi har, om, at man har lov til at lave privat kopiering, eller er det, fordi man ikke mener, at folk skal have betaling for deres arbejde?
Søren Søndergaard (EL), 2021-11-24:
Ja, det var jo oplysende.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvorfor ved ordføreren ikke, hvorfor man ikke gennemførte det her under den tidligere regering?
Er det, fordi man i virkeligheden ønsker, at der slet ikke skal gives kompensation, når man bruger ophavsrettigheder fra andre rettighedshavere; at når man bruger deres produkter, skal man slet ikke give kompensation?
Eller hvad er grunden?
Jan E. Jørgensen (V), 2021-11-24:
Det bliver to gange nej – altså både til det første og det andet spørgsmål.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-24:
Derfor må vi jo selvfølgelig også følge den del af det, men man skal bare huske, at eksempelvis Tyskland også har indført en ordning og er underlagt den samme EU-lovgivning som os.
Men jeg har ikke nogen tal på det, og det vil nok også være svært at anslå, fordi vi jo ikke ved, hvad det kommer til at betyde for prisen på produkterne.
Om det kommer til at gøre en forskel, eller om provenuet for dem, der har produceret eller solgt telefonen, vil blive mindre, vil tiden jo vise.
Søren Søndergaard (EL), 2021-11-24:
Jeg har to spørgsmål.
For det første: Kan ordføreren bekræfte, at der ikke kan ses nogen sammenhæng mellem priserne på den slags produkter, vi snakker om her, og så det kompensationsniveau, som de forskellige omkringliggende lande har?
For det andet: Hvis nu man er så utilfreds med den høje kompensationsgrad, hvorfor gennemførte man det så ikke selv?
Man havde jo flertallet i mange år forud for den nuværende regering.
Man kunne jo bare have gennemført det.
Det havde været meget simpelt.