runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2022-03-01:
Tak for det, formand.
Ja, mange har jo sagt, at det her er en forbedring i forhold til dyreforsøg, og der er også blevet talt om det her med overimplementering.
Vi har jo sådan set som det første land i verden besluttet, at dyr er sansende væsener, og derfor er der ingen tvivl om, at vi skal have nogle ret stramme regler, også i forhold til dyreforsøg, hvis vi skal leve op til den lovgivning, som vi har vedtaget nationalt.
Derfor kan vi selvfølgelig stemme for det, som der ligger her.
Jeg vil også i forbindelse med kosmetikforordningen i lovforslaget sige, at jeg ikke har nået at forberede spørgsmål her til førstebehandlingen, for hvad betyder det, at noget bliver flyttet over i en anden lovgivning?
Betyder det så, at det kan fortsætte et andet sted, men ikke under den her lovgivning?
Vi mener principielt ikke, at man skal lave dyreforsøg i forbindelse med at udvikle kosmetik, og det bør man simpelt hen sætte en stopper for, og det bør vi også gøre i Danmark, da vi sådan set har været enige om, at dyr er sansende væsener.
Så når vi bruger dyr til dyreforsøg – og det tror jeg ikke kommer til at stoppe – skal det virkelig være noget, som er vigtigt for folkesundheden, det skal altså være vigtigt, når vi foretager de her forsøg, og der mener vi altså ikke, at kosmetik er en del af det.
Så med de bemærkninger forventer vi selvfølgelig, at vi, når vi kommer til tredjebehandlingen, kan stemme for forslaget.
Erling Bonnesen (V), 2022-03-01:
Tak for det.
Venstre støtter også det her lovforslag.
Det handler jo om, som den foregående ordfører allerede har redegjort for, at få sikret en videreførelse af kvægundtagelsen og en række øvrige ændringer.
Den foregående ordfører har også grundigt gennemgået de mere tekniske ting i det, så det skal jeg ikke gå nærmere ind i.
Vi har dog blot i udvalgsbehandlingen nogle spørgsmål, som vi gerne vil have klaret af i forhold til det omkring fosforlofterne m.v., og i det omfang, ministeren er klar på det, kan ministeren jo lige komme ind på det, altså det her, der står, med fosforlofter, mulige skærpelser og erosionsforebyggende foranstaltninger.
Men jeg tænker også, at det er noget, der kan besvares bekræftende, ved at vi herinde selvfølgelig skal sikre produktionen, for det er jo det, det også handler om.
Men på den baggrund støtter Venstre lovforslaget.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-03-01:
Der er jo gjort rigtig godt rede for, hvad forslaget går ud på, så det skal jeg ikke gå i detaljer omkring.
SF støtter også forslaget.
Jeg sad med høringsnotatet, og jeg blev glad for, at man kommer Danmarks Naturfredningsforening meget i møde, hvad angår deres kritik af det.
Men der er stadig væk nogle spørgsmål i forhold til det, og de kommer fra Økologisk Landsforening.
Spørgsmålet er jo så også, om man vil gøre det.
Men der er det så lidt det her med, om man venter, til forskningen er på plads i 2023, med at kunne lave de her undtagelser.
Det er egentlig det, jeg synes er spørgsmålet, når man læser det igennem, altså hvad man gør indtil da.
Er der en udfordring der i forhold til de økologiske væksthuse?
Det håber jeg selvfølgelig ikke der kommer til at være.
Jeg ser frem til ministerens svar på det.
Zenia Stampe (RV), 2022-03-01:
Tak for det.
Jeg skal også gøre det kort.
Vi kan også bakke op om forslaget, som jo har en temmelig teknisk karakter ligesom det forrige forslag.
Vi har selvfølgelig også de samme opmærksomhedspunkter, som SF's ordfører var oppe at fremhæve.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-01:
Tak for det.
Indimellem har man nogle lovforslag, hvor man får at vide, at det er sådan meget teknisk.
Så tænker man, at er der så noget i det?
For nylig havde vi et gødningsforslag, hvor det alligevel viste sig, at der kom et ændringsforslag til lovforslaget, som jeg syntes gav mening.
Derfor skal man jo aldrig udelukke, at der kan være et eller andet, der sker, via en udvalgsbehandling.
Når jeg kigger på det her, tænker jeg, at vi er i gang med at skulle overholde nitratdirektivet.
Det bliver en hård opgave.
Det bliver svært.
Vi får brug for nogle meget store reduktioner for at nå i mål.
Hvordan gør vi så lettest det?
Og kunne det at justere kvægundtagelsen være et af grebene for at opnå kvælstofreduktioner?
Det synes jeg faktisk er væsentligt at kigge på, så man ikke bare implementerer til det maksimale.
Er der ikke her mulighed for at implementere det på et lavere gødningsniveau, så det kan bidrage til de kvælstofreduktioner, som vi skal arbejde seriøst med?
Så det vil jeg gerne have at en udvalgsbehandling får afklaret, inden vores endelige stillingtagen til lovforslaget ligger klar.
Per Larsen (KF), 2022-03-01:
Tak for det, formand.
Vi støtter forslaget, men vi har også en del opklarende spørgsmål, som vi håber at kunne få bearbejdet i udvalgsbehandlingen.
Kvægaftalen er jo en udmærket regel, al den stund at kvægbrugerne typisk har nogle afgrøder.
Det kan være store arealer med græs; det kan være majs, som jo høstes meget sent i vækstsæsonen, og det kan være f.eks. roer, som også høstes meget sent.
Det vil sige, at man har en meget længere optagelsesperiode i vækstsæsonen af de næringsstoffer, som man tilfører på markerne.
Hvis man sammenligner det med f.eks. en kornafgrøde, som høstes meget tidligt, så gør den her længere vækstsæson jo, at afgrøderne har mulighed for at optage næringsstofferne.
Derfor er det en glimrende regel, som jo ikke truer udvaskningen af næringsstoffer, netop fordi man har det her afgrødevalg på kvægejendomme, som man har.
Men som sagt støtter vi forslaget i udgangspunktet, og så har vi altså nogle spørgsmål i forhold til bl.a. det her med administrative bøder, som vi ikke bryder os særlig meget om.
Der kan også være flere ting, som vi vil spørge ind til.
Kasper Roug (S), 2022-03-01:
Tak for det, formand.
Hovedformålet med L 132 er jo at skabe hjemmel til en korrekt implementering af en dansk undtagelse fra det her nitratdirektiv – det, vi normalt kalder kvægundtagelsen.
Kvægundtagelsen giver jo som bekendt nogle danske kvægbrug lov til at udbringe en anelse mere kvælstof pr. hektar fra husdyrgødning, i stedet for at der er den begrænsning, der har ligget før, på 170 kg pr. hektar.
Med lovforslaget her præciseres, at sanktioner over for overtrædelse af de her betingelser – og det er bl.a., at landbrugere ikke længere kan fratages kvægundtagelsen det samme år som hidtil – ikke er i overensstemmelse med EU-retten.
Det er hovedbegrundelsen for lovforslaget.
Dertil kommer der en række tekniske ændringer, og det ligger der jo ikke noget andet i, end at det skal forbedre den eksisterende regulering – alt sammen uden at rykke ved miljøbeskyttelsesniveauet og det faktum, at loven alene har begrænsede økonomiske konsekvenser for erhvervslivet.
I Socialdemokratiet bakker vi selvfølgelig op om husdyrproduktion i Danmark, som er miljømæssigt forsvarlig.
Det ligger godt i tråd med vores forpligtigelse til at reducere landbrugets udledning af kvælstof og klimagasser, som er de spor, vi i fællesskab har lagt ud med landbrugsaftalen.
Derfor finder vi også, at der er god fornuft i at sikre, at implementeringen af Danmarks kvægundtagelse fra nitratdirektivet er korrekt – det skal selvfølgelig være helt på plads, også i forhold til EU-retten – ligesom vi ser god mening med en række tekniske ændringer for anvendelse af gødning, som overordnet set er til gavn for både miljø og erhverv.
Derfor bakker Socialdemokratiet selvfølgelig op om det pågældende lovforslag.
Zenia Stampe (RV), 2022-03-01:
Tak for det.
Jeg kan også meddele, at Radikale Venstre bakker op om forslaget, som jo er en reaktion på en åbningsskrivelse fra EU.
EU har bedt om, at vi implementerer lovgivning fra EU mere tekstnært og til fordel for dyrene.
Spørgsmålet er selvfølgelig, hvor store forbedringer der er for dyrene her – måske en lillebitte smule, som SF's ordfører sagde – men jeg tror, at det, man især skal glæde sig over, jo vedrører de lande, som måske ikke har så god dyrevelfærd, altså så det, at vi kommer til at lave en meget tekstnær implementering også i de lande, betyder, at vi får hævet dyrevelfærden.
Det, der tit står i vejen for de store forbedringer på området for dyrevelfærd, men også for klima, miljø osv., er jo EU-lovgivning; det er, når man ikke kan gøre det bedre end det, som er foreslået.
Og derfor er det sådan set glædeligt, at det i det her tilfælde fører til en lille forbedring for os, men sandsynligvis til en stor forbedring rundt i resten af EU.
Erling Bonnesen (V), 2022-03-01:
Tak for det.
Fra Venstres side kan jeg også med det samme sige, at vi støtter lovforslaget.
Det handler jo, som det fremgår af overskriften, om en supplerende implementering af dyreforsøgsdirektivet.
Den foregående ordfører har allerede grundigt gennemgået, hvad det sådan mere specifikt handler om, så det skal jeg ikke gentage, men bare sige, at vi støtter lovforslaget i Venstre.
Carl Valentin (SF), 2022-03-01:
Tak for det.
Da jeg i sin tid læste Peter Singers fremragende bog »Animal Liberation«, syntes jeg, at de mest voldsomme kapitler overhovedet at komme igennem var dem, der omhandlede dyreforsøg.
Menneskeheden har en ret grufuld historie, når det gælder dyreforsøg, og rigtig mange af dem har også været meget unødvendige.
Der er mange måder at teste på, og i mange tilfælde behøver dyr slet ikke at være involveret, men de har været det alligevel.
Det har de været, fordi det har været billigere eller nemmere.
Det er trist, fordi det betyder, at dyrene bliver ofre.
Et af de allermest grelle eksempler, der også er nævnt i den her bog, og som vi har diskuteret før i tiden, er den her Draizetest, hvor man har dryppet ætsende stoffer i øjnene på levende kaniner for at vurdere, hvor mange skader det ville give på deres følsomme øjenvæv – det er bare for at give et eksempel på, hvad vi mennesker har gjort ved dyr i den her forbindelse.
Det er meget voldsomt.
Men takket været dyrevenner over hele verden er vi i gang med en udvikling globalt set, hvor vi i stigende grad går væk fra dyreforsøg, særlig nogle af de allermest unødvendige, f.eks. i forbindelse med kosmetikprodukter.
Det er rigtig godt.
Forslaget, som vi behandler her i dag, går på at foretage en sådan mere tekstnær gennemførelse af dele af Europa-Parlamentet og Rådets direktiv om beskyttelse af dyr, som bliver anvendt til videnskabelige formål, nemlig dyreforsøgsdirektivet.
Lovforslaget er et udtryk for, at Kommissionen har bedt Danmark om at foretage en mere tekstnær implementering af dyreforsøgsdirektivet.
I SF ser vi sådan set meget positivt på, at Kommissionen arbejder på at sikre et ensartet bundniveau i medlemslandenes implementering af reglerne for forsøg med dyr.
Det skal ikke være muligt at opnå nogle særlige konkurrencefordele ved som et enkelt land at beslutte sig for, at her må man gerne mishandle dyr lidt mere i forbindelse med forskellige forsøg.
Den går ikke.
Som jeg læser det, medfører justeringen af dyreforsøgsloven en lille forbedring i forhold til den danske kontrol med virksomheder, der gennemfører dyreforsøg.
Det ændrer ikke det helt store, men SF ser som udgangspunkt positivt på alle tiltag, som forbedrer dyrevelfærden.
Derfor kan vi også tilslutte os forslaget her.
Tak for ordet.
René Christensen (DF), 2022-03-01:
Tak for det, formand.
Det, vi giver mulighed for her, er jo at skabe hjemmel til, at vi sådan set også kan indføre den undtagelse, som vi har i forhold til kvægundtagelsen.
Det er vi selvfølgelig i Dansk Folkeparti fortalere for, nemlig at vi kan fortsætte med det, vi kender.
Og så er det vigtigt, at man, når man så får muligheden for det, også implementerer det korrekt.
Det vil vi bare følge.
Så vi kan selvfølgelig støtte det lovforslag, som ligger her, nemlig L 132.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-03-01:
Når jeg sidder og læser om det, specielt høringsnotatet, så synes jeg, at der er nogle spørgsmål.
Det kan fint være, at ministeren vil sige, at det egner sig bedre til en skriftlig besvarelse, og det er der ikke noget ondt i.
Men når der nu er mulighed for at lempe reglerne for tilførslen af anden organisk gødning end husdyrgødning i eksempelvis de økologiske væksthuse, hvorfor er det så ikke med de her regler muligt at lempe reglerne for husdyrgødning i de her væksthuse, som jo er det, der er behov for, altså som ville være det mest naturlige for den økologiske dyrkning?
Er der nogen politiske overvejelser bag det, eller er det noget, ministeren ønsker at svare på, hvis jeg stiller spørgsmålet i udvalget?
Anders Kronborg (S), 2022-03-01:
Tak for det, formand.
I Socialdemokratiet bakker vi op om lovforslagets ændringer, som er vigtige for at sikre, at dyreforsøg sker på ansvarlig vis, så vi fortsat kan anvende dyr til videnskabelige eller uddannelsesmæssige formål.
Det kan være et vigtigt led i bl.a. forskning i sygdomme hos mennesker, afprøvning af nye lægemidlers sikkerhed eller kemikaliers bivirkning.
Vi ser god fornuft i en mere tekstnær gennemførelse af dyreforsøgsdirektivet.
Med lovforslaget præciseres lovens anvendelsesområde, i forhold til hvilke dyr der må anvendes til forsøg, ligesom der fastsættes krav om, at Dyreforsøgstilsynet skal vurdere enhver ansøgning om dyreforsøgs positivitet, før der kan gives tilladelse.
Og det er et krav, at der kun må udføres forsøg i den virksomhed eller institution, hvor tilladelsesindehaveren er tilknyttet.
Derudover er det også en del af lovforslaget, at virksomheder og institutioner, som anvender dyr til forsøg, skal udpege en eller flere personer til at være ansvarlig for overholdelse af gældende regler for dyreforsøg, herunder bl.a. at føre tilsyn med dyrenes velfærd, og sikre personalets adgang til relevante oplysninger om dyrene, og at personalet er tilstrækkeligt uddannet til at have kompetence inden for den her særlige opgave.
Lovforslaget fastsætter tilmed en klar skillelinje for, hvornår et forsøg anses for afsluttet, hvorefter en dyrlæge kan træffe en fagligt begrundet afgørelse om, hvorvidt dyret skal holdes i live eller ej.
Endelig foreslås det at ophæve bestemmelsen om, at der ikke kan gives tilladelse til dyreforsøg med henblik på at undersøge kosmetisk produktionssikkerhed.
Det kommer sig af, at kosmetikdirektivet er ophævet og afløst af kosmetikforordningen, som nu anvendes i Danmark såvel som i alle andre EU-lande.
Med de bemærkninger her til førstebehandlingen af L 128 støtter Socialdemokratiet lovforslaget, og vi glæder os til den videre behandling i fagudvalget.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-03-01:
Tak for det.
Tidligere ordførere har gjort det kort, og derfor er der såmænd alligevel ingen grund til at gøre det alt for langt.
Lad mig alligevel lige understrege: Forslaget her i dag forsøger at sætte en barriere op for, at man kan stjæle penge og så placere dem på pensionskonti, hvorefter den, der har penge til gode, ikke kan få fat i dem.
Det er ikke rimeligt.
Den konkrete sag skal jeg ikke gengive nærmere, for folk kender den jo.
113 mio. kr. er godt nok noget af en skilling, og jeg må sige, at det virker totalt stødende, hvis man kan få lov at forsøde alderdommen med kapital- og ratepensionsindeståender i en situation, hvor man er rendt med så mange penge fra statskassen, ovenikøbet penge, der skulle have været sendt videre til de svageste her i samfundet.
Så ja, jeg er glad for opbakningen.
Tak for det.
Det er blevet nævnt, at der kan være visse bekymringer.
Jeg fik godt nok ikke at vide, hvilke bekymringer der er.
Jeg synes ikke, der er ret meget at snakke om her, heller ikke efter de ting, der kom frem i Folketingssalen.
Jeg bemærkede, at Dansk Folkepartis ordfører nævnte, at man egentlig burde udstrække princippet til ikke bare situationer, hvor der er begået berigelseskriminalitet, men også situationer, hvor pensionsindehaveren, kontohaveren, skylder penge generelt.
Det er da et forslag, man kan vurdere senere.
Jeg skal understrege, at det her forslag, som vi har i dag, alene vedrører situationen omkring berigelseskriminalitet, hvor man er kommet til pengene på en kriminel måde.
Om det skal udstrækkes til andre situationer, hvor man skylder penge til private, må komme an på en senere behandling.
Så med de her ord vil jeg sige tak for den pæne modtagelse rundtomkring.
Jeg har noteret justitsministerens bemærkninger om, at det kan være svært at nå i indeværende folketingssamling at fremsætte det eller de fornødne forslag.
Det har jeg fuld forståelse for.
Det er komplekst, når først vi kommer ind i retsplejelovens kapitel på det her område.
Derfor går jeg ud fra, at vi i udvalget får det tilpasset på en eller anden måde, så vi kan få enigheden rubriceret og få det her til at være en ændring af retsplejeloven.
Tak for det.
Rosa Lund (EL), 2022-03-01:
Tak for det.
Jeg beklager, at jeg kom for sent.
Så jeg vil bare benytte lejligheden til at sige til Venstre og hr. Preben Bang Henriksen, at Enhedslisten støtter forslaget.
Vi har også nogle bekymringer.
Jævnfør at jeg kom for sent, har jeg jo ikke hørt, hvad de andre partier har sagt, men vi ser også frem til at deltage meget aktivt i udvalgsbehandlingen om det her forslag fra Venstre, hvor vi i hvert fald er fuldstændig enige i intentionerne.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-03-01:
Jamen jeg kan kun sige tak for de pæne ord.
Til trods for at fru Rosa Lund ikke var til stede, følger hun fint efter nogle andre, der også har haft bekymringer, men ligesom fru Rosa Lund heller ikke lige har offentliggjort bekymringerne.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-03-01:
Tak for det.
Det er et godt beslutningsforslag fra Venstre, og det vil vi stemme for.
Nick Hækkerup (S), 2022-03-01:
Og så må vi jo bare konstatere, at ministeransvarlighedsloven står på en forældelsesfrist på 5 år.
Det gjorde man for at undgå, at det var inden for en 4-årig periode, så det samme politiske flertal dermed kunne forholde sig til spørgsmålet.
Det var præcis det, der var situationen i forbindelse med sagen om Instrukskommissionen, nemlig at det flertal, som ikke ville foretage sig noget før valget, måtte se, at situationen var ændret efter valget, så man derfor kunne komme igennem med Instrukskommissionen og den efterfølgende ansvarspålæggelse, som jo viste, at systemet med 5 års forældelse i hvert fald i det tilfælde virkede.
Men nuvel – jeg har jo sagt, at jeg er indstillet på at se generelt på reglerne om forældelse af ministeransvar.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-01:
Men når justitsministeren siger, at han vil se generelt på reglerne, så betyder det vel sådan set, at han er villig til at se på reglerne med undtagelse af den igangværende sag.
For jeg går ud fra, at hvis man ændrer forældelsesreglerne i ministeransvarlighedsloven, er det noget, man gør fra det tidspunkt, hvor ændringen så træder i kraft og ikke med tilbagevirkende kraft.
Så kan justitsministeren kommentere på det og bekræfte, at han, hvis man skal se på de her regler, så også vil gøre det, sådan at suspensionen af forældelsesfristerne eller forlængelsen af forældelsesfristerne får betydning for statsministeren eller for den igangværende minkundersøgelse?
Nick Hækkerup (S), 2022-03-01:
Nej, det, jeg sagde, var jo, at vi er indstillet på, regeringen er indstillet på at se nærmere på reglerne om forældelse i ministeransvarlighedsloven, altså om de er indrettet hensigtsmæssigt, og at vi vil bruge eksterne eksperter.
Og så sagde jeg, at vi netop i efteråret 2022 vil tage en politisk drøftelse med de partier, som stiller sig bag beretningen vedrørende det her forslag, om, hvordan det skal indrettes hensigtsmæssigt fremadrettet.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-03-01:
Det, forslagsstillerne ønsker med det her beslutningsforslag, er jo at lave særlove for ansvarsforholdet i én specifik verserende sag, nemlig minksagen, og jeg vil gerne starte med at slå fast, at det ikke er et forslag, vi kan støtte i Socialdemokratiet.
Justitsministeren har allerede været inde på, hvorfor beslutningsforslaget er overflødigt.
Først og fremmest er vi, som justitsministeren også har forklaret, ikke i nærheden af, at der indtræder forældelse i den specifikke sag, som det her beslutningsforslag vedrører, og i forhold til den specifikke sag kan jeg nævne, at regeringen i øvrigt hele tiden har været optaget af at få den konkrete sag undersøgt, og det så hurtigt som muligt.
Til det formål er der jo også nedsat en helt ny og hurtigtarbejdende type undersøgelseskommission, nemlig en granskningskommission.
Når nu forslaget her jo så ganske tydeligt er overflødigt, kan man selvfølgelig spørge sig selv, om forslaget i virkeligheden er et ønske om noget andet end at ville fremme det, som der står i forslaget, nemlig et ønske om at ville holde minksagen i live, et ønske om, at vi skal diskutere minksagen her igen.
Der bruger man så det her beslutningsforslag som en undskyldning for at tage en debat om minksagen, og det synes jeg jo faktisk ikke er sådan meget seriøst.
Summa summarum: Som justitsministeren var inde på, er det ikke så længe siden, vi diskuterede ministeransvarlighedslovens forældelsesregler her i salen.
I den forbindelse havde vi en diskussion om en forlængelse af fristerne, og det var jo, som vi husker, en generel diskussion, som ikke havde til formål at vedtage særlovgivning vedrørende et eventuelt ansvar i en verserende og konkret sag.
Dengang sagde justitsministeren, at han var indstillet på at se nærmere på forældelsesfristerne, og det har justitsministeren også gentaget i dag.
Det er ikke noget, man bør gøre med et snuptag eller et beslutningsforslag, fordi man har en bestemt holdning til en bestemt sag.
Det kræver nogle mere grundige overvejelser, sådan at vi lander på en ordentlig og gennemtænkt løsning.
Derfor er det også positivt, at justitsministeren netop tilkendegav, at man ønsker at inddrage eksterne eksperter, så vi på den måde kan få en mere tilbundsgående drøftelse af de forhold, der gør sig gældende – en drøftelse, som kan munde ud i nogle gennemtænkte regler.
Jeg mener, at det er den saglige og ordentlige måde at gøre det på.
Med de ord kan jeg sige, at vi ikke kan støtte forslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-01:
Tak for det.
Jeg vil gerne tage justitsministeren et lille års tid tilbage i forhold til vores arbejde her.
Han vil sikkert erindre, at der var et enormt hastværk i forhold til venstrefløjens ønske om at få igangsat rigsretssagen imod fru Inger Støjberg.
Det hastværk var netop begrundet i, at forældelsesfristen var nært forestående.
Så jeg forstår ganske enkelt ikke, når vi har erfaring, hvor justitsministeren selv, hans parti og hans parlamentariske støttepartier har været presset af forældelsesfrister for at få en politisk modstander dømt ved Rigsretten, hvordan man overhovedet kan sige, at det her i relation til den igangværende sag ikke også udgør et problem.
Altså, netop det, at Folketinget har nedsat den her granskningskommission af hele minkskandalen, og den måde, regeringen har håndteret den på, understreger da, at man er nødt til at suspendere forældelsesfristerne.
For man kan vel ikke forestille sig, at et rødt flertal, som støtter den regering, vi har her i dag, skulle starte en rigsretssag.
Det kommer selvfølgelig ikke som nogen stor overraskelse, at den socialdemokratiske ordfører er enig med sin justitsminister, men det kan være, at den socialdemokratiske ordfører kan sige lidt mere, end justitsministeren gjorde, i relation til den villighed, man har til at revidere reglerne.
For hvis man gerne vil revidere reglerne, sådan at der måske ikke indtræder forældelse, for sådan har vi det jo i nogle delikter i straffeloven, eller at man er villig til at prolongere forældelse, er det så noget, som også vil omfatte dem, der i dag er under udredning eller granskning i forbindelse med minksagen, altså embedsmænd eller selvfølgelig – og måske endnu mere relevant – ministre?
Britt Bager (KF), 2022-03-01:
I Det Konservative Folkeparti bakker vi op om det her forslag.
Vi bakker op om at imødegå adfærd, der undergraver danske love og danske værdier.
Vi bakker op om at imødegå, at der er en parallel retsopfattelse, og vi støtter det her forslag.