Peder Hvelplund (EL), 2023-05-04:
Tak for det, formand, og først og fremmest tak til Radikale Venstre for at fremsætte forslaget her.
Som jeg også hørte SF's ordfører sige tidligere, er det et forslag, vi har debatteret tidligere.
Radikale Venstre har fremsat det, og Enhedslisten kunne også sagtens have stået som medforslagsstiller den her gang.
Og i lighed med de andre gange, det er blevet fremsat, bakker vi selvfølgelig op om det.
Og det er jo, fordi det grundlæggende handler om at sikre lige behandling og udvide de demokratiske rettigheder.
Erklæringsadgangen blev indført tilbage i 1950’erne, blev så fjernet i 2004 af VK-regeringen sammen med Dansk Folkeparti, og det lykkedes at få det med i regeringsgrundlaget for Thorning-regeringen tilbage i 2011.
Det viste sig så, at selv om SRSF-regeringen havde skrevet det ind i regeringsgrundlaget, var det i hvert fald ikke en blomst, der var groet i den socialdemokratiske have, så erklæringsadgangen blev først indført i 2014 og nåede så kun at virke i ganske kort tid, før der kom et regeringsskifte ved valget i 2015, hvor Venstreregeringen afskaffede den.
Så det er jo en model, der har været prøvet, og noget, der kan fungere inden for grundlovens rammer, og som grundlæggende giver den fuldstændig rimelige sikkerhed for, at hvis man er født og opvokset i Danmark, sikres man de fulde borgerrettigheder.
Man får muligheden for at kunne deltage på studierejser, man får muligheden for at have præcis de samme vilkår som ens venner og kammerater, som man er vokset op sammen med, og man får selvfølgelig også muligheden for at kunne stemme til et folketingsvalg.
Det synes jeg er helt basalt fornuftigt, og jeg har svært ved at forstå, hvorfor vi ikke kan sikre den rettighed igen.
Og det er jo bl.a., fordi det er noget af det, der er med til at styrke integrationen, altså det at man bliver betragtet som et fuldgyldigt medlem af det samfund, man er født og opvokset i, og jeg synes, det bør være en helt basal ret, man kan få.
Men der er jo ikke nogen tvivl om, at vi de seneste år har set den ene stramning efter den anden, der har gjort, at det bliver sværere og sværere at opnå både statsborgerskab og dermed også fulde borgerrettigheder som stemmeret til et folketingsvalg, og det synes jeg er udtryk for en bekymrende udvikling.
For nogle årtier siden tror jeg, det var omkring 2 pct. af befolkningen, som havde permanent adresse i Danmark, og som ikke havde stemmeret.
Nu er det over 10 pct., og i nogle dele af Danmark er vi oppe på over 25 pct. af befolkningen, som ikke har mulighed for at kunne stemme til et folketingsvalg.
Og jeg synes sådan set, det er en helt fundamental ting, at man har muligheden for at påvirke den lovgivning, man selv bliver berørt af.
Jeg synes, det her ville være et meget fornuftigt og klogt første skridt at tage i forhold til at få ryddet op i de urimelige regler, der er i dag, og sikre, at de unge mennesker, som er født og opvokset i Danmark, selvfølgelig får de samme fulde borgerrettigheder som de mennesker, de er vokset op sammen med.
Så Enhedslisten kommer til at bakke op om det her beslutningsforslag, og jeg håber også, at det på et tidspunkt kan lykkes for os at få genindført den ret til erklæringsadgang for unge mennesker, der er født og opvokset i Danmark.