runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DD), 2025-11-27:
Tak for ordet.
Med lovforslaget nedlægges Udviklingspolitisk Råd, og det erstattes af nye fora, der skal komme med strategiske input til regeringen og inddrage eksterne kompetencer.
Nedlæggelsen af Udviklingspolitisk Råd er en følge af aftalen om Danmarks nye udviklingspolitiske strategi, »Verden i Opbrud – Partnerskaber i Udvikling«, som faldt på plads i juni i år.
At Udviklingspolitisk Råd nedlægges og erstattes af nye fora, der skal komme med input til regeringens udviklingspolitiske prioriteter, har vi som sådan ikke noget imod, men de nye fora skal også løfte den nye udviklingspolitiske strategi, som Danmarksdemokraterne ikke er med i.
Vi er ikke med, fordi den udviklingspolitiske strategi har en retning, som vi ikke støtter.
Vi var med i de første forhandlingsrunder, fordi vi havde erfaret, at den nye udviklingspolitiske strategi skulle støtte, at udviklingsbistanden bliver brugt i lande og på formål, der tjener danske interesser.
Det havde bestemt været godt, hvis det skinnede mere igennem i strategien.
Det er svært at se, at der er et skarpt fokus på danske formål; der er derimod mange løse formuleringer, der kan tolkes meget vidt.
Danske interesser kan tolkes til at være alt fra skovrejsning i Brasilien til flere lærere i Afrika.
Vi havde gerne set, at det i strategien var mere klart, at dansk udviklingsbistand i Afrika skal bruges i lande, der skaber udvikling lokalt og forhindrer økonomiske flygtninge i at rejse mod Europa.
Vi havde også gerne set, at lande, der modtager dansk bistand, skal tage egne borgere retur – ikke kun hvis landet modtager langsigtet bistand, som det er formuleret i strategien.
Det støtter vi ikke.
Vi finder det også utilfredsstillende, at regeringen slet ikke vil tale om vandremodellen, der handler om et modtagecenter til asylansøgere, når nu andre lande har samlet idéen op.
Med Danmark i formandsrollen i EU i dette efterår kunne der godt være kommet mere luft under vandremodellen, hvis ellers regeringen ville prioritere det.
Vi har ikke noget imod, at Udviklingspolitisk Råd nedlægges, men det erstattes jo så herefter af et nyt.
Der er selvfølgelig også gode takter i den udenrigspolitiske strategi, men der er også meget, som vi ikke kan støtte.
Derfor bliver det fra Danmarksdemokraterne også et nej til lovforslaget, fordi de nye fora skal understøtte en strategi, som efter vores opfattelse har en skæv og forkert retning, som vi ikke støtter.
Tak for ordet.
Christian Friis Bach (V), 2025-11-27:
Tak for det, og tak for ordet.
Vi lever i en usikker verden.
Der er krige og konflikter.
Humanitære katastrofer tager et omfang, som vi ikke har set i en lang årrække.
Der er klimaproblemer og usikkerhed i verden, og derfor er det vigtigt med vores internationale samarbejde og det internationale udviklingssamarbejde.
Det gør en forskel.
Det placerer Danmark centralt der, hvor vi skal være, i verden og i en verden, vi engagerer os i.
Vi står her med en lovændring til en lov om internationalt udviklingssamarbejde, og den lov er kun blevet ændret to gange i verdenshistorien.
Den første gang var for 15 år siden, hvor jeg fik æren af at ændre loven og afskaffe en forholdsvis lukket styrelse dengang, som sad lidt som en hemmelig klub i Udenrigsministeriet og tog beslutninger om det danske udviklingssamarbejde.
Det åbnede vi op, og vi skabte Det Udviklingspolitiske Råd, og vi skabte ikke mindst markant større åbenhed om hele processen, hvormed man vedtager og fremlægger og beslutter de programmer og projekter og initiativer og politikker, som omgiver det danske udviklingssamarbejde.
Det Udviklingspolitiske Råd har gjort det godt, synes jeg, på rigtig mange måder.
Stor ros til dem.
De har rejst vigtige debatter.
Men vi må jo også erkende, at det, der måske var ambitionen, nemlig at det skulle skabe en bredere forankring og en bredere folkelig deltagelse, ikke helt er blevet indfriet, og vi har måske også måttet konstatere, at Det Udviklingspolitiske Råd måske kommer lidt sent ind i nogle af processerne og ikke helt har kunnet sætte sig og få den indflydelse, som de jo i virkeligheden var tiltænkt.
Derfor har man nu i lyset af de erfaringer, der har været siden den lovændring, foreslået en ny ændring af den måde, vi engagerer os bredere i det udviklingspolitiske samarbejde med det her lovforslag, hvor vi skaber et fagligt panel, der skal sikre et meget stærkt og fagligt og erfaringsbaseret input ind til projekter og programmer og politikker på et tidligt tidspunkt.
Det giver rigtig god mening, og det er præcis det, tror jeg, der kan skabe nogle positive forandringer og kvalitetssikre vores udviklingssamarbejde.
Og så skal vi have en meget bredere inddragelse i Partnerskab for Global Udvikling, inddrage de mange aktører, som er relevante, og som allerede i dag engagerer sig i udviklingssamarbejdet.
Det er noget, jeg ser frem til, og som jeg meget gerne, og det ved jeg vi bredt i Folketinget blandt ordførerne meget gerne vil, vil være med til at bygge op og engagere os i, og vi vil styrke den brede dialog, der skal være med alle de aktører fra civilsamfundsorganisationer og virksomheder, erhvervsliv og fonde og vidensinstitutioner, som har gode input og stort engagement i det danske udviklingssamarbejde.
Derfor tror jeg, at det her vil gøre, at vi får mere engagement, ikke mindre, at vi får en stærkere udviklingsbistand og udviklingssamarbejde i fremtiden – et udviklingssamarbejde, der er rigtig hårdt brug for.
Så derfor bakker jeg og Venstre op om lovforslaget.
Karin Liltorp (ALT), 2025-11-27:
Der kan jeg jo så sige, at hvis man virkelig vil have indført et nyt system, skulle man have lyttet til KL og startet helt forfra, for man lapper jo lidt på det system, man har i forvejen.
Men sandheden ved den her reform er jo, at man stadig væk bruger rigtig, rigtig mange penge – det er mange milliarder – på i virkeligheden at kontrollere de stærke ledige, og så sparer man massivt på dem længst fra arbejdsmarkedet.
Min økonomiske sans siger mig, at det slet, slet ikke giver mening.
Har ordføreren gjort sig nogle overvejelser om, hvorfor vi bliver ved med at opretholde den her stærke kontrol på de stærke ledige i stedet for at investere i dem, der faktisk har brug for hjælp?
Samira Nawa (RV), 2025-11-27:
De er reduceret nu.
Det er jo noget af det, som vi, der har siddet med ved forhandlingsbordet, har kunnet forhandle igennem.
Det er jeg sådan set meget tilfreds med.
Så kommer der en evaluering, for det er der også sat penge af til, hvilket jeg også er rigtig glad for – en grundig evaluering.
På ryggen af det må vi se, hvad der kan justeres, men før der er en evaluering, kan vi jo ikke forudsige, om det går i den ene eller den anden retning.
Karin Liltorp (ALT), 2025-11-27:
I forhold til de bekymringer, der kommer fra socialrådgiverne, fra Dansk Handicap Forbund osv., hvad vil ordførerens svar så være til dem, når vi om et halvt eller et helt år ser konsekvenserne, nemlig at vi faktisk har fået skubbet flere ud ude fra kanten?
Er det så der, vi skal begynde at gøre noget, eller kan vi virkelig ikke gøre noget inden da?
Samira Nawa (RV), 2025-11-27:
Jamen processen er jo således, at vi har siddet i nogle forhandlinger, også nogle meget grundige forhandlinger – jeg mindes, at fru Karin Liltorp også selv var med i nogle indledende møder – og det er der, man skal presse på og bruge sine mandater og få sin politik og indflydelse igennem.
Det har vi gjort i Radikale Venstre, og som sagt i min ordførertale er det jo ikke sådan, at det her hundrede procent er Radikale Venstres ønske om en beskæftigelsesreform.
Det ville aldrig kunne lade sig gøre med 6 mandater i ryggen, når der skal 90 til et flertal.
Men vi har gjort vores indflydelse gældende og også reduceret en række af de besparelser, der ellers var lagt op til, i forhold til de særligt udsatte unge og jo også været med til at føre flere penge ind i den samlede reform.
Så på den måde er det jo der, arbejdet er gjort i forhandlingerne.
Det er i hvert fald der, jeg har lagt rigtig mange af mine kræfter.
Karsten Hønge (SF), 2025-11-27:
Jeg er jo helt enig med fru Samira Nawa i, at det tidligere beskæftigelsessystem i den grad trængte til en genbearbejdning og en fornyelse og en forandring.
Det er vi helt enige i.
Jeg tænker på, om det måske er derfor, fru Samira Nawa kan have nogle problemer med at forklare, hvad det var, Radikale Venstre opnåede.
For jeg kender godt den slags sejre, der går ud på, at der egentlig var en besparelse på 800 mio. kr., men nu er den kun på 400 mio. kr. Det er den slags sejre, som kan være lidt vanskelige at have med at gøre, for det er stadig væk en nedskæring.
Men det er så en sejr, fordi det, hvis man ikke var der, var gået helt galt.
Det anerkender jeg fuldstændig.
Men det er alligevel det, man kan kalde en lidt træls sejr, ikke?
For man ender så alligevel med at spare.
Det er vel også derfor, Danske Handicaporganisationer her skriver, at: »Vi er meget bekymrede over de foreslåede besparelser.
Det bliver fremover sværere at gennemføre helhedsorienterede indsatser over for borgere med nedsat funktionsevne og andre med udfordringer.«
Det er jo konsekvensen, er vi enige om det?
Karin Liltorp (ALT), 2025-11-27:
Tak for talen.
Jeg er glad for at høre, at ordføreren deler nogle af de der bekymringer, men jeg vil bare høre, om ordføreren så ikke er med på, at vi gør noget ved det netop nu, inden lovforslaget bliver stemt igennem, for det er jo netop nu, vi har muligheden for at gøre noget.
Bagefter kommer der til at gå lang tid, og så skal vi vente på at se de her konsekvenser, som allerede er blevet forudset.
Kunne det ikke være en idé at gøre det nu?
Samira Nawa (RV), 2025-11-27:
Mange tak.
Vi har haft en tilsvarende debat i sidste uge, fordi beskæftigelsesreformen og lovgivningen omkring den jo er opdelt i flere lovforslag.
Men jeg er glad for, at det her Folketing, i hvert fald et flertal i det her Folketing, har fundet modet til at give slip på den her kontroltrang.
For med den samlede beskæftigelsesreform får vi ryddet op i systemet.
Vi får sat friheden og tilliden i centrum, og det er jeg som socialliberal naturligvis rigtig glad for.
Det er også nogle bekymringer, som er identiske med noget af det, Radikale Venstre har haft rejst i forhandlingerne.
Det gælder særlig den del omkring mentorordningerne.
Men det er jo stadig væk sådan, som også Liberal Alliances ordfører var inde på fra talerstolen her, at kommunerne har friheden til at gøre brug af mentorordningerne, hvis det er det, der giver mening for den enkelte unge ledige.
Så er jeg også meget tilfreds med, at den samlede reform bliver evalueret godt og grundigt, og at vi på den baggrund, hvis der er nogle huller, der skal lappes, mødes igen og diskuterer det.
Der er jeg i hvert fald selv tilfreds med, at Radikale Venstre sidder med ved bordet.
Tak for ordet.
Nick Zimmermann (DF), 2025-11-27:
I Dansk Folkeparti mener vi jo, at de offentlige systemer altid skal være til for borgerne og ikke den anden vej rundt, og derfor er vi selvfølgelig også rigtig glade for at være en del af den her aftale.
Vi synes, det er rigtig godt.
Det handler jo om at bruge pengene fornuftigt og om at sikre, at skattekronerne rent faktisk gør en forskel og ikke bare ender i ordninger og systemer, som ingen rigtig kan forklare effekten af.
Jeg har i hvert fald stadig væk til gode at møde ret mange danskere, der har været tilfreds med den behandling, de har fået rundtomkring på landets jobcentre, så vi bakker op om det her.
Dina Raabjerg (KF), 2025-11-27:
Tak, formand.
Det her handler helt enkelt om, at kommunerne ikke længere skal have en blankocheck, hvor staten betaler for kurser og mentorer, uanset om indsatsen over for et menneske overhovedet har en effekt eller er relevant.
Jeg har selv set det tæt på i vores lokale foreningsbiograf i Ikast, hvor jeg har haft min gang i over 20 år.
Jeg har mødt masser af frivillige, som er en del af beskæftigelsessystemet, og som har været i beskæftigelsessystemet i rigtig mange år, og jeg har bare mødt så mange unge og voksne, som er blevet sendt igennem det ene kursus efter det andet, uden at det gav dem hverken håb eller løsninger.
Det gav dem nederlag på nederlag.
Sådan skal vi simpelt hen ikke bruge menneskers tid, og vi skal heller ikke bruge skatteborgernes penge på den måde.
Med det her forslag har kommunerne stadig væk alle incitamenter til at få folk i job, fordi det simpelt hen kan betale sig for dem.
De får bare ikke længere refunderet uendelige mængder af udsigtsløse forløb, som ikke hjælper nogen.
Ressourceforløbene er et godt eksempel på noget, der har slidt rigtig mange syge mennesker ned, og her behøver man ikke længere bruge en masse penge på kurser, fordi vi simpelt hen har afskaffet ressourceforløbene.
Jeg er glad for, at vi med beskæftigelsesreformen kommer væk fra den tankegang om, at alle unge simpelt hen bare skal pølses igennem en uddannelse, uanset om det giver mening for den enkelte unge.
Nogle unge er simpelt hen skoletrætte.
Nogle har indlæringsvanskeligheder.
Nogle har bare brug for at komme ud på en ganske almindelig arbejdsplads og levere et stykke arbejde og blive anerkendt for det arbejde, de laver.
De har ikke nødvendigvis brug for endnu et klasselokale.
Det her lovforslag betyder forhåbentlig, at pengene i kommunernes indsats bliver brugt langt mere målrettet, og at indsatsen bliver mere individuel.
Vi skylder både skatteborgerne og de mennesker, som det her handler om, at vi bruger vores alle sammens penge klogt.
Derfor og også fordi vi er en del af beskæftigelsesreformen, bakker vi op om det her lovforslag.
Tak for ordet.
Ammar Ali (M), 2025-11-27:
Tak for ordet.
Jeg tror, det handler rigtig meget om, at man forstår, at målet med den her reform dels er at give kommunerne mere ansvar til at løfte den opgave, der ligger lokalt, dels – og det er det andet, der ligger i det – at lave nogle mere individuelle og tilpassede forløb, som passer bedre til de enkelte borgere, herunder også de udsatte borgere, som faktisk på nogle fronter står bedre med den her reform.
Det tror jeg også man skal tage med.
Karin Liltorp (ALT), 2025-11-27:
Spørgeren mener åbenbart, at alle os andre ikke lige har forstået det.
Men det handler nok også om de værdier, vi har i livet.
For nej, det bliver umiddelbart svæt for en kommune at opnå et kæmpe kæmpe overskud på en, der har psykisk sygdom eller har et svært handicap.
Det er en investering, og om den kommer til at give stort overskud eller går i nul, ved jeg ikke.
Men jeg vil altid synes, at det i den grad er værd at investere i, at de bliver en del af samfundet, og at de bliver en del af fællesskabet.
Så nej, det drejer sig ikke om, at vi alle skal ud og have en 37-timers arbejdsuge.
Det drejer sig faktisk om, at vi bliver nødt til at investere i, at de faktisk får en mulighed for at blive en del af fællesskabet.
Og den her reform gør det modsatte.
Dina Raabjerg (KF), 2025-11-27:
Man fortsætter sådan set bare vrøvlet.
Det er jo sådan, at en kommune altid har et incitament til at hjælpe folk i arbejde, fordi det er superdyrt, hvis en ledig går på kontanthjælp eller skal over på førtidspension.
Så det at spare håndører på et kursus eller en mentor, for at folk skal kunne gå i årevis og trække på kommunens økonomi, er der ingen kommuner, der har råd til.
Jeg er dybt frustreret over, at jeg efter at være kommet i Folketinget har oplevet så mange medlemmer, der aldrig har siddet i et byråd, og som ikke forstår den mekanisme, der er.
Kan ordføreren ikke anerkende, at det er billigere at give lidt mentorstøtte i en periode end at lade folk gå ledige i årevis på en overførselsindkomst?
Karin Liltorp (ALT), 2025-11-27:
Jeg tror, vi ser meget forskelligt på det.
Jeg snakker bestemt ikke om at hundse med de svageste, for det synes jeg aldrig nogen sinde er værdigt, og de er blevet hundset med i mange år.
Jeg snakker om, at nu har vi en enestående mulighed for faktisk at give dem den hjælp, de har brug for, og det var derfor, jeg havde så store forhåbninger til det.
Vi fyrer de medarbejdere, der skulle have sørget for, at der var tid til at vise omsorg for den enkelte.
Vi synes faktisk ikke, man skal hundse med nogen.
Vi synes faktisk, det er spild af samfundspenge, at man bruger så store beløb på at kontrollere nogle stærke ledige, der helt sikkert sagtens kan finde et job, helt uden at nogen hundser med dem.
Samira Nawa (RV), 2025-11-27:
Men tak for anerkendelsen fra hr. Karsten Hønge.
For det er jo klart, at når man ikke har en styrkeposition i at sidde på helt vildt mange mandater og kunne bringe det ind i forhandlingerne, så kan man lykkes med noget og lykkes mindre med noget andet.
Men jeg synes jo faktisk, at i betragtning af at Radikale Venstre har seks mandater, har vi sat et endog meget tydeligt aftryk på den samlede reform.
Hele forenklingen og tillidsdagsordenen, tilliden til, at de ledige ønsker at komme i arbejde, tilliden til sagsbehandlerne og deres faglighed, er lige efter Radikale Venstres hoved.
Så er det klart, at der er en besparelse, som vi har det vanskeligt med.
Så kan man sige, at det er svært at forklare, men i forhold til hvad konsekvensen af en besparelse på 800 mio. kr. ville være kontra en besparelse på 400 mio. kr., så er der altså nogle konsekvenser, der er blevet afbødet, og det er jeg glad for at have været med til.
Samira Nawa (RV), 2025-11-27:
Jeg tror ikke, at hr. Karsten Hønge og jeg ser så forskelligt på lige præcis den unge målgruppe.
Vi har sammen forhandlet et ungeløfte.
Jeg og Radikale Venstre har været med til med den her reform at permanentgøre nogle midler til unge med psykiske udfordringer, hvilket jo handler om forebyggelse.
Det er forebyggende initiativer til, at man ikke havner som en del af de 43.000 unge, som står uden beskæftigelse, og som står uden uddannelse.
Nu fandt jeg så i sidste uge ud af, at hr. Karsten Hønge jo egentlig gerne ville have været med i den her reform, men døren blev smækket i.
Jeg kunne have ønsket mig, at vi kunne have siddet der side om side, for jeg tror, vi ser meget ens på lige præcis de her ting.
Karsten Hønge (SF), 2025-11-27:
Selvfølgelig har fru Samira Nawa ret i, at beskæftigelsesreformen består af en række forskellige ting, og det er jo indlysende, at det her, om jeg så må sige, kun er et hjørne af det.
Jeg anerkender, at det selvfølgelig er på den måde.
For de der sejre, hvor man får begrænset skaderne, er sådan nogle sejre, der nogle gange godt kan være lidt bøvlede at have med at gøre på grund af konsekvenserne for dem, der så bliver ramt af de besparelser, der trods alt er.
De kan jo ikke bare sådan få det bedre, ved at man andre steder i den samme reform gør nogle ting, der er gode, hvilket man jo også gør.
Nu mener jeg, at Radikale Venstre netop virkelig prøver at gøre noget ud af en kontrakt med de unge.
Her i det fra Danske Handicaporganisationer skriver man: »Med de store udfordringer med unge uden job og uddannelse og et stigende antal unge på førtidspension forstår vi simpelthen ikke, hvorfor man ser et behov for at begrænse anvendelsen af sådanne udmærkede instrumenter.«
Det er så ØVO og mentorordninger.
Dina Raabjerg (KF), 2025-11-27:
Jeg vil sige tak for en passioneret tale, for det synes jeg er det eneste pæne, jeg kan sige om den – jeg har sjældent hørt så meget vrøvl på så kort tid.
Det er sådan, at vi ved, at det, der kan betale sig, er at hundse med de stærke, for så får de fingeren ud og får fundet sig et arbejde.
Men det kan ikke betale sig at hundse med de svage; de skal have hjælp.
Det, vi gør her, er, at vi sparer penge til mentorer, og at vi hundser med de stærke, og så er der stadig væk midler til at få de svageste ledige i arbejde.
Vi fjerner ikke engang muligheden for det.
Vil Alternativet ikke engang anerkende de fakta, som vi har omkring de svageste og de stærkeste ledige?
Karin Liltorp (ALT), 2025-11-27:
Det er der, hvor det igen bliver lidt sjovt – og sjovt er et forkert ord – for alle høringssvar siger jo netop, at det kommer til at gå ud over de udsatte.
Det er eksperterne, der siger, at det er den her effekt, det kommer til at have; det kommer til at gå ud over dem.
Burde det ikke ligesom stoppe det her løb i den forkerte retning, inden det sker – inden vi om et halvt år skal sige: Nå ja, I fik ret; pokkers også?
Tak for det, og tak for talen.
Altså, jeg blev helt fortrøstningsfuld, da jeg hørte ordførerens tale, og jeg kan da også blive ked af, at Danmarksdemokraterne så ikke blev inviteret med til forhandlingerne, for som jeg hører det, deler vi nogle af de her bekymringer, bl.a. for, at det risikerer at få den helt forkerte effekt derude, og at vi kommer til at hjælpe de forkerte.
Så jeg håber, at ordføreren kan spørge sin medordfører, om de kunne være med på, at vi arbejder sammen for endnu mere frisættelse, men til gengæld sikre, at hjælpen går til de rette derude.
Peter Skaarup (DD), 2025-11-27:
Da Danmarksdemokraternes beskæftigelsesordfører fru Charlotte Munch ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne komme med bemærkninger om L 77.
Det her lovforslag er jo endnu et led i reformen af beskæftigelsesindsatsen generelt.
Reformen gennemfører en del tiltrængte forenklinger i beskæftigelsessystemet, hvor man fjerner nogle forskellige krav og giver kommunerne nogle bedre muligheder for selv at tilrettelægge indsatsen til gavn for, at flere kommer i beskæftigelse.
Som også andre har været inde på, er der jo så nogle tidsler med i buketten, nemlig de besparelser, som der gøres opmærksom på fra flere høringsparters side.
Lovforslaget udmønter jo sådan en grænse for kommunernes udgifter til øvrig vejledning og opkvalificering samt til mentorstøtte inden for det, man kalder den kommunale budgetgaranti.
Der er meningen, at grænserne skal betyde lavere udgifter, men det er også et indgreb i kommunernes mulighed for at prioritere indsatsen, som de jo fra deres side mener er nødvendig for at hjælpe flere ledige tilbage i job.
Det kan man heller ikke komme udenom er en begrænsning, der mindsker kommunernes handlemuligheder, og helt konkret kan det jo så betyde, at dagpengemodtagere får færre muligheder for vejledning og opkvalificering til gavn for, at de kan komme i job igen.
Det kan gøre det vanskeligere for flere ledige at få fat i de kvalifikationer, der skal til, for at de kan vende tilbage til arbejdsmarkedet.
Så er det selvfølgelig godt nok, at den der foreslåede beløbsgrænse for kommunerne ikke omfatter udgifterne til 6 ugers jobrettet uddannelse.
Det er vi glade for, for det gør jo så, at det her ret effektive værktøj til at få folk tilbage i arbejde, særlig i de egne af Danmark, hvor der ikke er så mange akademikere, fortsat giver vores mange dygtige faglærte og ufaglærte, der har brug for at skifte spor, nogle muligheder til at gøre det.
Men når vi ser på helheden i reformen, som jo er blevet til i sådan en ret lukket kreds.
Det har været svært at få lov til at gøre sin indflydelse gældende – jeg ved ikke hvorfor, men det er sådan, det er – men vi så jo gerne, at man kunne frisætte kommunerne fra unødvendige krav, og at den frisættelse jo ikke skal være en begrænsning for de tiltag, der virker.
Så grundlæggende kan vi godt være bekymret for, at de her tidsler kommer til at overskygge det rigtig gode, nemlig at vi får en mere effektiv indsats til gavn for, at vi får flere på f.eks. dagpenge tilbage i job
Det er den diskussion, vi skal have, og det kommer vi også til at have fokus på i udvalgsbehandlingen, når vi skal prøve at finde ud af, hvad det så faktisk får af betydning derude, og hvorfor det er, at FH og handicaporganisationer og andre siger, at det her ikke er så godt.
Det vil vi bede om at få uddybet nærmere, og så følger vi i øvrigt behandlingen med stor interesse.
Kim Valentin (V), 2025-11-27:
Den begrænsning, der skal ske, sker jo i forhold til der, hvor det ikke er det bedste.
Hvis det er det bedste, får kommunerne jo stadig væk muligheden for at gøre de her ting.
Derfor tror jeg, at det er dialog, der skal til i forhold til de interesseorganisationer, der er.
Jeg kan da godt forstå, at interesseorganisationer viser flaget.
Selvfølgelig skal de da det, for i det her er der jo ikke beskrevet, hvad der er godt for den enkelte.
Der er beskrevet, hvilke muligheder man får som kommune og som socialrådgiver for at hjælpe den enkelte bedst muligt.