runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2019-03-20:
Jeg synes, det er ret utroligt.
Jeg forstår det sådan, at hr. Peder Hvelplund er valgt i Nordjylland, og så er hr. Peder Hvelplund ikke engang klar over, at byrådet i kommunen efterspørger den her omfartsvej.
Hr. Peder Hvelplund støtter sig op ad, at der er nogle handlende, nogle butikker, der ikke ønsker den, fordi de gerne vil have folk ind, og hr. Peder Hvelplund ved ikke engang, at det politiske flertal i byrådet ønsker den her omfartsvej.
Det synes jeg er en chokerende mangel på viden, når hr. Peder Hvelplund gerne vil stå her i Folketingssalen og lade, som om han går op i emnet.
I København vil de handlende og butikkerne også helst have så meget trafik ind som muligt.
Alligevel synes Enhedslisten, at biler skal forbydes i København.
Betyder det, at Enhedslisten der har en anden politik for København, end man har i Mariager?
Merete Dea Larsen (DF), 2019-03-20:
Vil ministeren redegøre for, hvorfor det er så svært at udmønte den del af finansloven, hvor der skal nedsættes et udvalg til at belyse problemerne og løsningerne for de tørkeramte husejere, og derfor begrunde, hvorfor ministeren hverken har indkaldt ordførere eller nedsat udvalget endnu?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-03-20:
Det er ikke min opfattelse, at det er meget svært at udmønte den del af finansloven.
Jeg har netop godkendt kommissoriet for arbejdsgruppen, og jeg har også sendt det over til fru Merete Dea Larsen med henblik på at få Dansk Folkepartis bemærkninger til kommissoriet, og så ser jeg frem til, at partierne bag finansloven, dvs. regeringen og Dansk Folkeparti, kan komme i mål med den endelige udformning af kommissoriet.
Når det er på plads, bliver arbejdsgruppen nedsat og kan begynde sit arbejde, og så er det planen, at arbejdsgruppen senest ved udgangen af året vil kunne afrapportere sine resultater, og derefter kan vi så politisk tage stilling til, hvad vi vil gøre.
Merete Dea Larsen (DF), 2019-03-20:
Når jeg spørger, er det jo, fordi jeg har spurgt i både december, januar og februar, og jeg har spurgt i forventning om, at Dansk Folkeparti vil blive taget med på råd undervejs i udformningen af det her kommissorie.
Vi mener jo, at der mangler nogle aspekter i det her kommissorie, som jeg modtog mandag.
Det her spørgsmål til ministeren blev indsendt i sidste uge, så man har haft lidt tid til at besvare det, for vi mangler lidt et punkt omkring at sikre de borgere, som er berørt af den her voldsomme tørke, som de var udsat for sidste sommer, plus at det, som ministeren redegør for, er i slutningen af året, man kan afrapportere.
Der kan jo nå, hvis der sker det samme denne sommer, at komme endnu flere, der vil blive omfattet af de her forfærdelige hændelser.
Vil ministeren være åben over for, at vi får et punkt ind i kommissoriet, der vedrører de allerede berørte?
Det er jeg rigtig glad for.
Jeg er glad for, hvis vi så også kan inddrage dem, der er berørt, og undersøge, hvad vi kan gøre for dem, for der er altså nogle borgere, der står i en ganske håbløs situation, hvor de ikke har råd til at reparere deres huse til op imod 1 mio. kr., fordi deres huse kun er omkring 1 mio. kr. værd.
Så de står i en virkelig håbløs situation lige nu.
Derudover håber jeg også, at de parter, der skal være med i den her arbejdsgruppe, i kommissoriet også kan inkludere nogle, der rent faktisk kan repræsentere de borgere, der er berørt.
Jeg synes, at de mangler i det kommissorie, der umiddelbart er lagt frem.
Men jeg vil da se frem til blive inkluderet, og så skal jeg nok love, at jeg skal arbejde hurtigt, så vi hurtigst muligt kan få arbejdsgruppen op at stå.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-03-20:
Det lyder alle tiders.
Jeg ser frem til at modtage kommentarer.
Merete Riisager (LA), 2019-03-20:
Tak for ordet, og tak for spørgsmålet om vuc.
Jeg vil gerne slå fast, at det er vigtigt for mig, at vi i Danmark har et bredt og stærkt udbud af uddannelser af høj kvalitet, og at alle befolkningsgrupper i by og på land skal have adgang til uddannelse inden for en rimelig afstand.
Den udvikling, som vuc-sektoren står over for, skal bl.a. ses i lyset af den fgu-aftale, som et meget bredt flertal i Folketinget står bag.
Det er vigtigt for mig at understrege, at alle Folketingets partier skrev under på fgu-aftalen og var klar over, at dette ville få konsekvenser for veu-centrene i landdistrikterne.
Det er endvidere vigtigt for mig at understrege, at det er et generelt vilkår for vores uddannelsesinstitutioner, også for vuc'erne, at tilgangen af kursister er afhængig af konjunkturerne i samfundet.
Men der er ingen tvivl om, at vuc løfter en vigtig uddannelsespolitisk opgave.
Voksne kan gennem forskellige uddannelser dygtiggøre sig på vuc.
Vi har også i fremtiden stærkt brug for, at voksne løbende kan uddanne sig, og at opkvalificering er noget, vi har et naturligt fokus på.
Jeg kan afslutningsvis nævne, at regeringen vil gennemføre et eftersyn af enkeltfagssystemet, dvs. avu og hf-enkeltfag.
Det er planen, at dette eftersyn kan afsluttes i efteråret 2019.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-03-20:
Det er der ikke noget i vejen for at vi kan putte ind i kommissoriet.
Det betyder ikke, at vi kan træffe en politisk beslutning om det nu.
Det er jo bare en arbejdsgruppe, der skal undersøge mulighederne, men det kan vi sagtens skrive noget ind i kommissoriet om.
Der er jo – desværre, kan man sige – ikke så meget, der tyder på tørke indtil videre i 2019, men det er da selvfølgelig rigtigt, at det kan nå at ske også i år, selv om forholdene sidste år vejrmæssigt var helt exceptionelle.
Jeg er da ked af, hvis Dansk Folkeparti ikke har følt sig nok inddraget, men det er så på vej, og jeg ser frem til at modtage Dansk Folkepartis bemærkninger, også til kommissoriet og arbejdsgruppens arbejde.
Peder Hvelplund (EL), 2019-03-20:
Med hensyn til en stor nytteværdi: Det er jo ikke det, der sådan gives udtryk for, at omfartsvejen ved Mariager har, altså i og med at handelsstandsforeningen ikke efterspørger den
, i og med at det lokale erhvervsliv ikke efterspørger den, og i og med at de virksomheder, der er bosiddende omkring Mariager, ikke giver udtryk for, at der er mangel på den her vej.
Der er ikke nogen trafiksikkerhedsmæssige grunde til, at den skal bygges, der er heller ikke trængselsproblemer, og derfor undrer det mig lidt.
Jeg kunne da egentlig forestille mig, at Liberal Alliance også ligesom os har den opfattelse, at når man bruger skatteydernes penge, skal der være et vist fagligt belæg for det frem for udelukkende et politisk og polemisk.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-03-20:
Både regeringen og Liberal Alliance laver udelukkende én form for aftaler, og det er dem, der trækker samfundet i en bedre retning.
Så kan man nogle gange opleve, at der i en aftale er et meget stort punkt, som trækker samfundet rigtig meget i en god retning, mens der er et mindre punkt, som ikke trækker så meget eller måske endda bare er et skridt i en forkert retning.
Men hvis aftalen som et hele trækker samfundet i en bedre retning, så er Liberal Alliance med, og så er regeringen med.
Den her investeringsplan, som vi har aftalt med Dansk Folkeparti, er en rigtig, rigtig god aftale, som vil løse mange trafikale problemer i Danmark i de kommende år og er fyldt med projekter, der har et positivt og stort afkast for samfundet i form af en nytteværdi.
Derfor er vi med der.
Hvis man f.eks. sammenligner med Enhedslistens visioner for jernbaneinvesteringer nord for Aalborg, og lad os tage projektet med at elektrificere skinnerne, som er en del af Togfonden DK's planer, som Enhedslisten er med i, så vil man se, at det har en negativ forrentning for samfundet.
Der er et negativt samfundsafkast ved det.
Så det er helt klart, at målt med gængse regnemetoder, som jeg ikke ved om Enhedslisten benytter, er omfartsvejen ved Mariager et klart bedre projekt, altså hvis det er det, man måler på – den rene trafikale effekt – end f.eks. Enhedslistens planer om at elektrificere skinnerne nord for Aalborg.
Peder Hvelplund (EL), 2019-03-20:
Så hvis man skal se på det ud fra det hensyn og også ud fra et klimahensyn, tror jeg sådan set, at en opgradering af vejnettet ville være væsentlig bedre.
Men jeg bliver nødt til at spørge ministeren om det igen.
Jeg bliver nødt til at spørge ministeren, om det på grundlag af Vejdirektoratets konklusion virkelig er ministerens opfattelse, at det bedste sted at lave trafikinvestering i Nordjylland er ved Mariager.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-03-20:
Hvis Enhedslisten har planer om at flytte tung trafik gennem Mariager via jernbaneinvesteringer, stiller det krav om, at Enhedslisten skal udvikle en politik med anlæg af jernbaneskinner på strækningen gennem Mariager til Hadsund.
Det ville være en meget håbløs politik at have.
Så det håber jeg da bestemt ikke at Enhedslisten har fået, trods alt.
Men altså, de projekter, man fra Enhedslistens side går ind for – på skinner nord for Aalborg – har et negativt samfundsafkast, hvorimod Mariager omfartsvej har et positivt samfundsafkast på mellem 2 og 4 pct.
Peder Hvelplund (EL), 2019-03-20:
Vi bliver lidt i samme omegn, både geografisk og politisk: Ud fra ministerens liberale ønsker om at reducere statens forbrug, hvordan vil ministeren så forklare, at regeringen ønsker at bruge 377 mio. kr. til en omfartsvej udelukkende for at tækkes sit parlamentariske grundlag?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-03-20:
Det er jo delvis en genfremsættelse af det spørgsmål, som jeg allerede har fået, så jeg kan bare tilføje dette: Investeringsplan 2030 udgør et solidt fundament for de kommende års infrastrukturudvikling og dermed den danske samfundsøkonomi, og det kan jeg som liberal politiker bakke hundrede procent op om.
Peder Hvelplund (EL), 2019-03-20:
Nu er baggrunden for spørgsmålet jo, at ministeren selv flere gange i interviews har gjort opmærksom på, at en meget væsentlig årsag til, at det lige præcis bliver omfartsvejen ved Mariager, der bliver investeret i, var, at det var en betingelse for at kunne skaffe flertal for investeringsplanen, nemlig at det var en betingelse for Dansk Folkeparti for at indgå i planen, og det er jo ikke en trafikpolitisk overvejelse.
Det er jo en fuldstændig politisk overvejelse i stedet, og det er derfor, jeg bliver sådan lidt forundret over det.
For nu repræsenterer ministeren ud over at repræsentere regeringen jo også et liberalt parti, og Liberal Alliance bryster sig sådan normalt af at være erhvervslivets parti, og der har det jo været helt tydeligt, at erhvervslivet ikke har efterspurgt den her omfartsvej.
De har tværtimod sagt, at det faktisk slet ikke giver nogen mening at bygge den her vej, når man hører handelsstandsforeningen i Mariager.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-03-20:
Det er ikke Liberal Alliance, der siger, at vi er erhvervslivets parti.
Det er sådan noget, som socialister som Enhedslistens folketingsmedlemmer siger: at Liberal Alliance bare er et parti for erhvervslivet.
Vi betragter os selv som et parti for borgerne, og nogle af de borgere ejer virksomheder, og andre arbejder for virksomheder, og vi er et parti for dem alle.
Det er da fuldstændig rigtigt, at det, når man sætter sig omkring et bord og skal forhandle en aftale hjem, er sådan, at de partier, der sidder omkring bordet, og som er en forudsætning for, at der er et flertal for aftalen, får noget af deres politik gennemført.
Det er jo bare en konstatering af, hvordan det er i politik.
Peder Hvelplund (EL), 2019-03-20:
Men skal det forstås sådan, at når Liberal Alliance og regeringen laver aftaler, så er det alt efter et hvilket som helst ønske der måtte være fra et parlamentarisk grundlag at man tilretter sådan en aftale?
For så kan det jo blive nogle meget tåbelige aftaler – hvad vi jo selvfølgelig også nogle gange synes det er – men det kunne være rart nok, at der var et fagligt belæg for det, og at det ikke sådan var udtryk for, hvad man hver især måtte komme med af forskellige ønsker, som man kunne stille som betingelse for at stemme for.
Baserer regeringen ikke sin politik på konkrete politiske og faglige overvejelser, mere end man gør det på, hvad der findes opportunt for at kunne få en aftale igennem?
Altså, nu er der jo ikke nogen grund til, at ministeren sådan retorisk svinger sig så højt op i det liberale træ, at det er svært at kravle ned igen.
Det her er jo bare et spørgsmål om, hvordan man bedst muligt bruger de penge, der nu er, til trafikinvesteringer; jeg går ud fra, at man også har haft de overvejelser i både regeringen og Dansk Folkeparti, inden man besluttede sig for, at der skulle investeres med skatteydernes penge i trafikale investeringer.
Derfor er det lidt interessant at høre, hvad der egentlig er baggrunden for, at det lige præcis er omfartsvejen ved Mariager, for der kan jo findes mange trafikinvesteringer rundtomkring, man kunne bruge penge på.
Så jeg skal bare høre, om det virkelig er ministerens opfattelse med de konklusioner, der ligger i Vejdirektoratets rapport, at det mest fornuftige sted at lave trafikinvestering i Nordjylland er en omfartsvej ved Mariager, som ingen rigtig efterspørger.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-03-20:
Der kommer en evalueringsrapport om selve den her model, altså om arbejdet med det.
Den skulle komme inden for en uges tid, så vidt jeg er orienteret.
Jeg har endnu ikke haft lejlighed til at se den, men de foreløbige meldinger, jeg har fra f.eks. PET, er jo, at man kan se rigtig mange gode ting i det her.
For hver gang vi kan få nogen væk fra de her tanker, den her måde at agere på, så er det jo godt.
Problemet er så bare, hvis de bliver ved med at komme i nogle yderliggående moskeer eller noget andet, at det bliver lidt håbløst.
Altså, jeg kan næsten ikke forestille mig andet, end at vi er fuldstændig enige om, at det her er et kæmpe problem, vi skal arbejde med.
Jeg synes bare, at vi som samfund er nødt til at gøre, hvad vi kan, for at få dem væk fra det, når de nu er her – dem, vi nu ikke kan komme af med.
Christian Langballe (DF), 2019-03-20:
Jeg tror, jeg vil følge lidt det samme spor, i samme boldgade, når det nu viser sig, at den her franske journalist, David Thomson, siger, at det er bemærkelsesværdigt, hvor få succeshistorier der er med at afradikalisere syrienskrigere.
For det, der er problemet med syrienskrigere, er i hvert fald for nogles vedkommende, at de er veluddannede; at de er velformulerede; at de på overfladen er rationelle i deres tilgang, og at de så har den her ekstremt mørke side, som jo er den moderne islamisme – den dækker sig ind under veltalenhed og fornuft, ikke?
Hvordan kan vi være sikre på, at det så faktisk også holder med Aarhusmodellen, altså at den indsats, der foregår, faktisk bærer frugt, eller hvad?
Er det sådan, at man måske godt kunne formode, at det er sådan et ørkesløst projekt, som egentlig bare er til beroligelse af folk, der sidder derude og faktisk er lidt bekymrede?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-03-20:
Jeg mener ikke, at vi har noget alternativ, men jeg vil ikke stikke nogen blår i øjnene.
Jeg tror ikke, at der findes nogen garanti for, at det her bare lykkes, det tror jeg simpelt hen ikke der gør.
Jeg kender ikke noget menneske, der arbejder med forebyggende arbejde, der vil give en garanti for, at hvis vi bare laver det her program, får vi ingen problemer.
Men ikke at gøre noget er bare ikke en mulighed.
Så jeg tror, at vi skal gøre noget for at fastholde dem og holde dem ude af det, men vi skal ikke være naive, og derfor skal man jo huske at holde øje med, hvad de går og laver.
Martin Henriksen (DF), 2019-03-20:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til lederen af Imam Ali Moskeen i København, Mohammad Khani, når det fremgår af Jyllands-Posten den 12. marts 2019 i artiklen »Omstridt moské støtter iransk hadprædikant«, at hadprædikanten åbenbart støtter vold mod ægtefælle og børn over 7 år, samt at en hustru ikke må afvise sin mands ønske om sex, og hvad vil ministeren gøre i den konkrete sag?
Inger Støjberg (V), 2019-03-20:
Som jeg jo allerede har udtalt mig om, vil jeg gøre alt, hvad jeg overhovedet kan, for at holde en mand som den iranske imam Mansour Leghaei ude af Danmark.
Folk som ham, der prædiker, at det er forbudt for en kone at sige nej til sex til sin mand, har efter min mening absolut ingen som helst ting at gøre i Danmark.
Jeg har virkelig kun foragt tilovers for sådan nogle typer som ham, folk, der jo netop er islamistiske fundamentalister – for at sige det, som det er – og som insisterer på et middelalderligt verdenssyn.
Derfor er det også efter min mening fuldstændig afgørende, at vi beskytter vores samfund mod formørkede kræfter som ham og dermed jo altså netop kræfter, der forsøger at undergrave vort demokrati.
Derfor er jeg også rigtig tilfreds med, at Dansk Folkeparti sammen med os igennem forkynderaftalen har indført en hadprædikantliste, den nationale sanktionsliste, der forhindrer lige præcis udenlandske forkyndere med rabiate holdninger i overhovedet at sætte deres ben i Danmark.
Den lov har jo faktisk lige præcis forhindret, at den omtalte iranske imam kom til Danmark.
Han kan netop ikke indrejse i Danmark, og når han ikke kan indrejse i Danmark, vil han heller ikke kunne indrejse via et andet europæisk land, så det er ikke sådan, at han kan gå over grænsen eller cykle over grænsen uden at blive opdaget.
Han kan ikke komme til Danmark.
Men derudover vil jeg sige, at jeg helt ærligt er mildt sagt fortørnet over, at lederen af moskeen derude ikke tager afstand fra ham.
Det må jeg bare sige at jeg ikke fatter.
Martin Henriksen (DF), 2019-03-20:
Tak til ministeren.
Jeg er fuldstændig enig i, at det var rigtig godt, at vi i fællesskab fik indført den liste, så man kan afvise såkaldte hadprædikanter, inden de kan komme ind i Danmark.
Og man kan sige, at den her sag jo også viser, at det var det rigtige at gøre, og at det har en effekt, og vi sætter også med jævne mellemrum folk på den her liste, så de ikke længere har mulighed for at komme ind i Danmark og sprede deres propaganda.
Mener ministeren, at det bør have nogen konsekvenser for moskeen?
Skal moskeen bare have lov til at fortsætte, som om ingenting er hændt?
Ministeren har vist tidligere sagt, at man skulle jævne Grimhøjmoskeen med jorden, og det kunne vi jo måske overføre til Imam Ali-moskeen.
Man fristes til at sige: Luk den, og riv bygningerne ned.
Er der nogen af de ting, som ministeren vil være indstillet på at gennemføre?
Inger Støjberg (V), 2019-03-20:
Altså, jeg må sige, at det jo er lidt paradoksalt, at vi har et trossamfund, der kan være et anerkendt trossamfund og stadig væk støtte en imam, der er på vores hadprædikantliste.
Det synes jeg ærlig talt også er paradoksalt.
Som sagt har jeg kun foragt tilovers for moskeen derude og det syn, de åbenbart har både på kvinder, men jo også mere generelt på de frihedsrettigheder, som vort land nu engang er bygget på.
Jeg vil så også sige, at jeg simpelt hen ikke har nok kendskab til problemstillingen vedrørende anerkendelsen af trossamfund, og derfor vil jeg heller ikke begynde at kloge mig på det i dag – det er et anliggende for Kirkeministeriet.
Men jeg er jo bekendt med, at der blev vedtaget en ny lov på området i slutningen af 2017, og at det jo var med et bredt flertal i Folketinget.
Men som sagt ligger anerkendelsen af trossamfund desværre ikke inden for mit område, men jeg kan i hvert fald sige, hvad mit syn på anerkendelsen af en hadprædikant som ham, vi har med at gøre her, er, og det er, at det ingen steder hører hjemme, og det hører i hvert fald slet ikke hjemme i Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2019-03-20:
Men den beslutning ligger som sagt ovre i Kirkeministeriet, og det har jeg sådan set forståelse for.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren og regeringen har den opfattelse, at det bør have yderligere konsekvenser for den pågældende moské.
Der er jo blevet givet tilladelse til, at den pågældende moské kunne blive opført – jeg tror, at alle partier i den københavnske borgerrepræsentation bortset fra Dansk Folkeparti stemte ja til den lokalplan, der gav mulighed for, at man kunne opføre den; det havde været godt, hvis andre partier havde haft den samme kritiske indgangsvinkel, som Dansk Folkeparti havde på daværende tidspunkt.
Men mener ministeren, at der bør være andre konsekvenser for moskeen, andet end at de ikke længere kan invitere den pågældende imam ind i Danmark for at prædike i moskeen, andet end at man måske kan fratage dem deres anerkendelse som trossamfund?
Mener ministeren, at det bør have andre konsekvenser?
Pernille Bendixen (DF), 2019-03-20:
Det er vi selvfølgelig fuldstændig enige i.
Men alligevel fremstår det fuldstændig absurd, at man på en eller anden måde har den her tro på, at det lykkes.
Jeg vil ikke sige noget ondt om PET eller nogen som helst andre, for jeg er sikker på, at de alle sammen gør deres bedste, og at de er rigtig dygtige og alt det der.
Det er jo bare tit sådan, når vi hører om nogen, der er blevet radikaliseret og har begået terror, at vi alle sammen står måbende tilbage, med hensyn til hvorfor personen, der var sådan en velintegreret og veluddannet person, der talte dansk, og som havde danske venner, alligevel valgte at tage ned og kæmpe for den fremmede stat.
Der savner jeg bare noget, for hvordan kan vi overhovedet vide, at man lykkes med det?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-03-20:
Det sidste vil jeg nok lige anholde.
Altså, der sker en vurdering af, hvem vi skal holde øje med, og hvem der ikke skal holdes øje med, og jeg overlader trygt til PET og gode folk at vurdere, hvem det er, vi holder øje med, og hvordan.
Det er vigtigt for mig at sige, at man jo ikke får en særbehandling på den måde.
Altså, vi har jo i fællesskab strammet reglerne.
Det betyder netop, at vi kan tage passet fra dem og også kan tage statsborgerskabet fra dem, hvis det er en mulighed.
Vi kan straffe dem rigtig, rigtig hårdt.
De er så taget af sted på forskellige tidspunkter, og nogle af dem er også taget af sted, før vi i fællesskab fik lavet en ret stram lovgivning på det her område, og det er selvfølgelig én udfordring.
Selve Aarhusmodellen handler jo ligesom modellen generelt i Danmark om, at vi skal gøre noget for, at de så ikke kommer til at udøve en handling på dansk grund eller noget andet sted i Europa eller resten af verden.
Det er jo det, vi skal arbejde for.
Så vi har en interesse i, at de bliver borgere, som fungerer i vores samfund, når de nu er her og vi nu ikke kan komme af med dem, efter at de har udstået deres straf.
Så er det da bedre, at vi prøver på at få fat i nakken af dem, end at vi bare lader dem rende frit rundt, selv om vi ikke kan lide dem, for det kan vi ikke.
Trine Bramsen (S), 2019-03-20:
Tak for det.
Er ministeren enig i, at vuc er et vigtigt uddannelsestilbud, som skal opretholdes og være bredt forankret over hele landet?
Christian Langballe (DF), 2019-03-20:
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til den såkaldte Aarhusmodel, hvor hjemvendte syrienskrigere kommer igennem et indslusningsprogram – er ministeren ikke bekymret for, at disse syrienskrigere udgør en alvorlig trussel og sikkerhedsrisiko i forhold til det danske samfund, og hvilke overvejelser har regeringen gjort sig i så henseende?