runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-10:
Er hr. Ole Birk Olesen ikke enig i, at man jo godt kunne vælge at sætte udviklingsbistanden ned til 0,5 pct. af bni?
Det har begge partier foreslået.
Det er 6,5 mia. kr., man så kunne bruge på børn og ældre.
EU-bidraget står til at stige med 4 mia. kr. bare næste år.
Grunden til, at jeg siger det, er jo, at der er en finanslovsaftale her, hvor der er nul finansiering.
Man har ingenting fundet, hvor man kan prioritere det, man bruger i forvejen.
Man bruger kun nye penge.
Så måske er det et lidt ledende spørgsmål, men er hr. Ole Birk Olesen ikke enig i, at det jo er mangel på prioriteringer, der er problemet for regeringen?
Det offentlige forbrug kan kun stige.
I stedet for kunne man kigge på de penge, man allerede bruger i forvejen.
Det bør man måske gøre noget mere.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-12-10:
Ja, og når hr. Dennis Flydtkjær nævner det, vi kalder udviklingsbistand, er det jo et virkelig godt eksempel på, at man bruger dumme penge.
For jeg tror egentlig, at alle fornuftigt tænkende mennesker er enige om, at det fylder cirka nul for, hvordan et afrikansk land udvikler sig, om de får 0,5 mia. kr. eller 1 mia. kr. i udviklingsbistand fra Danmark, og det fylder ca. hundrede procent, om det land gennemfører de nødvendige politiske reformer for at blive et sundt og fornuftigt land i fremtiden.
Det, at vi sender penge derned, gør, at man lader være med at gennemføre nødvendige reformer for at kunne blive et velfungerende og rigt land.
Så det modarbejder direkte, at der gennemføres de nødvendige reformer i de lande.
Så det skal vi holde op med.
Vi skal give penge til nødhjælp, katastrofehjælp osv., fordi det kan lande ikke redde sig ud af, og vi ville også give det til rige lande, hvis de blev ramt af nød og katastrofe.
Men udviklingsbistand er en rød løgn om, at andre lande i verden er fattige, fordi de ikke får penge nok af os.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-12-10:
Der er jo mange diskussioner i det danske samfund, og spørgsmålet er jo også, om den vigtigste diskussion for øjeblikket er, om kaffeafgiften skal lempes eller ikke lempes.
Louise Elholm (V), 2025-12-10:
Det er lidt spændende, præcis hvad det er, Liberal Alliance foreslår, for det står jo ikke i nogen ændringsforslag; I har ikke lavet nogen ændringsforslag til finansloven.
Derfor vil jeg også spørge ind til, om det er korrekt forstået, at Liberal Alliance vil bruge den seneste opdatering af råderummet udelukkende på skattelettelser.
Skal det, som det blev opjusteret med sidste gang, gå til skattelettelser, og hvor hurtigt skal det ske?
Altså, er det noget, der skal ske umiddelbart efter næste valg, eller vil man se, om råderummet holder, eller vil man bare udskrive en check lige fra den første dag?
Benny Engelbrecht (S), 2025-12-10:
Først og fremmest tak for talen til hr. Per Larsen, og tak for at trække i arbejdstøjet og være med til at indgå en finanslovsaftale.
Når man har læst de politiske kommentatorers bemærkninger efter finanslovsaftalen, var der i hvert fald nogle af dem, der skrev med en vis forundring om den aftale, som blev indgået.
Jeg var også til stede ved førstebehandlingen af finansloven, hvor hr. Per Larsen havde sin debutdag som finansordfører, og når man hørte, hvad der blev sagt på det tidspunkt, i forhold til at Konservative gerne ville bringe deres stemmer i arbejde, må jeg sige, og det er måske bare mig, at jeg får lyst til at spørge: Hvis nu journalisterne havde passet deres arbejde og fulgt med i, hvad der faktisk skete ved førstebehandling af finansloven, havde de så været helt så overraskede, da aftalen blev indgået?
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-10:
Undskyld, hr. formand.
Det var mig, der trykkede mig ind meget sent, så det beklager jeg.
Jeg kom til at tænke på, at Enhedslisten bruger meget af sin tale på at tale om, at skattelettelserne rammer skævt, men Enhedslisten holder sig jo aldrig tilbage, når det handler om klimaafgifter.
Kan Enhedslisten så ikke bekræfte, at hvis man lægger en højere afgift på diesel eller det er en CO 2 -afgift, man laver, så rammer det jo også forholdsmæssigt dem hårdest, der har færrest penge?
Hvorfor går man aldrig op i det i stedet for?
Det er altid, hvis der er nogle, der skal arve, eller hvis det er indkomstskatten, det handler om, men alle de afgifter, Enhedslisten selv er fortaler for, rammer jo også socialt skævt, når man altså laver en stigning af dem.
Så gør det ikke noget eller hvad?
Peder Hvelplund (EL), 2025-12-10:
Der, hvor vi altid retter skytset hen, er jo på dem, som især profiterer af de arbejdsfrie indtægter.
Altså, det er kapitalindtægter.
Det er der, hvor vi retter vores skattestigninger hen.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at hvis man laver afgifter, har de en tendens til at ramme socialt skævt, og det er netop derfor, vi også præcis insisterer på, at når vi taler om den grønne omstilling, skal den ske socialt retfærdigt.
Det betyder også, at man så skal tilbageføre nogle af midlerne til netop de laveste indtægter gennem en grøn check.
Det er jo den måde, man kan kompensere på.
Det er både, at man bruger afgifterne til at gøre det dyrere at have den belastende adfærd og gør det billigere at have en mindre belastende adfærd, men også at man samtidig sikrer, at familier med de laveste indtægter også får en kompensation i form af en grøn check.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-10:
Men de får vel ikke den kompensation.
Det kan godt være, at man har en drøm om det, men så skal man jo lade være med at lave afgiften, før man har kompensationen.
Altså, er man nu en, der har et job med en forholdsvis lav indkomst, f.eks. i Netto, og ligger man og kører 20-30 km på arbejde, så får man en høj dieselafgift, men man får jo ikke noget den anden vej.
Eller skulle man nu købe sine varer, som er pålagt en kilometerafgift i forhold til transporten i lastbilen, som sætter sig i fødevarepriserne, så rammer det jo også dem med de laveste indkomster, men de får ikke noget den anden vej.
Sådan er det jo med alle de klimaafgifter, regeringen indfører med støtte fra Enhedslisten.
De kommer til at betale ved kasse ét, men de får ikke noget den anden vej, så på den måde rammer det socialt skævt, når Enhedslisten har den her klimapolitik.
Peder Hvelplund (EL), 2025-12-10:
Nu insisterer Enhedslisten jo altid på, at der sker en eller anden form for social kompensation, for de borgere, som kan blive ramt, når vi indgår aftaler.
Nu nævner hr. Dennis Flydtkjær selv en, der skal pendle frem og tilbage på arbejde, og som skal køre en dieselbil.
Der kan jo være to svar.
Det kan være, at man sikrer, at man gør det billigere at bruge kollektive transportformer i et eller andet omfang, eller at det, hvis man ikke kan benytte sig af det, så bliver mere attraktivt og billigere at anskaffe sig en elbil, som har en mindre klimabelastning.
Og så er det klart, at oven i det skal der også være en konkret kompensation i forhold til det økonomiske tab, som kunne risikere at ramme socialt skævt.
Kim Aas (S), 2025-12-10:
Tak for ordførertalen.
Det er jo altid interessant, når man hører DF udlægge en helt anden verden end den, man selv lever i.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide noget.
Ordførerens formand har for nylig skrevet, læste jeg, at han vil afskaffe alle de her tossede klimaafgifter – afgifter, som man så fandt ud af ikke rigtig findes.
Kan ordføreren nævne nogle af de her klimaafgifter, man ligesom vil fjerne på fødevarer, og hvad det så egentlig vil komme til at betyde af prisændringer for fødevarerne?
Peter Kofod (DF), 2025-12-10:
Det mindste, man kunne gøre, var da at høre på min tale.
Jeg ridsede sådan set flere afgifter op i min tale.
Det er også omdrejningspunktet for nogle af de ændringsforslag til finanslovsforslaget, som Dansk Folkeparti har stillet.
Men jeg kan da bare for god ordens skyld nævne dem igen, så jeg svarer helt præcist på spørgsmålet.
Vi taler om den kilometerbaserede vejafgift for lastbiler.
Vi taler om den nye emballageafgift.
Vi taler om CO 2 -afgiften på industrien og om CO 2 -afgiften på landbruget.
Det er det, jeg nævnte i min tale.
Kim Aas (S), 2025-12-10:
Det er meget interessant, men for det første er CO 2 -afgiften ikke indført endnu; det er først i 2030, det kommer til at ske.
Og for det andet har mange af de her afgifter, som ordføreren nævner, jo reelt ikke rigtig noget med de her fødevarepriser, som der bliver talt så meget om i øjeblikket, at gøre.
Hvad tænker ordføreren?
Altså, hvis vi nu afskaffede alt det her, hvad ville det så betyde for fødevarepriserne generelt, og hvad ville det koste staten af udgifter, hvis man skulle gøre det?
Har DF regnet på det?
Peter Kofod (DF), 2025-12-10:
Det er jo typisk sådan socialdemokratisk, at man starter med at tale om, hvad det her skal koste staten.
Altså, jeg er meget optaget af, hvad priserne er ude i butikkerne, hvor danskerne lider og har ondt, hver gang de skal fylde indkøbskurven.
Vi har jo fremlagt en lang række forslag, bl.a. jo også om en halvering af fødevaremomsen.
Og indtil videre har jeg ikke rigtig hørt nogen gode forslag fra Socialdemokraterne.
Jo, man gør noget ved elafgiften, som man så vil indføre igen efter et folketingsvalg; man har i hvert fald gjort det midlertidigt i 2 år i stedet for at gøre det permanent.
Det er fair nok, men det skal man bare vedstå sig.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-12-10:
Tak for ordet.
Vi havde en diskussion med Liberal Alliance tidligere om, hvad man gerne vil bruge det råderum, der er i dansk økonomi, til.
Skal det bruges på at forbedre velfærdssamfundet, eller skal det bruges på at give skattelettelser?
Jeg mangler måske at høre, hvor Dansk Folkeparti placerer sig i den prioritering.
Altså, er man optaget af, som fru Pia Kjærsgaard går rundt og siger, at vi skal løfte ældreplejen, at vi skal gøre det bedre, og at vi skal sætte penge af til det område, eller er man mere optaget af at give topskattelettelser som nogle af ens borgerlige venner?
Peter Kofod (DF), 2025-12-10:
Der er et enormt råderum i dansk økonomi, og der er i øvrigt også et enormt spild i den måde, det offentlige bruger pengene på i dag.
Jeg har brugt en del af min tale på at ridse noget af det op, som jeg mener er meget vigtigt at en borgerlig regering efter et valg gør bedre.
Det er bl.a. antallet af statslige administratorer, som er eksploderet helt vildt.
Det er jo ét godt eksempel på, at der er masser af penge i den offentlige sektor, men at for mange af dem bruges forkert.
Det mener vi er en bunden opgave for en kommende regering, altså at gøre det om.
Så svaret på spørgsmålet er, at jeg vil begge dele.
Jeg synes også, at jeg i min tale brugte meget tid på at sige, at det er begge elementer, både særlig afgiftslettelser, som vi går op i, men jo også velfærd.
Peder Hvelplund (EL), 2025-12-10:
Nu synes jeg, det er store ord at sige, at mennesker, der er på overførselsindkomst, ikke yder noget for Danmark.
Altså, jeg tror, at det for de fleste mennesker, der oplever arbejdsløshed i løbet af deres arbejdsliv og liv, ikke er noget, man selv vælger.
Det er jo, fordi arbejdsmarkedet har indrettet sig på en måde, så man bliver overflødig i en periode, og så har vi en forpligtigelse til at kunne sikre, at man også kan træde ind på arbejdsmarkedet igen.
Så de fleste, der er arbejdsløse, er jo nogle, der oplever det i en periode, hvorefter de kan træde ind på arbejdsmarkedet igen.
Det, som helt almindelige familier har brug for, er jo ikke kun, at der er penge på bankbogen.
Det er også, at man har et velfærdssamfund, der fungerer.
Det er, at man ikke går og har ondt i maven, når man afleverer sit barn nede i dagtilbuddet, og at man ikke er bekymret for de ældre pårørende, der skal på plejecenteret, og det kræver altså også, at de bredeste skuldre er med til at finansiere den velfærd, som vi alle sammen nyder godt af.
Louise Elholm (V), 2025-12-10:
Så jeg skal forstå det sådan, at hvis man er en helt almindelig lønmodtagerfamilie, skal man ikke have bedre råd til at få hverdagen til at hænge sammen; det skal man kun, hvis man er på overførselsindkomst.
Altså, man vil simpelt hen have, at det skal være sværere at få økonomien til at hænge sammen for en ganske almindelig lønmodtagerfamilie.
Det er jo dem, der opnår en rigtig stor skattelettelse.
En gennemsnitlig funktionærfamilie med to børn oplever næste år en skattelettelse på 15.000 kr. om året.
Det synes Enhedslisten er forkert, fordi man hellere vil give pengene til nogle, der ikke yder noget for Danmark.
Per Larsen (KF), 2025-12-10:
Spørgeren kan have ret i, at der måske var nogle, som ikke havde fulgt helt med i debatten.
For som jeg også har ridset op her, var vi positive over for rigtig mange af de tiltag, og derfor kunne man også undre sig lidt over, at der ikke var flere, der lige havde kigget og set og konkluderet, at der måske godt kunne være en oplagt mulighed for at lave en finanslov sammen med Det Konservative Folkeparti.
Peter Kofod (DF), 2025-12-10:
Tak for talen.
Jeg havde ikke tænkt mig at tage ordet, men grunden til, at jeg alligevel gør det, er, at der har spredt sig sådan en socialdemokratisk konspirationsteori på Christiansborg om, at det blå Danmark ligger fuldstændig i ruiner, fordi Det Konservative Folkeparti har lavet en aftale med regeringen om finansloven for næste år.
Jeg tror, vores reaktion var, at hvis De Konservative synes, at det var en god aftale, og at man gerne vil lave noget med regeringen, så fred være med det. Vi havde gerne gentaget det, der var sidste års forløb, men vi respekterer også, at Konservative har leveret en aftale, som man er glad for.
Så det, jeg egentlig bare vil spørge hr. Per Larsen om, er, om hr. Per Larsen ikke stadig regner med, at Det Konservative Folkeparti er et borgerligt parti, der gerne vil det blå samarbejde.
Og så vil jeg i øvrigt gerne kvittere for et, synes jeg, rigtig fornuftigt samarbejde i det daglige med Det Konservative Folkeparti.
Per Larsen (KF), 2025-12-10:
Tak for det, og tak også den vej i forhold til et godt samarbejde.
Vi synes jo, at vi kunne se os selv i en finanslovsaftale, og det var derfor, vi prøvede det af, og det lykkedes så.
Vi er jo i allerhøjeste grad et blåt parti, og derfor er det også en fryd at se, at meningsmålingerne går vores vej i øjeblikket.
Derfor håber jeg selvfølgelig også på, at der er et et blåt flertal efter næste folketingsvalg, sådan at vi kan komme til at trække Danmark i en bedre retning end det, som SVM har kunnet præstere.
Det ser vi frem til kommer til at ske så hurtig som muligt.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-12-10:
Tak for ordet, og tak til hr. Per Larsen for talen og gennemgangen af finansloven.
Det er jo rigtigt, at der er en del gode ting i finansloven, og det synes jeg også som SF’er.
Der bliver nævnt nogle af dem, og sorgorlov har jo været noget, Konservative har kæmpet for i lang tid, og tillykke med at få det igennem.
Det her med, at man sætter penge af til vuggestuer og dagtilbud, er vi jo også glade for i SF.
Men der er en ting, jeg gerne vil spørge til sådan det konservative dna i.
Jeg spurgte også Venstre om det tidligere, og det er den måde, man finansierer aftalen på.
Det er jo en rekordstor aftale med rigtig mange skattelettelser, men pengene bliver taget fra råderummet, og så bliver de jo faktisk også taget ved, at man optager lån.
Man øger underskudsgrænsen; man optager lån for at finansiere nogle af de her skattelettelser.
Er det ikke noget, som man sådan hos Konservative i forhold den borgerlige ansvarlighed og det konservative dna om, at pengene skal passe, er lidt bekymret for kan blive en ny retning?
Per Larsen (KF), 2025-12-10:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes jo sådan set, at det er helt relevant, for vi står jo også det sted, der hedder økonomisk ansvarlighed, i forhold til at pengene skal passe.
Men det er jo modsat også sådan, at når man får mulighed for at komme ind i rummet på en måde, hvor man kan få nogle ting igennem, så frister det jo også, for det er jo ikke nemt at vide, hvornår det kommer til at ske igen.
Sådan er det jo.
Ret beset skal man holde sig på dydens smalle vej for at finansiere det, og det er også ganske begrænset, hvor meget det så lige er tippet over i forhold til målstregen.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-12-10:
Som jeg husker det, er det jo 1,3 mia. kr. næste og stigende til omkring 2,5 mia. kr. årene efter, i forhold til at man optager lån.
Jeg synes jo, der er et brud, når man begynder at give ufinansierede skattelettelser og bare tager dem af råderummet.
Men der er jo et nyt brud, når man også begynder at optage lån for faktisk at finansiere skattelettelser.
Tidligere finansminister Bjarne Corydon har jo snakket om det her med frikvarteret i dansk politik, altså at nu var der mange penge, og så begyndte man bare at bruge af dem i stedet for også at være ansvarlig og finde ud af, hvor pengene skal tages fra.
Jeg vil bare høre Konservative, om man ikke også er bekymret for, om det frikvarter varer ved, selv om der ikke er flere penge tilbage.
Per Larsen (KF), 2025-12-10:
Nu er vi jo nede i promiller i forhold til statsbudgettet.
Vi er jo stadig væk i øjeblikket i en situation, hvor der er store omkostninger af forskellig art, som forhåbentlig forsvinder.
Det er f.eks. støtten til krigen i Ukraine, og sådan er der flere forskellige ting, som presser sig på.
Det er jo noget, som vi ser ind i forsvinder, og selvfølgelig jo før jo bedre.
Det er jo ikke sådan, at man fortsætter med at køre på den forkerte side af stregen
Louise Elholm (V), 2025-12-10:
Tak for talen.
Det kan godt undre mig i en tid, hvor danskerne har svært ved at få økonomien til at hænge sammen og priserne er stigende, at det, man snakker om, er at hæve skatten og tage flere af deres penge.
Peder Hvelplund (EL), 2025-12-10:
Det er jo, fordi det kommer an på, hvilke danskere det er, vi taler om.
Det vil jo netop være med til at hjælpe de borgere, som i dag står nede i supermarkedet og har svært ved at få pengene til at slå til, til, at de også kan sikre de basale fødevarer.
Der, hvor vi så klart er af den overbevisning, at der er nogle, der har muligheden for at kunne bidrage mere, er jo netop i forhold til de ufinansierede skattelettelser, som regeringen deler ud med rund hånd, og som bl.a. handler om millionærarvinger, nevøer og niecer, til de store virksomheder og om de afgiftsstigninger, man udskyder, på de store elbiler.
Altså, det er jo et spørgsmål om, hvordan vi sikrer, at hele den brede befolkning også oplever, at det her er en regering, som er villige til at gøre det lettere at være dansker, netop også når man står nede i supermarkedet og skal købe ind.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-10:
Først tillykke med debuten som finansordfører.
Vi har jo debatteret mange gange før og på mange områder, og nu gør vi det så også på finansområdet, og det skal nok blive spændende, og jeg glæder mig til samarbejdet.
Jeg vil egentlig også gerne takke for den melding, der kom fra Venstre i lørdags, jeg mener, det var i Berlingske, om, at man gerne vil gøre op med statsborgerretskonventionen, som jeg tror den med et meget mundret ord hedder, altså at man først i 2026 vil undersøge, om man kan ændre den, og at man, hvis man ikke kan det, så vil ud af den, og den retning er vi sådan set i de andre blå partier enige i.
Så tak for det.
Men det er noget, jeg gerne vil spørge om, hvis man gerne vil sætte et pres på at få ændret konventionen i 2026.
Det er jo sådan, at der i dag kun er ansat en halvtidskonventionsambassadør til at lægge det pres.
I Danmarksdemokraterne har vi stillet et ændringsforslag om, at man skal opgradere det til en fuldtidsambassadør.
Så jeg vil egentlig høre, om Venstre ikke er enig i det, altså om man ikke, hvis man mener, at man gerne vil ændre konventionen, så bør sætte flere penge af til det, og der måske også skal mere end en halvtidsambassadør til at løse den opgave.
Louise Elholm (V), 2025-12-10:
Det er helt klart, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at ændre konventionerne.
Jeg ved også, at der bliver arbejdet rigtig hårdt på det, og der er, så vidt jeg forstår det, i dag også et møde omkring det.
Så jeg tror godt på, at vi kan ændre konventionerne.
Vi er altid åbne over for at se på, hvad der skal til, før vi kan opnå vores mål.
Her og nu mener vi, at vi har lavet de rigtige prioriteringer, og at vi er kommet den rigtige vej, men vi er også, når vi løbende ser, hvordan det går, klar til at se på, om det, vi har prioriteret, slår til.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-10:
Betyder det så, at Venstre vil støtte Danmarksdemokraternes ændringsforslag her senere i dag, hvor man opgraderer det fra en halvtids- till en heltidsambassadør?
Man kan også vende det om og sige, at det af Økonomisk Redegørelse fra sidste uge med regeringens egne tal fremgår, at der fra 2025, 2026 og 2027, altså over en 3-årig periode, skal komme 11.000 flere offentligt ansatte, men at man dermed stadig væk kun har råd til en halvtidsambassadør til at kigge på konventionen.
Så kunne det måske være noget, som regeringen kunne tænke sig at geare lidt op på?
For hvis man gerne vil gøre noget ved konventionerne, hvilket vi er glade for og enige i, så kunne det godt være, at der skulle mere til at løse det end en konventionsambassadør, der er på halv tid.
Louise Elholm (V), 2025-12-10:
Det er sådan set mit indtryk, at vores ambassadør med konventionerne arbejder rigtig godt med det og er kommet et rigtig langt med det, og at det går den rigtige vej.
Så det er mit indtryk, at det til fulde kan lykkes med den indsats, som vi allerede har lagt for dagen.
Jeg er da klar til løbende at se på, om vi når derhen, hvor vi gerne vil.
Men det betyder ikke, at jeg ikke mener, at det er det rigtige, vi nu har ramt.
Selvfølgelig mener jeg, at vi nu har ramt det rigtige.
Jeg synes, at vores ambassadør for konventioner gør det godt, og jeg tror på, at vi godt kan rykke noget.
Det er mit klare indtryk.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-12-10:
Tak for det.
Nu gik fru Louise Elholm i talen meget op i en ansvarlig økonomisk politik, at pengene skulle passe, og at man skulle sikre finansiering.
Jeg tror, der blev sagt, at alle de skattelettelser betyder noget, og at man fører en ansvarlig borgerlig politik i en ansvarlig borgerlig retning.
Hvordan er de finansieret?
Louise Elholm (V), 2025-12-10:
Man kan sige, at alle pengene jo er finansieret, og det er sådan lidt i modsætning til SF's ændringsforslag til finansloven, for de er ikke fuldstændig finansieret.
Der er jo en manko, der ikke er finansieret, som jeg tror bare går fra regeringsreserven.
Så på den måde er indkomsten, uden at jeg kan huske det helt, fra SF's ændringsforslag at fjerne lettelsen af chokoladeafgiften, der jo er med til at give mere luft i økonomien for de ganske almindelige danskere, når de skal ned og fylde indkøbskurven, men ikke så meget andet end det.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-12-10:
Jeg vil foreslå, at fru Louise Elholm lige når at få læst ændringsforslagene, inden vi skal stemme om dem senere, for det passer simpelt hen ikke.
Der er mange andre ændringsforslag fra SF, der skaffer finansiering.
Men vi fik ikke svar på, hvordan det er finansieret.
Og det forstår jeg egentlig godt at Venstre ikke har lyst til at svare på, for svaret er, at det er det ikke.
Det er ikke bare ufinansierede skattelettelser, hvor man tager fra råderummet, men man optager lån for at give skattelettelser.
Det står sort på hvidt i finansloven, at nu vil man optage lån for at give skattelettelser.
Er det en ansvarlig borgerlig retning?
Er det en ansvarlig økonomisk politik, at man kommer med en løftet pegefinger over for andres økonomiske politik, men at man nu belåner sig for at give skattelettelser?
Det hænger jo simpelt hen ikke sammen.
Louise Elholm (V), 2025-12-10:
Altså, det er en fuldstændig økonomisk ansvarlig finanslov, vi lægger frem, også med vores skattelettelser.
Der vil være fuldstændig styr på økonomien.
Der kan SF være helt rolige.