runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Schnoor (ALT), 2018-05-09:
Jeg er klar over, at spørgsmålet er stillet tidligere, men jeg tillader mig at stille det ud fra min egen kontekst, hvis man kan sige det sådan, altså den måde, som jeg godt kunne tænke mig at spørge ministeren om det på.
Det siger sig selv, at man ikke kan blive ved med at spare på it og kopimaskiner og administration alene, for det går altså også ud over medarbejdere, undervisning og forskning.
F.eks. er en af konsekvenserne, at antallet af midlertidige ansættelser stiger.
46 pct. af de universitetsuddannede forskere og ledere sidder i tidsbegrænsede stillinger, og samtidig er mulighederne for at levere forskning af høj kvalitet også blevet dårligere.
F.eks. oplever 47 pct. af forskerne, at muligheden for at levere forskning af høj kvalitet er blevet dårligere, og 63 pct. af dem siger, at det skyldes besparelser på arbejdspladsen.
Så det er bare for at sige, at der jo er nogle indikatorer på, at vi – vi i gåseøjne – er gået for langt.
Så anerkender ministeren, at vi nok er gået for langt, og at det er i for lang tid, vi har sparet på uddannelserne, og at vi ikke kan fortsætte med de besparelser i den størrelsesorden?
De har nogle rammer, så inden for dem er de nødt til at navigere.
Men Københavns Universitet er f.eks. styrtdykket i den internationale ranking.
Der er en redaktør fra noget, der hedder Times Higher Education World University Rankings, som laver de her rankinger i verden, som har sagt, og jeg citerer:
De traditionelt velfinansierede universiteter i Danmark og Finland viser tegn på tilbagegang som følge af de store budgetnedskæringer de seneste års tid.
Københavns Universitet og universitetet i Helsinki er derfor faldet henholdsvis 38 og 15 pladser.
Han har også sagt, at de kan risikere hjerneflugt, fordi der ikke er penge nok til at tilbyde udenlandske talenter en ok løn eller tilfredsstillende forskningsfaciliteter.
Så vil ministeren tage det med, i forbindelse med at der nu skal prioriteres i forhold til det her omprioriteringsbidrag?
Tommy Ahlers (V), 2018-05-09:
Som jeg sagde før, er mine prioriteter at sikre de bedst mulige uddannelser inden for de rammer, som regeringen samlet set prioriterer.
Den prioritering, som regeringen samlet set laver, vil man kunne se i det finanslovsforslag, som finansministeren fremsætter i august i år.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-05-09:
Her er mit sidste spørgsmål.
Dansk Industri kom den 1. marts med en analyse, der hedder »Danmark tilbage på vidensporet«.
Det har de kaldt den.
Så der er jo ingen tvivl om, at hvis man ser det ud fra sådan en virksomhedsbetragtning, hvor ministeren også kommer fra, så er der et ønske om, også i virksomhederne, at vi investerer mere i uddannelse og viden og forskning, som jo skaber innovationskraft.
Det ved ministeren udmærket med den baggrund, som ministeren har.
Uddannelserne er altså rigtig vigtige at få prioriteret ordentligt igen i Danmark.
Tommy Ahlers (V), 2018-05-09:
Til det første spørgsmål om det brede i forhold til det mere elitære: Jeg mener helt klart, at vores uddannelsessystem skal kunne rumme begge dele.
Vi har den ambition for de videregående uddannelser, at vi gerne skal kunne rumme 50 pct. af en ungdomsårgang, og samtidig ønsker vi, og det har regeringen også som ambition, at vi i højere grad kan gøre noget for eliten.
Så der skal være plads til begge dele.
Men det helt afgørende i begge tilfælde, både for eliten og bredden, er altså at møde det engagement, som jeg snakkede om, gennem underviserne.
Det var det første.
Og gider spørgeren gentage sit andet spørgsmål?
Jeg har ikke haft mulighed for at sætte mig ordentligt ind i, hvordan uddannelsesinstitutionerne har prioriteret inden for de økonomiske rammer, vi har givet dem.
Det er jo de selvejende institutioner selv, som du nævner der, der frit prioriterer inden for de rammer, som de får stillet til rådighed, og jeg har fuld tillid til, at de gør det godt.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-05-09:
Tak for det.
Nu nævnte ministeren underviserne, at vi skal have dygtige undervisere, og det er jeg fuldstændig enig i.
Det kunne jeg godt tænke mig at ministeren forholder sig til.
Hvad er visionen for Universitetsdanmark i forhold til både at favne bredden og altså have den her åbne uddannelse for alle, men samtidig have virkelig kvalitativt gode uddannelser?
Hvordan gør vi det?
Gør vi det kun, hvis vi investerer nogle flere penge på området?
Hvis vi skal inspirere til virkelyst og begejstring, skal vi så begynde at snakke om, hvor meget vi bruger karakterer som et belønningsinstrument?
Kunne man begynde at have den diskussion?
Det virker lidt, som om det i dag er det eneste, der betyder noget for de studerende.
Der er ikke rigtig plads til, når man bliver nysgerrig på et eller andet og tænker: Gud, jeg har lyst til at fordybe mig i det her, så nu går jeg den her vej og læser mere om Platon i stedet for at fokusere på noget andet.
Det er der ikke rigtig plads til mere, for man har kun fokus på at læse det, man ved man skal læse, fordi man skal have en god karakter.
Så er der plads nok til fordybelse, når vi bruger de belønnings- og incitamentsstrukturer og systemer, som vi gør?
Tommy Ahlers (V), 2018-05-09:
Da jeg første gang hørte om den her problemstilling, gjorde det indtryk på mig.
Vi skal ikke have et samfund, hvor unge mennesker siger, at de føler sig stressede, eller at de har ondt i livet.
Det rammer mig.
Jeg tror, at vi er i en situation, hvor mange unge stiller rigtig store krav til sig selv.
Det er i hvert fald det, jeg har oplevet derude i iværksætterjunglen, og jeg tror også lidt, når jeg kigger på de sociale medier, at de skaber et vist pres på, at man gerne skulle fremstå som ret perfekt udadtil.
De studerende på de videregående uddannelser har generelt ret gode vilkår.
De har adgang til en lang række uddannelser, som de ikke skal betale for, og samtidig har vi et ret godt SU-system.
Men vi stiller også krav til de studerende.
Vi stiller krav om, at de studerer på fuld tid og gør sig umage.
Det synes jeg er rimeligt, når man får betalt sin uddannelse.
Og det må ikke blive sådan, at vi holder op med at stille krav, for når de skal ud at arbejde og rammer arbejdsmarkedet, vil de jo også blive mødt med krav.
Men det kræver også robuste unge, der har en kritisk sans, og som også kan omstille sig til den fremtid, de og vi kigger ind i.
Derfor er det meget vigtigt, at uddannelsessystemet i hvert fald her har en opgave, som det helt klart skal understøtte.
Så sådan for at summere op: Jeg tror, at det er en kompleks problemstilling, som der ikke er nogen nem løsning på.
I næste uge skal jeg for første gang i mit ministervirke ud at tale med nogle studerende på nogle uddannelsesinstitutioner, og der er det her et af de emner, jeg vil prøve at gå efter og prøve at forstå, for at jeg skal komme det nærmere, og hvis der er noget i uddannelsessystemet, vi skal gøre bedre for at hjælpe dem og for at sørge for, at det ikke sker, skal vi gøre det.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-05-09:
Tak for det, og også et stort velkommen fra mig til den nye minister.
Både som medlem af Uddannelses- og Forskningsudvalget og som politisk ordfører for Alternativet vil jeg gerne byde et stort og varmt velkommen.
Ministerens forgænger udtalte i et interview i P 1-programmet Slotsholmen den 30. april en erkendelse af, at regeringen nok har haft et ansvar eller har et ansvar i forhold til at have fået de unge mennesker til at have en lille smule ondt i livet.
Faktisk sagde den forhenværende minister, hr. Søren Pind, sådan her: De unge mennesker gør alt, hvad vi beder dem om, hurtigt igennem studierne, ingen kriminalitet, og de er dygtige.
De har gjort alt, og samtidig kan vi se, at de har ondt i livet.
Jeg kan – undskyld udtrykket – bip, nu siger jeg ikke noget, jeg ikke må sige her i Folketinget, godt forstå, hvis det er svært.
Tommy Ahlers (V), 2018-05-09:
Men jeg tror helt overordnet stadig væk ikke, at vi forstår det fuldstændig.
Jeg tror, det er komplekse problemstillinger, når de unge siger, at de er stressede, og at de har ondt i livet.
Og jeg forstår ikke godt nok, hvad det er, der driver det.
Jeg synes, det er helt fint, at vi stiller krav til dem.
Konkret i forhold til fremdriftsreformen har vi jo ikke sagt til de studerende, at de skal skynde sig, og vi står jo ikke med et stopur.
Vi har sagt til dem, at de skal gøre det færdigt på normeret tid.
Og normeret tid, hvis vi tager både bachelor- og kandidatuddannelser, er for de fleste universitetsuddannelser 5 år.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-05-09:
Det paradoksale er jo, at der næppe er mange af os, der står her i vores aldersgruppe –
nu blander jeg os lidt sammen i én aldersgruppe, men vi repræsenterer måske alligevel lidt den samme generation – der har gennemført vores studier på 5 år.
Så tit handler spørgsmålet også om det at være hurtigt igennem uddannelsessystemet.
Én ting er, at man ikke skal have SU i mere end de 5 år.
Men hvorfor er det så vigtigt for os, at de studerende skal gennemføre på f.eks. 5 år, hvis de f.eks. selv finansierer resten af deres uddannelse?
Hvorfor er det så så vigtigt for os, at man skal skynde sig igennem uddannelse?
Tommy Ahlers (V), 2018-05-09:
Vi vil jo gerne have dem ud at bruge deres uddannelse i praktikken og at bidrage til samfundsøkonomien.
Det er et af argumenterne.
Så vil vi også gerne sikre, at systemet er lagt sådan op, at det passer til den her normerede tid.
Så jeg tror da også, at den enkelte studerende bruger sin tid fornuftigt.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-05-09:
Ja, for vi kan jo stille os selv det spørgsmål, om det er de rigtige krav, som vi stiller til de unge.
Det er klart, at vi selvfølgelig skal stille krav.
Og ja, de unge mennesker har høje forventninger til sig selv.
Det har de jo sikkert også, fordi de er en del af et system, som stiller forventninger; de er en del af et samfund, hvor politikerne taler til dem om, at de skal skynde sig, og at de skal være dygtige osv.
Så man kan jo ikke skille de to ting ad.
Man bliver jo påvirket som ungt menneske i det her samfund af det, som autoriteterne fortæller; måske ikke så meget forældrene som politikerne, det ved jeg ikke.
Men spørgsmålet er så, om det er de rigtige krav, vi stiller.
For nogle af de krav, som vi jo har indført hen over de seneste år, er jo bl.a. fremdriftsreformen.
Fremdriftsreformen er jo en helt tydelig reguleringsmekanisme, kan man sige,
i forhold til at skynde sig igennem studierne
Og vi hører om studerende, som bliver stresset af fremdriftsreformens krav.
Et andet krav er karakterbonussen, altså det, at man kan gange med 1,08 for at skynde sig i gang med studierne.
Så hvad er ministerens forhold til de her to konkrete redskaber, som vi kræver at de studerende bruger?
Man møder tit det økonomiske ræsonnement om, at man skal ud at bidrage til samfundslivet, vi skal have nogle penge i statskassen, vi skal have nogle aktive samfundsborgere, som kan underbygge vores alle sammens velfærd; det er jeg sådan set fuldstændig enig i.
Så har vi også en udfordring.
Så kan ministeren ikke forstå, at der er en afvejning, vi bliver nødt til at tage hensyn til?
Tak for det.
Jeg skal læse spørgsmålet op, som det står ordret.
Hvad mener ministeren er vigtigt for, at uddannelsessystemerne kan understøtte, at unge mennesker uddanner sig på baggrund af ægte nysgerrighed, begejstring og virkelyst?
Hvad mener ministeren er vigtigt for, at uddannelsessystemerne kan understøtte, at unge mennesker uddanner sig på baggrund af ægte nysgerrighed, begejstring og virkelyst?
Tommy Ahlers (V), 2018-05-09:
Tak for spørgsmålet, og tak for ordene.
De er sådan nærmest stikord til den tale, jeg senere i dag skal holde for Rektorkollegiet på Københavns Universitet, nemlig at nysgerrighed, begejstring og virkelyst er helt afgørende, når vi skal uddanne fremtidens unge.
Man plejer at sige, at det er lysten, der driver værket, men jeg vil næsten sige, at det ofte er nysgerrigheden, der driver værket.
Samtidig skal kvaliteten selvfølgelig være helt i top
De skal inddrage teknologi i undervisningen, de skal give energi, og de skal begejstre de studerende.
Og så skal de også stille krav, for de skal også udfordre de studerende.
De skal udfordre dem til at involvere sig i stoffet, og de skal udfordre dem til selv at stille de komplekse spørgsmål og måske også selv prøve at finde svarene på dem.
Jeg glæder mig til at arbejde videre med de anbefalinger fra Udvalg om bedre universitetsuddannelser, der netop har haft fokus på den her gode undervisning.
Vi skal uddanne de unge til at være så dygtige som muligt.
Det gælder skolelæreren, der skal være med til at skabe et klasserum for fordybelse, leg og kreativitet.
Det gælder også den ingeniør, der er ansat i et stort firma, hvor han hele tiden skal gå på jagt efter de nye og innovative løsninger.
Det skal vi i vores uddannelsessystem, og det tror jeg også vi kan.
Jeg er helt enig.
Jeg er ikke interesseret i, at vi har et uddannelsessystem, hvor uddannelsessystemet i sig selv stresser de unge.
Der er jeg helt enig i spørgerens betragtning om, at så har vi ikke opnået noget.
For folk i en stresset situation er nok ikke gode studerende, der optager den læring, de gerne skulle igennem deres studier.
Og ja, det er afvejningen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-05-15:
Er der lyd igennem?
Jamen så fortsætter jeg bare.
Ordføreren var inde på det her med, at man glæder sig over, at der er så lille en procentdel af den her type kriminalitet i Danmark, jævnfør den her undersøgelse.
Men anerkender ordføreren ikke, at der er en ganske betydelig grad af usikkerhed om den undersøgelse, netop fordi vi ikke registrerer det på den måde i POLSAS-systemet, og at vi i øvrigt ikke har sat ind med ressourcer til at komme efter de her smuglerkarteller, bagmænd og andre, som bedriver handel med illegale cigaretter og kopicigaretter i Danmark?
Kan ordføreren finde bare én begrundelse for, hvorfor den her type kriminalitet skulle være meget lavere i Danmark end i alle de omkringliggende lande?
Det har jeg meget svært ved at forstå logikken i.
Christina Egelund (LA), 2018-05-15:
Tak, formand.
Beslutningsforslaget, som vi behandler her, er fremsat af Dansk Folkeparti og lægger op til at skærpe straffen for illegal handel med cigaretter.
Straffen for indsmugling af cigaretter er i dag allerede ganske høj, og det mener vi også at den skal være.
Bødestraffen er langt højere for indsmugling af cigaretter, end den er for andre punktafgiftspligtige varer.
Det er desuden muligt at straffe med op til 8 års fængsel for særlig grove overtrædelser af told- og skattelovgivningen.
I Liberal Alliance noterer vi os derfor, at straffen for indsmugling af cigaretter i forvejen er ganske hård, hvilket også er helt afgørende for at kunne bekæmpe den her form for kriminalitet.
Men her er altså tale om et område, hvor der er en klar lovgivning.
Der er et tæt samarbejde mellem de relevante myndigheder, både nationalt og internationalt, nogle relativt hårde straffe og gode muligheder for politiet for at kunne efterforske den her form for kriminalitet.
Analyser foretaget i forbindelse med udarbejdelsen af bandepakke III
viser desuden, at omfanget af den illegale handel med cigaretter er ganske lille i Danmark sammenlignet med andre lande.
På den baggrund mener vi i Liberal Alliance ikke, at der er behov for en specifik lovgivning med skærpede straffe, sådan som Dansk Folkeparti her foreslår.
Rosa Lund (EL), 2018-05-15:
I Enhedslisten er vi helt enige med forslagsstillerne i, at det er et stort problem, at der bliver smuglet cigaretter ind i Danmark illegalt.
Jeg er også meget enig med Socialdemokratiets ordfører i, at det en stor indtægtskilde for banderne, og derfor er det jo helt logisk, at vi er nødt til at sætte ind over for det her.
Jeg er dog ikke sikker på, at det her forslag er den rigtige løsning.
Så vidt jeg er orienteret, findes der allerede en taskforce, som arbejder med organiseret kriminalitet.
Det er meget muligt, at den her taskforce skal have nogle større muskler.
Det kan også være, at der skal være en særskilt taskforce, der arbejder med det her, men jeg synes i hvert fald, at vi er nødt til at sikre, at der ikke bliver lavet et dobbeltarbejde i forhold til at arbejde med organiseret kriminalitet.
En del af forslaget handler også om, at der skal ske en specifik registrering af de ulovligt indsmuglede cigaretter.
Jeg synes, at hvis man ændrer systemet, kan vi lige så godt sørge for, at vi registrerer alt det, som ikke bliver registreret særskilt i dag.
Den sidste ting om straksbøder kan vi sådan set godt støtte i Enhedslisten, hvis man i Justitsministeriet mener, at det vil have en afskrækkende effekt.
Så har vi ikke noget problem med, at man indfører det, altså hvis der er en vurdering af, at det vil have en præventiv effekt.
I Enhedslisten er vi som udgangspunkt positive over for det her forslag og ser frem til udvalgsarbejdet med det, men vi har de betænkeligheder, som jeg lige har nævnt.
Preben Bang Henriksen (V), 2018-05-15:
Det var mange ting, der lå i det spørgsmål.
Jeg kan kun henvise til, hvad jeg sagde før.
Jo travlere politiet har med andre opgaver, det være sig terrorbekæmpelse, det være sig grænsekontrol, det kan være i forbindelse med bander osv., ja, så har det jo ikke været nogen hemmelighed fra regeringen og justitsministerens side, at det altså kan gå ud over andre opgaver.
Det tror jeg er tilfældet her.
Men altså, vi behøver ikke være mere uenige, end at vi, som jeg sagde før, ikke skal have straffebestemmelser, når der ikke kan efterforskes af politiet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-05-15:
Nogle af de trods alt store beslaglæggelser, der var, var tilbage i 2014 og 2015.
Jeg har meget svært ved at se, hvad det her med politiindsats i forbindelse med grænsekontrol har med det at gøre.
Er det ikke bare noget, ordføreren finder på i dagens anledning for ligesom at lægge det over på, at det skulle være grænsekontrollen, der er årsag til, at vi ikke kommer efter kæmpestore partier smuglervarer, altså kopicigaretter og smuglercigaretter i Danmark?
Det er jo noget, der er foregået over flere år, så jeg forstår slet ikke det argument, som ordføreren kommer med.
Når man snakker om det her med, hvor stort problemet egentlig er, så kan vi jo se på tallene fra EU.
Man går ind og kigger på det i forhold til andre lande.
I England vurderer man, at det er 20 pct., der er cigaretter solgt illegalt.
I Danmark er det næsten ikkeeksisterende.
Kan ordføreren give mig en god forklaring på, hvorfor der åbenbart ikke er nogen, der gør det i Danmark, mens det i alle vores nabolande er en meget stor og velvoksen forretning?
Preben Bang Henriksen (V), 2018-05-15:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er for så vidt helt enig med spørgeren.
Jeg må desværre bare sige, at dansk politi i de senere år har været i en ekstremt presset situation, så det fænomen, spørgeren anfører, er jo ikke bare et fænomen, der gælder omkring cigaretter, men det er et fænomen, der gælder, hvad angår færdselsloven.
Der har på gaden ikke været det politi, der skulle til, for at holde den samme kontrol som i gamle dage.
Det gælder for indbrud, hælerivarer osv. osv. Så ja, jeg er enig med forslagsstillerne i, at vi ikke skal have regler her; vi skal ikke gennemføre strafferegler, og vi skal ikke have strafferegler, hvor der ikke er ressourcer til at efterforske overtrædelser.
Det duer ikke, og det skal vi arbejde på.
Nu kommer politifolkene hjem fra grænsen – det har de gjort i de senere måneder – og alt tyder på, at forholdene bliver mere normaliserede.
Når man så samtidig har haft en bandekonflikt og terrorhandlinger og lignende, har det jo i vidt omfang været årsag til, at politiet har været presset.
Men altså, jeg er enig med spørgeren i, at den der situation er utilfredsstillende.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-05-15:
Tak, hr. formand.
Ordføreren siger, at der skal være strafferegler.
Det er vi sådan set fuldstændig enige om.
Og der er også strafferetslige regler i dag, som dækker området.
Men det, der jo har været, og som stadig er udfordringen, er dels, at vi ikke får de valide registreringer puttet ind de rigtige steder i vores systemer, dels at der ikke pågår tilstrækkelig politimæssig efterforskning af de indberetninger, der kommer fra SKAT.
Så hvad nytter det, at vi har de rigtig gode strafferammer, hvor vi kan komme efter hæleri og bagmænd og alle mulige andre, når vi bare ikke kommer det?
De får ikke deres straf.
Altså, hvis man kigger på tallene fra OLAF, EU's kontor for bedrageribekæmpelse, så ser man, at det jo på det nærmeste er risikofrit at bedrive illegal handel med cigaretter i Danmark.
Op mod hver tiende cigaret, der handles inden for EU's grænser, er en såkaldt ulovlig cigaret, enten en, der er gået uden om afgifter, eller en, der er produceret på en illegal kopifabrik i Kina eller andre steder.
Sågar også i EU-lande bliver der produceret kopicigaretter.
Anerkender Venstres ordfører ikke, at én ting er alt det med straffene, som der bliver snakket om, men noget andet er jo, at vi ikke lykkes og ikke kommer i mål med at komme efter dem, der begår overtrædelserne?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-05-15:
I Socialdemokratiet ser vi illegal handel med cigaretter som et vigtigt og stort problem, ikke mindst fordi salget af smuglercigaretter er en stor indtægtskilde for banderne.
Det kan vi ikke acceptere, og det skal vi heller ikke acceptere.
Vi ønsker at bekæmpe banderne, og så er vi også nødt til at slå hårdt ned på de steder, hvor banderne rammes på økonomien.
Den illegale handel med smuglercigaretter pumper penge ind i bandemiljøet – penge, som ellers kunne være havnet i den danske statskasse; penge, som kunne være gået til velfærd eller andet, som kommer lovlydige borgere til gode.
Derfor kræver vi politisk handling og ansvar.
Derfor har vi også tidligere, for 1½ år siden, indkaldt både justitsministeren og skatteministeren i samråd om sagen.
Forslagsstillerne vil med forslaget skærpe straffen for indsmugling af og handel med illegale cigaretter.
Det forslag har vi tidligere bakket op om, og det gør vi igen.
Derudover foreslås det lovmæssigt at oprette særlige koder i POLSAS.
På den måde kan politiet kortlægge problemets omfang, som vi i dag stort set ikke har et overblik over.
Det er vigtigt, at politiet kan følge med i udviklingen omkring smuglercigaretter.
Ellers kan det være svært at afgøre, hvornår indsatser hjælper, og hvornår de ikke gør.
Derfor støtter Socialdemokratiet også forslaget om at oprette en særlig kode for smuglercigaretter.
Smuglercigaretter er skadelige for vores samfund.
Myndighederne kan ikke kontrollere indholdet.
Statens pengekasse bliver snydt for afgifter, og bandemiljøet fodres med penge.
Det skal stoppes.
Derfor kan jeg meddele, at Socialdemokratiet støtter forslaget.