Aaja Chemnitz (IA), 2023-01-19:
Mange tak.
Tak for det.
Nu er det de afgørende minutter, kan jeg se, i håndboldkampen, men jeg håber, I kan fastholde fokus.
Allerførst vil jeg sige et stort og hjerteligt tillykke med valget til alle de nyvalgte folketingsmedlemmer, ikke mindst til de mange nye medlemmer af Folketinget.
Vi glæder os fra IA's side til at samarbejde bredt med partierne her i Folketinget.
Inuit Ataqatigiit er Grønlands frie stemme, og vi ser mere på sagerne, end vi ser på partinavnene, når der skal samarbejdes.
Inuit Ataqatigiit har glædet sig til at komme i gang, og der er nok at tage fat i.
Ikke mindst når vi kigger på et kommende forsvarsforlig, hvor vi glæder os over, at Grønland nu kommer til at sidde med.
Det er vitterlig historisk.
Et efterhånden velkendt motto for Inuit Ataqatigiit er netop: intet om Grønland uden Grønland, intet om os uden os.
Og derfor glæder det os, at vi nu formelt er med til at træffe beslutninger om vores eget land, det manglede da også bare.
I den forbindelse vil vi også gerne minde om, at der er brug for en demokratisk debat hjemme i Grønland om netop forsvarsområdet.
Hvad er de vigtigste opgaver?
Hvad er det, vi ønsker at gøre på forsvarsområdet hjemme i Grønland?
Og derfor vil vi tage initiativ til, i de kommende uger, at skabe den debat hjemme i Grønland.
Noget, der er sikkert, er, at Inuit Ataqatigiit kæmper for en fredelig udvikling i Arktis.
Og som en del af den arktiske kapacitetspakke indgik naalakkersuisut og regeringen en aftale om større inddragelse af det grønlandske erhvervsliv, og det er en aftale, som det er vigtigt vi følger op på.
Det kræver en dialog med erhvervslivet og en generel opfølgning.
For i Grønland har vi ikke ligesom i Danmark en forsvarsindustri.
Vi har en række virksomheder, som gerne vil være med til at løse forsvarets udfordringer i Grønland.
Air Greenland er et eksempel, Tusass, som er vores teleselskab, er et andet eksempel, og der er en lang række andre virksomheder, der arbejder i Grønland, men også både i Danmark og i Grønland.
Sidste uge holdt jeg bl.a. et oplæg i Arctic business network for en lang række virksomheder fra både Grønland og Danmark, som arbejder i Grønland, og mit budskab til virksomhederne var, at de også skulle være med til at være kreative og være med til at tænke på, hvordan de kunne bidrage til forsvarets opgaver i Grønland i fremtiden.
I forsvarsforliget vil Inuit Ataqatigiit fokusere på at styrke beskyttelsen af kritisk infrastruktur, særlig vores søkabler og vores internet i Grønland, styrke cybersikkerheden, styrke overvågningen af luftrummet, styrke overvågningen i vandet og under vandet.
Vi ønsker, at vi udvider adgangen til, at man kan tage en uddannelse inden for forsvaret, både i Grønland, men også i Danmark.
Et af de helt store temaer, som vi havde til folketingsvalget den 1. november hjemme i Grønland, var et tættere samarbejde mellem Grønland og Danmark på sundhedsområdet.
Og Grønland har selv langt hen ad vejen det fulde ansvar for sundhedsområdet derhjemme og indgår således nogle økonomiske aftaler, primært med Rigshospitalet i København, om ydelser i det danske sundhedsvæsen, ligesom vi også har et patienthjem her i København.
Og som i Danmark og i resten af verden er vores sundhedsvæsen udfordret.
Men i modsætning til Danmark og Norden har Grønland dobbelt så høj dødelighed, når det handler om folk, der har kræft.
Det vil og det skal vi ændre.
Neriuffik, som svarer til Kræftens Bekæmpelse i Danmark, nyder rekordhøj opbakning i befolkningen i Grønland, fordi der er så mange, der er berørt af det, og i de sidste år har de år efter år samlet rekordhøje beløb ind til kræftramte og deres familier.
Inuit Ataqatigiit vil gerne ændre det, ved at der indgås en aftale mellem naalakkersuisut og den danske regering om, at der bliver adgang til en sundhedspakke, hvor man har direkte adgang til kræftpakkerne i Danmark.
Det er et nyt område, som vi ikke har samarbejdet om før.
Og ligeledes mener vi også, at vi bør samarbejde om, at der skal etableres et ekstra patienthjem i Aalborg, hvor der bor rigtig mange grønlændere, og hvor man på den måde også som familie kan være med til yde omsorg og pleje for de folk, som er syge og er i Danmark.
Vi mener, at et friere sygehusvalg for grønlændere i Danmark kan være med til at sikre, at de får bedre hjælp.
Der er folk, som gerne vil hjem til deres familie eller bekendte i Danmark og få pleje.
Det giver rigtig god mening, frem for at de skal være på et patienthjem meget langt væk fra deres familie.