runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Bonnesen (KF), 2024-02-27:
Denne aftale implementerer dele af den politiske aftale om justeret økonomisk regulering af vandsektoren, som Konservative selv er en del af.
Vi lever gerne op til den aftale og kommer som udgangspunkt også til at støtte forslaget.
Det vil bl.a. styrke statsligt tilsyn og ændre reguleringen af den kommunale kontrol med takster og leveringsbetingelser.
Når vi beskæftiger os med monopollignende tilstande, er der selvfølgelig krav til økonomi og konkurrenceduelighed, og vi er derfor glade for, at dagens forslag har fået en tur mere og nu foreligger, som det gør.
Der har været gennemført høring, og der er faktisk kommet en hel del kommentarer.
Mange af dem er blevet taget ind i behandlingen af forslaget, og det er naturligvis godt – cadeau for det.
Det er godt, når sigtet er, at forbrugerbeskyttelsen skal øges, konkurrencevilkårene skal ensartes, og at der i hele taget bliver arbejdet med transparens.
Og vi glæder os især over, at reglerne for vandselskaber nu i højere grad er ensrettet med reglerne på elnetområdet, når det f.eks. kommer til skat.
Der er dog stadig væk et par vinkler i det fremlagte, som vi håber at vi måske kan dykke lidt længere ned i, når det kommer til udvalgsarbejdet.
Der er bl.a. spørgsmålet om POLKA-værdierne, som det virker som om at alene ministeren fremover vil kunne sætte vurderingerne for, og at det i det her tilfælde vil give ministeren en endog meget stor indflydelse.
Det virker også, som om der kan være en risiko for, at de kommunale tilsyn måske kommer til at virke som et dobbelt tilsyn.
Så rundtomkring er der ting, man kunne dykke ned i i udvalgsarbejdet, og det kommer vi til.
Endelig kan det ærgre, at man, når vi nu er inde at pille ved lovgivningen, ikke i højere grad har udnyttet muligheden for at fremme den grønne omstilling ved f.eks. at benytte chancen til at give plads til fremtidssikrede klimatilpasningsløsninger.
Men Konservative støtter som sagt umiddelbart forslaget, og så skal jeg hilse fra fru Samira Nawa og meddele, at det gør Radikale Venstre også.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-02-27:
Jeg har et spørgsmål, og det angår faktisk den politiske aftale, som ordføreren refererer til.
For det var ligesom, da vi behandlede affaldsloven, hvor Konservative også fandt ud af, at det lovforslag, der lå, faktisk ikke implementerede den politiske aftale i forhold til det at have nogle klima- og miljømæssige effekter.
Og jeg er lidt bekymret for, at det er den samme problematik, vi står over for her, og det kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens kommentar til.
I tillæg til det er der jo også en bekymring omkring, at det her nye vandsektortilsyn vil få en større magt i forhold til kommunalbestyrelserne, og jeg ved også, at ordføreren er fra et parti, som kerer sig meget om kommunernes mulighed for selvbestemmelse.
Så der er de to spørgsmål.
Helle Bonnesen (KF), 2024-02-27:
Med hensyn til affaldsparallellen, som fru Theresa Scavenius kommer ind på, så er det fuldstændig rigtigt, at vi her ikke mener, at man har brugt den mulighed, der var, godt nok.
Vi mener dog den her gang ikke, at det på nogen måde er et argument for ikke at stemme ja til det, så vi kommer til at støtte forslaget.
Med hensyn til bemyndigelser var jeg jo selv lidt inde på i talen, at vi synes, det er ret væsentligt at se på, hvem der skal have kontrollen over hvad.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-02-27:
Hvordan vil ordføreren arbejde for, at vi får præciseret det og forstået det, og hvad er linjen i Konservative i forhold til bemyndigelser?
Skal de nogle gange begrænses, eller hvad kan vi gøre for at få inddæmmet det problem, som ordføreren også mener der er i forhold til det her lovforslag?
Signe Munk (SF), 2024-02-27:
Tak for det.
Det er måske også meget fint lige at opridse, hvad det er for et lovforslag, vi står med.
Debatten har taget mange spændende afstikkere.
Helt konkret vil jeg gerne høre ministeren til forslaget om at lave et tidspunkt for en evaluering af tilsynet.
Jeg synes faktisk ikke, det er helt klædeligt, at tilsynet ikke har været evalueret i mange år.
Jeg kan sige, at selvfølgelig kan vi ikke evaluere et nyt tilsyn, vi laver i morgen, i morgen, men jeg synes, det ville være oplagt for ministeren at gå ind og se på en evalueringsproces.
Som jeg også sagde i ordførertalen, synes jeg både, det skal vedrøre, hvad det reelt er for nogle administrative omkostninger, der kan være ude i kommuner og vandselskaber, og selvfølgelig også, om det er placeret de rigtige tilsynsmæssige steder.
Og for mig handler den diskussion jo om, at sektorkobling er fuldstændig afgørende i vores forsyningssektor; der er en eller anden åbenlys synergi der, som jeg i hvert fald synes vi burde undersøge.
Lars Aagaard (M), 2024-02-27:
Det er jo svært som energiminister ikke at blive en smule rørt over, at der er sektorer, der gerne vil have flyttet deres tilsyn ind under mit ressort.
Det forstår jeg er et synspunkt.
Jeg finder det helt naturligt, at spørgsmålet om evaluering skal tages i forlængelse af vandreguleringsudvalgets arbejde, for det vil uden at foregribe det arbejde være meget sandsynligt, tror jeg, at der også kan komme nogle anbefalinger til en justeret måde for tilsynet at arbejde på.
Og derfor tænker jeg, at de spørgsmål, som fru Signe Munk rejser, helt naturligt vil skulle håndteres i forlængelse af det arbejde, der skal til at pågå.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-02-27:
Tak for det, formand.
En gammel traktat, som har vist sig svær at reformere, og som skaber nogle uhensigtsmæssige bremser på den grønne omstilling, lyder ikke som en traktat, som vi bør være med i i Danmark.
Det er jo sjældent, at vi kan finde enighed på tværs af regeringsordførerne, den røde oppositionsordfører og den lidt mere blå oppositionsordfører, men det tror jeg at vi i stort omfang kan her.
Liberal Alliance støtter også regeringens planer om at udtræde af ECT.
Henrik Frandsen (M), 2024-02-27:
Tak for ordet, hr. formand.
Da Danmark i 1996 tiltrådte energichartertraktaten, var det med det formål at tiltrække udenlandske investeringer til energisektoren ved at garantere forudsigelige rammebetingelser og ligebehandling.
Som politikere har vi en vigtig opgave med at sætte de bedst mulige rammer for den grønne omstilling.
Det gjorde vi dengang i 1996, da vi meldte os ind i ECT, og nu gør vi det igen ved at melde os ud af aftalen.
ECT beskytter både grønne og fossile investeringer, og det er denne beskyttelse af fossile investeringer, samtidig med at der er uenighed om modernisering af aftalen, der nu har givet anledning til udfordringer og bekymringer i flere lande, da det som bekendt er omstillingen væk fra fossil energi, der i dag har prioritet.
Vores forståelse af energi og vores ansvar for klimaet har ændret sig betydeligt på de snart 30 år, der er gået siden indtrædelsen i ECT, og aftalen skaber derfor nu større usikkerhed end sikkerhed om investeringer.
Der er rigtigt nok foregået forhandlinger de seneste år om en modernisering af traktaten, men flere af medlemslandene vurderer ikke, at denne modernisering er tilstrækkelig, og det er uvist, om denne modernisering overhovedet bliver til noget, og det gør den formodentlig ikke.
Bl.a. derfor ser vi nu regeringens ønske om, at Danmark udtræder af ECT, da den ikkemoderniserede ECT vurderes at stå i vejen for tiltag, der fremmer den grønne omstilling.
Det siger sig selv, at der fortsat er behov for investeringsbeskyttelse, men der vil være andre redskaber, man kan tage i brug i den forbindelse, bl.a. bilaterale aftaler, og der er også nationale regler omkring ekspropriation.
Derfor er vurderingen altså, at vi bedst kommer i mål med den grønne omstilling i Danmark, ved at vi udtræder af ECT.
Moderaterne støtter dermed beslutningsforslaget.
Lise Bech (DD), 2024-02-27:
Tak for det, formand.
Til forskel fra det forrige lovforslag, som var på 200 sider, var det noget nemmere lige at læse det her lille beslutningsforslag.
Det lader jo til, at det er en god beslutning.
Der har været mange forhandlinger i ECT's medlemskreds om at modernisere ECT, men som det allerede er nævnt, er det ikke lykkedes, og moderniseringen er udskudt på ubestemt tid.
Flere lande er trådt ud, og Europa-Kommissionen fremlagde så i juni 2023 et forslag til rådsafgørelse om at udtræde af ECT.
Derfor søger regeringen nu om Folketingets samtykke til, at Danmark udtræder af ECT samtidig med EU.
Desuden har ECT kun været bragt i anvendelse af danske investorer i udlandet i fire tilfælde.
Og så kan man sige, at et andet lille lyspunkt er, at Danmarks økonomiske forpligtelse på 419.000 kr. årligt bortfalder, og det er jo sjældent, det går den vej.
Så som sagt støtter Danmarksdemokraterne forslaget, da ECT er en forældet aftale og den ikke stemmer overens med den europæiske investeringspolitik eller energi- og klimapolitik.
Helle Bonnesen (KF), 2024-02-27:
Arbejdet i Folketinget handler om at have de rigtige love og de rigtige aftaler, som giver mening.
Og hvad angår energichartertraktaten, må man sige, at tiden er løbet fra den multilaterale handels- og investeringsaftale.
Formålet er sådan set reelt nok, nemlig at gøre det attraktivt for private investorer at investere i lande på energiområdet, men det har haltet med at få det til at fungere, også i EU-regi.
Og den planlagte modernisering fra 2019 kunne ikke opnå kvalificeret flertal blandt EU-medlemslandene.
Dog synes vi, det er på sin plads at rose den rettidige omhu med at forsøge at få det til at hænge sammen, også i forbindelse med om vi ville udtræde, fordi vi jo nu er omfattet af forpligtelserne med solnedgangsklausulen i 20 år.
Tætte naboer som Tyskland, Frankrig og Polen er udtrådt, og andre lande, Holland, Spanien m.fl., planlægger det, og EU lægger an til det i samme stil.
Det giver god mening, at Danmark udtræder.
Et EU-samarbejde uden væsentlige aktører giver ikke mening, slet ikke når traktaten ikke fungerer efter hensigten.
Konservative støtter forslaget.
Og så skal jeg hilse fra fru Samira Nawa og meddele, at det gør Radikale Venstre også.
Signe Munk (SF), 2024-02-27:
Jeg skal gøre det kort og sige de usædvanlige ord, at jeg er på linje med regeringspartiernes ordførere i den her sag.
Der er absolut ingen mening i, at vi er en del af energichartertraktaten mere, og derfor er det en helt naturlig konsekvens, at vi træder ud på linje med andre ligesindede lande.
Som Socialdemokratiets ordfører også var inde på, efter vedkommende var stoppet med at tale sønderjysk – og jeg var igen helt skarp på, hvad der blev sagt – og netop redegjorde meget fint for, er det en energitraktat, der er mere sort end grøn.
Så SF bakker op om beslutningsforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-27:
Tak, formand.
Det er en glædens dag, når man kan konstatere, at ikke bare hr. Jan E. Jørgensen, der nu synes at have forladt salen, men også regeringen vil have Danmark ud af utidssvarende traktater.
Det er godt nok et lidt uambitiøst område, vi begynder på, men lidt har dog også ret.
Vi vil derfor i Dansk Folkeparti med glæde stemme for det her forslag, der gør, at vi træder ud af en forældet traktat – et charter, som det hedder på bruxellesk – på energiområdet, men synes i den grad, at vi har appetit på meget mere.
Når man er medlem af Folketinget, vil man jo opleve, at rigtig, rigtig meget af det, som man har lovet sine vælgere, især på værdipolitikken, slet ikke kan lade sig gøre, fordi Danmark, som man siger, er forpligtet på internationale aftaler.
Men nej, det kan man ikke! – som man siger.
Men det kan man jo egentlig godt, for man kunne bare gøre det samme, som man gør i dag med den her energitraktat, nemlig træde ud af alle de internationale traktater, som forpligter os på værdipolitiske områder, sådan at statsministeren med egne ord ikke skal have sådan nogle trælse dage, hvor man går på arbejde og kan konstatere, at man ikke kan leve op til de løfter, man har givet til vælgerne.
Men mon ikke de danske vælgere, hvis ikke hun gør det selv, også opsiger forpligtelserne sammen med statsministeren, inden vi når folketingsvalget?
Og så kan der også være noget mere dér at glæde sig over.
Så det er en glædens dag, hr. formand, og glæde skal det ikke skorte på fra min side.
Lars Aagaard (M), 2024-02-27:
Tusind tak for ordet, formand, og tak til ordførerne for konstruktive bemærkninger til beslutningsforslaget.
Som flere har nævnt, har regeringen jo fremsat et forslag om, at Danmark skal udtræde af energichartertraktaten, og det har regeringen gjort, fordi det grundlæggende er regeringens vurdering, at traktaten kan modvirke den grønne omstilling, og at den ikke bidrager med fordel i form af en investorbeskyttelse, som opvejer det.
Formålet med traktaten har været at give en investorbeskyttelse for virksomheder på energiområdet i de lande, der er medlemmer af traktaten.
Traktaten har været anvendt til at sagsøge lande, der ligesom Danmark gerne vil udfase fossile brændsler.
Der er derfor en risiko for, at traktaten kan modvirke den grønne omstilling.
Det skyldes, at der i Danmark allerede eksisterer andre gunstige bestemmelser om investorbeskyttelse, herunder kan nævnes de bilaterale investeringsbeskyttelsesaftaler og de generelle regler om ekspropriation, som vurderes at mindske relevansen af traktaten.
Den begrænsede betydning kan også aflæses i, at danske investorer kun har bragt traktaten i anvendelse fire gange.
Danmark og EU har søgt at modernisere traktaten for at forbedre bestemmelserne om at fremme klimahensyn og sikre, at traktatens bestemmelser er bragt i overensstemmelse med EU's investeringspolitik og lovgivning.
Det har ikke været muligt for parterne at nå til enighed om en tilstrækkelig modernisering af traktaten.
Denne opfattelse deler Danmark og en række andre europæiske lande som f.eks. Tyskland, Frankrig, Spanien og Nederlandene, der også har truffet beslutning om at træde ud af traktaten.
Det vil alt andet lige være bedre at udtræde med udgangspunkt i en moderniseret version af energichartertraktaten end på det nuværende grundlag.
Der vurderes dog nu at være en risiko for, at moderniseringen aldrig bliver vedtaget, eller at den kan tage så lang tid, at regeringen ligesom EU og en række andre EU-lande ønsker at udtræde på nuværende tidspunkt.
Regeringens samlede vurdering er derfor, at det er i dansk interesse at udtræde af traktaten, og at dette gøres ved først mulige lejlighed.
Med disse bemærkninger takker jeg for partiernes opbakning til forslaget.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-02-27:
Jamen det er jeg ikke enig i, for jeg synes sådan set – også på det seneste – at vi har set konkrete eksempler på, at Politiklagemyndigheden jo faktisk gør lige præcis det, den skal.
Det er ikke længe siden, man så en sag fra København, hvor seks betjente desværre er blevet tiltalt for at have begået kriminelle handlinger på deres arbejde.
Så det mener jeg ikke entydigt man kan sige.
Jeg synes som den største selvfølgelighed, at man skal lytte, når der kommer nogle bekymringer fra nogle advokater, der arbejder med det her til daglig, men jeg mener bare ikke, at man kan sige, at det skulle være udtryk for, at der generelt skulle være et problem.
Og jeg synes heller ikke, man kan sige, at bare fordi der er sket en større stigning i antal sigtelser, skal der nødvendigvis også være flere afgørelser.
Sådan behøver tingene ikke at hænge sammen, altså at der så bare nødvendigvis skal være flere sager, hvor man får medhold som klager.
Man har ikke ret til at få medhold i sin klage, fordi man selv synes, man har ret – sådan kan man ikke gøre det op.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-02-27:
Det er jo et forsøg på at modernisere ECT, og konklusionen er så blevet, at det er bedre at udtræde, og det støtter Enhedslisten.
Omkring de her investeringer i energisektoren ser vi jo hellere, at der sker nogle mere kollektive investeringer, sådan at det er andelsejede energiselskaber til pensionskasser, og det er et statsligt medejerskab, vi har i vores energisektor.
Så vi synes, det er helt fint at udtræde her.
Og så efterlader det et stort problem for regeringspartierne, hvor man jo har det meget nemt, fordi man stemmer for alle lovforslag og imod alle beslutningsforslag.
Så der er jo en vis risiko for, at det her er et beslutningsforslag, der ikke opnår flertal.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-02-27:
Den burde jeg have set komme.
Vi skal træde ud af traktater, som vi ikke mener opfylder deres formål længere, og der kan jeg da f.eks. nævne, at det jo ikke er første gang, at jeg har talt for, at vi skulle udtræde af en traktat.
Jeg har også talt for, at vi skulle udtræde af traktaten om forbud mod dobbelt statsborgerskab, hvad vi gjorde, hvilket hr. Morten Messerschmidts parti så i øvrigt var imod.
Så vi skal selvfølgelig vurdere traktater hver for sig.
Det er ikke stentavlerne med de ti bud, som Moses kom med i ørkenen.
Det er traktater, som er skabt af mennesker og kan ændres af mennesker, og selvfølgelig kan man også træffe beslutning om at træde ud af dem.
Men det skal man selvfølgelig vurdere grundigt om der er grund til at gøre, og det er der i dette tilfælde.
Signe Munk (SF), 2024-02-27:
Men ifald det er planen, kan det godt være, at det er den gode plan, men så vil det være formålstjenligt, hvis ministeren snart kan præsentere, hvordan kommissoriet for vandreguleringsudvalget kommer til at se ud, så vi kan få samtænkt de to tiltag.
For man kan jo sige, at der er et eller andet i det med, at vi laver et tilsyn nu, og så får vi en økonomisk regulering og skal måske lave tilsynet om igen.
Det er sådan, verden er, men det er vigtigt for SF, at der er en klar proces i forhold til forskellige elementer.
Lars Aagaard (M), 2024-02-27:
Lige så snart vi er klar med kommissoriet, og hvordan arbejdet skal struktureres, vil jeg selvfølgelig vende det med den relevante forligskreds.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-02-27:
Ministeren sagde noget om, at det her lovforslag vil styrke den kommunale kontrol, hvis jeg hørte det rigtigt.
Men samtidig er der jo også det, at det her nye tilsyn vil have nogle beføjelser i forhold til at kunne overrule kommunerne.
Så spørgsmålet er, hvordan jeg skal forstå det.
Kan ministeren uddybe det?
Lars Aagaard (M), 2024-02-27:
Ja, der har jo også fra bl.a. KL's side, men også fra vandsektorens side været rejst det, at det har været forskelligt, hvordan kommunerne har håndteret deres opgaver med at føre tilsyn med takster, regulativer osv.
Så der har været ønske om at gøre reglerne mere entydige, sådan at kommunerne hverken gør for meget eller for lidt.
Det har været indgående drøftet med KL, og min vurdering er, at der er opbakning fra kommunernes side til de ændringer, der er, for så vidt angår den kommunale opgave.
Ja, det kan sagtens forekomme.
Kommunerne kan jo også komme til at gøre noget, der er forkert, og derfor lægger vi så også op til her, at tilsynets afgørelser kan påklages.
Det vil sige, at de kan gå til Energiklagenævnet, hvilket gerne skulle sikre en hurtigere behandling, såfremt og ifald der er nogen, der er uenige i de afgørelser, tilsynet træffer.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-02-27:
Det er nogle af de her ting, hvor det er lidt svært at afgøre magtforholdet mellem de forskellige instanser, men det må vi jo kigge på fremadrettet.
Jeg har et andet spørgsmål, og det går tilbage til det her med vandressourcerne: Hvis vand er en knap ressource, hvad betyder billigere priser, som er hensigten i lovforslaget, så?
Er ministeren bekymret for det her med, hvordan vi opretholder vores vandressourcer på den lange bane i forhold til at skabe et øget forbrug af vand?
Theis Kylling Hommeltoft (S), 2024-02-27:
Æret formand.
Tak for æ ord.
Nogle gange kan verden virke galt stor.
Det gælder i særdeleshed, når æ beslutninger træffes langt væk fra den virkelighed, man selv oplever, og langt væk fra den verden, man selv ser der, hvor man bor.
Æ startede lige på sønderjysk, og det håber jeg er okay.
Det er jo en dansk dialekt.
Det er lidt det problem, vi står med her.
For tilbage i 1994 tiltrådte Danmark den europæiske energichartertraktat, der er en multilateral rammeaftale, der sikrede samarbejde på det europæiske energiområde med bl.a. Asien.
Verden så dengang ud på en anden måde, end den gør i dag, og derfor var fossile brændsler som f.eks. olie også en vigtig del af aftalen, ligesom det at beskytte det var det.
Helt konkret har vi siden da indgået Parisaftalen, som modsat er en aftale om emissionsreduktioner fra de fossile brændsler.
Så med den ene aftale skal vi reducere, mens vi med den anden aftale skal beskytte og sikre udvikling af f.eks. olien og den heraf følgende udledning.
De er ikke forenelige med hinanden, og vi har set triste eksempler fra bl.a. Italien, som af en domstol blev dømt til at betale 190 mio. euro til et olieselskab på baggrund af energichartertraktaten.
Og langt væk herfra kan de ikke blive enige om at modernisere denne energichartertraktat, så den ikke modvirker Parisaftalen, hvilket man i EU-regi har kæmpet for siden 2019, men det har man nu mere eller mindre måttet opgive.
Derfor bakker vi fra Socialdemokratiets side op om beslutningsforslaget om at udtræde af energichartertraktaten, for vi har kun én planet, og den skal vi passe på.
Så vi må tænke os om og holde vejret de næste 20 år, hvor vi stadig er bundet af traktaten, jævnfør den lange solnedgangsklausul.
Der er bare for os at se ingen anden vej længere.
Tak for ordet.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-02-27:
I dag behandler vi et beslutningsforslag, hvor vi ønsker, at Danmark skal udtræde af energichartertraktaten, som forkortes ECT.
Lad mig lige for god ordens skyld gøre opmærksom på, at selv om der er tale om et beslutningsforslag, støtter Venstre det, da det jo er et beslutningsforslag, der er fremsat af energiministeren.
ECT er i dag ikke tidssvarende, og man er i EU ikke lykkedes med at modernisere og opdatere ECT, så den fortsat kunne være relevant.
Den eksisterende ECT er nemlig blevet anvendt af investorer i fossil energi til at sagsøge stater på grund af klimapolitiske tiltag, der har forringet værdien af deres investeringer i fossil energi.
Derfor finder vi i Venstre og resten af regeringen, at udtrædelsen er et nødvendigt skridt for at sikre, at vi kan gennemføre de nødvendige politikker, som skal bekæmpe klimaforandringerne og fremme bæredygtig energi.
Danmark står derfor heller ikke alene i denne sag.
Flere EU-lande har allerede forladt ECT eller udtrykt ønske om at gøre det.
Det bakker vi også op om.
ECT vurderes i dag desuden kun at spille en mindre rolle for udenlandske investorers beslutning om at investere i Danmark.
Derfor mener vi også, at vi har andre redskaber til at sikre den nødvendige beskyttelse, f.eks. gennem bilaterale aftaler og national lovgivning om ekspropriation.
Det er langt at foretrække frem for at være bundet af en traktat, der potentielt står i vejen for, at vi når vores klimamål.
Vi mener derfor helt grundlæggende, at vi sætter de rigtige rammer for en grøn omstilling ved at træde ud af denne forældede traktat.
Venstre bakker op om beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-27:
Derfor vil jeg bare høre, om der nu, hvor hr. Jan E. Jørgensen bevæger sig ind på denne, synes jeg, for vort land så positive retning, kunne være andre forældede internationale traktater, han kunne føle trang til at vi blev meldt ud af.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-02-27:
Hvad betyder det i forhold til den ideologiske linje?
Var det et udsagn for liberalisering eller imod liberalisering?
Lars Aagaard (M), 2024-02-27:
Jeg tror, det er vigtigt at gentage det, som ordførerne fra SF, Enhedslisten og vist også Konservative fremhævede, nemlig at det her lovforslag vedrører en relativt afgrænset del omkring takster og tilsyn.
Bekymringer om, hvad det er for en opgave, vandsektoren skal løse fremover, og hvad det er for et målbillede, vi har, er det, vi er blevet enige om at få afklaret i et vandreguleringsudvalg.
Det synes jeg selv er en rigtig god idé, og nogle gange må man jo godt blive glad over gode idéer, andre får, ikke?
Derfor vil mange af de spørgsmål, som du har rejst, også i debatten, i forhold til at have en effektiv vandsektor i forhold til den opgave, vi vil have løst i fremtiden, jo kræve, at opgaven er løst.
Du siger lave priser.
Det handler om effektive priser, for det kan sagtens være, at vandtaksterne kommer til at gå op, i takt med at vandsektoren skal løse flere opgaver, og det, den økonomiske regulering går ud på, er at sørge for, at man har effektive investeringer og omkostninger.