runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2025-06-03:
Tak for det.
På det konkrete spørgsmål omkring værnepligt, vil jeg svare, at det er noget, man må diskutere med de to lande, om man ønsker at indføre en værnepligt.
Det bliver så også mit svar på det med forlig, for det er op til de enkelte forligskredse, hvis tingene skal se ud på en anden måde.
Det er jo også lidt vigtigt at sige i forhold til vores kolleger fra henholdsvis Færøerne og Grønland, at det i så fald, i hvert fald hvis det er gængs forligspraksis, ikke vil være det enkelte indvalgte folketingsmedlem, der indgår.
Så vil det være partiet, der indgår.
Det er mit indtryk, og jeg håber det er rigtigt – det har jeg i hvert fald fået bekræftet i anden sammenhæng – at der er et meget, meget tæt samarbejde om selvfølgelig ikke mindst hele det arktiske arbejde mellem forsvarsministeren og både Grønland og Færøerne, men altså også vores kolleger her i Folketinget.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-06-03:
Tak, og lad mig starte med at sige, hvis det må være mig tilladt, at jeg synes, statsministeren ser nydelig ud i dag i blåt jakkesæt.
Det ene er: Ser statsministeren for sig, at Danmark fortsat skulle yde økonomisk støtte til Grønland efter en hypotetisk løsrivelse.
Det andet er det samme, som hr. Alex Ahrendtsen spurgte om før, og jeg spørger bare, fordi der ikke blev svaret på det.
Det er, om statsministeren er tilhænger af, at der skal være værnepligt i Grønland.
Så er der et sidste spørgsmål, som jeg simpelt hen ikke synes statsministeren kan lade være med at svare på, og det handler helt konkret om vores arbejde her i Folketinget.
Det er noget, jeg har sagt i 10 år, og det er: Hvorfor sidder grønlændere og færinger ikke med i forsvarsforligskredsen?
Jeg håber, at statsministeren vil tage stilling til det som chef for regeringen, for det er nemt at sige, at det er op til forsvarsministeren.
Det er det jo ikke.
Det er en beslutning, man træffer i regeringen.
Hvorfor holder man færinger og grønlændere ude af relevante forligskredse: politiforligskredsen og forsvarsforligskredsen?
Det er fagområder, som betyder meget for Grønland og Færøerne, og hvor man har mulighed for at inddrage dem i demokratiet.
Var det ikke et område, hvor man kunne styrke vores samarbejde?
Mette Frederiksen (S), 2025-06-03:
Jeg vil gerne sige, at for mit vedkommende er en modernisering af rigsfællesskabet jo ikke sådan et enkelt punkt eller et enkelt nedslag.
Jeg mener i al beskedenhed, at vi har været i gang med det igennem en årrække.
Kontaktudvalgets etablering er en del af det her.
Når vi fra dansk side siger, at hvis der er et grønlandsk ønske om at åbne selvstyreloven op og kigge på en revision af den, er det jo også en del af det.
I forhold til udenrigs- og sikkerhedspolitikken og rigsfællesskabs konstruktion i det hele taget er det ikke Danmark, der går ind i samarbejdet med et ønske om at lave det om.
Det er det ikke.
Vi er sådan set glade for det rigsfællesskab, der er, men vi forsøger efter bedste evne at være respektfulde i vores respons, når et af de to andre lande siger: Her er noget, vi ønsker at ændre.
Det er i det lys, man skal se, at vi har aktiveret § 6-nævnet, tvistløsningsnævnet.
Det er første gang i vores historie, vi har gjort det, og det er jo faktisk med henblik på at sikre et albuerum, som i dag ikke er til stede for Færøerne, hvad angår selvstændigt medlemskab af WTO, og som måske også vil kunne overføres til andre områder, bl.a. det nordiske samarbejde.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-06-03:
Mange tak.
Der er jo brug for både at tænke kortsigtet og langsigtet i den her situation.
Meget af det, ordføreren er inde på, er det mere langsigtede, som IA sagtens kan bakke op om.
På kort sigt kan man sige at Grønland betaler omkring 180 mio. kr. for de ydelser, som vi køber hos bl.a. Region Hovedstaden og andre steder i Danmark, og det er jo nogle af de områder, man måske kunne gå ind og kigge på for at se, om man i virkeligheden skulle få Danmark til at betale lidt mere.
Noget af det, Sundhedsstrukturkommissionen siger, er, at det grønlandske sundhedsvæsen kommer til at mangle 1 mia. kr. årligt, så det er i hvert fald en ret stor bekymring og et opmærksomhedspunkt hos IA.
Anna Falkenberg (SP), 2025-06-03:
Tak, og tak for det svar.
Noget andet, som ordføreren også kom ind på, er det her med investeringer i rigsfællesskabet og Færøernes ønske om den her tunnel.
Vi har jo prøvet at finde en eller anden måde for, hvordan vi kan lave det som en slags fælles projekt.
Der har været idéer på Færøerne om, om man måske kunne lave det som et rigsfællesskabsprojekt, i forhold til at vi bruger hinandens styrker, når vi skal til at finansiere den her tunnel – noget, som jeg hører bredt her i hvert fald at der er positive toner over for.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens tanker om et sådant projekt, som man ligesom vil gå ind i sammen.
Louise Elholm (V), 2025-06-03:
Jeg blev selvfølgelig utrolig glad, da jeg så alle de nordiske lande inklusive Grønland og Færøerne stå på rad og række.
Jeg ved, hvor meget det betyder i Færøerne og Grønland, og det har jeg kunnet mærke igennem lang tid.
Det har været noget, som vi i Danmark også har kæmpet for, så jeg synes, det var rigtig positivt at se, at man blev behandlet som ligeværdige.
Det håber jeg vi kan se endnu mere af i fremtiden.
Anna Falkenberg (SP), 2025-06-03:
Tak for det, og tak til ordføreren for en rigtig, rigtig fin tale, og tak for det gode samarbejde, vi har til daglig, og ordførerens altid konstruktive tilgang til alle de sager, vi drøfter til daglig.
Jeg kan huske, at en af de første debatter, jeg havde herinde i salen, var, da ordføreren var minister for nordisk samarbejde, hvor vi drøftede det her med Færøernes og Grønlands tilgang til det nordiske samarbejde.
Dengang havde regeringen ikke helt den samme tilgang til tingene, som man måske har i dag, i forhold til at vi faktisk i dag står som én enhed imod de andre – eller ikke imod de andre, men for at vise de andre nordiske lande, at vi faktisk hører sammen og vil de samme ting.
Derfor synes jeg, at det, som jeg også sagde til statsministeren tidligere, var et rigtig, rigtig fint billede, da alle de otte nordiske regeringsledere stod side om side med de nordiske flag i baggrunden.
Louise Elholm (V), 2025-06-03:
Jeg synes, det er yderst relevant at kigge nærmere på, hvad vi kan gøre i fremtiden.
Som jeg prøvede at sige i min tale, vil vi gerne gøre, hvad vi kan, for at understøtte Grønland i udviklingen, og en del af den udvikling handler jo også om erhvervsudviklingen.
Noget af det, vi har hørt om i Grønlandsudvalget, er bl.a. ønsket i forhold til infrastruktur og i forhold til mikroinvesteringer.
Så der er jo forskellige retninger, og jeg synes også, det var et rigtig spændende møde, vi havde sidste gang i Grønlandsudvalget, hvor vi netop havde besøg af Dansk Industri og Grønlands Erhverv, der kunne fortælle om, hvad de ser mulighederne er i fremtiden.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-06-03:
Det er jo rigtig godt, at regeringen og naalakkersuisut har et tæt og godt samarbejde.
Det er helt afgørende.
Men der er jo også et rugbrødsarbejde, og vi fører også parlamentarisk kontrol med regeringen.
Derfor mener jeg, at vi som nordatlantiske medlemmer, såfremt vi ønsker det, også skal have mulighed for selvfølgelig at vide meget mere om, hvad der foregår på området.
Et andet område, som vi har samarbejdet en del om, var erhvervsudviklingen, som har fyldt rigtig meget i Grønlandsudvalget.
Det har vi også drøftet tidligere med ordføreren, så det kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren om
: Er det et område, som ordføreren mener vi bør lægge lidt mere vægt på i det arbejde, vi laver omkring Grønland?
Rasmus Jarlov (KF), 2025-06-03:
God pareret sådan rent sproligt, vil jeg sige.
Men hvorfor tør I f.eks. ikke sige til amerikanerne, i forhold til bestikkelsesscenariet, som mange amerikanere turnerer rundt med, at det ikke kommer til at ske, og at vi ikke vil acceptere det?
Jeg synes, der er behov for meget mere klart at sige: Det her kommer under ingen omstændigheder til at være noget, som vi accepterer, ikke bare fordi grønlænderne ikke vil, men også, fordi vi ikke vil.
Hvorfor vil Socialdemokratiet aldrig sige det?
Louise Elholm (V), 2025-06-03:
Tusind tak.
Jeg synes jo, det er rigtig dejligt, at vi har fået Færøerne og Grønland så meget på dagsordenen, som vi har.
Det er meget relevant, og det er ikke mindst takket være jeres indsats og din indsats, fru Aaja Chemnitz.
Så tusind tak for det.
Så vil jeg sige, at jeg godt forstår, at man gerne vil være involveret i forhandlingerne, og jeg ved, at forsvarsministeren også gør sit bedste for at gøre det.
Jeg bemærkede, at det, tror jeg, er første gang, at Grønlands udenrigsminister har været med til lanceringen af en pakke på forsvarsområdet.
Det ser jeg som et tegn på, at man forsøger at inddrage det tættere, og jeg tror, at man er åben over for at se på, hvad man yderligere kan gøre for at sikre den her tættere dialog.
Men det er, sådan som jeg kan se det, helt klart en høj prioritering fra regeringens og også fra forsvarsministerens side, at man har den her tætte dialog.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-06-03:
Tak til ordføreren for den fine tale, og også tak for det gode samarbejde.
Det går også den anden vej.
Vi er utrolig glade for at have den her meget tætte dialog, og det er jo næsten hver uge, at vi har møde i Grønlandsudvalget, så vi gør virkelig, hvad vi kan for at presse aktuelle emner ind og give så meget viden som muligt om, hvad der rører sig i Grønland.
Vi har jo et ordsprog, der hedder: »Intet om os, uden os«.
Det har vi hørt til hudløshed efterhånden, og det er jeg rigtig glad for, for det er jo noget, der kommer fra mig.
For jeg kan huske, at da jeg kom herind første gang, var vi med i nul forhandlinger overhovedet, og jeg kan også huske, at man måske kom flyvende, holdt en tale 8-10 gange i løbet af året, og så var der ikke særlig meget opmærksomhed omkring Grønland.
Et område, hvor jeg stadig væk føler, at der er plads til forbedring, er på forsvarsområdet.
Der føler jeg, at vi simpelt hen ikke ved nok om, hvad der foregår.
Vi ved ikke nok om de forhandlinger, der er, og på trods af at vi har en god og tæt dialog med forsvarsministeren, ved vi også, at tingene hele tiden forandrer sig, særlig i den her tid, hvor der er rigtig meget pres fra amerikansk side.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren i forhold til det her med, at man i Grønland får mere viden omkring sit eget land, og om det er noget, som ordføreren er enig i at vi også skal have, også på forsvarsområdet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-06-03:
Det er et godt spørgsmål.
Vi havde jo en diskussion i Grønlandsudvalget i sidste uge, hvor både dansk industri og grønlandsk industri og erhverv deltog, og hvor vi præcis fokuserede på, hvordan vi får skabt den ramme for fremtidige investeringer.
Jeg sagde i min tale, at med så meget turbulens og usikkerhed og amerikanske tanker om at overtage Grønland, kan det jo godt være, at det påvirker det internationale investeringsmiljø og lyst i forhold til Grønland.
Men som statsministeren også sagde i sin tale her: Man kigger jo også mod EU.
EU har udvist en interesse og har åbnet et kontor i Nuuk, og det er jo den vej, vi skal kigge.
For vi kan gøre noget fra dansk side, men det ville jo være rigtig godt at få gjort det her i en international ramme, og der er jo gensidige interesser mellem EU, Grønland og Færøerne.
Der kan også være amerikanske investeringer; vi har tidligere kigget på kinesiske investeringer, og det er der jo en sikkerhedsimplikation i forhold til.
Carsten Bach (LA), 2025-06-03:
Tak for det svar, som jeg synes et eller andet sted er nøgternt og fint.
Jeg vil gerne spørge ind til et andet område, og det handler igen om det her med det moderniserede rigsfællesskab; nu har jeg så fået bekræftet, at ordføreren ikke selv brugte begrebet.
Hvis vi tager udgangspunkt i det moderniserede rigsfællesskab og investeringer, som også statsministeren har været inde på – altså i infrastruktur og måske investeringer i forhold til potentiel minedrift, det vil sige råstofindvinding, som jo også er et hjemtaget område – hvordan ser man så i Socialdemokratiet på de her investeringer i infrastruktur og måske råstofindvinding, særlig i forhold til et afkast fra nogle af de her investeringer i infrastruktur og råstofindvinding?
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-06-03:
Jeg brugte ikke begrebet at modernisere rigsfællesskabet, men jeg er fuldstændig enig med statsministerens udsagn og regeringens udsagn her.
Statsministeren siger, og det er i hvert fald også en socialdemokratisk holdning, at vi er utrolig glade for rigsfællesskabet.
Men vi ved også, at vi lever i en tid, som er en anden.
Derfor er vi også villige til fra socialdemokratisk side at være lydhøre, hvis der kommer ønsker i forhold til at tage ting op til en vurdering.
Det synes jeg faktisk der er gode eksempler på både i forhold til det nordiske samarbejde, Helsingforsaftalen og WTO og andre dele.
Det er et spørgsmål om at følge med tiden.
Og så synes jeg, at svaret egentlig er givet, i forhold til hvordan vi får kigget på det, der er rigsanliggender.
Jeg synes, det eftersyn, som regeringen vil lave i forhold til alle ressortministerier, og som jeg ved har stået på gennem længere tid, også drejer sig om grænsehindringer og andre ting.
Det er lige nøjagtig et samarbejde de tre lande imellem i forhold til at få kigget på, hvad behovet er, og hvorfor ting er forandret.
Jeg synes, at nogle af de ressourcemæssige afklaringer, der er sket på det sidste, jo også er et spørgsmål om at lave den her mere fælles standard for tingene.
Carsten Bach (LA), 2025-06-03:
Tak til Socialdemokratiets ordfører for en fin tale, synes jeg, og i øvrigt også for gode svar på bemærkninger her fra salen indtil videre.
Særlig vil jeg lige bemærke den sætning med formuleringen om den indlejrede skepsis, som ligesom på det seneste er blevet nedtonet i samarbejdet i rigsfællesskabet.
Jeg synes, det er en rigtig fin formulering.
Jeg interesserer mig lidt for det her begreb moderniseret rigsfællesskab.
Jeg er ikke sikker på, om ordføreren selv brugte lige præcis det begreb i sin tale, men statsministeren har jo brugt det ved flere lejligheder, og der er også blevet talt om et ligeværdigt rigsfællesskab.
Nu har der i ordførerens tale været en del fokus på sundhedsvæsnet, som jo er et hjemtaget område.
Der er blevet spurgt ind til politi og retsvæsen, som jo ikke er hjemtaget på nuværende tidspunkt.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-06-03:
Tak for det.
Jeg synes, det har været sagt fra regeringens side og fra socialdemokratisk side, at beslutninger, der omhandler Grønland, også skal besluttes i Grønland.
Der er nogle rigsanliggender, og dem har vi fuldstændig styr på, men statsministeren har her i dag sagt, og det står også i redegørelsen, hvad det er, regeringen er villig til i forhold til en drøftelse og en lydhørhed, hvis ting bliver rejst fra grønlandsk side eller fra færøsk side.
WTO-sagen i forhold til Færøerne er et rigtig godt eksempel.
Her er man er gået forud, og man har taget den op, og det gør man også i forhold til sagerne, der drejer sig om Grønland.
Men det er også et spørgsmål om at forstå respekten de tre lande imellem.
Carsten Bach (LA), 2025-06-03:
Tak for ordet, og også tak til statsministeren for redegørelsen.
Jeg mener at kunne huske, at statsministeren på det seneste har talt om en modernisering af rigsfællesskabet og et fortsat samarbejde og måske endda et ligeværdigt samarbejde.
Mit spørgsmål til statsministeren er så, om det også gælder udenrigs- og sikkerhedspolitikken, eller om statsministeren og regeringen måske forestiller sig, at udenrigs- og sikkerhedspolitikken helt hjemtages af Færøerne og Grønland på sigt.
Mette Frederiksen (S), 2025-06-03:
Jeg kunne også godt lide de billeder, der udgik fra Turku i Finland i sidste uge, tror jeg det var, hvor alle vi nordiske ledere stod ved siden af hinanden, i øvrigt sammen med den nye tyske kansler, og havde en meget, meget fin drøftelse også med ham om den sikkerhedspolitiske situation i den nordlige del af Europa, det høje nord og Arktis.
Altså, vi mødes jo i forskellige formater, og vi mødes, som alle kan se, relativt ofte.
I går var jeg i Vilnius.
Der havde vi det mig bekendt første møde nogen sinde imellem NATO's østlige flanke og så Norden, og det er jo, fordi den sikkerhedspolitiske situation udvikler sig, som den gør.
Jeg synes, det var godt, at det var Færøerne, der var vært for netop det møde, og det gav i hvert fald for os, der var der, ret god mening at have en helt specifik sikkerhedspolitisk drøftelse, for det havområde, der ligger imellem kongeriget og Norge og Island er meget, meget særligt.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-06-03:
Forhåbentlig vil udenrigsministeren til samrådet også forklare, hvad det er, der er gået galt så at sige, for ellers er det jo, at vi som Folketing må sige, at vi ikke bare kan lægge al vores magt hos amerikanerne.
Derfor mener jeg, at vi faktisk godt kan sige til amerikanerne, at den her aftale skal forhandles på ny.
Vi vil have den samme aftale som Norge, og så kan vi se, om nogen vil sige ja til den efterfølgende.
Men det, Folketinget ikke kan, er at sende et lovforslag til afstemning, som strider mod grundloven.
Det er præcis sådan, at kun danske myndigheder har beføjelser over for danske statsborgere.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-06-03:
Som jeg har forstået det – i hvert fald ud fra de svar, vi har fået fra ministrene, er det f.eks. sådan, at amerikanske soldater får beføjelser i hele Danmark, mens amerikanske soldater i Norge kun har beføjelser, når de befinder sig på deres baser.
Det fremstår dybt underligt, at man har forhandlet den aftale, og vi har ikke kunnet få nogen svar på, hvorfor man har forhandlet dårligere, end nordmændene har gjort.
Det er jeg helt enig i.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-06-03:
Altså, det er jo den der situation, vi så står i nu, altså om vi som folketingsmedlemmer, der har skrevet under på grundloven, da vi blev valgt ind, skal følge den, eller om vi skal følge en magtfuld stat, som vores udenrigsminister har lavet en aftale med for et par år siden.
Udfordringen er jo så nok, at han også lige glemte at tjekke med grundloven, inden han lavede den aftale.
Så vi står med det juridiske problem, at vi jo selvfølgelig ikke kan sende et lovforslag til afstemning, som strider mod grundloven – det kan vi jo ikke.
F.eks. ved vi jo, at Norge har lavet en aftale, som ikke har de samme udfordringer, fordi de netop lige har præciseret det.
Mange af de ændringsforslag, jeg har stillet, er med inspiration fra den norske aftale, der netop handler om at sige, at amerikanske myndigheder kun har beføjelser over for amerikanere på baserne, og det vil sige: ikke over for civile norske statsborgere.
Den aftale synes jeg da bare vi skal sende ham over at sige at Folketinget ønsker – han skal gøre sit arbejde bedre.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-06-03:
Tak for at belyse sagen og alle de juridiske problemstillinger, som der er ved baseaftalen, grundigt.
Som formand for Forsvarsudvalget skal jeg nok sørge for, at vi får lavet den udvalgsbehandling, som ønskes, og jeg håber også, at ministrene vil stille så velvilligt op, som det overhovedet er muligt i forhold til deres kalendere, så det samråd kan afholdes inden tredjebehandlingen.
Jeg vil dog sige, at der er nogle udfordringer med nogle af ændringsforslagene, som er, at de handler om, at man skal lave om i aftalen.
Det er ikke rigtig muligt, fordi det jo er en aftale, som regeringen har forhandlet sammen med USA, og derfor er det desværre sådan i den situation, vi står i her, at vi er nødt til enten at sige ja eller nej til aftalen.
Vi kan ikke stemme om at lave om i aftalen.
Det gør det lidt vanskeligt at støtte de ændringsforslag, som er stillet her i dag, om end jeg vil sige, at der er et enkelt af dem, som vores parti støtter.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-06-03:
Sagen er jo den, at jeg har indkaldt ministeren i samråd, og han har så i over en uge ikke haft tid til det, men nu er der en dato, nemlig datoen før tredjebehandlingen.
Det er også derfor, jeg mener, at udvalgsbehandlingen bliver nødt til at blive forlænget nu, når samrådet først kan komme så sent, for så er der behov for, at der bliver taget stilling til det efterfølgende.
Så problemet er, at vi ikke har fået justitsministerens svar endnu, men forhåbentlig får vi det så i næste uge.
Karin Liltorp (ALT), 2025-06-03:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for at bide sig fast.
Jeg skal lige forstå noget, for det er jo nogle gange ubehageligt at forholde sig til, hvad man selv har sagt tidligere, men ordføreren nævner det her dokument fra 2019, hvor der står, at det er et brud på grundloven.
Nu kender jeg ordføreren som en, der gør arbejdet grundigt.
Hvordan forholdt ministeriet sig til det, da de blev konfronteret med, at de tidligere har ment, at det var et brud på grundloven?
Pause Pause (Pause), 2025-06-03:
Mødet er udsat.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-06-03:
Og også tak til ordføreren for ordførerens arbejde i forbindelse med det her lovforslag.
Der er et væld af svar, man kunne tage fat i.
Der var jo også det samråd, vi afholdt i sidste uge, hvor det blev fuldstændig klart, at hvis en dansk kvinde bliver udsat for voldtægt af en amerikansk soldat, så kan man ikke som dansk kvinde være sikker på, at den retssag ville blive ført i de danske retssale i det danske retssystem, men at det formentlig rykker til det amerikanske retssystem.
Det synes jeg jo er et kolossalt hul i vores retssikkerhed som borgere i det her land.
Jeg må sige, at en af grundene til, at vi stiller ændringsforslaget om en folkeafstemning, er jo netop for at sige, at når det har så vidtrækkende konsekvenser og flertallet i Folketinget er så meget ude af trit med de stemninger, der igennem meningsmålingerne er i befolkningen, så skylder vi demokratisk borgerne at få muligheden for at udtrykke deres holdning til den her aftale eller det her lovforslag igennem en folkeafstemning.
Anna Falkenberg (SP), 2025-06-03:
Tak, og tak til statsministeren både for redegørelsen og for de indledende bemærkninger.
Også tak for det samarbejde, vi har til daglig.
Jeg blev selv rigtig glad, da jeg så alle de nordiske regeringsledere stå på rad og række i Finland her for et par dage siden.
Det synes jeg var rigtig, rigtig fint at se.
Samtidig mødtes statsministeren nogle dage forinden med Island, Norge, Færøerne og Grønland på Færøerne, hvilket jeg også synes var rigtig, rigtig fint.
Jeg har også fulgt de bemærkninger, der ligesom er kommet efterfølgende.
Det har også ført til nogle spekulationer om, hvorfor det lige præcis var det forum, der mødtes, og jeg kunne godt tænke mig, at statsministeren måske satte nogle ord på, hvorfor man ikke havde svenskerne og finnerne med.
Hvorfor var det lige præcis det forum, der mødtes?
Og er det noget, man vil holde fast i med lige præcis med de lande?
Mette Frederiksen (S), 2025-06-03:
Det kan jeg absolut se værdien i, og jeg lægger også meget gerne hus til, og det vil være mig en ære at få lov til at indgå i det arbejde.
Jeg synes, vi havde en utrolig givende stund med en faktisk ret stor gruppe af unge grønlandske studerende, der er i gang med alle mulige forskellige uddannelser og at etablere deres liv, men som enten kortvarigt eller sikkert for nogles vedkommende måske resten af deres liv er her i Danmark med alt, hvad dertil hører.
Jeg blev klog og klogere af det møde og er sikker på, at det også kan sætte sig i en bredere forståelse, hvis vi gør det også i en bredere sammenhæng.
Så det vil jeg meget gerne.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-06-03:
Mange tak til statsministeren for de fine ord.
Også tak for tilliden den anden vej.
Tak for fortroligheden, som jeg tror har været rigtig vigtigt, særlig i den her periode.
Det er jo en tid, hvor vi har været nødt til at stå sammen.
Et område, som statsministeren var inde på, er det her med at styrke de indre linjer.
Det handler jo i virkeligheden om vores børn og unge.
Hvis man strategisk gerne vil rigsfællesskabet, er det vigtigt, at vores børn og unge ved noget mere om hinanden, og der ved vi, at vi samlede de grønlandske studerende.
Er det noget, som statsministeren kan se værdien i, og hvordan kan vi i så fald være med til at fremme det arbejde mellem de unge i rigsfællesskabet?