runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Victoria Velasquez (EL), 2022-06-07:
Uha, jeg har helt sommerfugle i maven.
Det, som skal til at ske i dag, er stort; det er historisk.
Her i den her mappe er der hundredevis af menneskers historier, som repræsenterer tusindvis af mennesker.
Det drejer sig om den mangel på værdighed, man oplever, når man gøres økonomisk afhængig af sin ægtefælle.
Der er stor forskel på de her historier, men de er netop om de ulige dynamikker, det også kan skabe, i forhold til at man altid skal spørge om lov, hvis man skal bruge nogle penge; det er manglen på økonomisk tryghed, slåskampe med Udbetaling Danmark og den der usikkerhed om, hvor meget man kommer til at blive modregnet, fordi ens samlever eller ægtefælle har taget et par ekstra arbejdstimer.
Det er udtryk for nogle fuldstændig forstokkede regler og for et skævt syn på, at vi netop ikke skal være selvstændige, men gøres økonomisk afhængige af hinanden.
Det er historier om børnefattigdom, fordi principperne bag gensidig forsørgerpligt ikke tager højde for, hvor mange børnefamilier der bliver ramt af det.
Det er en masse historier, som lige om lidt kommer til at blive vendt.
Jeg synes, det er historisk, for når jeg kigger, kan jeg ikke lade være med også at trække på smilebåndet med tidligere medlemmer af Folketinget herinde fru Line Barfod, hr. Finn Sørensen og mange andre, for slåskampen om at få afskaffet principperne om gensidig forsørgerpligt har jo både været i 2003 og 2013.
Men nu, når vi kommer til 2023, ser det ud til, at tredje årti er heldets årti.
Men hvad er forskellen fra de tidligere gange, vi har kæmpet imod principperne i den gensidige forsørgerpligt, til nu?
Med formandens tilladelse tror jeg, jeg vil tillade mig at pege hen imod de borgere, som har kæmpet.
Det handler om, at der er blevet skabt en utrolig stærk bevægelse, hvor mennesker – bl.a. de hundredvis af mennesker her – faktisk har valgt at tage og sige fra og sige det højt og ikke være stakler, men faktisk tage den styrke, der er i at stå sammen og sige tingene højt.
Jeg synes, det her er et bevis på, at når vi står sammen, er vi stærkere.
Vi kan meget mere, når vi gør ting i fællesskab, end når vi gør tingene alene.
Jeg ved godt, at vi ikke er i mål.
Vi mangler stadig at få afskaffet principperne bag gensidig forsørgerpligt andre steder, men det her er et kæmpestort skridt.
Og dengang rigtig mange stemte imod borgerforslaget eller vores beslutningsforslag, sagde folk: Det her er en umulig kamp; det kan ikke lade sig gøre.
Og det giver virkelig gejst til de fremtidige kampe.
Så tak til alle jer, der har brugt jeres stemme, og som har turdet at vende det, at man bliver gjort til en stakkel, til at være stærk.
Det er enormt inspirerende.
Og når vi om lidt går ned og stemmer og jeg trykker på knappen, er I med i at trykke for at stemme for, at vi nu afskaffer store dele af principperne bag den gensidige forsørgerpligt.
Torsten Gejl (ALT), 2022-06-07:
Tak, formand.
Jeg tror efterhånden, jeg har stået på den her talerstol 400 gange, og det er simpelt hen så sjældent, at man går op for bare at glæde sig.
Det, jeg glæder mig over, er, at der i det her lovforslag blandt andre ting, som vi skal stemme om om lidt, står: afskaffelse af indtægtsregulering af folke-, senior- og førtidspension på grund af ægtefælles eller samlevers arbejdsindtægt.
Det vil sige, at vi nu afskaffer det, der bliver kaldt den gensidige forsørgerpligt eller partnerafhængig modregning.
I Alternativet kalder vi det kærlighedsskat.
Det er sådan, at mindre kære børn jo også har mange navne.
Men som sagt er jeg bare gået herop for at glæde mig over, at mennesker uden for Borgen kan få ting til at lykkes herinde, hvis man arbejder hårdt nok for det.
Afskaffelse af kærlighedsskatten betyder jo, at man bliver modregnet i sin ydelse, hvis man er førtidspensionist, pensionist eller seniorpensionist, hvis man finder kærligheden.
De første, der foreslog at fjerne den, var jo de borgere, der skrev B 34, der var et borgerforslag, og det er det borgerforslag, der har fået flest underskrifter nogen sinde.
Derefter var der et langt samarbejde mellem aktivister uden for Folketinget og politikere inde i Folketinget, som jeg selv er utrolig glad for og stolt over at have været en del af.
Sammen med Enhedslisten fremsatte Alternativet f.eks. beslutningsforslag om afskaffelse af gensidig forsørgerpligt.
Vi har haft masser af samråd og høringer og diskussioner.
Bare i Alternativet har vi stillet over 70 spørgsmål angående den her sag.
For at gøre en lang historie kort er det søreme lykkedes at sikre, at rigtig mange slipper for at blive sat ned i pension, førtidspension eller seniorpension, hvis de forelsker sig i en, der har arbejde.
Det her lovforslag koster rigtig mange penge, og det betyder rigtig meget for rigtig mange danskere.
Men det er lykkedes, og jeg vil slutte af med at takke de borgere, som har taget den her kamp op, fordi det især er jer, der har arbejdet den her sejr igennem.
Så tak for det, og tak til jer.
Nu mangler vi bare i den her kategori at få afskaffet gensidig forsørgerpligt for gifte kontanthjælpsmodtagere, så det arbejder vi selvfølgelig videre for i Alternativet.
Tak, formand.
Thomas Danielsen (V), 2022-06-07:
Man kan også spørge omvendt: Hvad skulle argumentet være for realkreditinstitutterne for ikke at kræve en statsgaranti for at mindske deres risici?
Der er ovenikøbet i dag krav om, at de skal lave nabotjek.
Det vil sige, at de ikke må se bort fra, at en, der i dag har et almindeligt realkreditlån, får en nabo, som har fået statsgaranti.
Det skal de tage med i deres kreditvurdering.
Sådan er lovgivningen i dag.
Så hvad skulle argumentet være for, at de ikke skulle pålægge den næste i landdistriktet også at tage en fordyrende statsgaranti oven i det lån, de har i dag?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-06-07:
Det har jeg da ikke noget problem med at indrømme, for hvis vi fortsætter, som Venstre ønsker, med ikke at lave nogen ordninger, vil det koste 1.670 kr. om måneden gennem UdenomBanken ved et lån på 1 mio. kr., og det vil koste 200 kr. ekstra med det her lån.
Det synes jeg er langt mere retfærdigt, og det afspejler den højere risiko.
Så vil jeg sige, at jeg i mit første beslutningsforslag var inspireret af Norge, som jo har Husbanken, hvor staten også yder lån, og jeg har altså ikke set, at der som sådan har udviklet sig massive sorte pletter på landkortet.
Så det tror jeg er en frygt, der er helt ubegrundet.
Vi giver i dag garantier eller kautioner fra statens side til virksomheder, der har brug for lån.
Det har vel heller ikke givet sorte pletter på virksomhedskortet, at der er nogle, der siger, de ikke vil røre de virksomheder med en ildtang, fordi de har fået det forkerte lån eller en garanti.
Det er jo helt skørt.
Så lad os nu se, hvordan det går med det her, og så kan vi evaluere på det.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2022-06-07:
Jeg startede jo med at sige her i min tale, at jeg har rejst land og rige rundt med gode folk fra Venstre.
Alle folk i Venstre er gode; det er jo ikke sådan.
Men jeg har aldrig nogen sinde tvivlet på opbakningen fra Venstre i forhold til at ville sikre bedre lånemuligheder i hele landet – aldrig nogen sinde.
Og derfor var jeg dybt, dybt overrasket og også chokeret, da vi havde førstebehandlingen af det her forslag i salen, over, at Venstre lige pludselig markerer en helt anden holdning.
Peter Juel-Jensen (V), 2022-06-07:
Og tak til ordføreren for at gå på talerstolen.
Jeg vil sige, jeg normalt ikke kender den kære ordfører sådan, for normalt synes jeg, at ordføreren altid har substans og vilje i det, der bliver sagt.
Det er der jo slet ikke her.
Om grunden til, at vi ikke vil være med, kan jeg sige: Det er jo således, at vi har sat os godt ind i sagerne.
Vi har jo prøvet via en teknisk gennemgang at finde ud af, hvad det her drejer sig om, og vi har forsøgt at komme med forbedringer.
Det her kommer ikke til at betyde, at der bliver lånt flere penge ude i landdistrikterne.
Der kan ikke være nogen garantier, har ordføreren selv sagt.
Altså, det er jo bare tomme ord; det er jo noget, som ikke kommer til at hjælpe noget, plus at det bliver dyrere at låne ude i landdistrikterne.
Hvis man endelig vil lave noget ude i landdistrikterne, skal man ikke lave et A- og et B-hold, hvor A-holdet er dem inde i de store byer, og B-holdet er dem ude i landdistrikterne, der skal betale mere for tingene.
Ordføreren er på vildspor her.
Kan ordføreren garantere, at det her kommer til at betyde, at ingen får afslag fremadrettet?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2022-06-07:
For at tage det sidste først, så tror jeg bestemt ikke, man kan garantere for, at der ikke er nogen, der får afslag, fordi man jo stadig væk skal vurderes på, om man har økonomien i orden, altså om man som køber lever op til de kriterier, der er.
Men jeg synes jo, at vi i den situation, vi har i dag, har et A- og et B-hold.
Derude, hvor jeg bor; derude, hvor ordføreren bor, ved vi jo godt at der er mennesker, der i dag ikke har mulighed for at få et realkreditlån, for de får nej, hvis de vil købe en bolig.
Og det er ikke, fordi de ikke har penge, fordi de ikke har økonomien i orden; det er, simpelt hen fordi det er et forkert postnummer.
Og så ved jeg godt, at man henne i finansverdenen siger, det ikke er den virkelighed, man kender til.
Nej, men de registrerer ingenting i forhold til afslag, og derfor kan vi slet ikke stole på det, der bliver sagt.
Vi ved jo kun fra de samtaler, vi har ført med almindelige borgere, at de får afslag på afslag, der ikke har en pind at gøre med deres økonomi, men ene og alene har noget at gøre med, hvor det er, de bor henne.
Og derfor har vi allerede i dag et A- og et B-hold.
Det er det, vi skal have rettet op på.
Peter Juel-Jensen (V), 2022-06-07:
Jamen hvis vi allerede har et A- og et B-hold og vi også fortsat vil få et A- og et B-hold, hvorfor tog man så ikke imod vores tilbud om at læse i ministerens postkasse, således at vi kunne se, hvad det er for nogle udfordringer, man møder som mulig låntager, og hvad det er for nogle barrierer, man banker imod.
Der tilbød vi sammen med resten af de blå partier og sammen med Finans Danmark, at vi kunne sætte os ned i fællesskab og finde den helt rette løsning.
Men regeringen ville ene og alene selv.
Og nu siger man, det er os, der ikke vil være med.
Det er regeringen, der ikke har formået at samarbejde.
Det er regeringen, der ikke har formået at tænke løsninger hen over midten.
Heidi Bank (V), 2022-06-07:
Jeg er nødt til at sige, at ordføreren modsiger sig selv.
Ordføreren står og fremhæver den ene ordfører fra Venstre efter den anden som nogle, der i årevis har arbejdet for landdistrikterne.
Vi bliver jo ved, og det gør vi i forhold til planloven i øjeblikket, hvor vi sidder og kæmper for, at der bliver givet bare lidt til de landdistrikter, så de har udviklingsmuligheder, så der kan skabes job.
Prøv at høre: Det, der bliver sagt oppe fra talerstolen, passer jo ikke.
Det er simpelt hen vrøvl.
Og jeg synes ikke, det er klædeligt, hvis man gerne vil have et Danmark, hvor vi tænker på hele landet.
Erling Bonnesen (V), 2022-06-07:
Tak for det.
Jeg synes også, det er meget ærgerligt og i det hele taget underligt, at vi ikke kunne få lov til at kigge med i alle de borgerhenvendelser, der er kommet, i forhold til hvilke problemer der er.
Vi aner jo ikke, hvor mange det er.
Det er da normalt, at man, når man har en forhandling, så kan se, hvad der er blevet meldt ind.
Jeg kan så forstå nu, at de fine ord, som ordføreren selv sagde fra starten, sådan set ikke holder stik, for ordføreren har jo allerede svaret den foregående spørger, at man ikke nu her kan garantere, at alle, som får et afslag på realkredit, så efterfølgende kan få et statsgaranteret lån.
Der er allerede nogle nu, der er blevet efterladt derude.
Der må regeringen jo allerede have et klart svar.
Altså, jeg læser det næsten sådan, at den her sag har regeringen tabt, inden man overhovedet har fået den stemt igennem.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2022-06-07:
Der er jo ikke nogen ændring i det.
Det er det, der skal hjælpe en del af boligkøberne til at få mulighed for at købe en bolig, hvilket de ikke kan gøre i dag.
Så spørger spørgeren også til de breve, som er blevet sendt til ministeren.
Så vidt jeg erindrer – nu kan jeg jo ikke tale for ministeren – er der kommet svar på de henvendelser, som Venstre har sendt til ministeren.
Og de mennesker, der har skrevet til ministeren, har gjort det i tiltro til, at de papirer, som de sender, bliver behandlet fortroligt og ikke bliver vist frem – det er forkert at sige til alle og enhver eller i offentligheden – og derfor skal det heller ikke vises frem i den her sag.
Så skal man jo spørge på en anden måde.
Erling Bonnesen (V), 2022-06-07:
Altså, ordføreren har lige stået og sagt, at det ikke er alle, der får lån.
Man siger, at man gør noget nu, og det kan man jo sådan set omskrive lidt til, at det er sådan en slags skraldespandslån, som man kan komme ud i.
Konkret kunne det være, at der kom nogle nye kunder hen i banken, som faktisk kunne dokumentere egenkapital og det hele, og som normalt ville kunne låne penge.
De får et nej fra et kreditinstitut, og så bliver de sendt over på den anden side af gaden, eller også kan de ansøge om at få det her statsgaranterede lån.
Det bringer jo ikke sagen i hus.
Thomas Danielsen (V), 2022-06-07:
Hvis ordføreren så bare kan præcisere.
Kan ordføreren afvise, at det her gør finansieringen dyrere i landdistrikterne?
Eller kan ordføreren garantere, at det ikke bliver dyrere i landdistrikterne?
er det måske mere korrekt at spørge om.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2022-06-07:
For alternativet for de mennesker, som i dag ikke kan få et realkreditlån, er jo, og det ved vi derudefra, når man har snakket med gode mennesker, f.eks. at gå i banken, og så siger banken: I kan ikke få et realkreditlån, men vi vil meget gerne give et banklån til jer, det koster så bare lige 8 pct. eller 9 pct. i rente, som I må betale i stedet for at give ½ pct. eller 3 pct., eller hvad renten nu er i dag.
Et tredje alternativ er så, at man skal på pantebrevsmarkedet, og det er heller ikke billigere.
Så derfor vil det jo helt naturligt for de mennesker, vi taler om her, blive billigere end deres alternativ.
Heidi Bank (V), 2022-06-07:
Tak for det.
Det er jo dejligt at høre, at ordføreren brænder for det, for det er faktisk en fælles interesse, vi har i Danmark, nemlig at vi skal have landet til at hænge sammen, og at vi skal gøre det godt at bo i hele landet.
Det her handler om, at vi ønsker løsninger, som ikke i sidste ende skader mere, end de gavner, og at der er de rette balancer i de løsninger, man laver.
Faktum er jo, at når realkreditinstitutterne skal ud og se på de her områder, er de nødt til at se på pantets værdi.
Det er faktisk for at sikre, at de, der køber ejendomme i landdistrikter, også har en solid privatøkonomi fremadrettet, og at de ikke lige pludselig står med noget, der er usælgeligt.
Så det, vi har efterspurgt, og det har vi jo efterspurgt fra starten, har været, at man havde en åbenhed fra regeringens side, og at man indbød til forhandlinger.
Det, der i stedet for skete fra regeringens side, var, at man kom med et udspil på en halv A4-side, og der har været nul forhandlinger på det her område.
Så Venstre havde hellere end gerne budt ind, og jeg vil igen høre, hvad man vil sige til de mennesker i forhold til pantets værdi.
Thomas Danielsen (V), 2022-06-07:
Den socialdemokratiske ordfører behøver ikke at være så overrasket over, at det er Venstres boligordfører, der har lovforslaget.
Men jeg kunne godt lige tænke mig at spørge lidt ind til det i statslånet, som ordføreren bryster sig af.
Jeg skal bare have bekræftet, om det ikke er korrekt, at lånene bliver dyrere end øvrige lån på området, altså at man ikke må lave statslån, der kan konkurrere med private lån, og ergo laver man nu dyrere lån for landdistrikterne, og at når man skal lave en kreditvurdering på det frie marked, altså vores realkreditlån, som vi har et system for, der er helt unikt i Danmark, skal man i den forbindelse lave nabotjek, og hvis ordføreren så har et realkreditlån, og jeg er ordførerens nabo, men har et statslån, vil ordføreren, næste gang ordføreren skal have et lån, blive nabotjekket, hvorfor ordførerens kreditinstitut så kan se, at hov, ordførerens nabo er hr. Thomas Danielsen og han har et lån på faldefærdige rønner i provinsen, som er statslån, og at ergo er det et område, som er blevet forpestet af de lån nu, hvorfor ordføreren også skal tages i betragtning til et lån.
Anni Matthiesen (V), 2022-06-07:
Og tak til ordføreren.
Ja, ordføreren og jeg har i hvert fald siddet i Udvalget for Landdistrikter og Øer i de 10 år, udvalget har eksisteret, og det er en kamp, vi har kæmpet – det anerkender jeg – men det, der egentlig gør mig ked af det, er, at med det løsningsforslag, som regeringen nu er kommet med, så er det på den måde, at man nu reelt synligt laver et A- og et B-hold.
For de mennesker, der nu rent ud sagt er nødt til at få en statsgaranti, risikerer, at det faktisk også spreder sig til nabohusene, og det betyder, at de områder så bliver til sorte pletter på landkortet.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Så vil ordføreren ikke give mig ret i, at ordningen her, som regeringen nu gennemfører, netop skaber synlige A- og B-hold?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2022-06-07:
Jeg synes jo, at vi har meget synlige A- og B-hold allerede i dag.
Hvis man kigger på danmarkskortet og ser, hvor der bliver givet tilsagn om realkreditlån, så kan man jo se, at der er et A- og et B-hold, og at der er postnumre og områder i Danmark, hvor det stort set er umuligt at få et realkreditlån.
Og jeg ved ikke, hvordan man kunne forestille sig, at den her situation skulle forværre det.
Det kan jo ikke blive et problem for de mennesker, der har et realkreditlån, for det her handler jo om, at man kan få de her lån, når man køber en bolig, ikke når man har en i forvejen.
Så vidt jeg erindrer, taler vi om, at den her statsgaranti vil koste i omegnen af 225 kr. om måneden, altså for at man får lov til at få statsgaranti.
Der vil jo blive foretaget en helt almindelig vurdering, ligesom man gør i dag, altså om køberen er kreditværdig, om man godt kan gå ind i en bolighandel, om det er muligt at give et normalt realkreditlån, og hvis det ikke er det, kan man komme over i den anden afdeling, der hedder statsgaranti på et realkreditlån.
Jeg ser overhovedet ikke for mig, at det her bliver dyrere, jeg ser kun for mig, at det her bliver en mulighed for, at de mennesker, der i dag ikke har adgang til et realkreditlån, kan få et i fremtiden.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-06-07:
Hvis Socialdemokratiet var så sikker på, at der ikke var nogen risiko for, at det her kommer til at sprede sig, og at folk, der ikke har behov for en statsgaranti, også bliver mødt med det som et krav og dermed får et realkreditlån, der er dyrere end det, de ellers var nødt til at tage, ja, hvis ikke den tvivl nagede Socialdemokratiet, hvorfor er det så, at det her alene er en 3-årig forsøgsperiode?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2022-06-07:
De får trods alt de 10 pct. af de 30 pct., som de selv skal tage, og derfor tror jeg ikke på, at der er nogen, der vil gå ind i det her, uden at man kan se, det er fornuftigt at gøre det.
Peter Juel-Jensen (V), 2022-06-07:
Jeg hæftede mig ved to ord, nemlig retfærdighed og balance.
Synes ordføreren så stadig væk, at det udspil og det forslag, der ligger her, er et retfærdigt forslag og et forslag, der bringer bedre balance, når det nu bliver dyrere at låne ude i landdistrikterne i forhold til i byerne?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-06-07:
Jeg tror simpelt hen, at det vil være retfærdigt og, ja, afbalanceret, hvis man skal betale 200 kr. mere om måneden, modsat de 1.670 kr., man skal betale UdenomBanken, hvis man er så heldig at få lov til at få et lån igennem UdenomBanken.
Det er i øvrigt også oftere på meget, meget kort afbetalingstid.
Så jeg synes, at det her giver rigtig god mening, og jeg har ikke hørt forslag fra Venstre, i forhold til hvordan vi får løst det her.
Så det er det bedste bud, der for mig at se ligger lige nu.
Peter Juel-Jensen (V), 2022-06-07:
Jamen vi kunne måske i fællesskab have lavet et bedre forslag, hvis ordføreren havde været enig med Venstre i, at det havde været en god idé, at vi kiggede med i de besvarelser, som ministeren havde fået ind i sin postkasse, således at vi kunne finde den bedst mulige løsning på det her problem.
Men det ville ordføreren ikke.
Man var bare glad for det, der lå.
Hvor mange vil fortsat opleve at få afslag på deres låneansøgning, efter at vi har vedtaget det her, med ordførerens egne ord, rigtig gode forslag, der skubber landdistrikterne foran, men som faktisk også er et forslag, der gør det dyrere at låne?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-06-07:
Jamen det er jo klart, at der er nogle, der ligger uden for forslagets ramme her, men det er vel et forsøg på at finde ud af, hvor balancen skal ligge, og det er vel også derfor, at vi skal evaluere om 3 år for at se, om vi så fandt den rigtige balance.
Jeg har bare ikke hørt nogen gode bud fra Venstre på, hvordan det her forslag kunne se anderledes ud, og dermed synes jeg faktisk, at Venstre lader landdistrikterne i stikken her.
Thomas Danielsen (V), 2022-06-07:
Tak for det.
Der var et ønske om fra den foregående taler, at jeg uddybede, hvad jeg mente med udtrykket faldefærdige rønner.
Ønsket kom, efter at jeg ikke havde flere korte bemærkninger, og derfor vil jeg lige benytte mig af lejligheden til at uddybe det.
Det, jeg sagde, var, at statslån skråstreg statsgarantier risikerer at blive en pest, der spreder sig i provinsen i de huse, som var de faldefærdige rønner.
Det skyldes, at der er folk, der i dag har realkreditlån, som lige pludselig bliver pålagt at tage en statsgaranti, for det har man besluttet at man skal gøre ude i provinsen, og hvorfor skulle realkreditinstitutterne så ikke gøre det?
Det var jo den pointe, som den socialdemokratiske ordfører ikke accepterede, men jeg er glad for, at SF er ærlige og siger: Ja, det her bliver dyrere for dem, der skal låne i provinsen, og som i dag har et almindeligt realkreditlån.
Så tak for SF's ærlighed.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-06-07:
Ordføreren har i et svar nu sagt, at intentionen er, at det ikke skal blive dyrere for folk, der i dag har et realkreditlån i vores landdistrikter.
Jeg bliver altid bekymret, når regeringen og Socialdemokratiet taler om intentioner, for så virker det ofte på mig som, at regeringen gør noget, som den håber og tror ser rigtigt ud, selv om den godt kan være bekymret for konsekvensen.
For konsekvensen er jo, som flere har sagt, at der er en overordentlig stor risiko for, at statsgaranterede lån nu bliver normen i vores landdistrikter, og de statsgaranterede lån er jo ikke en gratis omgang, det er dyrere lån, og det betyder, at det her forslag har en meget, meget stor risiko for, at folk, der i dag får et lån, fremover kan se frem til at blive mødt med krav om en statsgaranti på det lån og dermed se frem til en højere betaling for deres lån.
Jeg kan bare ikke forstå, at den socialdemokratiske ordfører ikke anerkender den problemstilling.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2022-06-07:
Jeg kan så sende opfordringen videre til Venstre.
Anni Matthiesen (V), 2022-06-07:
Bare lige til sidst kunne jeg godt tænke mig, at ordføreren ville svare ja eller nej, om det bliver dyrere for de her borgere at tage de her lån – ja eller nej?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2022-06-07:
For de borgere, der får mulighed for at købe en ejendom, og som er i den situation, som vi taler om her, bliver det billigere.