runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Orla Østerby (KF), 2017-01-19:
Tak for det.
Med lovforslaget implementeres dele af aftalen om fødevareog landbrugspakken fra den 22. december 2015, og en række elementer følger endvidere op på Natur- og Landbrugskommissionens anbefalinger.
Lovforslagets formål er at skabe større fleksibilitet og administrative forenklinger for husdyrproducenterne under hensyntagen til natur og miljø samt at sikre kortere sagsbehandlingstider for tilladelse til og miljøgodkendelse af husdyrbrug, og det er der så sandelig brug for.
Med lovforslaget opdeles reguleringen, så kommunalbestyrelsens afgørelser om tilladelse til eller godkendelse af husdyrbrug fremover alene vil omfatte anlæg, altså stalde og beholdere m.m., mens reguleringen af jordarealer vil ske gennem generelle regler uden krav om forudgående tilladelse eller godkendelse.
Reglerne om beskyttelsesniveauer i den nuværende miljøgodkendelsesordning omlægges til nye og generelle krav for jordarealer, så der overordnet set opnås samme miljøbeskyttelse som i dag.
Med lovforslaget hæves harmonigrænsen for udbredning af husdyrgødning, så den kommer til at svare til nitratdirektivets øvre grænse på 150 kg kvælstof pr. hektar.
Udvaskningen af nitrat til vandmiljøet imødegås via krav om efterafgrøder, som kan veksles til gældende alternative virkemidler.
Fremover fastlægges produktionsrammen ud fra antallet af kvadratmeter produktionsareal i stedet for ud fra antallet af dyr, fordi nyere viden viser, at tabet af ammoniak fra stalde i højere grad hænger sammen med gyldeoverfladernes størrelse end med antallet af dyr.
Samlet set er der meget fornuft i, at produktionsarealerne og jordarealerne skilles ad.
Det giver flere målinger, færre beregninger, flere målestationer.
Omlægningen er miljømæssigt neutral, samtidig med at der realiseres betydelige administrative forbedringer og forenklinger.
Det Konservative Folkeparti siger ja til lovforslaget.
Trine Torp (SF), 2017-01-19:
Men jeg sagde jo også, at jeg sådan set anerkender det her med brandmandens princip, altså at vi sætter ind der, hvor der er reel natur og miljø at beskytte, så det er i den vigtigste del af naturen.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-01-19:
Altså, jeg vil egentlig gerne svar klart ja, for det er jo et vigtigt arbejde, vi har set på, både i forhold til vores vandområdeplaner og til, hvordan den belastning bliver i de enkelte kystvandoplande og også delvandoplandene.
Så det enkle svar er ja, men der er jo altid større kompleksitet, når det gælder vores vandområdeplanindsats.
Christian Poll (ALT), 2017-01-19:
Der er to aspekter i det her, som gør, at jeg er bekymret og skeptisk.
Og det ene er, at jeg hører, at der måske ikke er helt styr på miljøbelastningen.
Og det er jo ikke bare på et punkt, men på adskillige punkter.
Men så er der også, som jeg nævnte, Økologisk Landsforenings høringssvar, hvor de jo siger, at det da godt kan være, at det giver en større fleksibilitet på konventionelle landbrug.
Men for økologiske landbrug giver det måske ikke så meget mening.
For økologiske landbrug arbejder jo netop med at have en cyklus lokalt, som bl.a. handler om næringsstoffer og i det hele taget jordforbedring.
Og hvis man dér skaber en regulering, der er baseret på, at man spreder tingene i øst og vest, altså gyllen, så vil det være noget helt andet end det, som man har brug for i et økologisk landbrug.
Så der er faktisk to ting, der gør, at det ikke ligner noget, som for os er vejen frem.
Den positive indgang, jeg kom med, handler jo om, at vi selvfølgelig ønsker, der skal være enklere regler.
Vi kan godt blive enklere regler, men vi kan ikke lide lempeligere regler.
Vi vil gerne have regler, som er enkle og letforståelige, men som giver en høj natur- og miljøbeskyttelse.
Erling Bonnesen (V), 2017-01-19:
Tak for det.
Jamen så er konklusionen på svaret jo sådan set også, at det her ikke så meget handler om at kigge miljømæssigt på det.
Det her handler om, at Alternativet vil have nedlagt det konventionelle landbrug og så satse hundrede procent på økologi.
Det er så heller ikke det, det handler om.
Det handler om nogle andre ting – og tak for det klare svar.
Christian Poll (ALT), 2017-01-19:
Vi fremhæver de bekymringer, vi har, omkring miljø- naturbelastningen ved det her, og vi står også gerne ved, at vi jo gerne ser en omlægning af det danske landbrug over en 24-årig periode til en hundrede procent økologisk produktion.
Andreas Steenberg (RV), 2017-01-19:
Den her gang uden at løbe derhen, ja.
Ligesom ved de to foregående lovforslag skal jeg meddele, at fru Ida Auken er i udlandet.
Derfor skal jeg læse Radikale Venstres holdning til lovforslaget op.
Radikale Venstre har længe arbejdet for en mere moderne regulering af landbruget, mindre fokus på processer og mere fokus på udkommet, nemlig mindre forurening.
Vi støtter den reguleringsmodel, som implementeres med loven, nemlig at anlæg nu bliver skilt fra arealer.
Man kan altså nu have et husdyrbrug, og så bliver man reguleret efter den udledning, der kommer fra bruget, og ikke efter, hvor mange dyreenheder man har pr. hektar.
Det minder om den måde, vi regulerer andre industrier og andre brancher på.
Der er dog en række problemer, hvilket man ser, når man kigger ned i detaljerne i lovforslaget, som vi ønsker at få boret ud i udvalgsbehandlingen.
For det første peger en del af høringssvarene på, at beskyttelsen af grundvand mod nitrat svækkes.
For det andet stilles der primært krav vedrørende ammoniak, men det er ikke klart, om der stadig vil være de samme krav vedrørende lugt og støj samt placering af anlæg ud fra landskabelige hensyn. For det tredje
Økologisk Landsforening, at mere ekstensive landbrug vil blive ramt af denne model.
Det er delvis imødekommet i høringsnotatet, men Radikale Venstre ønsker ligeledes at komme dybere ind i den problemstilling i udvalgsbehandlingen. For det fjerde er der ikke den samme beskyttelse af heder og overdrev som af anden natur.
Regeringen skriver eksplicit, at de vil undersøge, om det er direktivnødvendigt at tage hensyn til disse naturtyper.
Det er uklogt, eftersom heder og overdrev er meget følsomme over for ammoniak, som lovforslaget netop handler om.
Med andre ord er Radikale Venstre for selve reguleringsmodellen, men lige nu har vi en række spørgsmål, som vi gerne vil have afklaret, inden vi tager endelig stilling til, om vi er for eller imod lovforslaget, som regeringen har lagt det frem.
Christian Poll (ALT), 2017-01-19:
Det vil jo skade i den forstand, at hvis vi er i gang med en omlægning til et økologisk landbrug generelt i Danmark, er det jo tåbeligt at lave en regulering, som ikke passer til den produktionsform.
Så det kan godt være, at det ikke skader lige nu og her, men det her er jo ikke noget, man gør hver dag.
Det er en kæmpe ombygning af hele reguleringen af husdyrbrug, og hvis den bliver indrettet sådan, at den primært understøtter konventionel landbrugsdrift, så er det faktisk skadeligt, i forhold til den udvikling vi gerne ser i Alternativet, og som vi i øvrigt også kan se sker derude.
For der er jo rekord allerede i år, med hensyn til hvor mange der ønsker en omlægning og er i gang med en omlægning til økologisk produktion.
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-19:
Men sådan som jeg forstår det, mener ordføreren altså, at ved at vi laver det her skifte, vil der komme færre økologiske landmænd.
Det er det, jeg hører.
Christian Poll (ALT), 2017-01-19:
Det skal jeg ikke kunne sige.
Det, jeg henholder mig til, er, at der i høringssvaret fra Økologisk Landsforening står, at den måde, man indretter det her på, den her stipladsmodel, vil være uhensigtsmæssig i forhold til økologiske landbrug.
Jeg ved ikke, om der kommer færre af, at man laver modellen, men det bliver i hvert fald ikke målrettet økologisk landbrugsproduktion.
Og det bliver måske endda mere bøvlet for dem, og det er jo den stik modsatte vej af det, vi ønsker.
Vi vil gerne have, at det bliver enklere og især nemmere, hvis man er økolog.
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-19:
For ordføreren siger – og nu må ordføreren rette mig, hvis jeg misforstod det – at hele den her regulering ikke giver ret meget mening for det økologiske landbrug.
Men mit spørgsmål skal så være, hvis ellers jeg har opfattet det rigtigt: Skader det økologisk landbrug?
Altså, en ting er, at man gerne vil have mere økologisk landbrug.
Det er jo fair nok.
Det er en holdning at have, ligesom nogle måske ikke vil.
Jeg synes jo, at det skal være op til landmændene selv, om de vil det ene eller det andet, men at vi skal skabe nogle rammer for begge scenarier.
Men mit spørgsmål er sådan lidt: Det kan godt være, at det her forslag måske ikke giver mening i forhold til økologisk landbrug, men skader det økologisk landbrug?
Carsten Bach (LA), 2017-01-19:
Vi skal med det nærværende lovforslag behandle muligheden for ændring af miljøbeskyttelsesloven, så reglerne vil åbne op for, at der kan etableres nye havbrug og ske en udvidelse af eksisterende havbrug, uden at havmiljøet påvirkes nævneværdigt, fordi der som et vilkår for nye godkendelser stilles krav om etablering af kompenserende marine virkemidler med dokumenteret effekt.
Lovforslaget er endnu en opfølgning på en meget omfattende aftale om fødevare- og landbrugspakken, som Liberal Alliance jo var en del af, også før vi dannede trekløverregeringen.
Formålet er at skabe grundlag for vækst i den danske akvakulturbranche, som har et betydeligt potentiale for vækst og eksport.
Der er allerede flere af vores nabolande, der har godt fat i de her nye markedsmuligheder, og Danmark har faktisk knowhow på området, som vi helt klart bør udnytte.
Og uden at trække det meget længere end det kan jeg hermed sige, at Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-19:
Jo, det er jo meget fint, at Liberal Alliance ligesom italesætter, at man også vil tage vare på miljøet
Carsten Bach (LA), 2017-01-19:
Den første del af spørgsmålet er jeg ikke helt sikker på at jeg forstod korrekt.
Men der er jo her tale om, at det er lidt, ligesom når hr. Søren Egge Rasmussen derhjemme vasker op – hvis ellers hr. Søren Egge Rasmussen gør det i hånden og han så putter opvaskemiddel i opvaskebaljen – nemlig at så gør det jo ikke, at der kun kan vaskes op i en lille del af opvaskebaljen, men at der rent faktisk kan vaskes op i hele opvaskebaljen.
Derfor kan man heller ikke – ligesom man i det hele taget ikke kan se på kvælstofkredsløbet meget snævert over en kort tidshorisont – se meget snævert på det her, kan man sige, altså på geografisk udbredelse.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-19:
Havdambrug forurener.
Men det her lovforslag lægger jo op til, at man kan have en øget forurening et sted, og så kan man et helt andet sted have noget muslingeopdræt, men det medfører jo ikke, at man ikke ødelægger naturen det sted, hvor havdambruget er.
Så det er en meget svær balance.
Jeg synes, at havdambrug i fremtiden skal op på land.
Carsten Bach (LA), 2017-01-19:
Som miljøordfører for Liberal Alliance er jeg jo selvfølgelig altid åben for ny viden og for at gøre mig klogere på det her.
Mig bekendt er de her virkemidler dokumenterede, uden at jeg skal sige, hvem det er, der har dokumenteret det, men det er så formentlig et universitetsmiljø, som hr. Søren Egge Rasmussen og andre i mange andre tilfælde stoler meget blindt på.
Vi kan selvfølgelig altid blive klogere.
Jeg mener, at dokumentationen er her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-19:
Jeg tror, at ordføreren har været en af de fire blå fisk, der var i det akvarium, som stod henne i hjørnet, da den her lov blev skrevet af nogle embedsmænd, som havde store regneark, hvor man flyttede rundt på noget kvælstofudledning.
Jeg synes, at det her er en sag, som er meget vigtig, fordi den sådan set vedrører vores havmiljø, og vi har nogle store forpligtelser til at passe på vores hav.
Når vi så samtidig ser, at der er øget udledning fra vores landbrug, så går det altså bare ikke, at fordi man har et politisk flertal, der vil udvide med havdambrug, så ender man der uanset hvad.
Jeg vil godt høre ordføreren, om ikke der kan komme, hvad skal man sige, nye oplysninger i den her sag omkring de her kompenserende virkemidler, som ikke virker, som gør, at man er nødt til at ændre på det her lovforslag.
Andreas Steenberg (RV), 2017-01-19:
Tak, formand.
Jeg fik dagens motion endnu en gang på vej herover, men sådan er det i Folketinget.
Fru Ida Auken, der normalt er Radikale Venstres ordfører på miljøområdet, er i udlandet, så derfor skal jeg læse Radikale Venstres holdning til lovforslaget op.
Akvakultur er en effektiv måde at producere animalske produkter på.
Danmark er dog stadig langt bagud, hvad angår kvælstof og fosfor, i forhold til at opfylde vandrammedirektivet og sikre rent vand i søer, åer og vandløb.
Jeg beklager, men jeg har lige problemer med konditionen og vejrtrækningen – sådan er det – ligesom vi har problemer med vandløbene.
Det problem – eller måske begge problemer – er ikke blevet mindre med landbrugspakken.
Tværtimod.
I den situation forekommer det ikke hensigtsmæssigt at gamble med en mulig merudledning fra havbrug.
Kompensationen for muslingeopdræt virker usikker, og det er ministeren, som har kompetence til at udarbejde regler for påbud om yderligere foranstaltninger ved mere forurening.
Der er i øvrigt andre miljømæssige negative konsekvenser ved øget produktion end den næringsstofsbelastning, som muslinger og tang måske kan kompensere for.
Muslingeanlæg har også selvstændige negative effekter på natur, miljø og landskab og beslaglægger store arealer.
Opdræt af saltvandsfisk bør principielt foregå i landbaserede anlæg, og det er sikkert også fremtiden.
Vækst i akvakulturen bør indgå i en samlet løsning med landbruget, hvor der er en samlet plan med løbende reduktion af næringsstoffer til vandmiljøet og en fast målsætning for opnåelse af god økologisk kvalitet.
I den nuværende politiske situation med et snævert flertal bag landbrugspakken og aftalen om akvakultur kan Radikale Venstre ikke støtte lovforslaget, da vi finder både den miljømæssige effekt og den ustabile erhvervspolitik uholdbar.
Simon Kollerup (S), 2017-01-19:
Det lyder godt, og det må vi bare tage stille og roligt i udvalgsbehandlingen.
Der er et andet element, som måske kommer lidt ind fra sidelinjen, som jeg har lyst til at spørge om.
Når vi i landbrugsproduktionen overgår til en mere målrettet regulering, tager det jo afsæt i de delvandoplande, som landbruget ligger i – det er i hvert fald det, der er lagt op til fra regeringens side.
Er vi sikre på, at en eventuel merudledning fra et havdambrug ikke vil påvirke den landbrugsproduktion, der foregår på land?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-19:
Jeg troede, at grøn realisme var noget, der blev begravet med den tidligere regering, altså at man nu havde et nyt regeringsgrundlag.
Jeg vil godt høre, om ordføreren har kendskab til det havdambrug, som ligger på land oppe ved Hanstholm, hvor de bruger ny teknik; hvor de recirkulerer saltvand i en produktion, der sådan set ikke har en negativ miljøeffekt; og hvor de producerer nogle fisk i den høje prisklasse og sådan set kan afsætte alt, hvad de producerer.
Jeg vil godt spørge ordføreren, om der ikke er andre veje at gå end at udvide ude på havet – med de negative miljøkonsekvenser, som det her lovforslag helt klart vil have.
Det står jo meget skarpt, at det har negative miljøkonsekvenser, hvis der er et flertal, der vedtager det her lovforslag.
Jeg ser nogle andre muligheder, nogle højteknologiske muligheder, for at få fisken opdrættet på land under kontrollerede forhold.
Jeg vil godt høre ordføreren, om det ikke er den vej, man i stedet for burde gå, altså i stedet for at øge kvælstofforureningen i de danske have.
Erling Bonnesen (V), 2017-01-19:
Som jeg allerede har markeret i min ordførertale, ønsker vi selvfølgelig også at udnytte det vækstpotentiale, der er ved havdambrug, og det skal ske uden at belaste miljøet; det har jeg jo klart og tydeligt markeret i ordførertalen.
I Danmark producerer vi nogle af verdens bedste fødevarer, om ikke de allerbedste fødevarer i verden.
Det skal vi selvfølgelig blive ved med, og vi skal også udnytte de muligheder, der kommer.
Så kan der jo fint peges på en række projekter, udviklingsprojekter, rundtomkring i landet, som netop skal understøtte muligheden for, at vi er helt fremme i skoene med hensyn til at sikre, at vi kan udnytte potentialet og samtidig passe godt på vores miljø.
Det kan jeg da ikke se noget forkert i, tværtimod.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-19:
Nu italesætter ordføreren, at det her skal ske, uden at det belaster miljøet, men det fremgår jo af lovforslaget, at der kommer godt 800 t ekstra kvælstof ud i de danske farvande som følge af den her lovgivning.
Og så begynder man at snakke om, at man kan dyrke lidt tang og muslinger henne i et hjørne – et helt andet sted, end hvor man har de forurenende havdambrug.
Jeg vil godt høre ordføreren, om der ikke er et problem i, at man ikke har belæg for, at de kompenserende virkemidler vitterlig virker.
Erling Bonnesen (V), 2017-01-19:
Jamen der skal jo også, når man beskæftiger sig med sagen – det tror jeg også at spørgeren er helt klar over – henvises til det her råderum miljømæssigt, sådan som det også har været debatteret grundigt undervejs.
Så samlet set er det jo sådan, at vi, når vi får det hele indregnet med to streger under til sidst – efter alle mellemregningerne – skulle komme til den konklusion, at vi passer godt på vores miljø.
Det er der så en række veje til, og det er jo lige præcis det, som alt forarbejdet og også, om jeg så må sige, det efterfølgende arbejde, når man forhåbentlig på et tidspunkt skal til at behandle nogle af de her ansøgninger, som kommer, skal kunne sikre.
Derfor kan man selvfølgelig ikke – og skal heller ikke – stå her i Folketinget og sagsbehandle de enkelte ting.
Vi skal bare sikre os, at vi i forbindelse med den lovgivning, som vi sætter i værk, kan sætte to streger under, at vi også passer godt på vores miljø.
Og så ligger der altså også – i hvert fald mig bekendt – videnskabelig dokumentation for, at det f.eks. virker med muslinger og virker godt.
Erling Bonnesen (V), 2017-01-19:
Når man lytter til ordførerens tale for Enhedslisten, lyder det jo, som om Enhedslisten sådan af princip bare er imod havdambrug.
Det kan jo så være en holdning at have, men kan vi så ikke lige så godt bare få det på bordet?
Kan vi få bekræftet, at Enhedslisten af princip er imod havdambrug?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-19:
Nej, det er vi ikke.
Vi har sådan set været med i den tidligere plan, som SR-regeringen fik vedtaget.
Det forlig var vi sådan set med i.
Det havde jo en helt anden tilgang til, hvad det er for en forsigtighed, der skal være.
Der var det en klar forudsætning, og det var parterne enige om, at den danske akvakulturproduktion skulle udvikles på en måde, som reducerer miljøbelastningen.
Det var udgangspunktet for den tidligere regering og for den aftale, som Enhedslisten var med i.
Jeg vil gætte på, at Venstre også var med i den aftale, for det var faktisk en ret bred aftale.
Og jeg synes, at det er lidt uklart, om de ting, der var med i den tidligere plan, helt er skrottet, fordi der her kommer en ny lovgivning.
Det synes jeg egentlig ville være væsentligt at få præciseret under udvalgsbehandlingen: I hvilket omfang har det her lovforslag en negativ indflydelse på nogle fornuftige mål, der tidligere har været med i de aftaler, der har været bredt funderet?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-01-19:
Altså, der er ingen tvivl om, at jo dygtigere vi bliver til at måle med hensyn til de forhold, jo sikrere kan vi blive med hensyn til den udledning, der er.
Så tror jeg også, man skal se det, i lyset af hvorvidt det etableres i områder, hvor der er et underskud eller et overskud på kvælstofkontoen.
Det er jo også et af de forhold, der gør sig gældende, når man vurderer, hvor man kan placere det.
Men vi vil naturligvis gerne prøve at præcisere det i den bemærkning i forhold til den videre lovbehandling.
Det er min opfattelse, at der ikke er noget uklarhedspunkt i det her, og at der er en meget, meget god rammeforklaring i forbindelse med det.
Men hvis det giver anledning til spørgsmål, hvilket jeg har kunnet høre her i debatten forud for min egen tale, så er det klart, at vi er interesserede i at afklare det for den socialdemokratiske ordfører.
Erling Bonnesen (V), 2017-01-19:
Når man sådan lytter lidt til den radikale ordførertale i al sin korthed, må man undre sig, for vi hører jo tit Radikale Venstre sige i andre sammenhænge, at de vil arbejde for en ansvarlig økonomi og for vækst og beskæftigelse.
Mit spørgsmål er helt kort: Hvis det nu skulle vise sig, at man via de tekniske afklaringer af spørgsmål i lovbehandlingen ligesom får afklaret – hvad jeg da tror, forventer og er ret sikker på – at ved at etablere de her havdambrug vil miljøet ikke blive belastet ud fra en samlet betragtning, burde det jo egentlig, vil jeg da mene og gætte på, flugte med den øvrige radikale politik.
Vil den radikale ordfører give tilsagn om, at hvis det bliver afklaret, stemmer Radikale Venstre alligevel for det her lovforslag?
Simon Kollerup (S), 2017-01-19:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Jeg vil egentlig også sige tak for et lovforslag med de rigtige intentioner.
Som jeg prøvede at sige i min ordførertale, går vi til det med et åbent sind, men vi vil gerne have afklaret nogle usikkerheder, der kunne være, vedrørende balancen mellem, om vi kan udvide havbrugsproduktionen markant og samtidig sikre, at vi lever op til de regler, vi skal, på miljøbeskyttelsesområdet og passer på vores miljø.
Der står jo så i lovforslaget, at man kan sætte kompenserende marine virkemidler i kraft, som »helt eller delvist« kompenserer.
Det er det der med, at det er »helt eller delvist«, jeg lidt er på jagt efter, for senere står der så – som jeg også læste op i min ordførertale – i bemærkningerne: »Kompenserende marine virkemidler vil, isoleret set, have positive miljømæssige konsekvenser, men disse vil kun delvist kunne neutralisere de negative miljømæssige konsekvenser, der følger af en forøget havbrugsproduktion.« Mit spørgsmål
er bare: Hvordan når vi nogen sinde dertil, at vi kan stille krav, der helt kompenserer for den negative miljøbelastning?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-01-19:
Jeg vil anbefale Alternativets ordfører – inden vi skal have anden og tredje behandling – at tage ud at besøge et af de her havdambrug og se, hvordan praksis faktisk er, for det tror jeg godt kunne ændre ordførerens syn på det her forhold.
Det ville glæde mig utrolig meget, hvis det kunne lykkes mig at få et lovforslag igennem Folketinget, hvor også Alternativet var med til både at skabe vækst og beskæftigelse, samtidig med at vi laver en sund fødevareproduktion med en lav miljøbelastning.
Christian Poll (ALT), 2017-01-19:
Det er jo fisk, der bruges som føde til opdræt af rovfiskene, og det, jeg har hørt, er, at man bruger 2½ kg fangede fisk som foder for at lave 1 kg opdrættet fisk.
Hvis man nu går den anden vej, altså bruger vegetarfisk og laver anlæg på land, så ville man her for alvor kunne få en langt mere bæredygtig fødevareproduktion.
Det ville i mine øjne virkelig rykke.