runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Edmund Joensen (SP), 2021-10-07:
Jeg mener, at vi har fortalt det godt.
Det er derfor, at jeg i min tale fortalte, hvordan færingerne er vant til at leve af havet, og hvad der har ændret sig: at de ikke kan tage delfiner i dag, fordi det er omdømmet, som går helt ned, og andre lande lukker for Færøerne, hvis det fortsætter, og det er derfor, at landsstyret reagerer på det og vil lave regulering, så det ikke gentager sig.
Karsten Hønge (SF), 2021-10-07:
Jo, men som jeg sagde i mit spørgsmål, er jeg helt opmærksom på den historiske redegørelse for antallet af grindehvaler, som man jo har holdt meget nøje øje med; man ved præcis, hvor mange der har været hvert år
Det har jeg helt fod på.
Jeg ved også, at der i den her bifangst, der kan ligge i forbindelse med grindehvalernes flokke, kan komme delfiner med.
Men her er der altså tale om 1.400 delfiner i en selvstændig flok, som man på værste brutale vis nedslagtede, uden at der er nogen tradition for det.
Derfor vil jeg gerne bede hr. Edmund Joensen om at beklage det og sige, at det ikke kun handler om købmandsargumenter, fordi det skader Færøernes omdømme, men fordi det simpelt hen slet og ret var en forkert handling.
Edmund Joensen (SP), 2021-10-07:
Ja, Færøerne kom heldigvis godt igennem coronaepidemien.
Det var i grunden lakseindustrien, som fandt på en testmetode for mange år siden, og den blev indført med det samme, altså at man kunne teste samtlige personer, som kom til Færøerne med fly og med skib, og det gjorde så, at man holdt øje med epidemien på en professionel måde.
Jette Gottlieb (EL), 2021-10-07:
Jeg vil vældig gerne takke hr. Søren Pape Poulsen for at trække de klare linjer op, bl.a. i forhold til den forrige ordfører, og for at vise, at der er markant forskel på Enhedslisten og Konservative.
Nå, det undrede mig selvfølgelig noget i lyset af den meget kraftige stigning i uligheden, der har fundet sted i de sidste 30 år.
Der må jeg jo sige, at Enhedslisten på baggrund af den kraftige stigning i uligheden, som er sket i de sidste 30 år, har fremsat et ulighedsudspil – og jeg skal love for, at De Konservative kom med reaktioner på det udspil – og det handlede om, at vi foreslog, at man skulle have en lille skærpelse af den progressive beskatning i forhold til de højere indkomster.
Synes hr. Søren Pape Poulsen, at det er helt urimeligt, at dem med de højeste indkomster betaler mere i skat?
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-10-07:
Ja, og den beløbsgrænse foreslår vi så sat ned til 360.000 kr. Man er åbenbart meget, meget formuende i SF, når man synes, at 360.000 kr. er en presset løn på sultegrænsen, eller hvad det er.
Altså, findes der ikke en vvs'er blandt de 15 millioner?
Jo, jeg tror, der findes mange vvs'ere.
Men jeg siger bare, at jeg jo ikke forstår, at en vvs'er fra Spanien ikke er et problem, men at en vvs'er fra Ukraine er et kæmpeproblem – det forstår jeg simpelt hen bare ikke.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-10-07:
Jeg synes, det var fuldstændig rædsomt at se, hvad der skete i tirsdags.
Det tager jeg skarpt afstand fra.
Jeg synes i det hele taget med hensyn til i tirsdags, at det også var en skandale med dem, der – i citationstegn – var klimaaktivister, og som gjorde, at vi ikke som normalt kunne gå ud af kirkens indgang, men skulle smugles ud af en bagdør i kirken.
Jeg synes i virkeligheden, det er en skandale, at vi er nået dertil i det danske samfund.
Jeg synes, at vi som lovgivere skal kunne begå os.
Vi skal tage imod de mishagsytringer, der kan være i forhold til vores politiske arbejde.
Man har ret til at forsamles og også til at demonstrere imod, hvad vi gør osv., men vi skal også kunne fungere i dagligdagen, og det skal alle folketingsmedlemmer.
Uanset om jeg er politisk enig med dem, skal de også have mulighed for at begå sig.
Rosa Lund (EL), 2021-10-07:
Det kommer nok ikke bag på hr. Kristian Thulesen Dahl, at det bliver vi ikke enige om – heller ikke i dag.
Men det, vi til gengæld er enige om, er, at der er grænser for, hvad man skal finde sig i.
Som hr. Kristian Thulesen Dahl sikkert godt ved, blev en af vores kollegaer og hans forældre verbalt overfaldet ude foran Christiansborg i tirsdags.
Det var en meget skrækkelig situation, synes jeg, og desværre er det jo ikke en enkeltstående situation.
Faktisk er det sådan, at der er blevet begået mere end 5.000 hadforbrydelser, som har været racistisk motiveret i Danmark.
Det viser tal fra Justitsministeriet; det er altså Justitsministeriets egne tal.
Det synes jeg altså viser at vi har et ret stort problem med netop racisme og hadforbrydelser i Danmark, og der vil jeg egentlig bare gerne høre, om hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti er enige i det, og om I mener, at vi skal gøre noget ved det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-10-07:
Det er jo ikke første gang, vi har den her diskussion, fru Rosa Lund, og det er nok heller ikke sidste gang i hele den her debat.
Enhedslisten har jo hele tiden presset på for, at ikke bare de her, men i virkeligheden mange flere af dem, der er i Syrien, skal til Danmark.
Hvis folk, godt nok med et dansk statsborgerskab, rejser ud i verden for at tilslutte sig et islamistisk kalifat, hvorfra man så skal bekæmpe Danmark, så mener jeg, at der er et eller andet tidspunkt, hvor vi må sige, at så er vi ovre i den kategori, hvor vi kan betegne folk som landsforrædere.
Skal vi så acceptere, at folk kan blive beskyttet af det danske statsborgerskab?
Det synes vi ikke i Dansk Folkeparti.
Så har der været den her diskussion om, at dem, der har dobbelt statsborgerskab ikke skal komme til Danmark, for der kan man tage det danske statsborgerskab fra dem, da de har et andet at falde tilbage på.
Der er jo så en af de tre kvinder, der i nat blev fragtet til Danmark på danske skatteyderes regning – og hvis advokater nu på danske skatteyderes regning står klar til at tage imod, og hele det her show, der nu går i gang – som også har et andet statsborgerskab end det danske, men alligevel lige er smuttet med tilbage til Danmark.
Så kunne fru Rosa Lund ikke sige, om vi kunne blive enige om, at det er en fejl, og at den person ikke burde være blevet hjulpet til Danmark igen?
Rosa Lund (EL), 2021-10-07:
Tak for det, og tak til hr. Kristian Thulesen Dahl for talen.
Der er simpelt hen noget, der virkelig undrer mig.
Hvis der er noget, som Dansk Folkeparti altid har stået vagt om, er det jo værdien af det danske statsborgerskab.
De mennesker, der kom hjem i nat, som hr. Kristian Thulesen Dahl selv nævner i sin tale, er danske statsborgere.
Så står hr. Kristian Thulesen Dahl alligevel og undrer sig over, at vi skal passe på de 14 børn, som er danske statsborgere.
Det slår mig altså som værende en anelse dobbeltmoralsk, hr. Kristian Thulesen Dahl.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-10-07:
Jamen vi har også selv i det omfang, vi har talt med folk inden for industrien, altså flytransporten, sagt, at vi bidrager på den måde, vi kan, med at understøtte den udvikling.
Man skal huske på, at det både er med flytransport, men også er inden for vores skibstransport, at vi også har nogle kæmpestore muligheder.
Og senere vil det jo også komme i forhold til hele vores transportsektor i øvrigt, hvor man i virkeligheden kan forestille sig, at der er noget her, der måske nærmest kan overhale hele den her diskussion om, at det hele skal være elbiler.
Så det, vi muligvis kan se foran os, er rigtig, rigtig spændende, og jeg tror, at vi slet ikke ved endnu, hvad det er for nogle muligheder, det kommer til at give.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-10-07:
Det er jeg helt enig i.
Det handler netop ikke om enten et bedre liv eller et grønnere liv.
Jeg er også meget enig i, at det bestemt ikke er Christiansborg, der er gået foran, men ofte er bagud i forhold til erhvervslivet og verden derude.
Det tror jeg de vil kunne nikke genkendende til.
Vi kunne så måske i det mindste forsøge at lade være med at forhindre, at vi når de grønne mål, for vi står faktisk i vejen på det her område, og det vil kræve, at vi bakker op om en sådan grøn fond for luftfarten.
Jeg hører det som tæt på et tilsagn fra hr. Kristian Thulesen Dahl, og det vil jeg bare gerne have bekræftet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-10-07:
Vi tager fuldt del i den, og vi deltager i aftalerne herinde, der skal bringe os fremad i den grønne omstilling.
Og vi glæder os over, at somme tider er politikerne i virkeligheden ikke de afgørende her.
Altså, når Adidas begynder at producere alle deres sko næsten bæredygtigt, er det ikke, fordi det er et lovgivningskrav, så er det, fordi forbrugerne efterspørger de produkter, ikke?
Det skal vi bare lige holde fast i, og det er godt.
I forhold til flyselskaber er vi jo helt med på, at omstillingen inden for flytrafik består i, at vi finder et andet brændstof, som de kan flyve på, og det er de i fuld sving med.
Der forskes, og der undersøges, og vi vil meget, meget gerne være med til at understøtte den udvikling.
For som det også blev sagt tidligere fra Venstres formands side – og det synspunkt deler vi i DF – er det, der er målet, jo ikke, at vi skal omstille hele vores måde at leve på.
Det er jo i virkeligheden, at vi kan leve det liv, vi gerne vil leve, samtidig med at vi gør det på en måde, som også værner om vores klode.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-10-07:
Tak for det.
Hr. Kristian Thulesen Dahl sagde, at det handlede om, hvordan vi når klimamålene, og det er jeg enig i.
Det er virkelig vigtigt at have fokus på det.
Nu har man måske i mange år haft fornemmelsen af, og det er måske lidt flabet, men jeg siger det i pæne ord, at Socialdemokraterne ligesom halsede efter Dansk Folkeparti.
Nu synes det at være lidt omvendt på nogle områder, men jeg håber ikke, at det på klimaområdet bliver sådan, at Dansk Folkeparti kommer til at ligge lysår efter Socialdemokraterne, for de har som bekendt først lige lettet enden – det var tidligere i debatten.
Så i forhold til en fond, en klimafond, for luftfarten med et klimabidrag til luftfarten som det klimapartnerskab, branchen selv har foreslået, hvor står Dansk Folkeparti i forhold til det?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-10-07:
Nu tror jeg, vi skal passe på, at vi ikke diskuterer for meget herinde på en måde, så dem, der sidder og lytter til det, tænker, at det virker helt mærkeligt.
For hvis jeg skulle tage det, hr. Jacob Mark lige har sagt, for pålydende, så skulle jeg gå hjem til min lokale folkeskole og sige, at det, de gør, må de ikke gøre.
For nogle af de eksempler, jeg nævner, på, hvordan man f.eks. prøver at undervise i matematik ved hjælp af praktiske opgaver, som betyder, at man lærer teorien bag det meget bedre, er faktisk eksempler, som jeg har fra min lokale folkeskole.
Så det er jo tit også et spørgsmål om, hvorvidt lærerne har det overskud, der skal til for at finde de alternative måder at gøre det på.
Og som jeg siger, skal der måske være et stærkere samarbejde med det lokale erhvervsliv, der også åbner de unges øjne for, hvad for nogle muligheder der er, så man ikke bliver for smalt tænkende i forhold til sit eget valg af ungdomsuddannelse efter folkeskolen.
Jacob Mark (SF), 2021-10-07:
Noget af det, som hr. Kristian Thulesen Dahl nævner, er jo det, der ikke kan lade sig gøre, nemlig det her med at komme ud og det her med at indrette undervisningen på anderledes måder, fordi man har strammet så meget herindefra med stive læringsmål og med test- og eksamenskrav, der gør det svært at lave noget helt anderledes for de elever, der har brug for det.
Et greb, som vi faktisk kender fra coronatiden, er jo at sige: Vi bestemmer ikke, hvad alle fagenes minimumstimetal skal være.
Vi stoler på skolerne og siger, at de må lave den skoledag, der giver mening for børnene derude – vi sætter skolerne fri.
Det kunne vi godt beslutte at gøre mere permanent.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-10-07:
Jeg er fuldstændig enig i, at der er en del af vores børn – måske endda en stor del – der har godt af at have noget praktisk som indføring til at lære, og at man lærer på en helt anden måde.
Vi har jo diskuteret det her i årevis; vi har talt om, hvordan man kunne sikre, at man, når man skal have matematik, f.eks. kan gå ud og måle bilers hastighed, eller hvad det nu kan være, for jo mere man kan binde tingene op på noget praktisk, jo bedre.
Vi har også diskuteret, hvordan vi kan sikre, at eksempelvis det lokale erhvervsliv får en større rolle at spille i forhold til skolen, så man får den berøring med det, som man måske ikke får i et hjem med boglige forældre, på anden vis, og så de unge, der i virkeligheden har et ønske om ikke bare at gå i gymnasiet som alle de andre, men f.eks. at tage en erhvervsuddannelse, bliver motiveret til det.
Og jeg mener, der er masser, vi skal gøre der.
Vi har talt om det i årevis, men man kan diskutere, om det er noget af det, der virker ude i den praktiske verden – det er det nok ikke.
Og hvilken metode der skal til for at sikre det, er i hvert fald noget, Dansk Folkeparti rigtig gerne vil diskutere med Folketingets øvrige partier og også med SF for at finde ud af, hvordan vi gør.
Vi er enige om målet, men hvad er den rigtige vej dertil så?
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-10-07:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg vil gerne lige tilbage til ældreområdet.
Jeg skal være den første til at erkende, at hvis der er nogen, der har kæmpet for ældres gode vilkår, så er det Dansk Folkeparti igennem mange, mange år.
Men jeg tænker jo ikke, det gør noget, at vi er flere om sagen.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om Dansk Folkeparti vil være med til, at vi kunne se på at fordoble den klippekortsordning, der er til de ældre, så vi kan give folk noget mere frihed i deres hverdag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-10-07:
Nej, endelig - kom hid, kom hid.
Jo flere der kæmper for ældres tarv i det danske samfund, jo bedre.
Klippekortordningen er jo lige præcis en supergod model, som vi tidligere fik ind i en finanslov.
Vi samarbejdede jo om bl.a. den klippekortordning, og det pudsige var, at da det var en lovgivningsbestemt, fastsat ordning, alle kommuner skulle efterleve, så havde alle ældre i hele landet ret til den her klippekortordning, hvis de opfyldte betingelserne.
Men da det blev lagt ud til kommunerne selv, begyndte man så at se, at kommunerne sparede på ordningen, begyndte at skære ordningen væk.
Det synes vi er rigtig, rigtig trist, og derfor vil vi gerne have klippekortmodellen indført ved lov, så den gælder overalt i Danmark, og vi vil også meget gerne have, at den bliver forbedret i omfang.
For det er jo en måde, vi kan give den ældre noget værdighed på, så de får noget mere frihed til selv at bestemme, hvad det egentlig er, de har brug for i den tid, samfundet stiller til rådighed, så de har det bedst mulige liv.
Nej, altså, vi lader os også påvirke af de videnskabelige undersøgelser, der kommer frem.
Vi er ikke immune over for facts.
Og vi anerkender, at mennesket har en større påvirkning i forhold til de klimaforandringer, vi ser.
Det, der var en diskussion om tidligere, var jo i særdeleshed det der med, om den menneskelige aktivitet alene skabte klimaforandringer, og der tror jeg, vi alle sammen er enige om, at det gør den menneskelige aktivitet ikke.
Der er også klimaforandringer, der vil ske under alle omstændigheder.
Men i forhold til det der med de milliarder af år, som det tager at få skabt den olie og gas, vi har i undergrunden, og vi så tror, at vi kan tage den op på 100 år og brænde den af, og at det så ingen påvirkning har på vores klode, vil jeg sige, at jo, det har det.
Det skal vi gøre noget ved og handle på, og det har vi meldt os fuldstændig ind i.
Rasmus Stoklund (S), 2021-10-07:
Det glæder mig, at vi overordnet set er enige om ambitionen her, for det er jo rigtigt, at det formelt er sådan i dag, men reelt er det jo desværre ikke sådan, som det burde være.
Det er derfor, vi mener, der er behov for nogle opstramninger her.
Jeg vil også gerne spørge om noget lidt andet, for hr. Kristian Thulesen Dahl sagde for nogle år siden: » ... at menneskets aktiviteter betyder et eller andet for klimaforandringerne.
Men jeg tror bare ikke, at menneskets påvirkning betyder det helt store. «
Der er jeg bare nysgerrig efter at høre, om det stadig væk er en måde, hr. Kristian Thulesen Dahl ville formulere sig på i dag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-10-07:
Jeg er fuldstændig enig i, at det er langt bedre at være i sving end ikke at være i sving, og det er langt bedre, at man får at vide, at hvis man skal have penge af den offentlige kasse, forudsat at man kan få penge fra den offentlige kasse, så skal man også arbejde .
Så er det ikke en mulighed, man har, at man bare kan sige tak for checken og så blive siddende derhjemme.
Jeg vil så også sige, at det nuværende system faktisk burde indeholde det, for det nuværende system indeholder jo faktisk et krav om, at man modtager offentlige ydelser, når man ikke kan finde arbejde, indtil den dag man kan få anvist et arbejde, og så er det det, man skal tage.
Og hvis ikke man vil tage det, skal kassen smækkes i.
Men det er jo, som om det så ikke bliver håndhævet, og så prøver Socialdemokratiet så at udvikle en anden vej, hvor man så kan komme igennem ved at sige til dem, der arbejder med at få vores ledige i job: Nu skal I bruge jeres tid på at prøve at oprette nogle kunstige jobs; det må ikke være nogle, der tager beskæftigelse fra ordinært beskæftigede, for så duer det jo ikke.
Det skal være kunstige jobs.
Jeg ved ikke, om vi skal have gang i rygerne igen, så de kan smide nogle flere cigaretskodder ude på strandene, så vi kan få flere ud at samle dem op bagefter.
Det er der, jeg synes, der er et paradoks, når vi nu diskuterer mangel på arbejdskraft i forhold til ufaglærte jobs.
Hvorfor kan de her mennesker så ikke blive forpligtet til at gå hen til de virksomheder og tage fat der, så vi i det mindste kan få noget glæde af dem i de ordinære virksomheder, der mangler folk?
Altså, de siger nej til ordrer, fordi de ikke kan få medarbejdere.
De der to ender bør vi da kunne få til at nå hinanden.
Rasmus Stoklund (S), 2021-10-07:
Jeg fik indtryk af, at hr. Kristian Thulesen Dahl mener, at det er vores ambition, at kvinder fra udlandet hellere skal i nyttejobs end i arbejde, og det er selvfølgelig ikke vores ambition.
Men det, der jo er forskellen her, handler om, at det i dag er sådan, at syv ud af ti kvinder fra en række mellemøstlige lande er på offentlig forsørgelse i stedet for at være i arbejde, og i stedet for at de så sidder derhjemme passivt og er på offentlig forsørgelse, synes vi, det er bedre, at de kommer ud i nyttejobs og på den måde bliver hjulpet på vej hen mod at få et ordinært arbejde.
Er hr. Kristian Thulesen Dahl ikke enig i det, altså at det trods alt ville være bedre at få folk i den retning, end at folk, sådan som vilkårene er i dag, og sådan som vilkårene jo desværre har været i meget af den tid, hvor Dansk Folkeparti har haft de afgørende stemmer i denne sal, sidder passivt derhjemme og modtager en check uden at være i kontakt med hverken jobcenter, a-kasse eller andre instanser?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-10-07:
Helt konkret foreslog vi jo, da vi sidste gang forhandlede om lige præcis de her ting, at vi skulle finde en anden måde at løse det på, altså i forhold til om der i en eller anden forstand skulle gives længere snor til kommunerne fra år til år, altså at man skulle kigge på det over flere år, i forhold til hvordan udviklingen var.
Altså, det er jo klart, at det, man støder ind i – for nu at sige det, som det er – er, at den til enhver tid siddende finansminister sidder og bliver bekymret for, om man nogenlunde kan holde styr på, hvor mange udgifter det offentlige, uanset om det er stat, regioner eller kommuner, samlet har og lægger beslag på.
Det er jo sådan, det er hele tiden.
Man kigger på, om det løber løbsk, så man skal ud at hæve skatterne bagefter.
Det er jo det, man bliver bekymret for, når man sidder i en finansministerstol, eller bør være bekymret for.
Der er det bare sådan, at man, hvis man forlader det system, vi har i dag, som er for rigidt – det er jeg enig i – så skal diskutere, hvordan man så over tid sikrer, at man ikke bare får de offentlige udgifter til at løbe løbsk.
Jens Rohde (KD), 2021-10-07:
Men det er meget enkelt.
Sæt kommunerne fri.
Vi står over for et kommunal- og regionsrådsvalg nu.
Hvis vi nu satte kommunerne fri og i øvrigt også gav regionerne lidt flere muskler, ville de jo kunne løfte opgaven.
Så kan man afstemme forventninger og serviceniveau osv. lokalt.
Det er jo det, der er så umuligt i dag, fordi det er os herinde, der i sidste ende sidder og bestemmer det hele og styrer det for hårdt.
Vil Dansk Folkeparti være med til at sætte kommunerne fri?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-10-07:
Hr. Jens Rohde rejser en fuldstændig relevant problemstilling i forhold til den måde, kommunerne kan styre deres udgifter på.
Vi tog det faktisk op, da vi sidst diskuterede udligningsreform, altså det her system med, hvordan man får pengene sendt rundt i de forskellige kommuner, så de nogenlunde har mulighed for at yde en ensartet service.
Der sagde vi, at det jo ikke nytter noget, at man bare møblerer rundt på pengene i forhold til landets kommuner, hvis man ikke netop samtidig sørger for, at de servicelofter bliver indrettet på en anden måde, så der rent faktisk også er mulighed for at give den bedre service i en kommune, der nu får flere penge.
Så det er en velkendt problemstilling, og det er noget, der har været bakset med.
Der var desværre ikke villighed blandt et flertal herinde, da vi diskuterede udligningsreform sidst, til at gøre noget ved det her.
Derfor er der jo ikke sket noget ved det, og derfor er der stadig væk kommuner, der oplever lige præcis det, som hr. Jens Rohde nævner.
Så jeg synes, det er en helt konkret ting, og hvis der er flere, der kunne tænke sig at gå ind i det og prøve at finde ud af, hvordan vi sikrer, at kommuner kan levere den service til borgerne, som vi gerne vil have – også i de kommuner, hvor man i virkeligheden har et problem, en udfordring med serviceloftet – så vil det virkelig være godt.
Jens Rohde (KD), 2021-10-07:
Men det er jo netop en af de ting, der er interessant.
Det er jo det her med den økonomi og den måde, vi så indretter det på, både når det gælder ældreomsorgen, men også en lang række andre velfærdsgoder og -rettigheder, som skal udmøntes.
En af de ting, der sætter en stopper for mange af de gode ting, vi rent faktisk kunne gøre, er serviceloftet ude i kommunerne.
Jeg kan huske, da jeg sad i byrådet i Viborg, at vi sådan set havde penge nok, men der var et serviceloft, så vi kunne ikke bruge dem.
Så fik vi en ældremilliard bl.a. fra Dansk Folkeparti.
Nå, så måtte vi jo til at justere i forhold til andre ydelser
ellers ramte vi serviceloftet.
Det vil sige, at man får gaver herindefra, som man ikke ønsker at have, når man sidder ude i kommunerne.
Synes hr. Kristian Thulesen Dahl, at serviceloftet i kommunerne gør ret meget godt for velfærden i det her samfund?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-10-07:
Det var en del af afbureaukratiseringsforslaget.
Nå, undskyld, det var en sidebemærkning.
Men det er jo det, der er udfordringen.
Vi vil meget gerne have gennemsigtighed.
Vi vil meget gerne have, at man kan gennemskue det, og det skal være ret enkelt, hvis man skal have mulighed for at vælge noget fra og noget andet til.
Derfor vil vi meget gerne diskutere videre, hvordan man kan lave sådan noget i praksis.
Så der er mange måder at udvikle ældreomsorgen på.
Jeg nævnte også i min tale her tidligere, at jeg kunne se, at der blev rykket lidt på regeringstaburetterne, tror jeg, da jeg nævnte, at der havde sneget sig brugerbetaling ind ad bagdøren.
Men det sker jo ved, at kommunerne opretter pladser, som man så hjælper borgerne ind på, når de f.eks. er kommet fra sygehuset.
Så i stedet for at man tidligere lå længe på sygehuset, kommer man tidligere »hjem« – man kommer så ikke helt hjem altid, fordi man ikke er klar til at komme hjem, og så kommer man på en kommunalt anvist plads.
Og så kommer der pludselig brugerbetaling ind i billedet, og det bryder vi os ikke om i Dansk Folkeparti.