runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Poll (ALT), 2017-05-17:
Tak for det.
Jeg vil godt anerkende, at vi selvfølgelig har en aftale om bistand.
Sagen er, at det, vi behandler her, jo sådan set ikke handler så meget om det.
Det handler mere om, at vi har indgået en klimaaftale, Parisaftalen, i 2015, og i den har vi jo lovet at komme med en ny additionel finansiering som en del af de 100 mia. US-dollar, der skal lægges af de rige lande til at hjælpe med den her klimaomstilling.
Og der er det her virkemiddel jo i virkeligheden kommet som en gave.
Det er jo en fantastisk effektiv måde at sikre, at der sker noget for den klimafinansiering, som vi som et af verdens rigeste lande skal være med til at bidrage til.
Så der er altså tale om additionelle midler i forhold til klimaaftalen. Så vil jeg da nævne, at de lande, som står her i forslaget, jo bare er forslag til steder, hvor man kunne starte, som kommer fra de ngo'er, der ved rigtig meget om, hvor det vil være mest effektivt, men man kan også vælge andre lande.
Så hvad tænker ordføreren om den overordnede tilgang og den effektive måde, man kunne skabe en klimaindsats på her?
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-05-17:
Jeg takker for det meget klare svar, og jeg synes jo måske også, det ville have tjent partiet Venstre, hvis man havde sørget for at få afklaret de ting, inden det blev trykt i Jyllands-Posten, for det er jo for os andre lidt utrygt, at man har en situation, hvor et så stort partis ordfører på et så stort og vigtigt område går ud med en helt anden politisk melding end den, der tilsyneladende er partiets vurdering af situationen langs EU's ydre grænser.
Og der er det jo altså sådan, at hvis man kigger på tallene fra UNHCR, kan man se, at der bare i første kvartal af 2017 kom 14.059 alene pr. båd, og som min ordførerkollega fra Dansk Folkeparti, hr. Kenneth Kristensen Berth, sagde, så er det jo også ganske andre mængder, som kommer ud over dem, der kommer pr. båd – så har man rundet de 53.000.
Derfor er det jo, at vi er noget uforstående over for de meldinger, som kommer fra Venstres ordfører på området.
Vi vil jo frygtelig gerne have, at der er en forståelse af, at det, som partierne i regeringen giver udtryk for, også er det, som er regeringens politik.
Ellers opstår der jo sådan lidt en komisk situation, og det er jo egentlig også det, som vi synes er sket i den her sag, når en ordfører kan sige, at det er en glimrende kontrol, der foregår langs de ydre europæiske grænser, og vi så samtidig kan se, at grænsen stadig væk er hullet som en si, og at Frontex jo ikke har fået styr på de opgaver, de står over for, til trods for at man har opnormeret med 1.500 personer.
Det er jo en ganske lang grænse, som man skal håndtere sikkerheden på.
Derfor vil jeg da selvfølgelig gerne kvittere for, at ministeren erkender, at det er det, der i Jylland, hvor jeg kommer fra, hedder en svipser, når man kommer med en udtalelse, som er så upræcis som den, Venstres ordfører kom med.
Inger Støjberg (V), 2017-05-17:
Jeg synes ikke, der er noget komisk ved situationen.
Tværtimod synes jeg faktisk, det er rigtig trist, at der ikke er styr på de ydre grænser til Europa, og det er jo bl.a. derfor, at vi i Danmark har grænsekontrol ved grænsen til Tyskland.
Så takker jeg selvfølgelig også meget for den omsorg, som jeg nu kan høre at der er fra Dansk Folkepartis side for, hvordan man skal drive Venstres folketingsgruppe.
Det takker jeg mange gange for.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-05-17:
Har jeg fået ordet?
Jeg vil gerne prøve at spørge lidt ind til det her ud fra en anden vinkel.
For vi ser jo så også, at man fra Europa-Kommissionens side siger, at nu ønsker man, at der kommer et nyt krav om, at man ikke kan forlænge den danske grænsekontrol og heller ikke de andre EU-landes, dvs. Østrigs, Tysklands og Sveriges, og derudover heller ikke Norges.
I Danmark har regeringen jo netop meddelt, at man har forlænget aftalen om grænsekontrol frem til november.
Det er vi selvfølgelig meget glade for i Dansk Folkeparti, men det er jo i hvert fald i vores optik et klart bevis på, at når vi vælger at bevare vores grænsekontrol, så er det selvfølgelig, fordi de ydre grænser ikke virker.
Inger Støjberg (V), 2017-05-17:
Ja, det er bl.a. på grund af de ydre grænser og i høj grad på grund af dem, men mit syn på det er nu engang sådan, at vi skal blive ved med at have grænsekontrol, lige så længe det er nødvendigt, og det er klart, at de ydre grænser er en meget væsentlig faktor i det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-05-17:
Jeg har egentlig ikke flere kommentarer til det her spørgsmål.
Er ministeren enig med Dansk Folkeparti i, at den nuværende grænsekontrol som minimum skal opretholdes, og at det ikke bør være en tilfældig græsk EU-kommissær for migration, der skal lovdiktere afskaffelse af den danske grænsekontrol?
Inger Støjberg (V), 2017-05-17:
Jeg tror ikke, at det kommer bag på hr. Hans Kristian Skibby, at regeringens og dermed også min holdning er, at vi skal have grænsekontrol, lige så længe det er nødvendigt.
Og det er det jo i høj grad, indtil der er styr på de ydre grænser til Europa.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-05-17:
Jeg synes egentlig ikke, det er et svar på spørgsmålet.
Det, jeg reflekterer over og spørger til, er jo det her med, at en vital del af danske særinteresser bl.a. er, at vi vælger, hvornår der skal være dansk grænsekontrol.
Vi synes jo i Dansk Folkeparti, at det burde henhøre under nærhedsprincippet, altså at det selvfølgelig er de enkelte nationalstater, som selv skal vurdere, om de ønsker at benytte sig af grænsekontrol eller de ikke ønsker det.
Der har vi så nu den prekære situation, at det er en græsk EU-kommissær, som kan diktere, at Danmark og andre EU-lande skal rette ind, når man ikke ønsker de her forlængelser af den tilladelse, som Danmark har fået af EU.
Der synes vi jo at ministeren burde reflektere lidt over det med, at der ikke er et vist nærhedsprincip i forhold til Schengen.
Når landene står med ret store og massive udfordringer, som vi også har i Danmark, med den store, ulovlige indvandring, som går på kryds og tværs af de forskellige nationale grænser inden for EU, hvor Frontex jo ikke har virket, så virker det en kende mærkeligt, at det er en græsk kommissær, som skal diktere, hvad der skal ske på dansk territorium – også når man samtidig ved, at Grækenland faktisk er et af de lande, som har en af de allerstørste og alvorligste udfordringer med at håndhæve deres egen grænsekontrol.
Inger Støjberg (V), 2017-05-17:
Det er jo fuldstændig korrekt, som det også bliver fremført her, at den nuværende midlertidige grænsekontrol er baseret på en henstilling fra Rådet, som jo så er baseret på et forslag fra Kommissionen.
Men det betyder faktisk ikke, at Danmark uden sådan en henstilling fra Rådet ikke vil kunne opretholde grænsekontrollen, for det kan vi godt.
Det er også klart nok, at der jo er et sæt fælles spilleregler på det her felt, som vi skal overholde, men det er altså i sidste ende ene og alene den danske regerings beslutning, om vi skal opretholde den midlertidige grænsekontrol.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-05-17:
Er ministeren enig med Dansk Folkeparti i, at den nuværende grænsekontrol som minimum skal opretholdes, og at det ikke bør være en tilfældig græsk EU-kommissær for migration, der skal lovdiktere afskaffelse af den danske grænsekontrol?
Inger Støjberg (V), 2017-05-17:
Nej, det er jeg ikke enig i, og det svarede jeg også til det foregående spørgsmål, men jeg har fuld forståelse for, at reglerne her i Folketinget er sådan, at når man har stillet et spørgsmål, skal man læse det op, som det står.
Jeg formoder, at hr. Hans Kristian Skibby jo nok på en eller anden måde ville have sagt tingene lidt anderledes, hvis der ikke allerede var blevet stillet et spørgsmål om det.
Så jeg kan bare sige: Nej, det er jeg ikke enig i.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-05-17:
Er ministeren enig med Venstres fungerende udlændinge- og integrationsordfører, Jan E. Jørgensen, som i Jyllands-Posten den 10 maj påstår, at EU har fået styr på de ydre grænser, og tilmed citeres for, at »Den kontrol, der er i dag ved de ydre grænser, er rigtig god«?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-05-17:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Er det ministerens opfattelse, at der er styr på de ydre grænser, og at »Den kontrol, der er i dag ved de ydre grænser, er rigtig god«, sådan som Venstres fungerende udlændinge- og integrationsordfører, Jan E. Jørgensen, siger til Jyllands Posten den 10. maj 2017, og i bekræftende fald, hvorfor fastholder ministeren så, at der er behov for grænsekontrol ved den dansk-tyske grænse?
Inger Støjberg (V), 2017-05-17:
Den sidste del af spørgsmålet behøver jeg så ikke at svare på, for den første del af spørgsmålet vil jeg svare sådan her på: Vi har grænsekontrol til Tyskland, og det har vi, fordi der ikke er styr på de ydre grænser til Europa.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-05-17:
Det var overhovedet ikke svar på spørgsmålet.
Altså, spørgsmålet gik på, om Venstres integrationsordfører repræsenterer regeringens politik, når den pågældende siger, at der er styr på de ydre grænser.
Grunden til, jeg spørger ministeren, er jo, at jeg selv har siddet i det ene europaudvalgsmøde efter det andet og hørt ministeren fortælle, hvordan der ikke er styr på de ydre grænser, og hvordan det forhold, at der ikke er styr på de ydre grænser, gør, at vi har behov for grænsekontrol.
Så må man jo bare sige, at det da er underligt, hvis der sådan inden for den sidste uge, ja, faktisk i virkeligheden mindre, pludselig skulle være sket det, at der nu var kommet styr på de ydre grænser, især taget i betragtning, at der alene i år til og med den 10. maj er kommet 53.386 personer ind.
Jeg ved ikke, om det er et udtryk for, at der er styr på de ydre grænser.
Jeg synes det ikke.
Men jeg ved ikke, om ministeren synes det.
Inger Støjberg (V), 2017-05-17:
Jeg ved simpelt hen ikke, om hr. Kenneth Kristensen Berth overhovedet hørte mit svar, for jeg sagde, at der ikke var styr på de ydre grænser.
Det var det, jeg sagde i første omgang, og det er derfor, vi har grænsekontrol på grænsen til Tyskland.
Det er, fordi der ikke er styr på de ydre grænser i Europa.
Så enkelt mener jeg egentlig at det kan siges, og det var derfor, jeg sagde, at jeg slet ikke kunne svare på den sidste del af spørgsmålet, for spørgeren spurgte i sit spørgsmål, om jeg i bekræftende fald mener at der er styr på de ydre grænser.
Så jeg vil bare sige: Der er ikke styr på de ydre grænser til Europa, og derfor har vi grænsekontrol.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-05-17:
Jeg ville ønske, jeg kunne sige, det var dejligt, men det er det jo ikke.
Jeg ved ikke, om ministeren vil begive sig ud i en analyse af, hvordan ordføreren kan komme til at sige: Vi ved, hvem de er – altså flygtningene – og de aftaler, vi har i EU, gør, at vi kan sende folk tilbage til det land, de kommer fra.
De kan ikke som tidligere bare rejse igennem det ene og det andet og det tredje land.
Nu kan man sende folk tilbage til det seneste sikre land, de kommer fra.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, om det der med at sende folk tilbage til det seneste sikre land, de kommer fra, er noget, som EU sådan bare lige kan gøre.
Inger Støjberg (V), 2017-05-17:
Det er derfor, vi har grænsekontrol.
Så kan jeg i øvrigt sige, at jeg faktisk kommer lige fra et besøg både på Center Sandholm, men også på Ellebæk, som jo er det sted, hvor vi tilbageholder ikke bare bl.a. de afviste asylansøgere, men også kriminelle udlændinge, der skal sendes ud.
Sidste år foretog vi omkring 4.000 udsendelser.
Så der bliver rent faktisk også sendt rigtig mange ud af landet igen, hvilket jo også er helt nødvendigt.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-05-17:
Ja, det må man sige.
Når der i løbet af 3 måneder kan komme 53.000 mennesker i land i Europa, må man sige, at der er behov for at sende folk ud igen.
Det ville nu være nemmere, hvis man kunne afholde dem fra at komme hertil i første omgang.
Men det tror jeg ikke ministeren og jeg selv er uenige i.
Men jeg kunne godt tænke mig at vide, hvordan ministeren egentlig selv har det med, at der er opstået den her tvivl om, hvad Venstres politik er, og om ministeren sådan har overvejet, om den her integrationsordfører skal tages i skole og fortælles, hvordan de faktiske forhold er.
Inger Støjberg (V), 2017-05-17:
Først vil jeg lige korrigere de tal, hr. Kenneth Kristensen Berth kommer med – i hvert fald forholdet – for hr. Kenneth Kristensen Berth siger på den ene side, hvor mange der kommer til Europa, og holder det på den anden side op mod, hvor mange vi sendte ud af Danmark sidste år.
Det er måske ikke en helt rimelig sammenligning, i og med at det i år er ca. 14 dage siden, at vi fik asylansøger nr. 1.000 til Danmark, og anerkendelsesprocenten er i øjeblikket kun på 38 i gennemsnit.
Så man må sige, at det er bragt væsentligt ned i Danmark.
Så kan jeg i øvrigt sige, at vi ikke sådan tager hinanden i skole i Venstre, men vi er også enige om i Venstre, at der ikke er styr på de ydre grænser.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-05-17:
Hvis man kigger på den måde, som Frontex virker på i dag, så kan man se, at det jo ikke er dem, der som sådan er ude at håndhæve reglerne i marken.
Langt den største del af de indsatser, som Frontex bruger ressourcer på, handler om noget andet.
De sidder jo typisk, sådan som jeg har forstået det, i Polen og gennemfører et analysearbejde og laver research og risikoanalyse og alt muligt andet – selvfølgelig til gavn for EU og for EU's fælles interesser.
Men har det givet ministeren anledning til overvejelser af, om man skal få Frontex til at være mere end det, vi kender i dag?
Hvordan ser regeringen på den del af det set i forhold til Frontex' videre arbejde?
Inger Støjberg (V), 2017-05-17:
Det er faktisk ikke korrekt, at Frontex kun opererer fra Polen, for man er netop meget, meget aktiv nede på Sicilien og den vej over.
Det er jo rent faktisk også sådan, at vi fra dansk side bidrager meget aktivt til Frontex, både med materiel, men også med personel.
Vi skal jo igen nu sende et Challengerfly ud, ligesom vi lige har taget et Challengerfly hjem.
Så Frontex er faktisk yderst aktive ved de ydre grænser, og det er da ingen tvivl om, at Frontex også i fremtiden vil komme til at spille en meget væsentlig rolle.
Liselott Blixt (DF), 2017-05-17:
Hvad er ministerens holdning til, hvem der skal eje en tandlægeklinik i fremtiden, og hvordan det sikres, at der bliver uddannet et tilstrækkeligt antal tandlæger?
Jeg vil starte med at læse spørgsmålet op
: Hvad er ministerens holdning til, hvem der skal eje en tandlægeklinik i fremtiden, og hvordan det sikres, at der bliver uddannet et tilstrækkeligt antal tandlæger?
Ellen Trane Nørby (V), 2017-05-17:
Ejerskab af tandlægeklinikker er reguleret i tandlægeoverenskomsten, som er indgået mellem Danske Regioner og Tandlægeforeningen.
Af den overenskomst fremgår det, at tandlægepraksis kan drives både som et personselskab, et kapitalselskab og som en enkeltmandsvirksomhed, og alle tre virksomhedsformer kan betegnes som et tandlægeselskab.
I forhold til ejerskab har parterne – og altså ikke os herinde politisk – besluttet, at over 50 pct. af anpartskapitalen af et tandlægeselskab skal ejes af tandlæger.
Det er afgørende, at der er en ordentlig kvalitet, en høj kvalitet, og at de ansatte, der er, også leverer tandlægeydelser af så høj kvalitet, at borgerne kan være trygge ved de tandlæger, som de besøger.
Jeg har også indhentet et bidrag til besvarelsen fra uddannelses- og forskningsministeren, fordi der også bliver spurgt til det her med dimensioneringen, altså om vi får uddannet tandlæger nok.
Og det er blevet fastlagt i 2015, at der uddannes 130 tandlæger årligt; Sundhedsstyrelsen anbefaler, at man uddanner ca. 130 tandlæger årligt – og der er i perioden 2013-2015 uddannet 128,7 tandlæger.
Så i forholdet mellem det antal, vi uddanner, og det antal, vi har behov for, er der i hvert fald lige nu overensstemmelse, altså mellem prognoserne og det antal, der bliver uddannet.
Men jeg vil sådan set gerne, foranlediget af det her, bede Sundhedsstyrelsen også drøfte den seneste tandplejeprognose med henblik på at afklare, om der kan være behov for at ændre på tallene.
Liselott Blixt (DF), 2017-05-17:
Mange tak.
Noget af det, vi ser i dag, er, at der kommer nogle investeringsselskaber fra andre lande, der opkøber nogle af de tandlægepraksisser, der er, rundtomkring i landet, og det er noget, jeg kan være nervøs for – netop fordi de jo gør det for at få en fortjeneste.
Det er jo en del af vores sundhedsvæsen, og vi giver offentlige tilskud til tandlægebehandling.
Og der skal ikke være tvivl om, at Dansk Folkeparti gerne ser, at vi gør egenbetalingen mindre, men ikke hvis der er tale om et investeringsselskab, der kun er kommet for at skumme fløden.
De har kun én ting, de kan ændre på; de kan sige til den tandlæge, der er der: Enten skal man tjene noget mere, eller også er det personaleomkostningerne, der skal ned.
Det er de ting, de kan file på.
Og ja – som ministeren også var inde på – skal de eje mere end 50 pct., men samtidig sidder der en bestyrelse, som kan afskedige den tandlæge, hvad dag det skal være, uden at vedkommende kan gøre noget.
Så spørgsmålet er, hvor meget den enkelte tandlæge reelt bestemmer i den klinik.
Det er det, som jeg er bange for, og det synes jeg da måske også en sundhedsminister skulle grave lidt i, altså for at finde ud af, hvilke forudsætninger vi har fremadrettet – hvis det er, at dele af vores sundhedsvæsen lige pludselig er ejet af kapitalfonde.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-05-17:
Det, der skal holdes øje med, og det, jeg er optaget af at holde øje med som sundhedsminister, er kvaliteten – kvaliteten i den tandbehandling, som danskerne modtager, og også kvaliteten af det personale, der er på vores tandklinikker og i tandlægeselskaber landet over, altså både det, at de har den rette uddannelse, i forhold til hvad vi stiller krav om, og det, at kvaliteten er høj.
At det at drive tandlægeforretning så kan være en god forretning ved siden af, synes jeg sådan set ikke man skal sige det ikke må være.
Det kan drives på forskellige måder.
Men det er klart, at hvis der er tilfælde, hvor man kan se at kvaliteten ikke er høj nok, så er det også en opgave for styrelsen i tilsynet at gå ind og kigge på, om der foregår noget, som ikke er acceptabelt.
Jeg har sådan set tiltro til, at vi i forhold til den tilsynsopgave, der ligger, med det nye, omlagte tilsyn, vi har – hvor man i højere grad skal have fokus på, om bl.a. tandklinikker og andet virker – sikrer, at vi har et stærkt nok tilsyn til at tage højde for de bekymringer, der kan være, og som jeg også har hørt rejst i pressen og andre steder.
Liselott Blixt (DF), 2017-05-17:
Mange tak.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre: Går tilsynet også ind og kigger på den konstruktion, som man laver, altså i forhold til hvilke tandlæger der er?
For hvem er det, der går ind og kigger på konstruktionen, altså om den følger op på de overenskomstmæssige ting, der ligger, og den offentlige aftale, der er, i forhold til det tilskud, man får, når man er omfattet af sygesikringens tilskud?
Så det kunne jeg da godt tænke mig man også fik kigget på; det tror jeg da ikke tilsynet ser på.
For det, som vi kan frygte, er jo netop, at man opkøber så meget, at man efterhånden opnår et monopol.
Og de eneste, der bestemmer noget, er dem, der sidder i den direktion, der måske består af nogle, der sidder i andre lande end lige præcis Danmark.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-05-17:
Det er jo ikke konstruktionen, det vedrører, så længe konstruktionen overholder de aftaler, som er lavet, mellem Danske Regioner og Tandlægeforeningen om 51 pct.s ejerskab.
Det er jo det, der bliver fulgt op på om de gør – og dermed på, om kvaliteten er god nok, og om borgerne kan være trygge ved at lægge sig i tandlægestolen hos den enkelte tandlæge.
Liselott Blixt (DF), 2017-05-17:
Jeg vil gerne spørge kort og godt om det, som ministeren var lidt inde på: Har man været inde at se på de konstruktioner og sagt, at de er helt i overensstemmelse med overenskomstmæssige ting osv.?
Ellen Trane Nørby (V), 2017-05-17:
Klinikkerne skal følge gældende overenskomst, Sundhedsstyrelsens kliniske retningslinjer og de øvrige lovgivningsmæssige forhold, der er.
Og det er klart, at når man fører tilsyn, kigger man jo på, om de lever op til lovgivningen.
Som ordføreren også ved, er det et risikobaseret tilsyn, som vi har, og det betyder også, at man ikke går rundt og kigger hos samtlige og ser, hvilken konstruktion der er.
Men som jeg også startede med at sige, er det jo ikke konstruktionen, der er problemet, hvis kvaliteten er høj.
Det er et problem, hvis kvaliteten bliver lav og danske borgere, som går til tandlæge, ikke kan være sikre på at få en høj faglighed og en høj kvalitet i den tandbehandling, de får.
Og det er det, tilsynet skal være med til: at udpege de steder, hvor der kan være noget galt.
Tilsynet skal også være med til, når de fører tilsyn, at se, om man lever op til den gældende lovgivning, der er på området.
Jamen det synes jeg da lyder spændende.
Jeg synes i det hele taget, det er godt, at udvalget og formanden for udvalget tager de her spørgsmål op.
For det er vigtigt, at vi får fokus på de problemer, der er i børneog ungepsykiatrien.
Og det er bestemt
, både når vi taler konference, men også når vi taler om at have yderligere fokus på det.
Det er noget, jeg gerne vil være med til at bidrage til, for det er et område, som vi skal have meget mere fokus på, fordi vi desværre kan se, at det jo også for mange af de børn og unge, det handler om, medfører, at man mister kontakten til skole, mister kontakten til arbejdsmarkedet.
Det vil sige, at den der tendens til, at man kommer helt ud på kanten af samfundet, kun bliver forværret af, at vi ikke får lavet nogle ordentlige programmer, der er forebyggende, i forhold til at håndtere de psykiske lidelser eller de mentale sundhedsproblemer, man kan opleve.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-05-17:
Er det ministerens opfattelse, at der er styr på de ydre grænser, og at »Den kontrol, der er i dag ved de ydre grænser, er rigtig god«, sådan som Venstres fungerende udlændinge- og integrationsordfører, Jan E. Jørgensen, siger til Jyllands Posten den 10. maj 2017, og i bekræftende fald, hvorfor fastholder ministeren så, at der er behov for grænsekontrol ved den dansk-tyske grænse?
Skriftlig begrundelse
Spørgeren henviser til omtale i Jyllands Posten den 10. maj 2017, hvor Venstres integrationsordfører Jan E. Jørgensen siger, at EU har fået styr på de ydre grænser, at den kontrol, der i dag er ved de ydre grænser, er rigtig god, og at han glæder sig over, at svenskerne har droppet id-kontrollen.
Spørgeren ønsker at vide, om disse udtalelser også er udtryk for regeringens politik.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-05-17:
Det er selvfølgelig fuldstændig korrekt, at de har de her enkeltstående opgaver i enkelte lande.
Hvis man kigger på deres hjemmeside, kan man også se, at der står, at de har nogle enkelte maritime operationer i Grækenland, Italien og Spanien, og at de har noget ved landegrænserne til Bulgarien, Rumænien og Polen og Slovakiet.
Men det ændrer jo ikke på, at langt, langt den største del af den her grænseproblematik skal løses af lokale kræfter og af de enkelte nationalstaters egne militære enheder, politienheder eller grænsesektionsenheder, alt efter hvad de nu hedder i de forskellige lande, og at langt den største del af Frontex' arbejde jo ligger i Warszawa, hvor der sidder omkring 300 medarbejdere.
Så den del af det synes jeg jo også er værd at reflektere over.
Inger Støjberg (V), 2017-05-17:
Jeg vil rent faktisk bare fastholde, at Frontex er yderst aktive, også ved de ydre grænser.
Så er det rigtigt, at der også sidder analysepersonel og andet i Warszawa, men de er meget aktive ved de ydre grænser.
Jeg har som sagt også selv været med nede at deltage i deres operationer, så derfor kan jeg udtale mig ret håndfast om, hvad det er, de foretager sig dernede.