runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-20:
Det ordsprog, som ordføreren fremførte, kender jeg godt.
Jeg har også hørt ordføreren fremføre det flere gange eller i hvert fald tidligere her i Folketingssalen.
Så jeg kender det godt.
Dernæst vil jeg sige – jeg tror, jeg har svaret på det nogle gange nu – at forslaget handler om, at der skal være adgang til menstruationsprodukter; at de skal være tilgængelige i det offentlige rum.
Så det er ikke sådan, at staten skal lave en eller anden ordning, hvor man med posten sender menstruationsprodukter hjem til alle i Danmark, eller hvad det er, ordføreren forestiller sig.
Der er en afgrænsning.
Det er inspireret af modellen i Skotland, som siger, at der skal være let adgang til menstruationsprodukter.
Det er det, forslaget går på.
Så siger vi også, at man ude decentralt skal finde ud af, hvordan det så skal fungere, hvor det skal være, og hvordan det skal være let tilgængeligt.
Det, vi siger, er, at det skal være let tilgængeligt.
Nu er vold mod kvinder et stort problem, og da vi fremsatte et forslag om, at vi ville gøre det til et krav med ambulant behandling, så støttede Venstre det jo ikke.
Så man kan jo sige, at det, at nogen har været ligestillingsordfører i mange år, ikke er ensbetydende med, at de så også siger ja til forslag, som sikrer ligestilling.
Jeg kan fortælle så meget, at det her handler om tryghed.
Det her handler om tilgængelighed, det her handler om, at man, hvis man spontant bliver gennemblødt, så skal have mulighed for i det offentlige rum at kunne komme til menstruationsprodukter.
Når halvdelen af vores befolkning har brug for menstruationsprodukter, og når man offentligt indkøber sæbe og toiletartikler, så kan vi ikke se, hvad der er problemet ved, at man så også indkøber menstruationprodukter.
Jeg vil sige, at ordførerens polemiske tilgang til emnet jo siger alt, og det, at mine folketingskolleger sidder og fniser, siger jo alt om, hvor tabubelagt det her menstruationsemne egentlig er.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-20:
Jeg er glad for, at ordføreren har tiltro til, at jeg kan tørre min egen bagdel.
Det må han så ikke have tiltro til at kvinder kan finde ud af, altså at tørre sig og så gå ind i en butik.
Nej, jeg står og har en fuldstændig fri debat, og jeg synes bare, at det her forslag er fuldstændig ligegyldigt.
Hvis jeg skal tage de alvorlige briller på, synes jeg også, det er frygtelig totalitært, fordi man med statsmagt udvisker forskellen mellem mænd og kvinder, og det er der ingen grund til.
Jens Rohde (KD), 2021-05-20:
Jeg er ikke sart – det tror jeg de fleste ved – men jeg tror næsten ikke mine egne ører – og jeg tror, formanden har det ligesådan – når jeg følger den her debat.
Det er jo i virkeligheden lidt ærgerligt, at den ender ud i noget, der meget er en stråmandsargumentation, for det fortjener jo sådan set at blive taget seriøst.
Men når jeg har svært ved at støtte hr. Sikandar Siddiques forslag, er det, fordi jeg har svært ved at se afgrænsningen.
For der er en diskrepans mellem det, hr. Sikandar Siddique siger her i Folketingssalen, og som står i selve forslaget, og så det, hr. Sikandar Siddique – og jeg håber, det er okay, at jeg refererer det – fortæller mig inden debatten.
Jeg læser nemlig nøjagtig som ministeren forslaget sådan, at der ikke er nogen afgrænsning.
Altså, regeringen pålægges at fremsætte et forslag, der gør menstruationsprodukter gratis for kvinder – alle kvinder – og det rejser en lang række principielle overvejelser og diskussioner, som jeg ikke kan gå med ind i.
Men hvis der er afgrænsning, som går i den retning, at man, som hr. Sikandar Siddique siger, nøjagtig som man gør det med toiletpapir, gør produkterne tilgængelige på offentlige toiletter, så giver det jo mening, bortset fra ordet gratis – der har hr. Lars Boje Mathiesen ret i, at der ikke er noget, der er gratis, for det skal jo bare betales af andre.
Det er det samme, som når vi diskuterer public service-fjernsyn, og man siger til folk, at det er gratis.
Nej, det er det ikke, for vi betaler alle sammen for det, og det skal vi bare hele tiden huske at holde fast i.
Men når jeg lytter til det, hr. Sikandar Siddique siger her i Folketingssalen, så kan jeg godt overveje at stemme for det, fordi det sådan set er meget fornuftigt, men jeg kan ikke se fornuften i, at der ikke er en afgrænsning.
Der må jeg give mine kolleger, der har holdt forskellige taler om det her, fuldstændig ret.
For hvis det her skal tilbage i udvalgsbehandlingen, og hvis vi skal ind og støtte det, så kræver det en meget, meget klar afgrænsning, for ellers vil vi ikke kunne være med.
Og sådan som teksten foreligger, er der ingen afgrænsning, og derfor må vi foreløbig sige, at som forslaget ligger her, vil vi ikke kunne støtte det.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-20:
Når jeg nu ikke måtte komme med en bemærkning tidligere, vælger jeg at gøre det i den her henseende, og jeg gør det sådan set kun, fordi jeg bliver omtalt i den tidligere kommentar, som om jeg skulle synes, at det her var underholdende, fordi det er tabubelagt.
Det er på ingen måde hverken min eller Nye Borgerliges holdning.
Det, som er vores holdning, er, at det her er et forslag, som er så langt væk fra skiven, at det er svært at tage alvorligt, bl.a. af de årsager, som hr. Jens Rohde selv nævner her, nemlig at det på papiret og i beslutningsforslaget fremstår som ét forslag, mens det, vi så hører i løbet af forhandlingerne, er, at det skulle være et helt andet forslag.
Det betyder jo, at man sidder her og har en debat, som er helt på månen.
Så blot for at præcisere: Når jeg sidder her og har let til smil, er det ikke, fordi det er tabubelagt at menstruere, men det er, simpelt hen fordi det på alle måder både er et skørt forslag og også en skør behandling af et forslag, som burde være mere præcist, hvis det rent faktisk er det, man ønsker.
Jeg er med på, at det så ikke er knyttet helt til det her, men jeg måtte ikke tage ordet før, så jeg gør det nu.
Jens Rohde (KD), 2021-05-20:
Men der er jeg jo enig med fru Pernille Vermund, og i øvrigt er jeg bare nødt til at anholde det der med, hvad der er tabubelagt og ikke tabubelagt.
Og når en debat kører ud ad et spor, som man ikke havde forudset, så er det jo vanskeligt ikke at trække på smilebåndet, og det må jeg jo indrømme at jeg også selv havde meget svært ved.
Det havde jeg også i sin tid, da forslaget kom op i Europa-Parlamentet, hvor min første reaktion var: Det her er Europa-Parlamentet, når det er værst.
Det skrev jeg på Facebook, og jeg skal sandelig love for, at jeg fik en shitstorm, men jeg gjorde det, blot fordi jeg mente, at vi havde andre ting, der måske trængte sig på, for det var i øvrigt midt i flygtningekrisen.
Sådan kan man jo have forskellige indgange til det, og det havde jeg også, da jeg mødte hr. Sikandar Siddique her til morgen.
Så forklarer hr. Sikandar Siddique mig, hvad det går ud på, og så får jeg et mindre satirisk forhold til det, og sådan kan dialogen jo også fremme forståelsen i den her sammenhæng.
Men det gør den bare ikke i det skriftlige forslag, for der er ingen afgrænsning.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-20:
Tak til ordføreren.
Dialog fremmer forståelsen.
Jeg håber, den vil fremme forståelsen yderligere, når vi kommer til udvalgsbehandlingen.
Jeg tager jo debatten seriøst og alvorligt – også de argumenter, der kommer imod forslaget, i forhold til hvordan vi kan forbedre det, og i forhold til hvordan vi kan sørge for at formulere det endnu bedre.
Så jeg lytter, og jeg hører ordføreren sige, at det ikke står klart og tydeligt, men det mener vi, der har udarbejdet forslaget, jo, når der står: »så menstruerende har let adgang til dem«, og i forhold til den model, der er blevet lavet i Skotland, fortæller det ligesom det hele.
Men det er måske for indforstået, og det skulle have stået mere klart og tydeligt – fair nok.
Derfor vil jeg bare kvittere for indlægget og så sige: Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen, så vi kan få det præciseret, og så vi forhåbentlig kan få Kristendemokraterne med, og så vi kan få den afgrænsning med, som ordføreren snakker om.
For det er klart, at der er en afgrænsning.
Det her handler om tilgængelighed.
Det handler om tryghed i det offentlige rum.
Jens Rohde (KD), 2021-05-20:
Jeg følger virkelig meget med i international politik og følger virkelig også meget med i, hvad der foregår i Skotland i disse år efter brexitafstemningen, men jeg må medgive, at jeg ikke har fulgt med i lige den her diskussion på det skotske område.
Og ja, så bliver det jo en smule indforstået, i forhold til hvad det er for en model, de har opfundet.
Men det, der er afgørende her, for at vi kan få en seriøs diskussion, hr. Sikandar Siddique, er jo, at der er en meget klar afgrænsning.
Det håber jeg så vi kan have en drøftelse af, således at alle måske kan gå ind og deltage på et objektivt og seriøst grundlag og så tage stilling ud fra det.
Men som sagt skal der også findes nogle penge til det, og jeg har et problem med partier i Folketinget, der fremsætter en lang række forslag og ikke finansierer det, og så siger de altid: Det er et greb i lommen; det er små penge, det er små penge.
Men hvis man fremsætter 25 forslag, der koster 50 mio. kr. stykket, så løber det jo op, og det er ikke gratis.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-20:
Jeg ved ikke, om det er bevidst eller ubevidst, men hver evig eneste gang ordføreren er i debat med undertegnede, får jeg at vide, at det forslag, vi behandler lige i dag, er det mest vanvittige – og alle mulige andre tillægsord om, hvordan det forslag er.
Det overrasker mig ikke, at ordføreren taler om forslaget på den måde.
Det, som jeg så til gengæld ikke kan finde ud af, er, om jeg skal tage det som et kompliment, at der er hele to ordførere fra Dansk Folkeparti, der er mødt op til behandlingen af det her forslag.
Nå, det, jeg bare lige vil gøre opmærksom på, er, at ordføreren skal bemærke, at det vigtigste ord i forslagsteksten er adgang.
Det siger ikke, at der skal gives gratis menstruationsprodukter til alle, men at regeringen skal sikre adgangen til menstruationsprodukter, så de er tilgængelige på offentlige toiletter og institutioner.
Så jeg vil da bare lige gøre opmærksom på, at det vigtigste ord er adgang – altså tilgængelighed.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-05-20:
Ja, det kan ordføreren jo så mene er det vigtigste ord.
Jeg synes jo, at ordet gratis er mindst lige så vigtigt.
Det er i hvert fald meget, meget lidt.
Jeg startede med at sige, at der kun er retten til at trække vejret, indtil man ikke kan det mere her – ellers er der faktisk ikke noget, der er gratis.
Enten ligger regningen hos en selv og ens husstand, eller også ligger den hos andre.
Der er ikke andre til at betale.
Vi kan ikke sende regningen for det her beslutningsforslag til Canada f.eks. Jeg tror i hvert fald, at de ville tage skidt imod det i Canada, hvis vi gjorde det.
Og så er det da rigtigt, at ordføreren har ret i, at jeg har haft andre eksempler, men det er jo, fordi ordføreren bl.a. foreslog, at man f.eks. skulle have lov til at benytte burka i det danske politi.
Der var man nok også ude at provokere hr. Skibby ganske alvorligt.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-20:
Nå, jeg havde ikke et spørgsmål, men nu fik jeg ordet alligevel.
Og så ville jeg bare sige, at hvis det nu er ordet gratis, altså formuleringen, der generer ordfører, så glæder jeg mig til udvalgsbehandlingen, og så skal vi nok finde ud af en anden formulering.
Altså, hvis det bare er formuleringen, der generer ordføreren, så glæder jeg mig jo til og ser frem til, at vi i arbejdet fremadrettet finder ud af, hvordan vi får formuleret det og gjort det mere præcist.
Jeg hører ikke nogen argumentation imod selve indholdet af forslaget.
Det er mere, at formuleringen ikke er præcis, og at ordene ikke er det osv.
Men så ser jeg frem til udvalgsbehandlingen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-05-20:
Skal vi så til at have dankortterminaler på toiletterne eller hvad?
Altså, alle de her stakkels automatbetjente, som skal rundt og fylde dem op, får da gevaldig travlt.
Altså, jeg glæder mig til, at ordføreren er den sidste, der skal op og anskueliggøre det her, og ikke bare motivet og bevæggrundene for det her beslutningsforslag, men selvfølgelig også, hvad det egentlig er, man mener.
Ordet gratis kan man jo ikke gradbøje som term på nogen som helst måde.
Enten er det gratis, eller også er det ikke.
Nogen skal altså nu engang betale gildet.
Sådan må det være.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-20:
Menstruation – hold nu op, hvor kan det stadig skabe røre.
Det er en helt naturlig del af livet for halvdelen af vores befolkning, men det er stadig et tabubelagt emne.
Det er i hvert fald ikke et emne, der ofte bliver taget op i denne sal, men det gør vi i dag, fordi det er en vigtig dagsorden for at sikre ligestilling i vores samfund – for det er også en ligestillingsproblematik.
I dag har menstruerende mennesker i Danmark ikke fri adgang til nødvendige produkter i det offentlige rum.
Her er det vigtigt for mig at påpege, at menstruationsprodukter selvfølgelig adskiller sig fra andre plejeprodukter, da det ikke er et livsstilsvalg, men en tvungen realitet, menstruerende ikke har mulighed for at fravælge.
Menstruationsprodukter er lige så nødvendige på et toilet som toiletpapir og sæbe, og vi mener derfor, at menstruationsprodukter også skal være en del af indkøbet til offentlige toiletter.
I november 2020 vedtog det skotske parlament enstemmigt at gøre menstruationsprodukter gratis for alle, der har brug for det, ved at pålægge lokale myndigheder ansvaret for forsyningen.
De gjorde det som det første land i verden, og vi i Frie Grønne ønsker, at Danmark kan blive det andet land til at indføre det.
Ingen skal stå uden produkter, der er nødvendige for dem, enten fordi de ikke har råd til det, eller fordi produkterne ikke er åbent tilgængelige, når behovet opstår.
Netop det, at menstruationsprodukter er tilgængelige, når behovet opstår, vil også skabe øget tryghed hos menstruerende mennesker, for det er en tryghed at vide, at hvis man får sin menstruation på et tidspunkt, hvor man er ude i offentligt rum og ikke er forberedt på det, så er der altid menstruationsprodukter at finde på de offentlige toiletter.
Gratis menstruationsprodukter handler om meget mere end økonomi.
Som jeg sagde i indledningen af min tale, kan beslutningsforslaget også være med til at bryde tabuet om menstruation.
Menstruationsprodukter, der ligger synligt fremme, vil signalere, at det at have menstruation er lige så naturligt, som det er at gå på toilettet.
Det virker ikke, som om den dag er tæt på, med de meldinger, som jeg har hørt i denne sal i dag.
Mange af de partier, som jeg nok ikke havde regnet med ville støtte forslaget, støtter ikke forslaget.
Men mange af de partier, som jeg regnede med ville støtte forslaget, støtter så heller ikke forslaget.
Men i Frie Grønne bliver vi ved med at kæmpe denne kamp.
Næste gang vi har denne slags debat, håber jeg at dette emne er blevet mere afstigmatiseret, så vi for alvor kan have den her samtale.
Tusind tak for ordet.
Fatma Øktem (V), 2021-05-20:
Mange tak.
Jeg kunne godt tænke mig at stille ordføreren det spørgsmål: Hvor stort et behov er det her?
Nu har vi debatteret det, og ordføreren bliver ved med at fremlægge det, som om det er et stort problem, der kan ramme enhver kvinde derude.
Men nu har jeg været ligestillingsordfører i rigtig mange år, og jeg har aldrig fået fremlagt det her som et problem og noget, som skulle være med til at fremme ligestillingen.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvor stort vurderer ordføreren at det her problem er?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-20:
Så kan jeg fortælle ordføreren, at der altså er forskel på to dages skægvækst og at være blødt igennem spontant ude i offentligheden.
Der er altså en væsentlig forskel.
Jeg har ikke flere spørgsmål.
Jens Rohde (KD), 2021-05-20:
Jamen det kan for så vidt være en udmærket logik, fru Pernille Vermund.
Men så vil vi jo gerne prøve at få udfoldet lidt, hvordan man så vil bruge de midler i nærområderne.
Altså, der må jo komme nogle svar.
Nye Borgerlige må jo have nogle planer om, hvordan man så skal sørge for, at de penge gør mest mulig gavn.
Den er bygget til 95.000 mennesker, og der sidder i dag 475.000 mennesker.
Og det er nogenlunde det samme billede, som vi via FN kender fra samtlige flygtningelejre.
Er det dér, man vil sætte ind, og så skabe bedre forhold dér?
Eller vil man oprette nye flygtningelejre?
Eller er det helt andre tanker, som Nye Borgerlige gør sig?
Pernille Vermund (NB), 2021-05-20:
Jamen indtil migrantkrisen – som startede i 2014, men som varede i 2014, 2015 og 2016 – var det jo sådan, at FN gjorde noget af det, som FN er gode til, nemlig at de havde styr på de flygtningestrømme, der var globalt.
Og det var indtil kort før det her også sådan, at vi var gode til at bruge pengene på FN's flygtningelejre, så de havde mulighed for at hjælpe flygtninge tæt på de lande, de flygtede fra.
Det, der skete op til migrantkrisen i 2015, var jo, at man prioriterede at bruge pengene herhjemme – det gjorde vi, det gjorde Sverige, det gjorde andre lande.
Og det betød, at der var menneskemængder, altså store menneskemængde, som satte i flugt, ikke bare fra Syrien, men også fra disse flygtningelejre i nærområderne, som netop var udhungret økonomisk, som hr. Jens Rohde siger.
Når jeg ser forholdet mellem, hvad vi bruger nationalt, og hvad vi bruger internationalt i forhold til FN, synes jeg, det er et skammeligt.
Jens Rohde (KD), 2021-05-20:
Altså, jeg vil lige gøre opmærksom på, at det ikke er FN, der styrer migrantstrømmene her i verden.
Det har de aldrig kunnet.
Og det er derfor, jeg spørger til, om det er de flygtningelejre, som der er, og som altså er bygget til langt færre, end de allerede har.
Er det dér, man vil sætte ind?
Eller vil man oprette nye flygtningelejre?
Eller hvordan forestiller man sig det?
Pernille Vermund (NB), 2021-05-20:
Men vi gør os ikke nogen forestillinger om, at Danmark skal oprette flygtningelejre.
Men vi gør os en forestilling i forhold til den forpligtelse, som vi har over for FN, om, at vi rent faktisk giver pengene der, hvor de giver bedst nytte.
Og i forhold til at jeg siger, at det er FN, der styrer flygtningestrømmene, vil jeg sige: Nej, det er jo ikke sådan, at FN sidder og flytter rundt på flygtninge.
Og der skal vi ikke sidde nationalt og udpege, hvad det så er for en lejr, der skal have penge i dag eller i morgen.
Zenia Stampe (RV), 2021-05-20:
Jeg synes, det er ovenud positivt, at vi i dag hører fra Nye Borgerlige, at man ønsker at sende flere penge til FN og FN's flygtningelejre, og jeg vil derfor bare gerne høre, hvor mange penge man forestiller sig at øge de danske bevillinger til FN og FN's flygtningeindsats med.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-20:
Men vi kunne jo starte med at bruge de penge, som vi bruger i Danmark.
Altså, hvis man startede med at tage det, som vi bruger i Danmark, i stedet for.
Det er jo det, jeg siger – i stedet for at hjælpe de få på bekostning af de mange kunne man sige om de penge, vi bruger i Danmark: Når man stopper for adgangen til spontant asyl i Danmark, så lad os kanalisere de penge ud og sørge for, at de hjælper derude, hvor brændpunkterne er, og hvor vi kan få mere for de penge, vi bruger.
Det kunne man gøre, i stedet for at man går rundt og soler sig i sin egen godhed ved at sige: Se, hvor mange vi har taget hertil.
Og så betaler man jo i virkeligheden en meget stor pris, ikke bare økonomisk, men også menneskeligt, for den, hvad skal man sige, selvønskede godhed – en godhed, som i virkeligheden ikke er god; man vil gerne fremstå som god, men i virkeligheden gør man jo ikke godt, når man håndterer det på den måde, man gør det på i dag.
Så lad os starte med at bruge de penge, som vi allerede bruger på flygtninge i Danmark i dag.
Zenia Stampe (RV), 2021-05-20:
Det er et ret vidt begreb – hvad vi bruger på flygtninge i dag, for der er jo noget, der går fra udviklingsbistanden, og så er der også noget, der kommer fra andre kasser.
Men jeg kan forstå, at det er det, der så kommer fra udviklingsbistanden.
Så vil jeg bare spørge: Hvis man så sløjfer udviklingsbistanden, hvad er det så for nogle penge, man gerne vil bruge dernede, som man bruger på flygtninge i dag?
Eller er det, vi så skal forstå, at Nye Borgerlige ikke mener, at vi skal sløjfe udviklingsbistanden, men at vi skal bruge den til udvikling i stedet for til flygtninge her i Danmark?
Pernille Vermund (NB), 2021-05-20:
Jamen i vores forslag om at sløjfe udviklingsbistanden har vi sådan set kun taget en del af beløbet på udviklingsbistanden med, og det håber jeg også fremgår af det beslutningsforslag, som vi har fremsat her.
Der er stadig afsat penge i vores forslag til eksempelvis hjælp til flygtninge i nærområderne.
Og vi synes virkelig, det er klogere at bruge pengene på den måde.
Vi synes også, det er bedre for Danmark.
Og jeg hører jo rundtomkring i salen, at vi er enige om, at den måde, vi gør det på i dag, ikke er rigtig.
Dilemmaet er bare, at når migrantstrømmene kommer næste gang, står vi i samme kattepine, fordi man ikke har udvist rettidig omhu.
Henrik Dahl (LA), 2021-05-20:
Jeg skal gøre det kort.
Jeg skal bare præcisere, at i Liberal Alliance har vi været imod de principper for spontant asyl, som vi har i dag, siden 2015.
Derfor støtter vi også beslutningsforslag B 67.
Christian Juhl (EL), 2021-05-20:
Jeg synes, det er lidt dobbeltmoralsk at udtale sig på den måde.
Det piner mig, at det er på bekostning af de mange.
Samme parti havde et forslag her i Folketinget om totalt at stoppe dansk udviklingsbistand og føre pengene over til forsvaret i stedet for.
Så er der jo ingen penge til flygtningelejrene, og det vil sige, at Nye Borgerlige ikke siger ærligt, at de hverken vil give noget til flygtningelejrene eller til flygtningene.
Sig det lige ud, så vi kan forstå, hvad I taler om.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-20:
Vi siger det sådan set lige ud, og det, vi siger, er, at de mange penge, vi bruger i Danmark på at hjælpe relativt få migranter set på globalt plan – ikke set, i forhold til hvor meget det betyder for Danmark og for vores kultur og vores sammenhængskraft, men set i forhold til de store flygtningestrømme, der er i verden – ville være brugt langt, langt bedre, hvis vi brugte dem tættere på eller i det mindste i områder, hvor vi får mere for pengene.
I dag bruger vi pengene på de få, vi ødelægger vores land, og det betyder, at det er de stærke, de unge mænd, der kommer hertil, og så sidder kvinder, børn og ældre tilbage i lejrene eller befinder sig i andre af verdens brændpunkter, hvor der også findes flygtninge, mennesker på flugt, som vi ikke kan hjælpe.
Så de penge, vi bruger i dag, er dårligt brugt, og de er også brugt på en måde, hvor vi ødelægger vores samfund.
Christian Juhl (EL), 2021-05-20:
Jamen det nytter ikke noget, når vi andre så må skaffe de penge til flygtningelejrene, når Nye Borgerlige ikke vil.
De vil jo ikke bruge penge på flygtningelejrene, ikke engang dem i nærområderne.
Det er det, der er det pinlige og dobbeltmoralske i den her diskussion, og derfor kommer vi i en situation, hvor man står og smågræder fra talerstolen, fordi danskerne ikke har det godt, og man vil ikke være med til det, som man antyder i den ene diskussion, men siger nej, når vi snakker hardcore udviklingsbistand og humanitær hjælp til flygtningelejrene i den anden diskussion herinde.
Det er der, jeg gerne vil have at der skal være sammenhæng i tingene.
Så sig det ligeud: I vil hverken give noget til det ene eller det andet.
Astrid Carøe (SF), 2021-05-20:
Jeg er langt hen ad vejen enig med ministeren.
Er ministeren enig i, at noget af den aftabuisering, vi skal i gang med, har vi et ansvar for at sikre i folkeskolen og i elevernes seksualundervisning?
For de får jo netop menstruation for første gang, mens de går i den danske grundskole.
Peter Hummelgaard (S), 2021-05-20:
Det kunne f.eks. være en kop, selv om hr. Sikandar Siddique har ret i, at jeg ikke har personlige erfaringer, men jeg har læst mig frem til, at det er noget, det er i stigende anvendelse.
Jeg vil ikke blande mig i, hvad det er for nogle produkter, kvinder måtte foretrække, men jeg synes da klart, at der er en vigtig opgave i, hvis man kan integrere det i seksualundervisningen, at tage højde for de ting.