runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (UFG), 2021-05-06:
Jo, men der er jo så mange ting.
Jeg støtter også tanken om Marsekspeditionerne, og en dag kan vi måske tage Mars i brug, og det går jeg da sådan set ind for.
Så kan vi godt begynde at overveje, om vi skal lave noget retlig regulering i det tilfælde, vi lykkes med det.
For mig er det ikke en udlændingepolitisk debat, jeg går ind i; jeg går ligesom ind i et andet fænomen.
Altså, når man siger, at det er helt skævt at behandle juraen, før man har sagen, så gør man det skæve, fordi man er bange for, at man står afklædt tilbage.
Hr. Marcus Knuth brugte i en tidligere debat selv udtrykket kejserens nye klæder – det er kejserens nye klæder.
Og det springer hr. Marcus Knuth så i; jeg iklæder mig kejserens nye klæder.
Altså, det er jo ren nøgenhed.
Og det er i virkeligheden min anke, altså at folk, der sidder udenfor og følger den her debat, tror, at vi i øjeblikket er i gang med at løse flygtningeproblemet, fordi vi laver en lov, der gør, at når folk kommer til Danmark, skal de slet ikke være her, de rejser med det samme.
Men det passer jo ikke, og det er i virkeligheden min anke, og det er der, jeg er lidt skuffet.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-06:
Jamen lige så vel som vi er for den grundlæggende idé om et modtagecenter, selv om vi ikke tror, det er realistisk på den korte bane, er vi jo også for det juridiske.
Men alt andet lige, hvis det er sådan, at vi blokerer det her, vil statsministeren jo sige: Der kan I bare se, det er de blå partier, der blokerede for det her, og derfor blev mit store valgløfte ikke til noget.
Det var blevet til noget, hvis det var sådan, de havde givet os mandatet.
Og hvis det er sådan, at Pia Kjærsgaard har ret, og at det her er et stort bluffnummer fra Socialdemokratiets side, så er det nu, de skal levere.
Hvis de ikke leverer, jamen så er det jo, at Socialdemokratiet står tilbage fuldstændig afklædt og uden troværdighed.
Jens Rohde (KD), 2021-05-06:
Men det er en ren tilståelsessag, for så har hr. Marcus Knuth jo ikke bag nok i buksen til at stå i egen ret.
Så er det, fordi han er bange for statsministeren, og hvad statsministeren siger.
Det får så være.
Jeg skal bare rette en lille misforståelse i forhold til det, som hr. Marcus Knuth antydede, nemlig at jeg igennem årene har støttet det.
Det er fuldstændig rigtigt, at jeg synes, det er meget fornuftigt, at man har modtagelejre kombineret med legale migrationsveje ved EU's ydre grænser.
Og hvorfor synes jeg, det er en god idé?
Det synes jeg er en god idé, fordi jeg går ind for en fælles asylpolitik i Europa, hvor vi støtter op om hinanden, og hvor vi laver en solidarisk fordeling.
Det er fornuftigt.
Det er ikke fornuftigt at udlicitere ansvaret, kompetencen og beslutningskraften for sin egen udlændingepolitik til tredjelande.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-06:
Så må jeg beklage, hvis jeg lagde ord i hr. Jens Rohdes mund.
Jeg kan bare konstatere, at jeg i hvert fald har kunnet læse mig til, hvad både partiet Venstre og partiet Konservative overordnet er gået ind for.
Hvis hr. Jens Rohde så har haft en anden holdning, er det selvfølgelig hr. Jens Rohdes sag.
Men i forhold til den fælles asylpolitik i EU må jeg bare sige, at vi grundlæggende ser meget forskelligt på det.
Der synes vi ikke, at man skal have en fælles omfordeling af flygtninge i Europa.
Det har man prøvet, det gik ikke godt.
Vi er glade for de nationale tiltag, vi har, vi er glade for at stå uden for EU's asylpolitik, men det er jo så bare, fordi vi har to forskellige politiske ståsteder.
Jens Rohde (KD), 2021-05-06:
Jeg har i hvert fald i 00'erne aldrig nogen sinde hørt, at Venstre eller Konservative skulle være gået ind for det forslag, som regeringen kommer med her, om, at man opretter et center i et tredjeland af tvivlsom karakter, lader folk komme til Danmark og søge asyl, putter dem ind i en flyver og deporterer dem derned for derefter, hvis de får asyl, at placere dem i en overfyldt FN-flygtningelejr.
Det har jeg aldrig nogen sinde hørt i den tid, jeg har været medlem af Venstre.
Det kan jeg garantere hr. Marcus Knuth.
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-06:
Med dette lovforslag foreslås det at sikre det juridiske grundlag, der skal gøre det muligt for Danmark at overføre asylansøgere til lande uden for Europa, hvor indkvartering og asylsagsbehandling kan foregå.
I Socialdemokratiet mener vi, at det er helt afgørende, at Danmark får et nyt asylsystem, som er mere humant, retfærdigt og realistisk end det nuværende asylsystem, og vi vil gerne sikre os, at vi i fremtiden undgår nye migrant- og flygtningekriser, som den Danmark og resten af Europa oplevede i 2015.
Med lovforslaget sikres det, at de personer, der bliver overført til et land uden for Europa, behandles ordentligt og i overensstemmelse med vores internationale forpligtelser.
Asylansøgere, der får tildelt asyl, vil få beskyttelse i det tredjeland, hvor de er indkvarteret.
Derudover er det ligeledes det tredjeland, der huser asylansøgerne, der skal bidrage til at udsende asylansøgere, der får afslag på asyl.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-06:
Men jeg kan i hvert fald konstatere, at i 1980'erne havde hr. Uffe Ellemann-Jensen som udenrigsminister én form for vision, der i hvert fald gik i den her retning, og hr. Per Stig Møller, som jeg var i debat med forleden i P1, har også luftet lignende idéer.
Men de kan udformes på mange måder.
Det, jeg beder om, er, at Socialdemokratiet kommer med deres svar på, præcis hvor de er henne i den her proces.
Rosa Lund (EL), 2021-05-06:
Vores asylsystem er reserveret i dag til dem, der har behov.
Jeg tror ikke på, er der er nogen, der flygter til Danmark, som ikke har behov for beskyttelse.
Jeg køber simpelt hen ikke den præmis.
Og jeg må godt nok sige, at jeg bliver ærgerlig over, at SF køber ind på den præmis, at der simpelt hen er folk, som flygter til Danmark, fordi ... hm, hvor skulle de ellers være?
Altså, kan SF virkelig ikke se, at det er lidt at parkere regningen for et problem, vi selv står med, nemlig afviste asylansøgere hos nogle andre?
Jeg kan altså simpelt hen ikke forstå, hvordan det skulle være retfærdigt over for asylansøgerne og det tredjeland, som modtagecenteret skal ligge i.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-06:
Vi siger jo sådan set, at hvis folk har et asylmotiv, skal de have hjælp, men lige nu har vi en udfordring med, at der sidder rigtig mange i vores udrejsecentre, som er afvist.
Der er altså nogle forkerte incitamenter i forhold til at komme til Danmark og håbe på at få asyl, selv om man ikke har et asylmotiv, og det er jo det, som vi på en eller anden måde håber at løse her ved at placere de afviste i et tredjeland, for så bliver det nemlig ikke længere så attraktivt at rejse op og håbe på, at man kan få asyl, når man ikke har et asylmotiv.
Vi er nødt til at insistere på, at vores asylsystem er reserveret til dem, der virkelig, virkelig har et behov, dem har vi en forpligtigelse til at hjælpe, og de skal selvfølgelig have den beskyttelse, de har krav på.
Mads Fuglede (V), 2021-05-06:
Tak, og tak for ordet.
Indimellem sidder man jo og tænker over det her med, at der er en eller anden form for rækkefølge i tingene, som skal virke logisk, og ellers har man sådan en fornemmelse af, at man i den grad er i gang med at sælge et skind, før bjørnen er skudt eller måske overhovedet rigtig er set i terrænet.
Overordnet set
synes vi, at idéen om at lave asylbehandling i et tredjeland er noget, som er interessant, men det er meget svært at forholde sig til, når der ikke er nogen praktik, og Venstre føler ikke, at vi er i en situation, hvor vi bare vil lægge stemmer til noget, vi ikke aner hvad er.
Hvis vi skal gå videre ned ad det her spor, skal vi som minimum ind i en politisk følgegruppe og lukkes ind i den her proces, der er.
Vi har en lang række krav til, hvordan det måtte se ud.
Vi deler det perspektiv, der kan ligge i, at man får slået det her menneskesmuglersystem i stykker og kan hjælpe nogle andre og kan hjælpe mange flere.
Det synes vi er meget, meget perspektivrigt, men vi synes, det er underligt, at vi står her i dag på så spinkelt et grundlag og ligesom skal lave det juridiske grundlag for noget, vi ikke aner hvad er endnu.
Vi vil meget gerne præsenteres for en konkret model, og vi synes efterhånden, vi har været meget langt rundt i den her modtagecentermanege, og vi vil gerne have mere kød på bordet, inden vi beslutter os for, hvordan vi forholder os til det forslag, som her er fremsat, og vi vil gerne gøre opmærksom på den uskik, vi synes det er, at man ikke kan præsenteres for de helt konkrete tanker om, hvordan den model skal se ud, hvilke måske to-tre lande der er tale om, og lukke os så tæt ind på forhandlingerne, man kan, orientere Folketinget ordentligt, sådan at vi ved, hvad det er for en potentiel løsning, vi diskuterer.
For ellers føler man sig jo hensat til, at vi bare slæbes igennem en række paradeforslag, der skal få det til at se ud, som om den her snak om et modtagecenter har nogen gang på jorden.
Vi glæder os til at blive lukket tættere ind på den her proces, så vi kan se, hvad det egentlig er man beder os om at tage stilling til i dag her i Folketinget.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-06:
Nu er jeg jo ikke enig med Venstres ordfører i, at man overhovedet skal se på de her modtagecentre, men jeg kan godt forstå den bekymring, der bliver rejst, om, at man her ikke engang ved, hvad man diskuterer.
Det synes jeg sådan set er meget fornuftigt at bringe på banen, og jeg håber sådan set, at Venstre også vil lade være med at stemme for ud fra den betragtning.
Men jeg vil gerne også spørge ordføreren om noget.
Altså, hvis det handler om at beskytte nogle af de allersvageste flygtninge, og hvis det handler om også at komme uden om menneskesmuglerne, var det så ikke en idé f.eks. at hæve støtten til FN's flygtningeprogram, UNHCR, eller øge antallet af kvoteflygtninge, vi tager til Danmark?
Det er faktisk noget af det allermest effektive, man kan gøre, for at ramme nogle af de allermest sårbare mennesker og sikre, at de ikke skal ud på den farefulde færd, og samtidig løfte vores internationale ansvar.
Så var det noget, Venstre kunne se sig selv i, for så synes jeg da, vi skal snakke om det?
Mads Fuglede (V), 2021-05-06:
Vi har et ønske om, at vi skal basere vores asylpolitik på FN's kvotesystem, og har opstillet to klare mål for, hvornår vi så kunne gå ind i det: når der var styr på asyltilstrømningen, og når erhvervsfrekvensen for dem, der kommer her til landet, var af en sådan beskaffenhed, at der var hånd i hanke med udgifterne til det.
Og vi havde en fornemmelse af, at vi var meget tæt på den virkelighed, da vi desværre måtte overdrage regeringsmagten til den nuværende regering.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-06:
Jeg vil sige, at det jo er lidt mindre interessant først at ville gøre noget, når situationen er i bero.
Det er jo også nødvendigt at handle, mens der er et problem, og det oplevede jeg ikke den tidligere regering var særlig villig til.
Men mit spørgsmål nu går også på det her med, om det, hvis man går ind i det her med at etablere sådan et modtagecenter, ikke er meget sandsynligt, at det kunne blive vanvittig dyrt.
Det skal jo driftes, og der skal holdes øje med alt muligt.
Altså, der er jo rigtig, rigtig mange ting, der skal tilses.
Så vidt jeg ved, har de få lande, der har erfaringer med det, Australien eller New Zealand, rigtig store udgifter til det, så er det ikke også tvivlsomt, hvor mange penge der ville være tilovers?
Mads Fuglede (V), 2021-05-06:
Altså, til det her med, at man bare kunne have gjort det tidligere, vil jeg sige, at vi havde nogle mål for, hvornår man skulle gå ind i kvotesystemet, fordi udgifterne jo løber løbsk ret hurtigt på det her område.
Vi er et økonomisk ansvarligt parti, og det ville vi gerne have hånd i hanke med.
Så selvfølgelig er der et eller andet tidspunkt, hvor man synes, at nu er det det rigtige tidspunkt at gøre det på, og det er jo klart, at i de år, hvor man kunne åbne en mellemstor dansk by med flygtninge fra Syrien årligt, hvis man ikke havde styr på asyltilstrømningen, var det selvfølgelig ikke bærbart for Danmark, så derfor kunne vi ikke gå ind i det.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-06:
Jeg var tilfreds med, at ordføreren, som jeg hørte det, kaldte det her lovforslag lidt som sådan et paradeforslag, i forhold til at det nok havde givet mere mening, at man indgik, hvis man kan det, en aftale med et tredjeland først, inden man overhovedet fik lavet det retlige grundlag for det.
Derfor vil jeg bare høre, om ordføreren ikke er enig i og partiet dermed vil stemme for, at det altså giver mest mening at få en eventuel aftale på plads først og så bagefter skabe det grundlag, der skal til, både i forhold til menneskerettigheder, regler om magtanvendelse, frihedsberøvelse og særlig de bekymringer, der er rejst i forhold til uledsagede børn.
Giver det ikke mening først at lave den aftale og så bagefter lave lovgrundlaget for det i stedet for den pseudoproces, vi lidt har gang i, hvor man ikke rigtig ved, hvad man præcis siger ja til?
Mads Fuglede (V), 2021-05-06:
Dertil kunne jeg så lægge det, som jeg ikke nåede at svare Eva Flyvholm på, nemlig at driftsudgifterne for sådan et center også kan være meget høje.
Derfor er vores krav for ligesom videre at forholde os positivt til det her, at vi kommer tættere på de her forhandlinger, og vi håber, at regeringen vil lave en prisfølgegruppe her, sådan at vi kan se, hvad det egentlig er, vi skal orientere os i.
Vi sad og nedskrev en række krav, og hvad vi har af bekymringer vedrørende sådan et modtagecenter, og den liste fylder hurtigt mange ark, så det er ikke noget, man bare gør.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-06:
Jeg tror, vi er flere, der gerne vil til drøftelser med regeringen om, hvordan man kunne gøre det her på en måde, der sikrer menneskerettigheder og sikrer regler om frihedsberøvelse og magtanvendelse.
Derfor ville det rigtige vel være at kassere det her lovforslag, for så er regeringen jo forpligtet til at indkalde os til nogle drøftelser, når der er indgået en aftale, hvis man kan, med et land, og på den baggrund så kigge på, hvordan vi indretter et reelt humant asylsystem, hvor det ikke er påkrævet, at menneskesmuglere og andre skal tjene styrtende på, at mennesker flygter over Middelhavet, og andre forfærdelige ting.
Mads Fuglede (V), 2021-05-06:
Der er ikke en speciel model, vi har lagt os fast på, der vil være den rigtige.
Det her er bare ikke den rigtige måde at gøre det på.
Men altså i politik er det sådan, at das Leben ist kein Ponyhof, og sådan er det så også her.
Det her er bare ikke den rigtige måde at gøre det på.
Vi vil meget gerne tættere på de her forhandlinger.
Rosa Lund (EL), 2021-05-06:
Tak for det.
Nu ved jeg jo, at fru Karina Lorentzen Dehnhardt er vikar i dag eller sendt i byen af SF's udlændingeordfører, men jeg spørger alligevel, og så må jeg jo blive henvist til et andet folketingsmedlem.
Jens Rohde (KD), 2021-05-06:
Når borgerlige politikere fremførte det i 1980'erne og 1990'erne, kastede Socialdemokraterne – i øvrigt med den nuværende statsminister – sig over borgerlige politikere og kaldte det bananstatsmetoder og alt det der.
Sådan er der jo så meget.
Men kan ordføreren så ikke lige forklare mig, bare sådan at vi lige ved, hvad det er for en spilleplade, vi er på: Når den asylbehandling så er færdig, altså når man har taget den her båd og er taget op igennem Europa – farlige flygtningeveje – og man så bliver fløjet til Rwanda og får sin sagsbehandling ordnet der, hvor skal man så placeres efterfølgende, hvis man får asyl?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-06:
Tak, formand.
Danmark er ikke et indvandrerland, og derfor må man nok pege på udlændingeloven fra 1983 som i hvert fald det største svigt i danmarkshistorien siden Scavenius.
Netop udlændingeloven af 1983, der gav enhver på kloden ret til at få en asylsag behandlet i Danmark, ændrede med et slag Danmark fra at være danskernes førstefødselsret, et fædreland, til at være et indvandrerland.
Og siden har de ansvarlige partier – De Konservative, som havde regeringsmagten, Socialdemokraterne, Venstre osv. – med utallige lappeløsninger og ændringer forsøgt at råde bod på den helt grundlæggende fejltagelse, den åbenlyst var.
Den rejse, som ikke kun Socialdemokratiet, men som vi kan høre også både De Konservative og Venstre har været på, er jo unægtelig en rejse, vi i Dansk Folkeparti har fulgt med stor interesse.
Det samme kunne siges om tidligere Venstreformænd.
Jeg mindes hr. Uffe Ellemann-Jensen osv.
Men langsomt – som katastrofen blev større og større, langsomt som det blev mere og mere åbenbart, hvad det betød at blotlægge sit land for indvandring fra de fejlslagne stater i Afrika og Mellemøsten, hvor et ukontrolleret befolkningsoverskud frit kunne komme til vores del af verden – begyndte man at ændre kurs, og det er grundlæggende godt. Selve idéen om, at de mennesker, der af forskellige årsager ikke kan være i deres eget land, må beskyttes, er jo sympatisk, men idéen om, at den beskyttelse skal ske i det land, man nu med menneskesmugleres eller andres mellemkomst kan komme til, fordi man finder, at komfortniveauet dér er højest, er vanvittig.
Hr. Rasmus Stoklund sagde det lidt på sin måde ved at sammenligne med, hvor mange man kan hjælpe i nærområderne med de samme ressourcer, der bruges i Danmark.
Men man kunne så også vende det om og sige, at danskernes pligt til og ansvar for at sikre en mere retfærdig og humanitær verden naturligvis aldrig nogen sinde kan retfærdiggøre, at det Danmark, der er vores, skulle forsvinde.
Derfor er det jo grundlæggende et sympatisk forslag, som Socialdemokraterne altså nu for mere end 3 år siden lancerede i »Retfærdig og realistisk« med partiformand fru Mette Frederiksen på forsiden.
At det er et retfærdigt forslag, er der ingen tvivl om.
Om det er et realistisk forslag, afventer vi jo stadig at se.
Om lidt skal vi have debatten om den juridiske ramme for, hvordan det kan lade sig gøre, og det vil være fru Pia Kjærsgaard, der taler på vegne af Dansk Folkeparti dér.
Og når nu vi med det her beslutningsforslag forsøger at pålægge den socialdemokratiske regering at føre den politik, Socialdemokratiet lovede sine vælgere at føre, så lad mig bare her nævne et par dele af den juridiske ramme, som man har fremlagt i L 226, og som i hvert fald for mig at se falder i øjnene som noget, der ikke harmonerer med det, Socialdemokraterne lovede sine vælgere.
Som bekendt er det i detaljen, det virkelig interessante ligger.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Det er jo svært at forholde sig til indholdet af en aftale, der ikke er indgået.
Men før man sparker Rwanda fuldstændig væk fra tavlen over lande, Danmark kan indgå samarbejde med, så er det jo sådan, at Rwanda i forvejen huser over 100.000 flygtninge fra nabolande, f.eks. Burundi og Congo.
Jeg har selv lige for få dage siden været ude og besøge nogle af de flygtningelejre.
De løfter en kæmpe opgave i tæt samarbejde med FN's flygtningeorganisation, som i øvrigt har en stor tilstedeværelse i Rwanda.
Så det er ikke en ny opgave for Rwanda at skulle håndtere flygtninge.
Og internationale organisationer roser i øvrigt Rwanda for at håndtere de her udfordringer.
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-06:
Dansk Folkeparti vil pålægge regeringen at have sikret et modtagecenter uden for Europa inden udgangen af 2021.
I Socialdemokratiet mener vi, at det er af afgørende betydning, at asylsagsbehandlingen rykkes uden for Europas grænser.
Det nuværende asylsystem fungerer ikke.
Det er uretfærdigt og dysfunktionelt, at det skal bruges til ressourcestærke flygtninge og migranter, imens de mest udsatte flygtninge bliver i nærområderne til de lande, de er flygtet fra.
Derfor fremlagde vi i 2018 et omfattende udlændingeudspil, hvor vi foreslog at reformere asylsystemet, så Danmark får et mere retfærdigt og humant asylsystem.
Siden Socialdemokratiet overtog regeringsansvaret i 2019, har det været en helt central målsætning at etablere et modtagecenter uden for Europa, og der er et arbejde i gang med henblik på at realisere den her målsætning.
Ved at rykke asylsagsbehandlingen uden for Europa kan man bremse tilstrømningen af asylansøgere og sørge for, at adgangen til Danmark kontrolleres af Danmark.
Endelig vil det fjerne det incitament, der får mennesker i Mellemøsten og Afrika til at risikere livet i deres bestræbelser på at nå Europa, når de sætter sig ud i faldefærdige gummibåde, som højt betalte menneskesmuglere skruppelløst sender folk ud på havet i.
Socialdemokratiet støtter ikke forslaget, da vi ikke mener, det giver nogen mening at sætte sådan en kort tidsfrist for, hvornår der skal være sikret et modtagecenter uden for Europa.
Jens Rohde (KD), 2021-05-06:
Det, jeg har det så svært med, er, at Socialdemokratiet hele tiden pakker deres stramninger ind i humanisme.
Vi har lige hørt ministeren sige sådan meget ærligt, at det simpelt hen handler om, at vi skal have stoppet, at der kommer asylanter her til landet, altså at vi ikke skal bruge tid på asylbehandlinger, og så vil vi bruge tid på kvoteflygtninge.
Så det kan man jo bare sige, altså: Vi vil ikke have spontane asylansøgninger i Danmark.
Det tror jeg Nye Borgerlige ville synes var fantastisk.
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-06:
Det skal jeg beklage hvis jeg ikke fik sagt tydeligt nok.
Jeg troede faktisk, at jeg sådan lidt fik sagt det, måske ikke helt så tydeligt, men så skal jeg da gerne sige det nu: Vi ønsker et opgør med, at man kommer til Danmark og søger spontant asyl, for det er der sådan set ikke nogen særlig god grund til.
Og hvorfor så det?
Jo, fordi det i dag er sådan, at cirka halvdelen af dem, der kommer og søger asyl i Danmark, ikke har noget grundlag for få beskyttelse, men hvis de så er kommet til at forlægge deres identitetspapirer på rejsen eller på anden måde ikke er så meget for at rejse ud igen, når de nu bliver afvist i asylprocessen, så kommer man til at bruge en masse ressourcer på at huse dem undervejs og på advokater og tolke, indkvartering osv.
300.000 kr. om året mener jeg at det koster i gennemsnit.
Det er penge, som kunne have været brugt langt bedre ude i verden.
Vores ambition er jo så til gengæld ikke, at det her er en eller anden form for spareøvelse.
Derfor mener jeg sådan set, at det helt reelt er mere humanistisk.
Hver gang vi bruger ressourcer på 10.000 mennesker i Danmark, kunne vi have hjulpet 600.000 mennesker i Kenyas store flygtningeprogram, der mangler finansiering.
Jeg har sådan set
tit og ofte, også fra denne talerstol, erkendt, at Socialdemokratiet var for lang tid om at erkende mange af de problemer, der er i udlændingepolitikken.
Der var dele af Socialdemokratiet, der gjorde, hvad man kunne for at råbe op tilbage i bl.a. 1980'erne, men som desværre ikke blev de dominerende i den sammenhæng.
Man skal have beskyttelse i det modtagecenter, der måtte blive oprettet, i hvilket land det end måtte blive.
Det er tanken.
Altså, dem, der overflyttes til modtagecenteret, skal også have beskyttelse der, så længe de har brug for det.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-06:
Jeg hørte ordføreren nævne det med, at der vil blive færre problemer med menneskesmuglere og rejsen over Middelhavet.
Jeg tror, vi alle sammen har været berørt af at se både, der kæntrer osv. Men jeg forstår det ikke helt, for man skal jo alligevel til Danmark for så at blive sendt til det pågældende tredjeland.
Så hvad er det præcis i det her forslag, som jeg i øvrigt har meget godt at sige om – det var jo Dansk Folkeparti, tror jeg, der var de første til at foreslå, at man skulle flytte asylbehandlingen ud af Europa – der skulle være nyt for menneskesmuglerne i den her sammenhæng?