runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-11-06:
Ministeren havde ikke tid til at svare på, om vi er forpligtet til at gennemføre forsøget, jævnfør udfordringsretten.
Det håber jeg at ministeren lige kan svare på.
Og så den anden del: Er det ikke sådan, at ministeren til hver en tid har ret til at lave forsøg?
Og når ministeren så har ret til at lave forsøg i en begrænset periode – det er en del af bemyndigelsen til ministeren – hvorfor skal vi så have det ned i salen og lovgive specifikt?
Det har jeg simpelt hen svært ved at forstå.
Ministeren bliver nødt til at hjælpe mig på det her område.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-06:
Jeg er vikar for hr. Lars Boje Mathiesen og skulle hilse og sige, at vi har nogle kritikpunkter, og at hr. Lars Boje Mathiesen vil oversende nogle skriftlige spørgsmål til ministeren, før vi kan tage stilling til lovforslaget.
Ruben Kidde (RV), 2020-11-06:
Det her lovforslag opdaterer jo den danske CO 2 -kvotelovgivning, så loven afspejler ændringer, der er foretaget i kvotehandelsdirektivet forud for starten på fjerde kvotehandelsperiode.
Jeg noterer mig, at der ikke er kommet nogen kritiske høringssvar ind af særlig betydning, og det er, som også Venstres ordfører nævnte, jo noget, som vi kan tage i udvalgsbehandlingen.
Men lovforslaget er primært af teknisk karakter, og det er et lovforslag, som vi i Radikale Venstre kan bakke op om.
Signe Munk (SF), 2020-11-06:
Tak for det.
Lovforslaget her afspejler ændringerne i EU's kvotehandelsdirektiv, så vi får opdateret de danske CO 2 -kvotelovgivninger.
En løbende opdatering af den danske kvotelovgivning er selvfølgelig afgørende for, at kvotehandelssystemet fortsat fungerer efter hensigten og så effektivt som muligt, og derfor bakker SF selvfølgelig samlet set op om lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-06:
Vi noterer os, at det her lovforslag, som der står, primært er af teknisk karakter, og det er jo sikkert også rigtigt, når der ikke rigtig er nogen kritiske høringssvar.
Så det store opgør om, hvorvidt kvotesystemet samlet set skulle være anderledes, er det måske ikke nu vi kan tage, men jeg synes egentlig, der er grund til at se på det.
Der er nogle, der har fået foræret nogle gratis CO 2 -kvoter, og det er der så andre der ikke har, og hvad gør man fremadrettet?
Så jeg synes egentlig, at der ligger en opgave i ikke bare at implementere, hvad EU kommer med, men overveje, om vi i Danmark kan have nogle ændrede regler, som kan gøre det bedre.
Og det kunne egentlig være rart at få det drøftet, når nu vi har så mange klimahandlingsplaner, vi skal igennem i løbet af kort tid, og at der måske her ligger nogle muligheder for, at man kunne påvirke en udvikling, sådan at ændrede regler på CO 2 -kvoteområdet kunne bidrage til at hjælpe os i den proces.
Birgitte Bergman (KF), 2020-11-06:
Tak for det, og tak for ordet.
Og jeg skal gøre det helt kort, for jeg er vikar i dag for Mona Juul.
Det markedsbaserede kvotehandelssystem skal naturligvis løbende opdateres, så det fortsat kan være effektivt.
Lovforslaget indeholder da også nogle fornuftige konsekvensrettelser, opdateringer og ændringer, som vi bakker op om, bl.a. to klageregler, der skal kobles ind i det nuværende klagesystem, og ændringer i forbindelse med at Kyotoprotokollens anden forpligtigelsesperiode udløber.
Lovforslaget er primært af teknisk karakter, og vi har noteret os, at der ikke har været kritik heraf i høringen.
Konservative stemmer derfor for forslaget.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-11-06:
Tak for det.
Lovforslaget indeholder bestemmelser, som gennemfører Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2003/87.
Der er således tale om en teknisk implementering, der heller ikke ud fra de få høringssvar giver Nye Borgerlige anledning til kommentarer, og vi kan dermed støtte lovforslaget.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2020-11-06:
Mange tak for det.
Da vores ordfører i dag er forhindret i at være her, har jeg fået fornøjelsen af at læse talen op.
Normalt hører man ikke os i Dansk Folkeparti sige et venligt ord om EU, men grundlæggende er vi naturligvis tilhængere af et indre marked.
Vi er tilhængere af, at danske virksomheder og borgere både kan købe og sælge på tværs af grænserne, og vi er også tilhængere af et godt klima og miljø.
Derfor giver det god mening, at vi i EU har oprettet et CO 2 -handelssystem, som skaber et fælles marked for, hvordan vi sikrer, at ikke bare Danmark, men også resten af EU bevæger sig ned ad den klimavenlige vej på en konkurrencedygtig og fornuftig måde.
Det duer selvsagt ikke, at vi i Danmark har en stram klimapolitik, hvis resten af EU bare frit udleder CO 2 .
Det er trods alt de andre landes virksomheder, vi konkurrerer med.
Derfor skal der også være ens vilkår.
Det sikrer EU's kvotehandelssystem
bl.a. Med det her forslag
bliver EU's kvotehandelssystem opdateret og forbedret på en række områder.
Det kan vi i Dansk Folkeparti derfor bakke op om.
Det er godt, at der indføres klageregler, som skal indpasses i det eksisterende klagesystem.
Det er også godt, at virksomhedernes retssikkerhed er tilgodeset gennem muligheden for at indbringe afgørelser om fastsættelse af aktivitetsniveau for domstolene.
Det kan Dansk Folkeparti bakke op om, og vi ser derfor frem til at gå dybere ned i stoffet i lovbehandlingen.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-06:
Tak for det.
Vi er i Liberal Alliance meget store tilhængere af CO 2 -kvotesystemer på EU-plan.
Hvis man havde et system på verdensplan, som man kunne få til at fungere, så var det faktisk den allerbedste løsning til at få nedbragt udledningen af CO 2 fra verden.
Så det er alene teknik, der er på spil i forhold til CO 2 -kvotesystemer.
Selve systemet i sig selv er det bedst mulige, man kan forestille sig.
Den her tekniske justering af systemet bakker vi op om.
Dan Jørgensen (S), 2020-11-06:
Tak for det, og lad mig indledningsvis takke ordførerne for bemærkningerne til lovforslaget.
EU's kvotehandelssystem går ved årsskiftet ind i en ny fase.
Det er den fase, vi kalder den fjerde handelsperiode.
Det betyder færre CO 2 -kvoter, færre gratiskvoter og et stigende incitament for virksomheder til at omstille til grøn teknologi.
Det er gode fremskridt.
De stramninger følger af en direktivændring i 2018.
Reglerne er allerede implementeret i dansk ret via CO 2 -kvotebekendtgørelsen fra 2019.
Nu opdaterer vi så CO 2 -kvoteloven, så også loven er klar til den nye handelsperiode fra nytår.
Samtidig kommer loven til at afspejle væsentlige ændringer i anden international klimaret, især ophøret af Kyotoprotokollens anden forpligtelsesperiode.
Det er et relativt teknisk lovforslag, men det er med til at sikre, at en hjørnesten i dansk og europæisk klimapolitik, nemlig kvoteordningen, fungerer effektivt og efter hensigten.
Lovforslaget indeholder tre hovedpunkter.
For det første er der ændringer som en konsekvens af, at Kyotoprotokollens anden forpligtelsesperiode udløber ved årsskiftet.
Det indebærer bl.a. ophævelsen af regler, der tillader dansk myndighedsgodkendelse af FN's klimakreditprojekter, de såkaldte CDM-projekter.
Under Kyotoprotokollen er der ikke truffet beslutning om, hvad der skal ske med klimakreditområdet efter 2020.
EU giver dog en klar retning for, at det ikke bør være en mulighed at generere nye kreditter eller projekter under Kyotoprotokollen efter 2020.
Samtidig er der fortsat uenighed om, hvordan handel med klimakreditter under Parisaftalen skal udformes.
Lovforslaget foreslår derfor, at vi afventer en afklaring på FN-klimakreditområdet.
Når den afklaring kommer, vil det naturligvis give anledning til at overveje nye regler fremadrettet.
For det andet ændrer lovforslaget på en specifik klageadgang for luftfartsselskaber.
Det gælder de meget sjældne situationer, hvor Danmark skal bede Europa-Kommissionen om at nedlægge et forbud mod driften af et luftfartsselskab, hvis selskabet nægter at overholde reglerne.
Ændringerne vil bringe klageadgangen tættere på EU-reglerne, og det vil gøre, at Danmark har bedre mulighed for at kunne håndhæve kvotereglerne, end tilfældet er i dag.
Retssikkerheden for selskaberne er fuldt ud tilgodeset gennem de regler, der følger af EU-retten.
Lovforslaget medfører, at denne nye type afgørelse ikke undergives klageadgang til Energiklagenævnet.
Den prasis gælder allerede i sammenlignelige situationer, hvor en virksomhed ikke indberetter deres udledning korrekt, og hvor Energistyrelsen altså skal træffe afgørelsen om det.
Derudover foreslås sproglige forenklinger, ophævelse af forældede bestemmelser samt justeringer for at tydeliggøre pligter eller håndhævelsesmuligheder på kvotelovens område.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-06:
Det er jo sådan begrundet i, at de er i en særlig konkurrencesituation rent økonomisk, og det vil jeg da ikke udelukke er tilfældet, men det kan jo også være en sovepude, at man får tildelt nogle gratis CO 2 -kvoter, så man kan fortsætte en forurenende produktion, uden at man bliver presset til at lave forbedringer.
Nu står der ikke så mange firmanavne i det her lovforslag, men det kunne jo f.eks. være en cementproduktion, som har gratis CO 2 -kvoter, og skal det fortsætte?
Er vi i en situation, hvor vi understøtter cementproduktion på en urimelig måde?
Dan Jørgensen (S), 2020-11-06:
Det, jeg refererede til i forhold til muligvis at komme tilbage til reglerne, var nu egentlig den konkrete del, der handler om, at FN ikke endnu har besluttet, hvad der skal ske med klimakreditterne.
Det vil sige, at så længe den beslutning ikke er truffet, uagtet at vi fra dansk side og europæisk side er klar i vores meldinger, så kan vi ikke så godt indrette loven efter det, men det kommer vi selvfølgelig tilbage til.
De andre mere politiske bemærkninger fra Søren Egge Rasmussen synes jeg er relevante at diskutere.
Det trænger til en styrkelse, formentlig også en udvidelse af omfangsområdet.
Nu nævner ordføreren gratiskvoter.
Dem er der jo blevet færre af.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-06:
Det vil sige, at når FN måske kommer frem til at vide noget mere om fremtiden, vender vi tilbage til det her emne.
Men jeg synes, at det eksempel fra byggeriet jo er relevant.
Hvad er det for en CO 2 -belastning, der er ved byggeriet?
Og så skal man sammenligne nogle træelementer med nogle betonelementer, og betonelementerne har så gratis CO 2 -kvoter.
Det har producenten af træelementer jo ikke.
Så jeg synes, at der er noget her, der er god grund til at kigge nøjere på.
Så det vil jeg høre om ministeren ikke kan se nogen perspektiver i.
Anne Paulin (S), 2020-11-06:
Tak for det.
Lovforslaget her er af meget teknisk karakter, men handler om at bringe lov om CO 2 -kvoter up to date med den nye kvotehandelsperiode, der begynder næste år som følge af direktivændringer.
Med lovforslaget ændres klagereglerne bl.a. for de sjældne tilfælde, hvor Danmark kan bede Kommissionen om at nedlægge et forbud mod, at et luftfartsselskab kan operere i Danmark, såfremt selskabet ikke lever op til kvotereglerne.
Lovforslaget indebærer også forslag om at ophæve reglerne, der giver danske myndigheder tilladelse til godkendelse af klimakreditter i henhold til Kyotoprotokollen.
Socialdemokratiet bakker op om forslaget.
Henrik Dahl (LA), 2020-11-06:
Tak for ordet.
Jeg havde egentlig tænkt mig at holde en brandtale om det her lovforslag, og jeg har siddet og kigget ned i det, men jeg kunne simpelt hen ikke komme i tanker om anknytningspunktet til en sådan brandtale, så jeg vil bare sige, at vi støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Dan Jørgensen (S), 2020-11-06:
Det er bare lige for at understrege, at det, jeg mener vi kommer tilbage til relaterende til det lovforslag, vi taler om i dag, er klimakreditområdet.
Det er, fordi det endnu ikke er lykkedes i COP-processen i FN at finde frem til løsninger, som skal sikre det, man i FN-sprog kalder en klimamæssig integritet – altså at der f.eks. ikke bare sker overførsel af kreditter.
EU, som jo forhandler på vegne af Danmark i den sag, er heldigvis ganske klar, og vi fortsætter med at følge det spor.
Hvad der ellers kan komme i forhold til revision af kvotehandelsdirektivet i EU, kommer til at køre i et andet spor.
Det skal selvfølgelig også implementeres i dansk lovgivning, men der kommer vi jo her i Folketinget selvfølgelig til at have diskussioner ifølge den normale proces for, hvordan en regering tager mandat.
Anne Paulin (S), 2020-11-06:
L 67 har til formål at ændre elforsyningsloven som led i implementeringen af det nye elmarkedsdirektiv.
Det er et lovforslag, som rummer mange forskellige elementer, men som alt i alt sigter mod at styrke den grønne omstilling gennem et moderne elmarked.
Lovforslaget handler bl.a. om borgerenergifællesskaber, hvor borgerne får mulighed for at gå sammen om f.eks. produktion af vedvarende energi og gå i dialog med netselskaberne.
Denne konstruktion kan være med til at skabe en fleksibilitet i elnettet, som vi ved er en af de store udfordringer i fremtidens fluktuerende energisystem.
Derudover vil netselskaberne blive pålagt at fremlægge udviklingsplaner hvert andet år, der vil være med til at synliggøre, hvor der kan være fleksibilitetsudfordringer, og hvad investeringsbehovet er.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Troels Ravn (S), 2020-11-06:
Tak for ordet.
Menneskers liv giver loven fylde.
Så viseligt står det skrevet herude i Vandrehallen på Christiansborg, og så viseligt er det sagt af maleren Rasmus Larsen som en reminder til politikerne om i den her sal altid at vedtage love, som er til gavn for mennesker og samfund.
Sådan er det også i dag med det her lovforslag, L 75, som nu grundet de fortsatte virkninger af covid-19 hastebehandles, således at vi genåbner låneordningen vedrørende moms og lønsumsafgift, så små og mellemstore virksomheder, der ikke søgte i første omgang i foråret, får en ny chance for et rentefrit lån.
Som vi alle er bevidst om og hver dag så smerteligt bliver mindet om, påvirker covid-19 fortsat mennesker og samfund og økonomien i både Danmark og udlandet.
I den situation skal vi gøre, alt hvad vi kan, for at sikre menneskers sundhed og med økonomiske hjælpepakker sikre virksomhedernes økonomi, således at folk ikke mister deres arbejde.
Det foreslås, at låneordningen skal genåbne for anmodninger i perioden den 17. november 2020 til den 18. december 2020.
Herudover foreslås det, at tilbagebetalingstidspunktet for alle lån i ordningen udskydes fra den 1. april 2021 til den 1. november 2021.
I den forbindelse foreslås det også, at perioden, hvor loftet over skattekontoen midlertidigt er suspenderet, tilsvarende udskydes til den 1. november 2021.
Det vidner de positive tilbagemeldinger, vi fik fra virksomhederne i foråret, om.
Dengang ansøgte de små og mellemstore virksomheder om lån i låneordningen for ca. 7 mia. kr., og derfor hastebehandler vi forslaget, så pengene kan komme ud at styrke virksomhedernes likviditet.
Forslaget foreslås at træde i kraft allerede fra den 17. november.
Det er et godt forslag, som Socialdemokratiet naturligvis støtter, hvilket jeg også skulle hilse fra Enhedslistens og Radikale Venstres ordfører og sige at de også gør.
Kim Valentin (V), 2020-11-06:
Tak til formanden.
Det her lovforslag er jo et lovforslag, som kommer ud af den forhandling, der var om kompensationspakker i den her omgang, og det rører ved den del af virksomhederne, som vi kalder likviditet.
Det vil sige fremmed kapital.
Det er en balancepostering, hvor man kigger på, hvordan man finansierer forretningen ved at låne penge af andre.
Det er jo den ene del, der er rigtig vigtig, når man har en virksomhed, og derfor er det rigtig godt, at vi gør det her.
For der er mange virksomheder, som har svært ved at betale regningerne.
Det gør man jo så ved at låne og at få moms- og skattekreditter.
Jeg skal undlade at sige det samme en gang til, som den tidligere ordfører sagde, men blot konstatere, at det er godt, at vi gør det her, fordi så kan vores virksomheder betale regningerne i længere tid.
Det, som det også rører ved, er jo en anden problemstilling, som ikke er løst med det her lovforslag, og det er egenkapitalen.
Så når man forøger fremmedkapitalen, mindsker man egenkapitalen, og det bliver jo et problem, når man så skal til at betale de her moms- og skattekreditter tilbage igen.
For har virksomheden egenkapital nok til at betale det her tilbage?
Det har vi desværre ikke løst endnu, og det ved vi godt i Venstre, og derfor benytter vi lige chancen for at sige det ved den her lejlighed.
Vi går selvfølgelig ind for det her lovforslag.
Det er godt, men vi mangler lige at løse den anden side også, så det håber vi vi kan snakke om, når vi kommer ikke så langt længere hen.
Hvordan løser vi det for virksomhederne?
For så kan virksomhederne også betale deres moms- og skattekreditter tilbage, og det er godt for staten.
Tak for det.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-11-06:
Tak for det.
I Venstre forholder vi os positivt til forslaget, idet vi selvfølgelig anerkender, at en løbende opdatering af det danske CO 2 -kvotehandelssystem er med til at sikre, at EU's kvotehandelssystem bliver ved med at fungere effektivt og efter direktivets hensigt.
På den måde er vi med til at sikre den grønne omstilling, og derfor ønsker vi at støtte forslaget.
Den eneste lille bemærkning, jeg har i dag, er, at der i høringssvarene forekommer en opfordring til, at Energistyrelsen skal rydde op i de mange administrative opgaver, der pålægges de kvoteomfattede virksomheder, og det er en af de ting, jeg vil prøve at spørge lidt ind til i udvalgsbehandlingen, i forhold til om vi måske på en eller anden måde kunne gøre det en lille smule mere simpelt at administrere.
Men ellers har jeg ingen bemærkninger, og vi ser frem til den videre behandling.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-11-06:
Baggrunden for det her lovforslag er jo en aftale, som Dansk Folkeparti ikke er med i, men derfor kan indholdet af lovforslaget jo sådan set være godt nok alligevel.
Nu kan jeg jo sige, at vi faktisk støtter det, selv om det ikke er med i den samlede aftale.
Som beskrevet handler det jo om at få øget likviditet i typisk de små og mellemstore virksomheder, som jo ligesom mange andre er presset i de her tider.
Tilbage i foråret var en aftale og et lovforslag, hvor man kunne søge om at få sin indbetaling af moms ud igen i en form for låneordning, og det støttede vi faktisk også dengang og var med i en aftale om.
Så Dansk Folkeparti støtter det her lovforslag.
Carl Valentin (SF), 2020-11-06:
SF støtter det her lovforslag.
Vi blev alle i forhandlingerne enige om at hjælpe de små og mellemstore virksomheder, der specielt er under pres på grund af covid-19, og derfor synes vi i SF, at det er fornuftigt at forlænge den rentefri låneordning og udskydelsen af fristen for tilbagebetaling de lån.
Det er den rette beslutning for dansk erhvervsliv, og derfor støtter vi lovforslaget.
Birgitte Bergman (KF), 2020-11-06:
Konservative støtter lovforslaget.
Fristen for momslånene udløber meget snart, nemlig her den 17. november.
Virksomhedernes situation har ikke forbedret sig.
Nogle er afhængige af momslånene, og vi vil gerne give dem en livline.
I samme omgang skubber vi også fristen for skattelånene, selv om deres udløb ligger længere væk.
Vi er bekymrede for de danske virksomheder, som har økonomiske problemer på grund af coronavirus og regeringens beslutninger.
Vi er ikke imponeret af regeringens håndtering af hele krisen.
Regeringen er hele tiden bagefter, også i denne sag.
Man kunne jo lige så godt have fremsat lovforslaget i ordentlig tid i stedet for at gå helt frem til, at momslånene udløber, og nu bede om hastebehandling.
Men som så mange gange før hjælper vi regeringen og accepterer hastebehandlingen, selv om det er en uskik og der ikke er nogen grund til, at regeringen ikke har fremsat lovforslaget i ordentlig tid.
Vi hjælper ikke regeringen for regeringens skyld – det er en hilsen fra Rasmus Jarlov, som er skatteordfører – og vi er efterhånden ikke imponeret over regeringens håndtering.
Men vi accepterer hastebehandlingen, fordi vedtagelsen af dette lovforslag vil være en vigtig hjælp for mange virksomheder.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-06:
Jeg er i dag ordfører i stedet for hr. Lars Boje Mathiesen og vil egentlig ikke bruge så meget mere tid andet end at sige, at vi selvfølgelig også støtter det her lovforslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-06:
Tak for det.
Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Ruben Kidde (RV), 2020-11-06:
Det her lovforslag skal jo ændre den danske lov om elforsyning, så den kommer i overensstemmelse med EU's elmarkedsdirektiv, altså det indre marked for el.
Det sker bl.a. ved at gennemføre direktivets bestemmelser om borgerenergifællesskaber og aggregatorer.
Der kommer så nogle nationale, altså nogle danske opstramninger, der sikrer mere vandtætte skodder mellem elhandlerne, altså de kommercielle aktører, på den ene side og så elnetselskaberne, som jo er monopoler, på den anden.
Generelt mener vi i Radikale Venstre, at der er tale om et fint forslag, som vi kan støtte op om.
Der er dog nogle mindre ting, som vi kan tage i udvalgsbehandlingen, f.eks. noget om – som jeg også hører Venstres ordfører er inde på – at gøre de her tariffer smartere.
Og det andet og det vigtigste opmærksomhedspunkt for mig at flage her ved førstebehandlingen,
er, at der lidt ligger en glidebane et sted, nemlig at lovforslaget bemyndiger Forsyningstilsynet, altså et uafhængigt tilsyn, til at udforme en række bemyndigelser på området der, hvor der normalt ville være Energistyrelsen, som jo er under politisk kontrol, der står for det.
Her mener jeg, at vi nøje skal overveje, om det ikke indebærer et muligt kontroltab for Folketinget, også selv om det er nogle lidt, man kan sige nørdede, tekniske ting, det drejer sig om.
Men det ser jeg frem til at tage i udvalgsbehandlingen.
Overordnet set kan vi bakke op om lovforslaget.
Signe Munk (SF), 2020-11-06:
Tak for det.
Med det her lovforslag sikrer vi implementeringen af elmarkedsdirektivet i dansk lov, så vi udvikler vores elmarkedsmodel og skaber flere muligheder for, at borgere kan engagere sig i den grønne omstilling, hvor det ikke kun er penge, der er for øje, men blot et bidrag til den grønne omstilling.
Vi har jo sat os et mål om at reducere udledningen af drivhusgasser med 70 pct. i 2030, og derfor kalder den her målsætning også på, at vi hele tiden er ambitiøse omkring vores elmarked, og i særdeleshed hvordan vi får flere kreative og innovative elprodukter, vi får bedre og større anvendelse af den producerede el, og vi samtidig sørger for, at det er den klogeste og billigste grønne omstilling, vi skubber på vej.
Lovforslaget giver mulighed for, at borgere kan samle sig i borgerenergifællesskaber om elproduktion og om at dele produktionen inden for fællesskabet, men altså via det kollektive net, så de på den måde kan bidrage med fleksibilitet og til at aflaste elnettet, så der eventuelt kan være nogle netinvesteringer, som elnetselskaberne kan udskyde eller ikke har behov for at lave.
Dermed kan borgerenergifællesskaber være positivt for samfundsøkonomien og samtidig jo også bare give flere borgere en konkret opgave i den grønne omstilling.
Med lovforslaget slås også et helt grundlæggende princip i dansk selvforsyning fast, nemlig at elforsyning fortsat skal drives ud fra kollektive principper.
Det betyder jo altså, at borgerenergifællesskaberne ikke kan eje, etablere, købe eller leje distributionsnet, som der også er flere der har været inde på.
Det er vi i SF enige i, fordi vi tror, det er bedst for samfundet, at vi har ét fælles elnet frem for parallelle eller private elnet.
Men der er dog to elementer, som vi gerne vil spørge ind til, og som vi vil kigge på i den videre lovproces.
Det handler dels om § 47, som også den radikale ordfører var inde på, hvor Forsyningstilsynet får en rolle i forhold til at fastsætte nogle regler og pligter for forbrugere og virksomheder, samtidig med at de også fører tilsyn.
Det er en opgave med at fastsætte nogle rettigheder, som ellers har ligget i Energistyrelsen.
Vi synes, det er oplagt, at ministeren i hvert fald forklarer, hvad baggrunden er for, at man vil tage det her væk fra politisk kontrol.
Det andet er § 73, stk. 3, som omhandler de geografiske tariffer, som der også er flere ordførere der har været inde på heroppe.
Det håber jeg også ministeren kan klarlægge.
Overordnet set ser vi frem til gode drøftelser af forslaget, og overordnet set bakker vi også op om det.