runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-09:
Det kunne føre til en længere samtale, for budgetstøtte, der udmøntes i konkrete initiativer, hvor pengene faktisk falder i hænderne på befolkningen, muliggør jo netop en social kontrakt på to måder, både i betalingen og i den efterfølgende opkrævning af skat fra et styrket finansieringsgrundlag som følge af den måde at give udviklingsbistand på.
Men så vil jeg gerne lige hurtigt spørge om en anden ting, der interesserer mig – igen er det ikke polemisk.
Hr. Henrik Dahl nævnte slet ikke det private erhvervsliv og handel som et vigtigt element.
Der ser vi jo en meget nationalistisk, protektionistisk tendens i store dele af verden, og der kunne man frygte, at det faktisk netop kan ramme verdens fattige lande hårdt.
Henrik Dahl (LA), 2023-05-09:
Jamen det er jeg sådan set enig i.
Altså, at frie markeder beskyttes af det frie marked, er jo en meget vigtig del af, at der kan komme økonomisk vækst og bedre sociale og politiske forhold.
Succesen, som er et billede på det, er jo lande i Sydøstasien, som var lige så fattige som landene på det afrikanske kontinent i årene efter anden verdenskrig, og som står et helt andet sted i dag på grund af markedsreformer og markedsadgang.
Så svaret er ja, hvis man kan gøre noget ved de her ting.
Men det står og falder også med regeringsførelse.
Michael Aastrup Jensen (V), 2023-05-09:
Det er et rigtig godt spørgsmål, for jeg er jo enig i præmissen om, at der er stigende udfordringer på en lang række parametre.
Derfor handler det også om den måde, hvorpå du opgør de her forskellige ting.
Tag kampen mod klimaforandringer.
Det er jo ikke kun udviklingsstøtten, vi tager fra til det.
Der er et hav af forskellige nationale programmer og andet, som går til det.
I forhold til militær støtte til Ukraine er det jo også noget, der tages et andet sted fra osv.
Så præmissen er jeg enig i, men jeg er samtidig ikke enig, hvis resultatet så er, at vi skal have en stigende udviklingsstøtte, som jeg næsten gætter er, hvad Radikale Venstre ønsker.
For det, jeg egentlig også prøvede at sige og indirekte gav udtryk for i mit indlæg, er, at jeg faktisk er hamrende stolt af, at vi bruger 0,7 pct. af bni, og det mener jeg vi skal gøre, men jeg har samtidig også en rigtig dårlig smag i munden over, hvor mange lande der ikke bruger 0,7 pct.
Tag et land som Canada.
Premierminister Trudeau rejser land og rige rundt og bryster sig af at være den store et eller andet, men de er halvvejs i forhold til at nå det mål.
Der er en lang række lande, der burde gøre det bedre.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-09:
Mange tak for en god, synes jeg, og også inspirerende tale.
Jeg vil holde lidt fast i det med pengene.
Det betyder jo noget.
Ordføreren, hr. Jesper Petersen, anfører, at det er vigtigt med et fokus på Afrika, og vi ser desværre det modsatte på grund af det pres, der er på pengene, ikke mindst fra Ukraine.
Og der tænker jeg bare at spørge ordføreren: Kan vi vende den udvikling, og kan vi gøre det allerede i år?
Jesper Petersen (S), 2023-05-09:
Det kan jeg jo ikke på regeringens vegne give tilsagn om, men jeg kan bare sige, at jeg synes, det er rigtigt, at Danmark som naboland og nu som nærområde til en konflikt selvfølgelig anvender en væsentlig del af de midler, vi har at gøre med her, på at hjælpe i den situation.
Det er sådan for den del af midlerne, der drejer sig om omkostninger til flygtningemodtagelse herhjemme, at det jo er noget, der kun er for en begrænset periode, så alene af den grund kan det godt være, at tingene udvikler sig på anden vis.
Men når man kigger på kurven, ja, så er det rigtigt, at det går lidt ned i år med midlerne til Afrika, fordi så meget handler om Ukraine.
Men det er stadig væk et højt niveau og er i en periode jo kun gået opad.
Og forhåbentlig vil situationen i Ukraine og håndteringen af flygtningestrømmene også tilsige, at det kan bevæge sig den anden vej igen.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-09:
Men lad mig være endnu mere konkret.
Der er jo rapporter om, at vi har et efterslæb tilbage fra 2021, og alt tyder på, at vi får et meget, meget stort efterslæb, dvs. penge, der ikke er blevet brugt i 2022.
Vi kan måske tale om flere milliarder kroner.
Vil Socialdemokratiet bakke op om, at vi så meget hurtigt i 2023 får indhentet det forsømte, så vi når op på de 0,7 pct., som vi har lovet hinanden, og dermed faktisk allerede i år måske kunne bruge de penge til et betydeligt merbidrag til det internationale samarbejde med særligt fokus på Afrika?
Er det noget, Socialdemokratiet vil bakke op om?
Jesper Petersen (S), 2023-05-09:
Men jeg kan bekræfte, at det er rigtigt læst af hr. Christian Friis Bach.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-05-09:
Jeg vil gerne tage tråden op fra hr. Christian Friis Bach.
Anerkender ordføreren, at det er udtryk for et politisk valg, at man har valgt at bruge af de midler, der var afsat til udviklingsbistand, til at modtage ukrainske flygtninge her, men at de penge, hvis man rent faktisk havde fundet dem et andet sted, så stadig væk kunne have været opført som udviklingsbistand med det til følge, at den samlede udviklingsbistand i virkeligheden ville være steget?
Jesper Petersen (S), 2023-05-09:
Jeg er glad for, at det tilsyneladende har været en inspirerende tale.
Det var også et forsøg på at sætte scenen så meget og sige tilpas meget om redegørelsen til, at vi her kan have en debat, uden at alle ordførere sådan behøver at gå den igennem, men at de vigtigste tematikker er nævnt.
Men jeg er glad, hvis det er lykkedes.
Ellers vil jeg sige, at det jo er rigtigt, at man altid kan skrue mere op, og det kan man jo gøre i alle år.
Uanset om der er en konflikt i Ukraine eller ej, er det jo en politisk beslutning, hvor meget vi anvender på udviklingsbistand.
Vi anvender de regler, hvad andre lande også gør, og hvad også tidligere regeringer har gjort, der altså gør, at man inden for vores udviklingsbistand kan anvende midler til flygtningemodtagelse i Danmark.
Det er jo som en konsekvens af en situation i vores nærområde, der fører til en flygtningestrøm, at vi så anvender de midler til det.
Det valg har jeg ikke noget imod.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-05-09:
Men et opfølgende spørgsmål vil jo naturligvis være: Anerkender ordføreren så også, at det er udtryk for et politisk valg, at man på den ene side siger, at man har et stærkt fokus på Afrika med den danske udviklingspolitik og udviklingsbistand, men at det faktisk ikke desto mindre også er på tallene for bistanden til Afrika, man kan se, at der er sket en reduktion, og hvor pengene er flyttet til at blive anvendt til modtagelse af flygtninge fra Ukraine?
Jesper Petersen (S), 2023-05-09:
Ja, det tror jeg faktisk allerede jeg har sagt i et tidligere svar.
Det er jo sådan, hvis man kigger på kurven, at den så også vil vise, at der over de senere år har været en løbende og klar vækst i, hvilke midler vi bruger på at lave forskellige former for udviklingsbistand i afrikanske lande.
Vi får jo markant ros i internationale sammenhænge for Danmarks linje her.
Så vi har ikke noget som helst at skamme os over.
Tværtimod er der andre velstående lande på niveau med Danmark, der burde bidrage mere.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-09:
Det var jo under en stor statsmand og tidligere Venstreformand, udenrigsminister Uffe Ellemann-Jensen, at man tilbage i slutningen af 1980'erne indså, at der var store, nye udfordringer i Europa og verden.
Miljøkrisen blev tydelig for alle, og det krævede flere midler.
Konflikterne begyndte at fylde meget mere i det danske udviklingssamarbejde, og det blev særlig aktuelt med krigene i Jugoslavien.
Der var Uffe Ellemann-Jensen jo fremsynet nok til at sige, at vi var nødt til at skabe en ramme oven i den traditionelle udviklingsbistand til at løse de nye problemer.
Kunne man forestille sig, at Venstre tænkte det samme i dag og med tilsvarende udsyn og visioner tænkte, at vi bliver nødt til at have en ramme for at løse de udfordringer, der ligger, med klimakrisen og igen i dag konflikt i Europa?
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-05-09:
Tak, formand.
Udenrigsministeriets og ministerens redegørelse for den danske udviklingsindsats er glimrende.
Den er et godt afsæt for en debat i Folketingssalen.
Jeg vil ikke komme ind på alle aspekter af den, men nøjes med at koncentrere mig om de mere problematiske indsatser.
Undtagelsesvis vil jeg dog ikke undlade at henlede opmærksomheden på, at Vesten i årtier har givet tusindvis af milliarder kroner i udviklingsbistand, og jeg fornærmer nok ingen ved at sige, at denne behjertede indsats ikke har forbedret tilværelsen synderligt for de lande , vi har støttet.
Dermed ikke sagt, at nogle få har oplevet forbedringer.
Faktisk kan man sige, at det nogle steder er værre end nogen sinde.
Det er altså ikke udviklingsindsatser, der skaber forbedringer generelt.
Nu til selve redegørelsen.
Det er uforståeligt, at Danmark belønner udemokratiske og kristenforfølgende lande med udviklingsbistand.
Det er også uforståeligt, at Danmark ikke gennem sin udviklingsindsats sætter ind over for den voldsomme befolkningstilvækst i især Afrika.
Befolkningstilvæksten er hovedårsagen til sult, tørke, krig og migration.
Det må ændres.
Fonden skabte ved hjælp af 1,5 skatteyderbetalte mia. kr. en tilsvarende privatkapital på 1,4 mia. kr.
Det vil sige, at 1 skattekrone blev til 1 privat krone.
Det er med andre ord langt bedre end at støtte nødhjælpsorganisationerne, som med deres enorme lønninger og administrative bureaukrati har en venstreorienteret, woke dagsorden.
Derfor har Dansk Folkeparti også foreslået, at vi ændrer tildelingen af de statslige midler.
I dag har Folketingets medlemmer ingen indflydelse på, hvilke organisationer der modtager midler.
Vi så gerne, at der blev lavet en fordelingsnøgle efter partiernes størrelse, så de enkelte partier kunne tilgodese organisationer, de kan stå inde for.
Sluttelig vil jeg sige, at redegørelsen giver et glimrende overblik, men også er kendetegnet af overdreven optimisme, som andre også har været inde på.
Mørke skyer trækker op over Europa.
I takt med forbedrede levevilkår vil de afrikanske befolkningsmasser i de kommende årtier sætte sig i endnu større bevægelse mod de europæiske kyster, fordrevet af krig, sult, tørke og drømmen om et bedre liv.
De mange udviklingsmilliarder vil kun forstærke denne proces.
Tiden er derfor kommet til at gøre tingene anderledes.
Udviklingsstøtten skal omlægges til at være fuldstændig markedsbaseret.
Så har vi en chance for, at landene med tiden vil arbejde sig ud af fattigdommen til gavn for det enkelte menneske og til gavn for borgerne i disse lande.
Med disse ord takker Dansk Folkeparti for redegørelsen.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-09:
Tak for det.
Jeg noterede bare, at ordføreren gjorde meget ud af forholdene for kristne mindretal rundtomkring i verden og deres frihed og muligheder.
Nu har Dansk Folkeparti jo i løbet af den sidste uge fremsat forslag om at begrænse muligheden for at bygge stormoskéer og kvinders mulighed for at gå med tørklæde – forslag, som entydigt er i strid med en af de mest grundlæggende menneskerettigheder i verden, religionsfriheden, tilbage fra den amerikanske uafhængighedserklæring.
Jeg vil bare høre ordføreren: Når vi begrænser religiøse mindretals muligheder i Danmark, kan det så svække vores kamp for de religiøse mindretals muligheder udeomkring i verden?
Sascha Faxe (ALT), 2023-05-09:
Ja, det er helt rigtigt.
Det er bare en relativt langsommelig måde at gøre det på, for vi har jo trods alt været i gang siden slutningen af 1700-tallet med den proces, som vi står oven på i dag, så det er ca. 250 år.
Det samme gør sig gældende for befolkningsudviklingen, for den befolkningsudvikling, vi har i Danmark, er jo også en udvikling på baggrund af 250 år.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvordan ordføreren vil redegøre for, hvordan, som der blev sagt i talen, den befolkningsudvikling, vi ser, adskiller sig dramatisk fra det, vi har set før i verdenshistorien.
Og jeg tænker ikke med den baggrund, jeg har som historiker, at der er den store adskillelse, i forhold til hvordan vi har set det i andre dele af verden.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-05-09:
Altså, det kan faktisk gå relativt hurtigt.
Det behøver ikke at tage 200 år.
Der er lande, der er områder, hvor der er et fald i befolkningsudviklingen, bl.a. fordi velstandsniveauet er blevet hævet.
Men på grund af velfærdsniveauet og velstandsniveauet og uddannelsesniveauet er befolkningstilvæksten blevet til et befolkningsfald.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-09:
Tak for det, og også tak for gode refleksioner og i virkeligheden også svar på nogle af de ting, vi har rejst.
En ting, jeg er lidt uenig i, er, at budgetstøtte bliver mere sårbart over for korruption.
For hvis man får tilvejbragt de rigtige vagthunde, revisioner, ombudsmænd og medier, der holder øje med det, er det faktisk meget nemmere at holde øje med budgetstøtte end at holde øje med tusinder af projekter, som bare bliver godkendt af en minister bilateralt med nogle af dem, der kommer og gennemfører projekterne.
Jeg har mødt oppositionen i Burkina Faso engang.
Derfor kunne den politiske opposition gøre langt mere for at holde øje med pengene, end de kunne med noget af det, der gik uden om regeringen.
Så jeg er faktisk af den modsatte opfattelse.
Men det, jeg vil spørge om, er så, om man fra regeringens side ønsker at gå ind aktivt at understøtte og videreudvikle de budgetstøtteinstrumenter og måske styrke den danske finansiering af dem, som EU har.
Dan Jørgensen (S), 2023-05-09:
Jeg har to pointer til det.
Nu nævner spørgeren et konkret eksempel på, at det ikke var et problem.
Jeg tænker, at spørgeren nok også vil give mig ret i, at jeg også kunne nævne konkrete lande, hvor det ville være et problem.
Ukraine kan jeg jo nævne som et eksempel, hvor de ministre, vi taler med, siger: Vi vil ikke have budgetstøtte; I må ikke give os penge; I skal lave konkrete projekter, for vi er for bange for korruption, hvis vi får pengene og selv skal administrere dem.
Igen er det et eksempel på, at verden er kompleks, for selvfølgelig er det rigtigt, at der vil være andre lande, hvor det nok godt vil kunne lade sig gøre.
Min pointe var nok egentlig også mere en anden, og jeg sagde det også i kontekst af at belyse dilemmaet omkring, hvad man gør bedst multilateralt, og hvad man gør bedst bilateralt.
Om det så er en ekstra kontrol eller det er en kontrol, ligesom man har for alle andre penge, vi bruger, kan vi så lade stå hen.
Uanset hvad skal der jo være kontrol med pengene, og der har EU altså nogle redskaber, som gør, at de er bedre egnet til det.
Men det er en diskussion, jeg meget gerne tager videre.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-09:
Jeg vil nu sige, at der går betydelige pengebeløb igennem staten i Ukraine, ellers kunne staten ikke eksistere.
Men så vil jeg bare følge op på det, som fru Marianne Bigum og fru Sascha Faxe rejste, nemlig en iagttagelse af, at støtten til uddannelse faktisk går ned, og det gør den måske også i verden, og at der er behov for langt mere.
Hvis det nu viser sig, at der er alle de penge, som ikke er blevet forbrugt i de sidste par år, kunne man så forestille sig, at ministeren virkelig satte ind og styrkede uddannelse?
For der kan man jo virkelig nemt få afløb igennem de internationale mekanismer, som i redegørelsen bliver fremhævet som meget effektive.
Dan Jørgensen (S), 2023-05-09:
Jeg er faktisk ikke helt sikker på, at jeg forstod spørgsmålet, men jeg forstod det sådan, at der blev spurgt, om der skal føres penge tilbage til uddannelse.
Nu må vi se, hvordan det går med de her penge til flygtningeudgifter.
Det er selvfølgelig klart, at vi håber på, at det beløb går ned, selv om vi selvfølgelig gerne vil tage imod flere flygtninge, og der er også meget, der tyder på det.
Hvordan de penge så skal bruges, må vi jo så også forhandle med hinanden i finanslovene.
Så blev der spurgt til det der med uddannelse, og det blev framet, som om vi skærer massivt på uddannelse, og der vil jeg bare sige, at det altså ikke er tilfældet – det gør vi ikke.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-05-09:
Tak for det, og tak til ministeren for nogle gode refleksioner her efter vores mange indlæg.
Jeg har blot en konkret konstatering af, at anken mod, at vi bruger penge i, til og for Ukraine, ikke handler om, at vi gør det.
Det handler om, hvor finansieringen kommer fra, og det er en ret væsentlig forskel.
Det er jo et politisk valg, at man ikke har fundet nye penge til det, men at man tager fra verdens fattigste og bruger dem til det formål.
Men jeg vil egentlig gerne stille et spørgsmål, som handler om noget af det, jeg også prøvede at spørge om i min tale.
Den store udfordring er jo, at der er så mange ting, der bliver løftet ind i udviklingspolitikken, at den nærmest er ved at drukne.
Altså, der er hele hensynet til fattigdomsbekæmpelse og menneskers rettigheder.
Så vil ministeren i sin korte tid til at reflektere nu her sige lidt om: Hvad er det, vi kan gøre fremadrettet for at bevirke, at det stærke fokus på grøn omstilling, klimafinansiering, klimabistand osv. også er fattigdomsbekæmpelse og også giver ejerskab over udviklingen til de mennesker, det hele handler om, og det ikke vedbliver at være noget, vi diskuterer i Danmark?
Dan Jørgensen (S), 2023-05-09:
Først vil jeg sige, at det er et stærkt fokus på tilpasning.
Altså, når FN's generalsekretær har været ude at fremhæve Danmark og Holland som de lande, andre lande bør kigge på i den henseende, er det, fordi vi har valgt at sætte over halvdelen af vores klimabistand af til tilpasning.
For Danmarks vedkommende er det 60 pct.
Danmark er også gået forrest, når det handler om at lave en fond for tab og skader.
Nu er der ikke nogen fond endnu, så derfor har vi ikke besluttet, præcis hvor meget der så skal i den, når den kommer.
Men det betyder ikke, at vi ikke allerede er i gang med at bruge penge på tab og skaderelaterede ting og indsatser.
Det er vi.
Det tror jeg skal være den hjørnesten, vi skal bygge vores strategi omkring udvikling og klima på som den primære for at undgå den fare, der ligger.
Og i de tilfælde, hvor vi så faktisk bruger pengene på mitigation, altså reduktioner, skal det også have andre formål.
Der skal det også netop være at give billig strøm, elektricitet, som mennesker har råd til i de lande, hvor der er behov for det.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-05-09:
Tak for det.
Så vil jeg gerne spørge om noget af det, som vi hørte ved et arrangement med DUF i sidste uge, som flere af mine kollegaer også har talt om.
Der er jo det her internationale ungepanel, som ministeren selv har været stærkt engageret i, med hensyn til at inddrage unge i diskussionen af udviklingssamarbejde og klimaindsatser.
Hvad er ministerens ambitioner konkret på det område i forhold til at fastholde det fokus også fremadrettet, når det gælder koblingen mellem klima og udvikling?
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-05-09:
Når et land får mulighed for at afsætte sine varer, øger det også sine indtægter, og når det øger sine indtægter, får det også mulighed for at beskatte dem.
Når det får øget muligheder for at beskatte, får det også flere indtægter og midler til at investere i uddannelse.
Når man får flere midler til at investere i uddannelse, bliver niveauet også hævet på sigt.
Så det er en god cirkel, man sætter i gang.
Det er det, vi bl.a. har gjort i Danmark.
Investeringer i uddannelse er vejen frem.
Synes spørgeren virkelig, at det er en tjenlig sammenligning, at man sammenligner mord og forfølgelse i disse lande, hvor kristne dør, hvor de bliver forfulgt, og hvor de bliver voldtaget, med forholdene i et land som Danmark, hvor alle har lige muligheder, men hvor vi vil sætte ind over for ekstreme islamiske miljøer, som vil undergrave det her frie, skønne, dejlige velfærdssamfund?
Det synes jeg ikke er en rimelig sammenligning, hr. Christian Friis Bach.
Det bliver jeg bare nødt til at sige.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-09:
Det var heller ikke det, jeg sammenlignede.
Jeg spurgte bare, om det, hvis man nu f.eks. forbyder at bygge stormoskéer i Danmark, så vil svække vores kamp for, at kristne mindretal rundtomkring i, lad os sige muslimske lande skal have lov til at bygge kirker, måske endda store kirker.
Tænker ordføreren, at det kunne være sværere for os at løfte det, når man begrænser mulighederne for at udtrykke sin religion frit i Danmark?
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-05-09:
Den dag Saudi-Arabien, Afghanistan, Irak og andre lande tillader opførelsen af kirker og katedraler, vil jeg også gå ind for, at de kan gøre det samme i Danmark.
Men indtil da vil jeg bekæmpe det, for stormoskéerne er ikke noget, der gavner det danske samfund.
Det skaber ekstremisme, det undergraver demokratiet, det undergraver ligestillingen, og det undergraver alt, hvad vi står for.
Michael Aastrup Jensen (V), 2023-05-09:
Jeg må indrømme, at der var noget, jeg blev lidt forundret over.
Det er, at Dansk Folkeparti det ene øjeblik siger, at vi intet gør for at forhindre befolkningseksplosionen i Afrika.
Altså, hvad i alverden vil man så sige vi gør i forhold til SRSR?
Hvad gør vi i forhold til familieplanlægning?
Hvad gør vi så i forhold til at sørge for, at man kan få sådan nogle ting som beskyttelse i form af kondomer og alt muligt andet, som Danmark har en ledende rolle i?
Det er præcis det formål, men det koster jo penge.
Det er jo præcis det, som jeg troede Dansk Folkeparti gik op i, nemlig at der så kommer endnu flere migrantbølger rettet mod Europa.
Så det, Dansk Folkeparti er imod, vil bare skabe endnu mere af det, som Dansk Folkeparti også er imod.
Kan Dansk Folkepartis ordfører ikke godt selv se det problematiske i det?
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-05-09:
Kan hr. Michael Aastrup Jensen ikke se, at i disse 40-50 år, hvor man har givet udviklingsbistand, har der bare været en enorm befolkningstilvækst i bl.a. Afrika?
Så det har ikke hjulpet.
Det, der hjælper på en befolkningstilvækst, er, at uddannelsesniveauet bliver hævet, at velfærdsniveauet bliver hævet, og at indtægtsniveauet bliver hævet.
Den bedste måde at gøre det på er gennem markedsbaseret udviklingssamarbejde, og det undrer mig, at et liberalt parti som Venstre ikke kan støtte en markedsbaseret tilgang.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Michael Aastrup Jensen (V), 2023-05-09:
Vi er jo også i fuld gang.
Så derfor, når vi på den ene side bekæmper en befolkningseksplosion, som vi er enige om – vi er så åbenbart ikke enige om, hvordan man bekæmper befolkningseksplosioner; nogle tror, at vi bare gør det ved at håbe, mens vi andre gør det med handling – handler vi jo også i forhold til at få folk ud af fattigdom.
Det er jo præcis det, det også handler om i forhold til at få skabt private jobs i en lang række af de afrikanske lande.
Som jeg også selv nævnte i min tale, handler det også om sådan noget som toldmure, som er et kæmpeproblem blandt de forskellige afrikanske lande.
Hvad kræver det alt sammen?
Det kræver penge, det kræver handling, og det kræver danske virksomheder, som er aktive de her forskellige steder.
Det kræver en tilstedeværelse og en anerkendelse af behov.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-05-09:
Tak for det.
Jeg vil gerne tage fat i noget andet, som ordføreren siger, nemlig at ordføreren mener, at det er bedre, hvis vi her i Folketingssalen sidder og beslutter os for, hvilke udviklingsorganisationer det er, der så at sige skal udliciteres opgaver til.
Mener ordføreren i ramme alvor, at et folketingsvalg, der afgør, hvem der sidder på Christiansborg, er det, der skal afgøre, hvilke organisationer der er bedst til at levere opgaver og løfte den strategi, som vi har vedtaget i fællesskab, eller skal det i virkeligheden være faglige, objektive kriterier udarbejdet et andet sted, men mere end en armslængde væk fra Christiansborg?
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-05-09:
Væk med armslængden.
Det, der sker i dag, er oftest ikke fagligt, men i lige så høj grad politisk – altså en politisk, oftest venstreorienteret dagsorden.
Vi tror på, at når 12 partier eller 10 partier eller 8 partier får mulighed for ved hjælp af en fordelingsnøgle at pege på udviklingsprojekter eller organisationer, vil der blive en bredere politisk fordeling.
Så ja, det går vi simpelt hen ind for.