runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-12-11:
Jeg anerkender klart, hvis der er fortrolighedshensyn, og så kan vi tage det op i Det Udenrigspolitiske Nævn, og det vil jeg selvfølgelig også gøre der.
Så kan vi måske tale om tidsplanen.
Er det inden for en 3-årig horisont, inden for en 1-årig horisont, altså, hvor langt er vi i processen, i forhold til hvad en eventuel værtsnation ville kunne sige ja til?
Det kunne også være interessant at spørge om.
Mai Mercado (KF), 2019-12-11:
Jamen jeg synes, det giver rigtig god mening at lytte til forældrene.
Man kunne også lytte til forskermiljøet.
Der er jo 31 forskere, som har været ude at advare imod at drage forhastede konklusioner om de nationale test, inden man kender resultatet af den her evaluering.
Jeg vil egentlig bare høre: Hvordan kan ministeren sige, at der simpelt hen er behov for et helt nyt system, inden man kender resultatet af evalueringen?
Rasmus Prehn (S), 2019-12-11:
Jeg tror nu, at rosen skal tilfalde det brede danske folkestyre, altså for, at der heldigvis i Danmark er en kæmpestor interesse for kulturpolitik, og det er også afspejlet her i Folketinget, hvor mange partier har lagt vægt på at kæmpe de her kedelige omprioriteringsbidrag ud af finansloven.
Der har vi nogle stærke støttepartier, der har lavet et meget anerkendelsesværdigt stykke arbejde for at få det ud, så tak til dem.
Kultursolidaritet handler om at få flere med om bord, og det er sådan set også det, der lægges op til, altså at Det Kongelige Teater laver noget sublimt, men at flere skal have glæde af det.
Kim Valentin (V), 2019-12-11:
Det synes jeg lyder rigtig godt, må jeg sige til ministeren.
Og samtidig må jeg også starte med at rose Socialdemokratiet for at have annulleret omprioriteringsbidraget på kulturområdet fra næste år.
Jeg ved godt, når jeg siger det her, at det i forhandlingerne måske ikke lige var regeringens førsteprioritet, men jeg synes alligevel, at der skal være ros for, at Socialdemokratiet bider til bolle, når støttepartierne siger noget, som er så fornuftigt som det, altså at man annullerer omprioriteringsbidraget på kulturområdet.
Når det er sagt, lytter jeg mig til, at det er en del af en langsigtet strategi, at man vil gå over til en 4-årig aftale fra næste år.
Den fungerende kulturminister er i den sammenhæng kommet med et begreb, der hedder kultursolidaritet.
Det synes jeg er et spændende ord, og det bliver endnu mere spændende, hvis det også ligger i den retning, som jeg håber det ligger.
Men kunne ministeren forklare, hvordan Det Kongelige Teater passer ind i den kategori?
Og hvad betyder kultursolidaritet egentlig i en budgetmæssig sammenhæng?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-12-11:
Det er egentlig relativt simpelt.
Forudsætningen for at indføre de nationale test var, at vi havde et ønske om, at flere skulle forlade skolen med basale læse- og regnefærdigheder.
Det var formålet med de nationale test, da vi i fællesskab indførte dem.
Det er jo så ikke lykkedes.
Derfor kan jeg på forhånd sige, at de redskaber har været utilstrækkelige – og deraf konklusionen.
Nu er der gået 10 år, og det vil sige, at det for os at se er et rigtig godt tidspunkt at stoppe op og i virkeligheden – hvad kan man sige – uden fordomme gå ind i debatten og lytte til alle dem, der har noget klogt at sige.
Det er forskere, det er også, når vi får de konklusioner fra evalueringen her efter jul, og det er at lytte til, hvad lærere og elever har at sige om de nationale test.
Det synes jeg man skal gå fordomsfrit til, og det håber jeg også at Det Konservative Folkeparti vil.
Det er så lidt flabet at svare så kort, så det vil jeg lade være med.
Det mener jeg at vi skal gå til, og der er evalueringer altså kun en del.
Der er rigtig meget andet, vi skal lytte til – og vi skal i øvrigt også snakke om det i forligskredsen.
Jeg mener, at det er en meget stor beslutning for vores skole, og derfor skal det også have den plads, og det mener jeg at vi giver den.
Mai Mercado (KF), 2019-12-11:
Det ligger jo i smuk forlængelse af det forrige spørgsmål: Vil ministeren trække forslaget om et helt nyt testsystem tilbage, hvis det viser sig, at de nuværende test overordnet fungerer, men trænger til justeringer og forbedringer?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-12-11:
Jeg kan godt gøre det menneskeligt, men ikke nødvendigvis politisk.
Men lige her er jeg fuldstændig enig med ham.
Hypotetiske spørgsmål svarer jeg ikke på.
Mai Mercado (KF), 2019-12-11:
For hvor går grænsen for ministeren?
Hvornår er der tale om et helt nyt system, og hvornår er der så tale om justeringer og ændringer?
For hvis nu evalueringen viser, og hvis samtalerne med forældre og alle andre relevante aktører inden for undervisningsverdenen viser, at de nationale test overordnet set fungerer, er det jo en justering, og så er det måske grundlæggende inkrementelle ændringer, vi er ude i, frem for det, som ministeren har annonceret: et helt nyt testsystem.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-12-11:
Det, jeg vil insistere på, det, der står i kernen for mig, og som jeg håber er den fælles opgave, vi kan stille hinanden, er, at vores formål dengang er det samme i dag: Vi vil gerne have, at der er flere, der kan læse og regne, når de kommer ud af skolen.
Det var vores formål i fællesskab med hinanden, da vi lavede de nationale test, og det er min sigtelinje – dvs. der, hvor vi kan komme hen med en eller anden buket af ting, vi gør, hvor vi kan se, vi kommer tættere på, på baggrund af evaluering, på baggrund af de erfaringer, vi har høstet, og på baggrund af det, vi får at vide af forældre, elever og lærere.
Det synes jeg er det, vi skal gøre.
Hvad man så kalder det – du kan kalde det Hans for min skyld.
Mai Mercado (KF), 2019-12-11:
Men ministeren tager det jo i en forkert rækkefølge.
For allerførst går ministeren ud allerede den 25. september og siger, at der er behov for et helt nyt system, for så efterfølgende at invitere forskellige parter ind til at komme i dialog og drøfte, hvordan de nationale test skal være.
Hvordan kan man lægge sig fast på konklusionen på forhånd i stedet for at gøre det den anden vej rundt og sige, at nu venter vi først på evalueringen, og så ser vi, hvordan drøftelserne bliver, for derefter at konkludere, hvordan vi indretter et nyt testsystem?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-12-11:
Det var sådan set længe før september, for det fremgår af det forståelsespapir, vi har lavet.
Det, der er hensigten med det, er jo simpelt hen at sige, at nu har vi haft det i 10 år omtrent, og vi kan konstatere, at det, der var det fælles formål, stadig er intakt, og at vi ikke løste problemet.
Ergo vil vi gerne se på det igen, og det håber jeg da at Konservative Folkeparti vil være med til.
Det har egentlig også været min forståelse.
Mai Mercado (KF), 2019-12-11:
Jo, jeg synes bare, man skal respektere en forligskreds, og en forligskreds bør man jo lige præcis adressere på den måde, at man får en evaluering, så man har et grundlag.
Det sætter man sig ned og forhandler på og drøfter med relevante parter, og så træffer man en beslutning.
Imens ser vi en minister, som har kortsluttet hele processen og allerede har dannet sig en konklusion.
Det tror jeg bare er en rigtig, rigtig skidt start på at få et rigtig godt og nyt baseret testsystem.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-12-11:
Jeg tror egentlig, at både den tidligere minister og jeg selv har været her længe nok til at vide, at det, at man siger, at man gerne vil have en forandring, jo intet siger om, hvordan man konkluderer, hvad det er for en forandring.
Altså, nogle har kaldt de mindste hjørner af et eller andet for en reform, som faktisk stort set knap har været et lovforslag, og andre steder har man lavet kæmpestore strukturelle reformer, og begge dele har heddet reform.
Der tror jeg simpelt hen, vi skal passe på med at hænge os for meget i ordene.
Det, der har været det væsentlige for os, har jo været at skyde i gang, at der bliver debatteret.
Jeg har brug for og vi har brug for som regering – og jeg mener, at alle, der beskæftiger sig med skolepolitik, har brug for – at lytte til så mange som muligt.
Og vi drager ingen konklusioner.
Vi begynder end ikke at forhandle på den her side af, at der kommer en evaluering.
Det ville nemlig være at kortslutte det.
Men så længe vi tager og trækker vejret dybt ned i maven og giver os den tid, der skal til, til at få lavet noget solidt, der kan træde i stedet for det gamle, så mener jeg sådan set, vi kan tage alt det med, der var godt ved det, der var.
Det må vi jo diskutere om er 20 eller 99,9 pct.
Det finder vi ud af.
Kim Valentin (V), 2019-12-11:
Finder ministeren det rimeligt, at der skal laves en kun 1-årig aftale om Det Kongelige Teater, når aftalen plejer at være 4-årig?
Rasmus Prehn (S), 2019-12-11:
Først og fremmest tak til hr. Kim Valentin for at sætte fokus på Det Kongelige Teater.
Det er jo et arbejde, vi er i gang med, hvor vi har tæt dialog med de forskellige folketingspartier om, hvordan vi håndterer det her.
Det er rigtigt, at det har været nævnt som en mulighed, at man kunne lave en 1-årig aftale, ikke fordi det skal være det nye, men simpelt hen fordi vi har konstateret, at der er en ny, stærk ledelse på Det Kongelige Teater, der har visioner og ideer om at lave et projekt, som når bredere ud, hvor man opnår større folkelig forankring, og hvor man også får flere børn og unge til at engagere sig i det her.
Tankesættet har været, at hvis man så kunne forlænge den måde, vi plejer at arbejde på, et års tid, så kunne vi nu, hvor vi også har fået en ny regering og ovenikøbet er i en situation lige nu og her med en midlertidig kulturminister, lave en 1-årig aftale for at bruge det år frem til en ny aftale på at arbejde målrettet, ihærdigt og systematisk sammen med Det Kongelige Teater på at få lavet en ny 4-årig aftale, som så inkluderer nogle af de stærke visioner for fremtiden, som direktør Kasper Holten har for det her.
Så det er sådan set svaret på det.
Det er ikke, fordi vi pr. definition ønsker en 1-årig aftale.
Men det har været en praktisk løsning på en mulighed for at skabe et mere visionært Kongeligt Teater.
Benny Engelbrecht (S), 2019-12-11:
Det kunne bestemt være relevant.
Jeg tænker, det kunne være en god idé, at den analyse, som man har bedt om fra postforligskredsen, også eventuelt bliver udført, men det kan vi jo have en nærmere korrespondance om.
Jeg stiller altid gerne op til samråd, naturligvis, og udbreder også den viden, som findes i postforligskredsen, til den bredere kreds, selvfølgelig under skyldig hensyntagen til, at der kan være markedsfølsomme og fortrolige informationer i det.
Mai Mercado (KF), 2019-12-11:
Ja, absolut.
Det Konservative Folkeparti har heller ikke været ude at sige, at man skal afskaffe dem, eller at det partout skal være, som det er i dag, og det er netop af respekt for hele processen.
Jeg tror, det er rigtig vigtigt, at vi, når man står over for en så gennemgribende forandring, som vi potentielt står over for, så gør det i fællesskab, at vi altså først får en evaluering og så drøfter det med hinanden.
Hans Christian Schmidt (V), 2019-12-11:
Så er der bare tilbage for mig at spørge, om ministeren er indstillet på at komme i et lukket samråd i Transportudvalget – lukket, fordi jeg tror, vi begge vil prøve på at finde en løsning her – hvor vi kunne prøve at diskutere både de erfaringer og det, vi hører ude omkring, og hvilke muligheder der er.
Men det skal være i Transportudvalgets regi, for så vil jeg gerne indkalde til sådan et lukket samråd.
Men jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren også ser, at det kunne være en måde, vi løste det på.
Anni Matthiesen (V), 2019-12-11:
Nu var det ikke mig, der var ordfører, da man forhandlede hele familieretssagen.
Men jeg ved, at der bl.a. er nogle af vore nabolande, der har andre retningslinjer for, hvor langt en forælder må flytte væk og tage barnet med, så man også reelt giver den anden forælder en mulighed for stadig væk at mødes med barnet.
Er ministeren bekendt med, hvad vore nabolande egentlig gør på det her område?
Astrid Krag (S), 2019-12-11:
Nej, jeg er ikke bekendt med, hvad vores nabolande gør, ligesom jeg jo heller ikke var en del af det konkrete forhandlingsforløb ligesom ordføreren.
Så det må jeg hellere lade være med at udtale mig om.
Men stil endelig et skriftligt spørgsmål, så svarer vi meget gerne på det.
Anni Matthiesen (V), 2019-12-11:
Men så vil jeg runde af med at sige, at det vil jeg gøre.
For jeg synes faktisk, der er en problemstilling her, som vi måske bør kigge nærmere på.
Jeg har fået oplyst, at det er noget med, at man bl.a. i Norge og Sverige har en eller anden afstand, man maks. må flytte, medmindre man er enige om mellem forældrene, at det er okay.
Men jeg kan stille nogle yderligere spørgsmål til ministeren og forhåbentlig få nogle gode svar.
Astrid Krag (S), 2019-12-11:
For mig er det fuldstændig afgørende, at vi ikke laver nogen justeringer, der går på kompromis med det, som var intentionen bag systemet – at vi skal passe bedre på børnene i de svære skilsmisser, og at vi så også gerne skal have et skilsmissesystem, som er konfliktbegrænsende og giver forældrene i de svære skilsmissesager nogle bedre værktøjer til, at der ikke er for store konflikter, som vokser.
For vi ved, hvor meget det også betyder for, om et barn har et trygt liv, om der er de konflikter.
Så jeg har sagt, at jeg har et åbent sind i forhold til mulige justeringer, men jeg vil ikke gå på kompromis.
Vi skal passe så godt på børnene som muligt.
Erling Bonnesen (V), 2019-12-11:
Tak for det.
Hvad er regeringens holdning til udmøntningen af den finansiering på 2 mia. kr. over 10 år med 200 mio. kr. årligt til udtagning af det, der jo hedder kulstofrig lavbundsjord, og det er det, der omtales på side 14 i finanslovsaftalen for 2020 – og ikke mindst, hvor skal pengene komme fra, set i relation til at statsministeren jo har sagt, at Danmark fortsat skal være et landbrugsland?
Mogens Jensen (S), 2019-12-11:
Tak for spørgsmålet.
De omtalte 200 mio. kr. er jo en del af finanslovsaftalen for 2020, og derved tilvejebringes pengene jo altså gennem finansloven.
Der er tale om nye midler til området.
Som det også fremgår af aftalen, mødes aftaleparterne her primo 2020 med henblik på at igangsætte udmøntningen hurtigst muligt.
Så jeg kan jo ikke på nuværende tidspunkt oplyse mere om udmøntningen, men de fleste er jo enige om, at udtagning af de kulstofrige lavbundsjorde er en rigtig god idé i forhold til klimaindsatsen, og det er regeringen selvfølgelig også.
En indsat af den her type sker jo mod kompensation, hvilket vil sige, at landmændene bliver kompenseret, og det rokker jo derfor heller ikke ved, at Danmark kan forblive at være et landbrugsland.
Det er der fortsat masser af plads til.
Jeg vil selvfølgelig også blot minde spørgeren om, at landbruget selv sammen med Danmarks Naturfredningsforening jo har anbefalet, at man lige præcis udtager jorde og ekstensiverer ca. 100.000 ha.
Erling Bonnesen (V), 2019-12-11:
Tak for det.
At udtage kulstofrig lavbundsjord og også de lavereliggende mosejorde tror jeg at alle er enige om.
Vi lavede jo også i fællesskab med både S og V og flere partier i den blå lejr pilotprojektet med multifunktionelle jordfordelingsmål, som var startskuddet på det.
Så der er fuld opbakning til det.
Så er det jo også sådan, som der står i aftalen, at man afsætter – altså regeringen, finanslovspartierne – 2 mia. kr., 10 gange 200 mio. kr., og man forledes umiddelbart til at tro, at så er pengene sat af fra statskassen og disponeret.
Nu er det jo normalt kun for et år ad gangen, man laver en finanslov – plus nogle år med overslag.
Er pengene klar på bordet hos ministeren?
Eller skal de penge først findes?
Mogens Jensen (S), 2019-12-11:
Det er jo klart, at pengene, når man afsætter dem på en finanslov, så er der.
Så de skal jo bare ud at arbejde så hurtigt som muligt.
Som ordføreren jo selv har gjort opmærksom på, har vi jo ud over de her 200 mio. kr., der er i 2020 til at udtage jorde, i en bred kreds af partier indgået en aftale om allerede at sætte gang i jordfordelingen for 150 mio. kr.
Så det vil jo sige, at i forhold til udmøntningen for 2020 er vi oppe på 350 mio. kr.
Erling Bonnesen (V), 2019-12-11:
Det vil jo så sige, at der, når ministeren siger, at pengene er klar, må ligge en aftale mellem finanslovspartierne om, hvor pengene så skal komme fra.
For det fremgår jo ikke af den hidtil offentliggjorte finanslovstekst.
Der står bare, at pengene skal sættes af – underforstået, hen over de næste 10 år.
Men der står jo ligesom ikke, hvor pengene sådan set skal komme fra, så lad os lige få det på plads.
Kan ministeren garantere, at der ikke skal føres yderligere forhandlinger om, hvor pengene skal komme fra?
Det er på plads.
Er det sådan, det skal forstås?
Mogens Jensen (S), 2019-12-11:
Jeg kan jo kun sige, at pengene er afsat på finansloven.
Det vil jo sige – det ved ordføreren jo også godt – at der, når man sammensætter en finanslov, er nogle udgifter, og der er nogle indtægter.
Ordføreren kan jo selv forvisse sig om ved at læse i finansloven, hvor indtægterne kommer fra.
En af udgifterne er altså de her 200 mio. kr. i 2020, som vi selvfølgelig kan starte med at bruge fra starten af det nye år.
Erling Bonnesen (V), 2019-12-11:
Det vil så sige, at der ikke skal føres forhandlinger om at tage penge fra f.eks. landbrugsstøtten eller fra andre steder.
Pengene er klar og leveret på anden måde, kan jeg så forstå.
Mogens Jensen (S), 2019-12-11:
Som jeg sagde i min indledning, er der jo her tale om nye midler, som er fundet på finansloven.
Det er ikke penge, der kommer fra EU's landbrugsstøtte.
Nej, det er nye gode midler, som den her regering har formået at prioritere sammen med sine støttepartier, til det her rigtig gode formål med udtagning af lavbundsjorde.
Erling Bonnesen (V), 2019-12-11:
Tak for det.
Og det lyder: Hvad er regeringens holdning til at sikre og forbedre landbrugets konkurrencesituation og konkurrencevilkår, set i relation til at statsministeren jo har sagt, at Danmark fortsat skal være et landbrugsland, og også set i relation til finansiering af udtag af kulstofrig lavbundsjord som omtalt på side 14 i finanslovsaftalen, som vi netop har været inde på?
Astrid Krag (S), 2019-12-11:
Jeg tror, jeg vil afholde mig fra at gå ned i konkrete detaljer i de enkelte elementer i den store skilsmissereform her – i øvrigt også inden at have talt med aktørerne på området.
Men den problemstilling, som du rejser der, svarer jo til den, som Mads, som er omtalt i den artikel, oplever.
Vi skal selvfølgelig altid være forsigtige med at stå og diskutere enkeltsager i Folketingssalen.
Det er bare for at sige, at som jeg forstår det, er der mulighed for i Familieretshuset, at man kan handle hurtigere, hvis der er behov for det i forhold til overhovedet at have kontaktbevarende samvær.
Anni Matthiesen (V), 2019-12-11:
Jeg ved godt, at det er rigtig komplekst og også en forfærdelig situation, vi egentlig står i, hvor der er så lang ventetid og jo desværre rigtig mange familier, der bliver berørt af det.
Jeg kunne så godt tænke mig at prøve at grave ned omkring en enkelt problemstilling, nemlig i forhold til at en forælder med bopælsret jo egentlig, som det er i dag, kan flytte på tværs af landet med sit barn, uden at barnets anden forælder kan forhindre det.
Det er især, kan jeg se, fædre, der henvender sig og gør opmærksom på problemstillingen.
Er det noget, vi på en eller anden måde kunne kigge på for at se, om vi bør ændre på noget her?
Nick Hækkerup (S), 2019-12-11:
Jeg vil faktisk gerne takke for, at spørgeren anerkender, at et godt forum substantielt at få svar på de her spørgsmål er i Det Udenrigspolitiske Nævn.
Jeg har jo arbejdet sammen med spørgeren også, da jeg tidligere var udenrigspolitisk ordfører, og jeg ved derfor, hvor godt spørgeren kender til udenrigspolitiske forhold og derfor heller ikke vil blive overrasket over, at svaret på tidsplanen er, at det er utrolig svært at vurdere, hvor lang tid det kommer til at tage.
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-12-11:
Tak for disse svar, kan man sige.
Vi anerkender, at det er noget, som er rigtig, rigtig svært, men det er i hvert fald noget, vi gerne vil være i dialog med regeringen om.
Så lad os fortsætte dialogen i Det Udenrigspolitiske Nævn, hvor vi kan gøre det i et fortroligt rum.
Den tager vi gerne på os.
Nick Hækkerup (S), 2019-12-11:
Når nu jeg har fået stillet 27 minutter, hov, sekunder til rådighed, vil jeg bare gerne kvittere for Venstres og ikke mindst hr. Michael Aastrup Jensens tilgang til sagen her.
Jeg er sikker på, at når vi når frem til noget, er vi helt afhængige af, at også Venstre vil støtte op og være med i det arbejde, som skal gennemføres.
Anni Matthiesen (V), 2019-12-11:
Hvordan agter ministeren at sikre den fortsatte drift af Danish International Adoption, også forkortet DIA, på lang sigt?
Astrid Krag (S), 2019-12-11:
Jeg må lige hoppe over til den rigtige stol.
Med satspuljeaftalen for 2019 blev der afsat 2,1 mio. kr. som et ekstra driftstilskud til den adoptionsformidlende organisation DIA
, lad os bare kalde den det her i salen, i 2019 og 2020.
Der blev også afsat 1 mio. kr. til at gennemføre en undersøgelse af, hvordan formidlingen af børn til international adoption i Danmark kan ske på en økonomisk bæredygtig måde.
De 2,1 mio. kr. er afsat til at understøtte driften i DIA, mens det undersøges, hvordan der kan skabes en økonomisk bæredygtig formidlingsstruktur i fremtiden.
1,8 mio. kr. af disse penge går til at dække DIA's underskud i 2020.
Den seneste saltvandsindsprøjtning er iværksat, fordi væsentlige ændringer på adoptionsområdet internationalt set havde påvirket det økonomiske grundlag for driften af DIA, og prognoser viste, at organisationen for 2019 ville have et stigende underskud.
Vurderingen var og er fortsat, at det er nødvendigt at ændre strukturen for varetagelse af formidlingsopgaven inden for adoptionsområdet inden for et par år, da det i modsat fald må antages ikke at være muligt at tilbyde formidling af børn til adoption herefter.
Ankestyrelsen afleverer undersøgelsen af, hvilke muligheder der er, til mig inden juleferien.
Jeg forventer, at undersøgelsen også vil indeholde en vurdering af, hvad der skal til for at gøre formidling gennem DIA økonomisk bæredygtig.
Anni Matthiesen (V), 2019-12-11:
Det var sådan, at jeg så social- og indenrigsministeren og også vicedirektør Merete Pantmann fra Ankestyrelsen på tv her for nogle få dage siden, og jeg synes, at der sådan blev givet udtryk for en stor forundring over, at man måtte meddele fra DIA's side, at man var i den her utrolig pressede økonomiske situation og for den sags skyld også måtte lukke for ansøgning til adoption på grund af manglende økonomisk sikkerhed.
Jeg tænker lidt, om ikke ministeren måske kunne bekræfte, at DIA jo egentlig allerede også tidligere, endda flere gange, også efter 2018, har været inde og aflevere nogle klare advarsler omkring den her økonomiske udvikling – det er både afleveret til Ankestyrelsen og også til Social- og Indenrigsministeriet.
Jeg kunne egentlig godt bare lige kort tænke mig at høre ministerens kommentarer til risikoen for, at DIA jo simpelt hen kan være nødsaget til at begynde at lave en nedlukning, på grund af at det økonomiske grundlag er dårligt her fra 2020.
Astrid Krag (S), 2019-12-11:
Som sagt har vi sikret mere end en fordobling af deres driftstilskud, og derfor har vi også brug for den her grundlæggende analyse.
For når vi står i en situation, hvor der er et fald i antallet af både internationale adoptioner, men jo også af danskere, der ønsker det, og så en så voldsom forøgelse i prisen, så er det ikke bæredygtigt.
Derfor bliver vi nødt til at kigge på, hvordan vi kan gøre det anderledes i fremtiden.
Jeg venter som sagt nu på Ankestyrelsens rapport, som jeg håber at få inden juleferien, og så vil jeg selvfølgelig også inddrage Folketinget i det videre arbejde.
Anni Matthiesen (V), 2019-12-11:
Her til slut vil jeg gerne have, om ministeren måske kunne sætte ord på også balancen i forhold til at øge tilsynet, altså eventuelt skrue op for tilsynet på det her område, samtidig med at vi jo desværre, kan man sige, oplever, at færre og færre ønsker at adoptere børn fra udlandet, selv om der er rigtig mange, der kunne have behov for et nyt hjem.
Hvad tænker ministeren om det?