runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-04-11:
Den finder jeg i den her ordlyd fra regeringen.
Det er jo klart, at vi ikke haft mulighed for at forhandle med USA, så jeg kan ikke afkræve Trump en garanti.
Jeg ville også tvivle på, at han ville give mig den, hvis jeg spurgte ham.
Jeg må også sige, at i det helt hypotetiske scenarie, hvor USA ikke længere er det, så vil jeg uden at lægge ord i munden på ministrene tro, at situationen også i deres øjne vil være en anden.
Leila Stockmarr (EL), 2025-04-11:
Tak til ordføreren for talen.
Som jeg hører ordførerens indledning i talen, vurderer man fra SF's side, at man har tiltro til, at regeringen vil bruge det her mandat fra Folketinget forsvarligt og ordentligt.
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge SF, om man set med de historiske briller mener, at regeringerne, også med de partier, der sidder i regering nu, har forvaltet det udenrigspolitiske mandat, regeringen har fået, bl.a. i Irak og Afghanistan, som man ønskede det fra SF's side?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-04-11:
Det synes jeg er en god start for en forsikring fra regeringen om, at de faktisk den her gang stiller sig rigtigt.
Jeg har tillid til, at man kommer til, hvis situationen ændrer sig markant, at stille sig anderledes.
FE vurderer, at den russiske militære trussel kan forværres inden for en ganske kort årrække, og at man sådan set kan angribe Europa under de rigtige forudsætninger.
Hvad skal vi gøre, hvis ikke vi har adgang til USA og hjælp fra dem på det tidspunkt?
Leila Stockmarr (EL), 2025-04-11:
Det var jo netop det samme efter 9/11; der var vi også i en helt ekstraordinær situation, der gjorde, at vi vedtog nogle ting på den baggrund.
Og nu står vi igen i en helt ekstraordinær situation.
Det er jo det, der gør sig gældende, når man tager afgørende beslutninger, der gælder sikkerhedspolitik.
Lad nu det ligge.
Et næste spørgsmål vedrører, at som jeg har læst SF's tolkning eller vurdering af de trusler, der kommer fra Donald Trump, om en mulig annektering af Grønland, så er det jo noget, SF faktisk tager meget alvorligt.
Og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge SF, om SF, såfremt Donald Trump skulle gå videre med planen om at annektere Grønland og reelt handle på det, inden en tredjebehandling af det her forslag så vil stemme nej til forslaget?
Karin Liltorp (ALT), 2025-04-11:
Og tak til ordføreren for talen.
Nu nævnte ordføreren den russiske trussel, men ikke så meget den amerikanske trussel.
Og jeg prøver stadig væk at forstå, hvordan SF kan stemme for en uopsigelig forsvarsaftale med USA, når det netop er den amerikanske præsident, der både har sået tvivl om NATO og truet rigsfællesskabet direkte.
Mener SF oprigtigt, at det er en stabil og ansvarlig partner at lægge dansk sikkerhedspolitik i hænderne på?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-04-11:
Først og fremmest mener jeg ikke, at vi lægger dansk sikkerhedspolitik i hænderne på amerikanerne.
Det er stadig væk det danske forsvar, der har det primære sikkerhedsansvar på de områder og de baser, der er tale om.
Det skal koordineres med danske myndigheder, og rammerne for aftalen er ret klare.
Jeg vil ikke gå igennem dem igen, for vi har talt rigeligt om dem i debatten.
Det er klart, at vi er meget bekymrede over de udmeldinger, der kommer om Grønland, men i lighed med Venstres ordførers bemærkninger tidligere vil jeg sige, at det her jo er en anledning til at vise amerikanerne, at vi sådan set gerne vil styrke samarbejdet, og at vi stadig væk mener, at der er grundlag for en ordentlig dialog.
Og det skal ikke set med vores øjne være Danmark, der skubber USA fra sig som allieret.
Det er også, fordi vi jo desværre stadig har brug for amerikanerne, hvis der sker noget alvorligt.
Hvis der skal være et brud på alliancen, må det være USA, der tager det første skridt, og så er vi jo i en helt anden ekstraordinær situation, som ikke kun påvirker Danmark, og hvordan vi stiller os, men som påvirker NATO som helhed og Europa.
Karin Liltorp (ALT), 2025-04-11:
Nu er der jo ikke nogen tvivl om, at SF historisk set har været en markant stemme mod atomvåben på dansk jord.
Hvordan kan SF nu acceptere vage amerikanske forsikringer uden kontrol, uden mulighed for kontrol, uden inspektion og uden garanti for, at der ikke placeres atomvåben i Danmark?
Hvad er det, som har ændret sig, siden I nu skifter position?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-04-11:
Der er ikke noget, der har ændret sig.
Jeg tror, at jeg er lidt forvirret over ordførerens spørgsmål, for der står jo direkte i den her aftale, at der ikke er nogen ændring af dansk atompolitik –
og nu læser jeg op igen: » ... herunder i forhold til oplagring af visse våbentyper på dansk territorium, jf. forsvarssamarbejdsaftalens artikel 1, stk. 2.«
Altså, der står, at man stadig har respekt for det.
Regeringen sagde også, allerede dengang man indgik aftalen med amerikanerne, at der ikke er nogen ændring i dansk atompolitik på baggrund af den her aftale.
Så jeg er ikke sikker på, hvor ordføreren får det fra.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-11:
Tak for det.
Derfor synes jeg heller ikke, at det her kun er et spørgsmål om, hvad SF vil gøre inden en eventuel tredjebehandling; det er jo også et spørgsmål om, om der, hvis man nu forestiller sig, at USA gør alvor af truslen om at annektere dele af rigsfællesskabet, så står noget i aftalen, der sikrer, at aftalen bliver opsagt.
Eller hvilken sikkerhed har vi for, at den her aftale ikke fortsætter, samtidig med at USA annekterer dele af rigsfællesskabet?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-04-11:
Jeg deler hr. Peder Hvelplunds opfattelse af, at mange ting, man troede var hypotetiske, kan vise sig at blive til virkelighed.
Det er jo også derfor, at jeg i min tale siger: Vi kan komme til at tage fejl, og der er ikke nogen garantier i den her situation, der er ikke nogen sort-hvide svar.
Vi kan kun gøre det, som vi på nuværende tidspunkt mener er det rigtige for dansk sikkerhed.
Hr. Peder Hvelplund spørger til, hvordan det her er en garanti for, at der gøres noget andet, hvis der f.eks. sker det, at man annekterer Grønland.
Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Her til morgen priste ordføreren på TV 2 News de amerikanske soldater og sagde, at ordføreren var sikker på, at at de ville Danmarks bedste, også når de var i Danmark.
Man kan jo sige, at det er ethvert lands forsvarsledelses ret at bestemme, hvem de her soldater er.
Vi har set et godt eksempel på, at lederen af Pituffik Space Base, Susannah Meyers, er blevet fyret, hvilket er en helt legitim fyring, fordi hun udtrykte utilfredshed eller i hvert fald uenighed med sin vicepræsident.
Men det viser jo, at vi står med en administration, en Trumpadministration, der kommer til at skifte soldaterne ud og også de ledende kræfter i deres forsvar, som vil være dem, der sætter retningen, dvs. en retning, der er i overensstemmelse med det nuværende styre i USA.
Derfor er jeg nysgerrig på, hvordan ordføreren så skråsikkert kan udtrykke tillid til alle soldater, når vi ved, at de vil blive rettet ind med ret hård hånd fra Trumps side?
Peter Have (M), 2025-04-11:
Nu kan jeg jo ikke stå her og skulle redegøre for, hvordan man laver ledelsesstil i den amerikanske hær.
Men hvis man har en følelse af, at der har været et loyalitetssvigt der, er det, der er foregået, vel helt almindeligt.
Når jeg siger det andet med, at jeg er glad for de amerikanske soldater, er det jo, fordi de amerikanske soldater og de danske soldater i lang tid har haft et godt samarbejde.
Vi har lige den 8. april set en højtstående amerikansk general udtale sig i Senatet om, at Danmark er en fantastisk allieret, og at det er dygtige soldater.
Derfor bliver samarbejdet bare godt.
Vi skal jo også huske på, at det altså er vores venner, vi snakker om her.
Det bliver hele tiden lagt ud, som om amerikanerne ikke vil os det godt.
Vi har så nu her – er det i omkring 90 dage? – en præsident, som siger nogle uhyrlige ting.
Det skal vi jo selvfølgelig også forholde os til, men det forandrer bare ikke, at NATO er en god ting for Danmark og en god ting for de 32 lande, der er i NATO, og at amerikansk tilstedeværelse i Europa styrker sikkerheden.
Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
Det skal så siges, at det er fint, at en officer siger det.
Vicepræsidenten siger, at Danmark er en dårlig allieret.
Vi har set tilfælde, hvor amerikanere har gjort ting, som vil være imod dansk ret og lov.
Vi har selv haft en situation i Irak, hvor amerikanske soldater begik nogle ret klamme overgreb, som de så også filmede, på krigsfanger, som Danmark havde overgivet til amerikansk varetægt.
Vi har set, at amerikanerne har begået tortur i Polen, som Polen blev dømt på baggrund af.
Så derfor spørger jeg igen: Har ordføreren og regeringen fuld tillid til enhver amerikaner, der sætter sine ben på dansk jord?
Peter Have (M), 2025-04-11:
Ja, det har vi, ligesom vi har fuld tillid til alle andre mennesker i det her land, indtil der sker noget, der ikke er godt.
Så mister vi tilliden.
Hvis en amerikansk soldat gør noget, som ikke er efter planen, så har vi jo, som det er blevet nævnt fra tidligere ordførere, muligheden for, hvis det har en vis vigtighed i Danmark, at trække den soldat ind i et dansk retssystem.
Så grundlæggende har vi i Moderaterne en tanke om, at der er tillid til de amerikanske soldater, som måtte blive placeret i Danmark.
Leila Stockmarr (EL), 2025-04-11:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg har to spørgsmål.
Først har jeg et kort spørgsmål: Hvordan mener ordføreren at vi kan være sikre på, at tilstedeværelsen af amerikanske soldater og amerikansk materiel ikke kan udgøre en større sikkerhedsrisiko for Danmark?
Altså, er der egentlig foretaget en vurdering af, om der er en større risiko for, at vi kan blive et mål for angreb?
For det er jo ret velkendt, at USA har flere fjender rundtomkring i verden, end Danmark har.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er om det her med jurisdiktion.
Hvornår mener ordføreren at der vil være grund til, at Danmark tilbagekalder sin jurisdiktion, altså i hvilke konkrete tilfælde?
Ordføreren må meget gerne komme med nogle eksempler.
Mener man, at regeringen vil bruge den mulighed, der er i aftalen, for at tilbagekalde jurisdiktion, hvis der skulle ske en forbrydelse mod danske statsborgere?
Peter Have (M), 2025-04-11:
Altså, det er subjektivt, hvorvidt en forbrydelse vil blive set som værende, hvad kan man sige, af særlig vigtig karakter for Danmark, og derfor bliver det nødt til at være sådan.
Jeg kan ikke sige, hvad det præcis skulle være for en forbrydelse, der skulle tages ind.
Jeg kan i hvert fald sige, at det vil være en individuel beslutning, hver gang der sker en forbrydelse, om det er en ting, vi vil retsforfølge i Danmark.
Og derfor er det jo rigtig godt, at den passus i teksten er så bred, at man kan trække en lille forseelse ind, og at man kan trække en stor forseelse ind, så der er jo en spændvidde her.
Leila Stockmarr (EL), 2025-04-11:
Skal jeg forstå ordførerens svar sådan, at der fra regeringens side ikke er defineret en rød linje, i forhold til hvis der sker en forbrydelse mod danskere på dansk grund begået af amerikanske soldater, altså at så har man ikke på forhånd defineret en rød linje for, hvornår man selvfølgelig vil tilbagekalde jurisdiktionen til Danmark?
Er der ikke nogen rød linje for regeringen?
Peter Have (M), 2025-04-11:
Den tekst, der er i aftalen, omkring det her, vi snakker om, er så bred, at den kan rumme hvad som helst, og det er rigtigt, at man ikke bare kan sige, at den her forbrydelse trækker vi ind under det.
Det bliver vi nødt til at vurdere fra gang til gang.
Jeg kan ikke stå her fra talerstolen og sige – selv om jeg synes, det er uhyrligt, hvis en amerikansk soldat f.eks. skulle forbryde sig mod et barn – at vi så skulle trække det ind.
Det kan jeg jo ikke sige at vi ikke ville gøre, og jeg kan heller ikke sige, at vi ville gøre det.
Altså, det kan jeg jo ikke stå og sige, for det er jo en subjektiv vurdering ved hver eneste forbrydelse, og så er det også et spørgsmål om, hvad hvert menneske i Danmark synes er af en beskaffenhed, der gør, at det skal trækkes i det danske retssystem.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-11:
Tak for det.
Og tak til hr. Peter Have for talen.
Jeg vil godt følge lidt op på det svar, som hr. Peter Have gav til min kollega fru Trine Pertou Mach, for jeg synes, det bærer præg af en vis nonchalance at sige, at hvis man skulle komme i den situation, at USA annekterer en del af Grønland, så vil man kigge på aftalen igen.
Kan vi ikke få regeringen – eller i hvert fald en repræsentant fra regeringspartierne – til sådan helt klart og principielt at give en garanti for, at skulle den situation opstå, ville aftalen selvfølgelig øjeblikkelig blive opsagt, og at hvis der måtte være amerikanske soldater på danske baser, ville de naturligvis blive sendt retur?
Det ville være jo være en fuldstændig vanvittig situation at forestille sig, at USA annekterer en del af rigsfællesskabet og samtidig har tropper til stede her i landet.
Så kan ordføreren ikke give en klar garanti for, at man selvfølgelig ikke bare vil kigge på aftalen, men at man vil opsige den?
Peter Have (M), 2025-04-11:
Altså, jeg er jo helt enig med spørgeren i, at hvis der skulle ske det, at en allieret, eksempelvis USA, går ind og tager noget dansk territorium, så bliver vi da nødt til at kigge på den her aftale, og så skal den da ændres.
Det siger da sig selv.
Det er jo et helt vildt scenarie at forestille sig det, som spørgeren nævner, altså at amerikanerne annekterer en del af Grønland, og så lader vi amerikanske styrker stå på dansk jord.
Det er jo to ting, som er modsatrettede, og som man ikke kan gå med til.
Så der er jeg enig med spørgeren.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-11:
Jeg vil også bare gerne høre ordføreren sige, at der selvfølgelig bliver givet en garanti, og at der er den mulighed i aftalen; at der slet ikke skal herske nogen tvivl om, at det selvfølgelig er en mulighed, og at den mulighed også vil blive udnyttet.
Og i hvilket omfang kan man garantere, at danske statsborgere, som muligvis befinder sig uden for basen, ikke bliver udsat for overgreb fra enten militærpersonel eller sikkerhedsstyrker?
Peter Have (M), 2025-04-11:
Den garanti, jeg kan stå her og give, er jo det, der står i artikel 1, stk. 2.
Jeg læser lige op igen.
Der står, at det skal ske »med fuld respekt for Danmarks suverænitet, grundlov og forfatningsmæssige sædvane, lovgivning og folkeretlige forpligtelser«.
Hvis det her ikke bliver overholdt, er vi da forpligtet til at kigge på det.
Og det har ikke noget at gøre med at være arrogant eller noget andet.
Det er jo det, der er sagens fakta.
Så må jeg også med hensyn til det med sikkerhedsstyrkerne osv. sige, at de er underlagt nøjagtig de samme forudsætninger som det, jeg har lige har stået og nævnt her.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-04-11:
Min fornemmelse af amerikanerne, også før Trump i øvrigt, er, at de gerne vil ud af Europa.
Jeg betragter egentlig den her aftale som den daværende amerikanske administrations, Bidenadministrationens, forsøg på at efterlade nogle sikkerhedsgarantier, fordi vi jo stadig væk i Danmark og Europa har brug for USA, hvis der sker noget alvorligt.
Vi kan ikke selv, desværre.
Så jeg tror ikke, at det egentlig er en risiko, at vi kommer til at stå i en situation, hvor USA ikke vil ud.
Tværtimod har de arbejdet på det i mange år, også før Trump.
Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
Jeg var egentlig nysgerrig på, om det er noget, man ser venligt på, altså at man synes, det er en fed ting ved den her aftale, at vi nu får private amerikanske aktører på dansk jord.
Carsten Bach (LA), 2025-04-11:
I det omfang at amerikanerne vælger at udføre deres aktiviteter ved hjælp af private aktører, og at de jo i øvrigt som beskrevet i aftalen her indgår under samme vilkår, som amerikanske soldater vil gøre det, altså i koordination med myndigheder og i øvrigt inden for dansk lovgivning og retslige rammer, så er det egentlig fuldt ud i overensstemmelse med min overbevisning og med Liberal Alliances overbevisning.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til det her med, at det ikke er politisk.
Det her er jo et sindssygt politisk spørgsmål.
Men når nu vi står i en situation, hvor vi diskuterer kongerigets suverænitet og trusler mod Grønland, som alle tager dybt, dybt alvorligt, hvordan kan ordføreren så egentlig sige, at i forhold til det her, der så også handler om relationen til USA, men som bare foregår på dansk territorie, skal vi ikke gå så højt op i retorikken?
Der siger ordføreren, at det bare er retorik, og at vi bare skal indgå det, for det er vigtigt for vores sikkerhed.
Hvordan hænger de to ting sammen?
Hvordan kan noget, der er bekymrende og farligt mod nord, være mindre bekymrende og farligt her?
Carsten Bach (LA), 2025-04-11:
Jeg tror ikke, at jeg sagde, at spørgsmålet ikke var politisk.
Det, jeg gav udtryk for i min tale, var, at jeg ikke ønskede noget stort politisk slagsmål om det.
Ligesom flere andre ordførere har givet udtryk for, er der en bekymring for den retorik, vi ser i Det Hvide Hus og fra den nye amerikanske præsident.
Det tror jeg at der er bredt i den danske offentlighed, og jeg og Liberal Alliance er også bekymret for den retorik.
Det er da noget, vi følger meget tæt og følger nøje med i.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Så er jeg ked af, hvis jeg misforstod, hvad ordføreren mente med det om det politiske.
Nu er den her aftale jo en, der bliver indgået for en periode af i hvert fald 10 år, og hvor der ikke er nogen som helst indbyggede forudsætninger, der gør, at den kan bortfalde.
Der er ikke noget, der ligesom kan ske, som gør, at den bortfalder.
Der kan man så placere det ansvar hos regeringen og finde ud af, hvad der skal ske, men jeg synes egentlig, at vi har et ansvar herinde i Folketinget, når vi skal sidde og stemme om det, i forhold til hvordan vi vil forholde os til det.
USA har jo både truet med at bruge militære midler for at få sin vilje og bruge økonomiske midler for at få sin vilje.
Lige nu bruges de økonomiske midler i fuldt flor med toldkrige mod 85 lande hen over verden.
Hvordan ser ordføreren egentlig på risikoen for, at der også kommer militære midler i brug inden for 10 år?
Carsten Bach (LA), 2025-04-11:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg nåede at få hele spørgsmålet med.
Der bliver her i salen tidligere i debatten, også af spørgeren og af andre spørgere,
fremsat en lang række hypotetiske, mulige scenarier.
Jeg tror bare, at det er vanskeligt at forholde sig til alle mulige og måske ikke mindst umulige scenarier i øjeblikket, særlig fordi nogle af de umulige scenarier jo i virkeligheden godt kan blive til virkelighed, som vi har set af den retorik, der udfolder sig fra Det Hvide Hus på det seneste.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-11:
Mange tak.
Al den debat, vi har nu, handler jo ikke om indholdet af lovforslaget, men om det her med, om det er suverænitetsafgivelse, hvad det er for en demokratisk kontrol, der er osv.
Ordføreren nævner det her med demokratisk kontrol, men faktisk er der jo ikke nogen demokratisk kontrol, for det her er et demokratisk samtykke.
Det, der så er det interessante, er, hvor lang tid det her samtykke gælder.
Er det et permanent samtykke, eller kunne man afgrænse det og sige, at det f.eks. kun gælder i de 10 år eller i den tid, der skulle føres en krig, eller hvis man skulle gøre noget andet?
Hvis ordføreren er bekymret for den demokratiske kontrol med vores eventuelle suverænitetsafgivelse, hvordan kan vi så hegne det bedre ind og sikre, at det faktisk står her?
Kunne vi f.eks. foreslå, at Folketinget, hver gang der skulle være militære aktiviteter fra Danmark mod et andet land, skulle ind over?
Det kunne være en mulighed.
Peter Have (M), 2025-04-11:
Jamen vi skal have Folketinget ind over, hvis der kommer nogle væsentlige ændringer i den aftale, der er her.
Det hersker der ikke nogen tvivl om.
Så længe vi overholder de ting, som der står, og det gælder for hele aftalen, så foregår det simpelt hen ud fra det her med, at det skal foregå med fuld respekt for Danmarks suverænitet, grundlov, forfatningsmæssige sædvane, lovgivning, folkeretslige forpligtelser.
Så længe det foregår under alle de ting, er vi trygge ved det, og så behøver vi ikke gøre mere ud af, hvad der eventuelt måtte komme.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-11:
Det var ikke det, der var mit spørgsmål.
I det her scenarie, hvor man kunne forestille sig, at USA gerne vil angribe et andet land, er det så noget, Folketinget skal ind over og være med til at beslutte, eller har man givet et permanent samtykke til al den aktivitet?
Det, jeg læser ud af det her forslag, er, at det mere er en permanent tilladelse, hvor man siger, at nu kan I gøre, hvad I har lyst til fremadrettet.
Og ja, måske handler det, der slår mig lidt i den her debat, om, at regeringen stadig væk har noget magt sammen med den amerikanske regering, og derfor afgiver vi teknisk set ikke suverænitet, fordi regeringen stadig væk har noget at skulle have sagt.
Men i hvert fald ligner det, at Folketinget fraskriver sig sin ret.
Peter Have (M), 2025-04-11:
Jeg synes, det er helt uden for skiven.
Spørgeren spørger til, hvad vi vil gøre, hvis amerikanerne vil føre krig fra Danmark.
Jamen det her er jo en forsvarsalliance, og det handler jo ikke om at gå ud og føre krig fra Danmark.
Så i forhold til hvad den her aftale indeholder, er det helt uden for skiven.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg synes måske, der bliver skruet lige voldsomt nok op for retorikken her.
Altså, hvordan kan Moderaterne påstå, at vi skyller samarbejdet ud med badevandet, fordi vi vælger at sige nej til det her konkrete nye skridt i relationen til USA?
NATO består, alliancen består.
Det her er en bilateral aftale, som giver USA eksklusiv råderet over dansk territorium, ligesom de har bilateralt med en lang række andre lande.
At det er i amerikansk forsvarspolitisk interesse, kan jeg sagtens forstå.
Så vil ordføreren ikke lige prøve at forklare, hvordan det er, Danmarks sikkerhed bliver højnet med det her, når det faktisk ikke er nogle baser, som er en del af hele det NATO-samarbejde, men noget, der foregår fuldstændig parallelt?
Peter Have (M), 2025-04-11:
Danmark er på nuværende tidspunkt ikke i stand til at forsvare sig selv, så vi skal jo glæde os over det, hvis der kommer nogle, der gerne vil sætte noget materiel på dansk jord på de her tre flyvestationer, som jeg omtalte.
Når der står noget materiel på dansk jord og der er nogle amerikanske soldater, er vi bare hurtigere til at have en responstid på et eventuelt angreb fra Ruslands side, enten mod Danmark eller også imod et andet NATO-land.
Derfor øger man sikkerheden for danskerne.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Nu kan ordføreren jo ikke vide sig sikker på, at de soldater om 5 år vil være en del af de samme sikkerhedspolitiske interesser og orientering, som vi har i Danmark, når man kigger på, hvor tæt USA kommunikerer med Putin om, hvordan man skaber fred i Ukraine hen over hovedet på Ukraine og europæerne.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge her til sidst, hvordan ordføreren egentlig bedømmer Danmarks muligheder for at komme ud af den her aftale, hvis eksempelvis USA skulle annektere Grønland.
Hvordan vurderer man mulighederne reelt?
Det er et regeringsparti, jeg spørger.
Peter Have (M), 2025-04-11:
Det er jo et scenarie, som jeg slet ikke kan forestille mig skulle være der.
Men lad os bare lege med det og sige, at det kommer til at ske.
Så står vi jo i en helt anden situation, og så bliver regeringen nødt til at gå ind og kigge på den her aftale og sige, at nu overtræder man nogle af de principper, som der står i starten af aftalen, om dansk suverænitet, og så kan vi selvfølgelig ikke bare blive ved med at have den her aftale.
Så bliver man nødt til at gå ind og kigge på det.
Så i tilfælde af at at man skulle se en væbnet annektering af Grønland fra amerikansk side, så bliver vi nødt til at gå ind og kigge på den her aftale.
Det fremgår jo helt klart af teksten.