runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nicolai Wammen (S), 2023-03-29:
For regeringen har det været vigtigt at lave en finanslov, der ikke puster til inflationen, men som holder den nede.
Samtidig er det også vigtigt for den her regering, at vi fører en skattepolitik, som er med til, at der er flere, der kommer i arbejde.
Vi har lavet et kompromis mellem tre partier, hvor der er forskellige dele i forhold til skat, herunder også det, man kalder en toptopskat, så man i forhold til dem, der tjener allermest, nu får en højere beskatning, end der var, før den her regering blev dannet.
Og vi går ind i forhold til beskæftigelsesfradraget og sørger for, at folk, der har ganske almindelige lønindkomster, dér slipper billigere i skat, og hvis man er enlig forsørger, får man endda ekstra meget ud af det.
Det kunne man også have valgt fra Enhedslistens ordfører side at have nævnt, når vi taler skat.
Man kunne også have sagt, at den her regering i forbindelse med finansloven finansierer inflationshjælp, som bl.a. kommer de allermindst formuende pensionister til gavn og glæde, fordi vi sætter midler af til en forhøjet engangsforhøjelse på 5.000 kr. i forhold til ældrechecken.
Så vi mener, der er balance i tingene.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-29:
Tak for det.
Finansministeren gentager det her med, at det ikke er et sjovt finanslovsforslag.
Jeg vil bare igen sige, at for nogen er det faktisk et ganske sjovt finanslovsforslag.
Der er jo nogen, som faktisk får ret rundhåndede gaver af regeringen, nemlig de her ejendomsinvestorer i Blackstone og lignende selskaber, som jo i mange år har kunnet undgå at betale skat gennem sådan en skattemanøvre, som det forrige flertal var enige om at fjerne, men som man altså nu åbner på fuld gab igen.
Det bruger man så en milliard på.
Så mit spørgsmål til finansministeren er: Er det en socialt retfærdig måde at stramme på?
Er det de rigtige, man strammer over for, når man sender en milliard i aktivitet ind i økonomien til ejendomsinvestorer, men samtidig f.eks. ikke vil kompensere kommunerne for deres øgede udgifter til inflation?
Man kunne have gjort det omvendte med nogenlunde samme inflationære effekt.
Det kunne godt være, man skulle skære en anelse af ude i kommunerne, men grundlæggende er det samme effekt.
Hvorfor vælger regeringen at prioritere at stramme på den måde?
Nicolai Wammen (S), 2023-03-29:
Altså, vi har et stramt finanslovsforslag med en finanseffekt på -0,9, og uanset hvordan man prøver at stille brikkerne op på brættet, er det et finanslovsforslag, der tager fart ud af økonomien og ikke det modsatte.
Så har vi så også en regering, der anerkender, at der heldigvis kommer flere børn og ældre i de kommende år, og derfor er det måske også meget fornuftigt, at vi får flere mennesker ansat inden for pleje og omsorg, i vores sundhedsvæsen, og hvor vi ellers har brug for dem.
Til gengæld er vi også meget optaget af, at vi skal have nedbragt bureaukratiet, sådan at vi bruger pengene bedst muligt, og at vi får de hænder, vi har brug for, ude hos borgerne, i stedet for at de løser opgaver med dokumentation og bureaukrati, som vi ikke som samfund har brug for.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-03-29:
Efter samme logik er det også den regering, der bruger flest penge – flere end nogen sinde.
Altså, der er hele tiden vækst i udgifterne i staten, og derfor kunne man jo på samme måde argumentere for, at den her regering er den mest ødsle regering nogen sinde.
Hvorfor er det egentlig nødvendigt, at de udgifter, som ikke er coronarelateret, skal vokse med halvanden procent?
Der er nogle coronapuljer, der udløber, og når man lægger det oven i de andre udgifter i staten, ser det ud, som om der er en meget beskeden vækst i de offentlige udgifter, men hvis man kun kigger på det, som ikke handler om corona, og som ikke er nødvendigt længere, så er der en vækst på halvanden procent.
Er det fair at kalde det for et stramt finanslovsforslag?
Nicolai Wammen (S), 2023-03-29:
Jeg kan roligt sige, at det ikke er en billig omgang, for vi har heldigvis prioriteret økonomi til at lave grøn omstilling.
Bl.a. har vi med mere end 50 mia. kr. – jeg tror, det er 54,5 mia. kr., for at være helt præcis – lavet en grøn fond, og det er den største og vigtigste beslutning, vi har taget i forhold til at have nogle ekstra penge, som ligger uden for det normale, og som vi kan bruge på det grønne.
Vi har så som regering sagt, at vi ønsker, at Danmark skal være CO 2 -neutralt i 2045, og at vi endda skal strække det frem til 2050, så det er 110 pct. neutralt.
Det er der ikke nogen danske regeringer der har gjort før, heller ikke regeringer, som hr. Rasmus Jarlov har siddet i.
Og det glæder mig, at hr. Rasmus Jarlov mener, at hver eneste regering skal være grønnere – det er godt.
Det her er den grønneste regering, Danmark nogen sinde har haft.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-03-29:
Finansministeren siger, at regeringen er den mest ambitiøse på det grønne område.
Man kunne også sige, at regeringen er den mest ambitiøse på digitaliseringsområdet, eller at regeringen er den mest ambitiøse med hensyn til at bygge motorveje.
Da Poul Nyrup Rasmussen kom til i 1998 med sin sidste regering, kunne han også have sagt: Jeg er den mest ambitiøse med hensyn til Storebæltsbroen, for jeg har tænkt mig at bygge den færdig i modsætning til de andre, som bare satte byggeriet i gang.
Altså, det er jo et projekt, hvor man hele tiden bygger mere og mere på en samfundsomstilling, og derfor vil enhver regering jo være den mest ambitiøse på det grønne område.
Er det ikke lidt en billig omgang, hr. finansminister?
Nicolai Wammen (S), 2023-03-29:
Det er klart, at med den aftale, der blev lavet mellem de tre partier, altså regeringsgrundlaget, for så vidt angår det punkt, som hr. Pelle Dragsted nævner, er der tale om en anden beslutning end den, der blev truffet under den tidligere regering.
Derfor er det jo også vigtigt at se det her i en sammenhæng, altså at man ikke bare tager én brik ud, når man taler om skat, men også ser på, hvad der sker både i forhold til beskæftigelsesfradrag og en toptopskat for dem i det her land, der tjener allerallermest.
Og når vi kigger på den samlede balance fra regeringens side – og det kan jeg også sige som socialdemokrat – synes vi, det hænger fint sammen.
Henrik Frandsen (M), 2023-03-29:
Mange tak, og tak for en rigtig god ordførertale, hvor jeg også fornemmede der var en stor grad af imødekommenhed i forhold til at finde en aftale.
Det, der får mig til at stille et spørgsmål, er ældreområdet, hvor ordføreren jo siger, at hele ældreområdet har brug for et løft.
Ældreområdet er jo et af de velfærdsområder, vi har, og vi har jo i regeringen en analyse af, at alle vores velfærdsområder er under pres.
En af de største udfordringer, vi har, er at skaffe medarbejdere, og et løft bliver tit oversat til, at der skal tilføres flere penge, så man kan ansætte flere medarbejdere osv. Deler ordføreren og Dansk Folkeparti den analyse, at vi har rigtig mange velfærdsområder, som er under pres, og at det, der i bund og grund er den eneste løsning for rigtigt at komme i mål med at sikre den fremtidige velfærd, er, at vi får reformeret hele velfærdsområdet?
Peter Kofod (DF), 2023-03-29:
Jamen det lyder spændende.
Det ser jeg gerne på, men som sagt kender jeg ikke eksemplerne fra Sverige og Frankrig.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-29:
Tak – det er helt i orden.
Og det er også i orden, at ordføreren ikke kender til eksemplerne.
Men det er meget interessant, for det blev rejst som en politisk debat, faktisk af Enhedslistens søsterparti i Sverige, og efter finansministeren så har indkaldt de her matjätter, som de kalder dem, altså de tre store supermarkedskæder, til et møde, er de faktisk frivilligt gået ud at sige, at nu sænker de prisen på en lang række basisvarer.
Så det har virket der, det har virket i Frankrig, og jeg synes, at regeringen sidder lidt stille herhjemme i forhold til at få lagt det pres på branchen.
Peter Kofod (DF), 2023-03-29:
Det er jo en spændende idé.
Jeg er nødt til at se det nærmere – jeg kender ikke til det svenske eksempel.
Men der har jo i hvert fald været en diskussion om f.eks. smør for nogle måneder siden og om, hvordan prisudviklingen havde været der, og hvordan der er nogle mellemmænd.
Lad mig sige, at prisudviklingen jo ikke altid slår igennem, fordi der er det her mellemlag af forretninger og kæder og alt muligt andet.
Det er vi da villige til at se på.
Jeg ved ikke lige, hvordan man skulle gøre det, men jeg har jo heller ikke set det svenske eksempel, og det er måske det bedste, fordi det svenske samfund minder ret meget om det danske.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-29:
Tak for det, og tak for talen og ikke mindst det her fokus på, om jeg så må sige, de jævne mennesker derude, som bliver ramt af inflationen.
Jeg tror, ordføreren sagde, at det var en kedelig finanslov.
Men det er jo ikke alle, den er kedelig for.
De ejendomsinvestorer, der får en skattelettelse på 1 mia. kr., synes nok, den er meget sjov.
De her selskaber, som har spundet guld på krisen, og som fredes for den her skat på en overnormal profit, synes nok også, det er rimelig morsomt.
Så den er kedelig for almindelige mennesker; ikke så kedelig for dem oppe i toppen af samfundet.
En af de ting, som ordføreren nævnte, var at nedsætte momsen, og det er jo også noget, der virkelig koster mange penge.
Der er også en anden vej at gå, som nogle af vores nabolande har gjort, og det er jo at lægge et pres på fødevarebranchen for at sænke priserne.
I Frankrig har de indgået en frivillig aftale.
I Sverige har finansministeren indkaldt dagligvarebranchen, altså fødevarebranchen, til et krisemøde og sagt, at nu går den simpelt hen ikke længere, og at nu skal priserne ned, fordi omkostningerne er gået ned.
Peter Kofod (DF), 2023-03-29:
Jamen det kan jeg løfte sløret for faktisk også er en ambition, vi har.
Vi ønsker at fremlægge en økonomisk plan, så det kan Danmarksdemokraterne jo glæde sig til.
Så kan vi sammenligne.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-03-29:
Nu nævnte man, at en finansieringskilde kunne være ulandsbistanden.
Altså, hvis man fjernede hele udviklingsbistanden, havde man jo så ikke engang fundet en tredjedel af pengene.
Så der skal nogle ret store finansieringskilder til for at finde 70 mia. kr. bare til de her tre forslag.
Så jeg vil egentlig høre, om Dansk Folkeparti har tænkt sig at fremlægge en eller anden økonomisk plan, så man også kan se, hvordan det hænger sammen økonomisk.
Jeg har været her i mange år, og jeg har i hvert fald ikke lige så nemt kunnet trylle 70 mia. kr. frem til bare tre forslag.
Jeg tænker, at der forhåbentlig må være en eller anden økonomisk plan på vej.
Peter Kofod (DF), 2023-03-29:
Jamen jeg synes, det er rigtig godt med store drømme og store ambitioner for, hvordan det danske samfund kunne se ud.
Nu har jeg jo nævnt tre finansieringskilder i min taletid her, bl.a. til hr. Torsten Schack Pedersen.
Men der kan jo givetvis findes flere, også ved afbureaukratisering af den offentlige sektor.
Der er jo masser af forslag at tage og gribe i.
Det synes jeg sådan set er fair nok.
Jeg vil også sige, at Dansk Folkeparti jo er et parti, der, når vi er med i aftaler, finansierer de ting, vi gør.
Ellers havde vi jo ikke været en del af forlig og aftalekredse og alt muligt andet.
Så det mener jeg nu godt jeg kan stå på mål for.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-03-29:
Tak for ordet.
Som Venstres ordfører også var inde på, er den lette politik jo at komme med forslag eller komme med drømme om, hvad man godt kunne tænke sig.
Det svære er så, når man skal finansiere det.
Det er i hvert fald tit der, jeg gennem min tid i politik har oplevet at det bliver svært.
Men hvis man bare skal nævne tre ting, som Dansk Folkeparti har foreslået på det sidste, er det bl.a. inflationshjælp, der kostede 10 mia. kr.
Registreringsafgiften skal afskaffes; det koster 18 mia. kr.
Pensionsalderen skal ikke stige; det koster 45 mia. kr.
Det er bare tre forslag, der koster over 70 mia. kr.
Så kan man i Dansk Folkeparti løfte sløret lidt for, hvordan man skal finansiere de her drømme?
For drømme er jo altid godt, og forslag er nemme at komme med.
Men at finde 70 mia. kr. er nok ikke lige så nemt.
Så hvor vil man finde 70 mia. kr. til bare de her tre forslag?
Så ved jeg jo, at Dansk Folkeparti også har andre forslag på hylderne, men bare de her tre er altså over 70 mia. kr.
Peter Kofod (DF), 2023-03-29:
Jeg synes ikke, at vi alene har et mantra om, at der bare skal flere ud på arbejdsmarkedet.
Jeg tror, der skal mange ting til.
Og så vil jeg advare mod sortsyn, for nu har jeg siddet og lyttet her dagen igennem til de taler, der har været fra talerstolen.
Der er kriser overalt.
Sundhedsvæsenet er i krise.
Klimaet er i krise.
Alt muligt er i krise.
Hvis man ser folketingsdebatter fra 10 eller 30 år tilbage i tiden, har der også været masser af problemer i det danske samfund.
Det er derfor, vi har valgt 179 medlemmer.
Det er jo for at løse nogle af de problemer.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-03-29:
Jeg har så ikke været tydelig nok.
Vi taler om, at der skal flere mennesker ud på arbejdsmarkedet, at vi skal rekruttere mere arbejdskraft, at vi skal lave reformer for at få flere mennesker ud på arbejdsmarkedet, men når vi i dag, hvor vi aldrig har været, og det er glædeligt, flere mennesker på arbejdsmarkedet, står med nogle fuldstændig næsten uoverskuelige strukturelle problemer, på trods af at der aldrig har været flere mennesker på arbejdsmarkedet – problemer, vi ikke stod med for 10 år siden, da der var færre mennesker på arbejdsmarkedet – er det så ikke noget andet, der skal til, end at vi alene bare har et mantra om, at der skal flere mennesker ud på arbejdsmarkedet?
Peter Kofod (DF), 2023-03-29:
Jeg forstår i virkeligheden ikke helt spørgsmålet, for jeg synes da, det er glædeligt, at der er flere mennesker, der i beskæftigelse.
Jeg har da et ønske, og det tror jeg hele Folketinget har, om, at så mange som overhovedet muligt i vores samfund er en del af det arbejdende fællesskab.
Så jeg forstår slet ikke præmissen for spørgsmålet her.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-03-29:
Jeg vil også gerne spørge ordføreren omkring det store emne i dag, nemlig beskæftigelsen.
Stigningen i antallet af beskæftigede lønmodtagere, fra før corona ramte os, er 200.000.
Der er kommet 200.000 flere mennesker ind i arbejdsstyrken på de få år, der er gået.
Hvis man tæller tilbage til før finanskrisen i 2007, er det 300.000.
Jeg vil bare gerne stille det samme spørgsmål, som jeg også stillede til den radikale ordfører.
Når vi aldrig har haft flere mennesker på arbejdsmarkedet, 3 millioner mennesker, og vi nu taler, som jeg også mener er reelt, om den brændende platform på en række velfærdsområder og også i industrien, så er det vel ikke nødvendigvis løst med at få endnu flere mennesker i beskæftigelse.
Peter Kofod (DF), 2023-03-29:
Hr. Henrik Frandsen, prøv at kigge på, hvilke forlig det er, vi er en del af.
Altså, Dansk Folkeparti er vævet ind i aftaler på Christiansborg – aftaler og forlig, som vi er stolte af.
Så jeg synes egentlig, at de sidste 25 års historik beviser, at vi er et parti, der tager ansvar og er med.
Henrik Frandsen (M), 2023-03-29:
Jamen det tager jeg meget positivt imod.
Når man laver reformer, er det nogle gange sådan, at der er nogle reformer, hvor folk står og jubler og siger: Yes, det er dejligt.
Så er der andre reformer, som i udgangspunktet er upopulære, men hvor man, når man kommer over på den anden side af dem, godt kan se, at det var det rigtige og det, der skulle til.
Der vil jeg gerne høre, om Dansk Folkeparti er med på at lave reformer, som måske ikke er populære i nuet, men hvor man på den lange bane godt kan se, at det er det rigtige.
Peter Kofod (DF), 2023-03-29:
Jeg er i hvert fald fuldstændig enig i, at vi er nødt til at kigge velfærdsområdet igennem, og når vi har fat i ældreområdet, må man bare sige – og det er jo en lykkelig ting – at danskerne bliver ældre. Det går bedre i vores samfund.
Det er jo en enormt lykkelig ting, men det betyder så også, at vi skal have flere folk til at passe ældre mennesker.
Vi skal tilføre flere ressourcer.
Det giver en række udfordringer.
Så selvfølgelig er der masser af ting, der skal kigges på, og det ville simpelt hen være forkert, hvis jeg stod på den her talerstol og sagde, at det bare handlede om, at der skulle pumpes flere penge ned i den offentlige økonomi.
Det handler om mange forskellige ting.
Så hvis regeringen har et mål om, at man vil kigge på de ting og over de næste mange år gøre noget for både at løfte ældreområdet, men også løse nogle af de brændende platforme, der er på det område, så er vi absolut med; så vil vi meget gerne være en del af det.
Pernille Vermund (NB), 2023-03-29:
Tak for det.
Jeg vil gerne følge op, hvor hr. Dennis Flydtkjær sluttede.
Som borgerlig er jeg glad for, at Dansk Folkeparti er kommet på banen, f.eks. med at afskaffe registreringsafgiften.
Det er jo store milliardbeløb, man har lovet danskerne før valget, og man er også et parti, som – uanset om regeringen er rent socialdemokratisk eller det nu er den her teknokratiregering – er meget hurtige til at kalde regeringer vælgerbedragere eller sige, at de er nogle, der ikke overholder de valgløfter, de har givet.
Peter Kofod (DF), 2023-03-29:
Tak for det.
Det vil jeg helst ikke gøre.
Men det er fuldstændig rigtigt, at vi har en ambition om, at borgerne skal have flere af deres egne penge mellem hænderne.
Det er fuldstændig rigtigt.
Det er også derfor, vi har været ude at sige det, som vi har sagt om registreringsafgiften, og der agter vi da at komme med en økonomisk plan, der sådan mere gennemarbejdet end det, jeg kan gøre i taletiden her, skal anvise, hvordan vi vil gøre, og hvor pengene skal komme fra.
Det kan jeg bekræfte.
Hvornår den kommer, kan jeg jo ikke stå at sætte en dato på, altså.
Men vi har store ambitioner om at komme med en plan, ja.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-03-29:
Mange tak for talen.
Det glæder os, at der er flere ting, som IA og Siumut kan være enige om, og ting, vi forhåbentlig også kan samarbejde om i de kommende finanslovsforhandlinger.
Inuit Ataqatigiit nævner heriblandt også kollegier.
Det er jo således, at Siumut også fik afsat midler under finansloven i 2021 – midler til at få igangsat nogle initiativer for at få styrket de her kollegieetableringer.
Vi har også holdt flere møder og borgermøder, bl.a. sammen med Avalak og de grønlandske huse, og derfor ser vi IA's udtalelser i dag som udtryk for en stor opbakning til det arbejde, som Siumut allerede har igangsat, og som vi også i fællesskab kan arbejde videre med for de grønlandske studerende i Danmark.
Jeg håber også, at der er flere ting, vi kan samarbejde omkring, f.eks. Foodlab, som er et af de emner, vi begge sætter pris på, og jeg glæder mig til det kommende samarbejde.
Torsten Gejl (ALT), 2023-03-29:
Selv tak.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-29:
Tak for det.
Det var et rigtig godt svar, og det kan jeg i hvert fald love at vi i Enhedslisten meget, meget gerne bidrager til sammen med Alternativet.
Torsten Gejl (ALT), 2023-03-29:
Vi sørger for, at de rigtige forslag altid er til stede; vi slår os sammen med de store netværk og de grønne organisationer uden for Folketinget; vi hjælper med at vise regeringen, at der er mange, mange danskere, der virkelig kræver klimahandling.
Det har altid gjort indtryk på en regering, når det viser sig, at befolkningen kræver rigtig meget af en bestemt ting.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-03-29:
Qujanaq.
Mange tak.
Jeg er slet ikke i tvivl om, at vi kan samarbejde om netop at sikre de her kollegier, og man kan jo sige, at en undersøgelse i sig selv har været god i forhold til at skabe grundlaget for det.
Jeg synes, at det er godt, at Avalak har været så klare i mælet om, at det er det, de gerne vil.
Det er man nødt til at lytte til fra Grønlands side, så det glæder mig, at det ser ud til at blive en realitet, og jeg glæder også til at samarbejde med Siumut omkring etablering af kollegierne.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-29:
Først tak for en rigtig god tale, og også tak for det tætte samarbejde mellem Enhedslisten og Alternativet.
Jeg deler fuldstændig, jeg ved ikke, om jeg skal kalde det fortvivlelsen, men den her nærmest desperation over, at vi ser det, der sker, og at vi hører de beskeder, vi får fra IPCC, fra forskere, fra Klimarådet, og at det ligesom bare ikke går ind.
For der er ikke nogen krisebevidsthed.
Det prøver regeringen vist at etablere på andre områder, men altså ikke på det her område, og mit spørgsmål er, og det er måske et lidt stort spørgsmål til 2 minutters besvarelse: Hvad tænker ordføreren at vi i den grønne blok, som man vel kan kalde den, nu gør med den regering?
Peter Kofod (DF), 2023-03-29:
Jamen det kommer vi til at forhandle om.
Og så vil jeg så sige om den periode der, at jeg synes, at når man kigger tilbage på det borgerlige Danmark dengang, blev der gjort for mange ting i de blå partier for at genere hinanden og sørge for, at andre ikke kom i mål med projekter, i stedet for at man satte sig ned og kiggede på, hvad vi egentlig måske kan sammen, og det synes jeg må være et enormt læringspunkt for mange.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-03-29:
Jeg tror bestemt også, at vi gerne vil holde døren åben til ordførerens parti.
Nu nævner du bare det der med, at I har en tradition gennem 25 år for at være med i politiske aftaler, og det vil jeg også gerne kvittere for.
Så jeg vil bare høre, om der er nogen konkrete arbejdsudbudsreformer, apropos også de andre spørgsmål, til at skaffe finansiering, som ordføreren tænker Dansk Folkeparti kunne gå med på.
Peter Kofod (DF), 2023-03-29:
Det kommer an på, hvad regeringen vil.
Altså, hvis regeringen vil lave reformer, der går i vores retning, er vi sådan set interesserede i det.
Jeg står ikke her på talerstolen og lukker døre til regeringen.
Jeg har lyst til, at Dansk Folkeparti skal være med til en hel masse.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-03-29:
Mit spørgsmål går på at forsøge at konkretisere spørgsmålet fra min partikollega hr. Henrik Frandsen i forhold til det her med reformer.
Hvor står Dansk Folkeparti, når det kommer til at være villig til at indgå i nogle aftaler omkring arbejdsudbudsreformer, helt konkret?
Peter Kofod (DF), 2023-03-29:
Ja, det må man jo spørge folk, der kom før mig, om, altså hvorfor man ikke har haft en plan før.
Det synes vi egentlig at rigtig mange fortjener.
Og jeg har jo allerede nævnt nogle finansieringskilder tidligere i debatten, men vi kommer selvfølgelig til at fremlægge en fuldstændig plan, ja.
Pernille Vermund (NB), 2023-03-29:
Men hvis man er borgerlig, er man jo også meget optaget af, at pengene skal passe, og jeg synes et eller andet sted, det virker lidt bizart, at man starter ud med at love nogle penge, og at man så først bagefter skal finde ud af, hvor pengene skal komme fra.
Partiet har jo eksisteret i mange år i modsætning til Nye Borgerlige, som ikke har så mange år på bagen; der har været god tid til det.
Hvornår kommer planen, og hvorfor har man ikke lavet en plan før?
Rasmus Jarlov (KF), 2023-03-29:
Vi går altid positivt til forhandlinger, så det vil vi selvfølgelig.
Jeg håber, at det kan lykkes at få givet domstolene lidt flere ressourcer, så sagerne kan komme igennem inden for en rimelig tid.
Samira Nawa (RV), 2023-03-29:
Vi står ikke udenfor og råber, men vi prøver at hæve regeringens ambitioner og den moderate klimaministers ambitioner.
Og nej, man ville ikke kunne have gjort noget, hvis der i en samlet regering var et flertal imod handling.
Og Radikale Venstre ville som bekendt have været de syv mandater, der ikke var afgørende for et flertal.
Fie Hækkerup (S), 2023-03-29:
Det er jeg selvfølgelig glad for at høre at vi er enige om.
Det er jo sådan, at regeringen vil tilføre domstolene yderligere 30 mio. kr. med henblik på at afvikle sagspukler.
I forrige valgperiode opfordrede Konservative jo faktisk den socialdemokratiske regering til at indkalde til forhandlinger om domstolenes økonomi, og nu foreslår regeringen så helt konkret at gøre noget ved sagspuklerne, og derfor vil jeg bare høre hr. Rasmus Jarlov, om Konservative vil gå positivt til de forhandlinger.