runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-10-10:
Tak for det.
Det er jo altid en fornøjelse, når vi diskuterer lovforslag på det her område, der vedrører Det blå Danmark, for det er sådan noget, der gør en Venstremand som mig rigtig, rigtig glad.
Det blå Danmark er en af vores styrkepositioner, og som Socialdemokratiets ordfører sagde, er vi bredt optaget af at fastholde det som en stærk dansk styrkeposition, som sejler store valutaindtægter ind til Danmark.
Det har vi faktisk tradition for at gøre bredt i Folketinget, og det er også vigtigt, at der er nogle stabile og velkendte rammevilkår, som gør, at der er bred politisk opbakning til hele Det blå Danmark.
Detaljerne er der redegjort for.
Men lad mig da bare for god ordens skyld sige, at det, at der gives mulighed for at gøre reglerne om, hvorledes tredjelande kan indflage under dansk flag, mere klare, er en rigtig god idé.
Lad mig for den sags skyld også lige understrege, at kravet om, at man skal være registreret i Danmark og drive virksomhed i Danmark, også er gældende for tredjelande, der vælger at flage skibe ind under dansk flag, for det betyder netop, at vi sikrer, at der er en aktivitet i Danmark, og at det ikke bare er et dansk flag, man sejler rundt med, men at man altså også skal drive virksomhed fra Danmark, og det er med til at sikre, at der er en gevinst for Danmark ved de ændringer af reglerne, som foreslås.
Som andre har redegjort for, så forenkler vi registreringen af pant og andre rettigheder i mellemstore fritidsfartøjer, så det bliver lidt simplere og nemmere, ved at det overgår til personbogen fra skibsregisteret; det giver rigtig god mening at gøre det lettere og mindre bureaukratisk.
Så hæver vi ansvarsbegrænsningsbeløbet i forbindelse med vragfjernelse.
Det er jo grundlæggende et sundt princip, at forureneren betaler, og derfor må det også være sådan, at den, der måtte være ansvarlig for, at et skibsvrag bliver til virkelighed, jo ikke skal kunne dække sig under nogle begrænsninger i ansvarsbeløbet, som gør, at det ikke er en god forretning for det pågældende selskab eller rederi at sørge for, at der bliver ryddet op, og dermed en risiko for, at det er de danske skatteydere, der skal betale.
Det gælder også de øvrige bestemmelser i lovforslaget, som sikrer, at de internationale regler, der er, også kan sanktioneres i forhold til afgørelser fra både FN og EU, hvis der er rederier og skibe, der ikke lever op til reglerne.
Så grundlæggende er det nogle ganske fornuftige ændringer, bl.a. en ligestilling af private havne, der får samme mulighed som offentlige havne for at sikre de havneafgifter, som ikke bliver betalt, dem kan man nu bedre sikre, og det giver også rigtig god mening, at det fremover kommer til at gælde private havne.
Vi er som sagt meget optaget af at sikre nogle gode rammevilkår for Det blå Danmark, og vi mener bestemt, at det her lovforslag understreger, at det er en opgave, vi tager på os bredt, forhåbentlig, i Folketinget, med at sikre nogle rigtig gode rammevilkår, så vi kan fastholde en dansk styrkeposition.
Det medvirker lovforslaget til, og derfor støtter vi det fra Venstres side.
Henrik Dahl (LA), 2017-10-10:
Tak for det.
Formålet med lovforslag L 7 er først og fremmest at gøre det muligt for rederier uden for EU at få adgang til at sejle under dansk flag.
Men når der er et krav i loven om, at der skal være aktivitet og kontor i Danmark, mon så ikke det går alt sammen?
Sejler man under dansk flag, skal man jo være underlagt samme tilsyn og gennemgå samme kontrol som danske skibe; det er jo formålet med, at der skal være en adresse i Danmark.
Så mon ikke, når vi har fået en god drøftelse af problemerne, at man trods alt må antage, at det vil vise sig, at de er af begrænset omfang?
Desuden er der nogle mindre ændringer i loven i forhold til registrering af pant i det, der hedder mellemstore lystbåde, og der er ændrede takster for ansvarsgrænser i forbindelse med vragfjernelse, så det bliver sikret, at staten ikke lider et tab her.
Det er alt sammen gode og fornuftige tiltag, som vi støtter i Liberal Alliance.
René Gade (ALT), 2017-10-10:
Vi er som udgangspunkt positive over for forslaget, men det må så også være med åbne øjne, i forhold til at der netop ikke bliver skabt danske arbejdspladser.
Det er i hvert fald også det, vi går ind til.
Det må vi acceptere.
Det er ikke den vækst, der tales om.
Hr. Henning Hyllesteds oplæg før mindede mig om, at der lige var et par paragraffer, jeg skulle hjem og kigge lidt nærmere på, for dem var jeg ærlig talt ikke opmærksom på.
Vi kommer ikke til at se det som en stopklods for, at vi kan sige ja til det her.
Men der er nogle ting, hvor vi igen må sige at det er vigtigt, at vi ikke kommer til at putte for meget glasur på sådan et lovforslag her, i forhold til at det er vækstskabende og godt for det blå Danmark.
For jeg tænker, at det er godt for Danmark som samarbejdspartner i det europæiske samarbejde og generelt internationalt, at vi kommer med lempelser over for andre lande, der også skal drive fornuftige virksomheder her i Danmark.
Men jeg ser heller ikke sådan lige det store rygstød til Det Blå Danmark i det her lovforslag.
Omvendt er der nogle juridiske aspekter, som jeg er meget positiv over for.
Jeg har egentlig kun et enkelt obs-punkt.
Det er i forhold til et høringssvar fra Grønland, hvor den centrale havnemyndighed er et hjemtaget område, og jeg kunne ikke helt finde ud af, om det rent faktisk kolliderer med noget arbejde, der allerede er i gang deroppe.
Det må vi se på.
Men som udgangspunkt er vi positive over for det her.
Vi ser også en art lille grøn bundlinje i det, fordi man kommer til at kunne bruge de brugte fartøjer bedre, og hvis vi er enige om, at det trods alt er bedre, at man bruger personbogen og mister muligheden for at søge på fartøjer – at det trods alt er en bedre løsning – er der faktisk kun obs-punktet fra hr. Henning Hyllested om, at det her altså ikke nødvendigvis er noget, der gør forholdene bedre for de danske arbejdspladser og arbejdstagere.
Men i et internationalt perspektiv kan vi godt stå på mål for det.
Henning Hyllested (EL), 2017-10-10:
Det er selvfølgelig, fordi vi ved fra mange danskflagede skibe, altså DIS-skibe, at det, at der ikke er stærke faglige organisationer til at repræsentere søfolkene om bord – og det er jo fremmede landes søfarende – gør, at der er store problemer på mange af skibene, hvis der f.eks. opstår arbejdsmiljømæssige problemer, hvis der opstår arbejdsulykker og den slags ting.
Jeg kunne remse en stribe af sager op, hvor de pågældende selvfølgelig vil søge hjælp, men ikke kan få hjælp af de danske faglige organisationer til at klare sig igennem den jungle af bestemmelser, der skal til.
Det er såmænd svært nok, hvis du kommer til skade på en arbejdsplads i Danmark, at finde ud af systemet.
Men hvis en stakkels polsk søfarende eller, med udvidelse af registeret, en søfarende fra Myanmar eller Vietnam, eller hvor de nu måtte komme fra, ikke har danske faglige organisationer til at repræsentere sig og hjælpe sig igennem et system, hvis der skulle opstå skader, hvis de skulle blive syge på arbejdet osv. osv., så er de jo lost.
Det er jo et af de helt store problemer med DIS-lovens § 10.
René Gade (ALT), 2017-10-10:
Jeg vil egentlig bare anerkende problematikken, som jeg også gjorde i min ordførertale.
Det kommer ikke til at være det, der spænder ben for, at vi kan sige ja til forslaget.
Omvendt er det også svært at se, at vi kan ændre den praksis, tænker jeg, i DIS-reglementet.
Det er så måske et spørgsmål tilbage til ordføreren, om der sådan ligger et eller andet ligefor, som man kunne blive klogere på og gøre for at undgå, at det her blev et problem.
Henning Hyllested (EL), 2017-10-10:
Nej, det kræver nok i virkeligheden et andet flertal i Folketinget, hvis der skal ændres på DIS-loven.
bag ved det her.
Det er jo et af de helt store problemer med det her.
Problemet bliver i forhold til det gældende lovforslag, hvor Alternativet meddeler, at det ikke kommer til at blokere for at stemme ja.
Men det udvider jo problemet, når der kommer flere udenlandske redere og skibe til i registreret med – må man jo formode, eller det er det jo – udenlandske søfarende.
Der er ikke danske søfarende på de skibe, der nu bliver indregistreret.
Så udvides problemet jo.
Vi kunne faktisk hjælpe flere – det kunne være en fornuftig tilgang – hvis det var sådan, at de danske faglige organisationer kunne repræsentere alle dem, som måtte komme i DIS-registeret på baggrund af det her.
Men det kan vi ikke, vi er udelukket fra det, og det er jo det, jeg synes er problemet med det her lovforslag.
René Gade (ALT), 2017-10-10:
Kan vi rent faktisk komme ind og gøre noget her?
Kan vi stille et ændringsforslag?
Jeg tror det ikke i forhold til det her, for det er så væsentlig en del af lovgivningen, der bliver lagt frem.
Så jeg tror ikke, vi kan det, men om ikke andet kan vi være fælles om en bemærkning, der tilkendegiver, at hvis man havde et andet flertal, kunne man arbejde i en anden retning.
Men jeg tror, at Enhedslisten trods alt nok står stærkere, også på den her.
Vi er også til, at man forener sig, og at man skaber i flok, men i forhold til de rettigheder, som ligger derude, stoler vi også på, at de internationale systemer i den grad skal være til at stole på fremadrettet, og at det ikke kun er i dansk regi, at vi kan fikse de ting.
Men at det er problematisk, som det er i dag, er jeg helt enig i.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-10-10:
Det interessante i besvarelsen, som jeg sådan set er enig i, er, at problemet ligger et helt andet sted end i det lovforslag her, og det er jo, at man har gjort det så svært at få et fleksjob og at komme på førtidspension, at folk er nødt til at tage af deres egen pension.
Det er jo det, der er helt urimeligt.
Det er vel dér, der skal sættes ind, og det er vel det, der er det store problem for folk, der er nedslidte, og som måske ikke kan holde til de sidste år på arbejdsmarkedet, i forhold til det, at folk nu skal betale af egen lomme for at kunne gå ned i tid.
Jeg synes, at vi i et godt, solidarisk samfund hjælper dem, som er nedslidte, i stedet for at de skal bruge deres egen pension til at udhule den før tid og dermed ikke have den, når de så bliver pensionister.
Jeg hørte egentlig også, at Enhedslisten sagde, at problemet ligger et helt andet sted.
Var det så ikke væsentligt, at vi tog den problemstilling op og diskuterede det i stedet for at snakke om, at det er det her, der er urimeligt?
Rune Lund (EL), 2017-10-10:
Jo, det har hr. Dennis Flydtkjær principielt ret i, men vi har jo det problem, at det i dag stort set er umuligt at få f.eks. førtidspension.
Selv i de tilfælde, hvor man kan dokumentere, at folk har få minutters arbejdsevne om ugen, kan folk ikke få tilkendt førtidspension, fordi et flertal i det her Folketing har vedtaget nogle helt horrible forringelser, f.eks. for førtidspensionister.
Det samme gælder de forringelser, der har været i forhold til fleksjob.
Så må man jo bare sige, at her har vi faktisk en mulighed for, at folk kan pensionere sig selv i et vist omfang – en mulighed, de har haft indtil nu, men når det her forslag vil blive tredjebehandlet, vil den mulighed være forringet.
Det er jo med udgangspunkt i den eksisterende lovgivning om f.eks. førtidspension og fleksjob alt andet lige en forringelse for de mennesker, at de nu bliver frataget en mulighed, som de faktisk har i dag.
Det synes jeg er et problem, og jeg synes også, det er et problem, at Dansk Folkeparti går ind og støtter sådan et element.
Så kan det godt være, at der er andre elementer, som måske kommer senere.
Nu må vi se, hvad der kommer.
Men isoleret set går man her ind og laver en forringelse for en bestemt type mennesker – det kunne jo f.eks. være en nedslidt jord- og betonarbejder – og det er et problem.
Jeg kunne egentlig også godt tænke mig, at Dansk Folkeparti sådan set erkender, at man isoleret set har lavet noget, som er en forringelse for en gruppe mennesker, og at vi kunne få den erkendelse i dag.
Jo, det er for så vidt rigtigt, men når vi står i en situation, hvor der desværre ikke har vist sig et flertal i Folketinget for at tage et grundlæggende opgør med de forringelser af f.eks. førtidspension og fleksjob, som er blevet gennemført i det her Ting, så er det da forkert at gå ind at lave en forringelse af den mulighed for nogle mennesker, som rent faktisk har en mulighed for at selvpensionere sig i dag.
Jeg kan ikke se, hvordan det kan forklares.
Vi ser meget gerne, at der blev taget et grundlæggende opgør med de forringelser, der har været på førtidspensionsområdet, men skulle vi så ikke lave de forbedringer og rulle de forringelser tilbage, inden vi begynder at vedtage yderligere forhindringer for, at folk ligesom kan manøvrere inden for de alvorlige forringelser, der har været i de senere år?
Det ville jeg synes var en mere rigtig rækkefølge og en bedre måde at gøre tingene på.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-10-10:
Tak for det, formand.
Med det her forslag ønsker regeringen at målrette aldersopsparingen.
Baggrunden er jo som bekendt, at folk med små eller ingen pensionsopsparinger kan opleve, at skat og modregning samlet set gør, at man straffes økonomisk for at spare op til sin egen alderdom.
Det er selvfølgelig et voldsomt stort problem, og jeg skal understrege, at det her forslag ikke alene er løsningen på det problem.
Aldersopsparing giver mulighed for, at man sparer lidt op uden modregning.
Man kan til gengæld ikke få fordelene af udskudt beskatning, da man ikke får fradrag for indskud på en aldersopsparing.
Det kan være en rigtig god mulighed for dem, som i dag er i klemme i systemet, men som sagt løser det ikke alt.
Det er værd at bemærke, at hensynet til, at det kan betale sig at spare op til egen alderdom, og ønsket om at skabe gode forhold for ældre uden opsparing ikke er nemme at forene.
Det er voldsomt dyrt at ændre drastisk på modregningen, men det her forslag skal også ses i sammenhæng med jobreform 2, hvor der bliver givet andre bud på, hvordan man får løst samspilsproblemet.
Det her forslag giver lidt bedre mulighed for en gruppe, der ellers vil have svært ved at spare op, og det kan vi naturligvis støtte.
René Gade (ALT), 2017-10-10:
Tak for det.
Hele dagen i dag – både på erhvervsområdet og skatteområdet – har vi været meget åbne over for alle de lovforslag, der faktisk er blevet fremsat.
Jeg har siddet og kalkuleret lidt på, om det her nytter, altså at vi prøver at kaste os ind i kampen for at få gjort sådan, at det her lovforslag også er noget, vi kan have til at gro i vores have, og det kan jeg simpelt hen ikke se.
Jeg synes, at bl.a. Jesper Petersens ordførertale var meget sigende: Det er den forkerte løsning, der bliver præsenteret, på en analyse, vi tilsyneladende alle sammen deler herinde, altså at der er en samspilsproblematik.
Så vi har hverken forventninger om at kunne støtte det eller rigtig at komme med forhandlingsperspektiver, der kan få det til at blive til et eller andet, som Alternativet synes er en god idé.
Men det kan jo ske, at der er noget, der dukker op.
Men jeg har i hvert fald behov for at se de andre elementer, som det siges fra bl.a. Dansk Folkepartis og Liberal Alliances side, som vi kan forvente også kommer til at støtte op om en løsning på samspilsproblematikken.
Der kan være noget i en jobreform, ja, men vi kan ikke isoleret set sige ja til det her uden at se på massivt mange af de andre blomster, der skal være i buketten.
For det her løser det skævt, som vi ser det.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-10-10:
Hr. René Gade sagde, at det her ikke var den rigtige løsning på samspilsproblemet, som jeg forstod at Alternativet også anerkender eksisterer.
Så vil jeg bare gerne høre Alternativet, hvad den rigtige løsning så er.
René Gade (ALT), 2017-10-10:
Jeg var lige ved at inkludere i min tale, at jeg så ville gå hjem, og at min opgave, når jeg overhovedet ikke ville kaste mig ind i forhandlingerne her, så måtte være at sige, at så må Alternativet jo komme med vores bud på, hvad løsningen er.
Og da jeg ikke kan huske det, kan jeg bare sige, at jeg ikke kan præsentere det på stående fod.
Men jeg er lidt usikker på, om jeg har været ude med elementer af en løsning.
Så lad mig sige, at det er min hjemmeopgave at komme med Alternativets bud på en løsning – måske ikke lige på det her ordførerområde, men det kommer så et andet sted.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-10-10:
Der er jo sat, så vidt jeg husker, 2,4 mia. kr. af til efterårets forhandlinger, hvor man måske også kunne kigge på det med, hvornår grænsen for modregning træder ind.
Det er bare for at sige, at det her jo ikke er den hele løsning, som hr. Rune Lund prøver på at sige det er.
Det, jeg egentlig ville spørge om, er den her portionsudbetalingsalder, som bliver forkortet fra 5 til 3 år.
I dag kan man jo få en delpension, hvor man altså selv kan supplere sin indtægt med noget fra sine egne pensionsmidler, hvis man er nedslidt.
Og jeg vil bare spørge Enhedslisten, om de sådan principielt synes, at det er ens egen pension, man skal udhule, hvis man er nedslidt på arbejdsmarkedet.
Eller skulle man måske ikke i stedet for have et fleksjob eller førtidspension, hvis man virkelig er nedslidt?
Ville det ikke mere principielt være Enhedslistens politik, at det offentlige skulle gå ind at hjælpe, hvis man er blevet nedslidt og ikke kan arbejde mere, i stedet for at man så må udhule sin egen pensionsopsparing, som man jo skal bruge senere i livet?
Jeg synes ikke som dansker, at det er sympatisk, hvis vi sidder og regner med, at folk bare selv skal regne med at finansiere det for deres egne opsparede midler.
Vi har jo et velfærdssystem, hvor vi hjælper hinanden med fleksjob og førtidspension og på andre måder.
Ville det ikke være bedre, at vi kiggede på de ting i stedet for at sige, at man selv skulle finansiere det?
Karsten Lauritzen (V), 2017-10-10:
Tak, formand.
Jeg vil godt starte med at takke de partier og ordførere, som har taget positivt imod forslaget, for den debat, der har været her i dag.
Regeringens og i øvrigt mit eget grundsynspunkt er, at det skal kunne betale sig at arbejde, men nok så vigtigt er det, at det skal kunne betale sig at spare op til en tilfredsstillende pensionisttilværelse – den såkaldte tredje alder.
Det er desværre i dag ikke altid tilfældet, og det anerkender regeringen.
For mange kan det i dag ikke betale sig at spare op i en fradragsberettiget pensionsordning, fordi pensionsudbetalingerne medfører aftrapning i de offentlige ydelser efter pensionsalderen.
Der er heldigvis mange, der gør det alligevel, selv om det ikke kan betale sig, men principielt er det et problem, at det er sådan, og det er ikke rimeligt.
Pensionsbranchen har gennem lang tid efterspurgt en løsning.
Det har regeringen taget til sig.
Og jeg vil gerne benytte lejligheden til at kvittere og sige tak til Dansk Folkeparti for at være med til at tage ansvar for løsningen af sådan en væsentlig problemstilling.
Jeg vil også sige tak til de partier, der her under debatten har udtrykt sig positivt om forslaget her, sidst Det Radikale Venstre.
Til de kritiske røster vil jeg sige, at regeringen med nærværende forslag og udspil til jobreform 2 har fremlagt en sammenhængende løsning, der håndterer en væsentlig del af samspilsproblemet, men vi vil selvfølgelig gerne diskutere det udspil, vi har lavet.
Lovforslaget er én del, og det er en aftale, der ligger bag ved det.
Men del to, der skal håndtere samspilsproblemet, er den skattereform med jobreform 2, som regeringen har præsenteret.
Jeg vil også godt understrege, at der ikke lige findes nogen nemme løsninger.
Hvis de er nemme, er de i hvert fald meget dyre.
Man kan ikke f.eks. bare undlade at medregne skattepligtige pensionsudbetalinger ved aftrapning af offentlige ydelser.
Det vil nemlig fjerne målretningen af bl.a. pensionstillægget og boligstøtten til de pensionister, som har mindst, og det vil i øvrigt have en voldsom negativ påvirkning af de offentlige finanser.
Man kan heller ikke bare frit lade eksisterende pensionsopsparing flytte til alderspension for at undgå at påvirke vilkårene for delpensionering; det vil også svække de offentlige finanser væsentligt.
Nu er det selvfølgelig ikke de offentlige finanser, der er det vigtigste i den her verden, og det er heller ikke det vigtigste for mig, men der skal jo være nogenlunde balance mellem indtægter og udgifter.
Derfor må man lade være med at forfalde til de her forslag, som skaber et stort mindre provenu i form af penge, som vi ikke har.
Foreløbig vil jeg takke for den debat, der har været i dag, og jeg besvarer selvfølgelig de spørgsmål, som er rejst og vil blive rejst i udvalgsbehandlingen af forslaget.
René Gade (ALT), 2017-10-10:
Nu når jeg ikke selv havde løsningen med på talerstolen lige før, tillader jeg mig alligevel at spørge skatteministeren lidt konkret: Hvordan ser skatteministeren egentlig den her fordeling, i forhold til hvem det er, der tilgodeses?
Noget af det, vi har studset lidt over, er, at det netop er dem med relativt høje indkomster, som ser ud til at blive begunstiget af den her ordning.
Men jeg hører egentlig ikke, at det var det, der var hensigten, altså at det nødvendigvis skulle være præcis dem.
Hvordan ser skatteministeren på det?
Karsten Lauritzen (V), 2017-10-10:
Altså, samspilsproblemet er jo ikke et problem for dem med lave indkomster, forstået på den måde, at for dem er problemet jo ikke, at det ikke kan betale sig at spare op; der er problemet, at de tjener for lidt, typisk fordi de står uden for arbejdsmarkedet.
De vil komme i en situation, hvor de får folkepension og tillægsbeløb og andet.
Så det er jo ikke for lavindkomstgruppen, at der er et samspilsproblem – det er for en anden indkomstgruppe.
Hvis man derfor skal løse samspilsproblemet, vil det være den gruppe, som man så løser det for, og det er så regeringens ønske.
Det er jo mange, der ligger i sådan en mellemindkomstgruppe, som det i dag ikke kan betale sig at spare op for.
Det er der så heldigvis mange af dem der gør alligevel, og det må vi takke dem for, men på et tidspunkt går det måske op for dem via de overenskomster, de er en del af, at det ikke kan betale sig at spare så meget op til pension, som der er indeholdt i overenskomsten, og så vil man kunne se overenskomster, hvor der spares mindre op til pension, fordi det ikke kan betale sig, og hvor der udbetales mere i løn.
Det gavner måske så samfundet på kort sigt, men det skaber et stort hul i kassen på lidt længere sigt.
Det er bare sådan, at problemet er i et bestemt indkomstinterval, og det er også derfor, at det er dem, der vil blive begunstiget af de regler, som regeringen foreslår.
René Gade (ALT), 2017-10-10:
Det er heller ikke, fordi det skulle være de mindst bemidlede eller dem med de laveste indkomster, der lige pludselig skulle nyde godt af det her –
det var ikke det, jeg var ude efter.
Det var simpelt hen bare for at høre skatteministerens indeksering af, hvem det er, det her egentlig er rettet til, for det er jo der, der tilsyneladende er en konflikt skråstreg misforståelse her i salen, altså i forhold til om vi hjælper de rigtige.
Det kan være et politisk valg, men jeg kunne godt tænke mig at høre skatteministeren, om man kan nærme sig en eller anden gruppe med et indtægtsniveau, der får mest gavn af den her 50.000 kr.s indskydelse.
Karsten Lauritzen (V), 2017-10-10:
Der må jeg være ærlig at sige, at det kan jeg ikke her fra Folketingets talerstol.
Men jeg kan garantere hr. René Gade, at jeg hjertens gerne vil besvare det som et skriftligt spørgsmål.
Ida Auken (RV), 2017-10-10:
Regeringen og Dansk Folkeparti har lavet en udmærket aftale om pension.
I Radikale Venstre forstår vi ikke, hvorfor regeringen ikke har haft forhandlet bredt i Folketinget og lavet en bred aftale.
Når det handler om borgernes pension, burde det ellers være at foretrække med brede aftaler, så de holder hen over et valg.
Aftalen løser til dels det såkaldte samspilsproblem, som betyder, at det ikke kan betale sig at spare op til pension de sidste år af ens arbejdsliv.
Og desuden får aftalen flere til at arbejde flere år, og det giver penge i samfundsøkonomien, som man f.eks. kan bruge på børn og unge og deres uddannelse.
Radikale Venstre er for lovforslaget og aftalen.