runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-02-19:
Hele regelforenklingsprogrammet handler jo om, at vi sammenlagt med både store, mindre og større spørgsmål vurderer, hvordan vi kan sikre, at der ikke hele tiden er en udvikling med nye statslige arbejdspladser, og at vi gør tingene mere enkle, også ude i kommunerne og andre steder.
Og det her er et af forslagene.
Det her er ikke i sig selv et stort regelforenklingsspørgsmål, når det kommer til kroner og øre – det vil jeg gerne medgive –
men omvendt synes jeg også godt, at man i en situation, hvor vi har set Ankestyrelsen sidde og blåstemple alle klagesager, kan spørge: Er det så den rigtige måde at bruge tiden i Ankestyrelsen på?
Katrine Daugaard (LA), 2025-02-19:
Jeg er helt med på, at Ankestyrelsen ikke er velfungerende.
Det burde ministeren gøre noget ved.
Men ministeren svarer hele tiden uden om spørgsmålet.
Det vil ministeren ikke svare på.
Jeg spurgte den 24. juli i spørgsmål 594 om det her tal.
Og på daværende tidspunkt var svaret fra ministeriet, fra ministeren selv: Vi har ikke et skøn for besparelsespotentialet.
Har ministeren stadig væk ikke det?
For så kan det jo ikke bruges som et argument.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-02-19:
Og derfor vil jeg selvfølgelig også gerne undersøge, om vi kan lave en bedre monitorering af, hvad det overhovedet er for nogle bortvisninger fra herbergerne, vi ser.
For det er jo den første mulighed, vi har, for i forbindelse med den her problemstilling at finde ud af: Hvordan undgår vi i det hele taget de her bortvisninger?
Det synes jeg da er vigtigt at fokusere på.
Jeg synes til gengæld, at det, der måske er mindre vigtigt, er, som vi ser, at man har en klageadgang til noget, der alene stadfæster den beslutning, der allerede er truffet.
Det er da ikke en retssikkerhed, der er reel.
Det håber jeg da ordføreren er enig med mig i.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-02-19:
Tak for ordet, formand.
Formålet med beslutningsforslaget her er at øge tilskyndelsen til, at borgere engagerer sig i og understøtter civilsamfundet, samt at forbedre de økonomiske rammevilkår for de velgørende foreninger.
Ikke mindst sigter vi på at reducere mængden af skattekroner, som politikere opkræver og prioriterer til særligt udvalgte ting.
Det duer ikke, at danskerne spændes for skøre vogne, som handler om alt fra at støtte intersektionel feminisme i Georgien, at assistere Egypten med at kriminalisere hatespeech til at sende penge til den iranske patentstyrelse.
Disse penge tages væk fra reel velgørenhed, og ja, det er rent faktisk ting, danske skattekroner går til.
Lad danskerne råde mere over den velgørenhed, de vil give, altså en demokratisering af velgørenhedsområdet.
Forslaget finansieres af en en til en-reduktion af midlerne til strategiske partnerskaber. Der er altså ikke et eneste projekt, som vil få frataget midler, men ved næste uddelingsrunde i 2026 vil der blot være 90 mio. kr. færre politisk uddelte kroner ud af et samlet budget på 1,2 mia. kr.
Det er nemlig Skatteministeriets vurdering, at det vil være finansieringsbehovet, når fradragene for private donationer øges.
Mere civilt samfundssind, færre skøre politiske projekter, mere demokratisering og mindre bureaukrati er alle ting, som LA står for.
Tak for ordet.
Rasmus Stoklund (S), 2025-02-19:
Tak, formand.
Hr. Steffen W. Frølund siger jo vigtige og gode ting om civilsamfundet og om betydningen af et stærkt civilsamfund, og jeg kommer faktisk lige fra en bogreception hos min partifælle Rasmus Prehn, som netop har udgivet en bog, der hedder »Hverdagssolidaritet«.
Det er faktisk i dag, den udkommer, og den handler bl.a. om alle de gode ting, som folk gør helt frivilligt i det her spænd, der er mellem det private og det offentlige, altså den private sektor og den offentlige sektor.
Mange af intentionerne tror jeg vi kan se os selv i.
I dag skal vi så mere konkret behandle det her beslutningsforslag, som handler om at fjerne beløbsgrænsen for fradragsberettigede gaver og bidrag til velgørende foreninger.
Forslagsstillerne begrunder forslaget med, at det bl.a. vil øge tilskyndelsen til at støtte civilsamfundet.
Indledningsvis vil jeg kort opridse de regler, som vi primært taler om.
De gældende regler giver mulighed for at fradrage gaver til almenvelgørende eller almennyttige foreninger og institutioner m.v., herunder også religiøse samfund.
Den enkelte kan i 2025 maksimalt fradrage 19.000 kr. efter disse regler.
Siden fradraget til donationer blev indført i 1959, er loftet blevet hævet flere gange, men der har hele vejen været bred enighed om, at der bør være et loft.
Det er værd at understrege, at fradragsloftet ikke forhindrer, at man kan donere et større beløb til foreninger og institutioner.
Der er bare en grænse for, hvor stort et fradrag man kan få.
Jeg vil også gerne nævne, at der er undtagelser fra reglen om et fradragsloft på maksimalt 19.000 kr. i 2025.
Der gælder nemlig særlige regler for donationer til forskning, f.eks. i regi af Rigshospitalet eller Kræftens Bekæmpelse.
Sådanne donationer kan fradrages fuldt ud, og her er der så ikke et fradragsloft.
Jeg vil også nævne, at man kan opnå fradrag for donationer efter reglerne for såkaldt løbende ydelser.
Reglerne for løbende ydelser betyder, at hvis man over en årrække, normalt er det mindst 10 år, ensidigt forpligter sig til at donere til en godkendt forening, så gælder der et særligt loft på 15 pct. af ens indkomst.
Som nævnt er regeringen på linje med forslagsstillerne, når det kommer til betoningen af civilsamfundet og Foreningsdanmarks store betydning.
Foreningslivet skaber hver eneste dag året rundt masser af stærke fællesskaber og gode oplevelser for mennesker i alle aldre og livssituationer.
Derfor skal vi også give borgere og virksomheder et økonomisk incitament til at give donationer til foreninger, og det tror jeg ikke at der er to meninger om her i Folketinget.
Der er til gengæld forskellige holdninger, når det kommer til forslaget om at afskaffe loftet over fradraget en gang for alle.
Her er regeringen uenig med forslagsstillerne.
De religiøst forankrede foreninger og trossamfund udgør hver tredje af de godkendte foreninger.
Samlet set mener regeringen, at der er en passende balance i de gældende regler, som giver borgere og virksomheder gode incitamenter til at støtte almennyttige formål, herunder forskning, og regeringen kan derfor ikke støtte forslaget.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-19:
Men ministeren står og kommer med nogle påstande deroppe om, at det, når sådan nogle partier som os i Danmarksdemokraterne snakker om bureaukrati, så simpelt hen er useriøst, at vi ikke vil fjerne den her klageadgang.
Så har jeg spurgt fru Nanna W. Gotfredsen, som er en klog kvinde på det her område, og hører, at det er 21 klager på 3 år.
Hvor mange årsværk sparer ministeren ved at fjerne klageadgangen?
For nu har ministeren jo selv stået på talerstolen og sagt: Vi fjerner en masse bureaukrati.
Så har man selvfølgelig bakket det op med fakta.
Jeg ved, der er andre, der har spurgt, men vi kan ikke få svar: Hvor mange årsværk sparer man ved at fjerne klageadgangen?
Marlene Harpsøe (DD), 2025-02-19:
Tak til ministeren for talen, og tak for at uddybe regeringens holdning til det her lovforslag, især det punkt omkring herberger og det at miste klageadgangen ved bortvisning.
Vi kan blive fuldstændig enige om, at der er masser af bureaukrati i det offentlige.
Der er masser, man kan regelforenkle, men det der helt grundlæggende med en borgers ret til at kunne klage over en beslutning, der er truffet hen over hovedet på vedkommende, er så basal en rettighed for den enkelte.
Og det er jo ikke kun os ordførere her i dag, der udtrykker os kritisk og har den holdning til det
Jeg sidder her med regeringens eget høringsnotat, hvor de organisationer, der er kritiske, står anført, og det er Blå Kors, Dansk Psykiatrisk Selskab, Dansk Sundhed og Velfærd, Gadejuristen, Hjem til Alle, Hus Forbi, Institut for Menneskerettigheder, KFUK's Sociale Arbejde, Kirkens Korshær, Rådet for Socialt Udsatte, SAND og Stenbroens Jurister.
Hvornår er ministeren og regeringen villige til at lytte til dem?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-02-19:
Det er klart, at det selvfølgelig også gør et stort indtryk på mig med de høringssvar, vi har fået, og derfor er det måske også vigtigt at understrege, at det her forslag jo ikke ændrer ved det tilfælde, hvor en boformsleder på et herberg vurderer, at man ikke længere er i målgruppen for det her tilbud, for der vil man altså stadig væk have en klageadgang til Ankestyrelsen i forhold til at få prøvet, om det virkelig kan være rigtigt, at man ikke er målgruppen for det sted, man opholder sig, altså på herberget.
Det, som forslaget kommer til at ændre på, er i forhold til de tilfælde, hvor man er blevet bortvist, med henvisning til at der f.eks. er vold eller i nogle tilfælde et meget udbredt stofmisbrug eller lignende, og hvor det er sådan, at det her er et stoffrit sted.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-02-19:
Men når nu ministeren ikke vil lytte til de mange organisationer, som altså er dybt bekymrede over det, regeringen har gang i her, er regeringen og ministeren så klar til at lytte til alle de her oppositionspartier, som sidder i Folketinget i dag, og som entydigt siger, at det her er en ommer?
Vil man trække den del af lovforslaget?
Det er i hvert fald det, vi lægger op til.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-02-19:
Ministeren er i hvert fald meget klar til at gå ind i udvalgsarbejdet og svare på de spørgsmål og de bekymringer, som der i dag er kommet fra flere af ordførerne, sådan at vi også kan være helt sikre på, at vi træffer vores beslutninger på et oplyst grundlag.
Jeg er med på, at der jo foregår en masse forarbejde, før en regering lægger sit lovforslag frem, hvor mange af ordførerne jo netop først har fået rigtig mange af de her ting i hånden.
Jeg håber, at vi også under udvalgsbehandlingen kan komme dybere ned i nogle af de her ting og også blive klogere i fællesskab.
Torsten Gejl (ALT), 2025-02-19:
Tak, formand.
Og tak, minister, for talen.
Der er en ting, vi har kredset lidt om i dag, og som ministeren også kredser om, og det er det her med at varetage sikkerheden for de ansatte på herberger, hvilket jo er vigtigt for os alle sammen.
Det, jeg ikke kan forstå – og det vil jeg gerne have forklaret helt præcist – er, hvordan det her forslag varetager sikkerheden yderligere.
For hvis man bliver vist bort, så er man jo væk, og hvis man klager, har det ikke opsættende virkning.
Så er man sådan set ude af spillet.
Og lige nu er der ikke en eneste, der er blevet sendt tilbage via Ankestyrelsen.
Hvordan er det, at det her forslag sikrer sikkerheden hos de ansatte?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-02-19:
Det, jeg sagde, var jo, at vi også skal huske, at der på herbergerne er en lang række mennesker, som har valgt at være på herberget netop af frygt for, hvordan de ellers kunne blive udsat for enten vold eller overgreb ved at være på gaden og andre steder, og at dem skal man også huske at tage hensyn til.
Men ordføreren har for så vidt ret i, at en bortvisning jo sker her og nu, mens en klageadgang først er noget, der kommer til at ske senere.
Så på den måde er jeg enig med ordføreren i, at det, der er forskellen, er, at vi så siger, at i alle de her tilfælde, hvor vi kan se at Ankestyrelsen har taget stilling, har det medført, at man – i øvrigt måske af samme årsag – har stadfæstet den beslutning, der er blevet truffet.
Så på den måde er det her jo noget i retning af en regelforenkling mere end at hindre, at noget sker her og nu.
Torsten Gejl (ALT), 2025-02-19:
Det svar tager jeg ned sådan, at man i hvert fald ikke kan sige, at det kompromitterer sikkerheden hos de ansatte på herbergerne, hvis det er sådan, at de hjemløse beholder deres klageadgang.
Jeg vil bare her til sidst anmode ministeren om at dele forslaget op.
I Alternativet synes vi, det er rigtig fint; de to andre forslag er rigtig stærke, og vi vil med glæde stemme for dem.
Vi håber, at det andet enten bliver taget ud, eller også kan ministeren jo få det igennem, hvis man kan få Moderaterne til at stemme for det.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-02-19:
Tak for opfordringen.
Og jeg tænker, at anmodningen kommer til at indgå i det videre udvalgsarbejde.
Victoria Velasquez (EL), 2025-02-19:
Tak for det.
Jeg vil gerne komme ind på den del, som handler om guiden.
Jeg synes, det er positivt og fint, at der kommer den guide, og jeg glæder mig også til at se den.
Der er bare noget, som jeg tænker stadig kommer til at mangle.
Det er jo også lidt ironisk, når det har med mennesker i en udsat situation at gøre, som ikke har økonomien eller måske ressourcerne til at skulle køre en hel retssag.
Så er man afhængig af, at nogle vil køre den gratis for en, og der er lange, lange ventetider, plus at vores domstole jo om nogle også er presset.
Så det synes jeg ikke er helt holdbart.
Jeg mener faktisk, at der i forhold til økonomiaftalen er nogle steder, hvor den ikke bliver ramt rigtigt.
Der er også nogle steder, vi drøfter, hvor der bliver skåret på arbejdsmiljøindsatsen, samtidig med at vi gerne passe på de ansatte.
Jeg synes altså, at det her også er et af de steder, hvor man ikke har ramt den rigtigt.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-02-19:
Jeg synes stadig væk, at det, der gør det relevant at kigge på det her, er, at vi har set, at der i mange tilfælde i en periode har været tvivl om, hvorvidt man overhovedet havde en klageadgang eller ej, og hvornår man egentlig havde den.
Så på den måde har den klageadgang jo ikke medført noget nyt i forhold til den enkelte borger.
Men jeg er selvfølgelig enig med ordføreren i, at vi skal holde øje med området, og at vi skal holde øje med, hvad der sker.
Noget af det, som jeg også godt kunne tænke mig at få undersøgt, ud over at vi kommer med en guide og måske særlig kigger på de her ordensregler, som kan virke bøvlede for mange, er, hvordan vi monitorerer, hvor mange bortvisninger der i øvrigt er.
For det er jo noget af det, som også blevet efterspurgt i debatten her i dag.
Victoria Velasquez (EL), 2025-02-19:
Ja, vi skal jo allerhelst sikre, at der ikke er nogen bortvisninger til at starte med.
Det, der har gjort, at der har været behov for bortvisning, er jo sindssygt ubehageligt for dem, der har været involveret, både ansatte og den borger, det drejer sig om osv.
Jeg tænker, at det med, at der ikke er noget nyt, ikke er helt rigtigt, for selv om der så er blevet konkluderet på den måde, at borgeren ikke har fået medhold i, at det har været et forkert bortvisning, der har været, så er der vel det i det, at borgeren faktisk er blevet hørt.
Det, der vel også er det helt centrale her, at vi går ind og kigger på, hvordan vi får håndteret vilkårlighed, men også håndteret det, hvis der sker fejl.
Så jeg synes ikke helt, at det holder at sige – sådan hører jeg ministerens argument – at det, at der ikke er sket nogen fejl, gør, at der ikke er sket noget nyt.
Det ville jo egentlig kun være positivt, hvis det var sådan, at der ikke var sket nogle fejl, men det, at man som borger har retten til at klage, er vel i sig selv ret centralt.
Kan ministeren følge mig i det?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-02-19:
Ja, det kan jeg godt, men der er det jo sådan, at vi ligesom også har andre retsinstanser såsom domstole og andet, så man har stadig væk mulighed for at klage.
Man kan f.eks. også klage til kommunalbestyrelsen og på den måde få en politisk opmærksomhed på, at man er blevet bortvist og føler, at det var uretmæssigt.
Jeppe Bruus (S), 2025-02-19:
Nu kaldte du mig for ordfører, så jeg vil kalde dig for minister.
Undskyld den direkte tiltaleform.
Det kan være, at jeg husker forkert, for det bliver sagt her, at det er regeringen, der har forceret det.
Jeg tror sådan set, at den beslutning er truffet i regi af grøn fond i forhold til at give penge til fodertilsætning.
Jeg må tage fejl, men sådan husker jeg det, nemlig at Enhedslisten sådan set har været med til at sætte de penge af til det.
Men det kan jeg så blive korrekset i her lige om lidt, hvis jeg tager fejl.
Så det er dybest set en beslutning, der er truffet i fællesskab og ikke bare alene af regeringen.
Det er det ene.
Det andet er, at jeg sådan set er enig i, at vi også skal fremme, at der er andre former for tiltag, der reducerer udledningen fra kvæg, herunder græs.
Det er sådan set det, der er hele essensen, nemlig at sørge for, at vi får endnu flere klimavirkemidler, som vi kan bruge.
Lige nu er Bovaer et af de eneste midler, der sådan for alvor effektivt reducerer CO 2 -udledningen fra kvæg.
Katrine Daugaard (LA), 2025-02-19:
Det her handler helt bredt set, og det kan man jo læse i taskforcerapporter, om en komplet mangel på faglighed, på juraviden og på ordentlig oplysning, før man foretager de allermest indgribende foranstaltninger, man kan foretage, nemlig at tvangsanbringe andre menneskers børn.
Der burde ministeren jo have vidst, at det her ikke kun handler om Sandies sag, men om en lang række sager, hvor niveauet er alt for lavt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-19:
Nu refererer ministeren til, at der i forbindelse med Grøn Fond er taget en beslutning i fællesskab om at bruge penge på Bovaer.
Det er ikke helt korrekt.
Det, der foregik, var, at Konservative, SF og Radikale og Enhedslisten sådan set ønskede et møde for at få drøftet, hvordan vi bruger udmøntningen fra Grøn Fond.
Så kørte der en mailkorrespondance, som medførte, at der ville blive givet et tilskud til Bovaer.
Så gik vi ind i den forhandling og fik 70 mio. kr. til økologien, også uden for rammerne af Grøn Fond.
Så det er ikke korrekt, at det var en beslutning truffet i fællesskab – sådan ville jeg ikke nogen sinde betragte det.
Christian Friis Bach (V), 2025-02-19:
Jeg må sige, at jeg overrasket over, at de partier, der normalt påberåber sig at stå for lov og orden – Danmarksdemokraterne, Liberal Alliance og Konservative – nu lige pludselig vil indføre forskelsbehandling.
For hvis man som sårbar borger opfører sig voldeligt på det kollegium, man bor på, og bliver smidt ud, eller hvis man opfører sig voldeligt på et kommunekontor og bliver smidt ud, så kan man gå til politiet og domstolene.
Men hvis man opfører sig voldeligt på et herberg og bliver smidt ud, skal man gå til Ankestyrelsen, som ikke har kompetencerne, og som er begrænset til at behandle klager under serviceloven
Hvad er logikken i, at man, hvis man er hjemløs og har boet på herberg, lige pludselig får en særlig klagemulighed, hvis man er voldelig, i forhold til alle andre steder, man opholder sig?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-02-19:
Det er en helt almindelig praksis.
Så hvis man fjerner den, fjerner man faktisk også noget retsstilling, som er retvisende for, hvordan man har praksis ude på herbergerne.
Og det er også en alvorlig afledt effekt af det her, som der også advares mod.
Så det er i hvert fald en større afvikling af noget, som ikke vender tilbage.
Og det er ikke kun Venstre, vi kan bebrejde det; det er sådan set også både Socialdemokratiet og Moderaterne.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-19:
Tak for det.
Venstre rammer helt forbi muren, som skiven sidder på, og det må de jo lære at leve med; det skal de stå på mål for.
Tusind tak til SF for at se logisk på det her.
Selvfølgelig skal vi ikke fjerne klageadgangen for de svageste i samfundet.
De skulle nærmere have en seddel i hånden, når de blev bortvist fra et center for at være udadreagerende, hvor der stod, hvordan de kan klage.
Hvis man er Venstremand, er man ikke enig, men resten af Folketinget er nok mere enige i, at det er dem, vi skal passe på.
Katrine Daugaard (LA), 2025-02-19:
Nu er ordføreren fra Venstre, hr. Carsten Friis Bach, selvfølgelig ny, og så kan man da godt blive overrasket over, at også de allermest udsatte borgere selvfølgelig skal have en retssikkerhed, ligesom alle vi andre har.
Det betyder jo ikke, at man ikke kan melde et overfald til politiet.
Altså, ordføreren roder tingene sammen.
Men det er rigtigt, at hvis man stiller sig op og tisser i et hjørne og bliver bortvist, kan man godt klage over, at man er blevet bortvist, men hvis man som ansat bliver udsat for et groft overfald, bliver det da selvfølgelig meldt til politiet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-19:
Tak for det.
Jeg har haft det privilegium at sidde og høre ordføreren for Venstre hælde vand ud af ørerne hernede om, hvorfor de svageste mennesker i Danmark lige pludselig får fjernet en klageadgang.
Jeg synes, det er helt vanvittigt at høre.
Nu hører jeg så, at Venstres ordfører selv siger, at det simpelt hen slet ikke er nødvendigt.
Men er vi ikke enige om, at et godt princip i Danmark er, at vi sørger for at holde hånden ekstra meget under de svageste.
Og er SF ikke enige i, at det vanvittige i det her lovforslag lige nøjagtig er det, at man fjerner en klageadgang.
Det er det, der er tåbeligt; det er det, vi alle sammen ikke kan se os selv i – på nær Venstre, som åbenbart synes, det er helt fint, at vi sparer 4 minutter.
For der er jo ikke rigtig mange – som jeg kunne forestille mig det – der bliver smidt ud, fordi de er udadreagerende.
Der er ikke mange klager.
Det er jo ikke mange mennesker, der er så ressourcestærke i den situation, at de klager.
Men Venstres ordfører er ressourcestærk, og han synes, de skal jogges på.
Er SF ikke enige i, at hvis nu bare ministeren udviste en lille smule, et gran af sådan gefühl med, hvordan man får ting igennem Folketingssalen, så fjernede man den ene del?
Man skiller det ud og for sig selv og stemmer det igennem og står på mål for sine egne holdninger til, hvordan de svageste skal have det, og lad os så stemme to ellers gode forslag igennem – og altså lige adskille det.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-02-19:
Det er overhovedet ikke en sammenlignelig situation.
Vi snakker om et menneske, der har et sted at bo, som det her menneske bliver bortvist fra.
Det er ikke et kommunalt kontor, hvor man skal ind og have en samtale med en sagsbehandler.
Der er en verden til forskel, og der må vi gerne være uenige, og det står vi gerne på mål for.
Men vi vil simpelt hen ikke være med til at forringe retssikkerheden for nogle af de mest udsatte og sårbare mennesker.
Vi synes, det er fuldstændig unødvendigt, og vi kan ikke forstå – og det har jeg stadig væk ikke fået svar på – hvorfor man vil fratage de her mennesker den mulighed for at klage over deres retssikkerhed.
Christian Friis Bach (V), 2025-02-19:
Nej, det er netop ikke sammenligneligt, fordi det ene er serviceloven, og det andet er de almindelige retsprincipper om sikkerhed og opretholdelse af ro og orden.
Det er forskellige fagligheder.
Det ene hører til hos politiet og domstolene, det andet hører til i Ankestyrelsen.
Men så kan man spørge: Mener ordføreren også, at man, hvis man nu f.eks. bliver bortvist fra et kommunekontor, hvor man har haft en samtale med sin socialrådgiver, og man så udøver truende adfærd eller slår socialrådgiveren og bliver bortvist, så også skal kunne klage til Ankestyrelsen der?
Det er jo en sammenlignelig situation.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-02-19:
I virkeligheden handler det her jo om, at man fjerner en klageadgang for nogle mennesker på et bestemt område.
Man bevarer jo stadig væk klageadgangen i forhold til det tilfælde, at man er vurderet til ikke at være i den rette kategori for botilbud.
Så i virkeligheden er det bare den sidestilling, vi rigtig gerne vil have, når man bliver afvist fra det botilbud, man er i.
Det skal man huske.
Der skal man have mulighed for at klage.
Om det skal hedde det ene eller det andet, er jo ikke det allervigtigste.
Men vi ved i hvert fald, at langt størstedelen af lige præcis de mennesker, vi har med at gøre her, ikke selv har ressourcerne til at finde en advokat og køre en privat retssag.
Jeg er meget enig med hr. Kim Edberg Andersen.
Hvis ikke vores velfærdssamfund skal hjælpe dem, der er svagest, hvad er vi så overhovedet til for i verden?
Så det kan vi da fuldstændig tilslutte os.
Det må endelig ikke ende i en eller anden politisk pragmatik om, hvilken lovgivning det skal være eller et eller andet, for det er ikke det, det handler om.
Det skal ikke være noget, hvor man skal hente en masse advokatbistand ind, for det kan vi slet ikke forvente at de her mennesker kan rumme.
Så vi er fuldstændig enige.
Den her del af lovforslaget skal skilles ud fra resten, så vi kan behandle de to hver for sig og i virkeligheden også stemme om dem hver for sig.
Vi kan i hvert fald ikke stemme for det.