runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Britt Bager (V), 2017-11-09:
Helt grundlæggende er formålet med det her lovforslag at forenkle byfornyelseslovens anvendelses- og støttemuligheder.
Mere konkret indebærer forslaget bl.a., at vi med virkning fra 2018 årligt uddeler én byfornyelsesramme i hver kommune, og at den statslige refusionsprocent ensrettes for alle beslutningstyper og uafhængigt af den enkelte bys størrelse.
De præcise detaljer i forslaget har I hørt fra de tidligere ordførere, så dem skal jeg ikke uddybe yderligere her.
Med lovforslaget gør vi det mere overskueligt og fleksibelt for den enkelte kommune at administrere og prioritere byfornyelsesmidlerne.
Det giver god mening, i og med at puljen nu bliver mindre, og det stemmer godt overens med Venstres ønske om at forenkle og tydeliggøre den gældende lovgivning.
På den måde sikrer vi, at lovgivningen gavner frem for at komplicere.
I de indkomne høringssvar bider jeg mærke i, at flere parter kritiserer lovforslaget for at nedprioritere yderområderne.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at det ikke er hensigten med ændringen i byfornyelsesloven eller andre love for den sags skyld.
Det er absolut heller ikke et ønske fra Venstres side.
For der skal ikke være nogen tvivl om, at vi arbejder for et Danmark i bedre balance.
Derfor noterer jeg mig også, at det i høringsnotatet understreges, at der med de objektive kriterier for uddeling tages højde for at tilføre byfornyelsesmidler til alle typer byer i kommunerne, og at man med den objektive fordelingsnøgle netop lægger op til, at midlerne fordeles på baggrund af de forhold, der gør sig gældende i den enkelte kommune, bl.a. i forhold til befolkningsudviklingen og antallet af tomme huse.
Men det er klart, at det, vi skal have drøftet i udvalget, er, hvordan de forskellige høringsparter bliver berørt, og det vil jeg se frem til i udvalgsbehandlingen af det her lovforslag.
Helt grundlæggende mener vi, at lovforslaget er rigtig godt, og det mener Det Konservative Folkeparti også, så derfor skal jeg hilse fra dem og sige, at de også støtter det her lovforslag.
Merete Dea Larsen (DF), 2017-11-09:
Med det her lovforslag ønskes det at forenkle og decentralisere området, og vi må erkende, at som billedet er nu, er området jo blevet væsentligt beskåret, og hvis ikke de resterende midler skal gå op i ren administration, er det her et nødvendigt tiltag.
Der er fra flere høringsparters side en bekymring for, hvorvidt de særskilte puljer, der primært er lavet for at understøtte projekter i yderområderne, vil have en negativ konsekvens for netop yderområderne – ligesom refusionsprocenten, som hr. Søren Egge Rasmussen også var inde på, som forringes fra 70 til 50 pct.
Det kunne nemlig også gå hen og blive en udfordring.
Jeg har så bedt om at se nogle tal, og ud fra de tal, jeg har fået forelagt, så er der ikke nogen tilbagegang for områderne.
Jeg vil ikke lægge skjul på, jeg ville ønske, at vi i langt højere grad koncentrerede midlerne i netop yderområderne, hvor der er et potentiale for at byudvikle og gøre flere områder attraktive, nemlig områder, hvor der er potentiale for infrastruktur, og områder, der kan kobles på byer, hvortil der udflyttes statslige arbejdspladser, så vi ikke kun understøtter med arbejdspladser, men også med muligheder for byfornyelse.
Og mit håb er, at Dansk Folkeparti vil lykkes med at få tilbageført nogle midler på finansloven, så vi i højere grad kan understøtte de her bysamfund udeomkring.
Så som det hele ser ud lige nu og på det foreliggende grundlag kan vi i hvert fald trygt sende forslaget videre med henblik på gennemførelse.
Kaare Dybvad (S), 2017-11-09:
Jamen jeg vil sige, at den her pulje jo ikke bare har virket rundtom i landet, for hvis man ser på, hvor den er blevet delt ud henne, så har den især virket i de store byer.
Altså, 36 pct. af de penge, der blev delt ud sidste år, blev uddelt til København by, altså København, Frederiksberg og Amager.
Så det er jo en ret stor del, der falder til et område, der kun omfatter 13 pct. af befolkningen, hvorimod Fyn, som bl.a. omfatter Langeland, hvor der nok kunne være brug for byfornyelse, kun har fået 6-7 pct. af midlerne, på trods af at de udgør over 10 pct. af landets befolkning.
Så på den måde er jeg ikke sikker på, at det her har været den bedst fordelte pulje i forhold til at sætte ind i landdistrikterne med de nedslidte bygninger, der er.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-09:
Men med den ændring af byfornyelsesmidlerne, der sker med lovforslaget her, bliver der jo en dårligere refusion i det, man kalder Udkantsdanmark, hvis det er sådan, at man skal ind og lave de her saneringssager.
Så lovforslaget forringer sådan set vilkårene for byfornyelse ude i udkanten i forhold til i de større byer.
Kan ordføreren ikke se en skævhed i det – i forhold til hvad ordføreren har lyttet sig frem til under de foredrag at der er behov for?
Kaare Dybvad (S), 2017-11-09:
Det er klart, det er jo en aftale, der er blevet lavet, og der har mit parti valgt at gå med på den finansiering.
Det er ikke foreslået af os, men det står vi selvfølgelig på mål for.
Hvis jeg skal tage det lidt højere op, synes jeg ikke, jeg har hørt, når jeg har været rundt i landet og holde foredrag – nogle af de steder, hvor der netop er brug for de her puljer – at det her skulle være noget afgørende for folk.
Det, som jeg tværtimod har hørt mange steder, er, at man gerne vil have flere penge til at rive huse ned ude på landet, altså de her Låsby-Svendsen-huse.
Det er det, man gerne vil gøre en stor indsats for.
Så jeg vil sige, at sådan målt på efterspørgsel, sådan som jeg har oplevet det ved de godt 100 foredrag, som jeg har holdt rundtom i det, som nogle kalder udkanten af Danmark, jamen så oplever jeg ikke det her som noget voldsomt presserende behov.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-09:
Skal det forstås sådan, at ordføreren ikke er begejstret for, at der er godt 50 mio. kr., der går fra byfornyelsen til at kunne realisere en eller anden bandepakke, som overhovedet ikke har noget med byfornyelse at gøre?
Nej, jeg kender ikke de ansøgninger ned i detaljen.
Jeg har bare set, at der er høringssvar, som er dybt bekymrede og siger, at de har nogle andre forventninger, og at de kan se, at de har dårligere udsigter, når de kun får en refusion på 50 pct. i stedet for 70 pct.
Det er sådan set det, jeg forholder mig til.
Jeg lytter til den kritik, der kommer fra en række landlige kommuner.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-09:
Tak for det.
Og tak for en god debat og en positiv modtagelse af lovforslaget.
Formålet med lovforslaget er at forenkle og tilpasse loven, så den er fleksibel i forhold til varierende bevillinger til byfornyelse.
Forenklingen af loven bidrager først og fremmest til en større valgfrihed for kommunerne, idet de i højere grad kan prioritere, hvordan de vil bruge den tildelte ramme bedst muligt i deres kommune.
Forenklingen bidrager også til lige muligheder for alle kommuner til at gennemføre byfornyelse.
Lovforslaget er desuden en udmøntning af »Aftale om Bandepakke III – Bander bag tremmer« af 24. marts 2017 indgået mellem regeringen, Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti.
Byfornyelsesloven indeholder allerede mange forskellige instrumenter, som både er målrettet de større og de mindre byer og derfor alle dele af landet.
Lovforslaget indebærer derfor ikke en ændring af selve byfornyelsesinstrumenterne.
Lovforslaget indebærer, at fordelingen af byfornyelsesmidlerne bliver forenklet, så der uddeles én ramme til hver kommune.
Dermed ophæves de tidligere delpuljer, der skulle ansøges separat om at få del i efter den gældende lov.
Kommunerne skal med lovændringen derfor kunne ansøge om at få del i en samlet ramme til byfornyelse, som så kan anvendes til alle byfornyelsesaktiviteter, som kommunerne selv finder bedst.
Midlerne bliver uddelt på baggrund af de gældende objektive kriterier, der afspejler og tilgodeser kommunernes byfornyelsesbehov i alle bystørrelser og på landet.
En anden væsentlig forenkling med lovforslaget er, at den statslige refusionsprocent harmoniseres til 50 pct. for alle beslutningstyper og byfornyelsessager.
Det indebærer, at refusionsprocenten bliver helt uafhængig af byens størrelse og beliggenhed.
Det gælder bl.a. bygningsfornyelse som istandsættelse og nedrivning, hvor der gives 50 pct. statslig refusion, uanset om huset er beliggende i en mindre by, en større by eller i åbent land.
Ophævelse af bystørrelse som kriterie betyder også, at alle byfornyelsesaktiviteter kan gennemføres i hele landet.
Når det drejer sig om områdefornyelse, gælder den statslige refusion på 50 pct. også.
Samtidig ophæves de fire kategorier til områdefornyelse, der er baseret på bystørrelser.
Det bliver derfor med forslaget helt op til den enkelte kommune at udvælge byer og byområder til områdefornyelse.
Med disse tiltag i lovforslaget får alle kommuner samme statslige refusion til gennemførelse af byfornyelse i de områder og i de byer, som de ønsker at prioritere.
Med lovforslaget ophæves kommunernes mulighed for at overdrage ramme til andre kommuner.
Til gengæld får kommunerne mulighed for at igangsætte nye byfornyelsessager inden for 3 år efter tildelingen af midlerne.
Denne ændring giver kommunerne mere fleksible muligheder for at planlægge byfornyelsessager over en årrække
Dette er de samlede ændringer i lovforslaget.
Ændringerne giver kommunerne enkle byfornyelsesregler at arbejde med, og de får stor valgfrihed, som øger decentraliseringen, hvilket jeg er meget tilfreds med.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen og til at besvare eventuelle spørgsmål.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-11-09:
Lov om ændring af byfornyelse og udvikling af byer er en del af bandepakken, som SF jo ikke er en del af.
Men det til trods mener vi alligevel, at forenklingen af byfornyelsesindsatsen i landets kommuner – så bl.a. byfornyelsesindsatsen kan udbredes til flere kommuner og kommunerne får mulighed for at opsamle en udgiftsramme over 3 år – er positive elementer, ikke mindst for et parti som SF, der lægger stor vægt på det kommunale selvstyre.
Som andre ordførere, bl.a. fra både Venstre og Enhedslisten, også har nævnt, bliver vi imidlertid temmelig bekymret, når den nye fordeling af byfornyelsesmidlerne fører til en nedprioritering af byfornyelsesindsatsen og bygningsfornyelsen i yderområderne i en tid, hvor de efterspørger flere midler til nedrivning og forskønnelse af landsbyerne, så de kan lokke flere borgere til at bosætte sig i Vandkantsdanmark.
Og hvordan harmonerer det så lige med regeringen og Dansk Folkepartis ønske om at styrke yderområderne?
Det sidste vil vi, ligesom jeg hører at Venstre vil det, kræve regeringen nogle svar på i den fortsatte udvalgsbehandling – som minimum, inden vi tager stilling til lovforslaget.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-11-09:
Mange tak.
Nu er lovforslaget jo blevet grundigt gennemgået af flere ordførere, så jeg vil starte med at sige, at byfornyelseslovgivningen gennem årene har været et vigtigt redskab til at opgradere og renovere boligmassen til glæde for især store, men også mindre byer.
I de seneste år har der endda været en lidt højere fokus på at understøtte både nedrivning og bygningsfornyelse i de helt små byer, der om nogen er presset af urbaniseringsudviklingen og andre strukturelle ændringer i samfundet, både dem, der kommer af udviklingen, og dem, der bliver udtænkt herindefra.
Det er rigtigt, at Københavns og Frederiksberg Kommuner igennem årene har fået hovedparten af midlerne, hvilket også i tider har været nødvendigt for at få boligmassen op i en rimelig standard.
Men nu er det de små byer, som har de store problemer, også de helt små byer, og derfor undrer det mig, at den specifikke ordning med en forhøjet refusionsprocent for de helt små byer forsvinder.
Men balancen mellem regelforenklingen og fordelingen af midlerne der, hvor der er størst brug for dem lige i øjeblikket, er vi ikke enige i.
Det undrer os også, at muligheden for overdragelse af en tildelt ramme ophæves, når nu kommunerne over en kam i høringssvarene kritiserer det.
Sidst, men ikke mindst finder vi det naturligvis kritisabelt, at byfornyelsesmidlerne nu igen beskæres, når vi ved, hvor meget der er brug for dem.
Hvis vi faktisk ønsker vækst og udvikling i hele Danmark, så bør vi også bakke det op ved at give kommunerne bedre muligheder for at skabe velfungerende og interessante byer og ikke mindst landsbyer.
Det bliver i mine øjne – og også i kommunernes, kan jeg se på høringssvarene – sværere med det forslag.
Finansieringen af bandepakke III, som bliver taget fra byfornyelsesmidlerne her, er naturligvis heller ikke vores kop te.
Så på trods af at der er nogle gode takter i forbindelse med regelforenkling, kan Alternativet ikke støtte forslaget.
Carsten Bach (LA), 2017-11-09:
Med lovforslaget, L 65, forenkles loven om byfornyelse og udvikling af byer.
Forenklingen betyder, at kommunerne i langt højere grad selv kan prioritere, hvordan de vil bruge de tildelte midler.
Derudover bliver refusionsprocenten harmoniseret til 50 pct., så den er uafhængig af byens størrelse og beliggenhed.
På den måde kan alle dele af landet få glæde af byfornyelsesprojekter.
I Liberal Alliance hilser vi enhver regelforenkling velkommen, særlig når det betyder mere frihed til den enkelte kommune, og det er godt, at det så også kommer alle dele af landet til gavn.
Samtidig sikrer vi så også en finansiering af øget indsats mod bandekriminalitet, og derfor støtter Liberal Alliance lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-09:
Jeg ved ikke, om jeg skal forstå det på den måde, at Dansk Folkeparti ønsker at afskaffe byfornyelsesmidler.
Det ville komme lidt bag på mig, især når man hører på den her kommunale valgkamp, hvor det også bliver italesat, at man skal gøre noget mere for nogle landlige områder.
Merete Dea Larsen (DF), 2017-11-09:
Men med hensyn til hvad man har råd til osv., tænker jeg, at Københavns Kommune jo ikke er blandt de fattige kommuner.
Så det er måske ikke en af de byer, hvor byfornyelsesmidler er mest tiltrængt.
Københavns Kommune er vel en af de kommuner, man kunne forvente selv havde økonomi til at løse de opgaver, de nu engang synes skal løses.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-09:
Jamen det er jo svært at lave byfornyelse, uden at det er sådan, at lejemålene kommer op på et højere niveau.
Det er ulempen, kan man sige.
Det er jo der, vi står i en lidt mærkelig samfundssituation, hvor et flertal her i Folketinget har taget penge fra nogle af de mennesker i Danmark, som har færrest penge.
Samtidig har vi en situation, hvor der er et øget behov for billige boliger, og de findes i mindre og mindre omfang, sådan at hvis man skal ud i en virkelig billig bolig, skal man flytte til nogle bestemte steder i Danmark.
Ved byfornyelsen kom vi jo frem til at have en højere boligstandard, og det er svært at sikre, at det er til en lav pris.
Merete Dea Larsen (DF), 2017-11-09:
Jeg hører ordføreren tale om byfornyelse i særlig storbyerne – altså at København stadig væk sakker bagud.
Kan ordføreren bekræfte, at når man laver byfornyelse i de her storbyer, hvor vi i forvejen har en stor mangel på billige boliger, så bidrager byfornyelse sjældent til billigere boliger?
Måske højner det tværtimod priserne væsentligt i de områder, hvor man byfornyer.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-09:
Jeg ved ikke, om Socialdemokratiet har haft en dybere analyse af hele byfornyelsesområdet, da man lavede den bandepakke og accepterede, at man skulle reducere byfornyelsesmidlerne med 50 mio. kr.
Den analyse har jeg ikke set.
Så jeg synes, det er lidt en mærkelig debat.
Når jeg lytter til kommunerne, er der en byfornyelsesindsats, som der fortsat er brug for, selv om vi ikke er på det niveau, der var, da man forsøgte at sikre, at flere beboere i Københavnsområdet fik eget bad og køkken.
Kaare Dybvad (S), 2017-11-09:
Jeg kan ikke lade være med at synes, at det er lidt automatpilot her fra Enhedslisten – altså at man kritiserer ændringen af en pulje, men det eneste, man kritiserer på baggrund af, er fire linjers høringssvar fra nogle kommuner.
Men man ved simpelt hen ikke, hvad det er for nogle projekter, de her penge går til.
For det her er jo ikke byfornyelse i den forstand, man havde på Vesterbro eller på Nørrebro for nogle årtier siden.
Det er nye legepladser i små byer, indretning af hovedgader, alle mulige penge, som går til aktive folk i lokalsamfundet.
Men jeg synes altså, det er rimeligt nok, at man på en eller anden måde sætter sig ind i det, før man bare kritiserer det på automatpiloten.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-09:
Det er jo en del af en naturlig proces, og det er vel også meget naturligt, at man indgår i nogle forløb, hvor man får mere at vide om det danske samfund.
Men det er jo ikke ensbetydende med, at man skal have stemmeret fra dag et.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-11-09:
Jeg forstod det som: nej, det kendte ordføreren ikke til.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren: Når nu min hollandske svigerdatter, som stadig væk ikke behersker det danske sprog, alligevel gerne vil orientere sig om det danske demokrati, skal vi så undlade at orientere hende på et sprog, som hun kan forstå, eller tænker ordføreren, at det giver rigtig god mening, når hun er i gang med at lære det danske sprog, at hun så samtidig også orienterer sig om det danske samfund – selvfølgelig på et sprog, som hun kan forstå – så hun også ved, hvad det er, der foregår?
Holger K. Nielsen (SF), 2017-11-09:
Altså, de arabere, som der blev nævnt, der er valgt til et byråd, har jeg altid kunnet føre en demokratisk samtale med, for de taler altså dansk.
Jeg erindrer ikke, at der er nogen udlændinge, der er valgt til noget byråd, som ikke taler dansk overhovedet.
Det er jo derfor, at hele det her forslag og den argumentation, som Dansk Folkeparti bruger, er fuldstændig på månen.
Det er så ubegavet at stille sådan et spørgsmål, at man tror, det er løgn.
Så ja, jeg har talt med arabere, der er valgt til et byråd.
Jeg har talt med dem på dansk.
Sådan er det.
Pernille Bendixen (DF), 2017-11-09:
Måske er det i virkeligheden ordføreren, der ikke kan læse, for der står jo altså i forslaget, at det her handler om udlændinge.
Så drop dog alt det snak der om, at alle danskere ikke kan bestå den her prøve.
Det handler om udlændinge.
Her i salen taler vi alle sammen dansk, vi læser dansk, og vi forstår dansk.
Det har intet som helst med forslaget her at gøre, og det burde ordføreren da kunne forstå efter alle de år, vedkommende har siddet i Folketinget.
Nu må jeg bare lige spørge: Hvordan vil ordføreren føre en demokratisk samtale med en araber, der er valgt til byrådet, og som ikke taler dansk?
Holger K. Nielsen (SF), 2017-11-09:
Det her handler jo ikke om at tale 100 forskellige sprog, det ved ordføreren jo også udmærket godt at det ikke gør.
Det her handler ikke kun om, at man skal kunne forstå hinanden – det er jeg fuldstændig enig i at man skal kunne – det her handler om at bestå en danskprøve 3.
Det svarer nogenlunde til en studentereksamen.
Det er kun mennesker, der har en boglig uddannelse, som er i stand til at bestå den prøve.
Der er i tusindvis af danskere, der ville dumpe i den prøve.
Skal det her kun gælde folk, der er kommet til Danmark, eller hvad er logikken hos Dansk Folkeparti?
Skal man have gået i gymnasiet, før man skal kunne stemme?
Det er jo det, som det her fører frem til, og det er derfor, at vi siger til Dansk Folkeparti: Det her forslag er fuldstændig absurd, udemokratisk og imod enhvert demokratisk princip, som er udviklet i det her land.
Christian Langballe (DF), 2017-11-09:
I lige måde.
At vi skulle være imod kvindernes valgret, og at almindelige mennesker kan stemme, både rig som fattig, hvad er det for noget gas?
Det er jo en farce.
Det er en forudsætning, for ellers kan demokratiet ikke fungere, det kan ikke lykkes.
Hvis folk taler 100 forskellige sprog, så kan man overhovedet ikke have et demokrati.
En grundlæggende præmis er, at man kan sproget.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-11-09:
Det absurde ligger i, at et dansk parti stiller et forslag om, at man skal gå til eksamen, før man skal kunne stemme.
Det er helt og aldeles absurd.
Jeg tror sådan set, at flere grundlovsfædrene, i hvert fald H. N. Clausen, ham, som blev stemt ned af pøblen i Præstøkredsen, fordi han mente, at han var meget klogere end dem osv., det kunne han ikke rigtig snuppe, sikkert ville have støttet det her.
Det vil jeg gætte på at han ville have gjort.
Man skal have en eksamen, ikke?
Det er jo kun teologiske professorer og tidehvervspræster i dag osv., der skal have stemmeret, hvorimod pøblen ikke skal have det.
Det tror jeg bestemt.
Men jeg mener, at det er helt udemokratisk, fuldstændig udemokratisk.
Netop kernen i demokratiet er, at vi alle har mulighed for at stemme, ligegyldigt om man er rig, fattig, rødhåret, hvidhåret, er arbejdsløs eller har arbejde eller er landmand, eller man er præst, eller hvad man nu er.
Alle skal have lov til at stemme, som falder inden for kategorien af stemmeberettigede, uden at man skal til en prøve først, som svarer sådan nogenlunde til studentereksamen på nogle områder.
Det er der mange der siger at den gør.
Det er jo helt absurd – det er jo helt absurd, at et sådant forslag kan stilles her i Folketinget.
Christian Langballe (DF), 2017-11-09:
Jeg må sige, at den her debat og den tale, som ordføreren holdt, simpelt hen er så absurd, at det nærmest bliver komisk.
Som om det her betyder, at Dansk Folkeparti i morgen vil bringe demokratiet, som vi kender det, til fald.
Hvad er det for noget absurd nonsens?
Og det der med, at nu skal pøblen ikke have lov til at stemme her og alt muligt andet, det er da gak.
Jeg vil sige, at hvis man havde spurgt grundlovsfædrene dengang, om de havde forestillet sig i deres vildeste fantasi, at man havde fået så mange indvandrere til landet og uden videre bare gav afkald på det, som er selve folkestyrets grundkerne, nemlig at det er en forudsætning, at man er statsborger og kan det danske sprog, så tror jeg, at de havde korset sig.
Men det har ordførerens parti jo selv været ansvarlig for.
Vi sidder så her og nu og prøver at indføre en lovgivning, der gør, at man i det mindste kan dansk for at deltage i de kommunale valg.
Jeg tror, at hvis man går uden for de her mure, vil man finde både talen, som ordføreren har holdt, men også den her diskussion absurd.
Tænk, at man kan diskutere, om man skal kunne dansk for at være med i en kommunal valgkamp og kunne stemme til det kommunale valg.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-11-09:
Hvad der er lavt her, synes jeg da er det her forslag, der er blevet fremsat af Dansk Folkeparti.
Det må jeg så sige.
Jeg er egentlig ret rystet over, at partiet kan fremsætte sådan et forslag, som netop ligger i forlængelse af det, alle de dannede og fine, de nationalliberale i 1848, ville stå for, hvor dem, der ikke kan bestå sådan en prøve, mister deres stemmeret.
Det er jo det, det handler om.
Dem, der ikke har en stor uddannelse, dem, der ikke er så stærke i det boglige, skal ikke kunne stemme.
Jeg synes virkelig, det er deprimerende, forstemmende, at sådan et forslag kommer her i Folketingssalen.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-09:
Når man tænker på, at hr. Holger K. Nielsen har haft en lang politisk karriere, så synes jeg på en eller anden måde, at det her er uværdigt.
Det er et utrolig lavt niveau fra hr. Holger K. Nielsens side.
Jeg synes, man blander nogle ting ind i det, som slet ikke har noget med debatten at gøre, altså at begynde at antyde, at Dansk Folkeparti lægger op til, at danske statsborgere, der er ordblinde, ikke længere skal have stemmeret.
Det har vi aldrig nogen sinde sagt.
Så man skal ikke begynde at proppe ord i munden på Dansk Folkeparti.
Det her handler om, at der er ca. 400.000 udenlandske statsborgere, som har lov til at stille op og stemme til det kommende kommunal- og regionsrådsvalg.
Nogle af dem kan slet ikke tale dansk, og vi vil helst have, at der var et krav om, at det var danske statsborgere.
Hvis du så lever op til det krav, er der ikke andre krav, ud over at du selvfølgelig bor i kommunen, at du bor i riget, og at du er 18 år gammel, ligesom det gælder for alle andre.
Det er jo sådan set det, der er diskussionen, og der er i Folketinget ikke opbakning til, at man skal stille krav om dansk statsborgerskab, og så foreslår vi: Kan man dog så ikke som minimum blive enige om, at man skal være sikker på, at folk kan tale og forstå dansk?
Det er da forudsætningen for, at de kan sætte sig ind i, hvad der foregår.