runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2020-11-27:
Jeg synes – og det var med den aftale, der blev lavet helt tilbage i 2006 – at i takt med at vi lever længere, i takt med at vi generelt bliver sundere og også har flere sunde leveår, skal vi jo sikre, at der også er økonomi til, at flere mennesker f.eks. også kan få pension, at flere mennesker kan blive behandlet i vores sundhedsvæsen.
Hvordan gør vi det?
Der synes jeg, det var meget klogt og fornuftigt, at vi lavede den aftale tilbage i 2006, og vi har senest fulgt den op i 2015, altså at vi, i takt med at man lever længere, også hæver pensionsalderen.
Men vi støtter fuldt op om at kigge på det, og vi har været med til at tage initiativet omkring den her kommission, der skal kigge på: Kan vi se på pensionssystemet på en anden måde i det øjeblik, vores økonomi kan holde til det?
Og som det er lige nu, er det jo altså tiden efter 2040, at man kan kigge på at indrette pensionssystemet på en anden måde, og det ser vi frem til der kommer forslag til.
Jette Gottlieb (EL), 2020-11-27:
For mig at se er det en meget, meget smuk socialpolitisk programerklæring, hr. Hans Andersen kommer med,
den var jeg meget glad for, men jeg synes, den klinger lidt forkert, i forhold til at de ordninger, der er og bliver nævnt, jo ikke er løsningen; det er løsningen for nogle, hver enkelt af dem er løsningen for nogle, men langtfra for dem, der står med det problem at være nedslidt.
Hans Andersen (V), 2020-11-27:
Det er også derfor, vi har lavet en aftale sammen om at forbedre arbejdsmiljøet, når vi kigger fremad.
Det er der ingen tvivl om at der skal til.
Men derfra og til at sige, at nu stopper stigningen i pensionsalderen, fordi SF ikke ønsker at være med mere – eller de er jo ikke med, men de ønsker at sætte en stopper for det, fordi der er tre store forbund, der ønsker det – synes jeg er at spille hasard med vores samlede økonomi og fundamentet under vores velfærdssamfund, og det ønsker Venstre ikke at medvirke til.
Karsten Hønge (SF), 2020-11-27:
Men er der et stykke hen ad vejen her ikke også tale om matadorpenge?
Mon ikke man her, som ordføreren, lader sig forblænde af, at man ved en overspringshandling, et tryk på en knap, tror, at man dermed får pengene ind, mens de lønmodtagere, der skal levere arbejdet, ikke er i stand til det?
Hans Andersen (V), 2020-11-27:
Man kan træde ud på en førtidspension, man kan få et fleksjob, hvor man kan arbejde få timer og så få suppleret op fra det offentlige, og man kan nu også træde ud på en seniorpensionsordning, faktisk 6 år før man når folkepensionsalderen.
Jeg synes, vi har mange forskellige ordninger, der gør, at jeg synes, vi kan tage hånd om de mennesker, og vi kan altid gøre det bedre, men jeg synes, vi tager hånd om de mennesker, der bliver slidt ned, mens de arbejder.
Derfor synes jeg, det er vigtigt at sige, at nu har vi sat en kommission i gang, og de skal kigge på, og det er jo fuldstændig rigtigt, at lave en lempeligere levetidsindeksering, og det vil vi se frem til.
Karsten Hønge (SF), 2020-11-27:
Jeg forstår på hr. Hans Andersen, at ordføreren er glad for, at vi gennemsnitligt lever længere.
Men det, der er det interessante her, er jo konverteringen, den rå konvertering, at hvert eneste gennemsnitlige leveår skal overføres til et arbejdsår, når vi nu kan konstatere, at folk lever så forskellige liv, at der er 7,6 års forskel på, om du er ufaglært eller akademiker.
Og alligevel mener Venstre øjensynligt, at man skal presse den samme pensionsalder ned over de her mennesker, selv når 25 pct. af de ufaglærte har mindre end 10 år som pensionister, fordi de simpelt hen har levet et liv, der gør, at de ikke får så lange liv og i øvrigt ofte liv, der er meget mere belastede af sygdom, mens de er seniorer.
Så hvor kommer den her illusion fra, at man bare – og der vil jeg egentlig mene, at det er en overspringshandling – sådan mekanisk kan sætte en pensionsalder op med den ekstreme ulighed, det så kaster af sig ned i befolkningen?
Leif Lahn Jensen (S), 2020-11-27:
Det er rigtigt, at efterlønnen mere eller mindre er væk.
Den er i hvert fald forringet utrolig meget, så det nok ikke kan svare sig at tage den mere.
Det er jo derfor, at det her er så godt, og jeg er super, super glad for det, og det er også derfor, at vi jo netop har en kommission, og som fru Jette Gottlieb siger, skal man kigge på det.
Kommissionen går jo netop ind og skal kigge på, om det skal fortsætte i samme hastighed, om det skal fastfryses ved 70 år, og hvad konsekvenserne bliver af det.
Så vi går ind og belyser de ting, som fru Jette Gottlieb ønsker, og det kommer vi jo til at diskutere.
Jette Gottlieb (EL), 2020-11-27:
Så hopper vi op til i dag, for der er ikke nogen efterlønsordning i dag.
Der er en anden ordning, men som ikke dækker det, efterlønsordningen dækkede, og det er jo et af grundlagene for, at den her automatiske stigning i pensionsalderen gør så utrolig ondt.
For tidligere havde man muligheden for simpelt hen at gå på efterløn.
Det har man ikke mere, og i lyset af det burde man måske også se på, om den her automatiske stigning i pensionsalderen virkelig er den rigtige løsning.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-11-27:
Det var ikke en fejl i velfærdsforliget.
Det, at efterlønnen var med i velfærdsforliget i 2006, var forudsætningen for, at vi var med, netop for at folk kunne gå tidligere på tilbagetrækning.
Det, jeg mener var en fejl, og jeg mener var virkelig, virkelig træls, og som jeg har været ked af i mange år, var, at man efterfølgende forringede efterlønnen.
Hvorfor kunne vi så ikke ændre det?
Jeg vil sige, at i 2011 var jeg jo sådan set i rigtig godt humør, for der fik vi en socialdemokratisk regering.
Det var der ikke i 2011, desværre.
Det var ikke muligt.
Men ved I hvad?
Det var der i 2019, og det er derfor, vi står nu, hvor der er et flertal for at gøre noget ved den her problemstilling, og det er derfor, vi kan stå her på tirsdag, og det er jeg superglad for.
Det var der bare ikke i 2011.
Da var der et flertal for at bevare den forringelse af efterlønnen, som den borgerlige regering lavede i 2010, og det gjorde mig ked af det dengang.
Jette Gottlieb (EL), 2020-11-27:
Jeg lagde mærke til, at hr. Leif Lahn Jensen sagde, at det var en fejl i forliget i 2006, der skulle repareres på, nemlig at forudsætningen dengang var, at der var en efterløn.
Så er mit spørgsmål til hr. Leif Lahn Jensen: Undskyld, men hvorfor gennemførte I så ikke at få efterlønnen genindført, hvis det var det, der var fejlen i det såkaldte velfærdsforlig, hvis jeg må have lov at sige det?
Peder Hvelplund (EL), 2020-11-27:
Der var rigtig mange elementer, som jeg er fuldstændig enig i.
Nu nævnte ordføreren både ensomhedsstrategi og klippekortsordning og faktisk også minimumsrettigheder, som heller ikke er en tanke, der ligger os fjernt.
Men den helt store udfordring lige nu er jo rekruttering.
Vi mangler personale.
Vi kan snakke nok så meget om minimumsrettigheder og klippekortsordning, men vi står jo akut og mangler personale både nu og også fremover.
Hvad er ordførerens overvejelser, i forhold til hvad vi kan gøre for at styrke rekrutteringen?
Vi ved jo, at der er elementer både i forhold til løn- og ansættelsesvilkår.
Vi ved, at der er en stram økonomi ude i kommunerne.
Hvad er ordførerens bud på, hvad vi kan gøre for at løse de rekrutteringsproblemer?
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-27:
Jamen altså, i Dansk Folkeparti har vi ikke kun én del, vi vil satse på; vi vil gerne satse på hele paletten.
Jeg er helt enig i, at det, at man kender sine borgere, altså at det ikke er ufaglærte vikarer, havde jeg nær sagt, som kommer udefra, har stor betydning.
Nu har ordføreren også selv arbejdet i faget, og man ved jo, at det, at man kender sine borgere, bare betyder noget.
Og somme tider er ord jo overflødige, når man har kendskab til og viden om borgerens livshistorier og familie og netværk.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-11-27:
Tak for det.
Jeg kender også beretningerne og har selv erfaring med et plejehjem, hvor det var 60 beboere fordelt på tre etager, som en nattevagt skulle tage sig af.
Det kan ikke lade sig gøre, og alligevel er det den situation, som nogle arbejder i.
Men jeg blev selv så berørt af – og genkender det også fra min eget arbejde i ældreplejen – lige præcis den der situation, som social- og sundhedsassistenten beretter om på ældretopmødet, hvor den demente borger kommer og siger: Åh, der var en, der kender mig.
For det betyder netop så meget for beboerne, at det er kendt personale; man føler sig tryg, når man ved: I dag er der nogle, der har styr på mig, og jeg behøver ikke at bekymre mig om, om de ved, hvad det er, jeg skal spise til middag, hvor det røde tæppe skal ligge, eller hvad det er for et tv-program, jeg gerne vil se.
Så i hvilken grad mener ordføreren det giver mening at prøve at satse mere på den del?
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-27:
Det handler om begge dele.
Det handler om, at vi får lavet nogle nationale standarder.
Altså, som vi jo har set, er der plejehjemspersonale, der har stået alene med 34 beboere om natten, og det er fuldstændig urimeligt.
Det er det i forhold til at kunne sikre, at de ældre får en værdig og god omsorgsfuld pleje, men man ved jo godt, når man, som ordføreren også har det, har kendskab til området – jeg har selv arbejdet der og er uddannet social- og sundhedsassistent – at hvis man som personale skal stå alene med så mange beboere, så er der måske en dement, som vågner om natten, og som er dørsøgende, og samtidig er der måske en række toiletbesøg, man skal følge ud til, og andet.
Det er fuldstændig urimeligt, og derfor synes jeg, vi skal have den drøftelse og sikre, at vi har nogle nationale standarder, med hensyn til hvad det er, vi som land vil have at vores ældre skal have.
Og jeg synes, at det virker godt, hvis vi gør det i samarbejde med dem, det handler om, altså Ældre Sagen, Alzheimerforeningen, og hvad der ellers er på området.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-11-27:
Tak for det.
Og også tak for en fin tale.
Jeg deler rigtig mange af ordførerens ønsker i forhold til ældreplejen og er også selv rigtig bekymret for coronaensomheden i ældreplejen, som jeg bestemt synes vi skal få adresseret så hurtigt som muligt.
Men jeg har et spørgsmål til den del, der handler om minimumsstandarder.
Det skal være i et samarbejde med Ældre Sagen og Alzheimerforeningen, hørte jeg, at ordføreren sagde, ligesom man kan høre, at Venstre gerne vil have plejehjemsbestyrelser i ældreplejen.
Det undrer mig bare – hvordan forestiller Dansk Folkeparti sig, at minimumsstandarder i sig selv giver den ældre en mere nærværende hjælp?
Eller handler det i højere grad om at sikre kendt og fagligt dygtigt personale, som lige præcis ved, hvad det er, Olga og Marie har brug for i dagligdagen?
Jane Heitmann (V), 2020-11-27:
Jeg tror, en af de store forskelle på den måde, som hr. Peder Hvelplund tænker på, og den måde, som vi i Venstre tænker på, ligger i, at hr. Peder Hvelplunds parti er støtteparti for en regering, som jo har givet kommunerne en pose penge, og hvad der så sker med den pose penge, har man ikke hånd i hanke med.
Det er svært at få et svar på.
Der afsatte vi, da vi var en del af VLAK-regeringen, sammen med Dansk Folkeparti i høj grad midler målrettet bestemte ting, så der bl.a. er kommet plejehjemskøkkener og klippekortsordningen, og så der er sat flere penge af til rekruttering, hvis jeg bare lige skal nævne et par ting.
Det er jo en forskel i måden at tænke på, om man bare sætter en pose penge af, eller om man rent faktisk har en idé om, hvad det er for nogle områder, man gerne vil løfte.
Peder Hvelplund (EL), 2020-11-27:
Men hvis det er sådan, at det kræver flere ressourcer, så kræver det også, at man er villig til at afsætte dem, og der har vi jo bare kunnet se i de perioder, hvor der har været borgerlige regeringer, at man ikke har overholdt kravet om at leve op til det demografiske træk, altså at der bliver tilført ressourcer, i takt med at antallet af ældre stiger.
Pengene skal jo findes et sted, og der er spørgsmålet bare, om det er nogle penge, der skal komme herfra, eller om vi skal sige, at det frie valg betyder, at dem, der har råd til at tilkøbe en ordentlig pleje, kan få den, og at dem, der så ikke har, må undvære.
Jane Heitmann (V), 2020-11-27:
Der er også brug for ressourcer.
Vi bliver flere og flere ældre.
I 2030 vil vi, hvis jeg husker ret, være omkring 230.000 flere ældre.
Der, hvor jeg en gang imellem godt kan blive bekymret, er, når jeg hører ordførere, især fra venstre side her i Folketingssalen, sådan nærmest som automatreaktion nævne flere penge som svar på de udfordringer, der er i ældreplejen.
Der er også brug for flere penge, men der er i høj grad også brug for, at vi får taget initiativer, så vi får en grundlæggende kulturforandring.
Det er bl.a. derfor, vi fra Venstres side har foreslået mere frit valg, også i forhold til plejeboliger, og bestyrelser på de kommunale plejehjem, hvor både ledelsen, de pårørende og de ældre har en plads.
Peder Hvelplund (EL), 2020-11-27:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg vil godt fortsætte lidt i det samme spor, som fru Kirsten Normann Andersen var inde på.
Det handler vel mere om, hvilke muligheder vi kan stille til rådighed, uanset hvem det er, der er leverandør på det, og det kræver jo ressourcer.
Nu kunne jeg høre, at ordføreren var meget optaget af det med, at vi bare skal omstrukturere os ud af det her, og at det handler om, at der bare skal nogle andre leverandører ind.
Men det her handler vel grundlæggende om, at der er tilstrækkelige ressourcer til, at man kan levere det her.
Jane Heitmann (V), 2020-11-27:
For os i Venstre handler det ikke om, om man vælger et kommunalt eller et privat tilbud.
For os i Venstre handler det om, at der er noget at vælge imellem, netop fordi mennesker er forskellige, så man kan vælge den sidste bolig, som passer bedst til det menneske, man er, de ønsker og de behov, man har, og så man så vidt muligt også kan få en bid med af det liv, man har lavet et før.
Når SF så her nævner visitation, ville jeg da synes, det ville være helt fantastisk, hvis vi i velfærdsaftalerne kunne blive enige om at sætte visitationen fri.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-11-27:
Tak for det.
Lad os bare blive ved det der frie valg af plejehjem.
Det reelle valg, hvis man her og nu har brug for en plejehjemsplads, som man jo altid skal visiteres til først, og som man først bliver visiteret til, når man reelt har det behov, er jo, at enten tager man den plads, der er ledig, eller også må man vente, til der faktisk er en plads ledig på det plejehjem, som man gerne vil være på.
Hvor meget frit valg er der rent faktisk i dag, når det kommer til stykket?
Jane Heitmann (V), 2020-11-27:
Jeg ville da synes, det ville være helt fantastisk, hvis SF ville være med til at styrke det frie valg.
For os i Venstre er det helt afgørende – fordi mennesker er forskellige, og fordi mennesker er forskellige hele livet, og også, når de bliver ældre – at man har noget at vælge imellem.
Jeg synes, det er at decimere det frie valg meget, når man siger, at det reelt handler om logoet på en bil.
Det handler jo om, at man kan vælge det tilbud, som passer bedst til det menneske, man er.
Uanset om det gælder madservice, om det gælder personlig omsorg, om det gælder genoptræning eller bolig, er det helt afgørende, at der er noget at vælge mellem.
Som jeg sagde i min ordførertale, er der i omkring halvdelen af landets kommuner reelt ikke nogen valgmulighed.
Der er – i citationstegn – kun kommunale plejehjem, og det ønsker vi at ændre i Venstre, så der også bliver f.eks. et friplejehjem i langt flere kommuner.
Og hvis SF vil bidrage til det arbejde, siger vi ja tak fra Venstres side.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-11-27:
Tak for det.
Ordføreren lægger meget stor vægt på det her frie valg, og jeg synes jo i virkeligheden, at vi alle sammen skal være frie mennesker med mulighed for at vælge lige præcis det liv, som vi gerne vil leve.
Men ikke desto mindre er det frie valg i dag jo bare begrænset til, at jeg kan vælge logoet på bilen.
Ville det ikke, når nu netop ordføreren fremhæver sagerne med Else og Niels, give meget mere mening, hvis det var sådan, at Else og Niels havde mulighed for at vælge deres egne hjælpere og have indflydelse på den hjælp, som de selv synes, de har brug for?
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-27:
Det handler også om mange ting, og hvis jeg selv kunne bestemme, skulle vores medarbejdere have noget mere i løn også.
Bornholm har jo i sin tid også kørt forsøg med netop at rekruttere flere medarbejdere ved at køre med elevløn.
Nu er der jo så indgået en aftale også om det.
Så tænker jeg, at arbejdsmiljødelen betyder meget – man hører, at man som ansat bare skal løbe stærkere og stærkere og ikke har tiden til omsorgen og tiden til plejen.
Da jeg startede, var det sådan, at vi hentede rundstykker til beboerne.
Vi lavede mad ude hos vores beboere.
Jeg lærte at stege fasaner og koge boller i selleri, og mange af de ting er man jo gået væk fra.
Så kom der køreplaner efterfølgende.
Så det, der er vigtigt, er jo selvfølgelig, at vi hører personalet om, hvad der er brug for, og hvad der skal til.
Det er jo også noget jeg tænker man skal gå ind og kigge på.
Peder Hvelplund (EL), 2020-11-27:
Jeg er jo helt enig i, at løn- og ansættelsesvilkår betyder noget.
Det er også derfor, vi har foreslået, at man afsætter en lavtlønspulje til de offentlige overenskomster, så der kan gives et reelt løft i lønninger.
Men det forudsætter jo altså, at vi tilfører ressourcer.
Vi kan jo se på VIVE's undersøgelse fra 2019, at der er blevet skåret i antallet af hjemmehjælpstimer.
Der er faktisk forsvundet 13,5 millioner hjemmehjælpstimer, hvis vi sammenligner med 2008-niveau.
Det har været i perioder, hvor Dansk Folkeparti også har været med til at have ansvaret for de midler, kommunerne har fået.
Er ordføreren enig i, at der også skal tilføres flere midler til kommunerne for at kunne løse den her opgave?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-11-27:
Jeg synes grundlæggende, det er vigtigt, at det personale, der kommer i hjemmet hos borgeren, har mulighed for at vurdere, hvad der er behov for den dag.
Og man må også rigtig gerne i samarbejde med den lokale leder kunne aftale, at der er brug for mere tid, hvis det er det, der er tilfældet.
Så allerede der er jeg enig i, at man godt kunne kigge på, om visitationen egentlig er nødvendig.
Men må jeg ikke også minde om, at visitationen netop er indført som en konsekvens af det frie valg, hvor det var vigtigt for Venstre, at private virksomheder skulle have mulighed for at levere på ældreområdet.
Der blev visitationen en forudsætning for, at man ligesom kunne lave den her BUM-model, så man kunne købe og sælge ydelser af hinanden.
For SF er det vigtigste, at borgerne får lige præcis den til hjælp, som de har brug for, og i den forbindelse er vi ikke optaget af, hvad logoet er på uniformen eller på firmabilen.
Jane Heitmann (V), 2020-11-27:
Tak for det, og også tak til ordføreren for en fin ordførertale.
Nu vil jeg så her den anden vej rundt spørge: Hvor tænker SF at det kunne give mening at styrke det frie valg?
Vi havde jo lige for et øjeblik siden en lille ordudveksling omkring visitation.
Hvor kunne man sætte visitationen fri?
Det er for bare at nævne et eksempel.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-11-27:
SF går til finanslovsforhandlingerne med et ønske om at styrke ældreplejen og forbedre ældreplejen og er sådan set også klar til at omkalfatre den måde, som vi har tænkt ældreplejen på, og kunne man fjerne noget bureaukrati, så rigtig gerne det for mig, hvis det kan veksles til nogle flere social- og sundhedshjælpere og sundhedsassistenter, som kan komme ud at hjælpe den ældre i dagligdagen.
Så ældreplejen er på dagsordenen til finanslovsforhandlingerne.
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-27:
Ja, men altså, nu er det sådan, at fru Pia Olsen Dyhr jo sagde, at »hvis vi bare sætter af ...«.
Det var den ene ting.
I Dansk Folkeparti har vi også kæmpet for at få flere midler sat af, og selvfølgelig skulle midlerne følge det demografiske træk.
Så går SF til forhandlingerne med en ekstra milliard til ældreområdet, hvor man får styrket både omsorgen og rengøringen og også får tid til en gåtur?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-11-27:
Tak for det.
I forhold til den sidste del har jeg jo noteret mig med stor tilfredshed, at man med den her regering endeligt har sikret, at budgetterne følger den demografiske udvikling.
Det var et af de allervigtigste skridt, vi kunne gå, for det stopper nemlig udhulingen af ældreplejen.
Og så er det rigtigt, som jeg også sagde i min egen tale, at der derudover også er brug for genopretning i forhold til den udhuling, der har været.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at det nok heller ikke nødvendigvis altid er rengøringen, man skal skifte ud, det kunne også godt være noget andet.
Men jeg tror sådan set, at der er rigtig mange ældre, der har en oplevelse af, at noget gerne måtte være anderledes i dag, mod at det til gengæld kunne gøres i morgen, og den fleksibilitet kan man jo netop levere, hvis det er sådan, at man ved som hjælper eller som assistent, at man også kommer i morgen og derfor kan ordne det, man ikke nåede i dag, i morgen, uden at det af den grund går ud over kvaliteten hos den enkelte borger.
Og så tror jeg i øvrigt, at de fleste ældre borgere har det svært og stramt med stramme skemaer.
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-27:
Også tak til ordføreren for ordførertalen.
Jeg bed mærke i, at ordføreren sagde: »Det er måske ikke lige i dag, der skal gøres rent ... måske skulle man ud at gå en tur ...«.
Men er ordføreren ikke enig i, at der gerne skulle være plads til både at gøre rent og gå en tur, så man ikke står med valget mellem det at gå en tur og det at have et beskidt og uhygiejnisk hjem.
Vi ved jo desværre, at rengøringen er blevet beskåret utrolig meget.
Det var den ene ting.
Den anden ting, jeg lige vil følge op på, er den pagt, SF og DF jo indgik inden valget, hvor vi jo ønskede en ekstra milliard årligt, ud over – og jeg siger ud over – det, som fru Pia Olsen Dyhr, formand for SF, følger det op med at sige, i forbindelse med hvad den årlige ældremilliard skal bruges til: »Hvis vi bare sætter af til, at der bliver flere ældre, så bliver servicen bare som i dag.
Og den er ikke god nok ...«.
Så det vil jeg også lige følge op på over for ordføreren.
Henrik Vinther (RV), 2020-11-27:
Som ordføreren bemærkede, er jeg vikar – ikke fra Helvede, men fra Viby – så jeg har ikke mulighed for at sidde med i de forhandlinger.
Men det er klart, at ældreplejen er et område, der skal prioriteres.
Så det siger sig selv, at med en mangel på over 40.000 mennesker i ældreplejen kan vi ikke gøre det, uden at der skal flere penge på bordet.
Om det bliver i årets finanslov, ved jeg ikke, men det er nødvendigt på sigt.
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-27:
Det var da dejlig kort.
Jamen det glæder jeg mig til, for vi fremsætter faktisk også et beslutningsforslag omkring det her i Folketingssalen.
For der har faktisk været kæmpestore udfordringer med det, og jeg tænker også, at der nok er flere end mig, der har fået nogle henvendelser omkring det.
Den anden del, jeg gerne vil høre om, er i forhold til de finanslovsforhandlinger, der jo er nu.
Hvor meget vil De Radikale prioritere ældreområdet, når de går til finanslovsforhandlinger her i den kommende tid?
Henrik Vinther (RV), 2020-11-27:
Det kan jeg gøre kort: Ja.
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-27:
Tak for det, og tillykke til ordføreren med det fornemme ordførerskab.
Og nu vælger jeg at stille et spørgsmål til ordføreren, for ordføreren er ny, men skal jo ind i det, og det er altid godt at komme ind i det på en god måde.
Men jeg vil høre ordføreren i forhold til det med, at ordføreren siger, at vi skal have flere fra andre lande, som skal komme og arbejde i vores pleje- og omsorgssektor.
Men der vil jeg godt høre om en ting i forhold til De Radikales krav, for i Dansk Folkeparti har vi det krav, at når man skal være ansat i pleje- og omsorgssektoren, skal man også kunne tale og skrive dansk.
Og der vil jeg bare høre: Er den radikale ordfører enig i det?