runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Katrine Daugaard (LA), 2025-12-03:
Jeg kan forstå, at ordføreren er med i det kor, der mener, at der skal være generelle retningslinjer for DR, men som også er ligeglade med, om de bliver overholdt.
Altså, vi betaler næsten 4 mia. kr. årligt til DR.
Det er stort set det samme, vi betaler til Grønland i bloktilskud.
Det er jo sindssygt mange penge.
Jeg vil egentlig gerne høre ordføreren, om han ikke er enig med mig i, at LA's forslag om at privatisere DR og så samtidig udbyde public service-delen – og DR må også formodes at vinde noget af den public service, som vi gerne vil udbyde – vil give DR det bedste af to verdener, hvor de står på ét ben som et privatiseret medie, hvor de kan få en masse midler, 3-4 mia. kr., som jeg sagde tidligere, ind på abonnenter, hvis man altså kan få nogen til at betale 100 kr., og så et ande ben, hvor man kan lave alt det kommercielle tv, man vil, bag ved en betalingsvæg.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-03:
Okay, men det var bare for at finde grænsen for, hvornår Enhedslisten synes man skal have overvågning og registrering for at bruge noget, som er et fælles gode.
Der ser vi så åbenbart også forskelligt på det.
Det er fuldstændig fair.
Hvad er Enhedslistens holdning til armslængdeprincippet, som man taler meget om?
Når der bliver lavet medieforlig, går politikerne jo går ind og bestemmer, det gjorde de sidste gang, at der skulle flere penge til DR, og at de skulle bruges specifikt på f.eks. en jazzkanal.
Man bestemmer altså, hvad indholdet på de radiokanaler og ting, man ønsker, skal være.
Det er jo, synes jeg, et åbenlyst brud på armslængdeprincippet.
Ser Enhedslisten ikke, at det er et brud på armslængdeprincippet, at man siger: I skal lave en radiokanal, og den skal indeholde det her program, ellers får I ikke pengene?
Søren Søndergaard (EL), 2025-12-03:
Det var vi jo også kritiske over for bl.a. i DR's bestyrelse i starten med den første måde, det blev lavet på, men jeg må indrømme, at den løsning, man har lavet, hvor man kan logge ind med et hvilket som helst navn, synes jeg egentlig er en god model.
Det må jeg indrømme.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-03:
Jeg synes da, ordføreren skulle køre noget mere i Jylland.
Det er et fantastisk sted, og vi har en dejlig natur, som man kan se og nyde, hvis man kommer lidt væk fra togskinnerne også.
Så jeg kan da anbefale, at man tager ud og ser Jylland også der, hvor der ikke er togskinner.
Så vil jeg sige, at det jo er lidt sjovt, for Enhedslisten må jo så ikke længere gå ind for roadpricing, hvor man skal betale for at bruge vejene, hvis det skal være frit for alle.
Så det går måske lidt imod en anden politik.
Men lad det nu ligge.
Vi bliver ikke enige om det her, og det er fair nok.
Men noget, som jeg tror, vi måske kunne blive enige om – jeg håber i hvert fald, vi kan blive enige om det – er det problem, der er, nemlig at man har krævet, at man skal logge ind som borger i dag for at kunne bruge DR.
Det synes jeg er et problem.
Jeg synes, det er et problem, at man skal lade sig registrere for at bruge noget, som vi på nuværende tidspunkt betaler for via fælleskassen og skatten.
Søren Søndergaard (EL), 2025-12-03:
Nej, vi synes ikke, at det er et brud på armslængdeprincippet, at man har nogle generelle retningslinjer, heller ikke at man skal dække kirkeligt stof.
Hvis man går ind og bestemmer, hvordan man skal gøre det, synes vi måske, det er det.
Men jeg vil bare sige til hr. Lars Boje Mathiesen, at hr. Lars Boje Mathiesen ikke kan gå på Netflix eller nogen andre, uden at der er et login.
Og hvorfor er der det?
Det er jo for, at det medie, som man går ind på, kan præsentere en for noget lignende indhold, som man måske har interesse i.
Så har vi ovenikøbet i DR fået indført, at de også skal præsentere noget, man ikke har interesse i, sådan at man får noget alsidighed.
Det er vel meget rimeligt, er det ikke?
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-12-03:
Tak for ordet, formand.
Ordføreren fortalte noget om, at det var det blå konvent, der skulle afgøre, hvad der skulle ske med DR's fremtid.
LA vil have det afskaffet og fuldstændig privatiseret, Danmarksdemokraterne vil ikke have det afskaffet, Konservative sagde nej, og ordføreren, fru Pia Kjærsgaard, siger, at man endnu ikke kan tage stilling.
Kan ordføreren ikke gøre os en lille smule klogere?
Hvad vil Dansk Folkeparti med det her?
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-12-03:
Det har jeg jo sådan set forklaret, altså at man på et samråd i sidste uge besluttede, at det her skulle undersøges grundigt.
Der er jeg meget afventende, i forhold til hvordan man vil gøre det og hvad det er for nogle personer, man vil sætte til at finde ud af, om der virkelig er et problem i forhold til en venstredrejning i DR, eller der ikke er det.
Hvis det rent ud sagt er juridiske, venstreorienterede, såkaldte eksperter, der gør det, som bare vil give ministeren ret, så har jeg ingen tillid til det.
Bliver det nogle personer af forskellig observans – for det skal jo være forskelligt, hvis man vil have en ordentlig redegørelse om det – så er jeg mere spændt på, hvad der sker, og det synes jeg faktisk vi skal afvente.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-03:
Nu skal vi nok også måske lige huske på, at samfundet har udviklet sig siden da, hvis der var noget, som var kritisk infrastruktur.
I dag er der både mulighed for at bruge de sociale medier, man kan bruge sms, og man kan ringe op, hvis man har et telefonnummer.
Der er en lang række ting, hvor man, hvis staten skal i kontakt med borgerne i en nødsituation om de her ting, har rig mulighed for det i dag.
Der er det noget andet, end dengang vi kun havde fm-båndet og fastnettelefoner.
Udviklingen har altså ændret sig.
Så den der opfattelse, hvor man siger, at det skal være på en bestemt måde, og at det er kritisk infrastruktur, deler jeg simpelt hen ikke.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-12-03:
Tak for det svar.
Ordføreren giver mig en masse gode svarmuligheder her.
Alt det, ordføreren lige siger der, er jo det, DR står for af public service.
Det er jo det, DR leverer.
Ja, der skal være lidt for enhver smag på DR.
Det er der.
DR er også kritisk infrastruktur.
DR's radiokanaler er dem, der bliver lyttet mest i hele Danmark.
Hvis vi fjerner den, hvem skal så levere den her kritiske infrastruktur?
DR er kritisk infrastruktur.
Hvem skal så levere det?
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-03:
Jo, det vil jeg gerne, og jeg vil også gerne slå fast, at jeg jo ikke siger, at DR ikke skal have lov til at byde på det.
Men jeg synes, at vi som Folketing skal tage langt mere ejerskab for at definere, hvad det er, vi synes er public service.
Det kan være f.eks. samfundsmæssige debatter, det kan være kulturmæssige debatter, og jeg synes, det kan være det historiske aspekt i Danmark.
Jeg kan se på unge mennesker i dag, at deres kendskab til vores historie lider.
De her ting synes jeg er vigtige.
Der er nogle ting her, som jeg ikke tror kan blive løftet på kommercielt niveau.
Der er også nogle ting, som jeg synes er vigtige omkring bevarelsen af det danske sprog, og som jeg også betegner som public service.
Så alt, som handler om nyhedsformidling, dannelse, samfundsdebatter, og der kan være noget kultur og noget historisk – de her grundlæggende ting, som binder os sammen, og som har skabt os som dem, vi er – synes jeg er vigtige.
Jeg synes også, det er vigtigt, at vi tager ansvaret for, at det kommer ud til alle borgere.
Men der er en lang række ting, hvis du kigger på DR's programflade, som ikke længere er public service.
Og så synes jeg, at den måde, de forvalter det på, også er forkastelig.
Jeg synes, det er forkasteligt, at man skal tvinges til at logge ind for at bruge det – at man skal lade sig registrere.
Jeg synes, det er forkasteligt, at de lukker kommentarsporet ned på Facebook og noget andet, som ikke er det, man burde gøre, hvis man skal være en del af noget, der hedder public service.
Søren Søndergaard (EL), 2025-12-03:
Jeg synes, forslagsstilleren har lidt problemer med tallene.
Altså, lad os nu forestille os en typisk dansk familie med far og mor og tre børn.
Moren er utrolig interesseret i at se politiske debatter, faren er interesseret i at se »Barnaby« og andre kriminalsager, storesøsteren vil se sport, den mellemste vil se »Den store bagedyst«, og lille bebs vil se børne-tv.
De kan se det hele på DR, og ovenikøbet kan de se hos hinanden.
Hvis faren en gang imellem, når der er valg, interesserer sig for politik, kan han se politikken sammen med moren osv.
De får det hele.
Nu får de så 600-700 kr. hver i stedet for.
Det er fuldstændig umuligt på et år.
Det kan ikke lade sig gøre, og derfor passer pengene ikke.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-12-03:
Tak for ordet, formand.
Ordføreren snakkede selv i motiveringen af den her debat, vi har haft i dag, om DR og hvad DR kunne, og at bl.a. DR's Ramasjang og de andre børnevenlige kanaler er fantastiske.
Jeg ved jo, at ordføreren også har små børn.
Vil ordføreren ikke prøve at sætte ord på, hvad public service er i ordførerens øjne, når vi snakker DR?
For DR er jo meget andet end bare »Barnaby« og australske genudsendelser, som ordføreren har henvist til rigtig, rigtig mange gange hernede fra sin plads.
DR er jo meget mere end bare tv: Det er også radio, det er også podcasts, og hvad der ellers ligger derinde af serier, man kan få et gensyn med.
Så vil ordføreren ikke prøve at sætte ord på det?
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-03:
Betyder det, at man kun, hvis man har en eller anden akademisk faglig uddannelse, må udtale sig om, hvordan borgernes skattekroner skal bruges?
Det synes jeg er en mærkelig holdning.
Det vil så også betyde, at medlemmer af Alternativet ikke kan udtale sig på f.eks. uddannelsesområdet, når jeg er skolelærer og har en faglig uddannelse på det område.
Jeg synes, det er en frygtelig totalitær tilgang til demokratiet, som man faktisk hører fra Alternativets side.
Sascha Faxe (ALT), 2025-12-03:
Der var virkelig mange gange »synes« i det der.
Jeg spurgte om en mediefaglig vurdering.
Min vurdering beror på forskning.
Det er ikke en synsning, jeg kommer med, og det er ikke kun andres forskning; det er også eget arbejde.
Det vil jeg bare sige.
Lad mig stille et andet spørgsmål.
En af de vigtige ting ved et fælles smitte i Danmark, hvad jeg også sagde, er resiliens, det er forsvarsberedthed og beredskab, og det er at sikre, at vi har en fælles fremtid.
Hvordan ser ordføreren på, at vi så ikke har det medie mere, der skal skabe det?
Hvad gør vi så?
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-03:
Grundlæggende havde Danmark, synes jeg, sin storhedstid med det sundeste dannelsesaspekt dengang, hvor vi tænkte: frihed for borgerne.
Det var, hvor vi tænkte på at få størst mulig frihed for den enkelte familie til at indrette sig og indgå i de fællesskaber, som man syntes gav værdi.
Det synes jeg vi har set i samfundet faktisk var der, den største nationalitetsskabelse var.
Jeg synes, vi så et borgerligt Danmark, som var langt stærkere, langt mere driftigt og langt bedre, da staten ikke fyldte så meget.
Jeg ser en samfundsudvikling, hvor man har skiftet individualiteten ud, hvor man har skiftet de frivillige fællesskaber og det nære sammenhold ud med en kommune, med en stat med en skattebetaling, som der ikke er samme værdi i.
Tværtimod synes jeg, vi har mindsket sammenhængskraften i Danmark, ved at staten og politikerne er begyndt at bestemme mere.
Sascha Faxe (ALT), 2025-12-03:
I Alternativet, og det tror jeg også blev klart i min tale, mener vi, at national identitet er noget, vi er fælles om, og at det er det, der sikrer sammenhængskraften i det danske samfund.
Hvis vi gør det, hvad er så en dansker?
Et af de steder, vi har det, er på public service-området.
Det er meget tydeligt, og der ligger mange forskningsmæssige ting omkring det her.
Derfor er jeg nysgerrig på, på hvilken mediefaglig baggrund ordføreren faktisk mener at det her vil gøre Danmark mere samlet og mere dansk.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-03:
Nej, det forholder sig til, at det er en ny medievirkelighed, vi har nu.
Vi er ikke i 50'erne eller 60'erne mere.
Derfor er mediebilledet anderledes, og derfor er behovet også anderledes, og derfor burde vi også sige, at nej, vi politikere behøver ikke at bestemme, at der er nogen danskere derude, der skal tvinges til at betale for » Den store bagedyst«, »Kriminalkommissær Barnaby« og alt muligt andet.
Jeg kan undre mig over, men det gør jeg nu sjældent, at Venstre, som kalder sig Danmarks liberale parti , synes, det er rimeligt, at ordføreren skal sidde at bestemme, at der er nogen danskere, der skal betale for sådan nogle quizprogrammer og realityshows derude.
Det synes jeg bare ikke er rimeligt, og det er vi bare uenige om og ser forskelligt på.
Kim Valentin (V), 2025-12-03:
Der er to ting.
Det første er, at Venstre ikke siger, at DR skal være DR som i dag.
Vi siger, at DR skal være vores stamme, vores vigtige, troværdige nyhedsformidler, og så siger vi, at der skal købes en masse fra DR og ud på private udbydere.
Det er det, Venstre siger.
Det andet handler om det, som er argumentet fra ordføreren, og som er: Jamen jeg sagde jo alt det her i min tale.
Ja, men det her forslag går jo i den fuldstændig modsatte retning.
Det annullerer fuldstændig historien i DR.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-03:
Hvis den præmis fra Enhedslisten var rigtig, ville det jo bare være med at privatisere DR med det samme.
De ville fuldstændig udkonkurrere samtlige andre kanaler, og så kunne de bare udlodde deres kanal til 200 kr., og så var der ingen, der ville betale for Netflix, og ingen, der vil betale for TV 2 eller noget som helst andet, hvis det var tilfældet.
Hvis man kunne få det hele på DR til den halve pris, ville der ikke gå lang tid, før TV 2 og alle mulige andre desværre ikke ville være i business længere.
Så det holder jo ikke, og det ved Enhedslisten også godt.
Kim Valentin (V), 2025-12-03:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg må lige sige med det samme, at 100 kr. om måneden jo ingenting betaler derude, så lad os lige lade den ligge igen.
Der må ordføreren altså meget undskylde mig.
Det tror ingen på kan lade sig gøre.
Nok om det.
Det, der er virkelig farligt i det, ordføreren siger, er, at det er historieløst.
Det er totalt uden sammenhæng med, hvilken værdi DR har lavet for Danmark gennem tiden, siden de blev stiftet.
Det er så vigtigt, at vi har nogle, der løfter den demokratiske samtale.
Det er så vigtigt, at vi har nogle, der er folkeoplysende i den måde, de tilgår det her på, det troværdige nyhedsmedie.
Det ser jeg slet, slet ikke nogen refleksioner over fra ordføreren.
Er der slet ikke nogen refleksioner over det?
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-03:
Okay, nu skal jeg lige se, om min hovedregning stadig væk er nogenlunde kørende.
Lad os tage regnestykket.
Undskyld, hvis det bliver lidt i runde tal her, for så kan jeg være med.
Lad os sige, vi regner med 4 mia. kr. til DR.
Der er ca. 2,85 millioner husstande i Danmark, og hvis jeg lige sådan regner det ud, lander vi på omkring 1.400 kr. pr. husstand.
Så kan du dele det op pr. måned, og så har du et beløb, og det vil være rigeligt til at kunne købe DR for, så det er jo ikke noget problem.
Man kan jo så tjekke mit regnestykke, men hvis min hovedregning fungerer okay, har jeg regnet det fuldstændig korrekt ud.
Søren Søndergaard (EL), 2025-12-03:
Jeg kan godt forstå, at forslagsstilleren ikke forholder sig til regnestykket, for det regnestykke er jo korrekt, og det er også det, der gør, at så mange ønsker, at vi har DR.
Det afspejler sig bl.a. i, at vi har et stort flertal her i Folketinget, som ønsker, at vi skal have en kanal som DR.
Det er det, der er årsagen til det, og det er jo ikke kun én kanal, for det er en masse radiokanaler og en tv-kanal osv.
Men det er jo det, der afspejler sig i, at der er et kæmpestort flertal, som ønsker det, og det er altså det, som forslagsstilleren anfægter med ret dårlige argumenter, synes jeg.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-03:
Det er sjovt, som ordføreren ikke lytter efter.
Jeg sagde netop, at jeg anerkendte DR's historiske placering, og hvad man har gjort historisk set.
Jeg har lige stået og sagt det i min tale, så man skal jo bare lytte efter.
Derudover kan man se et TV 2-abonnement i dag, som ligger på 120-130 kr., og et netflixabonnement, som også ligger deromkring.
Så man kan jo altså godt tilkøbe noget i nogenlunde den prisklasse.
Desuden er det så heldigt, at det jo ikke er den eneste afgifts- og skattelettelse, som Borgernes Parti vil lave.
Vi har som økonomisk politik at hæve det personlige fradrag, så man har 1.000 kr. mere i lommen netto hver eneste måned.
Vi vil fjerne registreringsafgiften på biler, og vi vil fjerne afgiften på diesel, benzin og en lang række andre ting.
Så danskerne vil opleve en væsentlig økonomisk fordel med Borgernes Partis politik.
Men det undrer mig ikke rigtig mere, at Venstre ikke ser noget som helst problem i den der monopoldannelse, som der stort set er i DR, for man er blevet sådan et systemparti.
Så jeg forstår det sådan set godt, og jeg forstår godt, at Venstre undrer sig over, at et borgerligt parti, et rigtigt, ægte borgerligt parti, stiller sig på den anden side af Venstre, men det burde Venstre måske lige tænke lidt over.
Katrine Robsøe (RV), 2025-12-03:
Jeg mener, det er vigtigt, at alle borgere rent faktisk har adgang til troværdige medier, og det synes jeg er en vigtig ting at vi har og at vi står vagt om.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-03:
Jamen det har man jo, hvis man vælger at synes, at der er værdi nok i det, og at man gerne vil bruge sine penge på det.
Muligvis synes borgerne så, at der er større værdi i at bruge dem på noget andet tv.
Måske vil de tilkøbe noget helt andet, og måske vil de hellere købe noget bedre mad og spise som familie, fordi de synes, det giver større værdi for familien.
Måske vil de købe et brætspil og synes, at det er mere hyggeligt.
Hele formålet med det her er jo netop at give mulighed for, at det ikke er politikerne herinde, der skal træffe beslutning om, hvad der er bedst for alle borgerne, men at de faktisk har et valg selv.
Katrine Robsøe (RV), 2025-12-03:
Jo, og jeg ville være dybt bekymret.
Vi er den masse, der nemlig er med til at sikre, at den finansiering under DR er til stede, så alle har adgang til det, uanset om man selv ellers har pengene til lige at disponere det i den retning.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-03:
Det er bare lige for at få fakta på plads.
Jeg har gentagne gange sagt, at de penge, som vi hidtil har brugt på DR, skal gives i skatte- og afgiftslettelser, således at folk netop har økonomisk mulighed for at tilkøbe det, hvis de synes, at DR fortsat giver værdi; så kan de købe et abonnement.
Katrine Robsøe (RV), 2025-12-03:
Tak for ordet.
Jeg mener, at det særlig i en tid som nu med en usikker verden og et medielandskab, der ændrer sig, er helt afgørende, at danskerne rent faktisk kan kigge mod bl.a. DR for at få troværdige nyheder og for at have et sted, der sikrer det at fremme dansk kultur, sprog og et oplyst grundlag at have den fælles samtale på som samfund.
Jeg ville være dybt bekymret for, hvilken udvikling vi ville se ind i, hvis man nedlagde DR.
Jeg mener sådan set, at det er grundlæggende vigtigt, at alle danskere har adgang til troværdige medier, uanset om man har penge til selv at kunne finansiere det, og at det er vigtigt for Danmark at have en samlet infrastruktur med en stærk public service.
Jeg mener, at DR og den opgave, de har, er enormt vigtige, og derfor støtter vi i Radikale Venstre naturligvis heller ikke, at man afvikler DR som statslig institution.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-12-03:
Det røde konvent stikker overhovedet ikke i alle mulige forskellige retninger, og det røde konvent er fuldstændig enige om alt, hvad der skal foregå politisk.
Hold nu op.
Skal jeg stå her og i løbet af 1 minut fortælle, hvad det egentlig er, man vil generelt, overordnet og hele vejen igennem med DR?
Det er simpelt hen for naivt at stille sådan et spørgsmål fra Moderaterne, som jo er kulturministerens parti.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-12-03:
Nu er jeg da en lille smule ked af, at ordføreren, fru Pia Kjærsgaard, ikke var med til samrådet den anden dag.
Så det ligger jo ikke kun ude i fremtiden, at der kommer en aftale, inden hr. Lars Boje Mathiesens beslutningsforslag skal til afstemning.
Men ordføreren svarede jo ikke helt på, hvordan man vil skære den her kage, i forhold til hvad det blå konvent forventer der skal ske med DR's fremtid.
I stikker i fire forskellige retninger.
Så vil ordføreren ikke lige prøve at svare på, hvad ordføreren tænker at det blå konvent skal mene om det her?
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-03:
Nej altså, hvis det danske Folketing bevilger 3,7 mia. kr. eller 3,9 mia. kr. om året til DR, og hvis de penge ikke blive bevilget og bliver givet i afgifts- og skattelettelser, så er det da en besparelse for den enkelte dansker.
Så kan man vælge at tilkøbe et tv-abonnement eller noget.
Men at sige, at hvis man gør betalingen for danskerne mindre, bliver det dyrere, så er det jo nærmest som at høre Enhedslisten på det økonomiske område.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-03:
Jeg synes, man taler TV 2 frygteligt ned.
Det synes jeg faktisk at der er flere der har gjort her i dag.
Jeg synes jo, TV 2 leverer public service, og det fungerer ganske fint med, at folk tilkøber et abonnement, hvis de synes det.
Ja, det er stadig væk statsejet, men man kunne jo også have det privatejet, og så var der bare en regel sat af politikerne for, hvilke public service-forpligtelser man skulle leve op til.
Så det er, som om vi slet ikke anerkender, at man kan indrette systemet på andre måder.
Jeg synes, TV 2 laver fint public service og lever op til de forpligtelser, som politikerne har sat.
Så kunne man ikke bare sætte nogle andre rammer, hvor man samtidig sagde: Jamen så kan man så tilkøbe det her, hvis man synes, det giver værdi, og at så kan man som borger lade være, hvis man synes, at det her er venstredrejet, om man så synes, det er det, eller om man ikke synes det?
Det er der åbenbart nogle borgere der synes, og derfor synes de, det er meget, meget urimeligt, at de skal tvinges til at betale for noget, som de synes har en tydelig farve i forhold til det ståsted, som de har, eller i forhold til hvordan de synes journalisterne burde agere, og at de burde agere neutrale.
Mogens Jensen (S), 2025-12-03:
Ud over hvad det koster at producere det pågældende medieindhold, skal en privat medieoperatør tjene penge på indholdet, altså profit til ejerne osv.
Er vi enige så langt og i, at det skal DR ikke?
Der er altså den forskel, at DR ikke skal have profit på det, og det betyder da i sidste ende, at så er der en udgift, som danskerne ikke har, når de får deres medieindhold fra DR.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-03:
Det er en frygtelig, nærmest kommunistisk tankegang, at hvis det ikke er offentligt, bliver det automatisk dyrere.
Det er jo lidt noget vrøvl, for vi har en lang række eksempler på, at det private er i stand til at levere noget, som er billigere og bedre, fordi de er mere effektive og de ikke har en kæmpe bureaukratisk administrationsbyrde, og fordi de netop er i konkurrence og det konkurrenceelement gør, at de kan levere det billigere.
Altså, privathospitaler er da et klart eksempel, hvor vi herindefra siger, at man kun må få op til 85 pct., og så skal man kunne levere det.
Det er det samme, vi gør i forhold til nogle andre elementer.
Så selvfølgelig kan det private da gøre tingene billigere og bedre.
Mogens Jensen (S), 2025-12-03:
Det står jo fuldstændig klart, at Borgernes Parti netop ikke er borgernes parti, fordi de grundlæggende ønsker at ødelægge den samfundsmodel, vi har bygget op i Danmark, hvor vi er fælles om at betale for nogle helt afgørende velfærdsgoder.
Det er et helt afgørende velfærdsgode i et samfund som det, vi har, at der er fri og lige adgang til – uanset pengepungens størrelse, uanset om man har penge til at købe dyre abonnementer – at få adgang til viden og information om det, der foregår i samfundet.
Så der er vi jo bare politisk uenige.
Men er ordføreren ikke enig med mig i, at hvis det er sådan, at en privat medieaktør skal sælge et medieudbud, skal vedkommende tjene penge på det, og at det skal DR ikke?
Det er en afgørende forskel.
DR skal ikke tjene penge på det medieindhold, man giver til danskerne, men det skal en privat aktør.
Derfor bliver det selvfølgelig også dyrere for danskerne, hvis de skal have det af en privat leverandør.