Aleqa Hammond (UFG), 2017-06-01:
I Selvstyrekommissionens betænkning fra 2008, som ligger til grund for selvstyreloven, anføres, at staten løbende og frem til selvstyrets overtagelse af et sagsområde sikrer en standard i Grønland på det pågældende sagsområde, som svarer til standarden i Danmark.
I regeringsgrundlaget fra november 2016 gentages denne intention.
Tilbage i 2007 var jeg i naalakkersuisut ansvarlig for justitsområdet i Grønland.
Retssikkerheden lå på et meget, meget lille sted.
Den daværende justitsminister fra De Konservative, fru Lene Espersen, og jeg lavede et forslag til den største samlede reform af det grønlandske retsvæsen siden 1950'erne.
Forslaget gennemførte anbefalingerne i betænkningen fra 2004 fra den grønlandske retsvæsenskommission, som indebar en lang række anbefalinger.
Mange anbefalinger er også blevet implementeret i dag, men vi har langtfra nået målet.
I regeringsgrundlaget står der, at retsforholdene i Grønland skal være på samme niveau som i Danmark.
Verden har ændret sig siden.
Kriminalitetsmønsteret ændrer sig, og dermed ser arbejdsbyrden for de ansatte på retsområdet i Grønland også anderledes ud i dag.
I henhold til forsvarernes forening siges der, at der er uddannet mere end 60 autoriserede forsvarere, men at der i dag kun er 22 aktive, trods rigtig, rigtig mange sager, der venter.
Det er bl.a. på grund af, at det betragtes som et bijob, og at man møder mange forhindringer og udfordringer i hverdagen i hovederhvervet, der forhindrer en i at kunne være til rådighed.
Ligesom statsministeren selv siger, at retsvæsenet på Grønland skal være på samme niveau som i Danmark, remser forslagsstilleren en del af de områder op, der trænger til et løft.
Det er korrekt, at disse i den grad trænger til et løft.
Det finanslovsforberedende arbejde hen over sommeren kommer til at have en afgørende effekt på retsområdet i Grønland, og jeg er sikker på, at samtlige partier vil stå bag forslagsstillerens begrundelser.
Naalakkersuisoq for justitsområdet og justitsministerens dialog giver anledning til forventninger om forbedring, som vi ser frem til allerede i forbindelse med næste finanslov.
Naalakkersuisut er i gang med at udforme konkrete forslag til forbedringer på retsområdet på vegne af regeringen, hvilket jeg ser frem til.
Naalakkersuisut har en dialog med justitsminister Søren Pape Poulsen på retsområdet i Grønland.
Der er ikke kommet konkrete forslag til forbedringer endnu, men der arbejdes på det her og nu, og i den nærmeste fremtid vil der komme et katalog fra naalakkersuisuts side, der over for den danske regering vil fremkomme med nogle konkrete forslag til, hvor man kan klare nogle forbedringer for at højne retssikkerheden i Grønland.
Vi har gennem tiden hørt rigtig, rigtig mange undskyldninger for, hvorfor man ikke igangsætter nogle initiativer for at højne retssikkerheden i Grønland.
Man venter på Grønland, man venter på Grønlands egne prioriteringer, vi mangler grønlandsksproget personale, vi mangler at høre Grønlands egne prioriteringer, man kan ikke få rekrutteret kommunefogeder.
Man hører rigtig, rigtig mange forskellige argumentationer for, hvorfor der ikke sættes midler af til at højne retssikkerheden i Grønland.
På trods af at man i hele 10 år har arbejdet sammen i en retsvæsenskommission med medlemmer fra dansk side og medlemmer fra grønlandsk side, og man er fremkommet med anbefalinger – den største på retsområdet i hele kongerigets historie – så står man stadig væk i dag og venter på en dialog.
Man har haft 10 år, og allerede tilbage i 2014 fremkom man med anbefalinger.
Der er heller ikke noget at sige til, at man har en frustreret tone over for en regering, når man står i sådan en situation, hvor ens befolknings retssikkerhed ligger på et meget, meget lille sted.
Vi beder ikke nogen om at trylle, vi beder ikke nogen om at knipse med fingrene, vi beder ikke nogen om at gøre noget, som man ikke kan.
Vi beder bare om en politisk prioritering for at højne retssikkerheden for en del af den danske stats egen befolkning.
Så jeg håber trods alt, at der vil blive bakket op om det her forslag, når det har været i udvalget, og at det tages op for at sikre, at der ikke sker overlapninger mellem naalakkersuisut og regeringen her, men at vi alligevel i sidste ende alle sammen står bag forslaget for at kunne bringe det ind i finanslovsforhandlingerne mellem alle partierne.