runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Kronborg (S), 2023-04-20:
Tusind tak for det.
Når man nu kommer fra Esbjerg, som jeg gør, og hvor jeg bor og lever, så ved man, hvilken begejstring der er for den grønne omstilling, og i hvilket omfang den grønne omstilling skaber nye job, både når vi snakker om de kommende planer om etablering af energiøer i Nordsøen, og når man snakker om CO 2 -lagring i undergrunden.
Det er ikke lang tid siden, at kronprinsen stod ved en nærmest ceremoni i Esbjerg, og dem, der deltog kan nok være enig med mig i, at det var en stor dag, hvor man gik fra, at hans far havde drejet på hanerne, da man skulle pumpe olien op af Nordsøen, og til, at kronprinsen nu stod og pumpede CO 2 den anden vej, altså ned i boringerne.
Det er klart, at når de store forandringer finder sted, når vi har en regering og vi har et samlet Folketing, der har store ambitioner med den grønne energi, så skal praktikken selvfølgelig også være til stede.
Det her lovforslag har, om man så må sige, tre faser: For det første handler det om at indføre hjemmel til, at vi kan beskatte udenlandske selskaber og udenlandsk arbejdskraft med aktiviteter i Danmarks eksklusive økonomiske zone.
Efter forslaget bliver f.eks. etablering og drift af havvindmølleparker og energiøer samt aktiviteter tilknyttet CO 2 -lagring også skattepligtige for udenlandske selskaber.
Det vil sikre mere lige konkurrencevilkår for danske selskaber, og dansk og udenlandsk arbejdskraft ligestilles, da udenlandsk arbejdskraft vil blive undergivet en dansk beskatning.
For det andet har det til formål at skabe klarhed over de skattemæssige konsekvenser, når kulbrinteanlæg anvendes til aktiviteter med lagring af CO 2 .
Regeringen foreslår, at udgifter, der vedrører aktiviteter med olie- og gasindvinding, skal kunne fradrages i kulbrinteindkomsten, selv om udgifterne også vedrører CO 2 -lagringsaktiviteterne.
Det vil sikre, at virksomhederne ikke kommer i den situation, at udgifter, som de i forvejen skulle afholde, får en lavere skatteværdi, bare fordi virksomhederne også begynder at benytte anlæggene til CO 2 -lagring.
Der foreslås desuden en lempelse af den særlige – og med formandens tilladelse, er jeg nødt til at tale et andet sprog end dansk – carryback-ordning, der gælder for fjernelsesudgifter.
Det skal bidrage til at sikre, at virksomhederne ikke afholder sig fra at lagre CO 2 , bare fordi det vil have skattemæssige konsekvenser i form af en udskydelse af brugen af carryback-ordningen, altså lige nøjagtig det, vi også gerne vil i dette Ting.
For det tredje har lovforslaget til formål at ændre listen over de lande, der er omfattet af skattesanktioner – de lande, der er på den såkaldte sortliste i EU, som blev opdateret i 2022 og i februar 2023.
Og det er jo helt, helt tydeligt, at det er vigtigt, at vi her fra Danmark også sender et klart signal om de skattesanktioner, som gælder for dem.
Så med de ord vil jeg bare sige til det ærede Ting, at Socialdemokratiet kan bakke op om lovforslaget, som det foreligger.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-04-20:
Tak for det.
Og tak for en god gennemgang af lovforslaget, som jo har flere elementer.
Jeg vil gerne spørge til selve skattelydelen.
For man kan ikke undgå, at det springer i øjnene, når man læser lovforslaget, at Rusland ikke bliver tilføjet på sortlisten over skattely i dansk ret.
Det er de jo i EU-ret, og normal praksis er, at vi i Danmark så også tilfører dem på skattelylisten i dansk ret.
Hvad er Socialdemokratiets holdning til, om Rusland skal optages på den liste, og er det noget, man i regeringen vil tage initiativ til at få gjort?
Anders Kronborg (S), 2023-04-20:
Jeg tror ikke, der kan være nogen uenighed om, at den ageren, som Rusland har i øjeblikket internationalt med den fuldstændig uretfærdige aggression, som Rusland har over for Ukraine, er skræmmende at se på.
Jeg er stolt af, at vi i det danske Folketing på tværs af partier har stået sammen om en aktiv indsats i forhold til Ukraine.
Mohammad Rona (M), 2023-04-20:
Tak for det.
Nu var jeg lidt skuffet over, at Anders brugte det engelske ord, men man kan jo også bare sige karry tilbage-ordningen.
Hr. Anders Kronborg, undskyld.
I dag behandler vi L 73, der indeholder flere elementer.
Vi har været igennem mange af dem.
Lovforslaget har først og fremmest til formål at sikre, at danske og udenlandske virksomheder ligestilles i forhold til beskatningen af aktiviteter i Danmarks eksklusive økonomiske zone.
Baggrunden for det lovforslag er, at vi står over for aktuelle planer om CO 2 -lagring og etablering af en energiø i Danmarks eksklusive økonomiske zone.
Her må det anses som ønskværdigt at sikre en ordentlig og ensartet beskatning af aktiviteter som disse.
Ligeledes indeholder lovforslaget elementer, der skal være med til at skabe øget klarhed om de skattemæssige konsekvenser for brugen af kulbrinteanlæg til lagring af CO 2 .
Endelig indeholder lovforslaget en opdatering af listen over lande omfattet af defensive foranstaltninger, således at der er overensstemmelse med EU's sortliste over skattely.
Det støtter vi ligeledes op om.
Moderaterne bakker op.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-04-20:
Tak, hr. formand.
Jeg synes jo egentlig, at hvis man laver et lille tilbageblik og hører lidt på, hvad andre ordførere har sagt – jeg bemærkede især den meget udførlige tale, der var fra hr. Kim Valentin fra Venstre – så er det rimelig godt forklaret, hvad det her lovforslag går ud på.
Det er jo sådan set meget positivt.
Lovforslaget har primært til formål at ligestille danske og udenlandske virksomheder ved at indføre hjemmel til indkomstbeskatning af visse aktiviteter, der udføres af udenlandske fysiske og juridiske personer, når disse aktiviteter udføres i Danmarks eksklusive økonomiske zone, dvs. uden for den her berømte 12-sømilsgrænse.
Det er jo en lov, der er kommet til primært på grund af en række forskellige skatteaftaler og energiaftaler, som kom i hus både i 2020 og 2021, og de er meget bredt funderet her i Folketinget, men de blev indgået, inden Danmarksdemokraterne blev et parti og også valgt ind i Folketinget.
Men det ændrer ikke på, at vi har en positiv tilgang til lovforslaget.
Vi synes, det er meget fornuftigt, at vi udviser rettidig omhu i forhold til at få den her sidestillelse, og vi synes også, at lovforslaget jo egentlig samlet set illustrerer, at vi på mange områder – også når vi tænker den grønne dagsorden ind i det her – er på vej et rigtig godt sted hen med energiøer og en god teknisk løsning i forhold til CO 2 -lagring.
Det er alt sammen noget, som kan bruges, når man tænker på, hvad det er, Danmark kan gøre af forskellige ting for at gøre vores løsninger mere energirigtige og mere grønne.
Så vi er positive over for forslaget og vil gerne støtte det.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-04-20:
Tak, hr. formand.
Intentionen i det her lovforslag er god, synes vi.
Den afklarer bl.a. skatteforhold ved carbon capture and storage ude i offshorefaciliteter i bl.a. Nordsøen.
Der er dog imidlertid en formulering, som muligvis går lidt imod intentionen i lovforslaget, og den går på det her med carryback eller skatterefusion.
Det ønsker vi at intensivere ude i Nordsøen, ikke at modvirke det, og vi risikerer måske med det her at have nogle bekymringer – i hvert fald fra Liberal Alliances side – om, at vi i virkeligheden modvirker noget af det, vi gerne vil intensivere.
Så det håber vi på at vi kan få belyst en lille smule eller måske ændret under behandlingen – men ellers er vi positive over for lovforslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-04-20:
Man kan godt mærke her på debatten, at der er tale om et meget kompliceret og meget indviklet lovforslag.
Det kan man nemlig, ved at der bliver holdt nogle meget korte taler og ikke stillet ret mange spørgsmål.
Jo mere komplicerede tingene er, jo mindre forstår folketingsmedlemmerne, og jo mindre stiller de spørgsmål.
Det er jo ret interessant, men det er der, vi er.
Nogle gange plejer jeg at drille skatteministrene ved at stille dem nogle spørgsmål og bede dem om at forklare deres egne lovforslag.
Jeg ved som tidligere minister, at det er noget af det værste, man kan blive udsat for.
Det mangler vi også svar på.
Ligesom de andre partier er vi selvfølgelig positive over for hensigten med lovforslaget, i og med at vi jo gerne vil have de penge ind i kassen, som bl.a. kan komme, ved at der bliver bygget en energiø og de aktiviteter, som kommer til at foregå derude, også bliver beskattet.
Så vi har nok til hensigt at støtte lovforslaget, men der er i høj grad her tale om tillid, for vi forventer, at regeringen og de dygtige folk i Skatteministeriet har lavet noget, som vi må antage er fornuftigt, uden at vi helt rigtig forstår det til bunds.
Peter Kofod (DF), 2023-04-20:
Tak, formand.
Jeg skal gøre det kort.
Det her er udløberen af en aftale, som Dansk Folkeparti er med i.
Vi står selvfølgelig ved de aftaler, vi indgår, og derfor støtter vi også forslaget.
Tak, formand.
Noah Sturis (ALT), 2023-04-20:
Mange tak, hr. Jeppe Søe.
Det bærer præg af at være et meget teknisk lovforslag, men grundlæggende har det til formål at ligestille danske og udenlandske virksomheder ved at indføre den her hjemmel til indkomstbeskatning af visse aktiviteter, som udøves af udenlandske fysiske og juridiske personer, når de aktiviteter udøves i Danmarks eksklusive økonomiske zone, altså uden for den famøse 12-sømilsgrænse.
Det er grundlæggende positivt, at vi begynder at kigge på at lave hjemmel til beskatning i den eksklusive økonomiske zone, men som det også har været nævnt, er der jo nogle af de her teknikaliteter, som vi også gerne ser blive udredt i udvalgsarbejdet.
En af tingene er skattepligten for folk, som kommer og arbejder på f.eks. energiøerne.
Hvis du kommer og arbejder, er det jo fornuftigt, at du betaler skat til Danmark, men vi stiller os lidt undrende over for, om man får alle med.
Altså, hvor lang tid skal man f.eks. opholde sig: Er det den her 183-dagesregel, som gælder, eller gør den ikke?
Så har der også været nævnt det her med carrybackordningen, hvor der kan være nogle uhensigtsmæssigheder, og det tænker vi også er fornuftigt at se på.
Med de kommentarer tror jeg egentlig, jeg vil sige, at vi som udgangspunkt støtter forslaget, men at jeg tænker, at vi alle har gavn af at dykke lidt ned i det under udvalgsarbejdet.
Søren Søndergaard (EL), 2023-04-20:
Det var muligvis bare, fordi jeg ikke forstod det eller hørte det rigtigt, nemlig det der spørgsmål om ikrafttrædelsesdatoen.
Det der med, om det er den 15. eller den 1., er sikkert en slåfejl, så det er jo ikke det, der er problemet.
Men det, der er problemet, er jo, om vi så snakker om en udløbsdato, der hedder slutningen af 2026, eller om vi snakker om en udløbsdato i midten af 2027.
Zenia Stampe (RV), 2023-04-20:
Det vil jeg bare kvittere for og takke for.
Det er jo en lidt underlig overgangsperiode, hvor der er aftaler, vi har været med til at lave som støtteparti for den tidligere regering, som nu bliver fremsat som forslag, og nogle gange bliver de fremsat i uændret form, og nogle gange er de ændret lidt, fordi der har været en diskussion i flertalsregeringen.
Det ærgrer selvfølgelig os, når der er ting, der bliver taget ud, men sådan er det jo.
Men derfor vil jeg også bare kvittere for den åbne tilgang, for jeg tror måske også, at det her egentlig bunder i, at vi så heller ikke har haft lejlighed til at præsentere de argumenter, vi havde, for, at vi syntes, det var vigtigt, der sad en nordisk repræsentant.
Så det er blot en kvittering og et håb om, at regeringen vil forholde sig positivt til sådan et forslag.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-04-20:
Ja, tak for det.
Vi fortsætter dialogen.
Mogens Jensen (S), 2023-04-20:
L 97 er udtryk for et arbejde, som også er foregået i den tidligere regeringsperiode, og en bred aftale, der er indgået tidligere, og som bl.a. udspringer af et udvalgsarbejde, som mundede ud i en række anbefalinger til, hvordan vi forbedrede de videregående kunstneriske uddannelser.
Og forslaget drejer sig jo om tre af vores fyrtårne i dansk kulturliv, dels vores kunstneriske uddannelser, dels Det Kongelige Teater, dels Statens Kunstfond.
Og det er jo alle institutioner, som spiller en stor og vigtig rolle og har betydning for dansk kulturliv.
Der er tre elementer i lovforslaget.
Som det første er det et formål at indføre en ny og mere tidssvarende styreform på de videregående kunstneriske uddannelsesinstitutioner.
Som det andet handler det om at ændre reglerne for udpegning til Det Kongelige Teaters bestyrelse.
Og som det tredje og sidste handler det om at indføre digitale ansøgninger til Statens Kunstfond.
Den første del af lovforslaget pålægger på den måde de syv kunstneriske uddannelsesinstitutioner under Kulturministeriet at have en professionel bestyrelse, en bestyrelse, der skal være med til at sikre en bedre og stærkere ledelse på institutionerne, og som skal have en bred kunstfaglig profil og også brancheforankring og faglig tyngde.
Som det andet i lovforslaget foreslås det at indføre en forskudt udpegning af bestyrelsen på Det Kongelige Teater.
Sådan som det er nu, bliver hele bestyrelsen skiftet ud på en gang, og det er uhensigtsmæssigt, fordi det betyder et stort tab af viden i bestyrelsen, når den udskiftes.
Med lovforslaget foreslås det således at udpege bestyrelsesmedlemmer forskudt hvert andet år, og det skaber en bedre kontinuitet og en god balance, hvor Det Kongelige Teaters bestyrelse kan tilføres nye idéer og perspektiver, samtidig med at man bevarer den fornødne erfaring og historik, som er vigtig i bestyrelsesarbejdet.
Som det tredje og sidste indeholder lovforslaget det at gøre ansøgningsprocessen til Statens Kunstfond digital.
Det har været en hensigt længe, og nu kan det så gennemføres, og det er der selvfølgelig sund fornuft i, for det vil gøre ansøgningsprocessen mere tidssvarende og ligetil for alle ansøgere.
Og det vil jo også lette sagsgangen i Kunstfonden, så vi også bruger kræfterne der rigtigt.
Socialdemokratiet støtter naturligvis lovforslaget.
Henrik Frandsen (M), 2023-04-20:
Tak for ordet, hr. formand, og tak til ministeren for at fremsætte lovforslaget.
En styrkelse af de kunstneriske uddannelser har længe været et ønske i Folketinget og noget, som vi i Moderaterne også er meget interesserede i og ønsker.
Dette lovforslag betyder, at der indføres en ny ledelsesmodel med professionelle bestyrelser på de syv videregående kunstneriske uddannelsesinstitutioner.
Moderaterne støtter derfor forslaget, og vores kulturordfører, som jeg jo i dag som bekendt er vikar for, ser frem til den videre behandling af lovforslaget.
Charlotte Munch (DD), 2023-04-20:
Tak – og jeg vikarierer endnu en gang for hr. Søren Espersen.
Lovforslaget her har bund i en meget bred politisk aftale, som blev indgået af hele 11 partier i december 2021.
Danmarksdemokraterne var af gode grunde ikke en del af denne aftale, idet vort parti jo ikke dengang eksisterede.
Det glæder mig at konstatere, at det gør vi så nu, og vi kan umiddelbart støtte aftalen og det lovforslag, som ligger her.
Forslaget drejer sig bl.a. om, at der på syv videregående kunstneriske uddannelsesinstitutioner fremover skal være professionelle bestyrelser, som styrer begivenhederne, frem for status i dag, hvor flere af institutionerne har politisk udpegede bestyrelser.
Tanken er, at bestyrelsen skal bestå af syv medlemmer, hvoraf kulturministeren udpeger de fire efter offentlig annoncering.
Samtidig kommer der til at ske en forbedring af rammerne for de studerendes trivsel ved, at der sker en forenkling af uddannelserne.
Der ser ud til at kunne blive et meget stort flertal bag dette forslag, og Danmarksdemokraterne støtter forslaget.
Katrine Daugaard (LA), 2023-04-20:
Lovforslaget her, som giver en ny styringsform på vores fine og velansete danske kulturinstitutioner og -uddannelser, er noget, LA og jeg er rigtig glade for at se blive til virkelighed.
Bestyrelsen skal med dens syv medlemmer have det overordnede ansvar for institutionens drift og strategi, herunder økonomi og udvikling.
Det er positivt for institutionernes kvalitetssikring, innovation og udvikling, at bestyrelsesmedlemmerne skal bestå af fire eksterne medlemmer og tre interne, heraf en studerende, en underviser og en teknisk administrativ medarbejder fra uddannelsesinstitutionen.
Medlemmerne skal tilsammen have viden og erfaring inden for ledelse, strategi, udvikling, jura, økonomi og personaleadministration, men også indsigt i og kunstnerisk erfaring fra det kunstfelt, som den enkelte institution skal uddanne til.
Jeg har derfor set og oplevet mange af de udfordringer, som der kan være med den nuværende styringsform, og her tænker jeg, at en professionel bestyrelse vil bidrage til at løfte niveauet og fagligheden og ikke mindst hæve ambitionerne for, hvad de kulturelle uddannelser kan og skal uddanne til.
LA stemmer for, og vi glæder os til at følge bestyrelsernes arbejde.
Helle Bonnesen (KF), 2023-04-20:
L 97 er en udmøntning af den politiske aftale om styrkelse af kunstneriske uddannelser under Kulturministeriet, som blev indgået tilbage i december 2021 mellem en række partier, og dengang var De Konservative også med.
Ikke som en konsekvens, men i hvert fald som forlængelse heraf følger vi op på den her aftale og stemmer for forslaget.
Den del kan nok næppe overraske nogen.
Jeg vil dog alligevel her gerne bruge lidt tid på at påpege, at det for os er meget, meget vigtigt med de her professionelle bestyrelser med den brede erfaring, altså hvor vi virkelig ser forskellige dele af samfundet som lønmodtagere, arbejdsmarkedets parter, folk med kunstnerisk erfaring og personer med kulturorganisatorisk baggrund repræsenteret.
Derfor er vi også meget, meget glade for, at det står nævnt, at det kommer til at ske efter offentlig annoncering – et forhold, der i øvrigt også bliver kvitteret for i høringssvarene.
Kulturlivet var som så mange andre hårdt ramt af corona, og arbejdet på kulturinstitutionerne er på ingen måde blevet bedre eller nemmere siden da.
Det er blevet mere udfordrende, det er mere krævende med et meget mere usikkert kundegrundlag, og vi ser derfor frem til udmøntningen, som jo altså fokuserer på en professionel bestyrelse.
Vi støtter forslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2023-04-20:
Enhedslisten var også en del af den aftale om de kunstneriske uddannelser, som blev indgået i december 2021, og som danner grundlag for det her lovforslag.
Vi synes og har altid syntes, at det er en rigtig god idé med selvstændige bestyrelser på de kunstneriske uddannelser, hvor også både studerende og de ansatte kan være repræsenteret på demokratisk vis.
Det er det, der nu tages initiativ til.
Ligeledes er vi meget tilfredse med, at disse bestyrelser får en kunstfaglig forankring og derfor ikke bare kan lede uddannelserne på en faglig betryggende måde, men også kan være et bolværk mod politisk indblanding.
Med det her forslag ser vi faktisk, at armslængdeprincippet bliver styrket for de kunstneriske uddannelser, og det synes vi er utrolig vigtigt.
Jeg er en lille smule forvirret over, hvornår det her forslag træder i kraft, og jeg er en lille smule forvirret over, hvad det får af konsekvenser for den løbetid, der er for bestyrelserne.
I den skriftlige fremsættelse står der, at det foreslås, at loven træder i kraft den 1. juni 2023; i selve lovforslaget står der, at loven træder i kraft den 15. juni 2023.
Det har lidt at gøre med den evaluering, der er lovet.
Vi har jo i den aftale, vi har indgået, lovet hinanden, at vi ved udløbet af den første periode vil lave en evaluering, hvis der skulle være behov for nogle ændringer.
I forhold til den aftale om roen om de kunstneriske uddannelser, som blev indgået, var der en række elementer ud over det at etablere bestyrelser.
Der var også et selvstændigt afsnit, der handlede om det, vi kaldte for forbedring af rammer for de studerendes trivsel og klagemuligheder.
Jeg vil bare spørge og bede ministeren om i sin replik at uddybe, hvordan ministeren ser det effektueret i det her lovforslag.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-20:
Tak for det.
Med dette lovforslag indføres en ny ledelsesmodel med professionelle bestyrelser på de syv videregående kunstneriske uddannelsesinstitutioner under Kulturministeriet.
Lovforslaget udmønter den politiske aftale om styrkelse af de kunstneriske uddannelser under Kulturministeriet, som blev indgået i 2021 mellem den daværende regering og en lang række partier her i Folketinget, herunder Dansk Folkeparti.
Der lægges i aftalen vægt på, at de kunstneriske uddannelsesinstitutioner skal have klare rammer, så der er fokus på, at de kan udføre deres hovedopgave, som er at uddanne kunstnere på højeste niveau.
Med lovforslaget skabes det lovgivningsmæssige grundlag for at indføre bestyrelser og en mere fleksibel intern styringsstruktur, der passer til den enkelte institution.
Kunstneriske uddannelsesinstitutioner skal have klare rammer for at udføre deres hovedopgave, som er at uddanne kunstnere.
Det forudsætter klare ledelsesstrukturer med ansvarlige bestyrelser.
Konsekvenserne ved at mangle en bestyrelse så vi senest i 2020, hvor tidligere institutleder på Kunstakademiet Katrine Dirckinck-Holmfeld tog ansvar for ødelæggelsen af dansk kulturarv, nærmere bestemt sænkningen af en buste af Frederik V i Københavns Havn.
Der er brug for ansvarlige bestyrelser på vores kunstneriske uddannelsesinstitutioner, der er deres opgave voksen, og som røgter deres hverv med ansvar i baghovedet, og som naturligvis, hvis der sker kunst- og tingsbeskadigelse, indgiver en politianmeldelse mod pågældende personer.
Det kan i den henseende undre, at der er kommet to så forskellige ting ud af sagerne i henhold til den seneste sag med Ibi-Pippi, som ødelagde et maleri af Asger Jorn, og i Katrine Dirckinck-Holmfeld-sagen er der mig bekendt slet ikke kommet noget ud af det endnu.
Det undrer vi os lidt over i Dansk Folkeparti, og hvis der er nogen, der har svar på, hvorfor det er sådan, må de da meget gerne fortælle os om det.
Tak for ordet.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-04-20:
Jeg synes, det er vigtigt at lytte til gode forslag, også selv om de ikke kommer fra en selv.
Det vil jeg selvfølgelig drøfte med de regeringsordførere, som står bag forslaget, og så afvente det ændringsforslag, der måtte komme fra fru Zenia Stampe og eventuelt hr. Søren Søndergaard.
Det vigtige er jo sådan set, at bestyrelsen er sammensat med de kompetencer, vi mener er nødvendige for instituttets succes og drift, og der er der gode argumenter.
Jeg vil så sige, at et ændringsforslag jo tidligst vil have effekt om en række år, da bestyrelsen for de 7 medlemmers vedkommende allerede er udpeget, og som fru Zenia Stampe gør opmærksom på, er de medlemmer med rødder i et andet nordisk land jo allerede udpeget.
Så ønsket er effektueret, og så kan vi diskutere, om vi for fremtiden skal sikre, at det også måtte være på den måde.
Katrine Daugaard (LA), 2023-04-20:
Jamen den foregår jo alle mulige steder.
Jeg kan f.eks. nævne et projekt, som jeg selv synes var megaspændende at følge, fra Aarhus, hvor man har forsket i, om man bliver mere intelligent eller dygtigere i skolen, hvis man går til musik.
Altså, sådan nogle forskningsprojekter kan man finde alle mulige steder, både i Danmark og i udlandet, og de er meget interessante og spændende at følge.
Søren Søndergaard (EL), 2023-04-20:
For det første vil jeg godt ønske hr. Mogens Jensen tillykke med det her forslag, fordi hr. Mogens Jensen jo har været en af dem, som også virkelig har kæmpet for det her i mange år.
Og det er noget, som vil være med til at styrke kulturlivet og skabe mere omsætning og sælge flere billetter og gøre flere glade for at komme til kulturarrangementer.
Jeg kan alligevel ikke dy mig for at stille et enkelt spørgsmål.
I forhold til den aftale, vi indgik sidste år, er bestyrelsen udvidet fra 7 til 9 medlemmer.
Det har jeg ikke noget problem med – det var faktisk oppe under forhandlingerne.
Men dengang var det meget vigtigt, at det blev 7 – nu er det så 9. Hvad er hr. Mogens Jensens argument for, at man har lavet den udvidelse, og er der sket noget, siden man ikke var så glad for det for et år siden?
Mogens Jensen (S), 2023-04-20:
Og der er vi landet på, at vi synes, det er godt med 9 bestyrelsesmedlemmer i stedet for 7.
Og når det kommer til stykket, handler det jo også om, at vi får mennesker med god indsigt og gode kompetencer og i øvrigt engagement til at drive det instituts arbejde videre.