runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2019-03-01:
Først og fremmest mange tak til ordførerne for modtagelsen af lovforslaget her i dag.
Lovforslaget, som vi behandler, har til formål midlertidigt at videreføre gældende rettigheder efter en lang række gældende regler om bl.a. ret til ophold, arbejde og ydelser for de mennesker, der berøres af Storbritanniens udtræden af EU uden en aftale.
Jeg vil ikke stå og gennemgå lovforslaget her fra talerstolen, men jeg vil dog helt overordnet fremhæve, at der med lovforslaget foreslås indført en ordning, hvor størstedelen af de rettigheder, som de berørte personer nyder efter EU-retten i dag, midlertidigt videreføres.
Formålet er således at beskytte de briter, der udøver deres frie bevægelighed her i Danmark på tidspunktet for Storbritanniens udtræden, og øvrige personer, der har opnået rettigheder som følge af Storbritanniens medlemskab af EU.
Herved undgår vi at rive gulvtæppet væk under de mange borgere og familier, der på baggrund af Storbritanniens medlemskab af EU har indrettet deres liv og hverdag i overensstemmelse med deres rettigheder efter EU-retten.
Som statsministeren også tidligere har formuleret det, er det kun ret og rimeligt, at det ikke er borgerne, der skal betale prisen for Storbritanniens udtræden af EU.
Jeg vil dog gentage, at det er hensigten, at loven vil skulle gælde midlertidigt, mens vi afventer, at Storbritanniens forhold til EU bliver endeligt afklaret.
Lovforslaget skal således i første omgang afværge de alvorlige konsekvenser, det vil have for borgerne både i Danmark og Storbritannien, hvis det ender med, at Storbritannien forlader EU uden en aftale.
Den løsning, der på sigt vil skulle afløse den midlertidige ordning, vil jo så naturligvis afhænge af flere faktorer, herunder om der på EU-niveau findes en løsning med briterne, og hvordan Storbritannien i øvrigt håndterer situationen.
Tilbage er der sådan set kun at sige tak for modtagelsen af lovforslaget her.
Jeg ser meget frem til den videre behandling og stiller mig naturligvis til rådighed i forbindelse med de spørgsmål, der måtte være – og det gør de øvrige ministerkollegaer naturligvis også.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-03-01:
Det her lovforslag er jo en konsekvens af det kaos, man kan se i Storbritannien i øjeblikket, og som jo bryder med alt, hvad man ellers kunne have forestillet sig af fornuftig, politisk aktivitet.
Derfor er det jo en reel mulighed, at vi får det, man kalder en hård brexit den 29. marts, og derfor det her lovforslag.
Man kan sige, at vi jo behandler lovforslaget i lyset af, at vi godt nok støtter det, men at vi håber, at det aldrig bliver sat i kraft.
Det er jo ikke uinteressant, at man gør det, men sådan er det jo.
Det er sådan et forslag, vi skal have i baghånden.
Hvis vi får en hård brexit, kan vi gøre sådan og sådan for at beskytte rettighederne for borgerne.
Det er jo meget fornuftigt og bestemt udtryk for rettidig omhu efter vores mening.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-03-01:
Tak for det.
Jeg er standin for hr. Torsten Gejl.
Det er jo fint dækket allerede af de tidligere ordførere, så jeg vil blot sige, at det er en midlertidig overgangsordning, som vi bakker op om.
I forhold til hr. Christian Langballes kommentar til multikulti bakker vi også op om multikulti.
Så vil jeg gerne lige nævne, at Internation, som er verdens største globale organisation for expats, altså folk, der lever og bor i et andet land end det, de har statsborgerskab i, hvert år laver en liste over, hvor godt det er at leve og bo i de enkelte lande.
Det er jo ikke, fordi vi ikke har det godt med hensyn til lønninger og ferier, det er simpelt hen basale spørgsmål som: Føler jeg mig godt taget imod, føler jeg mig som en del af samfundet, føler jeg mig som expat, kan jeg skabe mig et liv her?
Det bakker vi op om, og vi synes også, at vi skulle have langt mere end hr. Christian Langballes ord om multikulti, for at komme derhen, så vi kommer lidt højere op på den liste.
Christian Langballe (DF), 2019-03-01:
Jeg skal da lige love for, at det var den liberale lirekasse, der kørte der.
Det var dog godt nok utroligt.
En gang imellem kan man godt træde ud af det rum, af det der stat–individ–konkurrence–marked og så prøve at se på enkelttingene.
Jeg kan forstå på ministeren, at han også er ovre i det superliberale.
Grunden til, at jeg er nationalkonservativ, er jo, at man tager delene af virkeligheden ud og ser på dem, som de er, og ikke ud fra den der skematiske opstilling, som bare kører derudad.
Jeg synes jo, at det at klippe håret på et menneske og det at begrave et menneske er to forskellige ting.
Klipningen kan man på en eller anden måde fortryde, håret vokser ud igen, eller også kan man gå hen og få det rettet hos en anden frisør.
Men et dødsfald er en engangsbegivenhed, og der foregår altså nogle ting, som gør, at jeg mener, at der må være nogle standarder.
Det er det, jeg foreslår, altså en autorisationsordning.
Så kan ordføreren godt komme med den der liberale lirekasse.
Jeg synes bare ikke, at det kvalificerer diskussionen, for vi diskuterer noget specielt.
Jeg er ikke ude på at anfægte de frie markedskræfter; jeg går sådan set ind for dem.
Men jeg går også ind for, at der er en ramme, og jeg går ind for, at forholdene er forskellige, at tingene er forskellige, alt efter hvilken sammenhæng de befinder sig i.
Det er det, vi drøfter her.
Laura Lindahl (LA), 2019-03-01:
Tak for det.
Tidligere ordførere har jo redegjort for indholdet af det her lovforslag, og i Liberal Alliance synes vi, at det er rigtig fornuftigt at lave den her dispensation til de briter, som bor i Danmark, så man, hvis der kommer et brexit, er på forkant og har sikret, at de borgere kan stemme til det kommende EP-valg og til næste kommunalvalg.
Det giver rigtig god mening.
Så er det klart, at der er en eller anden overliggende principiel diskussion om, om man synes, at det er rimeligt, at briter kan stemme til et kommunalvalg.
Det ligger lidt uden for lige præcis det her lovforslag, men det er jo en spændende principiel debat, som hr. Christian Langballe rejser.
Jeg vil gerne sige meget klart, at vi synes, at det er helt rimeligt, at man i den kommune, hvor man bor, og hvor man lægger rigtig mange skattekroner hver evig eneste måned, har mulighed for at have indflydelse på, hvordan de skattekroner forvaltes.
Det ville være ret urimeligt, at man bare kunne sidde passivt og se til, at ens skattekroner blev brugt på tant og fjas, og ikke kunne stemme på nogle partier, som ville forvalte dem fornuftigt.
Så princippet om, at man kan stemme, når man bor her, til kommunalvalg, synes vi er fornuftigt, når nu den diskussion alligevel kom op.
Christian Langballe (DF), 2019-03-01:
Dårlig kvalitet for hvem?
Altså, jeg forstår ikke det der.
Jeg synes, det er fint nok, at ikke alle kan komme ind.
Selv ved f.eks. det ædle erhverv, som rengøring er, skal man have et kursus, der gør, at man kan finde ud af det.
Men det er jo ikke det, der er i bedemandsbranchen.
Det, der er i bedemandsbranchen, er, at enhver uden at vide noget som helst om det, kan gå ind fra gaden.
Så kan man da ikke sige, at det her gør, at kvaliteten bliver dårligere.
Jeg må bare sige, at jeg ikke kan forstå argumentationen.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvor ministeren er henne.
Ministeren kan have en masse holdninger til, hvorfor det, jeg laver her er forkert, men at sige, at det er en dårligere kvalitet, hvis man forlanger, at der er nogle forudsætninger, der skal være til stede for at opslå sig som bedemand, fatter jeg simpelt hen ikke at nogen kan.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-03-01:
Det er jeg helt enig i, og det er selvfølgelig et meget specielt hverv og en meget speciel opgave at skulle stå for at forestå en bedemandsforretning.
Det er der ingen tvivl om.
Derfor mener vi stadig væk, at det er vigtigt, at der er en høj kvalitet i branchen, og vores syn på, hvordan man sikrer en høj kvalitet, er som sagt også, at det faktisk er vigtigt, at der er en vis konkurrence, og at der er en mulighed for, at folk kan komme ind i branchen, uden at vi stiller alt for mange forhindringer op for det.
Der gælder de samme mekanismer.
Så det er jo ikke, fordi det, som bedemændene udfører, har så speciel en karakter, at det ikke også gælder her, at det er vigtigt at sørge for, at der er en høj kvalitet, og at vi ikke laver monopoltilstande, som generelt fører til en dårlig kvalitet.
Forskellen på en certificeringsordning og en autorisationsordning er, hvorvidt det er frivilligt eller ej.
Christian Langballe (DF), 2019-03-01:
Jeg vil godt sige indledningsvis, at jeg jo egentlig er ligeglad med, om det hedder en autorisationsordning eller en certificering.
Det er jo bare ord, og det er da fint, at man så fremmer en certificeringsordning.
Så må den ikke hedde en autorisationsordning.
Det er fint for mig; det er fuldstændig ligegyldigt.
Jeg undrer mig så egentlig grundlæggende over argumentationen.
Hvis man nu bestiller en tømrer til at komme og lave tømrerarbejde, forventer vi og forudsætter, at der er nogle bestemte kvalifikationer, som gør, at tømreren kan foretage det, og man kan jo godt sige, at der skal være et frit marked, og at det ikke behøver at være tømrere, der gør det, når vi bestiller en tømrer, sådan at sådan en som mig så kan komme i stedet for.
Men forudsætningen for, at der er en ordning, gør jo så også, at man kan sit fag.
Det ligger dybt nedfældet i hele vores håndværkstradition, at der er bestemte fag, man skal kunne.
Jeg mener ikke, at det er i orden, at man skal kunne gå ind fra gaden og opslå sig som bedemand fra den ene dag til den anden.
Det mener jeg simpelt hen ikke, og der er én grund til, at jeg ikke mener det, og det er, at det er respekt for de afdøde, respekt for de pårørende og respekt for det, som dødsfaldet så at sige medfører af ting, der skal gøres, hvor det skal ske på den mest værdige og ordentlige måde.
Så det der med at diskutere markedet og priser synes jeg er okay – jeg synes en gang imellem godt, det kan være lidt dyrt – men det er egentlig bare ikke det, jeg foreslår.
Men jeg forstår ikke ministerens argumentation.
Det gør jeg ikke.
Det her er jo ikke bare ligesom alt muligt andet.
Det her er et spørgsmål om et dødsfald, der foregår, hvor man forventer, at tingene foregår på en ordentlig måde.
Magni Arge (T), 2019-03-01:
Jeg vil bare fortsætte lidt i samme spor.
Det er det her forslag om, at man får et styrket samarbejde, at man kan få en tidligere inddragelse i lovgivningen af myndighederne på Færøerne og i Grønland, og at man måske går i gang med et grundigt eftersyn og en opstramning af procedurer, så man får opfyldt de krav, der er til lovgivning, som skal vedtages i det færøske Lagting, før det får gyldighed.
Hvordan ser ministeren på, at man imødekommer de ønsker?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-03-01:
Det er det selvfølgelig ikke.
Vi har kun ét ønske fra den danske regerings side, og det er at hjælpe med til, at finanssektoren i Grønland og på Færøerne kan fungere bedst muligt, og det er også det, vi forsøger at gøre her.
Det er jo ikke sådan, at der er nogen sådan speciel dansk dagsorden.
Vi vil bare gerne have, at tingene fungerer, og at der kan overføres penge, uden at der er store udfordringer ved det, og så forsøger vi at få det til at fungere så hurtigt og effektivt som muligt.
Og vi har i den her sag gjort os ret store anstrengelser for at få en forståelse med Kommissionen om, hvordan vi kan få det her til at fungere til fordel for Grønland og Færøerne.
Christian Juhl (EL), 2019-03-01:
Jamen jeg frygter jo, at færingerne og grønlænderne opfatter det sådan, at man i Danmark bare sådan anser det for en proformaekspedition, når det sker flere gange.
Og jeg vil gerne indtrængende appellere til regeringen om i resten af dens regeringsperiode at sørge for, at de her frister bliver overholdt, sådan at de folk, der skal høres, også bliver hørt.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-03-01:
Nej, men det kan jeg jo ikke gøre ved.
Jeg har prøvet at forklare det efter bedste evne, og hvis man så stadig væk er uenig, er det jo en ærlig sag.
Jeg kan kun give udtryk for de argumenter, som jeg mener der er imod en ordning.
Kvaliteten handler selvfølgelig om, at det er de pårørende, der skal opleve, at det er en værdig handling, som foregår, og at det bliver udført med den omhu, som man kan kræve.
Efter vores opfattelse risikerer vi, at vi opnår det modsatte, hvis vi beskytter bedemændene mod, at der er andre, der kan etablere sig.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-03-01:
P.t. er der 115 forretninger og 31 bedemænd, der er certificeret via det her ISO 9001, og de er alle sammen medlemmer af Danske Bedemænd som brancheforening, som så har nogle værktøjer, f.eks. bod eller andet, hvis tingene ikke foregår efter reglerne.
Jeg tror, at enhver, som har skullet arrangere en begravelse for et nærtstående familiemedlem eller andet, jo ved, som ministeren også selv var inde på, at man ikke sidder og kigger på det præcise beløb, fordi det ikke er en situation, man gør det i.
Når Danske Bedemænd selv ønsker, at der med sådan en autorisation netop bliver fastlagt nogle rammer – det kunne være brancheforeningen, der satte nogle rammer op for, hvad man overhovedet må tage for de her ydelser – så ville vi vel sikre, at der ikke var det her wild west, de her bedemænd, som udnytter den situation, som efterladte kan stå i.
Christian Langballe (DF), 2019-03-01:
Jamen tak for imødekommenheden, det er jo glimrende, fint og godt.
Jeg må så sige, at når man laver et beslutningsforslag, er det jo ikke nødvendigvis sådan, at man så sidder inde med resultatet på forhånd i forhold til sådan en nagelfast ordning.
Jeg takker for imødekommenheden og håber i hvert fald, at der så i forhold til måske at kunne skrive en beretning kunne være noget i det.
Det vil jeg i hvert anbefale, og så kan Socialdemokratiet jo så sige til eller fra.
Jeg må så sige, at nu har ministeren flere gange givet udtryk for – og jeg synes faktisk, at ordføreren er inde på det samme – at en ordning ville sætte konkurrencen ud af kraft.
Normalt er det jo sådan, at der til forskellige fag kræves nogle bestemte færdigheder, og det gælder vel også en bedemand.
Der må jo være nogle mindstekrav og normer for, hvordan man gør tingene.
Det er sådan set det, jeg foreslår.
Karin Gaardsted (S), 2019-03-01:
Mange tak.
Tak til Dansk Folkeparti for at tage dette vigtige emne op.
Socialdemokratiet deler faktisk Dansk Folkepartis ønske om, at bedemændene udfører deres hverv med værdighed og i respekt for den afdøde og de pårørende.
Som pårørende står man, som det blev sagt her fra talerstolen lige før, i en meget sårbar situation, når ens kære er død.
Det stiller nogle særlige krav til bedemændene om at udvise en respektfuld adfærd.
Jeg tror, at mange i sådan en situation forventer, at en bedemand er et menneske med høj etik og moral og en person, som omhyggeligt varetager forberedelsen og gennemførelsen af en begravelse eller bisættelse.
Sådan er det jo heldigvis også med langt de fleste bedemænd i Danmark.
Men desværre har flere sager i medierne og opråb fra en række præster vist, at der findes brodne kar i branchen.
Og hvis det er et broddent kar, kan man som pårørende få en dårlig behandling og – det værste af det hele – resten af livet tænke tilbage på afskeden med sine pårørende med forstyrrende tanker om alt muligt andet end det, man bør tænke på, nemlig en smuk og værdig afsked med det menneske, som man har elsket i livet og vil mindes i døden.
Det skal vi selvfølgelig ikke sidde overhørig her i Folketinget.
Men hvordan skal vi så sikre, at folk ikke får dårlige oplevelser med en bedemand?
Når vi skal finde brugbare løsninger, er der både fordele og ulemper i forhold til de problemstillinger, branchen står over for i 2019.
Det er hensynet til en værdig afsked og hensynet til de efterladtes udgifter, som vi skal forsøge at balancere i vores løsning.
Og så skal vi huske, at der er tale om et kundeforhold mellem en sælger og en køber.
Vi har ikke tradition for i Danmark at autorisere forretninger.
Derfor er Socialdemokratiet imødekommende over for de mulige tiltag, som ministeren nævnte i sin tale.
Det er positivt, at den gældende certificeringsordning, som kun har været forankret hos brancheforeningen i relativt få år, har fået antallet af certificerede bedemænd til at gå fra 0 og op til over 120.
Socialdemokratiet kan bakke op om tiltag, som kan øge antallet af certificerede bedemænd.
Samlet set støtter Socialdemokratiet forslagets intentioner om, at pårørende får en værdig afsked med deres afdøde og sikkerhed for ikke at blive bondefanget og betale overpris for en begravelse eller bisættelse.
Vi synes, at regeringens forslag lyder som fornuftige tiltag på nuværende tidspunkt.
Hvis disse tiltag ikke viser sig frugtbare i form af væsentlig flere certificerede bedemænd inden for en kort årrække, er vi åbne over for at se på yderligere tiltag.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-03-01:
Vi mener, at konkurrence fordrer en sober, ordentlig opførsel.
Jeg har faktisk en meget, meget stærk tro på, at konkurrence er vigtigt, for at der bliver ydet en ordentlig service inden for et erhverv.
Jeg ved ikke, om hr. Roger Courage Matthisen synes, at servicen i taxabranchen er blevet meget bedre, efter at Uber lukkede, men det er en lidt anden diskussion.
Men vi har en generel tro på, at det faktisk er vigtigt, at der er konkurrence om de ydelser, man får lov til at sælge i Danmark, og vi synes, det er en forkert tankegang, som man i øvrigt også har forladt på næsten alle andre områder, at vi skulle have sådan et lavsystem, hvor det kun er nogle bestemte mennesker, der har fået lov til at udføre bestemt erhverv i Danmark.
Det er generelt ikke den måde, vi ønsker tingene skal fungere på i Danmark.
Vi synes generelt, det er fornuftigt, at det er forbrugerne, der vælger, hvem de vil bruge, og så vil vi gerne være med til at sikre, at der er gennemsigtighed, så forbrugerne eksempelvis gennem en certificeringsordning kan vælge de aktører til, som lever op til bestemte kvalitetskrav.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-03-01:
Tak for det.
Jeg bliver næsten oprørt over den argumentation, der kommer her.
Jamen der er jo wild west lige nu.
Så spørgsmålet er: Hvilke interesser er det, der skal varetages her?
Er det dem, som står og har mistet, og som er i sorg, eller er det en eller anden flok Uberbedemænd, som bare skal have lov til at skyde sig ind uden nogen form for regulering på markedet, som skal have lov til at bisætte og ikke være under nogen krav?
Det er det, der er i dag.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg forstår sagtens argumentationen med, at vi skal kunne have noget konkurrence, men lige nu er der ikke nogen parametre sat op fra statens side.
Det fordrer jo ikke en sober, ordentlig opførsel.
Så hvordan vil ministeren sikre det i fremtiden?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-03-01:
Nej, men der er i hvert fald den helt sikre sammenhæng, at hvis man beskytter nogle aktører mod konkurrence, fører det til højere priser og formentlig også dårligere service, og det mener vi ikke er i de pårørendes interesse.
Nu har jeg så fået lejlighed til at studere forholdene på markedet her på grund af det her beslutningsforslag, og tak for det, og jeg tror nok selv, at jeg, næste gang jeg står i en situation, hvor jeg skal være med til at arrangere en begravelse, vil gå efter en certificeret bedemand, ligesom jeg f.eks. foretrækker at blive klippet af en frisør, som har en frisøruddannelse, fordi man gerne vil have den der kvalitet.
Men vi synes, det bør være op til forbrugerne at vælge det til, frem for at vi ved lov siger, at vi afgrænser konkurrencen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-03-01:
Det er jeg da fuldstændig enig i.
Men der kan være en autorisation, som gælder for alle, der er på markedet, og som der også står i DF's beslutningsforslag, skal der skabes klarhed over, hvad bedemændene overhovedet kan tage sig betalt for.
Så jeg synes ikke, der er nogen forskel imellem at have orden på det her område og også at have konkurrence mellem dem, der har autorisationen.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-03-01:
Det er jo helt forventeligt, at nogle aktører i en branche, som allerede er i branchen, vil synes, det er alle tiders, hvis de bliver beskyttet mod, at der er andre, der går ind i branchen.
Jeg tror, det vil være sådan i næsten alle brancher.
Jeg er sikker på, at busvognmænd også ville synes, det var alle tiders, hvis der var en autorisationsordning, så det kun var dem, der måtte køre bus, og at ikke andre kunne komme ind og varetage opgaven.
Så det er et meget forudsigeligt synspunkt, at man i branchen synes, det vil være en fordel med en autorisationsordning, fordi det beskytter mod konkurrence, og vi mener ikke, at vi skal beskytte mod konkurrence.
Så er det bare ikke rimeligt, hvis der opstår nogle tilstande, hvor man kan tage en hvilken som helst pris, fordi der ikke er en ordentlig og velfungerende konkurrence på området.
Det kan gå ud over fattige mennesker, som skal begrave deres forældre, og som kan komme til at stå med en meget, meget stor regning, hvis ikke der er en ordentlig konkurrence, også på det her område.
Det tør jeg ikke svare på.
Jeg har her for et par dage siden
, tror jeg, modtaget et brev fra det færøske landsstyremedlem Kristina Háfoss angående den udfordring, og jeg vil selvfølgelig få set på, hvad der har været af udfordringer i forhold til hasteprocedurer.
Vi ønsker selvfølgelig, at man både i Grønland og på Færøerne får tid til at forholde sig til de lovforslag, som vedrører Grønland og Færøerne.
Det siger sig selv.
Så hvis der er en udfordring der, vil vi selvfølgelig tage os af den.
Christina Egelund (LA), 2019-03-01:
Tak for det.
Vi ved, at hvidvask og terrorfinansiering er grænseløs, altså på den måde, at det bevæger sig hen over landegrænser, og derfor skal det selvfølgelig også bekæmpes internationalt.
Derfor er jeg heller ikke enig med den forrige ordfører i, at det så skulle være et særligt privilegium at få lov til at stå uden for den bekæmpelse, for de lovforslag, som vi behandler her, gennemfører en EU-forordning henholdsvis i Grønland og på Færøerne.
I Liberal Alliance støtter vi grundlæggende op om forordningens formål om at forebygge, opdage og efterforske sager om hvidvask og terrorfinansiering, og på den baggrund støtter vi selvfølgelig lovforslagene.
Christian Juhl (EL), 2019-03-01:
Grønland og Færøerne nyder det store privilegium, at de ikke er medlemmer af EU, og de her to lovforslag har til formål at gennemføre bestemmelser for Færøerne og Grønland, der svarer til bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordninger om oplysninger, der skal medsendes ved pengeoverførsler.
For Enhedslisten er det afgørende, at Folketinget generelt følger de ønsker, som de grønlandske og færøske myndigheder har til lovgivning, der omhandler grønlandske og færøske forhold.
Jeg kan forstå, at lovforslaget har været sendt i høring hos de grønlandske og færøske myndigheder, hvor det fra begge parter er blevet tilkendegivet, at de ønsker de regler, der her foreslås.
Det er min forventning, at erhvervsministeren meget nøje vil lytte til de færøske og grønlandske ønsker, når man fastsætter de nærmere regler som beskrevet i lovforslagenes § 2, og på den baggrund kan Enhedslisten støtte de to lovforslag.