runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Friis Bach (V), 2025-04-03:
Noget af det, der peges på, som ikke har fungeret godt nok, er den her forhandlingspligt, hvor man går ud og starter forhandlinger på et uoplyst grundlag.
Det skaber faktisk kun forvirring og giver ikke effektive løsninger.
Nu får vi i stedet for et system, hvor man har en høring, hvor folk får lov til at sige deres mening i en klageproces, men hvor man så kommer med en klar afgørelse, som giver sikkerhed både for forbrugere og varmeselskaber.
Så det har ikke fungeret, og det afskaffer vi.
Hvor meget er der i det?
Det er omkring 2 mio. kr.
Det er et par medarbejdere, tænker jeg, eller lidt mere forhåbentlig, som vi kan spare på baggrund af det her forslag.
Og hvad skal pengene bruges til?
Man kan sige, at der jo desværre kommer en stribe nye tilsynspligter for Forsyningstilsynet, fordi de også skal til at føre tilsyn med nye anlæg; det gælder alt fra ptx-anlæg til forskellige nye grønne, innovative løsninger.
Derfor kommer der jo i stigende grad ekstra opgaver til Forsyningstilsynet, og derfor giver det mening at strømline de opgaver, som de allerede har.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-03:
Er det korrekt, at der i lovforslaget specifikt står, at den her lovændring medfører en besparelse på præcis to årsværk?
Christian Friis Bach (V), 2025-04-03:
Nu kan jeg ikke huske den helt præcise formulering, men efter min hukommelse skønner man, at der her er en samlet besparelse på omkring 2 mio. kr.
Det skal nok passe, at det er et par årsværk.
Hvis det er 2 mio. kr., må man da håbe, at det er mere end 2 årsværk, for ellers er det i hvert fald rimelig højtbetalte medarbejdere.
Men det bidrager med ca. 2 mio. kr. i den samlede nedjustering af Forsyningstilsynets gebyrramme, som jeg forstår det.
Hvor mange medarbejdere det så præcis bliver, skal jeg ikke kunne sige.
Det kan jo også være, der er udgifter her, som går til forskellige eksterne konsulenter, juridisk rådgivning eller andet, som kan spares.
Det kan ministeren med sikkerhed bedre orientere om, når ministeren kommer på talerstolen.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-04-03:
Tak for ordet.
SF var med i den politiske aftale fra marts 2022 om at fremme brint og grønne brændstoffer, hvor det blev klart, at adgang til vand er en barriere for power-to-x.
Derfor er det både logisk og nødvendigt, at vi nu behandler et lovforslag, der skaber rammerne for forsyningen med teknisk vand, så vi kan understøtte den grønne omstilling uden at belaste vores drikkevandsressourcer.
Derfor er SF som udgangspunkt positive over for det her lovforslag om teknisk vand.
Det er et nødvendigt og rettidigt tiltag, som skal være med til at sikre, at vand til industriformål naturligvis fremover kan leveres uden at lægge pres på den almindelige vandforsyning, og uden at almindelige vandforbrugere i øvrigt risikerer at blive økonomisk involveret, hvis store industriprojekter skulle gå galt.
Lovforslaget, som jeg ser det, sætter klare organisatoriske og økonomiske rammer for teknisk vand, som typisk vil komme fra f.eks. forurenet grundvand, renset spildevand eller havvand.
Det er fornuftigt, at forsyningen adskilles fra almindelige drikkevandsforsyninger.
Det sikrer den eksisterende ekspertise og erfaring med vandrensning, og at forsyningen fortsat kan komme i spil, uden at kommunerne bliver nødt til at hæfte økonomisk, og det er en rigtig, rigtig god og ansvarlig balance.
Men der er et centralt spørgsmål, vi gerne vil have svar på i det videre forløb.
For som jeg læser lovforslaget, vil det være muligt for tekniske vandselskaber, herunder også private aktører, at få tilladelse til at udvinde grundvand, der potentielt kunne bruges til drikkevand.
Vi mener, at der bør være et grundlæggende hensyn i lovgivningen, der sikrer, at vi ikke underminerer vores langsigtede forsyningssikkerhed.
Så jeg synes, vi skal sikre os, at teknisk vand, hvor det er muligt, hentes der, hvor der allerede er forurenet grundvand, eller hvor der er adgang til havvand.
Så overordnet set støtter vi i SF lovforslaget,
men vi vil gerne have ovenstående spørgsmål besvaret i udvalgsbehandlingen, for det handler sådan set både om at sikre grøn industri, men også om at værne om vores fælles og sårbare vandressourcer.
Tak for ordet.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-03:
Jeg har glædet mig til den her dag i dag, hvor det her forslag skulle til afstemning, for det er faktisk et af de første forslag af sin art.
Det er et forslag, der forsøger at ændre de sidste års politiske praksis, hvor man har flyttet flere og flere områder og love og beslutningskompetencer fra Folketinget til ministre, embedsfolk og regeringen, og det er sket ved det, der hedder bemyndigelseslovgivningen.
Vi ser det hver dag her i salen.
Mit forslag er det første af sin art, som forsøger at ændre den her udvikling og tage et nødvendigt opgør med svækkelsen af Folketinget, altså et forslag, der kæmper for Folketingets politiske beslutningskraft.
Udviklingen i antallet af bemyndigelseslove har været stærkt foruroligende, og det rykker fundamentalt ved vores demokratiske institution.
Folketinget er den lovgivende magt, og det er en vigtig del af Folketingets og folkestyres politiske magtdeling.
Derfor bør vi interessere os for det, når beslutningskompetencerne flytter væk fra Folketinget, altså når beslutningskompetencen enten indskrænkes eller flyttes.
Som borgere i det her land bør man interessere sig for, hvor stærkt Folketinget er, men særlig også som medlemmer af Folketinget bør vi interessere os for det, når magten flytter fra Folketinget.
For hvad skal vi lave her, hvis magten er indskrænket, hvis beslutningskompetencen er flyttet til andre steder i landet?
Kernen i det her forslag handler om klimapolitikken, så det er et hjørne af beslutningskompetenceområdet.
Jeg tror, at alle partier i den her sal siger, at de gerne vil føre en grøn politik, og at de synes, at den grønne omstilling er vigtig, men når det så kommer til at regulere vores sorte energiproduktion, accepterer de fleste partier her i Folketinget, at deres magt skal være meget lille eller faktisk næsten ikkeeksisterende.
Jeg mener, at vi i Folketinget har et ansvar over for landets borgere i forhold til deres forventninger, og at de tænker, at det er i Folketinget, vi træffer de mest afgørende klimapolitiske beslutninger.
I det specifikke tilfælde i det her forslag handler det jo om, at man har flyttet noget beslutningskompetence i forhold til vores energiproduktion til Energistyrelsen, men generelt handler det her forslag også om en kamp om at opretholde Folketinget som den beslutningsdygtige institution og at kæmpe imod et demokratisk skred.
Beslutningsforslaget muliggør, at Folketinget kan demonstrere sin handlekraft som en levende, potent demokratisk institution, så jeg håber, at alle vil tage konstruktivt imod forslaget, og at alle vil stemme for det.
Jesper Petersen (S), 2025-04-03:
Lovforslaget her handler om teknisk vand og det at skabe de lovgivningsmæssige rammer for en helt ny forsyningsart i vandsektoren.
Forslaget er en udløber af et konkret behov inden for vandforsyningssektoren og forskellige nye industrier, og politisk er det en udløber af den aftale om udvikling og fremme af brint og grønne brændstoffer, som har et par år på bagen nu.
Teknisk vand er en bred betegnelse for vand, som ikke er drikkevand, og som bruges i industrien og i forbindelse med anden produktionsmæssig aktivitet.
Vandet kan f.eks. komme fra spildevand, havvand, overfladevand eller forurenet grundvand, der så bringes til at have den kvalitet, aftagerne ønsker.
Den grønne omstilling baner hele tiden vejen for nye virksomheder, ny industri og nye sektorer.
Det er jo meget positivt også noget, som vi i Danmark har meget udvikling og nye arbejdspladser ud af.
Adgangen til den type vand er i dialogen med aktørerne på området påpeget som en barriere for udviklingen på området.
Også andre industrier kan få særlige behov med hensyn til vandkvalitet, og det er noget, som giver nogle omkostninger, og som i dag trækker på drikkevandsressourcer, og for at beskytte kostbare drikkevandsressourcer og vandforbrugernes pengepung og altså sikre en stabil og god forsyning af det vand, det skal bruges til de nye industrier, foreslår regeringen med lovforslaget at udskille produktionen af teknisk vand i en ny vandsektor.
Rammerne bliver lagt med lovforslaget her, der viser, hvordan selskaber skal organiseres på området, så der dels bliver en effektiv levering af teknisk vand, og så det ikke bliver den almindelige vandforbruger, der kommer til at betale den ekstraregning, som det vil koste.
Også kommunale selskaber kan være aktive her og altså udnytte den viden og erfaring, som der er på det felt i dag.
Alt i alt synes vi, det er vældig positivt, at vi kan komme videre på den her måde og levere grundlaget for nye grønne industrier, og vi kan støtte forslaget.
Christian Friis Bach (V), 2025-04-03:
Tak for det.
Lovforslaget handler i al sin enkelhed om at bruge vores vand bedre og klogere.
Det handler om at beskytte det rene drikkevand, men samtidig åbne nye muligheder for at skabe industri og grønne teknologier, der bruger vand.
Vi laver nemlig en helt ny kategori af vand: teknisk vand.
Det her er et eksempel på moderne og ansvarlig lovgivning.
Vi hjælper med at overkomme en konkret barriere, uden at vi laver alt for meget bureaukrati for virksomheder og vandforsyningsselskaber.
I dag er det faktisk ofte nemmere at bruge drikkevand til industrien, men det er jo dyrt, og det er dumt, og det er det, vi ændrer på.
Vi gør det muligt at lave vandselskaber, som kan levere det tekniske vand, men så fastholder vi dog en bagatelgrænse, for der er jo måske steder i Danmark, hvor det ikke helt giver mening, at der både er et almindeligt vandselskab og et teknisk vand-selskab.
For almindelige borgere betyder det her, at vores drikkevand bliver bedre beskyttet.
Vi får adskilt det.
Hvad skal der bruges til at drikke, og hvad skal der bruges til industrien?
Det er rigtig fornuftigt.
Så skaber vi også frihed for industrien til at finde løsninger, men også påtage sig et ansvar for at prissætte vandet og for investeringer og for at rense det og håndtere vandet ordentligt.
Det giver samlet bedre udnyttelse af vores vandressourcer, beskytter det her drikkevand, vi har så hårdt brug for, og skaber plads til grøn vækst og nye industrier uden at sende regningen videre til skatteborgerne.
Og så vil det styrke et område, hvor Danmark jo også er førende i verden, nemlig vandteknologi og grøn innovation.
Med de bemærkninger støtter Venstre lovforslaget, og jeg skal hilse fra hr. Henrik Frandsen fra Moderaterne og sige, at de også støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-04-03:
Tak for ordet.
SF bakker op om det her lovforslag, som udspringer af finanslovsaftalen for 2025, en aftale, som vi selv er med i.
Det er et forslag, som på fornuftig vis justerer og fokuserer Forsyningstilsynets opgaver på varmeforsyningsområdet, og som samtidig bidrager til at sikre en mere smidig og tidssvarende offentlig forvaltning.
Det er ikke et fripas til at lade sager ligge, men det er en anerkendelse af, at tilsynsarbejdet skal være effektivt og meningsfuldt.
I dag er der ikke nogen klare grænser for, hvor langt tilbage i tiden Forsyningstilsynet skal undersøge forhold.
Derfor skaber vi med en 5-årig grænse med mulighed for forlængelse i særlige tilfælde mere klare rammer, samtidig med at der bevares en fleksibilitet, når det er nødvendigt.
Lovforslaget ophæver også pligten til at forhandle med fjernvarmeselskaber, før pålæg gives.
I praksis har forhandlingspligten i hvert fald nogle gange været en barriere for rettidig handling, og vi støtter derfor, at Forsyningstilsynet får bedre mulighed for at reagere hurtigt og effektivt, når der er tale om ulovlige eller urimelige forhold.
Desuden hæfter vi os ved, at lovforslaget også har relevans i forhold til fremtidens regulering af CO 2 fangst, hvor vi som samfund står over for mange nye opgaver og behov for fleksibilitet i tilsynet.
Det er vigtigt, at vores lovgivning løbende bliver tilpasset de teknologiske og samfundsmæssige forandringer, og det bidrager det her lovforslag, som jeg ser det, til.
At ændringerne samtidig bidrager til en mindre administrativ byrde og en besparelse i statens opgavevaretagelse, uden at det går ud over forsyningssikkerheden eller forbrugerbeskyttelsen, er meget vigtigt, og det ser vi som en klar fordel.
SF støtter derfor lovforslaget, og vi ser det som et velafbalanceret skridt i retning af en mere moderne og fokuseret regulering af varmeforsyningsområdet.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2025-04-03:
Tak for talen.
Jeg har tit svært ved at forstå de her sager, hvor man sparer nogle millioner kroner, og så får man en bedre service.
Det er det, som jeg synes bliver sagt nu, altså en mere tidssvarende offentlig forvaltning og målrettet indsats.
Det ser faktisk ud, som om det er en rigtig god idé at spare de penge, for så får vi et bedre system.
Men jeg synes bare sjældent, det er sådan, det hænger sammen i virkeligheden.
Så jeg vil godt lige høre, hvad det er, der helt konkret gør, at når man tager 2 mio. kr. ud af systemet, bliver systemet bedre.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-03:
Folketinget pålægger regeringen at indkalde til forhandlinger om at forbedre mulighederne for at opsætte solceller på offentlige bygninger og at komme med forslag til, hvordan vi i Danmark hurtigst muligt kan leve op til nye EU-krav om at udnytte solenergi på offentlige bygninger.
Der er kommunalvalg i år.
Hvad ønsker man ude i kommunerne?
Man ønsker langt bedre vilkår for at sætte solceller på egne bygninger, så man kan dække en større del af sit eget energiforbrug med solceller.
Hvorfor ikke imødekomme det?
Hvorfor have sådan nogle bureaukratiske regler om, at man i hver kommune skal lave et selvstændigt energiselskab, som måske skal håndtere en relativt lille opgave?
Det er uforståeligt.
Jeg synes, det er beskæmmende at se, at man i Malmø laver en negativ reference til Danmark.
Man vil gerne sætte langt flere solceller op på offentlige bygninger i Malmø, og så siger man samtidig, at man ikke vil gøre det under samme vilkår som i Danmark.
Så det er altså blevet kendt ud over landegrænserne, at vi ikke er et foregangsland, når det drejer sig om solceller på offentlige bygninger.
Vi har faktisk flere aftaler om at firdoble den vedvarende energi på land.
Jeg har forstået på klima-, energi- og forsyningsministeren, at det er lidt svært at nå i mål med den firdobling.
Jamen så skal man jo finde på nye tiltag, og et af tiltagene kunne være at lempe på reglerne for kommuner, regioner og stat, sådan at vi på bygninger dér kan få flere solceller op og har en bedre chance for at nå i mål med vores politiske aftale.
Så er der jo nye krav fra EU, og det er sådan set både for eksisterende og nye kommunale bygninger, og der er en lang række krav, som senest i det ene og det andet år skal opfyldes.
Hvorfor ikke gøre det hurtigst muligt i stedet for at have en fodslæbende tilgang til det?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-03:
Jeg nævnte i min begrundelse, at der er et problem omkring det her med at lave et selvstændigt selskab.
Der står sådan set, at Folketinget pålægger regeringen at indkalde til forhandlinger om at forbedre mulighederne for at opsætte solceller på offentlige bygninger og komme med forslag til det osv.
Så hvis det er sådan, at regeringen synes, at det der med at have et selvstændigt kommunalt selskab er vigtigt, men at der er andre justeringer, man kan lave, med hensyn til tariffer og den slags, så er det jo en løsning, man kan bringe op i det forhandlingsrum, så man ikke kommer ud i det problem, som ministeren nævner.
Så ministeren er nødt til at finde på et andet argument for ikke at ville imødekomme ønsket om at indkalde partierne til en forhandling.
Egentlig er det jo ret vildt, når nu ministeren har været ude at sige, at ministeren ikke tror, at man kommer i mål med en firdobling af vedvarende energi på land, at man så ikke har indkaldt til forhandlinger.
Hvorfor vil ministeren og regeringen ikke støtte, at vi tager den her forhandling om solceller på offentlige bygninger?
Lars Aagaard (M), 2025-04-03:
Jeg synes, at det i udgangspunktet er meget naturligt, når et parti beder om forhandlinger, at partiet så siger lidt mere konkret, hvad det er, de vil forhandle om, og at de selv har et konkret forslag, som dialogen skal tage udgangspunkt i.
Som jeg nævnte i min tale, er vi ved at kigge på, om vi kan forenkle modregningsregler, og i givet fald kan det være, at det vil kræve en lovændringer, og der vil jeg selvfølgelig indkalde forslagsstillernes parti, som altid, og søge opbakning til det.
Men jeg synes altså helt ærligt, at det påhviler forslagsstillere også at komme med et forslag, i forhold til hvad det så er for nogle tanker, forslagsstillerne har, om, hvad der kan forbedre det her.
Jeg oplever, at der på den kommunale side peges på det her spørgsmål om selskabsudskillelse.
Det har sine naturlige årsager, at det er der.
Jeg har ikke hørt om andre ting, kommunerne peger på, men det kan være, at ordføreren for forslagsstillerne kan oplyse mig om det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-03:
Ja, jeg har kendskab til en større kommune, som har lavet et kommunalt energiselskab, og som ikke synes, det er rimeligt, at kommunen skal lave sådan nogle investeringer i solceller, som kan tjenes hjem på 30 år, når man ser, at erhvervslivet og andre kan lave investeringerne, der vil tjene sig hjem på under 10 år.
Så der er altså nogle tariffer og nogle vilkår, som er helt urimelige, og det er det, som jeg gerne vil have en forhandling med ministeren om.
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at ministeren skal forvente, at jeg som folketingsmedlem kender alle detaljerne og alle mulighederne, når man ser på, hvor mange medarbejdere der er i ministeriet, i forhold til hvad der er i Enhedslistens folketingsgruppe.
Lars Aagaard (M), 2025-04-03:
Jeg tror, at det, spørgeren peger på, er det generelle princip.
I øvrigt er det så ikke mit ministerium, men Indenrigs- og Sundhedsministeriet, der er ansvarlig for det, og der ligger nogle begrænsninger på, hvor lange afskrivningsperioder der kan være på ting, som kommunerne investerer i, og det er baseret på et princip om at lægge begrænsninger på, hvor store risici nuværende kommunalbestyrelser kan tage på sig i forhold til fremtidige kommunalbestyrelser.
Så det er en mere generel ting, i forhold til hvordan kommunernes økonomi er reguleret.
Torsten Gejl (ALT), 2025-04-03:
Jeg tror, at nogle af de henvendelser, jeg får allerflest af, er fra folk rundtomkring i landet, der skriver og spørger, hvorfor der ikke er solceller på tagene, og de tror allesammen, de er de første, der får idéen, og så fortæller jeg dem, at det er der mange, mange andre der har sagt til mig, og vi prøver virkelig at arbejde på det.
Og det kan også være i motorvejsrabatterne, det kan være mange steder, der er mere intelligente end på marken.
Så jeg synes jo, Enhedslistens beslutningsforslag er jo utrolig relevant, og det kunne også være spændende en gang imellem at idéudvikle lidt i forhandlingerne.
For det er tit sådan, at når forhandlingerne kommer, er tingene meget færdige, og at det egentlig er meget små ting, der så er, og det kunne være rigtig fint at blive indkaldt til forhandlinger, eller hvad man skulle kalde det, for at finde ud af, hvad vi har af idéer, og hvad vi kan få af idéer, til at prøve at komme videre med det her.
For alle kan se, at der skal solceller op på de tage.
Lars Aagaard (M), 2025-04-03:
Altså, hr. Torsten Gejl er en af mine favortipolitikere i det her Ting, det må jeg sige.
Jeg holder af jer alle sammen, men, kære hr. Torsten Gejl, vi skal meget snart i gang med at forhandle rammer for havvindmøller.
Som vi også har snakket om i de møder, vi har haft, kan det dog, hvis vi går ud og støtter havvind, få den afledte effekt, at rammerne for landvind muligvis bliver lidt mindre gunstige.
Derfor er der i mit hoved en naturlig gang i det her, altså at vi først skal vi have aftalt, hvad vi gør på havet, og at vi selvfølgelig så skal have en drøftelse om, hvad der er status på land.
Vi får snart en ny opdateret klimafremskrivning, og jeg synes, det er naturligt, at man tager udgangspunkt i de tal.
De er altså ikke endelige endnu, men de foreløbige tal viser, at der i forhold til det, der installeres i markanlæg og taganlæg, stort set er en lige hurtig udbygning.
Så der sker faktisk i de her år noget på tagene, og det er jo selvfølgelig, fordi priserne på anlæggene er kommet ned.
Så kan det være, at folk er utålmodige, og at de vil have mere, men der sker altså i de her år noget på tagene.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-03:
Tak, og tak for talen.
Jeg hører ministerens tale på den måde, at der faktisk er nogle ting på vej, man er ved at kigge på, og at man egentlig også har nogle idéer til, hvordan man kan gøre det lidt bedre med solcellerne, og at ministeren faktisk gerne vil have flere solceller på tagene.
Så mit spørgsmål er, om det ikke ville være verdens billigste ministerpoint at sige ja til det her forslag.
Lars Aagaard (M), 2025-04-03:
Så det drøfter jeg selvfølgelig meget gerne med aftalepartierne.
Så nej, det ændrer ikke på regeringens grundholdning til beslutningsforslaget.
Det betyder jo ikke, at vi ikke skal mødes i forligskredsen og samle op på vores samlede målsætning i forhold til sol- og vindenergianlæg på land, og jeg finder det naturligt, at den drøftelse skal ske, når vi har en opdateret klimafremskrivning, hvor vi har opdaterede tal at tage den ud fra.
Samira Nawa (RV), 2025-04-03:
Jeg troede, at det der med at udpege sin yndlingsordfører var lidt ligesom at skulle vælge mellem sine børn, men når nu valget falder på hr. Torsten Gejl, under jeg ham det.
Men det her beslutningsforslag handler jo om at indkalde til nogle forhandlinger, og jeg kan godt se, at det er tidsdrivende for alle os, der skal gå til forhandlingerne, men skulle det ligefrem være udgiftsdrivende?
Hvor i det her beslutningsforslag, sådan som Enhedslisten har formuleret det – og jeg er sikker på, at hr. Søren Egge Rasmussen virkelig har tænkt sig om i formuleringen – er det, ministeren ser at det er udgiftsdrivende?
Lars Aagaard (M), 2025-04-03:
Lad mig først stå fast, at mit hjerte er så stort, at jeg kan have mange ordførere som favoritter, så det kan jeg fint rumme.
På det her område er kernespørgsmålet, som kommunerne har rejst, spørgsmålet om selskabudskillelse.
Det er det ønske, der er rejst fra kommunal side, og som jeg også har hørt forslagsstillernes parti pege på.
Jeg vil meget gerne indkalde til drøftelser, når vi har et konkret grundlag for det, og som jeg også har sagt, er vi ved at kigge på, om man kan forenkle modregningsreglerne og dermed også lave en administrativ lettelse for kommunerne, og når det er boret ud, vil jeg selvfølgelig indkalde til en snak om det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-03:
Jamen vi foreslår, at regeringen skal indkalde til nogle forhandlinger, og hvis regeringen har gode argumenter for, at der er nogle bestemte ting, man ikke kan og må osv., er det sådan, og så må man finde på andre ting.
Jeg synes da alligevel, at der er en lille åbning, for ministeren lovede før, at man ville kigge på noget.
Lad os da tage en forhandling om det.
Jeg synes, det er ret utroligt, at man ikke engang kan blive imødekommet med at få en forhandling.
Det behøver ikke at være dyrt, I behøver ikke at lave kaffe, jeg kommer også gerne uden kaffe til sådan en forhandling.
Det kan sådan set være helt gratis.
Med hensyn til EU, hvorfor ikke gennemføre det hurtigere, end EU kræver?
Der står jo i det der direktiv, at det senest skal være i 2027, så hvorfor ikke indføre det i 2026?
Kan ordføreren forklare det?