runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2021-05-19:
Grundlæggende tror jeg faktisk, at noget af det, der gør, at vi kan holde vores samfund åbent og også relativt meget åbent sammenlignet med andre lande rundtomkring i verden, er, at vi tester så meget, som vi gør, og at vi har den mulighed for at lave hurtig nedlukning, sådan at når man opdager, at der er smittekæder på spil et sted, så kan vi få inddæmmet sygdommen, sådan at vi slipper for de store nationale nedlukninger.
Jeg ved, der bliver gjort et stort stykke arbejde i København for at sikre, at man ikke bevæger sig op over den her grænse, og i øvrigt er der jo nogle sogne, som er nedlukket, hvilket forhåbentlig kan være med til at sikre, at man ikke når yderligere ned ad den vej.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-05-19:
Det er jeg glad for at ministeren mener er meget vigtigt.
Jeg vil gerne spørge, om ministeren eller regeringen så har en tæt dialog med regionen om netop at passe på hovedstaden, som jo har tabt 29 mia. kr. ud af 31 mia. kr. i turismeindtægter og virkelig bløder.
Når man kører rundt, kan man se, hvor mange forretninger der står til bare at blive lejet ud.
Vil man gøre en kraftig indsats for, at København ikke lukkes ned?
Nick Hækkerup (S), 2021-05-19:
Lad mig først sige, at i onsdags, den 12. maj, åbnede der et nyt sted med hurtigtest i den indre by.
Dermed er der 14 teststeder i København og Frederiksbergs Kommuner, så der bliver også her arbejdet med det.
Grundlæggende er det jo en opgave for regionerne i samarbejde med leverandørerne at sikre, at teststederne er de rigtige steder.
Så må jeg også sige, at jeg deler bekymringen for, at vi skulle bevæge os hen et sted, hvor København måtte komme i en situation med nedlukning.
Det tror jeg at man gør meget for at undgå fra Københavns side.
Men lige præcis test er noget, der i øvrigt kan holde samfundet åbent.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-05-19:
Tak for svaret.
Jeg er enig i, at vi må prøve at sætte ind, hvor der er en stor efterspørgsel.
Tager man f.eks. det nærmeste teststed lige her ved Christiansborg på vej ind til indre by, er det nede ved DGI-byen.
Der er jeg mange gange kørt forbi på min cykel, og der er en kø på 100 m.
Folk står rundt om hjørnet.
Det rammer jo københavnerne.
Vi åbner heldigvis nu for vores blødende restaurationsliv og kulturliv, men vi får samtidig et stigende smittetryk.
Det er jo ikke kun københavnerne.
Det er jo også folk udefra.
Derfor rammer det os måske dobbelt.
Vi har jo automatisk nedlukning.
Det rammer københavnerne, det rammer kulturen, restaurationerne, vores børn og unge – lige pludseligt og meget hårdt.
Nu har jeg ret længe fulgt det her teststed, og der er stadig kø.
Det er problematisk, fordi København risikerer at lukke ned lige om lidt.
Vi har et højt incidenstal.
Hvad tænker ministeren om det?
Nick Hækkerup (S), 2021-05-19:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kunne høre – det hører ikke direkte med til svaret – at det blev hvisket ovre fra det ærede medlem af Enhedslisten, at han sådan set var klar til at træde ind og overtage Per Larsens funktion, hvis det skulle være, men nu løste formanden det så forbilledligt, så lad os endelig lade det blive ved det.
For at svare på spørgsmålet: Let adgang til test er et helt centralt værktøj for genåbningen af Danmark, og vi har faktisk også sammenlignet med andre lande et meget fintmasket net med over 600 teststationer spredt ud over landet, og bare for at få lidt proportioner med svarer det til, at vi har seks teststeder i hver eneste kommune i landet.
Det passer selvfølgelig ikke, for der er forskel på kommunestørrelser osv., men vi har en samlet testkapacitet på 570.000 daglige test i det net.
Selv om vi har stor kapacitet, er det svært at undgå kø, fordi der jo altid er nogle interesser i det – at man helst vil til på det eller det tidspunkt – og vi kan se, at lige efter store åbninger er der også stor interesse, fordi man gerne vil ud og tage del i nogle af de initiativer, som der nu er mulighed for at deltage i.
Det skete f.eks. i forbindelse med genåbningen den 6. maj.
Men vi er løbende i dialog med Styrelsen for Forsyningssikkerhed og regionerne og de private leverandører for at sikre, at der er let adgang til test.
Det er jo også noget, vi skal tilpasse undervejs.
Man kan f.eks. forestille sig, at når sommeren kommer og folk skal ud i deres sommerhuse osv., kan der godt være behov for, at vi flytter testkapacitet ud i sommerlandet i stedet for at have den her.
Men vi kan nok ikke komme hen til en situation, hvor vi kan sige: Du kan altid komme til, lige præcis når du vil til.
Derfor tror jeg også, vi bliver nødt til at prøve at forventningsafstemme med danskerne og sige: Tjek nu, hvornår belastningen er højest; prøv at sprede det lidt ud på dagen og ugen, som det nu kan lade sig gøre.
Så jeg synes faktisk, at vi gør det ganske godt.
Jeg synes, at vi løbende sikrer at tilpasse det til det, der er behov for.
I øvrigt har vi faktisk mulighed for at skalere yderligere op for testkapaciteten.
Vi kan nok ikke helt undgå køer, men jeg synes, at vi er et godt sted, og hvis vi tager lidt hensyn til hinanden, kan det hele lade sig gøre.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-05-19:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvad har ministeren tænkt sig at gøre ved de lange ventetider ved teststeder her i København?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-05-19:
Jeg tror også, der findes rigtig mange mennesker, som kunne blive dygtige pædagoger, selv om de ikke er uddannede pædagoger, men vi må jo selvfølgelig læne os op ad den uddannelse, folk har, og så kan det godt være, at den, der er uddannet, har ringere menneskekundskab.
Men det er jo klart, at der i en oversættelse af Biblen, som jo er det grundredskab, man bruger i kirken, kan gå noget tabt.
Så er jeg i øvrigt helt enig med spørgeren i det andet, nemlig at jeg faktisk også synes, at de menneskelige kundskaber er det vigtigste, når man arbejder som præst.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-05-19:
Vi fortsætter i samme genre, og spørgsmålet lyder: Er ministeren bekendt med andre steder i Danmark, hvor man har udfordringer med lange ventetider ved teststeder?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-05-19:
Jamen jeg har det for så vidt på den måde, at når loven er så stærk, som den er på dagtilbudsområdet, så er det jo ikke for sjov, altså forstået på den måde, at når det slås fast med syvtommersøm i lovgivningen, at hovedsproget skal være dansk, og at der skal introduceres til danske traditioner, og at man skal integreres i det danske samfund, så er det jo, fordi vi gerne vil give børnene den bedst tænkelige platform for at blive en del af vores samfund.
At man så også kan blive introduceret til og tage stilling til, at der findes andre kulturer og religioner, synes jeg sådan set er fint, og det er jo også det, der ligger i lovgivningen, så længe hovedsproget er fuldstændig utvetydigt.
Peder Hvelplund (EL), 2021-05-19:
Men det er jo netop ud fra en sundhedsfaglig vurdering.
For vi ved jo, at epidemier ligesom alle andre kriser rammer socialt skævt, så det særlig er i områder med meget boligsocialt byggeri og borgere med udsatte boligforhold.
Altså, der er jo en verden til forskel på at bo mange tæt sammen i en lejlighed og at være en direktør, der har masser af plads i boligen, kan arbejde hjemmefra og eventuelt også tage i sommerhus og isolere sig.
Vi ved jo, der er en forskel.
Så ville det ikke ud fra den betragtning give god mening, altså også ud fra et forebyggelsesperspektiv, at sige, at vi ved, det rammer socialt skævt, så lad os i særlig grad beskytte de områder først?
Magnus Heunicke (S), 2021-05-19:
For det er jo sådan, når det gælder sundhed – og det gælder også i den epidemi, vi er i nu her – at man er nødt til at behandle folk og situationer forskelligt for at give alle ens muligheder for at komme igennem bedst muligt.
Men jeg mener ikke, det skal være sådan, at det skal være incidenspræget, hvor man er henne i vaccinationskøen.
Det må være ud fra en sundhedsfaglig, generel vurdering.
Peder Hvelplund (EL), 2021-05-19:
Tak for det, og tak for svaret.
Jeg vil gerne starte med at understrege, at det jo ikke er, fordi vi er uenige i, at man skal starte med at vaccinere frontpersonalet og sårbare og udsatte grupper først.
Det var også det, der lå i den oprindelige vaccineplan.
Men man kan sige, at vi jo ved, at pandemier rammer socialt skævt, og vi har tydeligt kunnet se, at der har været områder, især med udsatte boligforhold og også borgere med udsatte jobfunktioner, hvor smitten har spredt sig mere, end den har i andre områder.
Det er jo, fordi folk bor tæt eller man har et job, hvor man ikke nødvendigvis kan blive sygemeldt, fordi det er et prekært job, man har, hvor man ikke har muligheden for at få løn under sygdom, og hvor man kan føle sig presset til at gå på arbejde.
Der kan vi se at smitten spredes i højere grad, end den gør andre steder.
Det har betydet, at der er børn, der har boet i områder, hvor vi ved der er brug for et særligt fokus på præcis de børn, og som har været afholdt fra at kunne deltage i undervisning.
Så ville det ikke også ud fra en sundhedsfaglig betragtning give god mening, at man vaccinerer præcis i de områder, hvor de, der er mest ramt af pandemien, bor, altså dem, der har stået forrest under hele pandemien?
Ud over frontpersonalet i sundhedsvæsenet kan det jo være buschauffører eller kassemedarbejdere, men også dem, der har udsatte boligforhold.
Er det ikke rimeligt, at man vaccinerer i de områder for at beskytte dem, men også samtidig vaccinerer der for netop at sikre, at smitten ikke spredes mest?
Så bør vi ikke tage et særligt hensyn til de børn, som vi har behov for at give et særligt fokus, og sikre, at de også tidligere kan vende tilbage i skole?
Det kunne man bl.a. gøre ved at sikre sig, at man vaccinerer i de områder, der primært er ramt af nedlukninger.
Magnus Heunicke (S), 2021-05-19:
Regeringen har ikke nogen planer om at gøre det, som der spørges om her.
Vi prioriterer og vaccinerer de grupper, hvor der er størst risiko for, at de får et alvorligt forløb eller dør af covid-19.
Her er alder jo en selvstændig risikofaktor, og tilsvarende kan der jo også være en særlig risiko på grund af sygdom, hvis man f.eks. via sit arbejde er i nærkontakt med covid-19-patienter som frontpersonale i sundhedsvæsenet.
Så vi vaccinerer altså efter risiko i Danmark, og det kan man jo se på den vaccinationskalender, vi arbejder ud fra.
Det er sundhedsmyndighedernes anbefalinger, og dem bakker jeg fuldt ud op om, og det er ikke kun mig, der gør det.
Vi kan se, at der i befolkningen er en unik opbakning til vores vaccinationsprogram.
Og jeg må sige: Jeg forstår godt spørgsmålet, og jeg kan godt forstå pointerne, og jeg ved også noget om, hvad de har gjort oppe i Norge, selv om jeg ikke kender det i detaljer.
Men hvis man laver sådan et postnummerlotteri, hvor dem, der bor i visse postnumre, kommer foran i køen af forskellige årsager, kan jeg godt frygte, at den store tillid, vi kan mærke i befolkningen på tværs af geografi, alder og andet, vil lide nogle knæk.
Vi har knaphed i forhold til vacciner, og konsekvensen er så, at vi er nogle, der altså må vente.
Det vil jo så sige, at borgere, der har siddet isoleret, lidt afsavn og vist det, vi kalder samfundssind, skal vide, at der er en sundhedsfaglig argumentation for, hvorfor de så må vente i køen.
Det synes jeg er rimeligt, og jeg synes, det er fornuftigt, at have den kommunikation til vores borgere.
Det kan være til steder, hvor der er langt til vaccinestederne.
Det kan også være til steder, der af en anden grund er et udsat boligområde, hvor det er svært at få vaccinationstallene til at være høje.
Alt det skal man gøre, men selve køen, man står i, skal vi ikke ændre på efter vores opfattelse.
Peder Hvelplund (EL), 2021-05-19:
Tak for det.
Der er ingen anklagende blikke herfra.
Sidste gang kom jeg for sent til et spørgsmål.
Spørgsmålet til ministeren er: Vil ministeren oplyse, om ministeren kan se fordelene i at gøre, som Norge har gjort med god effekt, nemlig at omfordele covid-19-vaccinedoser til områder med særlig høj smitte og lokale nedlukninger, og om ministeren er klar til at lave en lignende prioritering i Danmark?
Nick Hækkerup (S), 2021-05-19:
Så bevæger vi os måske i virkeligheden lidt væk fra sundhedsministerens ressort og over i udenrigsministerens ressort, og jeg svarer så, så godt jeg kan.
Der vil jo også være krav om test ved indrejse, og vi vil sikre, at der selvfølgelig er information om det, men også, at vi undgår store kødannelser, når vi må forvente, at der kommer indrejsende.
Så der arbejdes også på den front.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-05-19:
Det allersidste spørgsmål, der handler om test rundtomkring og behovet for dem, drejer sig om, at vi forhåbentlig snart får nogle turister her.
Hvilke behov ser ministeren så for ikke kun testkapacitet, men også for at kommunikere om det, så turisterne forstår, hvor og hvordan de kan få en kviktest?
Nick Hækkerup (S), 2021-05-19:
Må jeg så få den overskydende taletid, formand?
Det er også et godt spørgsmål, for alt andet lige ser vi ind i en situation, hvor flere og flere bliver vaccineret.
Det vil sige, at vi får andre veje til coronapasset.
Vi forventer jo også, at der vil være en sæsoneffekt, så belastningen ikke vil være så stor.
Vi skal skalere ned på det løbende, men for at svare så substantielt som muligt vil jeg sige, at når vi kommer hen på den anden side af sommerferien, så tror jeg, at vi vil være et sted, hvor vi slet ikke skal bruge test i samme omfang.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-05-19:
Tak, men der bliver sagt mange ord i den her sal.
Det er heller ikke altid, at man behøver at bruge hele taletiden.
Jeg vil lige spørge til de 700.000, man forventer skal kunne testes her fra den 21. maj.
Det kan jo lyde som rettidig omhu, men hvor lang tid forventer man at man skal have det høje testniveau?
Nick Hækkerup (S), 2021-05-19:
I virkeligheden tror jeg – og det kan så blive nogle af de der berømte famous last words – at den situation håndteres på en lidt anden måde, for på langt de fleste uddannelsesinstitutioner, gymnasier osv., tester man jo nu på den måde, at eleverne kommer ind, og så har de den her superviserede selvpodning, som de foretager i klassen.
Så de udgør sådan set ikke en belastning på det testnet, som vi i øvrigt har snakket om.
Tilsvarende gælder det jo for langt de fleste grundskoler, at der tester man også lokalt.
Så der er i virkeligheden en parallel testkapacitet til den testkapacitet, som vi snakker om nu, på kvikteststederne.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-05-19:
Det lyder jo lovende, at der er fokus på det fremadrettet, for den 21. maj er der sikkert rigtig mange der også gerne vil testes.
Heldigvis kan vores unge og studerende komme tilbage til deres uddannelsesinstitutioner.
De har jo nærmest ikke været der et år.
Nu kan man ikke se ventetiderne på kviktest, men jeg var lige inde at tjekke pcr-test, og der er altså stadig lange ventetider i f.eks. Odder og i Aarhus og i Hadsund.
I mange byer, også i provinsbyer, er der stadig lang ventetid.
Og vi må jo forvente, netop når alle kommer tilbage på uddannelsesinstitutionerne, at der så vil være en stor udfordring.
Kan ministeren forestille sig, at man opretter flere teststeder ude på uddannelsesinstitutionerne?
Nick Hækkerup (S), 2021-05-19:
Det er rigtigt, at det er i samme genre, og som jeg netop har redegjort for, er let adgang til test et centralt værktøj, når vi skal genåbne Danmark, hvilket vi også er godt i gang med, og vi har de her over 600 teststationer rundtomkring i landet.
Som jeg også lige redegjorde for, er det næsten umuligt at undgå, at der opstår kø i spidsbelastningsperioder.
Så skal vi i hvert fald sætte betydelig flere ressourcer af, hvilket givetvis vil føre til en væsentlig højere pris.
Der var der mere end en halv million danskere, der blev testet.
Der var bl.a. lange ventetider på hurtigtest i flere store byer, København, Aarhus og Aalborg, og det er selvfølgelig irriterende, som vi også lige snakkede om før, at stå i kø og vente på test.
Det er noget af det, der håndteres i den der dialog.
Jeg må også sige for mit eget vedkommende, at jeg en mandag morgen skulle have en test i vores lokale testcenter i Hillerød, og der var også kø den mandag morgen.
Jeg tror i øvrigt, at det var, i forbindelse med at der var en del af de uddannelsessøgende, der var kommet tilbage og derfor også skulle have deres test.
Der kan man sige, at jeg så gik i den fælde, som jeg har advaret alle andre mod at gå i, nemlig at tage testen lige op til, at man skal bruge den, i stedet for at sørge for at sprede det ud over dagen og sprede det ud over ugen osv.
Men som sagt har vi nu en mulighed, når vi her den 21. maj, altså på fredag, i overmorgen, skal åbne igen.
Der kan vi opskalere med yderligere 100.000 test, og det vil sige, at vi så får en testkapacitet på 700.000 daglige test, hvilket jo er ret meget.
Dertil kommer så det net af teststeder, der er ude på vores grundskoler, på vores gymnasier, på vores universiteter osv.
Og så er der én meget, meget vigtig ting, som kom med den aftale, som vi lavede natten mellem mandag og tirsdag, nemlig at vi siger: Muligheden for, at du kan få dit coronapas, indtræder ikke 14 dage efter anden vaccine, men 14 dage efter første vaccine.
Det vil sige, at der vil være en masse, som får det her grønne coronapas, og som ikke behøver at lade sig teste i slet samme omfang, og det vil sænke belastningen på testene.
Christian Juhl (EL), 2021-05-19:
Tak for det, og tak til ministeren for, at hun ville svare på spørgsmålet.
Jeg stiller nemlig følgende spørgsmål: Vil ministeren på baggrund af ønsket fra den norske kulturminister, Abid Q. Raja, og nationalbibliotekar, Aslak Sira Myhre, sikre, at Norge får 11 håndskrifter, der udgør nogle af Norges ældste bevarede dokumenter fra vikingetiden og højmiddelalderen, herunder Magnus Lagabøtes Landslov, tilbageleveret fra Det Kongelige Bibliotek i Danmark som en gave?
Birgitte Bergman (KF), 2021-05-19:
Tak til ministeren for den redegørelse eller udlægning.
Jeg kunne godt tænke mig at følge op på det, den forrige ordfører sagde, for der er da et eller andet paradoksalt i – og det er jo derfor, at forslaget også er fremsat – at der ligesom er en prop her i systemet, hvor man netop ikke kan komme videre.
Faktisk viste det sig, at i 2020 var der i alt 276 studenter, der søgte optagelse på teologi, og 228 fik tilbudt en plads på Aarhus Universitet, og derfor var der faktisk 48 studenter, der ved øget dimensionering kunne være kommet ind på teologistudiet i 2020.
Det er jo rigtig ærgerligt, at det ikke kan lade sig gøre, for vi mangler jo præster, og hvis vi havde præster i yderområderne i Danmark, ville Danmark komme til at hænge helt sammen.
Så jeg ærgrer mig lidt over, at ministeren er meget firkantet på lige præcis det her, for formålet er netop at komme det til livs, så vi netop kan få flere præster.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-05-19:
Som jeg også sagde i min indledende tale, har jeg selvfølgelig blik for, at det cirka halve år ekstra tæller med i forhold til den her model.
Det er også derfor, vi har gjort os umage med at sige: Hvad nu hvis det faktisk var et halvt år senere, vi målte, så man havde samme periode og samme fair ramme for faktisk at blive talt med her?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-05-19:
Ministeren taler om, at det er hver fjerde, der kommer ud af teologistudiet, der er arbejdsløs, men ministeren forholder sig ikke til, hvor mange det er, der kommer ud fra pastoralseminariet, der er arbejdsløse, for det er jo det, der er interessant.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-05-19:
Jeg håber, at vi kan få flere til at gøre, som spørgeren siger, i forhold til muligheden for at uddanne sig og skifte livsbane senere i livet.
Det gælder både i forhold til at blive præst, men det gælder i virkeligheden også på resten af vores arbejdsmarked.
Men det, det konkrete forslag går på i dag, er at fjerne, hvad jeg synes var en meget, meget klog mekanisme, der blev lagt ind af min forgænger fra Det Radikale Venstre, da hun i sin tid sad i min stol, nemlig at hvis der er en markant overledighed på et område, så skruer vi altså ned og lægger et loft over, hvor mange vi kan optage på de uddannelser, der føder ind i den her arbejdsløshed.
I forhold til at man så vil fjerne den mekanisme her, fordi der er mangel på præster, når vi samtidig ser, at hver fjerde af dem, der kommer ud af teologistudiet, er arbejdsløs i sit andet år efter at være færdig, tror jeg bare ikke, at det, man forsøger at gøre, faktisk ender med at blive det mål, man har.
Derfor skal vi se på andre veje ind i at rekruttere præster, og den udfordring vil jeg gerne byde ind med.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-05-19:
Tak for det.
Jeg kunne ikke være mere enig med ministeren i, at vi selvfølgelig ikke skal spilde skatteborgernes penge på at optage elever, som man uddanner til arbejdsløshed.
Vi skal jo selvfølgelig optage, i forhold til hvad behovet er.
Problemet er bare, at når vi taler om at være præst, er det ikke den lige vej, man går, for det er langtfra alle teologer, som ender med at blive præster.
De kan ende inden for alle mulige andre fag.
Så hvis man optager, efter hvor mange præster man har brug for, på teologistudiet, så har vi altså et kæmpe problem, når de ender med alt muligt andet.
Der er også det faktum, at der er mange, der vælger sent i livet at uddanne sig til teolog og gør det, fordi de egentlig har brug for noget menneskekendskab og egentlig ikke kommer til sådan at bruge det arbejdsmæssigt.
De figurerer også i ledigheden.
Så er ministeren ikke enig i, at man til enhver tid også skal kigge på særlige vilkår?
For hvis det er uddannelser, hvor det er den lige vej, i forhold til hvor mange ledige der er i den anden ende, er det fint nok, men det har vi altså ikke at gøre med her, når det er præster.
Er ministeren ikke enig i det?
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-05-19:
Det går ud over den samlede befolkning, der lever i området.
I forhold til hvordan man skal tackle tingene for at få kigget på det rent juridisk, der var det jo sådan, at da konflikten var der i 2014, blev der nedsat en undersøgelseskommission af FN's Menneskerettighedsråd for at få skabt en klarhed på området.
Så den praksis har man i hvert fald prøvet tidligere.
Christian Juhl (EL), 2021-05-19:
Tak for det.
Jeg er lidt skuffet over, at man ikke vil være med til at presse Israel direkte, for det kunne man jo gøre.
Men jeg vil gerne spørge, om man så vil være med til at arbejde aktivt for, at brud på menneskerettigheder og folkeretten, som begås hver dag, får reelle konsekvenser, herunder at sikre opbakning til Den Internationale Straffedomstols igangværende undersøgelse og domstolens generelle arbejde og uafhængighed.
For det kniber jo med at få den sag rejst, som i den grad råber på at blive afgjort af en uafhængig domstol, nemlig Israel som en krigsforbryderstat.
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-05-19:
Lige til det første: Det er udenrigsministeren, så det kan jeg ikke svare på.
Men der er det med at presse.
Og nu nævner spørgeren også de danske ngo'er.
Dem har jeg et meget tæt samarbejde med, og vi har et meget tæt samarbejde med UNRWA, den FN-organisation, som sikrer forholdene i Palæstina.
Og man må bare sige, at de alle sammen råber: Pas på, pas på, pas på.
Der er en eskalering på vej.
UNRWA har 58 skoler.
Der sidder i øjeblikket 50.000 personer, som har gemt sig for voldelige handlinger, som foregår, og bombardementer, som foregår i Gaza i øjeblikket.
Så vi er virkelig på den, og vi forsøger at presse begge parter til forhandling.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-19:
Jamen jeg vil gerne lige være sikker på, at jeg også forstår det sådan, at ministeren er enig i, at FN også bør komme på banen her, og at det er kritisabelt, at USA blokerer for, at FN kan komme ind i processen.
Det vil jeg gerne høre ministerens holdning til.
Her i dag er der en række organisationer – Amnesty, Oxfam IBIS, MS og en masse andre gode folk – som rejser meget, meget stor humanitær bekymring for situationen her, især for alle de civile dræbte i Gaza.
De kommer med en masse gode anbefalinger om, at man skal gøre alt, hvad man overhovedet kan, for at få den her våbenhvile igennem og også beskytte civile.
Er det noget, som udviklingsministeren vil være med til at følge op på?