runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2021-04-28:
Tak for spørgsmålet.
Det er et rigtig godt spørgsmål.
Vi skal selvfølgelig bare lige være opmærksomme på, at lige nøjagtig spørgsmålet om dieselafgiften er et spørgsmål, der skal overvejes endda meget nøje.
Det skal selvfølgelig også ses i en større klimamæssig sammenhæng.
For en almindelig husholdning vil en afgiftsstigning svarende til afgiftsstigningerne i Tyskland pr. 1. januar 2021 betyde en årlig merudgift på ca. 380 kr. for en gennemsnitlig benzinbil
og ca. 640 kr. for en gennemsnitlig dieselbil
Det er store beløb, ikke mindst hvis det ses i lyset af, at vi også har lavet en aftale om en grøn omstilling af vejtransporten, der gør det dyrere at køre i konventionelle biler frem mod 2030, for frem mod 2030 vil en gennemsnitlig årlig omkostning for en dieselbil stige med ca. 1.050 kr.
Afgifterne på benzin og diesel – og det ved spørgeren godt, for det har vi diskuteret før – kan jo ikke ses isoleret.
Det er et spørgsmål, som selvfølgelig hænger sammen med vores 70-procentsmålsætning, men det skal også ses i lyset af den samlede klimabelastning.
Derfor har vi også fra regeringens side lavet en grøn skattereform, hvor vi har nedsat et ekspertudvalg, som skal se på spørgsmålet om en ensartet CO 2 -beskatning, og heri indgår det her spørgsmål også.
Men det er også vigtigt for mig at understrege, at vi skal huske på lige nøjagtig vores erhvervsliv og befolkningen, for det er ikke helt uden konsekvens, hvis man gør det her, hverken for land-by-diskussionen eller for indkomstdiskussionen, for der er folk, der tjener meget i det her land, og der er folk, der har svært ved at få livet til at hænge sammen.
Det har konsekvenser.
Derfor kommer de her diskussioner selvfølgelig til at spille en rolle, når ekspertudvalget kommer med deres anbefalinger, men ekspertudvalget er eksplicit blevet bedt om at se de her spørgsmål om klimabelastningen i lyset af de balancer – kan man sige – i de løsninger, vi skal finde for at nå vores 70-procentsmålsætning.
Peder Hvelplund (EL), 2021-04-28:
Tak for det.
Nu er det jo sådan, at afgiftsskruen netop også kan bruges, når vi taler om grøn omstilling, til at sikre, at vi får mindre af det, som vi gerne vil have mindre af, og så til gengæld kan bruge provenuet til at investere i det, vi gerne vil have mere af.
Det er også det, vi har gjort i forhold til f.eks. at afgiftsbelægge fossile brændsler.
Det er også i forhold til vejtransport.
Vi kan så i stedet for bruge provenuet til at sikre, at vi får både bedre og billigere kollektive transportløsninger, men også får mulighed for at få flyttet den transport over på elbiler i stedet for.
Den problemstilling kan man jo ikke se løsrevet fra den her problematik.
Vi hører tit i forbindelse med både landbrug og industri, at der er risiko for, at der kan opstå det, der hedder lækage, altså at produktionen bare flytter andre steder hen.
Her oplever vi så præcis det modsatte, nemlig at de i Tyskland faktisk går foran og hæver dieselafgiften, fordi de anerkender, at det er nødvendigt for den grønne omstilling.
Det får så som afledt effekt, at noget af den CO 2 -udledning bare flytter til Danmark i stedet for, og dermed har vi jo ikke løst problemstillingen.
Det, som ministeren selv har svaret, er, at den øgede grænsehandel, der opstår, vil øge de danske udledninger med omkring 400.000 t årligt allerede i 2025.
Det er jo cirka det dobbelte af det, vi så har sparet i den aftale, vi har indgået om f.eks. registreringsafgiften.
Den regning på de 400.000 t CO 2 skal jo også betales af nogle, men hvem er det så, der skal løfte den regning?
Er det ikke bedre at lægge den på en dieselafgift og sikre kompensationsordninger for lavindkomstfamilier og til at omstille transporten end det, at vi bare kommer til at skubbe den CO 2 -regning over på andre?
Morten Bødskov (S), 2021-04-28:
Tak for det, formand.
Langt hen ad vejen er vi jo enige i hvert fald i de overordnede hensigter.
Vi skal nå vores klimamålsætning, og vi skal gøre det på en måde, så landet stadig hænger sammen, så almindelige familier – i gåseøjne – stadig væk kan køre de små purke til og fra fodbold, i skole og i daginstitution, og hvad man ellers skal kunne, uafhængigt af hvor man bor i landet.
Det er dér, vi skal være opmærksomme, og det ved jeg at Enhedslisten er meget opmærksom på, for vi havde jo den selv samme diskussion, da vi lavede aftalen om grøn vejtransport.
Så tror jeg bare, der er en ting, man skal være opmærksom på, for en ting er selvfølgelig, kan man sige, afgiften på benzin og diesel, men der er også andre ting, der afgør prisforskellen.
Peder Hvelplund (EL), 2021-04-28:
Men det er jo fuldstændig rigtigt, og vi er meget opmærksomme på den balance, der skal være mellem land og by.
Vi bare være opmærksomme på der, at det også skal være sådan, at man kan bosætte sig i landområder uden nødvendigvis at have adgang til egen bil.
Derfor er de investeringer jo også nødvendige, og det kunne en dieselafgift bl.a. bruges til.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens kommentar til, at Danmark nu bliver sådan en form for dieselly, hvor man fra Tyskland kan rejse til Danmark for at tanke billig diesel.
Er det den rolle, vi sådan ser os selv i i forhold til den internationale klimakamp, altså at vi skal være en safe haven for dieselbrugere og brugere af fossile brændsler?
Morten Bødskov (S), 2021-04-28:
Det er rigtig godt, og jeg tror, at vi kommer til at se meget der: nye modeller, som bliver billigere, og som også vil betyde, at det at have en elbil ikke bare er noget, man har i Nordsjælland og rundtomkring i de store byer, men at det er noget, som vil være til stede i alle dele af landet.
Så der er flere elementer i det her, som grundlæggende kommer til at forandre den måde, vi transporterer os på i fremtiden, og det ser jeg meget frem til at diskutere.
Peder Hvelplund (EL), 2021-04-28:
Men derfor er det også så forstemmende.
For efter vores opfattelse var transportaftalen jo langtfra ambitiøs nok, men det, vi så kan konstatere nu, er, at vi så direkte også kommer til at tabe CO 2 -gevinster, ved at der kommer den transport over grænsen, og der synes jeg jo, at det er bemærkelsesværdigt, at i forhold til den gevinst, vi fandt i transportaftalen, og den, vi har fundet f.eks. med aftalen med Aalborg Portland, som jo blev rost i høje toner, er det jo præcis den samme effekt, der nu går den anden vej i forhold til det dieselly, som vi bliver til.
Morten Bødskov (S), 2021-04-28:
Tak for det, formand.
Men som sagt tror jeg, at man skal være opmærksom på, at én ting er selve afgiften, noget andet er nettoprisen.
Den afgøres jo eksempelvis af iblandingen i benzinen, og derfor er det jo også et faktum, at nettopriserne på benzin og diesel faktisk er højere i Danmark end i Tyskland, og det skal man have med i den her diskussion også.
Og så fornemmer jeg helt klart, at vi er enige om, at det er en god aftale, vi har fået lavet.
Det var jo et kompromis, men vi kan allerede nu se de meget positive grønne effekter af den her aftale, og det er jo glædeligt, at de store bilorganisationer og andet også er glade for den.
Hvis der ikke er et flertal i Folketinget til at træffe beslutninger, som kan gøre, at vi får bedre fat om det her, så har jeg vanskeligt ved at give en målsætning.
Regeringen inviterer til drøftelser, således at vi kan få bedre fat om det her.
Vi har, efter vi kom til – hvis vi vil blive i kampretorikken – investeret et meget, meget stort millionbeløb i det her for at genoprette det.
De investeringer foretages nu, motoren kører,
men forudsætningen for, at vi kan få bedre fat om det her, er, at vi går videre end det, den tidligere regering lavede, og det har jeg signaleret meget klart at vi gerne vil være med til at se på.
Ulla Tørnæs (V), 2021-04-28:
Jeg er sådan set ikke optaget af antallet af initiativer, ministeren sætter i værk; jeg er mere optaget af resultaterne af de initiativer, der sættes i værk for at få inddrevet den milliard kroner, som der fuldstændig uacceptabelt er i skyldig gæld til den danske stat.
Så det er jo ikke så meget flere initiativer, vi efterspørger; det er nærmere initiativer, der virker, og i den sammenhæng kunne jeg rigtig godt tænke mig at høre, hvad ministeren har som målsætning.
Hvornår er vi i mål?
Morten Bødskov (S), 2021-04-28:
Det tror jeg helt realistisk er meget vanskeligt at sige, og det, vi i hvert fald bare kan konstatere, er, at de initiativer, som der blev lavet i fællesskab under den tidligere regering, og som vi fuldt og helt står ved, og som vi arbejder på baggrund af nu, bare ikke har været nok.
Det, man skal huske på, er, hvem det er, der har et problem her.
Det er jo dem, som kommer til landet for at studere og efterlader sig en gæld ved grænsen, når de rejser ud eller lader være med at fortælle, hvor de bor.
Altså, det er jo dem, der har et problem, og det er dem, vi skal have bedre fat om, inden de forlader landet og efterlader sig gælden ved grænsen.
Magnus Heunicke (S), 2021-04-28:
Altså, jeg ser meget seriøst og grundigt på alle de henvendelser, der er, også den her henvendelse.
Jeg vil gøre opmærksom på, at det langtfra er den eneste henvendelse, der er, fra grupper i samfundet, som har nogle særlige vilkår, hvor man siger, at de måske burde komme foran i køen.
Og der har vi i hvert fald indtil nu sagt, at som den helt overvejende hovedregel er det ud fra sundhedsmyndighedernes køsystem, og det vil sige ud fra det rent sundhedsfaglige, at man prioriterer vaccinerne.
Og så længe der er en knaphed, mener jeg, at det er det, vi skal forholde os til.
Anni Matthiesen (V), 2021-04-28:
Tak for det.
Hvad mener ministeren om, at kræftramte kvinder, der har mistet håret under coronanedlukningen, ikke har haft mulighed for at få en paryk i perioden, fordi erhvervet har været tvangslukket og ikke klassificeret som en kritisk funktion, på trods af at erhvervet bidrager til at opretholde livskvalitet?
Magnus Heunicke (S), 2021-04-28:
Tak for spørgsmålet.
Parykbutikker var fra slutningen af december sidste år til 1. marts i år omfattet af restriktioner for udvalgsvarebutikker og var dermed korrekt lukket.
Men parykværksteder har ikke været lukket i perioden, og det vil sige, at fremstilling, forberedelse m.v. af parykker fortsat har kunnet gennemføres, herunder til borgere, som på grund af sygdom havde behov for en paryk.
Fra ministeriets side har det bl.a. været oplyst til branchen, at der inden for de tidligere gældende regler var mulighed for at levere parykker til f.eks. borgerens eget hjem, og at der også var mulighed for at foretage f.eks. tilpasning af parykken i borgerens eget hjem.
Den 24. februar blev der udmeldt en række lempelser af de nationale restriktioner, og de lempelser indebar bl.a., at udvalgsvarebutikker under 5.000 m 2 , dog ikke i storcentre på det tidspunkt, kunne genåbne pr. 1. marts, og det gjaldt jo altså også parykbutikker, som så har været åbne siden 1. marts.
Men som sagt er det en problemstilling, vi har været opmærksomme på, og der har været kontakt til dele af parykbranchen om muligheden for, at f.eks. kræftpatienter kunne sikres adgang til at få en paryk.
Anni Matthiesen (V), 2021-04-28:
Jeg tror nok, at de fleste af os har oplevet netop det at have haft pårørende eller for den sags skyld en ven eller noget, som måske her i coronatiden har været i en situation, hvor man har været i kemobehandling og for den sags skyld også har haft brug for at kunne få en paryk.
Jeg ved godt, at nu går vi heldigvis mod lysere tider, og at der sker en større og større genåbning, og godt for det, for vi længes alle sammen efter at få den frihed tilbage, men det, jeg synes har været mærkeligt, er, at man har sikret sig, at bl.a. fodterapeuter og mobilbutikker, cykelbutikker osv. har haft åbent, fordi man ligesom fra starten af har sagt, at det var nødvendigt af hensyn til individets livskvalitet.
Er det noget, som ministeren også er bekendt med, altså at de, hvis de f.eks. har været under samme cvr-nummer, har været ramt af en de facto-lukning.
Magnus Heunicke (S), 2021-04-28:
Den beskrevne problemstilling vil jeg godt lige undersøge nærmere, for den er jeg ikke sikker på at jeg på stående fod kan redegøre for.
Men det er altså sådan, at under de nu tidligere gældende regler var der mulighed for at levere parykker, f.eks. til borgerens eget hjem, og der var også mulighed for at foretage tilpasninger af parykken i borgerens eget hjem, sådan at mennesker, der var igennem en kemobehandling og havde behov for det, kunne få den service.
Anni Matthiesen (V), 2021-04-28:
Altså, det kan godt være, at der har været en mulighed for så at køre ud i eget hjem.
Problemet for de frisørsaloner, der har været lukket, har jo på en eller anden måde lidt været, at de måske har haft en paryksalon ved siden af, hvor de rent ud sagt tilpasser parykken og vejleder kræftramte kvinder, i forhold til hvordan parykken bør se ud.
Og derfor vil de egentlig rigtig gerne have, at de bliver flyttet over på den samme liste som f.eks. optikerne, og dermed være sikre på, hvis der sker en nedlukning igen, at det så ikke rammer dem.
Magnus Heunicke (S), 2021-04-28:
Ja, og det tror jeg også er sagen, altså at det nok er korrekt, at der er et ønske dér.
Men det handler også om, hvordan man definerer en parykbutik.
Men det vil jeg meget gerne gå i dialog om, altså om man kan finde en løsning.
Der er helt åbenlyst nogle dilemmaer dér, i forhold til at hvis man løser ét problem, så kan man risikere at skabe nogle nye.
Så man skal bare lave den rigtige løsning, hvis det kan lade sig gøre.
Stén Knuth (V), 2021-04-28:
Som ministeren også nævner, ændres den her plan jo hele tiden, både i forhold til om vi mangler vacciner eller vi lige pludselig får for mange.
Og derfor vil jeg igen spørge ministeren: Hvis det er sådan, at vi kommer i overskud på et tidspunkt, vil ministeren så være villig til at kontakte de her atleter og sige, at det så vil være deres tur, inden vi ruller resten af vores plan ud?
Louise Schack Elholm (V), 2021-04-28:
Vi låner dem penge, og de betaler dem ikke tilbage.
Så jeg synes faktisk, at Danmark har et gevaldigt problem med den der milliard kroner, som udenlandske statsborgere tager med sig ud af landet, og det er jo ikke løst.
Vi lavede en aftale kort tid før sidste valg.
Har regeringen ingenting gjort ved det de sidste 2 år?
Hvilke initiativer har regeringen taget de sidste 2 år for at få de her penge tilbage?
Gælden er steget med 40 pct.
Morten Bødskov (S), 2021-04-28:
Jeg kan sagtens læse de initiativer, som er sat i værk, op igen, og det er helt fair.
Der er ingen tvivl om, at det ikke har været nok, og derfor kommer vi til at kigge på også det her område som en del af de politiske drøftelser, vi skal have omkring de alt for mange, der har gæld til det offentlige.
Det er klart, at Danmark bliver efterladt med et minus på kontoen, når dem, der kommer til landet, får en uddannelse og udrejser af landet, efterlader sig en gæld ved grænsen, men jeg synes helt grundlæggende, at det er dem, der har det største problem.
Stén Knuth (V), 2021-04-28:
Tak for det, formand.
Hvis ministeren anerkender den sammenhørighed og den stolthed, som danskerne oplever, når de samles om vores atleters store sportspræstationer i udlandet, mener ministeren så ikke, at det er værd at se på muligheden for at sikre, at alle danske atleter får tilbudt en vaccine før OL i Tokyo?
Magnus Heunicke (S), 2021-04-28:
Mange tak for det spørgsmål.
Elitesport er ikke lige mit ressort, men nu er det jo en spørgetime, og så kan jeg svare, at jeg elsker at se, når danske elitesportsudøvere klarer sig flot internationalt og til OL.
Når de hiver medaljer hjem til Danmark, er det noget, som inspirerer og glæder os alle sammen, og jeg er en af dem, som virkelig hepper derhjemmefra, og jeg håber altid, at det går godt, og det tror jeg at langt de fleste gør.
Så jeg anerkender fuldt ud, at det er noget, som rækker langt ud over den enkelte.
De har jo brugt hele livet på, at formen skal kulminere ved De Olympiske Lege, men det resultat, den enkelte opnår, den medalje, den enkelte får om halsen, er noget, som hele nationen får glæde af ved sådan en speciel begivenhed, så det anerkender jeg fuldt ud.
Jeg er også bekendt med, at Danmarks Idrætsforbund og Team Danmark har henvendt sig om, hvorvidt der er mulighed for at rykke det, således at man kan få vaccineret de danske OL-atleter og paralympiske atleter forud for OL, og jeg synes selvfølgelig, at sådan en henvendelse skal behandles grundigt, seriøst og ordentligt.
Som det er lige nu og her med den danske vaccinationskalender, står vi i en mangelsituation med hensyn til vacciner, og vi er på nuværende tidspunkt desværre ikke der, hvor vi har vaccineret dem, som er i risiko for alvorlig sygdom ved covid-19, og derfor vil jeg henholde mig til Sundhedsstyrelsens vaccinationskalender og planlægning.
Stén Knuth (V), 2021-04-28:
Tak til ministeren for svaret.
Det var ikke det, jeg havde håbet på.
Jeg havde faktisk håbet på, at ministeren, da han så, at han skulle besvare spørgsmål i dag, havde kigget ind i, hvordan vi kunne gøre det her, for det, som ministeren siger med alle de pæne ord om, hvad vi føler, når vi sender atleter af sted, der vinder guldmedaljer, svarer fuldstændig til, hvordan Venstre har det med det.
Det her handler jo ikke om, at vi skal ikke skal vaccinere nogen, som skal vaccineres i den rækkefølge, som ministeren også nævner, men vil ministeren ikke, når nu han kommer hjem til sit ministerium, kigge på, om der kunne være en mulighed for at kigge på løsninger på, hvordan vi kan gøre det her, sådan at vi både kan vaccinere dem, der er indplaceret i den plan, som også er forsinket – det medgiver jeg – men også få vaccineret 90 eller 100 atleter, som skal af sted til Tokyo lige om et øjeblik?
Magnus Heunicke (S), 2021-04-28:
Altså, vi kigger hele tiden på den her plan, men udfordringen er, som spørgeren rigtigt siger, at den plan hele tiden justeres i forbindelse med nye forsinkelser, justeringer eller rykninger af de leverancer, vi har i vores plan.
Derudover har vi jo haft udfordringer med, at der er en af vaccinerne, der er på nuværende tidspunkt ikke er med i den danske udrulningsplan.
Så det er en kæmpe udfordring.
Nu taler vi om idræt her, og vi er begge to store idrætsfans, men vi er også tilhængere af mange andre ting i vores samfund, og der er også mange der.
Stén Knuth (V), 2021-04-28:
Altså, jeg er ked af, at 90 atleter skal stå fuldstændig i vejen for, hvordan vi kan få udrullet resten af vores vaccineplan.
Tyskland, Spanien, England, Frankrig og Australien har alle sammen prioriteret det her.
Og det handler ikke så meget om, at vi vaccinerer atleterne nu, for at de ikke kan smitte hinanden, mens de er herhjemme; det handler jo primært om, at man, når man så er af sted, ikke bliver smittet og kommer hjem med smitten til Danmark.
Så jeg spørger en gang til: Vil ministeren ikke kontakte sit embedsværk og prøve at finde en løsning på det her problem?
Magnus Heunicke (S), 2021-04-28:
Jeg mener, at vi som hovedregel bør prioritere den rækkefølge, som sundhedsmyndighederne har fastsat for vores vaccine.
Og det bør vi af den grund, at hver gang vi går ind og ændrer og nogen skal foran, er der andre, der kommer bagud i køen.
Vi har epidemien på et godt niveau i Danmark, men der bliver stadig væk hver eneste dag indlagt mennesker på vores sygehuse, og det skal vi jo have forebygget.
Ulla Tørnæs (V), 2021-04-28:
Det lyder jo godt, og jeg kan høre, at ministeren nu synes at være kommet i arbejdstøjet, og jeg kan bare sige, at vi er klar.
Jeg har løbende stillet skriftlige spørgsmål på det her felt for at blive opdateret på, hvad situationen er, og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvad er ministerens målsætning?
Hvad kan jeg forvente at ministeren svarer, når jeg om et år stiller stort set det samme spørgsmål?
Så vil det altså ikke være 45 mio. kr., man er lykkedes med at inddrive ud af den milliard kroner, der er i gældsrestance – hvad vil beløbet så være?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-04-28:
Tak for det.
Hvorfor vil ministeren ikke pålægge regionerne at sikre testmuligheder på småøerne i højsæsonen, set i lyset af at det er forudsigeligt, at det tillige med sidste år vil bugne med turister på småøerne i sommerferien?
Nick Hækkerup (S), 2021-04-28:
Tak for spørgsmålet.
Først vil jeg gerne starte med at sige, at let adgang til test er en af de centrale indsatser mod covid-19 i Danmark, og vi hører til blandt de lande i verden, som tester allerflest i forhold til befolkningstallet.
For at sikre borgerne endnu bedre adgang til test i hele landet er der med den nye teststrategi etableret et fintmasket net af faste teststeder med aktuelt omkring 600 teststationer rundtomkring i Danmark.
Samtidig har vi opskaleret den samlede testkapacitet i det finmaskede net til ca. 570.000 daglige test, så mange borgere regelmæssigt kan blive testet.
Det finmaskede net af teststeder sikrer en bred tilgængelighed af test, så alle borgere som udgangspunkt har maksimalt 20 km til et teststed – og i mange tilfælde markant mindre.
Der er faste teststeder i alle kommuner i landet.
Og det er sådan lidt det overordnede testbillede.
Når vi så snakker om test mere lokalt, er det først og fremmest regionerne, som i samarbejde med de private leverandører af hurtigtest planlægger og vurderer, hvordan testindsatsen prioriteres bedst inden for rammerne af den nationale teststrategi.
Og alt andet lige tror jeg faktisk, at det er fornuftigt, at myndighederne samarbejder om det, så det ikke bliver mig som minister, der skal bestemme, hvor teststederne skal ligge.
Myndighedernes vurdering foretages løbende på baggrund af bl.a. smittetal, efterspørgsel, genåbningsfaser og den testkapacitet, der er til rådighed.
Styrelsen for Forsyningssikkerhed har oplyst, at regionerne er opmærksomme på de særlige udfordringer, der kan være, omkring sommergæster på småøer, og jeg er også tilfreds med at konstatere, at der allerede er taget skridt til at oprette teststeder på flere småøer.
Selvfølgelig vil myndighederne også generelt overveje, hvordan testunderstøttelsen kan tage højde for det testbehov, der er i danskernes sommerferie.
Det er dog stadig for tidligt at sige noget præcist om de mere specifikke testindsatser hen over sommerferien, fordi vi endnu ikke kender testanbefalingerne, som kommer til at gælde til sommer.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-04-28:
Tak for det.
Jeg skriver også i spørgsmålet, at vi heldigvis kan forudse, at der er rigtig mange, der gerne vil besøge de dejlige danske småøer i år.
Det betyder jo også, at der vil være rigtig mange mennesker på småøerne.
Det er jo sådan, og det kan vi også se i andre lande, at der er en lighed mellem de steder, hvor de ikke tester lige så meget, som vi gør i Danmark, og de steder, hvor man så bliver smittet meget.
Det kan vi f.eks. se i Sverige, hvor det koster penge at blive testet, og hvor smitten er meget, meget værre.
Derfor stillede jeg jo ministeren spørgsmålet skriftligt i forhold til, hvad ministeren gjorde for at sikre småøerne.
Jeg er selvfølgelig ked af, at ministeren ikke vil gøre noget specifikt herindefra.
Det er dejligt, at der er mange i regionerne, der selv tager initiativet.
Det er skønt, at der kommer den mulighed på mange småøer.
Det ville være jo ideelt, at vi sikrer den mulighed.
Ministeren siger: 20 km's afstand.
Vi kunne jo også gøre det op i tid i stedet for, for øerne har jo altså en færge, der gør, at 20 km ikke er ligesom 20 km for os andre.
Nick Hækkerup (S), 2021-04-28:
Men – bare lige for at sige det – 20 km er den længste afstand.
Rigtig mange har kortere afstand, og mange øer har i øvrigt deres egne testcentre.
Og så tror jeg, at når man bevæger sig hen mod sommeren, skal vi selvfølgelig også se, hvordan situationen i øvrigt er.
Som det ser ud nu, vil vi – alt andet lige – ved udgangen af juni have det europæiske coronapas, hvor det tæller, om man er vaccineret, om man tidligere har været smittet, eller om man er testet.
Det betyder jo også noget, for
hvad er behovet for test?
Kan man bevæge sig helt frit uden overhovedet at skulle testes, hvis man f.eks. er vaccineret?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-04-28:
Det er jo heldigvis sådan med de testcentre, der er på mange skoler, altså gymnasier, at eleverne tester sig selv, når de møder om morgenen.
Ville det ikke være ideelt, at vi får sikret småøerne, så de ikke bliver smittebomber?