runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2020-11-04:
Jeg er bare bange for, at spørgeren kommer til at bede mig om noget, som spørgerens egen forhandling i sin tid gør, at man ikke kan levere på.
Det handler om, at klyngerne i sig selv er private organisationer, og beslutningen om, hvor de placerer hovedsæder eller afdelinger, er en, de tager.
Så er der Erhvervsfremmebestyrelsen, som er en uafhængig bestyrelse under Erhvervsministeriet, og der kan man lave aftaler om de store rammer for bestyrelsens arbejde, men ikke om den konkrete placering af afdelinger.
Og så er det et lovkrav, at midlerne til klyngerne her skal tildeles efter ansøgning.
Jeg forstår godt ønsket fra Dansk Folkeparti, men jeg er ikke helt sikker på, at jeg kan se vejen til, hvordan jeg skulle kunne blande mig i det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-11-04:
Nu er det jo pænt, at ministeren siger, at de alle sammen er uafhængige.
Vi skal huske på, at mange af dem også er udpeget af eksempelvis ministeren og af andre.
Det er jo folk, som sidder der på vegne af interesseorganisationer osv., hvor man jo fra politisk hold har sikret, at der skulle være pladser i Erhvervsfremmebestyrelsen til eksempelvis Dansk Industri, fagbevægelsen osv.
Så det der med bare helt at fralægge sig det ved at tale om armslængdeprincippet vil jeg ikke sige er den rigtige måde at gøre det på.
Jeg vil derimod sige, at det, der er forkert at gøre, jo er, at man begynder at lave det her med at sætte plastre på, og hvor man eksempelvis begynder med de her 20 mio. kr. som sådan en form for plaster på såret i forhold til udviklingen mellem Region Sjælland og ministeren.
Simon Kollerup (S), 2020-11-04:
Det kan man jo godt kalde det, men jeg tror faktisk, det er meget mere end et plaster på såret.
Jeg tror, det er en reel sikring af, at klyngeindsatsen og klyngesamarbejdet i Region Sjælland kan blive styrket.
Og når man deroveni får en afdeling under den her klynge for byggeri og anlæg, der kommer til at ligge i Næstved og de også vil sørge for en større repræsentation i Lolland-Falster-området i forhold til Femernbyggeriet, så synes jeg, vi begynder at have noget, der kan spille.
Oven på det ligger jo så, at alle klynger er forpligtet til at være til stede med deres ydelser i hele landet, også i Region Sjælland.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-11-04:
Tak for det.
Vi skal tilbage til det blå, kreative hjørne.
På baggrund af Dansk Erhverv og Dansk Industris opråb i Børsen den 28. oktober 2020, hvor de sætter foden ned over den skattestigning på 11,8 mia. kr., som vil ramme erhvervslivet i 2025, kan ministeren så forklare, hvorfor man med den ene hånd deler hjælpepakker ud til erhvervslivet, mens man med den anden hånd stjæler milliarder op af lommen på selv samme erhvervsliv?
Simon Kollerup (S), 2020-11-04:
Det kreative, blå hjørne havde jeg alligevel ikke hørt før, men vi vender tilbage i ringhjørnet.
Hjælpepakkerne, som regeringen og et bredt flertal i Folketinget har vedtaget ad flere omgange, handler jo om at holde hånden under et hårdt ramt erhvervsliv og danske arbejdspladser i en ekstraordinær situation.
At vedtage vigtig og nødvendig akut hjælp til erhvervslivet betyder selvfølgelig ikke, at virksomhederne ikke også skal bidrage til velfærdssamfundet.
Velfærdssamfundets finansieringsbehov forsvinder jo ikke i en krisetid, og jeg ser ikke nogen modsætning mellem konkrete skattetiltag, som bliver nævnt, og hjælpepakker rettet mod hårdtramte erhverv, og jeg kan desuden heller ikke genkende billedet af, at skatterne skulle være blevet hævet bredt set for dansk erhvervsliv.
Visse skatter er blevet hævet – det er rigtigt – dels fordi vi synes, at det er fair, dels fordi vi håber at kunne skubbe på en adfærdsændring, f.eks. i forhold til de unges rygning.
Ud over hjælpepakkerne har vi afsat en krigskasse på 9 mia. kr., vi har for nylig aftalt en eksportpakke på 0,5 mia. kr., vi har stoppet besparelserne på uddannelsesområdet, vi har hævet forsknings- og udviklingsfradraget, og vi har øget investeringerne i forskning markant med bl.a. etableringen af Danmarks Grønne Fremtidsfond, og det kommer alt sammen dansk erhvervsliv til gode.
Så jeg synes samlet set, at regeringen har gjort meget, og jeg kan love, at vi fortsat vil blive ved med at gøre meget godt for dansk erhvervsliv.
En skattestigning, hvoraf store poster kommer fra forhøjede cigaretafgifter og et øget samfundsbidrag for den finansielle sektor, kan jeg på ingen måde anse for være at stjæle fra erhvervslivet, som spørgeren siger, samtidig med at hårdtramte virksomheder får en tiltrængt hjælpende hånd via hjælpepakker.
Jeg synes, det er en falsk modsætning at stille op.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-11-04:
Jeg tror desværre, at erhvervsministeren og måske også nogle kollegaer til erhvervsministeren i regeringen er de eneste i det her land, der synes, at regeringen og erhvervsministeren fører en erhvervsvenlig politik, der skaber gode rammevilkår for at sikre vækst, arbejdspladser og velstand i Danmark i fremtiden.
Og man kan jo ikke bare feje sådan et alvorligt opråb fra Dansk Erhverv og fra Dansk Industri af banen og sige, at det er, fordi de ikke forstår, at man fører en erhvervsvenlig politik.
Altså, der må jo være noget om snakken, og som jeg ser det, står vi i en situation, hvor vi i landet reelt ikke har en minister, der er minister for erhvervslivet og vil noget godt for erhvervslivet.
Vi har en erhvervsminister af navn, men ikke af gavn.
Der har allerede været skattestigninger for 12 mia. kr. Regeringen har bebudet, at der er flere på vej.
Man forsøgte at få flere skattestigninger ind i Arneaftalen.
Der er vel ikke et eneste initiativ, der gør sådan en reel, mærkbar forskel for iværksætterne.
Det er den første regering – vel siden Anker Jørgensen – der ikke har ambitioner om at lave arbejdsudbudsreformer.
Og når man spørger erhvervsministeren skriftligt om, hvilke erhvervsøkonomiske lettelser erhvervsministeren har foretaget – altså hvad man har gjort for at gøre det billigere at drive virksomhed i Danmark – får man svaret, at man har taget ét initiativ på et helt år, nemlig bekendtgørelse om ændring af bekendtgørelse om sikkerhed for udførelse af elektriske anlæg.
Altså, en bekendtgørelse om en ændring af en anden bekendtgørelse er det mest erhvervsvenlige initiativ på den økonomiske side, som den her regering har foretaget.
Kan erhvervsministeren ikke se, at man selvfølgelig skal tage det mere alvorligt, når erhvervslivet siger, at det går den gale vej, og at der faktisk er brug for at gøre det billigere at drive virksomhed i Danmark og skabe nogle ændringer på den lange bane, der gør Danmark mere konkurrencedygtigt, også på de økonomiske spørgsmål?
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-11-04:
Tak for ministerens besvarelse.
I Dansk Folkeparti deler vi jo ikke den præmis og den begrundelse, som regeringen bruger i forhold til den endelige fordeling af de her 14 forskellige erhvervsklynger.
Og det siger jeg jo til ministeren, fordi jeg selv har været med til at forhandle den erhvervsfremmeaftale, som der blev indgået under den forrige regering, og som den nuværende regering med bl.a. forskningsministeren, men så sandelig også erhvervsministeren har haft ansvaret for at få implementeret.
Der undrer vi os jo meget, i forhold til at man nu netop har kigget på erhvervsfremmeindsatsen ud fra et overordnet perspektiv, altså at vi skulle se Danmark som en helhed, og at vi skulle sikre, at der var en regional fordeling i forhold til muligheder og også indsats over for private virksomheder og over for iværksættere og folk, der benytter sig af at stille spørgsmål og få rådgivning og vejledning bl.a. fra erhvervshusene.
Derfor er det jo selvfølgelig en krigserklæring, at man nu ender med et amputeret system, hvor en af de Danske Regioner – en ud af fem regioner – ikke får nogen, ikke en eneste af de her 14 erhvervsklynger.
Det er dårligt, det er en forkert beslutning.
Og noget af det vil jeg sådan set ikke klandre ministeren for, men jeg vil jo bare have lov til at undre mig over, at man ikke har gjort mere for at tilgodese, at der kom den her decentrale fordeling.
Ministerens kollega, forskningsministeren, har jo sagt, at Region Sjælland ikke har søgt.
René Christensen (DF), 2020-11-04:
Tak for svaret.
Det, der er udfordringen her – og det er rigtigt, at jeg også har sendt noget baggrundsmateriale over til ministeren – er jo, at når man ser på de henvendelser, jeg har fået, så kan man se, at det virker helt gakgak.
Der er lige lavet en aftale om, at borgerne nu får ti forskellige fraktioner, de skal sortere efter.
De kan så lave det til blandet affald, for så kan de godt aflevere det hos en kommunal virksomhed.
Det, der så sker i den kommunale virksomhed, er jo, at man kigger ned i containeren og siger: Her er der noget affald; det kunne vi sådan set godt sortere og bruge til genanvendelse.
Cirkulær økonomi er vi alle sammen enige om, men det må virksomheden ikke, og det må de ikke i forhold til affaldsbekendtgørelsens kapitel 14.
Derfor har jeg egentlig bare et spørgsmål i forhold til de her tilfælde, hvor man kan stå i sådan en situation her i Provinsdanmark.
Det er jo medarbejderne, der bliver frustrerede over det, for de vil gerne være en del af den grønne løsning, og de vil gerne gøre noget for miljøet.
Nu oplever de faktisk, at det er mange ton affald, som de ikke brænder af, men faktisk graver ned, fordi det er det, det skal ifølge lovgivningen.
Dér er spørgsmålet – og vi skal jo ikke pege på nogen, for det var en bred aftale, der blev lavet om at liberalisere det; Dansk Folkeparti er også en del af den, men det her var ikke intentionen – skal vi ikke have gjort noget ved det i de tilfælde, hvor det har vist sig, at det i forhold til businesscasen for den enkelte erhvervsdrivende er bedst at aflevere det på den her måde, men hvor det er miljøet, der taber?
Skal vi ikke have lavet nogle undtagelsesmuligheder?
Dan Jørgensen (S), 2020-11-04:
Det er bestemt ikke mit indtryk, at det her er en generel problemstilling, men det betyder jo ikke, at vi så bare skal vende det blinde øje til med hensyn til steder, hvor der kan være problemer.
Jeg vil meget nødig – det tror jeg også spørgeren har forståelse for – stå og sagsbehandle hernede i salen, al den stund at vi jo heller ikke, så vidt jeg ved, har fået en direkte henvendelse fra virksomheden.
Men i fald vi får det, vil vi meget gerne kigge på det.
Er det et større problem, som vi tænker vi bør tage op i forligskredsen, er jeg også indstillet på at gøre det.
René Christensen (DF), 2020-11-04:
Men synes ministeren ikke, at det er et problem?
Vi ser det også med brugte møllevinger, for der kan vi se, at de nogle steder bliver gravet ned, selv om der faktisk er virksomheder, der kan genanvende dem.
Det er lovgivningen, der gør det, fordi kommunerne ikke på samme måde som de private – fordi man liberaliserede det – kan genanvende erhvervsaffald.
Men de kan ikke nægte at tage imod det.
Så derfor er Dansk Folkeparti enig i de intentioner, der var, da man liberaliserede det, men der er bare nogle steder og nogle hjørner i lovgivningen, hvor man må sige, at de politiske intentioner ikke er blevet indfriet.
Er ministeren ikke enig i, at det er gakgak, at de kommunale selskaber graver genanvendeligt affald ned i jorden, når vi reelt kunne bruge det til genanvendelse?
Dan Jørgensen (S), 2020-11-04:
Derfor er jeg også glad for, at den evaluering, der har fundet sted, viser, at markedet generelt set har løftet ansvaret i forhold til det genanvendelige erhvervsaffald, siden det blev overdraget til de private aktører i 2010.
F.eks. viste evalueringen, at 97-100 pct. af affaldsproducenterne vurderer, at det var nemt at komme af med affaldet.
Derudover er genanvendelsen af erhvervsaffaldet i dag høj, nemlig på ca. 75 pct.
Derfor er det billede med den virksomhed, som jeg tror spørgeren refererer til, og som fremgår af baggrundsmaterialet, umiddelbart ikke et billede, vi kan nikke genkendende til.
Jeg kender selvfølgelig ikke helt det konkrete tilfælde, og man er meget velkommen til at henvende sig til ministeriet med en officiel forespørgsel, og så vil vi selvfølgelig meget gerne kigge nærmere ind i det.
Samtidig kan jeg også oplyse, at vi med den seneste aftale fra 2020 jo netop har åbnet for, at mindre virksomheder med affald i mindre mængder kan vælge den kommunale indsamlingsordning.
Det vil gøre det nemmere, hvis der skulle opstå problemer, hvilket jeg tror flugter meget godt med det, spørgeren efterspørger.
Derudover betyder aftalen også, at der skal laves en ny model for affaldstilsynet, som bl.a. skal sikre, at virksomheder overholder kravene til sortering af affald.
Og aftalen stiller også styrkede krav til udsortering af plastaffald i erhvervet, så det kan sendes til genanvendelse i stedet for forbrænding.
Jeg har derfor en tro på, at de justeringer, vi har lavet med affaldsaftalen, vil kunne imødekomme nogle af de udfordringer, som nævnes, og den vil også føre til mere genanvendelse.
Men som sagt vil jeg sådan set godt opfordre konkrete virksomheder til at henvende sig til ministeriet.
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg ville bruge nøjagtig det udtryk, men selvfølgelig er jeg da bestemt heller ikke interesseret i, hvis der foregår ting derude, der er stik imod målsætningen.
Jeg er jo tværtimod interesseret i at få genanvendt så meget som overhovedet muligt.
Jeg tror nu faktisk nok, at vi for det første har et rimelig velfungerende system med den gamle aftale, som Dansk Folkeparti jo også er med i, og så tror jeg for det andet, at det bliver styrket med den nye aftale, som vi har lavet her i juni, og der skal selvfølgelig også noget implementeringstid til der.
Men, som sagt, er der problemer, vi kan gøre noget som helst ved, så er jeg meget åben over for at se på det.
René Christensen (DF), 2020-11-04:
Jamen det svar vil jeg egentlig gerne kvittere for, og jeg håber også, at jeg bagefter det her kan gå op og skrive en pæn mail til ministersekretæren og forespørge om et møde, hvor vi eventuelt kan finde ud af, hvordan vi kan få løst det her, således at befolkningen, når vi nu skal til at sortere i ti fraktioner, ikke undrer sig over, hvorfor vi nu skal det, når man graver flere tons affald ned andre steder.
Så tak for svarene.
Dan Jørgensen (S), 2020-11-04:
Jeg kan love både et møde og kaffe på kanden.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-11-04:
Tak for det.
Hvordan vil ministeren sikre finansiering af det system til it-understøttelse af fremtidig droneregulering, som ministeren præsenterede på TV 2/Fyn den 23. oktober 2020?
René Christensen (DF), 2020-11-04:
Det er et kort spørgsmål, som lyder: Hvad vil ministeren gøre, for at langt mere erhvervsaffald bliver genanvendt?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-11-04:
Tak skal du have.
Hvilket indtryk gør det på ministeren, at borgmestrene fra Herning Kommune, Holstebro Kommune, Ikast-Brande Kommune, Lemvig Kommune, Skive Kommune, Struer Kommune og Ringkøbing-Skjern Kommune i et åbent brev skriver, at regeringens forslag om at nedlægge bredbåndspuljen vil efterlade kommunernes borgere og virksomheder i et digitalt tomrum?
Dan Jørgensen (S), 2020-11-04:
Tak for spørgsmålet.
Det er min og regeringens holdning, at alle borgere og virksomheder i hele Danmark skal have god dækning.
Derfor er jeg også glad for, at hele 94 pct. af danske boliger og virksomheder i dag har hurtigt bredbånd, hvilket faktisk gør, at vi har EU's bedste teleinfrastruktur.
Men det er selvfølgelig ikke nok, og vi er ikke i mål endnu.
Derfor kan jeg også erklære mig enig med borgmestrene i, at ingen skal efterlades i, hvad de vist kalder et digitalt tomrum.
Jeg mener, at udrulningen af teleinfrastruktur i Danmark i altovervejende grad skal ske via markedsudrulning.
Det tror jeg egentlig også spørgeren er enig med mig i.
Når regeringen i finanslovsforslaget har valgt ikke at afsætte midler til bredbåndspuljen, skyldes det primært, at der er historisk høj fart på privat udrulning i disse år, og selvfølgelig, at corona har betydet, at vi må lave hårde prioriteringer.
De nyeste tal viser, at telebranchen investerede 8,6 mia. kr. i teleinfrastruktur i 2019.
Det er en stigning på 23 pct. i forhold til 2018.
Da bredbåndspuljen blev introduceret, lå de private investeringer på et meget lavere niveau.
Samtidig har Energistyrelsen for nylig udarbejdet en fremskrivning af markedsudrulningen, der estimerer, at op imod 99 pct. af danske boligere og virksomheder vil været dækket med hurtigt internet i midten af 2020'erne.
Med det i udsigt mener jeg, at det under den nuværende coronasituation, hvor der skal foretages hårde prioriteringer i de offentlige finanser, er fornuftigt at afvente den massive markedsudrulning, der vil nå næsten alle danskere inden for en overskuelig fremtid.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-11-04:
Tak for det.
Det kunne være, det er en gruppe af de borgere, de her borgmestre henviser til.
Også i år har vi en bredbåndspulje, hvor der lige har været en ansøgningsrunde.
Der er kommet 342 ansøgninger ind, som omfatter 9.000 adresser, hvor 90 pct. af de her adresser befinder sig i landzoneområdet.
Det er ansøgninger for samlet 220 mio. kr., altså under 50 pct., der kan imødekommes.
For at ansøge bredbåndspuljen skal der jo ikke være udsigt til, at der er udrulningsplaner i ens område inden for de næste 3 år.
Synes han virkelig, det er rimeligt, at man i en tid, hvor alle er mere og mere afhængige af internettet, så fjerner en bredbåndspulje, som er deres håb for at få internet inden for en overskuelig årrække?
Dan Jørgensen (S), 2020-11-04:
Altså, hvis vi ser på, hvordan det er gået indtil videre, er det faktisk sådan, at der indtil nu er 90.000 tilskudsberettigede adresser, som har fået fiber på markedsvilkår.
Det vil altså sige adresser, som kunne have søgt, men hvor markedet selv klarede det.
Der tænker jeg, at Danmarks Liberale Parti vel ikke kan være helt uenig i, at hvis markedet kan klare tingene, er det måske lidt unødvendigt, at man fra offentlig side går ind og bruger midler på det.
Jeg kunne selvfølgelig også være fristet til at spørge: Hvor skulle pengene komme fra?
Jeg mener, Venstre tidligere har sagt, at det er rimeligt, at man peger på finansieringen, når man har forslag?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-11-04:
Så med andre ord må jeg forstå det sådan, at ministeren synes, det er i orden, at der er en restgruppe på ca. 15.000, der, når vi kommer helt frem til 2025 – sådan som vi laver fremskrivninger med Energistyrelsen – stadig ikke vil have en ordentlig internetforbindelse.
Jeg vil bare høre, om ministeren er okay med det, og om han ikke mener, at vi behøver at lave nogle tiltag for at hjælpe den her gruppe.
Dan Jørgensen (S), 2020-11-04:
Der kunne jeg jo være flabet og sige, at hvis spørgeren havde lyttet til mit første svar, havde han ikke kunnet konkludere på den måde.
Alle de ord, spørgeren lige har lagt i min mund, er der nok ikke nogen grund til at jeg tilbageviser.
Vi har selvfølgelig en ambition om, at alle skal have adgang til hurtigt bredbånd i Danmark.
Det giver sig selv.
Vi har ikke nogen ambition om nødvendigvis at støtte noget, som markedet selv vil klare.
Og vi afventer i øvrigt stadig at se, hvor Venstre har tænkt sig at pengene skal komme fra.
Der er ikke fremlagt noget finanslovsforslag fra Venstres side.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-11-04:
Tak for det – eller hvad man skal sige.
Så vil jeg spørge lidt bredere: Har ministeren nogen som helst planer for, hvordan vi kan hjælpe den her målgruppe eller de mange borgere, som jo ikke kommer med i den ansøgningsrunde, vi har nu?
Har han nogen som helst initiativer på tegnebrættet, vi ikke har set endnu, nu når han fjerner bredbåndspuljen, altså initiativer til, hvordan vi forbedrer udrulningen af internet i vores land fremadrettet?
Dan Jørgensen (S), 2020-11-04:
Altså, for det første kommer rigtig meget af det jo heldigvis til at ske på grund af de enorme investeringer, der bliver lavet i de her år på markedsvilkår.
Og i forhold til de steder, hvor det kan foregå på markedsvilkår, er det jo selvfølgelig bare godt, og der burde alle bare glæde sig over, at vi ikke skal bruge offentlige midler på det.
Det er klart, at vi i forligskredsen selvfølgelig, når vi står i en situation på et tidspunkt, hvor markedet ikke længere kan komme ud til de sidste, skal iværksætte initiativer for at nå dem.
Det er bare ret svært at sige, præcis hvad for nogle det bliver, endnu.
Men vi lytter selvfølgelig gerne til alle idéer, og det plejer også at være sådan, at når vi først sidder ved siden af hinanden i lokalerne, kan vi også godt finde hinanden der.
Så det håber jeg også sker den her gang.
Benny Engelbrecht (S), 2020-11-04:
Tak for spørgsmålet først og fremmest.
Det er jo et rigtig interessant potentiale, som oprindelig blev identificeret af Naviair – et udviklingspotentiale for at lave dette styringssystem.
Udviklingen af sådan et trafikstyringssystem til droner er grundstenen i, at vi kan udnytte de klimafordele, som dronerne har i forhold til traditionel flytrafik.
Der er rigtig mange spændende perspektiver i det, så da jeg deltog i indvielsen af systemet fredag den 23. oktober – det var bogstavelig talt med klip af snor, mellem to droner naturligvis – fik jeg blot et lille indblik i dronernes store potentiale.
Dronerne kan eksempelvis sikre hurtig levering af blodprøver eller vital medicin, hvorved behandling af patienter kan gøres endnu bedre end i dag.
Det er derfor også vigtigt for mig, at der findes en fremtidig løsning i forhold til udvikling og videre finansiering af systemet.
Det var tidligere forudsat, at den statslige virksomhed Naviair alene skulle stå for projektet, men det er jo sådan med den nuværende situation, der er i luftfartsbranchen, at Naviair ikke aktuelt har mulighed for at kunne afholde omkostningerne til udviklingen.
Dertil er flytrafikken jo generelt i en meget voldsom afmatning.
Derfor skal der også findes en løsning på finansieringen af systemet, så det bliver muligt for danske virksomheder at udnytte dronernes potentiale.
Og det er også derfor, jeg har bedt mit embedsværk om at undersøge, hvilke muligheder der er i forhold til en sådan finansiering.
Det arbejde pågår, men det er klart, at der kunne være flere forskellige muligheder i spil.
Ét er selvfølgelig, at man godt kunne forestille sig, at det blev en statslig finansiering, men man kunne også forestille sig, at det blev en delvis statslig finansiering, det vil sige, at der også var private aktører, som spillede med ind i forhold til dette.
Simon Kollerup (S), 2020-11-04:
Vi fremlægger løbende konkrete tiltag.
Nu har vi fremsat et finanslovsforslag med en stærk satsning på det grønne, og jeg tror på, at der er et stort grønt erhvervseventyr, der venter for dansk erhvervsliv, og jeg oplever et erhvervsliv, som griber ud efter chancerne, og som også er der her under coronakrisen, og kun ros fra min side til vores erhvervsliv.
Jeg synes bare, at det bliver en lille smule letkøbt, når Venstre kommer med kritik af de store tal i artiklen her, men jo ikke samtidig er klar til at sige, at vi så derfor skal annullere den afgiftsstigning, der er på cigaretterne.
Det har Venstre jo ikke foreslået, og det tror jeg heller ikke at man vil foreslå.
Så kritikken fra Venstre klinger lidt hult.
Lige nu er det mest akutte og dermed også det, der skal have det største fokus, selvfølgelig håndteringen af coronapandemien.
Og her går vi ind og laver brede politiske aftaler, som Venstre også deltager i, og det vil jeg gerne kvittere for, for det synes jeg er konstruktivt at gøre, hvor vi både sætter fokus på at holde hånden under dem, der er i knibe nu, men også har fokus på genstarten af vores økonomi – det fremadrettede, genstartsaftale om eksport, understøttelse af iværksætterne gennem matchfinansieringsordninger.
Heidi Bank (V), 2020-11-04:
Får kritikken fra Dansk Industri og Dansk Erhverv i artiklen »Dansk Erhverv og DI i fælles opråb: Nu er det nok« fra Børsen den 29. oktober ministeren til at genoverveje regeringens erhvervs- og skattepolitik?