Torsten Schack Pedersen (V), 2016-11-08:
Hvis man forsøger at gemme sine penge, forsøger at vaske penge, der er indtjent ved ulovlig aktivitet og viden, hvis man forsøger at gennemføre transaktioner i det skjulte, er der sjældent noget godt formål hermed.
Og vi ser jo desværre eksempler på, at penge vaskes hvide til at understøtte terrorfinansiering, til skatteunddragelse og til mange andre ting, og derfor er det vigtigt, at vi sætter effektivt ind mod hvidvaskning, og det gør vi med det her lovforslag, som implementerer EU's fjerde hvidvaskningsdirektiv.
Det er et direktiv, som de to foregående ordførere har redegjort for, men lad mig alligevel fremhæve nogle enkelte punkter.
Vi laver et skifte fra et regelbaseret kontroltilsyn til en mere risikobaseret tilgang.
Det giver sådan set rigtig god mening, at der sættes mere effektivt og målrettet ind der, hvor risikoen er størst, der, hvor beløbene er store, der, hvor det måske drejer sig om lidt mere eksotiske lande, eller hvor det drejer sig om personer med ophold samme steder, som er involveret, hvorimod der måske ikke er det helt store behov for at sætte helt dagligdags aktiviteter på en regelformular og køres efter en slavisk procedure, som egentlig bare påfører virksomhederne bøvl og påfører myndighederne kontrol med noget, hvor man grundliggende godt ved der ikke er noget at komme efter.
Omvendt er det vigtigt, at der, hvor man erfaringsmæssigt ved der er problemer og udfordringer, skal man selvfølgelig kigge grundigere fra myndighedernes side, og virksomhederne skal have klarere og mere effektive procedurer for at opfange og identificere, når der er noget galt, og dermed kan de også orientere myndighederne, når advarselslamperne blinker.
Derfor indeholder forslaget også en bestemmelse om, at der skal være en klar ansvarlig for den pågældende opgave, der går ud på at tilse, at der ikke sker hvidvaskning.
Det er sådan et forslag med et meget, meget vigtigt formål, nemlig at bekæmpe hvidvask, terrorfinansiering, men samtidig følger der en regning med, og det er ikke uden endog meget store administrative og økonomiske konsekvenser, at vi opstiller de krav, som vi har aftalt i fællesskab, både i internationale komiteer, men også igennem EU.
De lempelser og de undtagelsesmuligheder, der er, er blevet brugt.
Der er aktiviteter, som i dag er omfattet af hvidvaskningsdirektivet, men som med den nye risikobaserede tilgang kan udtages, eksempelvis investeringsforvaltningsselskaber, som ikke har nogen kundekontakt.
Altså, når ens kontakt går gennem en salgskanal i et pengeinstitut, er det så pengeinstituttet, der har opgaven med at kontrollere, og ikke dem, der alene handler med pengeinstituttet.
Så der har fra os i Venstre været et klart ønske om, at vi gennemfører direktivet, men også at vi sørger for at begrænse omkostningerne mest muligt.
De høringssvar og den procedure, der har været, afspejler også, at vi ønsker at finde en balance mellem formål og omkostninger, og er der mulighed for yderligere at sikre, at vi fastholder målet, samtidig med at vi minimerer nogle omkostninger, kan jeg sige, at vi naturligvis er meget lydhøre fra Venstres side.
I forhold til det element, der er blevet rejst, om spillemyndigheden og den kontrol, der er, vil jeg sige, at der er nogle bestemmelser i direktivet, der skal lægges op til.
Vi er sådan set af den fuldstændig samme opfattelse, nemlig at vi ikke skal lægge hindringer for Danske Spil.
Det skal jo ikke være noget stort, bøvlet, bureaukratisk monster at gå ned at købe en lottokupon, det har vi hverken interesse i over for borgerne, ej heller over for Danske Spil og overskudsmodtagerne
, så der er vi fra Venstres side meget optaget af den dialog, der er mellem Erhvervsministeriet og Skatteministeriet, altså at det falder fornuftigt ud, så det her kan løses i mindelighed uden store konsekvenser.
Så vi støtter forslaget og følger naturligvis gode indspark til at få det trimmet mere.
Så har jeg lovet at hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de også støtter lovforslaget.