runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2019-02-05:
Jeg synes, det er helt fair, hvis man ikke har været opmærksom på det her, men nu har jeg så sat ordføreren på sporet af det, og så håber jeg – og det tror jeg faktisk ordføreren vil, for sådan kender jeg da ordføreren – at han så vil gå hjem og begynde at undersøge tingene.
Så det er jeg kun glad for, og så håber jeg bare, at hvis ordføreren når frem til, at det, jeg har stået og sagt her i dag, er rigtigt, så vil ordføreren støtte et ændringsforslag, der retter op på problematikken.
Hvad angår den anden diskussion, er det jo en lang debat.
Jeg hæfter mig ikke så meget ved, at man har valgt at gå ind i satspuljeforliget.
Det, jeg hæfter mig ved, er, hvorfor det så absolut skal medføre, at man melder sig ind i skatteforliget fra 2012, som jo er en klart asocial måde at finansiere nedsættelser af skatten på, fordi en meget stor del af den skattelettelse betales af mennesker uden for arbejdsmarkedet.
Det undrer mig virkelig.
Torsten Gejl (ALT), 2019-02-05:
Jamen det er vilkårene for at sidde med ved bordet og være med til at lave det her om og få lavet den løsning, som også Enhedslisten har kaldt på så utrolig længe, sådan at vi sikrer, at det ikke er pensionisterne og dem på overførselsindkomst, der skal betale satspuljen.
I forbindelse med ordførerens første spørgsmål vil jeg sige, at jeg faktisk ikke på nogen måde betvivler, at ordføreren har ret.
Det har Enhedslistens ordfører som regel, for han plejer jo at sætte sig ind i tingene.
Så ja, det vil vi se på.
Hvorvidt og præcis hvordan vi vil efterkomme et ændringsforslag fra Enhedslisten, ved jeg ikke.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-02-05:
Tak for det.
Vi er fra radikal side glade for, at vi med dette forslag får indført en obligatorisk pensionsordning for overførselsindkomstmodtagere.
Det vigtigste for os er, at vi med dette forslag får taget hul på pensionsordninger for også denne gruppe af overførselsindkomstmodtagere.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-05:
Det er på høje tid, at vi får en pensionsopsparing for mennesker på overførselsindkomster.
Det er jo noget, vi har diskuteret lige siden sidst i 1980'erne, hvor man ikke kom helt i mål, da man fik lavet arbejdsmarkedspensionerne, men hvor det sådan stod svævende, at der nu skulle være en følgelovgivning, der tog hånd om mennesker på dagpenge eller på overførselsindkomster i øvrigt.
Det skete bare aldrig.
Derfor er det godt, at den del af det nu bliver lukket af.
Det er efter SF's opfattelse også på høje tid at ophæve aftalen om satspuljen, så de mennesker, der i forvejen har ganske lidt, ikke skal plukkes økonomisk.
Vi synes også, det er godt at komme væk fra den projektjungle, der er, og give pengene til et mere generelt løft og til mere stabile investeringer.
SF støtter lovforslaget.
Erik Lund (KF), 2019-02-05:
Tak for det.
I finanslovsaftalen for 2019 indgik regeringen og Dansk Folkeparti en aftale om en ny regulering af folkepensionen og indførelse af obligatorisk opsparing for overførselsmodtagere – en aftale, som alle partier bortset fra Enhedslisten har bakket op om ved en tillægsaftale lige før jul.
Det er et rigtig godt skridt til, at alle nu får sparet op til deres alderdom, uanset om de er erhvervsaktive eller er på overførselsindkomst.
Konservative bakker op om lovforslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-05:
Lovforslaget er, som det jo er nævnt, udmøntet af aftale om ny regulering af folkepension og indførelse af obligatorisk pensionsopsparing for overførselsmodtagere.
Det er jo en aftale, som blev indgået som led i finanslovsaftalen for 2019 med Dansk Folkeparti.
Siden hen har man jo også kunnet se, at aftalen efterfølgende er blevet tiltrådt af Socialdemokratiet, Socialistisk Folkeparti, Radikale Venstre og Alternativet, og det er jo i bund og grund meget glædeligt med en bred opbakning.
Med lovforslaget indføres der en obligatorisk pensionsordning for visse overførselsmodtagere, der hidtil har bidraget til finansieringen af satspuljen.
Det gør vi jo netop for at sikre, at så mange som overhovedet muligt har de bedste forudsætninger for at have en god tilværelse som pensionist uanset deres arbejdsmæssige historik.
Ordningen får virkning fra 2020.
Det betyder derfor også, at der fra 2020 ikke tilføres nye midler til satspuljen.
Bidraget til den obligatoriske pensionsordning er i 2020 på 0,3 pct. af den pågældende overførselsindkomst.
Bidraget stiger herefter hvert år med 0,3 pct.
Det betyder, at bidraget i 2030 vil være på 3,3 pct., og senest i 2029 skal partierne bag aftalen tage stilling til, om bidraget skal stige yderligere, sådan at det bliver større end de 3,3 pct.
Det er vigtigt for mig at understrege, at bidraget lægges oven i den enkeltes overførselsindkomst.
Vedkommende vil således få en større pension end i dag.
Lovforslaget indebærer også, at arbejdsgiverne får en tillægsrefusion for den løn, som der udbetales under sygdom eller barsel eller under uddannelse til statens voksenuddannelsesstøtte.
Da arbejdsgiver ofte indbetaler til en arbejdsgiverpension af lønnen, skal arbejdsgiveren ikke også betale bidrag til obligatorisk pensionsordning.
Denne tillægsrefusion svarer til bidraget af obligatorisk pensionsordning.
Jeg ser også frem til de videre drøftelser af det her forslag, men vil allerede også besvare et par af de spørgsmål, der er stillet, og sige, at de bemærkninger, som er kommet fra Dansk Folkepartis ordfører, Bent Bøgsted, ser vi på under udvalgsbehandlingen, og ligesådan i forhold til Jan Johansens spørgsmål, som jo faktisk også er reflekteret i et brev, jeg har skrevet til de aftalepartier, der er, og hvor jeg netop har understreget, at det spørgsmål, der vedrører kapitalpensionen, bliver vi nødt til at se på under udvalgsbehandlingen.
Det synes jeg er helt fornuftigt.
Derudover kan jeg sige, at der selvfølgelig også vil være andre spørgsmål, som den her debat har rejst, som vil blive reflekteret under den udvalgsbehandling – også de spørgsmål, som hr. Finn Sørensen har rejst.
Hans Andersen (V), 2019-02-05:
Tak for det.
Og tak til de forrige ordførere for at gennemgå lovforslagets indhold.
Som beskrevet udmønter dette lovforslag en del af finanslovsaftalen for 2019.
Venstre synes, at forslaget er godt.
Vi vil gerne gøre det mere attraktivt at forblive en aktiv del af det arbejdende fællesskab, også selv om man har rundet folkepensionsalderen.
Vi har brug for flere hænder, og det er meget glædeligt, at vi kan lokke flere seniorer til at blive lidt længere tid på arbejdsmarkedet.
For vi har brug for, at de, der gerne vil og kan, rent faktisk også tager en ekstra tørn, og med denne ordning skaber vi et øget incitament til netop dette.
Og det synes jeg er en rigtig fin måde at gøre det på.
Så der er fuld opbakning fra Venstres side.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-05:
Jeg tror, jeg vil kalde det et nøgternt svar, der er givet til høringssvaret, for der er sådan set bare refereret til aftalen.
Men som hr. Finn Sørensen ved, er min dør jo altid åben på vid gab, også for Enhedslisten.
Jan Johansen (S), 2019-02-05:
Jeg vil sådan set bare kvittere for, at ministeren tog spørgsmålet op om det der med, at man på den ene side sagde til dem, at de skulle have en pension, og på den anden side sagde, at de skal bruge den efter ½ år.
Så jeg glæder mig til behandlingen, også af de andre spørgsmål, der er blevet rejst – også af Dansk Folkeparti.
Så jeg ser frem til, at vi får kigget på det.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-05:
Jamen det vil jeg gerne kvittere for, for hele det her lovforslag skal jo netop tage afsæt i at sikre, at den gruppe, som lovforslaget omfatter, får nogle bedre vilkår i fremtiden.
Det er netop det, der er hele sigtet, og det er jo også det, der er den politiske aftale.
Jeg skylder også at sige, at meget af det her også er rigtig, rigtig teknisk – altså, der er mange forskellige tekniske elementer, fordi det hænger sammen med andre dele af lovgivningen.
Men når det er sagt, er jeg helt overbevist om, at vi selvfølgelig kan finde en løsning på det spørgsmål.
Jan Johansen (S), 2019-02-05:
Tak for det, hr. formand.
Lovforslag L 144 drejer sig om en skattefri godtgørelse i form af en seniorpræmie, det første år efter man er gået på folkepension.
Lovforslaget går ud på, at dem, der er født den 1. januar 1954 eller senere, og som arbejder mindst 1.560 timer, kan få et skattefrit beløb på 30.000 kr., det første år efter de har nået pensionsalderen.
Forslaget skal motivere og fastholde seniorer, der går på pension, til at blive længere på arbejdsmarkedet.
Det er selvfølgelig et forslag, som nogle vil benytte sig af for at blive længere på arbejdsmarkedet, men man må jo så også sige, at det ikke lige er dem, der er mest slidt, der får gavn af den her ordning.
Der er jo rigtig mange mennesker, som på en eller anden måde er slidt op, inden de når pensionsalderen, og forslaget skønner jo, at det kun vil medføre, at 480 personer vil blive længere på arbejde.
Det ser ud til, at der med ordningen er 5.500, der vil få udbetalt en seniorpræmie, og at det altså kun er ca. 480, der vil benytte sig af det her, fordi de får de 30.000 kr. – så det er omkring 9 pct. af den samlede værdi.
Vi stemmer for forslaget, men vi vil også gerne opfordre ministeren til at kigge på det rummelige arbejdsmarked
– dem på fleksjob, dem på nedsat tid, der ikke kommer med i ordningen, kan vel også tilføre en værdi til den danske samfundsøkonomi.
Og det må vel også være sådan, at når man i fremtiden laver sådan nogle ordninger, bør det rummelige arbejdsmarked være med, så man også inkluderer dem, der ikke kan arbejde på fuld tid, men som gerne vil fortsætte, også efter at de har kunnet gå på pension.
Det er selvfølgelig en ny måde at udbetale det på, men jeg mener, at ministeren skal kigge på det.
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-05:
Tak for det, formand.
For dem, der er født den 1. januar 1954, er folkepensionsalderen 65½ år.
Den falder her fra den 1. juli, hvor loven træder i kraft, men også fremadrettet får man en præmie det første år, man er på arbejdsmarkedet.
Det synes vi egentlig i Dansk Folkeparti er en udmærket idé med henblik på at tilskynde folk til at blive lidt længere tid på arbejdsmarkedet.
Hvor mange der så lige vil gøre brug af det her forslag, er selvfølgelig svært at bedømme.
Det kan være, det viser sig, at det er langt flere, end det er beregnet til.
Men i Dansk Folkeparti synes vi i hvert fald, at det er en udmærket ordning, som vi selvfølgelig støtter.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-05:
Det var sådan, jeg opfattede det.
Så jeg håber, at ministerens sidste bemærkning skal opfattes på den måde, at døren ikke er smækket i for, at vi kan foretage nogle ændringer i det her lovforslag.
Jeg ved godt, at det ikke er det samme som et tilsagn om, at man så bare gennemfører de ændringer, som vi foreslår eller andre foreslår, men jeg håber, at døren ikke er lukket i for at foretage nogle ændringer i lovforslaget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-02-05:
Jeg synes, at ordføreren taler uden om det konkrete problem, som alle jo ellers er enige om, nemlig at der er nogle mennesker, der simpelt hen ikke kan holde til at arbejde, til de bliver 70 år eller måske 75 år.
Det er der simpelt hen nogle der ikke fysisk vil være i stand til.
Men det svarer jo til at sige til de her mennesker, som er med til at holde hjulene i gang og sørge for vækst og velstand, at de skal arbejde, til de segner.
Har Venstre ikke et bedre svar til dem?
Hans Andersen (V), 2019-02-05:
Det handler både om adgangen til førtidspension, om adgangen til seniorførtidspension, men det handler jo også om vores arbejdsmiljø.
Det er jo en falliterklæring, at vi nu hører 30-årige murere sige, at det sådan set ikke er afgørende, om det er, til de er 70 år eller 73 år, for de siger: Jeg kan ikke arbejde mere end 20 år som murer; så er jeg slidt ned.
Det skal vi da gøre noget ved, og det tror jeg sådan set mureren er bedre hjulpet af, end at vi har en folkepensionsalder på 70 år eller 73 år.
Peder Hvelplund (EL), 2019-02-05:
Og tak til ordføreren for at præcisere, hvad Venstre forstår ved den velfærdsaftale, der ligger, hvilke principper der ligger til grund for den, og at Venstre selvfølgelig også opfatter det sådan, at der skal være enighed i forligskredsen, hvis der skal ændres på den.
Og det kan man jo sige er ret afgørende, for det betyder også noget, i forhold til hvilke muligheder Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti har for at ændre på den her aftale, i og med at det jo så kræver, at der er enighed i forligskredsen.
Derfor kunne jeg da godt tænke mig at høre ordførerens holdning til hele problemstillingen omkring differentieret pensionsalder.
Er Venstre af den opfattelse, at det er nødvendigt at få ændret på den pensionsordning, vi har i dag, altså at det er nødvendigt at få lavet en differentieret pensionsordning, sådan som Socialdemokratiet opfatter det, eller mener Venstre, at det udelukkende er et spørgsmål, der handler om nedslidning og muligheden for at kunne træde ud af arbejdsmarkedet, hvis man er nedslidt?
Hans Andersen (V), 2019-02-05:
Men vi har en differentieret pensionsordning.
Vi har mulighed for at træde ud af arbejdsmarkedet på en førtidspension eller en seniorførtidspension – i øvrigt på en ydelse, som jo er langt, langt højere end den folkepension, som Socialdemokratiet nu foreslår man skal kunne træde ud på 3 år før.
Og svaret dengang var, at det kan man ikke bruge som model, men det kan jo være, at Socialdemokratiet på torsdag, hvor fru Mette Frederiksen forhåbentlig kommer, kan gøre os klogere.
Det ser jeg da frem til.
Peder Hvelplund (EL), 2019-02-05:
Jamen førtidspension og seniorførtidspension handler jo netop om nedslidning, og det, jeg godt kunne tænke mig at høre lidt om, var Venstres principielle holdning til det.
Altså, der er jo ikke nogen grund til at løse et problem, som Venstre ikke mener er der, og derfor kunne det være interessant at høre, om Venstre mener, at der er et problem, som man skal løse.
For ellers giver det jo ikke nogen mening at diskutere de forslag, som Socialdemokratiet kommer med nu.
Altså, er Venstre af den opfattelse, at der er et problem, der skal kigges på, i forhold til at man også skal have et antal år efter arbejdslivet, som er nogle gode år?
Hans Andersen (V), 2019-02-05:
Vi er bestemt optaget af, at man skal have nogle gode seniorår, de bedst mulige seniorår.
Det er jo også derfor, vi skal gøre noget ved arbejdsmiljøet – det tror jeg sådan set er vigtigt vi gør.
Det ville være modellen med Socialdemokratiets forslag her.
Det vil jeg gerne drøfte med Socialdemokratiet: Er det en rimelig måde at bruge vores fælles ressourcer på, eller kan vi finde andre modeller?
Benny Engelbrecht (S), 2019-02-05:
Det er jo ikke super mange svar, der kommer fra Venstre, må man sige, når det handler om, hvad man egentlig ønsker, og det virker måske lidt pauvert at snakke om arbejdsmiljø, når man i sin regeringstid har skåret ned på Arbejdstilsynet og taler om forbedringer af tilbagetrækningsmuligheder, når den nuværende statsminister de facto har afskaffet efterlønnen og i øvrigt i den her valgperiode adskillige gange har foreslået, at man tværtimod skal øge pensionsalderen.
Nå, det, jeg i virkeligheden gerne vil spørge om, er den anden del af ligningen, som er nok så interessant, nemlig at det her også skal finansieres.
Socialdemokratiet har fremsat et klart forslag til finansieringen.
Der er andre partier, der har forholdt sig enten neutralt eller positivt i forhold til det.
Det kunne da egentlig være interessant at høre, hvordan Venstre forholder sig til Socialdemokratiets finansieringsforslag på 3 mia. kr., hvoraf en del af det kommer fra det øgede samfundsbidrag fra den finansielle sektor.
Hans Andersen (V), 2019-02-05:
Grundlæggende er vi ikke tilhængere af, at vi skal skrive højere skatter ud på arbejde.
Vi synes ikke, at vi skal gøre vilkårene for at drive virksomhed i Danmark ringere.
Det betyder, at arbejdspladserne flytter ud, og at de ikke bliver placeret i Danmark.
Det synes vi vil være en skidt vej at gå.
Så det er sådan set vores tilgang til det.
Når Socialdemokratiet nævner skat på overdrevet spekulation, er det lidt mærkeligt, fordi i øjeblikket er vi jo ved at prøve at finde løsninger, hvormed vi kan regulere banksektoren på en sådan måde, at bankerne lever op til de normer, vi vil have.
Finansieringskilden udtørrer jo, og hvad er så Socialdemokratiets løsning?
Er det så bare yderligere skatter?
Er det så personskatten, der skal sættes op for at finansiere Socialdemokratiets løsning?
Det står lidt uklart for mig.
Benny Engelbrecht (S), 2019-02-05:
Det er faktisk nyt for mig, at regeringen har en plan, der skal sikre, at den finansielle sektor slet ikke kan tjene penge i fremtiden.
Det kommer som en overraskelse, men nuvel, det må vi så se frem til.
Nu er der jo rent faktisk et andet finansieringsforslag, som er blevet bragt på banen for nylig af Radikale Venstre – et finansieringsforslag, Socialdemokratiet på ingen måde deler synspunkt i forhold til – om, at man øger pensionsalderen yderligere generelt for alle, som er på arbejdsmarkedet.
Det er faktisk en lille smule uklart, hvad det er, regeringens politik og også hvad Venstres politik helt præcis er.
Så kan hr. Hans Andersen ikke bare lige gøre os lidt klogere på, hvordan man forholder sig til det forslag fra De Radikale?
Hans Andersen (V), 2019-02-05:
Det skulle ikke gerne være uklart for hr. Benny Engelbrecht, for hvis hr. Benny Engelbrecht fulgte en anelse med – det forventer jeg sådan set ordføreren gør – så er det jo meget klart.
Det var sådan set svaret, og det giver jeg gerne igen i dag.
Så dermed er den tvivl ryddet af bordet og så: God dag!
Finn Sørensen (EL), 2019-02-05:
Det var jo en meget klar melding.
Spørgsmålet er så: Vil Liberal Alliance bruge sin magt som en del af forliget til at blokere for, at der bliver lavet en aftale om en differentieret folkepensionsalder?
Det var det ene spørgsmål, og det er et ganske kort et, der kan svares ja eller nej på.
Så er der den anden del.
Hvordan kan det så være, at Liberal Alliance sammen med de andre forligspartier i velfærdsaftalen sådan set har gjort det stik modsatte, ved at man ikke har indfriet løfterne om at styrke forebyggelsen, styrke det gode arbejdsmiljø, men at man har skåret drastisk ned på Arbejdstilsynet?
Man har Forebyggelsesfonden, ja, men den må man ikke bruge, siger finansministeren.
Og sådan kan vi jo nævne utallige eksempler på, at man har sparet på alt det, som man lovede man ville gøre, og som var forudsætningen for at sætte pensionsalderen i vejret.
Hans Andersen (V), 2019-02-05:
Ja, der er bestemt en stor forskel.
Jeg tror, det er meget individuelt, altså fra person til person, hvornår man er nedslidt på en sådan måde, at man ikke kan arbejde, og det er jo det, vi skal prøve at tage hånd om i et pensionssystem.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-02-05:
Tak for det.
Ordføreren spørger i sin ordførertale: Hvordan kan vi gøre et godt pensionssystem endnu bedre?
Og det kunne være en fin nok diskussion, men jeg synes jo i virkeligheden, at den her debat også handler om noget andet, nemlig om, hvordan vi kan imødekomme de mange, som altså ikke kan holde til at arbejde frem til en højere og højere pensionsalder.
Jeg vil egentlig bare gerne høre ordføreren, om han er enig i, at der altså er en stor forskel på, om man starter på arbejdsmarkedet som 18-årig på en byggeplads eller som 28-årig på et kontor.
Pelle Dragsted (EL), 2019-02-05:
Ordføreren bliver ved med at snakke om det her med nedslidning, men det er ikke kun det, den her diskussion handler om.
Den handler også om, at det pensionssystem, som ordførerens parti har lavet sammen med Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet, er notorisk uretfærdigt, for det har den indbyggede effekt, at nogle af de grupper, som kommer tidligt ud på arbejdsmarkedet og typisk har en kortere levetid, har færre gode år efter arbejdslivet end f.eks. advokaten og overlægen og andre, der kommer senere ind på arbejdsmarkedet.
Så kan vi jo snakke om dem helt oppe i toppen af samfundet, der selv kan bestemme, hvornår de vil gå på pension, og så dem, som lavede efterlønsreformen herinde, altså de politikere, som jo stadig væk kan gå af, når de er 60 år.
Men lad os lade de to grupper ligge og så koncentrere os om det faktum, at 3F'eren, NNF'eren og FOA-medlemmet, som er startet tidligt og har en kortere levetid end dem, som har de lange uddannelser, derfor har færre år efter arbejdslivet, fordi man jo tager udgangspunkt i en gennemsnitslevetid for hele befolkningen.
Hans Andersen (V), 2019-02-05:
Jeg synes, vi har et fleksibelt pensionssystem i dag.
Det indebærer jo, at vi har en førtidspension.
Omkring 200.000 mennesker er faktisk på førtidspension i dag, og de er altså på et tidligere tidspunkt, end før de når folkepensionsalderen, trådt ud af arbejdsmarkedet.
Det er da et samfund, der tager hånd om de mennesker, der ikke kan være en del af det arbejdende fællesskab, selv om de gerne ville være det.
Det synes jeg da er et fleksibelt pensionssystem.
Så har vi i dag en fast folkepensionsalder.
Den er ensartet, det medgiver jeg.
Den er til at regne med, alle kan disponere i forhold til den, og det er jo det, vi skal have en drøftelse af, altså om den fortsat skal være det, eller om der skal andre modeller på banen.
Det har vi sagt vi vil drøfte, men jeg synes ikke, at det er rimeligt at sige, at det nuværende pensionssystem er så dårligt, som spørgeren får det til at fremstå.
Pelle Dragsted (EL), 2019-02-05:
Men virkeligheden er jo bare den, at hvis vi kigger på folk med en kort uddannelse eller ingen uddannelse og på folk med lange videregående uddannelser og så kigger gennemsnitligt på de to grupper, så har de sidstnævnte, overlægen og advokaten, mellem 4 og 7 flere gode år med pension end dem med de korte uddannelser.
Det vil sige, at dem, som starter tidligt på arbejdsmarkedet og betaler skat i rigtig mange år, altså har færre år bagefter i gennemsnit end de andre.
Det er da ikke rimeligt.
Hvad er Venstres holdning til det her andet end bare at være nysgerrig over for, hvad Socialdemokratiet kommer med?
Synes man virkelig, at det er rigtigt at operere med en gennemsnitsalder, som diskriminerer dem med de korte uddannelser, der har været længe på arbejdsmarkedet?
Hans Andersen (V), 2019-02-05:
Vi er optaget af, at alle får flest mulige gode seniorår.
Det er også derfor, jeg har nævnt her i dag, at vi skal arbejde med at få et endnu bedre arbejdsmiljø, så man ikke bliver slidt ned af at gå på arbejde, og vi skal også kigge på de ordninger, der gør, at man kan træde ud af arbejdsmarkedet, hvis man er slidt ned og ikke kan arbejde, også inden man er nået folkepensionsalderen.
For det skal være sådan, at hvis man er slidt ned og ikke kan arbejde allerede som 45-årig, skal der være en trædesten til at komme ud af arbejdsmarkedet.
Det vil vi gerne holde fast i, og måske – det ved jeg ikke – vil Enhedslisten også gøre det.
Jan Johansen (S), 2019-02-05:
Tak for det.
Nu hørte jeg ordføreren allerførste gang komme ud med en melding, da Socialdemokratiet var kommet med sin udmelding om, at nedslidte folk kunne forlade arbejdsmarkedet før pensionsalderen, og da var ordføreren meget stålfast på, at det var der ikke noget der hed, og at vi havde de ordninger, der skulle til.
Der gik en lille rum tid, og så gik ordføreren ud igen og fortalte, at man måske nok blev nødt til at kigge på det.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om det var, fordi ordføreren lige pludselig fandt ud af, at der fandtes slidte mennesker derude, eller om det var folkestemningen, der gjorde, at man nu blev nødt til at melde ud på en anden måde end det, man havde gjort først.