runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-05-10:
Som allerede nævnt handler lovforslaget om forrentning af penge, man har til gode ved skattevæsenet, eller penge, man mangler at betale eller bare mangler at indberette.
Og vi synes egentlig, det er fornuftigt nok, at der er en række ensretninger af reglerne, så man lidt kan tilgodeses, hvis man lader være med at indberette, i forhold til dem, som faktisk gør det, de skal.
Det er jo et stærkt teknisk lovforslag, må man mildest talt sige.
Så jeg bakker også op om, at der kommer en teknisk gennemgang, så vi kommer i dybden med det, for det er ikke ligefrem letlæseligt for en lægmand, som vi jo nu er som politikere.
Jeg har faktisk egentlig ikke brugt så meget krudt på det, der er indholdet i selve lovforslaget.
Jeg synes, at det, jeg har gennemgået, virker fornuftigt, men vil lige nævne en ting, man måske kunne overveje at putte ind i det.
Jeg har jo bemærket, at flere af høringssvarene sætter fokus på den problemstilling, der er med, at hvis man har vundet en sag ved Landsskatteretten og faktisk egentlig har sit på det rene og skattevæsenet så vælger at tage sagen videre ved domstolene, så skal man have mulighed for at indbetale de penge, som man potentielt taber, så man faktisk undgår at få en kæmpe renteudgift.
Mange af de her skattesager kan jo køre i rigtig mange år, og det er jo ikke, fordi virksomheden har gjort noget selvforskyldt; de har jo sådan set vundet i Landsskatteretten.
Men den her problemstilling, der blev nævnt i høringssvarene, kunne vi prøve at dykke ned i i udvalgsarbejdet, for jeg synes egentlig, det lyder som en ganske rimelig ting, at man kan få lov at indbetale det beløb, som man potentielt kan tabe, i hvert fald bare for at undgå renteudgifterne, hvis man vil det.
Det kan være, ministeren kan kommentere det, ellers må vi tage det i udvalgsarbejdet.
Det er rigtigt nok, at det ikke er en del af lovforslaget, men nu er der jo kommet andre ting ind ret sent og uden høringssvar, så det kunne måske være en mindre ting, der kunne justeres til.
Nå, nu er det i hvert fald nævnt, og så må vi tage det i udvalgsarbejdet.
Dansk Folkeparti kan støtte det her lovforslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-10:
Jeg må sige, at da jeg læste forslaget, skulle jeg lige læse det to gange, fordi det er meget teknisk, men også fordi jeg studsede over det tal, som hed 93.000 sager, som stadig væk mangler at blive afsluttet, om renter og udbytte – 93.000 sager.
Og når man så lige læser et par linjer længere ned, og hvis jeg har forstået det korrekt, så lukkede man det her, og man begyndte at genoptage det i 2016, men siden 2016 har man ikke formået at få den her pukkel ned endnu – i 6 år i hvert fald har man ikke formået at få puklen ned.
Det koster så, som jeg hvert fald lige kan læse det, 270 mio. kr. om året.
Altså, der står, som jeg læser det, at rentetilskrivninger alene i 2021 er 270 mio. kr. for de sager, man ikke har gjort færdige.
Jeg håber vitterlig, at jeg læser det forkert, og så kan ministeren jo korrekse mig.
Men som jeg læser det, er det 270 mio. kr. alene i 2021, på grund af at man ikke har lavet de her sager færdige, og hvis der går mere end 6 måneder, får man en ret, hvor man bliver tilskrevet en rente – nogle lande med, jeg tror, det var 4,8, eller var det 4,6, og nogle endda med en rente på op til 7 pct.
Det skal vi simpelt hen have undersøgt nærmere, altså at vi på grund af nøl og smøl ikke har fået gjort det ordentligt i 6 år og så spilder 270 mio. skattekroner om året.
Det er jo en skandale ud over det sædvanlige.
Det må vi få undersøgt om er tilfældet.
Så bliver det det private erhvervsliv eller nogle andre, og i det her tilfælde er det også rigtigt.
Nu vil man gøre noget godt, og jeg synes, det er fint med intentionen om, at man vil gøre noget godt for fængslerne og alt muligt andet, men igen er det endnu en omkostning for erhvervslivet.
Så kan man sige, at man lukker nogle huller og ditten og datten, ja, men der er et merprovenu i den her aftale på 245 mio. kr. efter tilbageløb.
Så der ryger altså 245 mio. kr. ekstra ind i statskassen.
Hvis man nu fik styr på det med de 270 mio. kr., så man ikke skulle af med dem, så er vi faktisk oppe på 515 mio. kr., der løber ekstra ind i statskassen.
Sådan er det jo ofte herinde i Folketinget, i forhold til at man siger: Jamen vi gør bare lige det her.
Og bum, en halv milliard kroner finder vi lige der.
Bum – flere penge ned i statskassen, men der er altså kun erhvervslivet og borgerne derude til at finansiere det.
Peter Skaarup (DF), 2022-05-10:
Jamen jeg synes, det lyder, som om vi har en god borgerlig mærkesag her.
Er der ikke noget med, at der snart er folketingsvalg?
Det kunne da være, at det var en idé, at vi i fællesskab skulle sige til borgerne: Prøv lige at tænke jer lidt om, næste gang I skal hen til stemmeurnerne, for det er retsbevidstheden, det er retssikkerheden for den almindelige dansker, det går ud over, hver evig eneste gang der er sager, der bliver skubbet ind under gulvtæppet.
Og vi må bare erkende, at det er der nogle af de her sager der bliver.
Troels Ravn (S), 2022-05-10:
Tak for ordet.
Vi skal nu behandle et borgerforslag, som handler om at få fjernet afgifterne på benzin og diesel, og det er med det sympatiske formål at gøre det nemmere for den almene dansker bedre at navigere i de stigende energipriser og i øvrigt prisstigninger på eksempelvis fødevarer.
Derfor følger vi også situationen tæt og arbejder fortsat på løsninger, som kan sikre, at vi kommer sikkert igennem den her tid.
Der er dog flere grunde til, at det ikke er holdbart at fjerne alle afgifter på benzin og diesel, som forslaget her lægger op til.
For det første skal afgifter på brændstof til vejtransport som minimum leve op til energibeskatningsdirektivets minimumssatser, og det vil kræve, at vi anmoder Europa-Kommissionen om tilladelse.
Og i det tilfælde, at Danmark skulle få en tilladelse, ville det forventelig kun være gældende i ganske kort tid, og vi har brug for langsigtede løsninger.
For det andet skal det nævnes, at energibeskatningsdirektivet er en del af EU's grønne pagt, der skal gøre EU klimaneutralt senest i 2050.
For os i Socialdemokratiet er det vigtigt, at vi i fællesskab lever op til vores grønne internationale forpligtelser, ligesom det er altafgørende, at vi når 70-procentsmålsætningen i 2030, og det anslås, at en nedsættelse af afgifterne på benzin og diesel vil øge dansk CO 2 -udledning med omtrent 0,3 mio. t om året.
Det vil alt andet lige gøre det vanskeligere at nå 70-procentsmålsætningen.
Derfor arbejder vi målrettet på at gøre os uafhængige af fossile brændstoffer.
Det gør vi både af hensyn til at gennemføre den grønne omstilling, men også fordi der er behov for, at Danmark bliver uafhængig af russiske energikilder.
Regeringen ser som sagt med stor alvor på udviklingen i priserne på bl.a. energi og fødevarer, og regeringen og Folketinget har derfor taget en række konkrete initiativer.
Et flertal i Folketinget har i 2022 indgået to aftaler om en målrettet varmecheck, der skal hjælpe de danskere, der er hårdt ramt af de stigende priser.
I alt er der afsat 2 mia. kr. til den målrettede varmecheck.
Senest har regeringen så også foreslået at hæve befordringsfradraget i 2022 for at hjælpe alle dem, der er i arbejde og har behov for bilen for at kunne passe deres arbejde.
Og endelig har regeringen også foreslået at give en ekstra skattefri check på 5.000 kr. til de folkepensionister, der allerede modtager ældrecheck, og det initiativ drøfter vi nu med Folketingets øvrige partier.
Så altså, Socialdemokratiet kan ikke støtte borgerforslaget her, og det samme kan heller ikke Enhedslisten og Radikale Venstre.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-05-10:
Det er et borgerforslag, vi nu behandler.
Det går ud på at afskaffe benzin- og dieselafgifterne, og det er jo egentlig et meget sympatisk forslag.
Det ville give danskerne en skattelettelse på i omegnen af 25 mia. kr., og det kunne selvfølgelig være lidt fristende her sidst på dagen at slå ud med armene og bare sige ja.
Men det ville nok være lige friskt nok.
Men jeg forstår sådan set godt årsagen til borgerforslaget, for det gør ondt i tegnebogen, når bilen skal tankes i øjeblikket.
Priserne på benzin og diesel er steget ganske betragteligt, og det rammer danskerne på privatøkonomien.
Og læg dertil, at stort set alt andet også stiger.
Varmeregningen når for rigtig mange ekstreme niveauer, og turen i supermarkedet er også blevet væsentlig dyrere.
Men tilbage til benzin- og dieselafgifterne.
Som sagt er de steget markant, også markant mere, end det var forudsat og forventet sidste år.
Og det var sådan set også derfor, at Venstres skatteordfører, fru Louise Schack Elholm, som sidder i Skatterådet, bad om, at Skatterådet genberegnede befordringsfradraget for i år.
Det førte så til, at Skatterådet i april meddelte, at befordringsfradraget og befordringsgodtgørelsen bliver hævet.
For befordringsfradragets vedkommende er det med tilbagevirkende kraft fra nytår, og fremadrettet gælder det også for befordringsgodtgørelsen.
Og jeg er ikke i tvivl om, at det kommer til at hjælpe de mange, der har mere end 12 km til arbejde, eller som får udbetalt befordringsgodtgørelse, at beløbene er hævet en lille smule.
Statsministeren har også lovet, at fradragsværdien af befordringsfradraget skal øges, men det har vi til gode at se omsat til et konkret forslag.
Men det kommer vi måske til senere.
Forslaget vil som sagt være temmelig dyrt for statskassen, og så er vi faktisk også i en situation, hvor inflationen sætter rekord.
I dag har vi fået de seneste inflationstal fra Danmarks Statistik.
Inflationen i april var oppe på 6,7 pct.
Det er den største stigning i inflationen i Danmark i mere end 40 år, og hvis Folketinget så i den forbindelse blot valgte at afskaffe benzin- og dieselafgifterne og dermed pumpe over 20 mia. kr. ud i økonomien, ville det sådan set kun gøre situationen værre i forhold til inflationen.
Så det ligger ikke lige til højrebenet.
Så vil jeg selvfølgelig også, som skatteministeren nævnte, understrege, at vi jo har flere grunde til, at vi opkræver benzin- og dieselafgifter.
Den ene er naturligvis at skabe et provenu.
Men der er altså også et hensyn i forhold til luftforurening og klima, og med en afskaffelse af benzin- og dieselafgifterne vil det gøre det endnu sværere at komme i mål med vores høje klimaambitioner.
Så selv om jeg jo som Venstremand generelt er glad for at sætte skatten ned, kan vi altså ikke støtte et ufinansieret forslag – et forslag, som derudover vil forstærke en allerede rekordhøj inflation og svække klimaindsatsen.
Tak for ordet.
Mette Abildgaard (KF), 2022-05-10:
Det var på ingen måde det, jeg sagde.
Naturligvis har det ingen betydning, hvad vi gør i Danmark, i forhold til den pris, det bliver handlet til på verdensmarkedet.
Men det er klart, at hvis vi ikke havde minimumssatser for afgifter og alle valgte at gå den her vej, så ville den naturlige markedsregulering, der ligger i udbud og efterspørgsel, jo blive udhulet i forhold til det her.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-10:
Så forstår jeg bare ikke det, man siger, om, at det har betydning for prisen på benzin, som er en knap ressource, hvis man fjerner afgiften.
For det var det, ordføreren sagde.
Så det undrer mig.
Vil Konservative være med til at sænke det til et EU-minimum?
Jeg er med på det energidirektiv, der ligger, men vi kan jo i Folketinget sænke det til et EU-minimum.
Det vil for diesel betyde omkring måske 19 øre og for benzin måske 2 kr. eller 2,42 kr. alt efter prisen.
Vil man være med til at gøre det?
Det er faktisk ret billigt at finansiere.
Mette Abildgaard (KF), 2022-05-10:
Nogle gange tænker jeg, at i mit næste liv ville det bare være enormt nemt og belejligt at være medlem af Nye Borgerlige, for man kan tilslutte sig enormt mange sympatiske ting uden nødvendigvis sådan lige at gøre sig den ulejlighed at skulle anvise en hel masse finansiering til det.
Jeg har ikke set noget finanslovsudspil fra Nye Borgerlige, hvor man har finansieret at sænke de her afgifter til det niveau, som man lægger her.
Hvis det er fejlagtigt, hører jeg gerne en sidehenvisning til, hvor jeg kan finde det i et finanslovsudspil.
Men nej, jeg mener sådan set heller ikke, det ville være hensigtsmæssigt af de klimahensyn, som jeg også har redegjort for tidligere.
Vi har en forpligtelse til at reducere vores CO 2 -udledning.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-10:
Tak for det.
Det her borgerforslag er rigtig godt, fordi det måske vil være med til at gøre op med verdens højeste skattetryk, som vi har i Danmark.
Det er et borgerforslag, som ytrer et ønske om og giver en klar besked til politikerne herinde i Folketinget om, at det nu er det deres tur til at spænde livremmen ind; danskerne derude har faktisk brug for at beholde lidt flere af vores egne penge, så vi kan få en dagligdag og en hverdag til at fungere.
Så kan man selvfølgelig godt vælge herindefra at sige: Jamen det her borgerforslag på de få linjer er udformet juridisk ukorrekt, så det kan vi simpelt hen ikke vedtage på den måde.
Jeg synes, det er at tale ned til det, som et borgerforslag er i samfundet, og hvorfor man har indført borgerforslag?
Det har man, fordi vi skal debattere nogle hensigter og nogle problemer, som borgerne oplever derude.
Og ja, man kan ikke bare fjerne alle benzin- og dieselafgifter på grund af nogle EU-regler.
Nu mener vi ikke i Nye Borgerlige, at EU skal blande sig i, hvilke afgifter vi har i Danmark, så det ser vi sådan set grundlæggende ikke som et problem.
Men vi kan da i hvert fald som Folketing med de nuværende regler sænke det ned til EU's minimumsniveau, og det var da en start.
Det er det, vi siger i Nye Borgerlige, og det er også det, vi har fremlagt i vores økonomiske plan.
Her siger vi nemlig: Lad os da tage det første skridt og sænke benzinafgiften ned til det.
Det ville koste cirka en halv milliard kroner.
Og det er fuldt finansieret i vores økonomiske plan, som alle – også den konservative ordfører – kan gå ind og kigge i; den ligger på vores hjemmeside.
Så det her er et godt borgerforslag.
Vi kommer til at støtte det, vi kommer til at stemme for det, fordi vi synes det er godt.
Vi har tidligere haft andre forslag, som vi har stemt for på grund af hensigten i dem.
Så må vi se, hvordan vi – og det er det, jeg synes Folketinget må tage på sig – får fremsat et beslutningsforslag, som lovgivningsmæssigt kan lade sig gøre; og det vil vi gerne stille os i spidsen for i Nye Borgerlige.
Så fremsætter vi et beslutningsforslag, som rent faktisk kan rumme hensigten i det her borgerforslag, og som også juridisk kan holde til en lovbehandling herinde.
Mette Abildgaard (KF), 2022-05-10:
Tak for det.
Man kan måske diskutere, hvor konkret det er finansieret – det er under nogle relativt store overskrifter, man finder finansieringen i Nye Borgerliges udspil.
Når det så er sagt, deler vi jo en ambition om, at man kan gøre det bedre og mere effektivt i den offentlige sektor – så ret beset er det ikke os to, der skal stå og være uenige om det – for det kan man.
Der ligger bare ikke noget i udspillet fra Nye Borgerlige i forhold til dieselafgiften.
Så når man stemmer for det her borgerforslag, som jo både rummer benzin og diesel, kan vi så forvente, at der kommer en regulering af planen i forhold til at finansiere dieseldelen?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-10:
Altså, vores plan er fuldt finansieret.
Når diesel ikke er med, er det simpelt hen, fordi det er så lille et beløb, og fordi vi har overfinansieret vores plan.
Altså, dieselafgiften kan du cirka sænke med 19 øre for at komme ned til det, der er minimum.
Hvis du så både sænker benzin- og dieselafgiften med de 19 øre, altså parallelt, så koster det faktisk kun 100 mio. kr., hvor benzinafgiften er en stor del af det.
Det er så lille et millionbeløb, hvis man bare sænker dieselafgiften ned til EU's minimum – så det har vi fuldt finansieret inden for det.
Mette Abildgaard (KF), 2022-05-10:
Jeg synes dog, det ville være hensigtsmæssigt at lade det fremgå af planen, at det er finansieret, for som jeg læser planen her, kan jeg ikke se, at diesel indgår.
Det indgår ikke i den tabel, hvor der bliver opgjort både udgifter og indtægter, som er på den sidste side i Nye Borgerliges plan.
Så det er en opfordring til, at det kommer til at fremgå der, hvis man mener, at man har finansieret det.
Dieseldelen er heller ikke anført som en udgift i Nye Borgerliges udspil – det er kun benzin, som er direkte nævnt.
Så hvis man stemmer for det her borgerforslag i forhold til benzin og diesel, synes jeg også, man skylder at anvise, at diesel indgår i ens økonomiske plan.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-10:
Det kan vi hjertens gerne tilføje.
Altså, der er jo en lang række elementer, hvis millionbeløb er så små, at vores plan ville blive 100 punkter lang.
Men det ville da være glædeligt, hvis De Konservative vil støtte, at vi får sænket det med 19 øre.
Det giver faktisk en gevinst på 1 mia. kr. i forøget bnp, og det kan vi sandsynligvis godt være enige om er en god idé – og så koster det kun 100 mio. kr.
Det er jo en rigtig, rigtig god idé.
Jeg skal bare lige forstå det, for benzin handles jo på verdensmarkedet: Er det ordførerens opfattelse, at det at sænke afgifterne i Danmark på den knappe ressource, som man sagde benzin var, og som handles på verdensplan, vil have betydning for den pris, der ligger på verdensmarkedet?
Er det ordførerens opfattelse, at det vil have en betydning, hvis vi sænkede afgiften på benzin i Danmark, for prisen på verdensmarkedet?
Det var det, jeg troede jeg hørte i hvert fald, men jeg skal bare lige høre, om det er korrekt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-10:
Der er lige et par elementer.
Du siger, at man ikke kan støtte sådan et ufinansieret forslag, men er det ikke korrekt, at man har indgået en aftale om milliarder til forsvaret, som ikke er finansieret?
Så vidt jeg ved, har man i hvert fald indgået et nationalt kompromis om, at man vil finde pengene, men man ved ikke endnu, hvor man vil finde pengene.
Så til den der opfattelse af, at det vil forværre CO 2 -udledningen
: Har ordføreren for Venstre en opfattelse af, at folk kører i deres biler bare for at ligge og køre i dem?
Jeg har sådan set en opfattelse af, at de kører for at komme på arbejde og komme hen til familie og venner.
Der er måske nogle, der tager en tur i weekenden, men der er ikke meget hyggekørsel i Danmark med de afgifter og priser, vi generelt set har på benzin.
Er det ikke også ordførerens opfattelse, at folk faktisk bruger bilen som en brugsgenstand for at komme frem og tilbage til det, som de skal?
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-05-10:
Det er i hvert fald sådan normalt ved udbud og efterspørgsel, at hvis prisen på en vare falder, øges efterspørgslen.
Jeg er da ikke i tvivl om, at med de høje priser, der er, prøver folk naturligvis at begrænse deres kørsel mest muligt, men hvis vi ved en støtte til det her beslutningsforslag sænker benzin- og dieselpriserne med en del kroner, kunne det jo godt være, at man ville være lidt mere frisindet, i forhold til hvor meget man kører.
Det er sådan set bare simpel økonomi.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-10:
Simpel økonomi er vel også, at det vil gavne mobiliteten.
Det kunne måske betale sig for folk at tage det arbejde, der ligger lidt længere væk, fordi det ville blive billigere at transportere sig derhen.
For med al respekt for det fradrag, man får for at køre, dækker det jo ikke de reelle udgifter helt og holdent.
Det tror jeg alle, der har haft bil, ved.
Og hvis man fjerner afgiften, men finansierer det via et mindsket offentligt forbrug, forøger det jo ikke inflationen.
Jeg er med på, at hvis man bare sender de ekstra penge ud, vil det gøre det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-05-10:
Jeg er enig i de grundlæggende økonomiske virkeligheder, som siger, at hvis noget bliver billigere, vil man bruge mere af det.
Det er sådan set en helt gængs sammenhæng mellem udbud og efterspørgsel.
Og vi har jo netop et befordringsfradrag for at øge mobiliteten, for det er vigtigt, at danskerne har også økonomiske incitamenter til at tage et job, der ligger lidt længere væk.
Og vi har faktisk en ganske høj mobilitet på det danske arbejdsmarked.
Der er rigtig mange, der kører langt på arbejde.
Derfor synes jeg også, det er fornuftigt at hæve befordringsfradraget, og der kommer forhåbentlig en forhøjelse af fradraget.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2022-05-10:
Den sædvanlige ordfører har desværre ikke mulighed for at være her, og derfor holder jeg hans tale: Verden har grundlæggende forandret sig.
Den har på mange parametre forandret sig til et mere usikkert sted at være.
Hvis det her borgerforslag var blevet stillet for et halvt år siden, havde jeg ikke haft brug for at skrive nogen særlig dybdegående tale, for der hersker jo ikke nogen særlig tvivl om, at fjernelse af alle afgifter på benzin og diesel på ingen måde harmonerer med vores politik i SF.
Når det den her gang har krævet flere nuancer og mere tankekraft at finde ud af, hvad jeg skulle sige i dag, så skyldes det, at jeg godt forstår, at danskerne er bekymrede; at jeg godt forstår, at de er bekymrede for stigende priser på gas, transport og mad.
Når jeg så alligevel i dag kommer til at sige, at SF ikke støtter det her borgerforslag, skyldes det helt grundlæggende, at vi først og fremmest er klart imod de vidtgående konsekvenser, det vil have, for vores klima og natur.
Hvis man fjerner afgifterne, vil vi have langt, langt sværere ved at nå de helt essentielle klimamål og -reduktioner, som ingen kan se sig ud af.
Desuden vil forslaget også medføre en markant negativ effekt på skatteprovenuet og dermed også vores økonomi og velfærd.
Det vil have en skadelig og uønsket effekt på vores kernevelfærd.
Det vil koste lærere, pædagoger, sygeplejersker og sosu-assistenter, og det er ikke den vej, vi skal.
Derfor har vi i SF også været med til at stemme for at indføre varmechecken.
Og hvad angår bilisterne, får de gavn af, at befordringsfradraget hæves.
Vi har også været tydelige omkring, at hjælpen ikke bør stoppe her.
Der er indkomstgrupper i Danmark, der har brug for mere hjælp, og derfor har vi bl.a. også foreslået, at man bør hjælpe de fattigste mere og bør hjælpe studerende med en ekstra udstrakt hånd.
Så vi er i SF åbne over for at kigge på flere alternative løsninger, der kan hjælpe dem, der trænger mest.
Men vi kan ikke bakke op om borgerforslaget.
Det kan vi ikke, fordi det vil have en så ødelæggende og katastrofal indvirkning på de målsætninger, vi har sat, i forhold til at redde planeten, og fordi det vil skade vores helt centrale kernevelfærd i alt for høj grad.
Med de ord kan jeg meddele, at SF ikke bakker op om borgerforslaget.
Mette Abildgaard (KF), 2022-05-10:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Ordføreren nævner, at man ønsker flere initiativer for at hjælpe de mest udsatte i samfundet, og her nævnes de studerende som en af de grupper.
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig lige at spørge ordføreren ind til, hvilken definition af udsatte man ligesom bruger i SF, siden man lige mener, at de studerende tilhører den gruppe.
Så det er bare for at prøve at blive lidt klogere på, hvad det er for nogle træk, der skal til, hvad det er for nogle karakteristika, der skal til, før man ligesom bliver defineret som en udsat, sårbar gruppe, der har brug for ekstra hjælp, sådan ifølge SF-logik.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2022-05-10:
Hvad angår studerende, tænker vi på dem, der er su-berettigede.
Su'en er jo ikke særlig høj, så derfor ser vi dem måske ikke som en udsat gruppe, men i hvert fald som en lavindkomstgruppe.
Mette Abildgaard (KF), 2022-05-10:
Men er ordføreren ikke enig med mig i, at netop de studerende er karakteriseret ved sjældent at have forsørgelsesforpligtelser – ofte er der bare tale om en enmandshusstand, hvor man har sig selv at forsørge – og er karakteriseret ved at have relativt god mulighed for at påvirke deres egen indkomst ved at tage et ekstra job, tage ekstra vagter, særlig som arbejdsmarkedet ser ud nu?
Og med de karakteristika kunne man så egentlig ikke godt argumentere for, at der var andre grupper, der var mere udsatte end lige de studerende, som kan forsørge sig selv og øge indkomsten?