runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2017-04-05:
Forslaget skal gøre det lettere at udbetale midler fra Landdistriktsprogrammet.
Det gælder bl.a. i forhold til ordninger om modernisering af svinestalde, modernisering af farestalde og støtte til tilskud til Natura 2000-områder.
Reglerne forenkles ved at indføre standardomkostninger på projektstøtteordninger under Landdistriktsprogrammet.
Beløbet skal beregnes ud fra valide data, der eksempelvis kan basere sig på historiske data og eksperters vurdering.
Lavpraktisk betyder det, at landmanden ikke skal undersøge markedsprisen på en ydelse to gange, og det er selvfølgelig til glæde både for erhvervet og for Landbrugs- og Fiskeristyrelsen som myndighed.
Lovforslaget kræver en ændring af tilbudsloven, da loven forhindrer, at der kan indføres standardomkostninger på støtteordningerne fra Landdistriktsprogrammet.
Tilbudsloven siger, at standardomkostninger ikke kan indføres i sager, hvor der ifølge national lovgivning er krav om at følge reglerne om offentligt indkøb.
Et sådant krav rejses i forhold til støtteordningerne på Landdistriktsprogrammet.
Det betyder, at der, som reglerne er nu, ikke kan anvendes standardomkostninger.
Det er uhensigtsmæssigt, da der er tale om private investeringer, der i udgangspunktet ikke bør være omfattet af tilbudsloven, og hvor Miljø- og Fødevareministeriet vurderer at standardomkostninger på en betryggende måde varetager samme hensyn som tilbudsloven.
Derfor undtages støtteordningerne fra Landdistriktsprogrammet fra reglerne i tilbudsloven med dette forslag.
Den Europæiske Revisionsret har anbefalet, at medlemsstaterne i højere grad gør brug af standardomkostninger.
Ministeriet gik endvidere allerede i gang med forberedelserne til dette arbejde i 2014 under den daværende socialdemokratisk ledede regering, og på denne baggrund støtter Socialdemokratiet forslaget.
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg får lyst til at spørge, om det ikke gør indtryk på Dansk Folkeparti, når de lønmodtagere, der skal igennem det her kursusforløb – uanset hvor i landet de bor, og uanset om det er på landet eller i byen, eller hvor man er hjemmehørende som lønmodtager – ønsker, at der i hvert fald som en del af det her forløb også bliver klasserumsundervisning, fordi de vurderer, at det er den måde, de får mest effekt ud af kurset, altså den effekt, som jo i sidste ende skal betyde, at risikoen for at blive smittet som person, som lønmodtager, minimeres i de danske svinestalde?
Pia Adelsteen (DF), 2017-04-05:
Som den tidligere ordfører netop sagde, går det her jo ud på, at vi forsøger at lave nogle kurser, så vi kan forbedre hygiejnen, og så vi kan reducere den mængde af husdyr-MRSA, som mennesker passivt kan være med til at viderebringe til det omgivende samfund, sådan at vi undgår eller minimerer risikoen for smitte.
Vi har jo en handlingsplan om MRSA, og det her er så noget af det.
I min optik er det helt fint, at det er et e-learningkursus, det må jeg sige.
Jeg synes, det er godt.
Det betyder ikke, at man bliver dårligere uddannet.
Jeg mener rent faktisk, at e-learning kan være en rigtig god måde at lære nyt på.
Det betyder også, at hvis man ikke arbejder med svin, men synes, at det kunne være relevant at tage kurset, jamen så har man mulighed for at gøre det uden nødvendigvis at skulle møde op i et klasselokale.
Og det anser vi i Dansk Folkeparti for at være ganske glimrende – selv om det også er højteknologisk, hvis jeg må sige det sådan.
Så vi støtter forslaget fra Dansk Folkepartis side.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-04-05:
Det er jo en helt åben dør, hr. Claus Kvist Hansen løber ind.
Det er jo også derfor, jeg siger, at det er i arbejdsmiljøforligskredsen, som Dansk Folkeparti også er en del, det giver mening at diskutere, hvorvidt der skal laves yderligere sanktioner, yderligere opstramninger i forhold til den type virksomheder, som sagen her handler om.
Jeg synes generelt, det er en uskik at stå og sagsbehandle en enkelt sag her i Folketingssalen, men generelt set oplever vi problemer af den karakter, som er skitseret, og der er ikke nogen tvivl for mig om, at der skal vi tage yderligere politiske initiativer.
Men det kommer vi altså til at drøfte i arbejdsmiljøforligskredsen, og det glade budskab er, at der er Dansk Folkeparti også med.
Bent Bøgsted (DF), 2017-04-05:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti har tidligere foreslået, at virksomheder, der kommer til Danmark og arbejder på den måde, skulle lægge et depositum på f.eks. 20.000 kr., for så var man sikker på, at man havde dækket bøden ind, hvis de ikke vil betale.
Er ministeren indstillet på at lave en opstramning, der går ud på, at hvis ministeren vil have, at de skal have fri adgang til Danmark og arbejde, skal man kunne sige, at udenlandske virksomheder skal lægge et depositum på 20.000 kr. i RUT-registeret, og når de så rejser ud af landet og de har levet op til alle de krav, de skal, så får de selvfølgelig pengene tilbage?
Vil ministeren være med til at se på det?
Ministeren sagde lige, det var en åben dør, der blev sparket ind, men er der mulighed for, at ministeren vil være med til at se på det?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-04-05:
Den åbne dør, der blev sparket ind, var i forhold til et andet spørgsmål.
Men generelt sparker Dansk Folkeparti jo åbne døre ind på beskæftigelsesområdet.
Jeg er helt indstillet på at diskutere yderligere sanktioner, men det skal selvfølgelig også være foreneligt med EU-retten, og det er jeg ikke i stand til at svare på på stående fod.
Men jeg glæder mig til de drøftelser, som vi skal have.
Jeg kommer ikke til at stå og holde hånden over virksomheder, der ser stort på arbejdsmiljø, og som gentagne gange ikke er i stand til at overholde den lovgivning, der gælder i Danmark.
Bent Bøgsted (DF), 2017-04-05:
Det glæder mig, hvis ministeren er åben over for det, for så kunne vi tage det på det næste møde, vi har, i arbejdsmiljøforligskredsen og se på, hvordan vi skal stramme op.
Jeg kan ikke se, at det kan skade noget, hvis vi siger, man skal lægge et depositum, når man arbejder i Danmark.
Og lever man op til alle de krav, der er blevet stillet, får man selvfølgelig pengene tilbage, når man rejser ud af landet.
Det kan jeg ikke se at der skulle være nogen der har noget imod.
Men jeg ved jo, at ministerens parti selv har været imod det i sin tid.
Så spørgsmålet er, om der er kommet nye toner, og om ministeren er klar til at stramme yderligere op over for adgangen til Danmark for de her virksomheder.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-04-05:
Jeg er indstillet på at se på de løsninger, der kan lade sig gøre, og som også er forenelige med EU-retten.
Hvordan de løsninger så skabes bedst muligt, bliver en drøftelse, som vi ikke tager i Folketingssalen.
Det kan vi gøre i forligskredsen.
Og det er jo helt klart, at det er arbejdsmiljøforligskredsen, som ofte mødes, og hvor det her tema bestemt også er relevant at diskutere.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-04-05:
Tak for det.
Jamen vi kom jo vidt omkring i de forskellige spørgsmål.
Jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at det er en uskik at sagsbehandle i Folketingssalen.
Jeg vil se frem til de drøftelser, som beskæftigelsesministeren vil indkalde til.
Jeg har bare lige brug for en gang for alle at få ministerens bekræftelse på, at det her jo er en form for social dumping med den vinkel, at det er arbejdsmiljøet, man konkurrerer på, og at det er utrolig vigtigt at få det stoppet.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-04-05:
Vi kommer heldigvis langt omkring, og spørgsmålet kredser om mange forskellige temaer.
Jeg er et hundrede procent enig med Dansk Folkeparti i, at man skal have et meget stærkt fokus på at sikre, at arbejdsmiljøet bliver overholdt.
Og jeg er et hundrede procent enig i, at det ikke er acceptabelt at se de her gentagne overtrædelser.
Så ønsker Dansk Folkeparti – det gør jeg sådan set også selv – at se på, hvordan man kan komme det til livs i højere grad, end tilfældet er i dag.
Der er det gode budskab, at det kommer vi tilbage til at diskutere i arbejdsmiljøforligskredsen, og den er Dansk Folkeparti heldigvis også en del af.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-04-05:
Igen vil jeg sige tak for ordene.
Den dag i dag kører det her firma, og i princippet kan de være i gang med at overtræde lovgivningen lige nu.
Jeg skal ikke kunne sige, om virksomheden rent faktisk har betalt de bøder, den har fået, men der er jo en eller anden risiko for, at bøder og alle mulige andre krav bliver parkeret i selskabet, som så lukker, hvorefter man etablerer et nyt.
Kort sagt, er signalværdien af den her historie ikke den uheldige, at mange andre lovlydige virksomheder måske lidt opgiver troen på, at systemet beskytter den lovlige virksomhed, fordi man kan se, at den ulovlige virksomhed simpelt hen får lov til at løbe om hjørner med myndighederne?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-04-05:
Jeg tænker to ting.
Først og fremmest tror jeg også, at vi bliver nødt til at gribe i egen barm og sikre et endnu bedre samarbejde mellem de offentlige myndigheder, mellem Arbejdstilsynet og f.eks. politiet.
For det andet er jeg helt åben over for at diskutere, hvorvidt der er behov for yderligere sanktioner og yderligere skærpelser i forhold til dem, der groft tilsidesætter arbejdsmiljøet, hvilket jo kan have fatale konsekvenser for dem, der måtte arbejde på de arbejdspladser, som i den forbindelse kan være berørt, men for den sags skyld også for de omgivelser, som kan blive påvirket af et dårligt arbejdsmiljø.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-05:
Jeg synes altid, at man fordomsfrit skal diskutere, hvad der kan være af frikommuneforsøg.
Der er jeg nødt til at sige, at det lige vil kræve, at der er andre ministre end mig med inde over det.
Det er jo ikke kun mig, der lige sidder med frikommunerne og kan vedtage, hvad det skal være.
Men man kan altid drøfte, hvad man synes er rimeligt at prøve af.
Men jeg tror, at man skal overveje, om man lige skal rulle det her ud med et fingerknips, for der er nogle forskelle i nogle kommuner, som jeg tror at man lige skulle kigge på, inden man bare gav los.
Karina Adsbøl (DF), 2017-04-05:
Tak for det.
Aktuelt er der nogle kommuner, hvor man netop foretager kriminalitetsforebyggende overvågning, men samme mulighed findes så ikke i alle kommuner, og argumentationen for det er, så vidt jeg har forstået, at der ikke er vold nok.
Der sker simpelt hen ikke nok, og det er derfor, man ikke kan få lov til at sætte et tv-kamera op.
Derfor vil jeg vil godt høre ministeren: Hvornår er der nok vold til, at man kan få lov til at sætte videoovervågning op? Hvor meget vold skal der være?
Hvor mange tyverier skal der være i en by, før man kan få lov til at sætte det her op for at sikre borgerne?
Hvor mange voldtægter skal der være?
Mange kommuner er i øjeblikket også hærget af, at der er biler, der bliver smadret.
Hvor meget skal der være, før politiet vurderer, at man gerne må sætte overvågning op?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-05:
Det findes der jo ikke et enkelt svar på, og det er derfor, det er politiet, der er inde og vurdere det.
Jeg tror, vi skal passe meget på med, at det er os politikere her i Folketinget eller byrådsmedlemmerne, der skal vurdere, hvornår det er, for det kunne der nok komme noget meget, meget forskelligt ud af.
Det at overvåge det offentlige rum synes jeg jo også kræver en principiel diskussion, og hvornår man skal det, må også afhænge af, om det skaber en reel tryghed, eller om det bare er noget, vi sætter op, og så siger vi, der er trygt.
Derfor siger jeg bare, at vi også et eller andet sted må have tillid til, at politiet håndterer det her.
Karina Adsbøl (DF), 2017-04-05:
Tillid er jo rigtig godt at have, men der er ...
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-04-05:
Tak for det.
Synes ministeren, at det er acceptabelt, at et rumænsk byggefirma i Aarhus får stribevis af påbud fra Arbejdstilsynet, men fortsat kan udøve virksomhed?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-04-05:
Tak for spørgsmålet.
Det korte svar er nej.
Men måske skulle det ledsages af en uddybning.
Det er fuldstændig uacceptabelt, at en virksomhed på den her måde groft tilsidesætter hensynet til sikkerhed på en byggeplads og gentagne gange overtræder loven og også undlader at rette ind, når den får påbud fra Arbejdstilsynet.
Sikkerheden skal være i orden, ellers skal der slås hårdt ned fra de forskellige myndigheders side.
Derfor blev det også aftalt med arbejdsmiljøaftalen fra 2015 at forhøje bøderne, bl.a. i gentagelsestilfælde.
Samtidig sætter Arbejdstilsynet i sådanne sager ind med et skærpet tilsyn, og jeg har fået oplyst, at Arbejdstilsynet siden september 2016 har besøgt den konkrete virksomhed 12 gange på den samme byggeplads, og der er givet i alt 33 afgørelser.
Jeg har også fået oplyst, at Arbejdstilsynet har indkaldt virksomheden, bygherren og hovedentreprenøren til et møde i løbet af april for gøre det helt klart, hvilke krav der følger af den danske lovgivning.
Arbejdstilsynet vil følge virksomheden tæt og give de rumænske myndigheder besked om virksomhedens overtrædelser af arbejdsmiljølovgivningen i Danmark.
Det er en del af samarbejdet som følge af håndhævelsesdirektivet.
Men det er også vigtigt at slå fast, at Arbejdstilsynet ikke kan lukke virksomheden.
Jeg mener som udgangspunkt heller ikke, at det bør være Arbejdstilsynets opgave.
Når det er sagt, skal vi som bekendt til at se på, hvordan vi kan gøre det samlede arbejdsmiljø bedre.
I den forbindelse kommer vi jo også til at diskutere, om de regler, der i dag er gældende i forhold til sanktioner, opfylder det behov, som vi mener er til stede.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-04-05:
Tak for det.
Jeg er glad for, at ministeren som udgangspunkt er enig i, at det ikke er acceptabelt, men det er jo stadig væk sådan, at virksomheden fortsætter, og selv om Arbejdstilsynet følger virksomheden tæt, som det hedder, så er resultatet jo stadig væk, at den her virksomhed gang på gang overtræder den ene paragraf i arbejdsmiljølovgivningen efter den anden groft, men stadig væk fortsætter.
Så er spørgsmålet ikke, om sanktionsmulighederne, om strafniveauet er for lavt?
For uanset hvordan man vender og drejer det, udstiller en virksomhed, som bevidst blæser højt og flot på reglerne, men får lov til at fortsætte, vel, kan man sige, myndighederne som ineffektive, tænker jeg.
Hvad tænker ministeren om det?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-04-05:
Jeg har meget stor respekt for det politiske arbejde, der foregår i vores kommuner.
Men jeg vil spørge ministeren, om det kunne være en idé, at man i forbindelse med de frikommuneordninger, der er, kiggede på, hvordan de har håndteret det her spørgsmål i frikommunerne, for det kunne jo godt være, at der er noget erfaring med det her.
Hvis der ikke er det, kunne man så alternativt kigge på at sætte et forsøg i gang i vores frikommuner for at se på, om de ville have et ønske om at gøre det anderledes, hvis de havde reglerne til at gøre det?
Benny Engelbrecht (S), 2017-04-05:
Tak, formand.
Jeg læser spørgsmålet op: Når der af regeringsgrundlaget fremgår en målsætning om, at regeringen vil bede dem, der kan, om at blive lidt længere på arbejdsmarkedet, vil ministeren så på den baggrund redegøre for, hvornår han mener det er rimeligt, at en lagermedarbejder på 45 år kan forvente at træde af og gå på pension?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-04-05:
Lad mig starte med at sige, at regeringen, som finansministeren også tidligere her i Folketingssalen har oplyst, vil komme med et oplæg om tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet senere her i foråret.
Danskerne lever længere og bliver sundere, og det skal man sådan set være glad for; faktisk er levealderen steget langt hurtigere end forventet, da vi vedtog velfærdsaftalen tilbage i 2006 og dermed levetidsindekseringen af pensionsalderen.
Restlevetiden for 60-årige er steget for både ufaglærte og for personer med korte og længerevarende uddannelse, og det samme gælder beskæftigelsesfrekvensen.
Derfor vil regeringen med afsæt i den tidligere regerings 2025-plan komme med et nyt oplæg om tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet for alle danskere.
Jeg vil dog gerne understrege, at vi allerede i dag også har gode muligheder for tilbagetrækning.
Mennesker, der er blevet nedslidt efter mange års hårdt arbejde på arbejdsmarkedet, har f.eks. mulighed for et fleksjob, hvis deres arbejdsevne er væsentligt og varigt nedsat.
De hårdest ramte, der slet ikke har mulighed for en meningsfuld tilknytning til arbejdsmarkedet, kan få tilkendt en førtidspension.
Der er også skabt en særlig enkel og hurtig ordning i form af seniorførtidspension for personer med en langvarig tilknytning til arbejdsmarkedet, der højst har 5 år tilbage i forhold til pensionsalderen.
Som sagt glæder jeg mig til at drøfte regeringens udspil senere, når vi fremlægger det, og der bliver der rig lejlighed til at gøre det, som mange ønsker, nemlig at diskutere, hvad omfanget af regeringens politik er.
Jeg er først og fremmest glad for at høre, at Lars Jørgensen er en aktiv og frisk mand, som jeg må forstå er 45 år.
Og derfor er det jo heller ikke lige i morgen, at Lars Jørgensen skal på pension, uanset hvad der måtte ske i fremtiden.
Der kan jo også komme andre regeringer efter denne.
Selv om det ikke virker sandsynligt, at det måtte ske, kan man ikke udelukke, at der måtte komme en anden regering.
Og derfor kan man sige, at nu får den her regering mulighed for at diskutere med Folketingets partier, hvad der skal ske i forhold til tilbagetrækning, og der håber jeg selvfølgelig også at Socialdemokratiet gør deres politiske indflydelse gældende.
Simon Kollerup (S), 2017-04-05:
Tak for det.
Tak, formand.
Med det her lovforslag bliver det foreslået at give miljø- og fødevareministeren bemyndigelse til at fastsætte regler om deltagelse i et obligatorisk hygiejnekursus for visse personer, der håndterer svin.
Endvidere foreslås det, at miljø- og fødevareministeren kan fastsætte regler om formen af og indholdet i det obligatoriske kursus.
Forslaget udløber af handlingsplanen mod husdyr-MRSA og fødevare- og landbrugspakken og har dermed været et stykke tid undervejs.
Set fra mit perspektiv er det dybt kritisabelt, at der er gået så lang tid, fra at MRSA-handlingsplanen blev vedtaget, til at kurset nu ser ud til at blive virkelighed.
Formålet med hygiejnekurset er at styrke indsatsen mod husdyr-MRSA og skal kort fortalt bidrage til, at der er færre mennesker, som bliver smittet med MRSA ved at forbedre hygiejnen i stalde og derved sikre, at MRSA ikke overføres fra stalden og videre ud i samfundet.
MRSA er et forhold, som vi tager meget alvorligt i Socialdemokratiet, og som der skal tages hånd om.
Vi mener også, at fokus på hygiejnetiltag og arbejdsmiljø er af væsentlig betydning for MRSA-indsatsen.
Derfor er vi også positive over for, at der fastsættes krav om, at de mennesker, der håndterer svin, skal gennemføre et hygiejnekursus.
I Socialdemokratiet er vi til gengæld bekymrede over, at kurset alene baserer sig på e-learning.
Det flugter ikke med ekspertgruppens anbefalinger, der gjorde det klart, at e-learning alene skulle være et supplement til eksempelvis klasseundervisning.
Det er simpelt hen for slapt set med vores øjne, og vi deler til fulde de bekymringer, der bl.a. er blevet rejst af Dyrlægeforeningen og af NNF.
Samtidig er det opsigtsvækkende, at regeringen nu flygter fra den del af landbrugspakken, der handler om hygiejnekurset.
Af landbrugspakken fremgår det klart, at hygiejnekurset skal gennemføres i regi af AMU.
Det er ikke tilfældet, og jeg håber, at vi kan få et klart svar på, hvad der ligger til grund for, at regeringen har valgt at trodse fødevare- og landbrugspakken.
Hvorfor mener regeringen, at e-learning er bedre end klasserumsundervisning?
Vi er nemlig nødt til at tage den her problemstilling alvorligt og lytte til den ekspertgruppe, som vi selv har nedsat.
Benny Engelbrecht (S), 2017-04-05:
Vi er meget optaget af, at der er en holdbarhed i dansk økonomi, kan jeg oplyse ministeren om.
Jeg kan også oplyse ministeren om, at det er der så også, og det ved ministeren godt, for det er jo også regeringens holdning, at der er en holdbarhed i dansk økonomi.
Det, der er udfordringen, er selvfølgelig, hvis man vælger at give eksempelvis skattelettelser, som der ikke nødvendigvis er finansiering til.
Hvis man gør det, ja, så kan det være, der bliver problemer med at få økonomien til at hænge sammen – det er jo fuldstændig korrekt.
Så bare for god ordens skyld: Lars Jørgensen er en mand, der holder sig i god form, og han har tænkt sig at blive ved, så længe han skal, men han kunne faktisk godt tænke sig at vide, hvor lang tid det egentlig er, han skal planlægge efter at blive på arbejdsmarkedet.
Det er vel egentlig ikke for meget at forlange, at man kan få et klart svar på det.
Pia Adelsteen (DF), 2017-04-05:
Tak for det.
Det er lidt i forlængelse af ordførerens sidste bemærkning, hvor han spurgte, hvorfor ministeren mener, at AMU-kurser er dårligere end e-learning.
Simon Kollerup (S), 2017-04-05:
Ja, det mener vi, og det mener vi, ud fra at arbejdsgruppen har indstillet til, at e-learning skal være et supplement, men også ud fra at de personer, som det her kursusforhold vedrører, altså NNF'erne og 3F'erne – dem, som arbejder med at håndtere svin, og det er jo primært 3F'erne, fordi det foregår ude i staldene – siger, at man får den bedste effekt af undervisningen, når der er klasserumsundervisning.
Pia Adelsteen (DF), 2017-04-05:
Når jeg spørger, er det jo, fordi man i rigtig mange undervisningssituationer faktisk bruger e-learning.
Jeg skal bare høre, om det er Socialdemokratiets overordnede holdning, at hvis man har taget et kursus via e-learning, er man dårligere uddannet, end hvis man har siddet i et klasselokale, for sådan hører jeg det.
Simon Kollerup (S), 2017-04-05:
Så tror jeg lidt, man fra Dansk Folkepartis side hører det, som man gerne vil høre.
Altså, det, som bliver sagt, er meget, meget klart, og det er, at når lønmodtagerne, som er dem, der skal gennemføre det her obligatoriske kursus, siger, at man vil få den største effekt af også at have klasserumsundervisning, så lytter vil til det og siger, at så bør man udforme det her kursus sådan, at i hvert fald en del af det kan være klasserumsundervisning. Derfor kunne jeg godt tænke mig sammen med Dansk Folkeparti til gavn for de mennesker, der løber den her risiko for eksponering i staldene, at finde frem til en løsning, hvor man måske både kan have e-learning og klasserumsundervisning.
Det ville være en fin måde at lande sagen på.
Benny Engelbrecht (S), 2017-04-05:
Tak for svaret.
Grunden til, at jeg har valgt at tage dette spørgsmål med til beskæftigelsesministeren, er, at jeg for nylig var på besøg på en virksomhed – virksomheden Abena i Aabenraa – og der mødte jeg en række medarbejdere og blev opmærksom på, at ministeren selv har været på besøg på virksomheden for ikke så længe siden i en anden sammenhæng for at lære af de gode erfaringer, som virksomheden har med de såkaldte igu-forløb.
Jeg blev bekendt med, at der var nogle spørgsmål, som medarbejderne havde, og som de egentlig godt kunne have tænkt sig at stille til ministeren.
Et af de spørgsmål er det, som jeg har taget med i dag på vegne af Lars Jørgensen, som er 45 år, og som er lagerarbejder.
Det er, fordi man taler meget om, hvor lang tid vi i grunden skal blive længere på arbejdsmarkedet, hvad det i grunden er, regeringens planer er; det er faktisk noget, der fylder utrolig meget for den almindelige medarbejder, ikke blot på Abena, men også mange andre steder.
Derfor er dette spørgsmål ganske enkelt.
Nu kan ministeren så ikke svare på det, og det er selvfølgelig lidt ærgerligt for Lars Jørgensen og hans kolleger, men kunne ministeren så i det mindste give en indikation på, om ministeren selv synes, det er rimeligt, at man kommer, relativt lang tid efter vi i 2006 blev enige om rammerne for, hvordan tilbagetrækningsregimet i Danmark skulle være, og sådan sår usikkerhed om, hvor lang tid folk, som er midt i arbejdslivet, kan forvente at skulle blive?
Det handler trods alt om planlægning også i forhold til den enkelte persons arbejdsliv.