runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-29:
Vi står i den situation, at Folketinget har tilsluttet sig Parisaftalen, og det indebærer jo nogle forpligtelser.
Det indebærer bl.a., at der skal være no backsliding, altså at der ikke i de enkelte lande kan tages initiativer, der går i den forkerte retning.
Og det, vi så kan opleve i Danmark, er først en landbrugspakke, som jo medfører et øget CO2-udslip, så har vi den her PSO-afvikling, som også medfører et øget CO2-udslip, fordi der kommer til at blive brugt mere strøm, og så har vi en finanslovsaftale, der nedsætter afgifterne på biler, som jo, hvis der er nogle, der så får mere lyst til at købe bil, også vil trække i den forkerte retning.
Så her har vi altså tre tiltag, som sådan set trækker i den forkerte retning.
Kan ordføreren give et par kommentarer til, hvordan vi kommer frem til at leve op til Parisaftalen, uden at vi får de her tilbageslag?
Andreas Steenberg (RV), 2016-11-29:
Det viste sig ret hurtigt efter sidste folketingsvalg, at der var et stort flertal i Folketinget bestående af særlig Venstreregeringen, Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti, som gerne ville kigge på PSO-afgiften.
Det har vi ikke haft noget ønske om fra Radikale Venstres side.
Vi synes, PSO-afgiften har været fornuftig, fordi dem, der forurener, via afgifterne også betaler til den grønne omstilling.
Det har fyldt meget i debatten, at erhvervslivet har været utilfredse med PSO-afgiften.
Når man ser på konkurrenceudsatte industrivirksomheder, kan man se, at de samlede omkostninger til strøm har været ganske lave i Danmark – faktisk har de været på europæisk niveau – og når man ser på aftalen for 2012, kan man se, at danske virksomheder har haft lavere udgifter til strøm, end man troede dengang.
For det kan godt være, at PSO-afgiften er steget, men den generelle pris på strøm er faldet endnu mere.
Derfor syntes vi egentlig ikke, der var nogen grund til at kigge på PSO-afgiften.
Europa-Kommissionen har, allerede da vi sad i regering, sagt, at PSO-afgiften skulle laves om, fordi den var i strid med EU's statsstøtteregler.
For os i Radikale Venstre har det ikke betydet, at man skulle afskaffe PSO'en, hvilket også EU's konkurrencekommissær har udtalt til dagbladet Børsen.
Det betød, at PSO-afgiften skulle laves om, men ikke afskaffes, og det var vores ønske.
Men der var altså et stort flertal, som ville noget andet.
Radikale Venstre har så den tilgang til politik, at vi så hellere vil ind i forhandlingsrummet og prøve at se, hvor meget vi kan ændre.
Jeg tror, det er mange bekendt, at Venstreregeringen, samtidig med at de ville fjerne PSO'en, lagde op til at skære ganske massivt ned på den grønne omstilling – fjerne havvindmølleparker og fjerne fremtidige råderum til at investere i grøn omstilling.
Det lykkedes også.
Så vi er gået på kompromis her ved at gå med i en aftale om at fjerne PSO'en, men vi synes bestemt, at vi kan se os selv i den aftale, vi har lavet med regeringen, Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti og en række andre partier, fordi der fortsat er råderum til at investere i den grønne omstilling, og de besparelser, som den daværende Venstreregering lagde op til, har vi fået fjernet rigtig mange af.
Så vi er tilfredse med den samlede aftale, og derfor stemmer vi også for det her lovforslag, selv om det var blevet væsentligt anderledes, hvis vi havde haft flertallet for det her i Folketinget, hvilket vi jo ikke har.
Christian Poll (ALT), 2016-11-29:
Det gør jeg selvfølgelig i høj grad.
I det her tilfælde ser det jo faktisk ud til, at vi er ved at få en ordning, som kan være endnu mere problematisk i forhold til EU end den, som i lang tid har været talt op som ulovlig i forhold til EU, men som jo blot kunne justeres.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-29:
Jeg ser meget frem til det samråd, som vi skal have sammen.
Der håber jeg at vi kan få uddybet lidt mere hvad det er for nogle processer der har været, og hvad for nogle bilag der eventuelt måtte være kommet i dialogen mellem ministeriet og EU om, hvad for en ordning Danmark kunne indføre, hvor man kommer frem til sådan et statsstøttesystem, som er helt anderledes end det PSO-system, som i lang tid var godkendt af EU.
Jeg vil godt høre, om hr. Christian Poll også ser frem til det samråd, som vi forhåbentlig snart får.
Christian Poll (ALT), 2016-11-29:
Tak for det.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren fra Enhedslisten.
Jeg synes, det er værd at opfordre organisationerne derude til at komme med deres kommentarer alligevel.
Og så vil vi fremadrettet igen gøre opmærksom på, at vi synes, demokratiet skal fungere ordentligt, og derfor skal vi have passende høringsfrister.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-29:
Jeg er meget enig med Alternativets ordfører, hr. Christian Poll, i de betragtninger, der kom frem i talen.
Jeg synes, det er lidt beskæmmende, at der er så korte høringsfrister på så store lovforslag og sager, hvori der lægges op til store ændringer, så der er nogle organisationer, der siger, at de ikke kan nå at gøre det her ordentligt inden for tidsfristerne.
Så jeg vil egentlig godt bruge anledningen her til at appellere og sige til de organisationer, der ikke synes, at der har været tid nok: Kan vi ikke få kommentarerne alligevel?
For det er vigtigt, at vi har en dialog helt frem til tredjebehandlingen.
Det ser ud, som om der ikke bliver justeret på det her, medmindre EU griber ind.
Jeg tror ikke, at hr. Christian Poll og jeg kan overtale et flertal i Folketinget til at mene noget andet, medmindre det er EU, der tvinger et flertal i Folketinget til at mene noget andet.
Det synes jeg er ærgerligt, for jeg synes egentlig, at det er Folketinget, som burde bestemme det.
Så jeg vil godt høre hr. Christian Poll, om der er noget, vi kan gøre, for at få inddraget flere organisationer inden tredjebehandlingen.
Carsten Bach (LA), 2016-11-29:
Det er jo en bunden opgave, i og med at PSO'en, som vi også har hørt tidligere ordførere nævne, egentlig er blevet underkendt af EU.
Derfor var det en bunden opgave, og finansieringen skulle findes.
Vi har så, fordi vi virkelig gerne ville afskaffe PSO'en, valgt at indgå i den her brede politiske aftale, hvor et delelement, som spørgeren rigtigt nok påpeger, er at hæve bl.a. bundskatten.
Andreas Steenberg (RV), 2016-11-29:
Jeg er fuldstændig enig med Enhedslisten og hr. Søren Egge Rasmussen i, at det er ret vildt at tænke på, at vi for første gang i årtier har en regering, som går den modsatte vej.
Danmark er jo et unikt land, hvor vi har opbygget en velfærdsstat og haft en velstandsstigning, samtidig med at vi har holdt vores CO2-udledning på niveau og ikke bare har forurenet mere.
Og nu går man altså den anden vej.
Vi fik stoppet nogle af de allermest sorte forslag.
Det er ikke gået fuldstændig vores vej i den her forhandling, men alt andet lige er det blevet mindre galt end det, der var udgangspunktet, da vi gik ind i lokalet.
Og det er derfor, vi valgte at tilslutte os, for vi synes, man kan se, at vi har været der.
Jens Joel (S), 2016-11-29:
Altså, de skattestigninger, der ligger i det her, har Liberal Alliances opbakning, og er dermed også et udtryk for det, man gerne vil, fordi man ønsker at finansiere den grønne omstilling.
Eller hvordan skal det forstås?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-29:
Tak for svaret om, at Europa-Kommissionen kommer med et udspil i morgen.
Det bliver spændende at se, om det er noget, der pålægger alle landene at gennemføre en tysk model.
Ministeren siger, at det kan føre danske støttekroner ud af landet.
Ja, det kan det, men hvis man ser på den aftale på solcelleområdet, som ministeren lavede med Tyskland, så endte vi jo med en model, hvor der er udsigt til, at der er 2,4 MW solceller, der kan være ejet af tyskere, men som modtager dansk støtte til produktionen.
Samtidig er der så 50 MW solceller, der kan være danskejede, og som kan modtage støtte fra Tyskland, hvor støtteniveauet er på et højere niveau.
Det vil sige, at vi står med, at der er udsigt til, at danske selskaber kan få en højere støtte på flere megawatt, end der går den anden vej.
Og så har jeg altså lidt svært ved at se i sådan et globalt samarbejde, at det er et problem, at Danmark kommer frem til at kunne modtage mere støtte end den, vi sender ud af landet.
Christian Poll (ALT), 2016-11-29:
Tak for det.
Ja, lidt ligesom med den foregående ordfører vil jeg da gerne høre, om ikke ordføreren kan anerkende Klimarådets analyse, der siger, at det her jo vil give anledning til en markant øget CO2-udledning, indtil der falder en ny finansiering på plads, som vel kan være meget usikker.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-11-29:
Vi havde gerne set præcis den samme model, som vi lavede med Enhedslisten, som jo var, at da vi afskaffede forsyningssikkerhedsafgiften, lagde vi det alene på bundskatten.
Det minder mig om den aftale, vi netop indgik med Enhedslisten, hvor det jo er alle, der bidrager, men proportionalt i forhold til indkomst.
Dengang havde Enhedslisten intet problem med at finde afgifter, som også var afgifter for virksomhederne, og putte dem over på borgerne.
Jeg havde egentlig håbet, at vi kunne gøre det samme lige præcis på det her område.
Men i forhold til den grønne check vil jeg sige, at det ikke er noget, der har vokset i SF baghave.
Vi havde sådan set gerne set, at det havde været en ren bundskatteløsning.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-29:
Nu står vi med en aftale, hvor erhvervslivet fremadrettet slipper billigere, og hvor der bliver lavet visse justeringer af, hvem der fortsat kan få en grøn check, og vi står med kontanthjælpsmodtagere, som siden den 1. oktober har kunnet få en lavere ydelse, hvis de er blevet ramt af kontanthjælpsloftet, sammen med andre, som er blevet ramt af 225-timersreglen m.v. Synes SF, at det er socialt afbalanceret, at man her er endt med en aftale, hvor den grønne check afskaffes for kontanthjælpsmodtagere og andre lavtlønnede?
Andreas Steenberg (RV), 2016-11-29:
Nu har jeg jo i det parti, jeg tilhører, en vis forbindelse til den del af Europa-Kommissionen, der beskæftiger sig med det, og det er bestemt ikke mit indtryk, at den her nye ordning vil stride mod EU-regler.
Men det kan den jo så hurtigt komme til, for som også hr. Søren Egge Rasmussen har nævnt i debatten her, er Europa-Kommissionen i gang med at åbne energimarkederne.
Det vil sige, at jeg tror, Danmark uanset hvad kommer til at sige, at de støtteordninger, vi har, skal åbnes op for udlandet.
Så på den måde kan vi meget hurtigt komme i karambolage med statsstøttereglerne igen, og jeg tror ikke, vi kommer uden om at skulle åbne markedet for andre aktører end bare lige danske.
Og det tror jeg sådan set er udmærket for den grønne omstilling, for jo flere, der byder ind på projekter, jo billigere og jo bedre kan projekterne blive, og så kan vi få mere grøn omstilling for de penge, vi har.
Christian Poll (ALT), 2016-11-29:
Har ordføreren gjort sig tanker om, hvad man kan sætte i stedet, hvis nu den nye ordning viser sig at være ulovlig statsstøtte – altså på den måde, at når man finansierer ting på finansloven, bliver det ulovlig statsstøtte, og så kan EU måske netop anfægte den ordning?
Andreas Steenberg (RV), 2016-11-29:
Tak for det – det manglede da bare.
Selv om Radikale Venstre, SF og Enhedslisten er uenige om mange ting, er vi nok enige om, at når man laver aftaler med hinanden, skal man stå ved dem og behandle hinanden ordentligt og følge den tradition, som det danske folkestyre har, om, at en aftale er en aftale, og at hvis man vil lave den om, diskuterer man det med alle.
Så det er jeg glad for at få at vide, og jeg vil bare sige: Det var så lidt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-29:
Man kan jo så håbe, at vi går fra i går at have noget, som den tidligere regering kaldte grøn realisme, over til noget, hvor man går så vidt som til at ville lytte til Klimarådet, og hvor man har skitseret, at man vil frem til 50 pct. VE i 2030 på hele energiforbruget.
Jeg vil godt benytte lejligheden her til at sige tak til De Radikale for fairplay.
Jeg har hørt, at De Radikale som det eneste parti her efter sommerferien har været gode til under de forhandlinger, hvor Enhedslisten ikke har været indkaldt, at sige, at man syntes, det var mærkeligt, at Enhedslisten og SF ikke var inviteret.
Vi har jo lige haft et klimatopmøde i Marokko, hvor det er blevet bekræftet, at der er en Parisaftale, der er gældende, og som giver nogle forpligtigelser.
Jeg vil egentlig gerne høre ordførerens kommentarer til, at vi nu står her i dag med et lovforslag, som medfører et øget CO2-udslip, fordi el bliver billigere med det, som SF her er med til at gennemføre, og dermed er der sådan set risiko for, at vi får noget backsliding i forhold til Parisaftalen, hvor Danmark kommer til at stå i et dårligt lys, fordi vi har tre forhold, som kan trække i den helt forkerte retning – både landbrugspakken, det her med at afskaffe PSO'en, så man får en dum måde at bruge ekstra el på, og så det, at man får billigere biler.
Jeg synes, det er katastrofalt, at man her har noget, som er domineret af, hvad skal man sige, mindre intelligente beslutninger om øget elforbrug, for vi skulle jo gerne frem til, at vi får en intelligent brug af el.
Det er der jo ikke lagt op til med den lovgivning, der her lægges frem.
Man må jo tage udgangspunkt i, hvad erhvervslivet betaler nu, og der er, så vidt jeg ved, udsigt til, at erhvervslivet fremadrettet kommer til at betale mindst 3 mia. kr. mindre i forhold til det, der nu indbetales i PSO.
Vi har i en række spørgsmål også haft fokus på, hvad det egentlig er for en udvikling, der har været siden 2012, og der må man bare sige, at erhvervslivet med de lempelser af energiudgiften, som er blevet gennemført for erhvervslivet og for private på nuværende tidspunkt, i forhold til, da man indgik energiforliget, har oplevet det største fald, fordi man har været inde at kompensere dem tidligere.
Så jeg kan slet ikke forstå, at SF går med i en aftale, hvor man vælter hele regningen over på almindelige lønmodtagere, i stedet for at finde en model, hvor man bare kunne have justeret lidt på PSO-løsningen, så erhvervslivet fortsat kunne have betalt ind til den bæredygtige omstilling, som jeg synes er så vigtig.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-11-29:
Jeg har et spørgsmål til ordføreren.
For ordføreren siger fra talerstolen, at det alene er borgerne i Danmark, der kommer til at betale for en afskaffelse af PSO-afgiften, og derfor vil jeg spørge ordføreren, om erhvervslivet slet ikke bidrager til afskaffelsen af PSO'en.
Og når ordføreren nu lige om lidt nu siger ja, vil jeg spørge: I hvor stort et omfang?
Hvor meget taler vi om i kroner og øre i erhvervsstøtteordninger og andet, der bliver afskaffet, for netop at finansiere PSO-løsningen?
Thomas Danielsen (V), 2016-11-29:
Det er jeg ikke bekendt med.
Men jeg kan bare sige så meget, at den tyske PSO-model ikke er noget forbillede for mig – det kan jeg garantere dig for.
Det, vi ser i Tyskland på PSO-området, synes jeg ikke ligefrem skulle være et forbillede for Danmark.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-29:
Nu har der været mange forskellige modeller i spil.
Jeg vil godt spørge ordføreren, om ordføreren er bekendt med, at der i morgen kommer et EU-direktiv om vedvarende energi, som forventes fremsat her, og hvor det fremgår, at Kommissionen planlægger at gøre det obligatorisk for medlemslandene at åbne deres støttesystemer for elektricitet for andre EU-medlemslande.
For hvis det er korrekt, er vi i den situation, at regeringen har fået gennemført en statsfinansiering af vores elsystem, og bag efter så kommer EU og kræver den løsning, vi kunne have valgt i stedet for.
Thomas Danielsen (V), 2016-11-29:
Lad os nu sige, at vi kommer i den situation, at der skal placeres et datacenter i Danmark igen.
Det, som der så vil ske, er, at vi får et markant øget forbrug af elektricitet.
Er det godt eller skidt?
Jamen det gør jo sådan set ikke noget, når nu det er vedvarende energi.
Og i 2020 har vi jo en forventning om, at danskernes forbrug af vedvarende energi udgør ca. 80 pct. af den energi, de bruger.
Derfor er det jo ikke negativt, når nu der bliver brugt mere strøm, tværtimod.
Det er et udtryk for, at der bliver sat gang i hjulene, og at der sker noget.
Så man kan simpelt hen ikke måle vores klimaambitioner alene på CO2, men det er klart, at det er et parameter ligesom så mange andre.
Men det er en succes, når nu der bliver brugt mere elektricitet.
Så behøver man ikke at være så nøje med, om man husker at slukke for lyset.
Christian Poll (ALT), 2016-11-29:
Føler ordføreren sig overbevist om, at det, man sætter i stedet, altså en finanslovsfinansieret ordning, vil være lovlig i forhold til EU's konkurrencekrav?
Thomas Danielsen (V), 2016-11-29:
Men det er klart, at når man skaber så mange arbejdspladser, som den her regering gør, så vil det også give et aftryk, og uanset om man producerer en stol, eller med hvilket formål man nu laver ting, jamen så vil der være en eller anden form for aftryk.
Der vil ikke være nogen markant stigning, men der vil være en mindre udfladning af vores CO2-reduktion, end vi har haft tidligere.
Det sker der, hver gang der bliver lavet vækstpakker, og det er klart, at den bliver lidt større, når nu vi laver så ambitiøse vækstpakker, som vi gør i den nuværende regering.
Det, der bare er værd at bemærke, er, at jordkloden er fuldstændig ligeglad med, hvor CO2-udledningen kommer fra.
Så for klodens skyld er Danmark langt det bedste sted at producere, også selv om det belaster vores klimaregnskab.
Så samlet set er det en gave til vores moder jord.
Carsten Bach (LA), 2016-11-29:
Jeg tror, spørgeren fra Socialdemokratiet også er klar over, at Liberal Alliance generelt ikke bryder sig om at hæve hverken skatter eller afgifter.
Men vi har jo her fået, som jeg også nævnte i min ordførertale, et ønske, kan man sige, opfyldt, som har stået på vores ønskeseddel i rigtig, rigtig lang tid.
Og der er så, kan man sige, en sammensat finansiering af den her afskaffelse af PSO-ordningen, som vi i en bred politisk aftale er blevet enige om at indgå i.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-11-29:
Der skal ikke være nogen tvivl om, at SF gerne havde set en tysk PSO-løsning, hvilket jeg også kan høre at Enhedslisten havde.
Men når det nu kommer til stykket, har både Enhedslisten og SF jo tidligere været med til at afskaffe en afgift på energiområdet, nemlig forsyningssikkerhedsafgiften – danskerne kender den nok som brændeafgiften – og ført den direkte over på bundskatten.
Så det er sket tidligere, og den her model minder jo lige præcis om den model, vi har set tidligere.
Så derfor kan jeg ikke forstå, at Enhedslisten nu synes, der er et problem.
For der er i den her aftale også yderligere lagt op til, at erhvervslivet betaler 2 mia. kr. til en afskaffelse af støtteordninger.
Anerkender Søren Egge Rasmussen derfor ikke, at erhvervslivet også bidrager til finansieringen af løsningen på PSO-problemet?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-29:
Ordføreren kalder det her er et grønt fremskridt, men, altså, når man nu gør elektriciteten billigere og det klart fremgår, at der vil blive et øget elforbrug som følge af det, og man ikke kan nå at udvikle og udbygge den vedvarende energi i samme takt, så der sker et øget elforbrug, så vil der komme et øget CO2-udslip.
Det fremgår klart – der er ingen grund til at tale uden om det.
Jeg vil godt høre ordføreren, om ikke det er korrekt, at der med det her lovforslag sker en skævvridning mellem det, at det skal kunne betale sig, og at gennemføre energibesparelser.
Og det er jo sådan set derfor, at der i den nuværende ordning, hvor der har været afgifter på elforbruget, også for hovedparten af erhvervslivet, sådan set har været større incitament til at gennemføre fornuftige energibesparelser, som kan være med til at styrke erhvervslivets konkurrenceevne over for andre virksomheder i udlandet, som ikke kan finde ud af at minimere deres elforbrug.
Der var dele af energiforliget, hvor erhvervslivet havde nogle støttemuligheder, hvor vi sådan set, hvis vi havde været indkaldt til forhandlinger, også havde stemt for, at VE til proces skulle afskaffes.
Det synes vi ville være rimeligt.
Men jeg synes ikke, at det, at man afskaffer det, gør, at man så kan sige, at erhvervslivet bidrager hårdt i forhold til det her.
For man skal jo have fokus på, hvem det er, der kommer til at betale fremadrettet, og det er almindelige lønmodtagere, som kommer til at betale for den bæredygtige omstilling.
Og jeg frygter, at det kommer til at ske på et lavere niveau, altså at vi kommer til at have en mindre ambitiøs klimapolitik fremadrettet.
Carsten Bach (LA), 2016-11-29:
Ja, det er jo lige præcis det, man har samråd til i den her sammenhæng.
Jeg vil også glæde mig til det her samråd.
Jens Joel (S), 2016-11-29:
Vi ved jo, at Liberal Alliance længe har ønsket at afskaffe PSO'en, og jeg vil bare spørge, om det også har været udtryk for Liberal Alliances holdning, at man så skulle erstatte det med nogle andre finansieringskilder, altså hæve nogle andre skatter for ligesom at lukke hullet.
Er det sådan, man har forstået det?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-29:
Min tiltro til administrationen er da blevet mindre oven på landbrugspakken, og hvad der sådan indtil videre er kommet frem om den.
Derfor er det selvfølgelig interessant at vide, hvad der er af kommunikation med Europa-Kommissionen.
Det er også derfor, at Alternativet og Enhedslisten har indkaldt til samråd, hvor vi har mulighed for at drøfte det lidt dybere, end man kan ved en førstebehandling i Folketingssalen.
Og der håber jeg da meget, at vi kan gå i dybden med, om det, man er på vej ud i her, kunne være noget, som er i strid med EU.
Jeg synes faktisk, at det er et alvorligt dilemma.
Carsten Bach (LA), 2016-11-29:
Om det lige præcis er danmarkshistoriens største, kan jeg ikke være et hundrede procent sikker på, så godt kender jeg ikke statistikkerne.
Til den første sag, som spørgeren omtaler i forhold til kvælstof, mener jeg bestemt, at formuleringen er således, og det også rent faktisk forholder sig sådan, at der er en forståelse mellem regeringen og Kommissionen.
Og så vil jeg kun beklage, at spørgeren fra Enhedslisten ikke har mere tiltro til statsadministrationen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-29:
Ja, jeg sidder her og har sådan den samme fornemmelse, som da vi havde førstebehandlingen af gødningsloven, hvor man ligesom ville give ministeren beføjelser til at nedsætte kvælstofnormerne.
Der blev snakket om, at det ene og det tredje og det andet direktiv kunne være i strid med EU og uha, det hele var godt og lyserødt, og så ender det sådan set med, at man har en konflikt med EU.
Derfor synes jeg, at det er en for forenklet sag bare at sige, at man har tillid til, at det er det rigtige, der er på vej til at blive vedtaget.
Jeg er meget i tvivl om, om det her er noget, som medfører, at vi får en større sag i EU, for med det her er der et flertal, der vil frem til at lave en statsfinansieret infrastrukturudbygning, som jeg godt kan være meget i tvivl om vil være lovlig, også ud fra det, som er blevet læst og skrevet på det seneste.
Jeg har lyttet mig til, at Liberal Alliance har erklæret det her for danmarkshistoriens største erhvervsskattelettelse.
Er ordføreren enig i, at det er tilfældet?
Carsten Bach (LA), 2016-11-29:
Jeg har ikke selv læst den pågældende omtale, som spørgeren henviser til, men igen vil jeg sige, at jeg føler mig fuldstændig sikker på og tryg ved, at ministeriet har helt styr på reglerne.
Christian Poll (ALT), 2016-11-29:
Jo, men det er jo f.eks. professor Hvelplund fra Aalborg Universitet, som er professor i energiplanlægning, der har været ude og sige, at det, der bliver sat i stedet for her, måske i virkeligheden er en skævvridning af markedet, så vi kan få EU på nakken igen, simpelt hen fordi det er statsstøtte
Carsten Bach (LA), 2016-11-29:
Jeg føler mig helt tryg ved, at ministeren og ministeriet er helt oven på i forhold til at have det på plads, også i forhold til EU.
Jeg tænker, at det er det, som spørgeren hentyder til.
Christian Poll (ALT), 2016-11-29:
Tak for det.
Jeg ville bare høre, om ordføreren føler sig sikker på, at den nye aftale, der kommer i stedet for, hvor pengene altså kommer fra finansloven, ikke bliver en slags statsstøtte, som jeg ved ordførerens parti er modstander af.