runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (V), 2017-02-01:
Tak for det, formand.
Lovforslaget her er et produkt af den forespørgselsdebat, som vi havde sidste år, og ikke mindst skal det ses i lyset af hele sagen om Marius.
Her taler jeg selvfølgelig ikke om giraffen Marius, men om superstudenten Marius, som ikke blev spist af en løve, men udvist.
Med lovforslaget får vi mere fleksible regler for inddragelse af studieopholdstilladelser, hvis man har arbejdet mere, end man må.
Det er netop derfor, jeg er glad for, at der var en meget, meget bred opbakning i forespørgselsdebatten.
Der har nemlig været en række uheldige sager, også ud over Mariussagen, hvor reglerne har vist sig at være ufleksible og uhensigtsmæssige.
Det har regeringen nu taget bestik af.
Vi har lyttet til det, andre partier har sagt, og det er vi i øvrigt rigtig, rigtig tilfredse med.
Vi mener, at fremover vil det være rigtig ærgerligt, hvis der er sager som Mariussagen, der handler om en dygtig studerende, der bare har arbejdet nogle få timer mere, end han måtte.
Han er faktisk et eksempel på en af de udlændinge, som kommer til Danmark og bidrager.
Det er godt, at han ikke straffes så hårdt, som man bliver under de nuværende regler.
Jeg vil gerne understrege, at Venstre står fast på, at man i Danmark altid skal respektere reglerne for, hvor meget man kan arbejde ved siden af sit studie.
Vi kan ikke tolerere – det er derfor, vi gerne vil graduere det her – at folk kommer til Danmark under dække af, at de skal studere, for så at skabe sig adgang til det danske arbejdsmarked.
Netop af den årsag bør det her være gradueret.
Der skal være mulighed for, at en studerende, der arbejder i en virksomhed, har mulighed for at lytte til sin chef, hvis chefen siger »prøv at høre, kan du ikke tage et par ekstra timer i den her uge?«, uden at det koster ham opholdstilladelsen i Danmark.
Venstre støtter lovforslaget, men mener selvfølgelig, at myndighederne fortsat skal holde skarpt øje med de personer, der opholder sig i Danmark på en studieopholdstilladelse.
Det er en meget kraftig opfordring, for jeg frygter af og til, at myndighederne ikke kontrollerer effektivt nok.
Det er det indtryk, man af og til får.
Vi skal slå konsekvent ned, hvis udlændinge bevidst overskrider og udnytter vilkårene for deres studie- og opholdstilladelse.
Jeg skal hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de også hylder lovforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2017-02-01:
Jeg vil bare høre, om ordføreren kan bekræfte, at den såkaldte superstudent Marius sådan set er i Danmark i dag.
Han vendte tilbage til Danmark med en opholdstilladelse.
Derfor kunne man godt have den opfattelse, at den sag, som jeg kan forstå danner baggrund for lovforslaget, reelt er en ikkesag, i og med at den person, som Venstres ordfører og andre har brugt i deres argumentation for, at vedkommende kan blive i Danmark, er i Danmark.
Marcus Knuth (V), 2017-02-01:
Jeg kender ikke sagen om Marius godt nok til at vide, præcis hvor han opholder sig lige nu.
Men som jeg sagde, har der været en række konkrete uheldige sager som sagen om Marius.
Marius er blot blevet brugt som eksempel.
Der har været en lang række sager, hvor vi føler at folk, der har haft en reel, positiv hensigt med deres ophold i Danmark og har overskredet reglerne blot en lille smule, er blevet straffet for hårdt.
Så Marius er et eksempel, fænomenet er langt større.
Sophie Løhde (V), 2017-02-01:
Jeg har ikke på noget tidspunkt grebet ind.
Nu definerer spørgeren besvarelsen sådan, om jeg på et tidligere tidspunkt kunne have grebet ind, og det dermed er indforstået, at jeg har grebet ind.
Jeg har ikke grebet ind.
Det synes jeg lige er væsentligt at få understreget.
Når det så er sagt, skal vi selvfølgelig lære af fortiden for at handle klogere i fremtiden.
Der bliver jo allerede i dag gjort en lang række af ting og taget adskillige tiltag for bl.a. at undgå og forhindre forsinkelse og lignende sager.
Det er en del af det centrale arbejde, hvorfor man også i 2011 iværksatte Statens It-projektråd, og der bliver jo også løbende arbejdet på forbedring og udvikling af projektstyringsværktøjer, standardkontrakter og kompetenceudvikling for at forbedre ministeriernes viden om digitalisering og projektledelse.
Når det så er sagt, understreger kasseeftersynet, som vi lige har offentliggjort fra regeringens side, jo meget tydeligt, at der er behov for at gøre mere, og det er derfor, jeg også netop har præsenteret og lanceret, at vi nu går i gang med at udarbejde en egentlig statslig strategi for it-styring, hvor vi bl.a. kan styrke indsatsen med alle de statslige it-projekter og vi dermed forhåbentlig også kan undgå, forebygge og forhindre, at projekter kuldsejler eller over tid løber over budgettet.
Karin Gaardsted (S), 2017-02-01:
Hvad er ministerens holdning til, at KMD tjener penge på nu igen at have udsat leveringen af det nye store it-system til kommunerne, med store kommunale ekstraudgifter til følge?
Hvad er ministerens holdning til, at KMD tjener penge på nu igen at have udsat leveringen af det nye store it-system til kommunerne, med store kommunale ekstraudgifter til følge?
Sophie Løhde (V), 2017-02-01:
Først og fremmest tak til spørgeren for lejligheden til at komme en tur i salen og fortælle om, hvordan jeg ser på de forsinkede systemer fra KMD til henholdsvis KOMBIT og ATP.
Jeg havde jo også lejligheden til at drøfte sagen med Finansudvalget, hvor jeg var i åbent samråd.
De store it-projekter er nogle rigtig vigtige sager, og derfor benytter jeg selvfølgelig også meget gerne lejligheden til at drøfte sagen med ordføreren igen her i dag.
Lad mig sige helt generelt , at forsinkelser i it-projekter er meget ærgerlige, og hvis der så samtidig opstår en situation, hvor en it-leverandør også tjener penge på ikke at levere det aftalte system, så mener jeg selvfølgelig, at det er helt, helt urimeligt.
Men som jeg også har redegjort for i Finansudvalget, har jeg ikke tilstrækkeligt grundlag for at kunne udtale mig om, hvorvidt det også er tilfældet i lige præcis den her konkrete sag, der jo er baseret på kontrakter indgået mellem henholdsvis KMD, KOMBIT og ATP, og som jeg jo af gode grunde ikke kender detaljerne i.
Samtidig synes jeg, det er centralt at bemærke, at udbuddene af it-systemerne jo er sket som led i det monopolbrud, som kommunerne har indledt efter salget af KMD.
Kommunernes mål med monopolbruddet er at skabe konkurrence og opnå besparelser og i det hele taget åbne markedet for flere leverandører på området, hvor KMD jo i mange år har haft monopol på at tilbyde løsninger til landets kommuner.
Den del ser jeg som en helt nødvendig proces, som kommunerne har igangsat, og som på sigt jo vil skabe bedre konkurrence og dermed også bedre produkter og priser til gavn for kommunerne og i sidste ende også for skatteborgerne.
Det er selvfølgelig ærgerligt, at der så er opstået forsinkelser i levering af støttesystemet, som jo ovenikøbet forsinker leveringen af de øvrige systemer.
Men på sigt vil nye it-løsninger altså også medføre besparelser ude i kommunerne.
Helt generelt er det sådan, at der i en kontrakt bliver fastsat bestemmelser, som regulerer, hvad der skal ske, i tilfælde af at der opstår forsinkelse eller misligholdelse af kontrakten.
Den kan eksempelvis være bestemmelser omkring bod, og der kan også være grundlag for at søge erstatning efter dansk rets almindelige regler.
Jeg har tillid til, at KOMBIT og ATP er i dialog med leverandørerne og træffer de beslutninger, som er hensigtsmæssige i forhold til at håndtere de meget, meget ærgerlige forsinkelser.
Karin Gaardsted (S), 2017-02-01:
Tak for svaret.
Kommunerne har nu i mange måneder ventet på at få installeret det it-støttesystem, som KMD ikke har fået gjort færdigt til tiden, og de har jo ikke kun ventet, for de har sådan set også betalt for et forældet system, fordi de ikke har haft andre muligheder.
Vi skal jo huske, at det er det system, der skal til, for at de øvrige nye systemer kan sættes i værk og virke således, at kommunerne kan spare penge.
Der er i alt syv andre systemer, som står i kø, og som udelukkende venter på KMD's støttesystem, og det er de systemer, der skal effektivisere arbejdet med bl.a. kontanthjælp, barselsdagpenge, pension, familieydelse, boligydelse, sygedagpenge og sagsoverblik.
Det er alt sammen områder, der kommer danskerne ved, og jeg vil rigtig gerne høre, hvad ministeren mener vi kan lære af den sag.
Jeg vil gerne kvittere for, at der bliver lavet sådan en it-strategi.
Det synes vi fra socialdemokratisk side er en rigtig god idé.
Men jeg vil selvfølgelig gerne lige dvæle lidt mere ved den her sag, fordi den er så alvorlig, og fordi der også kommer nogle alvorlige udtalelser.
Pernille Kræmmergaard, som er professor i it-ledelse på Aalborg Universitet, har forleden i Ekstra Bladet udtalt sig om, at KMD har haft meget store incitamenter til at vinde udbuddet, underforstået at KMD kunne tjene på at forsinke afleveringen af et nyt system.
Er ministeren enig i de udtalelser?
Sophie Løhde (V), 2017-02-01:
Jeg skal ikke kloge mig på, hvad der er det rigtige at gøre, for så vidt angår Kombit.
Det er jo i sidste ende afgørende, hvad det er, der står i de konkrete kontrakter, og dem har jeg altså af gode grunde ikke det nærmere kendskab til.
Generelt gælder det jo, når vi snakker forsinkelser, at det også indebærer, at en kontrakt kan anses for misligholdt, men det betyder i sidste ende, at det, der er afgørende, er det, der står i en kontrakt.
Hvis der foreligger misligholdelse, kan leverandøren jo, hvis der er bestemmelser i kontrakten om det, blive opkrævet en bod, eller man kan blive opkrævet erstatning efter dansk rets almindelige regler.
Jeg har tillid til, at Kombit, og for så vidt angår også ATP, nu træffer de beslutninger, der er nødvendige for at kunne få håndteret forsinkelserne.
Karin Gaardsted (S), 2017-02-01:
Nu kunne det jo være sådan, at det næste gang var staten, der stod med håret i postkassen, sådan som kommunerne gør lige nu, og det er derfor, det er vigtigt, at vi får diskuteret det her, og jeg er helt med på, at vi kan drage det ind i andre sammenhænge og i den it-strategi, der skal være.
Sophie Løhde (V), 2017-02-01:
Ja, jeg mener jo generelt, at vi skal lære af alle sager i forhold til store og væsentlige it-projekter i den offentlige sektor, hvad enten det vedrører kommunerne eller det statslige område.
Netop det at lære af fortiden for at blive dygtigere i fremtiden, er jo også en af bevæggrundene for, at vi fra regeringens side har besluttet at iværksætte arbejdet med at udarbejde en ny it-strategi for hele det statslige it-område – sådan en har vi aldrig haft før.
Og det er jo netop med henblik på bedre at kunne sikre styringen fremadrettet, men også at sørge for, at vi får mest muligt for de godt og vel 7 mia. kr., som vi alene på det statslige område bruger på it.
Martin Henriksen (DF), 2017-02-01:
Jeg nævner jo bare den såkaldte superstudent Marius, fordi flere har brugt ham som argument for, at det her forslag skal gennemføres.
Hvis man skal tro på det, der står i medierne, kom han ind på en af de erhvervsordninger, der er, fordi der var en virksomhed, der gerne ville ansætte ham.
Derfor er der forskellige muligheder for at blive i Danmark.
Og hvis Venstre grundlæggende mener det og hr. Marcus Knuth grundlæggende mener det, hvorfor fremlægger man så et lovforslag, som hvis vedtaget vil betyde, at der i en række tilfælde, hvis man bryder reglerne, faktisk ikke er nogen konsekvenser forbundet med at bryde reglerne.
Hvorfor skal man så have reglerne?
Marcus Knuth (V), 2017-02-01:
Først og fremmest bør jeg lige henvise til det, som ordføreren for Socialdemokratiet sagde.
Jeg mener, at over 300 er blevet udvist, så det er ikke fair at bruge Marius som et enkelt eksempel.
Han var bare et meget strålende eksempel.
Selvfølgelig mener vi, at der skal være konsekvenser, hvis man bryder reglerne.
Det er derfor, vi netop har lavet en gradueret skala.
Hvis man bryder reglerne meget alvorligt, har det meget alvorlige konsekvenser, men hvis det er en mindre forseelse foretaget af en person, som opholder sig i Danmark med en positiv hensigt, og som ikke er her for at udnytte systemet, og som bidrager til vores samfund, skal det ikke være en benhård hammer, der rammer første gang.
Sådan er det heller ikke med trafikbøder og alle mulige andre forseelser i Danmark.
Inger Støjberg (V), 2017-02-01:
Jo, det er fuldstændig korrekt.
Men der er på en eller anden måde noget lidt skævt i det her.
Jeg er godt klar over, at offentligheden ikke kender til det møde, vi havde i ministeriet, og hvordan det forløb, men man var usandsynlig hurtig til at sige: Ja, det er lige det her, vi vil have.
Det var den 26. oktober.
Hvis man var gået så meget op i de her ting, og hvis man ville være rigtig grundig, så kunne man måske have spurgt fagbevægelsen inden eller måske have bedt om en lille tænkepause fra den 26. oktober og så frem til i dag, den 1. februar.
Der er jo noget mærkeligt ved, at man først kommer i tanker om det, lige inden man skal på talerstolen.
Så får man lige et opkald fra LO, og så tænker man: Hold da op, vi mener faktisk noget andet end det, vi har ment i et helt år.
Så har vi haft forhandlinger, hvor man bare lige – vupti – var enige i det forslag, der blev lagt frem, og så fortrød man lige dagen før.
Det er bare lidt underligt.
Men ja, jeg går meget ind for høringer, og at man skal lytte og sådan noget.
Man har bare haft rigtig god tid til det, og jeg synes bare, det er ærgerligt, for nu kommer det i hvert fald ikke de studerende til gavn.
Nu kommer de til at vente noget længere tid, inden det her træder i kraft.
Men sådan må det jo være.
Jeg lytter gerne til fagbevægelsen, men selvfølgelig også til Enhedslisten, hvis der engang skulle komme noget rigtig godt og fornuftigt derfra.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-02-01:
Jeg har ikke fået et opkald fra LO.
Jeg har læst deres høringssvar.
Det gør jeg sådan set altid, når jeg læser lovforslag.
Jeg må sige, at ministerens polemik undrer mig.
Jeg synes, det er usagligt.
Jeg synes også, det er lidt mærkeligt, at ministeren siger, at det at rejse spørgsmål ved, om der er relevante input i et høringssvar, nødvendigvis skulle udskyde vedtagelsen af lovforslag. Er det så utænkeligt, at udvalgsarbejdet faktisk fører til en kvalificering af et lovforslag?
Er det ikke det, udvalgsarbejdet går ud på, minister?
Inger Støjberg (V), 2017-02-01:
Nu er det jo normalt sådan, at fru Johanne Schmidt-Nielsen hele tiden ønsker at komme over i ministeriet.
Ved den mindste lejlighed, hvor man ligesom kan få lov til at komme ind til forhandlingsbordet, vil man gerne det.
Jeg vil næsten bruge udtrykket, at fru Johanne Schmidt-Nielsen nogle gange næsten står og kradser lidt på døren for at komme ind i ministeriet.
Nu inviterer jeg så rent faktisk fru Johanne Schmidt-Nielsen ind i ministeriet til en afklaring af de her ting, og så er det næsten også galt.
Så jeg skal da love for, at man er kommet i opposition i dag.
Men det er selvfølgelig fair nok.
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-01:
Jeg vil starte med at sige, at vi nu ikke mener noget andet, end vi mente for et år siden.
Enhver kan gå ind og læse vores ordførertale fra dengang og se, at den ligger fuldstændig i forlængelse af det, jeg også har sagt i dag.
Men jeg vil da sige tak for invitationen til en diskussion i ministeriet.
Det møder vi selvfølgelig op til.
Men der er nu ikke nogen grund til for ministeren at være overrasket.
Vi forholder os til de lovforslag, der bliver fremsat, og det her lovforslag blev fremsat sidste onsdag, og siden den onsdag har jeg skullet holde møder med en række forskellige organisationer – endda mere end en gang – for at finde ud af helt præcist, om der nu også er et problem, hvori problemet består, og hvordan et konkret ændringsforslag kan skrues sammen.
Det har vi haft 1 uge til, og det kan godt lade sig gøre.
Så det vil jeg anbefale ministeriet at gøre en anden gang.
Det er der, jeg siger, at hvis ministeren vil være sikker på, at det ikke kun er ministerens opfattelse, men at det også er de politiske partiers opfattelse, vil det være en god idé, inden det sendes i høring, at sende det over til de partier, så de lige har mulighed for at nikke til det.
Ellers sker der jo det, som ikke er så skidt endda, at udvalgsbehandlingen i Folketinget går i gang, og der har vi mulighed for, som der står i grundloven, at kvalificere det, der fremsættes af regeringen.
Det synes jeg ikke at vi skal være så kede af endda.
Inger Støjberg (V), 2017-02-01:
Jeg tror nu nok, hvis vi skal være ærlige over for hinanden, at det, der blev sagt i ordførertalerne, var, at man lidt har fortrudt den aftale, man havde indgået.
Så jeg siger bare, at vi har fremsat det, som vi aftalte.
Det er vel sådan set fair nok; det er jo det, man gør som minister.
Så er man tjener for Folketinget, og det er jo det, man skal være.
At man så har fortrudt i mellemtiden, er fair nok.
Det ville bare være rigtig godt, hvis man lige afklarede sine ting med fagbevægelsen inden, hvis det alligevel er dem, der bestemmer.
Det er simpelt hen nemmest for alle, i stedet for at man lige kommer i, ja, det er vel nærmest ikke engang i ellevte time, men det er fem minutter i tolv, at man lige dukker op og siger: Hov, vi har skiftet holdning.
Det er jo fair nok.
Altså, der er ikke noget i det.
Men lad os nu mødes ovre i ministeriet om det.
Jeg vil glæde mig til det.
Jeg kan i hvert fald sige, at det, der ligger her, er en direkte oversættelse af den aftale, som vi indgik den 26. oktober.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-02-01:
Ministeren er meget forarget over, at vi lytter til fagbevægelsen, men måske er det bare sådan noget almindeligt folketingssalspolemik, og det synes jeg næsten er ærgerligt.
Altså, er ministeren ikke helt enig med mig i, at årsagen til, at man sender lovforslag i høring, er, at vi faktisk er oprigtigt interesseret i at høre, hvad de berørte organisationer, foreninger, eller hvem det nu kunne være, har at sige, og at civilsamfundet nogle gange kan kvalificere de lovforslag, som kommer fra ministerierne?
Hvorfor skal vi ellers have høringer, hvis det er helt tosset at lytte til de mennesker, vi hører?
Inger Støjberg (V), 2017-02-01:
Man kan sådan set i grove træk – og det er i grove træk – sammenligne det med, hvis nogen kører for stærkt.
Så det, der ligger i det, er, at man får et klip og man kan få en bøde, og så ved man, at nu skal man absolut holde sig inden for reglerne, for ellers mister man kørekortet eller rettere: tilladelsen til at være i Danmark.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-02-01:
Vi har i de seneste år set flere eksempler på, at udenlandske studerende er kommet i klemme på grund af nogle bagatelagtige overtrædelser af reglerne for det tidsrum, de har lov til at arbejde ved siden af deres studier.
Det har altså ført til inddragelse af opholdstilladelser hos nogle unge engagerede studerende, hvilket for de fleste borgere i Danmark har fremstået uforståeligt.
Det synes vi er en god ting.
Der er jo helt åbenlyst to hensyn på spil i den her sag.
På den ene side er det vigtigt, mener vi, at begrænse udenlandske studerendes mulighed for at arbejde, dels fordi de skal have tid til at koncentrere sig om deres studier, dels fordi vi tidligere har set eksempler på snyd: Mennesker fra ikke-EU-lande har fået en studieopholdstilladelse, som de reelt har brugt til at arbejde her i landet.
Det er ikke i orden.
Hvis man ønsker at komme til Danmark for at arbejde, må man jo søge opholdstilladelse med udgangspunkt i de regler.
På den anden side er det naturligvis vigtigt, at mindre overtrædelser af reglerne ikke straffes uforholdsmæssigt hårdt.
Det er den balance, vi skal finde.
LO leverer i deres høringssvar en vældig hård kritik.
De frygter, at grænsen for, hvor meget udenlandske studerende må arbejde, reelt bliver hævet, fordi der altså med det her forslag vil blive sådan, at der er 2 måneder om året, hvor en overtrædelse af de 87 timer, man må arbejde om måneden, ikke vil føre til inddragelse af opholdstilladelsen, medmindre overtrædelsen overstiger 130 timer.
Spørgsmålet er, om vi skal finde en hårdere sanktion end blot bøde og gult kort for den her gruppe af mindre overtrædelser.
Socialdemokratiet har nævnt to forslag.
De foreslår, at det gule kort skal gælde hele studieperioden.
Det synes vi sådan set lyder ret fornuftigt, altså at det ikke kun skal være 2 år.
Og de foreslår også, at der kan sanktioneres, i forhold til hvor meget man så må arbejde efterfølgende.
Det vil vi gerne diskutere under udvalgsbehandlingen.
Dertil kommer altså spørgsmålet om, hvorvidt kontrollen på det her område er god nok.
Det er måske det, som LO's kritik bunder i.
Altså, spørgsmålet er, om kontrollen med området er god nok.
I øvrigt synes vi jo, at det er helt, helt oplagt, at man efter 1 eller 2 år evaluerer den her lovændring med det formål at vurdere, om vi har ramt den rette balance.
Til sidst spørger LO, hvorfor bagatelgrænsen ikke afhænger af, hvor længe man har en studieopholdstilladelse i Danmark.
Altså, der er forskel på, om man skal læse et semester Danmark, eller om man skal læse flere år.
Det vil jeg egentlig gerne høre ministerens svar på.
Som sagt ser vi frem til udvalgsbehandlingen.
Formålet med lovforslaget skulle jo meget gerne være at sikre en balance mellem på den ene side, at unge mennesker, som begår fejl, ikke straffes uforholdsmæssig hårdt, og på den anden side, at vores lovgivning altså forhindrer bevidst snyd.
Laura Lindahl (LA), 2017-02-01:
Som bekendt behandler vi her L 119, som primært handler om at sondre mellem mindre alvorlige overtrædelser af arbejdstilladelser og alvorlige overtrædelser, med henblik på ikke at inddrage en studieopholdstilladelse uden forvarsel ved de mindre alvorlige overtrædelser.
Og det handler jo dybest set om, at vi synes, det virker tåbeligt at inddrage en studieopholdstilladelse fra eksempelvis den studerende fra New Zealand, som scorer topkarakterer på sit studie, men ved siden af er kommet til at arbejde 25 timer om ugen i stedet for kun 20 timer om ugen.
Og sådan er det jo med det regelgrundlag, vi har i dag.
I dag vil den studerende fra New Zealand, der klarer sig supergodt og bidrager positivt til en dansk virksomhed, få frataget sin studieopholdstilladelse, hvis vedkommende arbejder 25 timer om ugen, altså 1 time mere om dagen, end vedkommende må ifølge sin arbejdstilladelse.
Der synes vi at det sådan set er fint at få proportionerne i orden og kigge på, om det ikke vil være mere rimeligt at starte med at give et forvarsel og ikke bare inddrage studieopholdstilladelsen med det samme.
Arbejdstilladelsen er fortsat på de her 20 timer, men med det her lovforslag sikrer vi, at man ikke bare smider en studerende ud med det samme.
Det synes vi sådan set er fornuftigt, og derfor støtter Liberal Alliance forslaget.
Josephine Fock (ALT), 2017-02-01:
Tak for det, hr. formand.
Vi står her jo i dag, fordi vi skal behandle lovforslaget om ændring af reglerne om inddragelse af studieopholdstilladelse ved ulovligt arbejde.
Og det er, fordi vi haft en høring i Folketinget, som også har været nævnt her, på grund af Marius, men jo også på grund af flere andre unge studerende, som er blevet udvist, fordi de har arbejdet for meget.
Det var en høring, der var indkaldt til af Liberal Alliance og Alternativet, og heldigvis var der bred opbakning i Folketingssalen til at ændre reglerne.
Enhedslisten har nævnt høringssvaret fra LO, hvor LO ikke mener, at de gældende regler er for ufleksible.
LO er bekymret for, at udenlandske studerende kommer her og arbejder for meget.
Omvendt har vi Københavns Universitet, der i deres høringssvar siger, at de synes, der bør være en skønsmæssig vurdering.
I virkeligheden kan man, synes jeg, forstå begge synspunkter, og når Alternativet så går ind og foretager en afvejning af det lovforslag, der ligger her, synes vi sådan set, at det er landet meget fornuftigt, i og med at der skelnes mellem alvorlige og ikkealvorlige lovovertrædelser, og at der ved de ikkealvorlige overtrædelser af studieopholdstilladelsen gives et varsel.
Så Alternativet bakker op om det her lovforslag, og så er vi selvfølgelig altid interesseret i at høre, hvad der kommer i udvalgsbehandlingen, og om der er nogle ting der, som vi skal have med ind.
Men som udgangspunkt bakker vi op om forslaget, som det ligger.