runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ida Auken (S), 2021-11-18:
Det har jeg ikke tænkt mig at stå og sætte et tal på, for det her handler om at sørge for, at vi ikke sender penge til studerende, der ikke bliver i Danmark.
Man kunne også spørge om: Hvor mange su-modtagere fra andre lande, der ikke bliver i Danmark og arbejder, kan Radikale leve med kommer til Danmark?
Lotte Rod (RV), 2021-11-18:
Men jeg prøver lige igen: Hvor mange udbudssteder kan Socialdemokratiet leve med lukker som følge af den her lov?
Ida Auken (S), 2021-11-18:
Vi har jo faktisk til den her lov lavet økonomiske og forskellige andre kompenserende tiltag, som skal sikre, at rammes over 5 pct., gives der faktisk et økonomisk tilskud, og det håber jeg selvfølgelig betyder, at der ikke skal lukkes nogen uddannelser i stor stil på den her baggrund.
Lotte Rod (RV), 2021-11-18:
Derfor vil jeg gerne spørge Socialdemokratiet om noget: Hvor mange udbudssteder kan I leve med lukker som følge af den her lov?
Ida Auken (S), 2021-11-18:
Mange tak.
Lovforslaget her er en udløber af den politiske aftale om reduktion af engelsksprogede videregående uddannelser, som vi indgik sammen med Venstre, Dansk Folkeparti, SF, Liberal Alliance og De Konservative den 25. juni i år.
For at have styr på su-udgifterne til EU-borgere aftalte partierne i su-forligskredsen i 2013 et loft for udgifterne på 449 mio. kr. om året.
I de senere år er su-udgifterne til udenlandske studerende steget og har for længst overskredet det aftalte loft.
I de kommende år forventes udgifterne at stige yderligere.
Vi har længe diskuteret frem og tilbage, hvad vi kan stille op, for på den ene side har vi jo stor glæde af internationale studerende og den faglige dynamik, der opstår gennem udveksling af viden og studerende på tværs af landegrænser, og danske virksomheder har glæde af et større rekrutteringsgrundlag.
På den anden side ser vi, at for få udenlandske studerende kommer i beskæftigelse i Danmark, ikke mindst på de uddannelser, vi diskuterer i dag, hvor det er omkring hver femte.
Og skal vi opretholde et generøst su-system, som giver unge uanset social baggrund mulighed for at tage en uddannelse, må vi have kontrol med, hvor mange der har adgang til su'en.
På den baggrund mener vi, at den aftale, vi har indgået, er et fornuftigt kompromis.
Først og fremmest vil erhvervsakademiuddannelser og professionsbacheloruddannelser fremover som hovedregel kun blive udbudt på dansk.
Dog vil visse konkrete udbud af erhvervsakademiuddannelser og professionsbacheloruddannelser blive undtaget fra hovedreglen, så udvalgte uddannelser fremover kan udbydes på engelsk.
Og uddannelses- og forskningsministeren vil løbende kunne godkende, at en erhvervsakademiuddannelse eller professionsbacheloruddannelse kan udbydes på et andet sprog end dansk.
Samtidig vil uddannelses- og forskningsministeren få mulighed for at fastsætte regler om uddannelseselementer, der udbydes på andre sprog.
Det giver institutionerne mulighed for fortsat at indgå aftaler om udveksling med uddannelsesinstitutioner i udlandet.
Samlet set er det en fornuftig løsning på et svært og kompliceret problem, som vi er glade for at der er bred opbakning til i Folketinget.
Og Socialdemokratiet bakker selvfølgelig også op om forslaget.
Jane Heitmann (V), 2021-11-18:
Tak for det.
Jeg synes, det er meget modigt, at ministeren igen og igen nævner de her 600 mio. kr. til psykiatrien, særlig fordi vi jo ved, at bl.a. i Region Hovedstaden er det ikke alle pengene, der er gået til psykiatrien; der har man jo valgt f.eks. også at afdrage leasinggæld, og det har i hvert fald ikke noget med psykiatrien at gøre.
Den har været udskudt tre gange, og jeg tænker, at nu må det jo snart være sådan, at der skal ske noget.
Det, jeg gerne vil spørge ind til, er noget andet.
Jeg stillede ministeren et spørgsmål i min ordførertale, hvor jeg spurgte, hvordan regeringen stiller sig til det høringssvar, der ligger fra Dansk Psykiatrisk Selskab, omkring notatpligten, hvor regeringen jo foreslår, at det skal være lægmandsoptegnelser.
Men som Dansk Psykiatrisk Selskab meget rigtigt peger på, er det sådan, at fagligheden omkring en bæltefikseret patient skal være høj, så holder ministeren fast i, at lægmandsoptegnelser sådan set er fint, når vi taler om en langvarigt bæltefikseret patient?
L 85 er et mindre bunkebryllup af forskellige ændringer af henholdsvis sundhedsloven og lovgivningen vedrørende elektroniske cigaretter og tobaksområdet, og lad mig starte med det første først.
Mange af de danskere, som bor på et socialt botilbud eller lignende tilbud, har behov for både sociale og sundhedsfaglige indsatser.
I dag er det sådan, at den kommune, hvor den enkelte opholder sig eller har bopæl, har ansvaret for at tilbyde borgeren de kommunale sundhedsydelser, som man som borger måtte have behov for, og det er også den kommune, som skal betale for ydelsen.
Det er ikke en specielt hensigtsmæssig incitamentstruktur, for det kan mindske den kommunale tilskyndelse til at drive specialiserede sociale tilbud til gavn for andre kommuners borgere.
Derfor er det efter Venstres opfattelse en god idé via den mellemkommunale refusionsordning at tilskynde kommunerne til at oprette og opretholde tilbud på det specialiserede socialområde.
Den anden halvdel af lovforslaget handler om noget helt andet, nemlig elektroniske cigaretter og tobaksområdet.
Dernæst foreslås det, at forhandlere, producenter og importører af elektroniske cigaretter og genopfyldningsbeholdere m.v. pålægges et årligt gebyr.
Endvidere øges kontrollen af onlinesalg, hvilket gerne skulle betyde mindre salg af e-cigaretprodukter online, hvilket igen gerne skulle mindske især børns og unges køb af e-cigaretprodukter.
Sluttelig lægger regeringen op til, at forhandlere, producenter og importører af elektroniske cigaretter pålægges et gebyr.
På tobaksområdet lægges der også op til at omlægge kontrolindsatsen til en mere risikobaseret model, hvor myndighederne især vil gå efter de ulovlige produkter.
Og Venstre er positiv over for lovforslagets indhold.
Anni Matthiesen (V), 2021-11-18:
Nu er ministeren inde på det med, at man har sikret sig, hvis der starter nye private gymnasier op, at de så ikke bliver ramt.
Er det korrekt forstået?
Og så vil jeg i den forbindelse også gerne spørge ind til, om det er det samme, der gør sig gældende, hvis der er to private gymnasier, måske et med stx og et uden, som ønsker at fusionere, fordi de kan se nogle driftsmæssige fordele i det.
Vil de heller ikke blive ramt, altså som det gælder for et nyt gymnasium?
Og hvilke gennemsnitlige elevtal vil de så skulle anvende, hvis de bliver ramt?
Mette Thiesen (NB), 2021-11-18:
Altså, jeg har lige talt med formanden for Danmarks Private Skoler – grundskoler og gymnasier, og han giver mig de her tal.
Men lad os høre det.
Jeg er fuldt ud med på at fjerne tilskuddet fra det muslimske gymnasie og sådan set også fra friskoler.
Det, der ligesom er hele essensen her, er, at man rammer de mange i forhold til at ramme de få.
Hvis der er nogle uopdragne indvandrerdrenge, skal de da bare smides ud.
Så man kan da få ryddet ud i det her på rigtig mange måder.
Det hjælper så bare ikke med de der såkaldte læringskonsulenter, som jo ligger i aftalen.
Hvad filan skal de stille op med de her gymnasier?
Så nej, vi kommer ikke til at gå ind for, at man tvangsfordeler danske elever, placerer dem på et indvandrergymnasie og ligeledes fjerner eksempelvis uopdragne indvandrerdrenge og placerer dem på et velfungerende dansk gymnasie.
For vi kan se bl.a. i tallene, at de selvsegregerer sig uanset hvad.
Social kontrol vil være der alligevel.
Så det her er bare et spørgsmål om, at man spreder problemet ud på rigtig mange velfungerende gymnasier.
I Nye Borgerlige vil vi løse problemerne fra bunden.
Marie Krarup (DF), 2021-11-18:
Jeg vil også gerne hæve karaktersnittet, men det vil ikke ændre kulturproblemet, for der er stadig væk mange, der vil kunne klare det, og de vil stadig væk bære en fremmed kultur med sig, og de vil stadig væk fortrænge danske elever, hvilket desværre vil bevirke, at danske elever ikke kan gå på en skole, hvor det er den danske kultur, der er dominerende.
Så det er ikke en løsning
Det er sådan i den virkelige verden, at der aldrig findes andet end lappeløsninger.
Det der med at tro, at man kan lave alt forfra, duer ikke, for det kan man kun, hvis man vil lave russiske og franske revolutioner, og de mislykkes jo også.
Selvfølgelig er man nødt til at tage udgangspunkt i den virkelighed, som er katastrofal, nemlig at der er nogle mennesker her, som ikke er blevet integreret, og som ikke har haft lyst til det.
Men de skal da ikke ødelægge de danske gymnasier.
Og for øvrigt er der flere muslimske gymnasier, og jeg så også gerne, at man lavede en lovgivning, der var rettet direkte mod dem.
Det kan man desværre ikke.
Mette Thiesen (NB), 2021-11-18:
Jamen det vil vi sådan set da også, men vi går ikke ind for lappeløsninger.
Det er en kæmpe lappeløsning, som rammer de mange, fordi man vil tilgodese de der enkelte få.
Det er, som da ordføreren tidligere sagde det her med de muslimske gymnasier.
Der er et muslimsk gymnasie i Danmark.
Der er 30 private gymnasier, og så er der 1 af dem, der er muslimsk.
Så lad os da stoppe tilskuddet til det muslimske gymnasie.
Det er vores politik.
Men vi skal ikke ramme alle de andre.
Lad os nu få løst problemerne fra bunden, og lad os få sat karaktersnittet op, så de her hovedsagelig uopdragne indvandrerdrenge, som ikke har et snit til at komme i gymnasiet, heller ikke kommer ind.
Marie Krarup (DF), 2021-11-18:
Jeg håber, at der er rigtig mange, der lytter med på Folketingets tv-kanal i dag, hvor det bliver afsløret, at Nye Borgerlige ikke ønsker at sørge for, at danske elever kan undgå at komme i mindretal på et dansk gymnasium.
Man ønsker at sørge for, at muslimer fortsat kan klumpes sammen på gymnasier; sørge for ikke at optage den danske kultur i sig selv; og altså måske endda påvirke danske unge, så de overtager en muslimsk eller en islamisk kultur.
For de danske unge sidder der, og de har ikke styrke til at komme væk, fordi det frie valg i gymnasieverdenen jo kun eksisterer der, hvor man søger hen til et gymnasium, som ingen andre har lyst til at være på.
Det er det, der gør, at muslimske elever har et frit valg, for de søger hen på de skoler, som danskerne flygter fra, og derfor har de mulighed for at dominere der.
Så er der de mindre ressourcestærke, der sidder tilbage og bliver et mindretal i Danmark.
De må klare sig selv.
Hvorfor er Nye Borgerlige ikke interesserede i at sørge for, at danske gymnasier bliver ved med at være danske?
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-11-18:
Som det er fremgået, er det en politisk aftale her fra i sommer, vi nu er gået i gang med at omsætte i lovgivning.
Skal man til en start sige noget kritisk om aftalen – det kan jeg høre der efterlyses – så kan jeg da bidrage med at sige, at det er meget sent, vi reagerer.
Det er jo et problem, vi har diskuteret i årevis.
Vi har længe fra Enhedslistens side presset på, også over for den forrige regering.
Men i hvert fald er det godt, at vi nu reagerer på det, og at vi er et politisk flertal, der nu vil gennemføre den her lovgivning, der sikrer en bedre elevfordeling.
Vi havde håbet, at vi kunne komme i gang allerede i skoleåret 2022-23.
Det har ikke været muligt med den model, som vi er blevet enige om, og derfor er det nødvendigt, at vi midlertidigt regulerer nogle forhold – dels at vi forlænger en eksisterende overgangsordning, altså solnedgangsklausulen, dels at vi derudover indfører andre overgangsordninger.
Jeg vil sige, at vi i Enhedslisten er godt tilfredse med den aftale, der ligger bag forslaget her.
Det har været, som andre har været inde på, helt afgørende nødvendigt, at vi indfører nogle nye fordelingsregler.
Det gælder dels i forhold til at skabe sikkerhed for, at man kan drive gymnasiale uddannelser i hele landet, dels i forhold til hele spørgsmålet om at sikre en større mangfoldighed i elevsammensætningen på landets gymnasier.
Vi støtter i sagens natur de forskellige overgangsordninger, der lægges op til, men jeg vil også godt sige, at vi er mere begejstret for nogle af overgangsordningerne end for andre.
Vi synes, det er utrolig godt, at vi kommer i gang med at få afskaffet muligheden for at lave ventelister.
Der har været en meget uheldig praksis en række steder i landet, der har været med til at udhule elevgrundlaget for et i forvejen presset gymnasium.
Det er på høje tid, at der gøres noget ved det, og også der har vi ærgret os over, at vi ikke kunne gennemføre et stop for ventelister allerede ved skoleårets start.
Men heller ikke det har desværre af lovtekniske årsager været muligt.
Vi er godt tilfredse med, at vi får begrænset muligheden for institutionsskift, og vi er tilfredse med den midlertidige begrænsning af, hvor mange elever private gymnasier kan modtage tilskud til.
Til gengæld vil jeg også godt sige, at vi ikke har haft noget ønske om et midlertidigt stop for optag på en god håndfuld gymnasier her i det kommende skoleår, hvilket er en del af forslaget her.
Vi anerkender de overvejelser, der ligger, også fra de andre partier, som vi har indgået aftale med, i forhold til hvordan det her skulle kunne medvirke til at give en bedre overgang.
Vi havde hellere set, at man havde nøjedes med at tilføre de pågældende gymnasier, der har store problemer, ekstra midler, sådan at de kunne have skabt en yderligere kvalitet, der havde været med til også at tilskynde andre til at søge gymnasierne.
Men det er jo altså den aftale, vi har kunnet blive enige om.
Med det skal jeg sige, at Enhedslisten synes, vi har lavet en rigtig god samlet aftale om det her.
Vi synes, at det alt i alt er fornuftige overgangsordninger, og vi kan støtte lovforslaget.
Anne Sophie Callesen (RV), 2021-11-18:
Og Venstre har jo også langt hen ad vejen selv ønsket, at der skulle komme en ny elevfordelingsaftale.
I kan så ikke være med i det forslag, der ligger nu, og det har I forklaret hvorfor I ikke kunne, men det er bare for at adressere ordet tvangsfordeling.
For der er jo også fordeling i dag.
I forhold til spørgsmålet om, hvad vi vil gøre, hvis udviklingen går i en anden retning: Vi vil selvfølgelig følge det her tæt på en række områder.
Der er jo mange elementer i det, som vi har behov for løbende at se på, i forhold til om der er nogle uhensigtsmæssige mønstre nogle steder, hvor man egentlig flytter rundt på en anden måde, end det var hensigten.
Det gælder f.eks. især på grænsen mellem en fordelingszone og en ikkefordelingszone.
Hvad sker der reelt?
Men nej, jeg forestiller mig bestemt ikke, at det her fører til, at færre tager en ungdomsuddannelse i det hele taget.
Det har jeg meget, meget svært ved at se for mig.
Vi har en generel udfordring med, at for få unge får en ungdomsuddannelse.
Det er vi utrolig optaget af i Radikale Venstre, og vi vil på alle mulige måder følge det tæt, uanset om vi havde lavet den her aftale eller ej.
Anni Matthiesen (V), 2021-11-18:
Ja, og ordføreren siger jo dermed, at så er man nødt til at indføre tvangsfordeling.
Og det er egentlig der, at vi fra Venstres side rent ud sagt ikke kan være med.
Kunne ordføreren måske sige noget om, hvad man reelt gør, hvis det nu viser sig, at de her unge mennesker faktisk så lader være med at tage en ungdomsuddannelse?
Har man tænkt så vidt, altså på de værst tænkelige konsekvenser af den her nye model, hvis det faktisk betyder, at langt flere unge i de store byer så lader være med at tage en ungdomsuddannelse?
Og hvad vil man så gøre ved det, altså hvis vi står med det problem?
Anne Sophie Callesen (RV), 2021-11-18:
Tak for spørgsmålet.
Jamen det er klart, at vi da kunne ønske os, at det ikke var nødvendigt at lave den her aftale.
Vi kunne da ønske os, at man valgte sit lokale gymnasium til helt automatisk, og at nogle så valgte noget andet, fordi de gerne ville ind og have noget med musik eller idræt eller noget andet – men at man syntes, at det lokale gymnasium var et attraktivt valg, uanset hvor i landet man boede.
Vi kan så bare se, at der er sket en udvikling nogle steder, hvor det ikke er det, og at det derfor er nødvendigt at fordele elever og tage ansvar for det politisk.
Men det kunne vi da selvfølgelig ønske os ikke var nødvendigt.
Så det er jo ulempen ved forslaget, eller ved aftalen.
Anni Matthiesen (V), 2021-11-18:
Tak for ordførertalen.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig bare sådan helt kort at spørge den radikale ordfører: Hvis ordføreren prøver at tage de negative briller på i forhold til modellen – jeg ved godt, det kan være svært, når man er en del af aftalen – hvad ser ordføreren så af ulemper ved modellen her?
Anne Sophie Callesen (RV), 2021-11-18:
For det første har man jo ikke haft en rigtig elevfordelingsmodel – heller ikke i Aarhus.
Så jeg er meget spændt på at se, hvad det er for nogle rapporter, spørgeren har.
For det andet – og det er jo sådan set mere det, det handler om – vil jeg for at kommentere på den del, der handler om integrationspolitikken, sige: Nej, vi mener ikke, at de her elever med anden etnisk baggrund i sig selv udgør et problem.
Vi mener ikke, at de ikke skal optages på gymnasierne, fordi de har en anden baggrund.
Vi mener ikke, at de er uintegrerbare.
Vi mener, det er vigtigt, at man mødes på kryds og tværs, og at man ikke samler sig i grupper, for så bliver integrationen selvfølgelig svær.
Mette Thiesen (NB), 2021-11-18:
Men ude i virkeligheden står man jo også med de problemer, som Radikale Venstre har stået i spidsen for at påføre Danmark med netop den her totalt forfejlede udlændingepolitik, der har gjort, at vi står i den her situation i dag, hvor der er rigtig, rigtig mange, som aldrig nogen sinde overhovedet burde have været på gymnasierne.
I øvrigt har jeg rigtig mange rapporter, der faktisk viser, at det her med tvangsfordeling ikke er en særlig god idé.
Man har også forsøgt det i Aarhus.
Der ligger talrige rapporter om, at det her med selvsegregering sker, uagtet at man fordeler folk rundt på gymnasierne; det sker alligevel, hovedsagelig med de her muslimske elever.
Men jeg er bare nødt til at spørge igen: Mener Radikale Venstre så stadig væk, at Radikale Venstre, fordi man har en mavefornemmelse, og fordi man har en følelse af, at det er godt med blandede klasser, ved bedre end forældrene og de unge mennesker selv?
Anne Sophie Callesen (RV), 2021-11-18:
Jeg ved ikke, hvilken empiri det er, man tænker der skulle være for det her.
Vi ved også, at der skal være et grundlag, for at et gymnasium kan eksistere.
Så derfor går vi med den her aftale ind og tager ansvar for, at gymnasierne kan eksistere i hele landet i fremtiden, og også et ansvar for, at vi har gymnasier, hvor vi mødes på kryds og tværs.
Det synes vi er en vigtig værdi.
Det er i øvrigt noget, som man ude i virkeligheden har skreget på rigtig mange steder at få en løsning på, altså blandt elevorganisationerne, blandt lærerne og blandt rektorerne.
Susan Kronborg (RV), 2021-11-18:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes, det er alle tiders gode idé, at vi løbende tager en drøftelse af det her meget, meget vigtige spørgsmål, som jo også meget går på det dyreetiske, og hvor der er et kæmpe behov for, at vi har en diskussion af problemstillingen.
For som spørgeren har nævnt, har mink jo svømmehud, og det indikerer jo med al tydelighed, at de selvfølgelig ikke skal sidde i et bur.
Altså, der er nogle meget, meget store udfordringer.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-11-18:
Lige til det sidste: Nej, det er faktisk ikke der, min bekymring ligger.
Det er klart, at noget af det, som jeg da synes er svært og dilemmafyldt i det her, er, at der i storbyerne kommer til at være et fald i, hvor mange der får plads på deres førsteprioritet.
Det kommer stadig væk til at ligge rigtig højt, men der vil være flere end i dag, der får plads på deres anden- og tredjeprioritet.
Det synes jeg da ikke man skal tage med let sind.
Hvis ikke der var den situation, hvor jeg faktisk mener, at vi skaber en dårligere gymnasieskole og i øvrigt en meget stor risiko for parallelsamfund, så ville jeg jo slet ikke være gået ned ad den vej.
Det er afvejninger, og jeg har da brugt utrolig mange timer på at tænke grundigt over det: drøfte det med elevernes organisationer, med lærerne, med rektorerne, med partierne.
Det synes jeg da ikke man skal tage med let sind.
Når vi så gør det, vi gør, er det jo, fordi vi mener, at det er decideret skadelig for vores samfund og i øvrigt for hver enkelt elev, hvis der ikke er en ordentlig sammenblanding af eleverne på gymnasierne.
Det skal vi tage et ansvar for.
Julie Skovsby (S), 2021-11-18:
Tak for ordet.
Det ser jeg meget frem til.
Med dagens lovforslag indfører vi en række nye bestemmelser på psykiatriområdet, som bl.a. skal styrke retssikkerheden og skabe mere tryghed og bedre arbejdsvilkår på de psykiatriske afdelinger.
Det ligger os meget på sinde, både af hensyn til patienter og af hensyn til de mange dedikerede medarbejdere, som hver dag går på arbejde i psykiatrien.
Målet med husordenerne er at skabe ordentlige rammer for arbejdet på afdelingerne til gavn for både personale og patienter.
Det er derfor et vigtigt værktøj for medarbejderne.
Vi har i Socialdemokratiet tillid til, at man rundtomkring kan lave fornuftige husordener, der gør det muligt at skabe en tryg hverdag.
Ombudsmanden har ad flere omgange kritiseret, at der ikke er grundlag i lovgivningen for de nærværende husordener.
Samtidig har Danske Regioner understreget, at regionerne har brug for at kunne gøre brug af de her husordener for at drive de psykiatriske afdelinger, fordi de skal kunne sikre et trygt miljø for patienter, personale og pårørende.
Regionerne har altså brug for at kunne gøre brug af husordenerne, men det skal selvfølgelig ske på et lovligt grundlag.
Derfor har vi selvfølgelig som Folketing en opgave med at gøre brugen af husordenerne lovlige, og vi har grundlæggende tillid til, at personalet på afdelingerne kan vurdere, hvad der er det rigtige i den konkrete situation.
De skal have de rigtige redskaber til at sikre en tryg hverdag.
Det håber jeg at Folketinget er enige i.
Det handler også om tryghed for medarbejdere og patienter, når der foreslås at indføre bedre sikkerhedskontrol med hjælp af krops- og bagagescannere, fordi vi vil forhindre, at stoffer og farlige genstande havner på afdelingerne.
Her er lovgivningen i dag ikke helt logisk, og det retter vi op på med lovforslaget.
Det skal også være muligt for regionerne at oprette særlige afdelinger for varetægtssurrogater, hvor der kan indføres særlige begrænsninger.
Det handler igen om at skabe de bedst mulige rammer for både patienter og medarbejdere og at undgå, at farlige genstande kommer ind på afdelinger, hvor de kan bruges mod både andre patienter og medarbejdere, ligesom vi kan lukke ned for kommunikationen med f.eks. kriminelle bander.
Medarbejdernes trivsel er meget vigtig.
Det er patienternes retssikkerhed selvfølgelig også.
Vi styrker patientsikkerheden ved at indføre notatpligt for den faste vagt for patienter, der er tvangsfikseret med bælte, og ved at fastsætte faste intervaller mellem de tre lægelige vurderinger af bæltefikserede patienter.
Dermed følger vi op på en kritik, der er rejst af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, som vi selvfølgelig som ansvarlig regering og Folketing har en forpligtelse til at handle på.
Alt i alt er det et forslag, som vi mener vil skabe bedre forhold på de psykiatriske afdelinger, både for patienterne og for medarbejderne.