runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2022-04-20:
Tak for spørgsmålet.
Danmark er på en række områder førende i verden inden for forskning, innovation og teknologi og lægger godt til på mange punkter.
Det bidrager til at skabe et væsentligt indtægtsgrundlag for dansk økonomi, men gør jo også Danmark til et attraktivt mål for fremmede stater og for eventuel spionage osv.
PET kan konstatere, at fremmede efterretningstjenester løbende forsøger at opbygge kontakter til studerende, forskere og virksomheder, der ville kunne udlevere informationer om den nyeste danske teknologi og forskning.
Udenlandske studerende og forskere i Danmark kan vidende eller uvidende medvirke til at overføre sensitiv viden til fremmede stater.
Det er en risiko, som danske uddannelses- og forskningsinstitutioner bør tage meget alvorligt.
Det er noget, jeg har fokus på i min dialog med dem, og det er mit klare indtryk, at det gør de, og at de er klar over, at tiderne også skifter på det her område.
Internationalt samarbejde er nødvendigt for de danske uddannelses- og forskningsinstitutioner, for danske virksomheder og for dansk økonomi.
Det giver udsyn og adgang til talenter og forskningsinfrastruktur, det giver adgang til den nyeste viden, og det er en vigtig brik i Danmarks økonomiske diplomati.
Selv om der er stater og personer, der vil gøre meget for at få fingrene i dansk forskning eller for at udøve påvirkningsvirksomhed, betyder det altså ikke, at alle udenlandske forskere, undervisere eller studerende har urent mel i posen.
Og vi har brug for at have kontakt med forskningsinstitutioner og forskere fra andre lande, som også er langt fremme inden for forskellige vigtige forskningsområder.
Der kan med andre ord ikke sættes direkte lighedstegn mellem internationalt samarbejde og sikkerhedsrisici, mellem udenlandske personer generelt og sikkerhedsrisici eller mellem personer fra specifikke lande og sikkerhedsrisici.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-04-20:
Tak for det.
I hvilket omfang kan der efter ministerens opfattelse sættes lighedstegn mellem kinesiske forskere og spionagetruslen, eksempelvis hvis en forsker er på stipendium fra den kinesiske stat eller tidligere har arbejdet med projekter med militær anvendelse eller lignende?
Peter Hummelgaard (S), 2022-04-20:
Nu er jeg ikke sikker på, at jeg hørte hele spørgsmålet.
Jeg forventer ikke, at vi kan nå både at forhandle og få vedtaget en lov om det inden den her sommer.
Men det er jo meget klart stadig væk regeringens ambition, at der skal laves ændringer og forbedringer af arbejdsskadeområdet i den her valgperiode.
Bent Bøgsted (UFG), 2022-04-20:
Tak for det, formand.
Så skal jeg lige høre ministeren her til sidst: Forventer ministeren, at der ligger et udspil fra arbejdsmarkedets parter her i løbet af sommeren eller efteråret, så der kan forhandles et lovforslag på plads i efteråret, der kan sendes i høring, så vi kan få en første-, anden- og tredjebehandling og vedtagelse, inden der bliver udskrevet valg næste år?
Peter Hummelgaard (S), 2022-04-20:
Jeg kan ikke sætte nogen nærmere dato på i dag.
Det har jeg ikke forudsætningerne for, andet end at sige, at vi også fra regeringens side har et ønske om, at vi snarest muligt kan komme i gang med de drøftelser.
Men jeg synes også, at temadrøftelserne jo afslørede, at der er nogle meget, meget komplekse sagsgennemgange, som er med til at gøre sagsbehandlingstiderne lange, og det er der, vi forhåbentlig i de politiske forhandlinger kan skrue på nogle knapper, som så afkorter sagsbehandlingstiden til glæde og gavn for den enkelte skadelidte.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-04-20:
Tak for det.
Jeg kan sige på vegne af os begge, at vi gerne deltager i nogle konstruktive forhandlinger, for det er os magtpåliggende at få ændret det her, for der er simpelt hen borgere, der kommer i klemme.
Derfor må jeg også sige til ministeren, at det er meget utilfredsstillende, at det her arbejde ikke er færdiggjort.
Vi har borgere, der stadig væk venter, og vi har borgere, der stadig væk skal igennem et system, i hvert fald igennem 5 år, og så få et fleksjob, før man kan få afsluttet sin arbejdsskade endeligt.
Så hvornår er det, at der helt præcis kommer til at ske noget?
Hvornår vil ministeren lave indkaldelser?
Hvad er deadline for det her?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2022-04-20:
Tak for det.
Jeg vil bare bifalde det, som ordføreren siger, om, at Nye Borgerlige ikke vil være med til overimplementering, for det er noget bras, og det skal vi undgå.
Derfor vil jeg spørge, om Nye Borgerlige hilser det velkommen, at vi i forbindelse med udvalgsbehandlingen stiller en række spørgsmål baseret på høringssvarene, så vi får udboret netop de ting, som transportbranchens organisationer peger på at der kunne være nogle udfordringer med.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-20:
Det her er, som flere af de tidligere ordførere på talerstolen har sagt, en implementering af et EU-direktiv på et område, som allerede er voldsomt reguleret, nemlig det her område omkring køre-hvile-tid osv.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå det, for når man læser de høringssvar, der ligger fra bl.a. ITD, som helt konkret i deres høringssvar fraråder og faktisk advarer kraftigt imod, at lovforslaget vedtages i sin nuværende form, så synes jeg, det bør kalde på en lille smule rettidig omhu.
Det synes jeg er positivt.
Men det er stadig væk et lovforslag, hvor man bygger lov oven på lovgivning, altså regulerer et område, der allerede er vældig reguleret.
I Nye Borgerlige kan vi ikke se nogen grund til, at man indfører lovgivning, overimplementerer lovgivning, bare fordi der er nogen nede i EU, der siger, at man skal gøre det.
Det skal give mening for Danmark og for danskerne, og derfor kan vi ikke støtte lovforslaget, som det ligger på nuværende tidspunkt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-04-20:
Vi er nok lidt mere bekymrede end Enhedslisten.
Transportministeriet indrømmer jo også i bemærkningerne, at det er et indgreb i den danske arbejdsmarkedsmodel, og alligevel fortsætter man af hensyn til EU og vort medlemskab dernede i Bruxelles.
Jeg synes, det er trist, og jeg håber jo på, at danskerne på et eller andet tidspunkt opdager det.
Henning Hyllested (EL), 2022-04-20:
Den bekymring deler jeg til fulde.
Vi kan jo se det nu med EF's, nej EU's – der kan man bare se – meget vidtgående skridt i retning af at indføre en europæisk mindsteløn.
Det vil virkelig være en undergravning af den danske arbejdsmarkedsmodel.
Det er jeg helt enig i, og det kan ikke bekæmpes hårdt nok efter vores mening.
Det her lovforslag mener jeg trods alt er en forbedring i forhold til det, vi har kendt, og derfor bliver det jo også bakket op af arbejdsmarkedets parter – i hvert fald og måske nok mere af fagforeningerne end af arbejdsgiverorganisationerne, synes jeg nok jeg kan konstatere på høringssvarene.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-04-20:
Der er jo to niveauer.
Der er det mere praktiske niveau, altså hvordan sørger vi for, at virksomhederne overholder arbejdstidsreglerne, og så er der det mere principielle niveau, nemlig at EU æder sig ind på den danske arbejdsmarkedsmodel dag efter dag.
Det er salamimetoden, det er skive efter skive.
Det er derfor, vi har lidt svært ved at stemme for, selv om vi godt er klar over, at der også skal være en myndighedskontrol, som hr. Henning Hyllested jo så fornemt fortæller.
Vi er virkelig bekymrede over EU's trussel mod den danske arbejdsmarkedsmodel, som vi ser gang på gang, ikke bare her, men også på andre ressortområder.
Henning Hyllested (EL), 2022-04-20:
Det er måske mest en kommentar, for lovforslaget her er jo først og fremmest et lovforslag, der tager sigte på den kontrol, der skal finde sted, af den implementering, der foregår.
Og det er rigtigt, som jeg også selv gjorde opmærksom på i min ordførertale, at man nu overgår til myndighedskontrol.
Vi må bare konstatere – det mener jeg i hvert fald at vi kan konstatere – at arbejdsmarkedets parter ikke tidligere, og det gælder ikke bare på det her område, har haft
en, hvad skal man sige, heldig hånd eller været effektive i kontrollen med arbejdstid.
Det er også derfor, man har overladt kontrollen af f.eks. køre-hvile-tid til myndighederne.
Det ville være en helt umulig opgave for virksomhederne og for arbejdsmarkedets parter i det hele taget – og for fagforeningerne – at kontrollere.
Det samme kan man sige om cabotagekørslen.
Så det synes jeg lige skal med i den her pulje.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-04-20:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti er tilhænger af ordentlige forhold for chauffører og af fair konkurrenceforhold for transportvirksomheder.
EU's indre marked har i den henseende ikke været en hjælp for danske virksomheder.
De mange sager om underbetalt arbejdskraft og grov udnyttelse af udenlandske ansattes arbejdskraft parret med ulige konkurrenceforhold har gjort det svært at drive transportvirksomhed.
Derfor hilser vi det også velkommen, at der endelig bliver gjort noget for at dæmme op for misbruget.
Til gengæld er vi kede af, at lovforslaget griber ind i den danske arbejdsmarkedsmodel.
Arbejdsmarkedets parter har, som andre har sagt, jo allerede aftalt sig til enighed om bl.a. disse ting, og selv om de ikke dækker alle forhold – som i vejpakkedirektivet – er det altid bedre, at arbejdsmarkedets parter finder ud af det.
Lovforslaget sætter jo disse aftaler ud af kraft.
Vi noterer os, at der er kritik af netop dette i høringssvarene, og vi er enige i kritikken.
Isoleret set kunne man måske leve med det, men vi ser desværre, at den danske model kommer mere og mere under pres på grund af vort medlemskab af EU.
Hvis denne udvikling fortsætter, vil der ikke være noget tilbage af vores danske model i fremtiden.
Derfor, sådan som det ser ud lige nu, ender vi nok også med at stemme gult ved tredjebehandlingen.
Vi er for kontrollen, så vi sikrer, at virksomhederne overholder arbejdstidsreglerne af hensyn til chaufførerne.
Men vi er imod, at lovforslaget samtidig griber ind i arbejdsmarkedets aftaler.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2022-04-20:
Jamen det vil vi dykke nærmere ned i.
For ikke længe siden bad Venstre om at få et katalog fra regeringen over, hvad det egentlig er for nogle bøder, en lastbilchauffør risikerer at få i udøvelsen af sin gerning, og det er jo ikke småting, man risikerer efterhånden.
Så det er jo balancen imellem, at vi på den ene side godt vil slå ned på lovovertrædelser, fordi reglerne skal overholdes, og det på den anden side heller ikke skal være sådan, at en chauffør er bævende nervøs for at få nogle kæmpe bøder.
Der skal være proportioner i tingene.
Dengang med køre-hvile-tids-reglerne indførte vi et bødeloft på 30.000 kr., og det er vel det niveau, det skal lægges på.
Men vi vil godt lige være helt sikre på, at det er det, regeringen også mener, altså at vi ikke bare giver los.
For det her med bøderne er noget, som adskillige har peget på i forbindelse med høringssvarene.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-04-20:
Mange tak for det, formand.
Vi stiller os positivt over for forslaget, nu da delen omkring kontrolbesøg uden retskendelse er fjernet og godtgørelsesbestemmelserne er udgået.
Vi glæder os meget til at deltage i udvalgsbehandlingen, hvor vi vil have fokus på specielt bødestørrelserne og så måske på det med at få en vejledningsperiode ind.
Ydermere har vi en bekymring omkring økonomien i det her projekt.
Dels synes vi måske nok, at pengene til Færdselsstyrelsen udgør et meget lavt beløb, samtidig kan vi være bekymret for, om de kan håndtere de her kontroller, dels kan bekymringen omkring økonomien også ligge meget i, at der i lovforslaget er beskrevet muligheden for et nyt it-system, og så er det, at man skal være en lille smule bekymret.
Det vil vi selvfølgelig følge op på i udvalgsbehandlingen.
Men generelt set
stiller vi os positivt og glæder os til at følge behandlingen.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2022-04-20:
Tak for ordet.
Vi har at gøre med en direktivimplementering, som vi synes er ret fornuftig.
Vi kan støtte L 160, og vi vil med interesse følge bødestørrelsesdebatten, som er italesat af Venstre.
Det er da helt relevant at se, om vi rammer den rigtigt, også i udvalgsbehandlingen.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2022-04-20:
Det er ganske enkelt.
Vi er med i en forening i Europa, der sikrer fred, frihed og fair konkurrencevilkår, og som hedder EU, og det bakker Venstre varmt op omkring.
Når der så kommer sådan nogle regler her, der skal implementeres, skal vi altid se på, at Danmark ikke går amok og implementerer det fem gange hårdere end andre lande.
Det er det, vi slår på her, og det er det, vi kigger nærmere ind i.
Men overordnet set
er det en fordel for Danmark, at vi har fælles regler ikke mindst for den grænseoverskridende transport, fordi det er det, der sikrer lige konkurrencevilkår i Europa.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-20:
Ja, det er korrekt; det er det, der tit sker.
Jeg fristes til at sige, at det altid sker, når man implementerer EU-lovgivning, at den overimplementeres.
Jeg undrer mig bare rigtig, rigtig meget over, at Venstre ikke sætter foden ned her, for vi kan jo klart og tydeligt se – ordføreren siger det selv – at det her er et dårligt lovforslag.
Altså, vi er i Danmark, og vi er valgt af danskerne til at sikre gode vilkår i Danmark, også for de her chauffører, og når de også klart og tydeligt siger, at det her er et dårligt lovforslag, forstår jeg simpelt hen ikke, at Venstre kan stemme for.
Tusind tak.
Tak for talen.
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig, at jeg skulle spørge ordføreren om noget.
Det er simpelt hen for meget; det er lovgivning oven på lovgivning.
Hvorfor stemmer Venstre så for?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2022-04-20:
Jamen det skal vi jo dykke nærmere ned i.
Efter min opfattelse har reglerne faktisk fungeret rigtig godt indtil nu, og det er faktisk mit indtryk, at der ikke er nogen, der er særlig begejstret for den her skærpelse, som EU kommer med, dybest set.
Jeg har talt med chauffører, der siger: Hvad er nu det for noget?
Vi overholder køre-hvile-tids-reglerne, og nu kommer det her, der forhindrer mig i at tjene nogle ekstra penge.
Det er vel ikke ligefrem det, vi har brug for i en situation, hvor vi mangler chauffører.
Så det er derfor, vi er nødt til at kigge på de ting, som også chaufførerne faktisk er bekymrede for, og det dykker vi ned i i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Men overordnet set
støtter vi lovforslaget.
Henning Hyllested (EL), 2022-04-20:
Men Venstres ordfører er vel enig med mig i, at bøder er det middel, der skal regulere forholdene for vejtransporten.
Og vi har med en branche at gøre, som er meget, meget kreativ, så hvis det skal batte noget, skal der vel også være bøder af et vist omfang.
Jeg kan se, at det også er det, som en del af vognmandsorganisationerne spørger til.
Men hvad er så Venstres opfattelse af, hvad der er mange overtrædelser, som så kan medføre sanktioner af den ene eller den anden slags?
Anni Matthiesen (V), 2022-04-20:
Ikke for andet end at sige, at netop det kan man også bruge onsdagsspørgsmålene til, altså at lægge et pres på en minister.
Jeg kan jo i hvert fald sige, at der har været en del Venstrefolk, som har stået her og for den sags skyld også været i aviserne osv. for at appellere til, at der skete noget på det her område, og det er jo så det, som nu heldigvis kommer til at ske.
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-20:
Selv tak.
Det har jo været et ønske fra erhvervslivet i et stykke tid.
Der er 23.000, der har indgivet en ansøgning efter særloven, og der er 5.000, der har fået opholdstilladelse, så det vil sige, at der er 18.000, der kan arbejde fra på fredag.
Der skal lige fratrækkes børn, som udgør en del af det.
Men det er jo ret mange tusind mennesker, som det danske arbejdsmarked faktisk har adgang til fra på fredag.
Anni Matthiesen (V), 2022-04-20:
Jamen jeg kan kun sige, at jeg er enig med ministeren i, at det er helt åndssvagt, at man ikke hjælper dem på vej til at komme i gang, når de rigtig gerne vil, og især i den situation, hvor vi også samtidig mangler arbejdskraft.
Jeg kan da sige, at der i hvert fald i det område, jeg kommer fra, er rigtig mange virksomheder, der egentlig venter på, at der er nogle ukrainske flygtninge, som forhåbentlig også vil give en hånd med, og det er også det, jeg hører, når jeg taler med de ukrainske flygtninge – at de faktisk rigtig gerne vil i gang.
Så tak for det, minister.
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-20:
Ja, og jeg har fuld forståelse for, at det selvfølgelig er lidt svært at navigere efter, at der kommer sådan en nyhed ud.
Så må vi bagefter få styr på alt det med skattekort og cpr-nummer, og hvad der ellers skal til.
For vi skal ikke have så mange mennesker i Danmark, der gerne vil arbejde, samtidig med at vi har virksomheder, der har åbne stillinger.
Det er jo helt åndssvagt, hvis ikke vi kan få det til at fungere noget bedre.
Anni Matthiesen (V), 2022-04-20:
Det havde jeg også håbet at ministeren ville bekræfte mig i, for jeg kan så afsløre, at mens jeg sad her i salen og ventede på, at det blev min tur til at stille spørgsmål, kunne jeg jo godt læse Ritzau her kl. 13.30, hvor ministeren var ude at sige, at fra på fredag vil han ændre på det, så alene det, at man havde indgivet en ansøgning, ville sikre, at man kunne gå i arbejde med det samme.
Det har jeg egentlig bare brug for lige at få ministerens bekræftelse af.
For det er klart, at hvis jeg havde læst pressemeddelelsen her i formiddag, kunne det måske godt være, at jeg kunne have trukket det her spørgsmål i salen.
Men det glæder mig selvfølgelig, at der kommer til at ske noget.
Men er det korrekt forstået, at fra på fredag er det alene det, at man har indgivet en ansøgning om opholdstilladelse, der åbner op for, at man kan gå på arbejde som ukrainsk flygtning?
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-20:
Ja, jeg er enig i, at lange sagsbehandlingstider hos myndighederne ikke skal lægge hindringer i vejen for, at ukrainske fordrevne hurtigt kan starte med at arbejde i danske virksomheder.
De ukrainere, der kommer hertil, skal sikres de bedst mulige forudsætninger for hurtigt og effektivt at kunne fortsætte deres liv og aktivt være en del af det danske arbejdsfællesskab.
Derfor vedtog et flertal i Folketinget den 16. marts en særlov, der indebærer, at personer, der er fordrevet fra Ukraine, kan få en midlertidig opholdstilladelse i Danmark.
Myndighederne arbejder på højtryk for at sagsbehandle ansøgninger efter særloven, og der er iværksat en række tiltag, så ukrainske fordrevne hurtigst muligt kan komme i arbejde.
Det er Udlændingestyrelsen, som er ansvarlig for at behandle de ansøgninger, der er indgivet, og der er med loven lagt op til en kortere og mindre omfattende sagsbehandling end for almindelige asylsager.
Myndighederne har altså fuldt fokus på at få sagerne afviklet så hurtigt som overhovedet muligt, men der er brug for at gøre mere, og derfor har jeg også besluttet, at det fra på fredag bliver muligt for personer, der har ansøgt om opholdstilladelse efter særloven, at påbegynde arbejde i Danmark, i det øjeblik personen har indgivet ansøgning om opholdstilladelse, såfremt personen har fået optaget biometri.
Det er det her med at få taget et billede og få afgivet et fingeraftryk.
Anni Matthiesen (V), 2022-04-20:
Tak for det, formand.
Er ministeren enig i, at det er dybt uhensigtsmæssigt, at danske virksomheder mangler arbejdskraft og står med åbne arme for at tage imod ukrainske flygtninge, mens lange ventetider hos myndighederne spænder ben for arbejdstilladelser?
Karsten Hønge (SF), 2022-04-20:
Alle er jo enige om, at der bliver mangel på faglærte i fremtiden.
Der er svaret jo sjovt nok uddannelse.
Alle er mere eller mindre også enige om, at optaget på erhvervsuddannelserne er for lavt, og der er svaret jo sjovt nok at gøre uddannelserne mere attraktive.
Det er derfor, vi skal vejlede, vi skal lokke, vi skal friste de unge i gang med nogle af vores fantastiske faglige uddannelser.
Må jeg der i parentes især anbefale tømreruddannelsen.
Jeg tror, at der er brug for en god, positiv kappestrid mellem virksomhederne, også de offentlige, for at lokke flere elever til.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-04-20:
Det er jeg helt enig i.
Jeg er meget begejstret for den aftale om lærlingeklausuler, der er blevet landet på Erhvervsministeriets område – jeg har i øvrigt ordføreren mistænkt for i modsætning til mig selv at have siddet og forhandlet det eller i hvert fald at have haft en finger med i spillet.
Der har man jo bare meget at skulle have sagt, når man kommer med næsten 400 mia. kr. om året til at købe ind for.
Karsten Hønge (SF), 2022-04-20:
Der er nemlig de her forskellige historier i det, hvor vi på den ene side hører om, at der er virksomheder, der virkelig leder efter elever, og så har vi på den anden side den anden iskolde virkelighed, hvor vi netop møder unge, som søger den ene praktikplads efter den anden uden at kunne få en.
Der tænker jeg bare, at der må det offentlige simpelt hen gå foran og vise, at man løfter den her opgave, og at man i øvrigt også indgår samarbejde med private virksomheder om delpraktikuddannelser, sådan at man kan spille ind i samarbejde med private.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-04-20:
Altså, gennemførelsesprocenten er steget.
Jeg er jo ekstremt opmærksom på det tal, der ligger, vil jeg sige, og antallet af elever, der faktisk gennemfører deres erhvervsuddannelser, er stigende.
Desværre får vi ikke flere unge til at søge ind, og jeg er enig i, at det er forbundne kar.
Jeg tror dog også, at man bare sådan for sagligheden i det skal gøre opmærksom på, at man jo skal registrere sig på Praktikplads.dk.
Så når skolerne siger, at de jo ikke har nogen i skolepraktikcentrene nu, fordi de alle samme har lærepladser, så ændrer det ikke på, at de pågældende elever på et tidspunkt var registreret inde på Praktikplads.dk.
Det kan være, at de kun var det i en uge, fordi de så fik en læreplads, men de har på et tidspunkt været registreret der, og det vil jo sige, at det, der er det store spørgsmål, er, hvor stort et mørketal der er.
Jeg mødte bl.a. en ung, der gerne ville i tømrerlære, og han havde søgt mere end 160 lærepladser, og nogle af dem havde ikke engang gidet svare ham.
Så der er både den historie om dem, der ikke får, men der er altså også den anden historie.
Karsten Hønge (SF), 2022-04-20:
Jeg tror nu nok, at noget af forklaringen umiddelbart kan findes.
Altså, overraskelsen, i forbindelse med at stigningen i forhold til sosu-assistenter er rigtig fin, mens det tydeligvis falder for andre, er for mig ikke så stor, for der har kommunerne jo en umiddelbar egeninteresse.
Man har en egeninteresse i at få uddannet nogle sosu'er, og derfor er det ikke så underligt, at det stiger, for der oplever man jo også umiddelbart presset fra befolkningen om, at man ønsker en bedre service der, hvor sosu-assistenterne skal være, hvorimod man, hvis man ikke lige får en elektrikerlærling eller en tømrerlærling med ud for at bygge de nye legepladser, eller hvor det kan være, så ikke helt mærker varmen på samme måde, som man gør, når utilfredse borgere vil have nogle flere sosu-assistenter.
Så jeg tror, at noget af forklaringen vil ligge der.
Men uanset stigningen, er det jo alligevel forunderligt, at vi her i februar 2022 faktisk har kunnet se, at der fortsat var 7.677 aktivt søgende på Praktikplads.dk.
Oven i det kan vi jo så også se, at der er en række unge, men også ældre, for at sige det, der simpelt hen bare har givet op, og som derfor ikke umiddelbart figurerer på Praktikplads.dk.
Men der er altså fortsat så mange, og det, der også er deprimerende, er, at det tal faktisk stort set ikke har bevæget sig inden for de sidste par år.
Og der er det bare, hvis vi ser på antallet, der søger praktikpladser, mens vi samtidig gerne vil have flere til at søge ind på erhvervsuddannelserne, at tingene jo hænger sammen.
Altså, man kan jo godt forstå mennesker, der kan være sådan lidt tilbageholdende med at søge ind på et uddannelsesområde, hvor de hele tiden skal konfronteres med, at der mangler praktikpladser.
Så derfor tror jeg, at forklaringen her kan være, at det nu ikke kun er det offentlige, der skal overtage hele opgaven med at uddanne lærlinge, men at det også er noget, der kan være med til at friste flere til at gå ind at tage de her erhvervsuddannelser.