runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2018-12-07:
Det kunne være, man lige skulle sige, hvad forslaget egentlig går ud på.
Det går ud på to ting.
Den ene er, at Dansk Folkeparti foreslår, at udenlandske virksomheder – det er virksomheder, det handler om, og ikke enkelte arbejdere – pålægges at betale et gebyr til at dække RUT-registerets omkostninger i forbindelse med tilmelding til det.
Det er den ene ting.
Det er jo et meget beskedent, enkelt og letforståeligt og rimeligt forslag.
Der er ikke noget, der er for småt for EU-Domstolen.
Men jeg synes alligevel, man har lidt travlt med at bøje sig for den frygt for, at EU-Domstolen mener, det er i strid med den fri bevægelighed.
Man siger, det er forskelsbehandling.
Hvordan er det en forskelsbehandling?
Altså, danske virksomheder skal ikke registrere sig i RUT, og det er af gode grunde.
Der er nogle danske registre, de skal registrere sig i, så de er også underlagt en registreringsforpligtelse.
Så skal man jo også kigge lidt på konkurrencefordele.
Det er jo sådan, at udenlandske udstationerende virksomheder – og det er dem, vi taler om, altså tjenesteydere fra andre EU- og EØS-lande, der opererer her i landet – jo har en kæmpemæssig konkurrencefordel.
De betaler ikke skat til det danske samfund.
De betaler ikke de samme afgifter for at drive deres virksomhed, som danske virksomheder betaler.
Skulle det så være så forfærdeligt, at de blev pålagt et mindre gebyr for den administrationsopgave, der er med at registrere og behandle deres tilmelding og kontrollere, om de overholder love og regler?
Så Enhedslisten støtter det her forslag, som det ligger.
Vi så da gerne, at man satte det der depositum lidt i vejret, for der skal ikke ret mange dagbøder til for ikke at overholde pålæg fra Arbejdstilsynet, før at det beløb er spist op.
Men lad det nu ligge.
Det kan jeg jo se vil være fuldstændig uoverkommeligt for flertallet af ordførerne herinde overhovedet at forholde sig til, og det er jo meget beklageligt.
Jeg synes virkelig, man skal tænke over, hvad det er for en strategi, man har i forhold til det system dernede.
Jeg er udmærket klar over, at der er forskellige holdninger til EU, og at vi grundlæggende har nogle uenigheder, hvad det angår.
Men vi er jo enige om, at vi skal beskytte det danske arbejdsmarked mod social dumping.
Og vi er enige om, at der er en masse urimeligheder i EU's regler om den fri bevægelighed.
Det kræver jo, at vi strammer os en lille smule an, spænder livremmen ind og skyder brystkassen frem og går åbent ud i en kritik af det, og at vi også nogle gange forsøger at prøve grænserne af i stedet for den her helt klare tendens, som allerede har vist sig på talerstolen fra de borgerlige partier og Socialdemokratiets side.
Altså at man er så panisk bange for, at Kommissionen skal komme og skælde os ud for et eller andet og man kan tabe en sag ved EU-Domstolen, at man pålægger sig selv en voldsom selvcensur, der gør, at selv sådan nogle små beskedne, forsigtige forslag som det her tør man ikke engang vedtage og så tage kampen op for det.
Det synes jeg er rigtig, rigtig ærgerligt.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-12-07:
Det er jo sådan med politik og med de forskellige partier, at der er et tidspunkt, hvor vi socialdemokrater er mest enige med Venstre.
Så er der også mange, mange andre ting, hvor vi er mest enige med Enhedslisten.
Sådan vil det jo altid være.
Men lige nøjagtig i forhold til EU er vi jo nok mere enige med Venstre, end vi er med Enhedslisten.
Det der med at sige, at man lægger sig fladt ned, er fuldstændig forkert.
Selvfølgelig lægger vi os ikke fladt ned.
Man kan selv høre ministeren her, som siger, at når der kommer sådan en åbningsskrivelse, så gør han alt, hvad han kan – og det gjorde den tidligere minister Henrik Dam Kristensen også – for at sikre sig, at vi kan opretholde et godt dansk arbejdsmarked med de forhold, vi nu har.
Derfor skal vi altid kæmpe imod, når det kommer til sådan nogle ting.
Det her kan vi jo undersøge under udvalgsbehandlingen, men jeg har en opfattelse af, at det vil udgøre en ulovlig forskelsbehandling af udenlandske tjenesteydere.
Det er en af de ting, som man ikke må i forhold til EU-retten.
Og det må man jo bare udfordre.
Det kan man jo så spørge til under udvalgsbehandlingen, så vi kan få at se, om det er korrekt.
Finn Sørensen (EL), 2018-12-07:
Jamen det bekræfter jo bare det, jeg sagde før, nemlig at når det gælder forholdet til EU og EU-retten og om at lægge sig fladt ned på maven over for den, så er der ingen forskel på en socialdemokratisk minister og en Venstreminister.
Jeg gætter også på – og jeg tror, jeg rammer præcist – at der heller ingen forskel er på en socialdemokratisk ordfører og en Venstreordfører.
Det var sådan set min pointe.
Så siger ordføreren, at vi skal gå lige til grænsen.
Ja, det er fint, men der er jo ingen, der ved, hvor grænsen ligger i den her sag.
Der har mig bekendt ikke været en dom om lige nøjagtig sådan et forslag.
Så hvis man gerne vil gå til grænsen, skal man først finde ud af, hvor den er.
Og det gør man jo ved at vedtage, hvad man synes er rigtigt, og så tage diskussionen med Kommissionen og eventuelt EU-domstolen bagefter.
Så kan man tage bestik af, hvor meget man så vil spænde buen, når vi kommer så langt.
Men hvis man ikke tager det første skridt, finder man jo aldrig ud af, hvor grænsen er.
Så får man netop den her selvcensur, som træder i kraft, så snart der bliver stillet bare et lillebitte forslag, som nogle kunne forestille sig ville antaste EU-retten.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-12-07:
Jeg ved ikke, om ministeren pralede af, at han var socialdemokrat, men nu er der i hvert fald en her på talerstolen, der er lidt mere socialdemokrat eller ægte socialdemokrat, alt efter hvordan man ser på det.
Angående den her sag, skal der ikke være nogen som helst tvivl om, at Socialdemokratiet vil værne om det danske arbejdsmarked og om de danske forhold, vi har på de her arbejdspladser.
Altså den danske arbejdsmarkedsmodel, som vi alle sammen med god grund er rigtig stolte af.
Jeg er heller ikke et sekund i tvivl om, at det er de her forhold, vi har på arbejdsmarkedet, den danske model, der gør, at vi i den store verden står så stærkt, som vi gør.
Men vores arbejdsmarked er også på mange måder truet.
Det tror jeg vi alle ved, og der er udenlandske virksomheder, som hvert år forsøger at komme hertil og lader deres ansatte arbejde under nogle løn- og arbejdsforhold, som vi slet ikke vil være med til.
Det er virksomheder, som heller ikke vil overholde lovgivningen.
Det går ikke, og det må og skal vi til enhver tid bekæmpe.
Derfor har vi netop også lavet det her register, som vi snakker om i dag, og som skal sikre, at vi ved, at de her virksomheder er i landet, hvornår de er i landet, og at vi kan kontrollere dem og også fange de banditter, som ikke opfører sig ordentligt i forhold til vores love.
Jeg vil derfor også gerne takke Dansk Folkeparti for at tage den her debat, for jeg mener, det er en meget vigtig debat.
Også fordi vi jo alle sammen ved, at det ikke går, som det skal, i forhold til den her del.
At der stadig er alt for mange, som ikke bliver registreret, og mange, der ikke betaler deres bøder, inden de stikker af igen, er et stort problem, som også Dansk Folkeparti beskriver i deres beslutningsforslag.
Derfor har jeg bestemt stor sympati for det her forslag og den her debat.
Når det så er sagt, mener jeg, at vi altid skal gå lige til grænsen i forhold til EU-retten og sikre, at RUT-registeret er så stærkt et værktøj som overhovedet muligt, og at vi altid skal udfordre den del.
For vi skal værne om vores arbejdsmarked.
Socialdemokratiet fik før sommerferien et flertal her i salen for at lave større dagbøder, og det skal ikke holdes hemmeligt, at vi jo også gerne så, at de virksomheder, der snyder, fik endnu højere bøder, og at vi også får sikret os, at de ikke gør det igen; at vi jagter dem endnu mere.
Så med de ord vil jeg godt sige tak til Dansk Folkeparti for debatten.
Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at vi langt hen ad vejen er enige om, at der skal sikres ordentlige arbejdsforhold omkring den danske model.
Og så må vi jo se, hvor langt vi er enige i forhold til den her del.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-12-07:
Jeg synes jo nok, at jeg på mange punkter faktisk har nuanceret, hvad Venstre også før har ment på andre områder, så det, hr. Finn Sørensen kom med der, anser jeg for en fjendtlig bemærkning.
Det er også derfor, at jeg selv har bedt om et møde med Pieńkowska, for jeg synes, vi skal have en politisk diskussion om det, der ligger bag åbningsskrivelsen.
Finn Sørensen (EL), 2018-12-07:
Tak, og så beklager jeg selvfølgelig straks over for kommissæren, der sikkert sidder og følger med.
Det er jo en rigtig dårlig start, men jeg vil nødig have skylden for, at alt sammen går galt.
Det er jeg selvfølgelig ked af.
Jeg kan så bemærke og konstatere, at det ikke bare er sådan, at man skifter embedsmænd – det har jeg fuld forståelse for, det princip er jeg faktisk tilhænger af – men man skifter heller ikke politik og heller ikke holdninger, selv om der kommer en ny minister, for det er den samme tilgang, der præger, uanset om det er en Venstreminister eller en socialdemokratisk minister, bare EU siger bøh til os, ja, det behøver de ikke engang.
Man laver så meget censur på forhånd, at man ikke engang tør vedtage et forslag og så tage en diskussion med Kommissionen om det.
Det synes jeg er rigtig ærgerligt.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-12-07:
Nu er det jo ikke kun noget, som jeg har opfundet til lejligheden.
Og det er jo ikke sådan, at Justitsministeriet eller for den sags skyld Beskæftigelsesministeriet bare har, om man så må sige, en ny fortolkning af EU-retten, fordi der kommer en anden regering.
Det er jo trods alt ikke sådan, at når man skifter regering, så skifter man også administration ligesom i USA, og det tror jeg at vi skal være glade for.
Så vi er jo sådan set helt enige i den vurdering, som blev givet fra Henrik Dam Kristensens side.
Der er heller ikke noget mærkeligt i, at Beskæftigelsesministeriet er enig med sig selv i noget, de har svaret før.
Det ville nok være meget mærkeligt, hvis det omvendte var tilfældet.
Men jeg er ikke sådan en, der bare lægger mig ned og siger javel.
Og for god ordens skyld er det ikke en han, vi taler om, Pieńkowska er altså en kvinde.
Det er mere bare for, at jeg, hvis man følger debatten her, så har behov for at sige, at hun altså er en kvinde.
Finn Sørensen (EL), 2018-12-07:
Tak til ministeren.
Man kunne måske også vende det om og sige, at hvis der nu sidder sådan en kommissær og følger med i debatten her og får den oversat løbende fra dansk til et eller andet sprog, som han nu taler, så tænker han, at den der minister da nok er sådan en, der lægger sig fladt ned med det samme.
Ved et lille uskyldigt og meget rimeligt forslag, som jeg egentlig ikke har hørt ministeren tale imod indholdet af, skynder ministeren sig op på talerstolen og siger: Uha, nej, det må vi ikke for EU, så vi må hellere putte det ned i skuffen igen.
Så spørgsmålet er, om det er den rigtige strategi.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-12-07:
Det er en polsk kommissær, Pieńkowska.
Og som det ser ud lige netop nu, tror jeg, at der bliver foranstaltet et møde i starten af det nye år, for jeg har selvfølgelig en lang række spørgsmål, jeg vil drøfte med Pieńkowska i forhold til den åbningsskrivelse.
Jeg vil have en faglig diskussion med Kommissionen om det, de måtte skrive.
Bent Bøgsted (DF), 2018-12-07:
Tak, det er også godt at få undersøgt noget nærmere.
Men hvad vil ministeren gøre, hvis det, man kan læse om på Altinget og avisen.dk, står til troende, altså at EU vil fjerne kravet om, at enkeltmandsvirksomheder skal anmeldes i RUT-registeret?
Det vil lukke op for tusindvis af enkeltmandsvirksomheder, der bare frit kan rejse over grænsen og tilbyde deres arbejdskraft uden nogen form for kontrol.
Vi ved ikke, hvor de er i landet eller nogen ting, og hvad de arbejder med.
De kan bare frit rejse ud, og hvis de bliver stoppet, kan de sige, at jamen jeg er enkeltmandsvirksomhed, og jeg skal ikke tilmeldes RUT-registeret.
Synes ministeren ikke, det er mærkværdigt, at man bare skal have den tilgang til det danske arbejdsmarked, som vi prøver på at beskytte?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-12-07:
I forhold til den sidste del af hr. Bent Bøgsteds spørgsmål står der jo selvfølgelig mange ting på Altinget og avisen.dk.
Det er jo ikke alt, der nødvendigvis er ethundrede procent korrekt.
Der kommer vi til at tage en dialog med Kommissionen, og for regeringen – det vil jeg gerne slå fast – er det fuldstændig afgørende, at RUT-registeret kan have en måde at virke på, som sikrer, at vi dermed også kan være sikre på, at der både er ordnede forhold, men også nogle af de andre elementer, som RUT-registeret tager hensyn til.
Så siger hr. Bent Bøgsted også, at han jo i bund og grund er uenig eller ikke synes, at det, jeg siger her, er rigtigt i forhold til spørgsmålet om, hvorvidt det er i strid med EU-retten.
Men jeg vil gerne lægge op til, at vi under den her udvalgsbehandling så også kan se på, hvordan og hvorledes vi kommer dybere ned i den her problemstilling i forhold til at videreudvikle RUT-registeret, for jeg har jo heller ikke nogen ambitioner om, at RUT-registeret ikke skal være så robust som overhovedet muligt.
Så det er jo sådan set det, som jeg håber udvalgsbehandlingen også kan bruges til.
Bent Bøgsted (DF), 2018-12-07:
Tak, formand.
Ministeren siger jo klart, at regeringen ikke kan støtte forslaget, altså at det går for vidt i forhold til EU-ret og alt det der.
Det er muligt, at ministeren har den opfattelse, men det er ikke noget, der undergraver RUT-registerets virke.
For det her betyder et depositum, der gør, at regeringen, staten, er sikker på at få penge ind for bøder, der er blevet givet.
Og hvis arbejdsgiverne overholder alle regler, får de jo depositummet tilbage.
Det må jo også være rimeligt, at man betaler de omkostninger, der er ved at blive registreret i RUT-registeret.
I forvejen betaler danske arbejdsgivere til alverdens ting for at få lov at virke.
De skal bl.a. også betale for det, hvis de nu ikke tager praktikanter ind, men det skal udenlandske tjenesteudbydere ikke.
Så er det ikke helt misvisende at sige, at det her undergraver RUT-registeret?
Nu står jeg så med et par artikler om, at EU angriber RUT-registeret.
Det vil sige, at udenlandske tjenesteudbydere og enkeltmandsvirksomheder overhovedet ikke skal registreres nogen steder.
De kan bare frit rejse over grænsen og arbejde i Danmark uden nogen som helst kontrol.
Så lukker man op for en stor ladeport og siger, at nu kan I bare rejse ind i Danmark og arbejde uden nogen som helst kontrol.
Dansk Folkeparti vil gerne have, at der skal være kontrol med dem, der kommer og arbejder.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-12-07:
Jeg får ikke noget svar på spørgsmålet.
Det er tydeligvis ikke et udtryk for en økonomisk beregning, men bare en følelse, en fornemmelse, at det er rimeligt, når man har været her i 7 ud af de 8 år.
Det er altså på den konto.
Jeg har også talt med mange, der føler sig decideret krænket på deres retsfølelse, fordi de har indbetalt og selv synes, at de var et led i en rimelig og afbalanceret ordning, hvor de bidrog, og derfor kunne de også forvente at få den her forsikringsdækning.
Så vil jeg spørge ordføreren, om det har gjort indtryk på ordføreren at snakke med nogle af de mennesker, der i god tro har tegnet den her optjeningsordning, og om de ikke også kan sige, at deres forventning var meget rimelig?
Finn Sørensen (EL), 2018-12-07:
Men det tror jeg jeg kan høre på ministeren at vi har fået svaret på, for der henvises til det svar, vi fik fra hr. Henrik Dam Kristensen for nogle år siden.
Og det er da fuldstændig rigtigt, at der vurderer embedsmændene, at det er i strid med EU-retten.
Og det skal vi lytte til.
Og hvis vi vil, om man så må sige, handle anderledes, end de anbefaler, så skal vi selvfølgelig tage det politiske ansvar for det.
Det er jeg helt med på.
Men det er dog medlemmerne af Folketinget, der afgør, hvilke konklusioner der skal drages.
Og der synes jeg bare, at den argumentation, jeg har fået indtil nu, bekræfter mig i den opfattelse, som jeg har givet udtryk for, at man udøver så meget selvcensur, at vi aldrig finder ud af, hvor grænsen er.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-12-07:
Det kan jo ikke være mere forkert, for det synes jeg rent faktisk vi gør.
Men det er klart, at når jeg kan se sådan et svar fra to forskellige ministre, er jeg også nødt til at sige, at hvis det her betyder, at vi går imod EU-retten, så kan jeg jo ikke være med, for jeg mener rent faktisk, det er en fordel, vi er i EU.
Men jeg sender også nogle signaler her.
Det virker bare, som om hr. Finn Sørensen slet ikke lytter.
Jeg sender nogle signaler om, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at bekæmpe, at der kommer nogle herop, som snyder på vægten.
Hans Andersen (V), 2018-12-07:
Det ønsker jeg bestemt ikke.
Og det er vi jo også optaget af er det, vi skal opnå med RUT-registeret.
Men man må bare kunne diskutere, om det at lægge en barriere op, der hedder, at du – inden du overhovedet har tjent en krone i Danmark – skal betale 20.000 kr. i et depositum, ikke er at stramme den.
Det synes jeg ikke er i overensstemmelse med de rammer og vilkår, vi i øvrigt arbejder efter.
Bent Bøgsted (DF), 2018-12-07:
Jeg kan ikke rigtig se, at der skulle være nogen forskelsbehandling, altså at det skulle hindre tilgangen.
For lad os nu sige, at det er en ordentlig håndværkervirksomhed, der har styr på sine sager og overholder de danske regler, og så skal de betale et depositum på 20.000 kr., som de får igen, hvis de overholder danske regler.
Altså, jeg kan ikke se, at det skulle være nogen hindring for at komme til Danmark og arbejde.
Jeg håber ikke, at det er nogen virksomheder, der er sådan lidt lyssky, og siger: Vi har ikke lige 20.000 kr. at betale i depositum.
Jeg håber, det er ordentlige håndværksvirksomheder, der kommer til Danmark.
Det skal vel ikke være sådan nogle, der underbyder det danske arbejdsmarked, medmindre det er det, hr. Hans Andersen ønsker.
Man bliver lidt forvirret en gang imellem, når man hører hr. Hans Andersen.
Hr. Hans Andersen siger, at Venstre støtter RUT-registeret, og det er der ingen tvivl om – det har jeg forstået.
Men så siger hr. Hans Andersen alligevel, at hvis man støtter det her forslag, er det en forskelsbehandling mellem dem, der tilmelder sig RUT-registeret, og så dem, der ikke tilmelder sig RUT-registeret.
Jamen, har vi ikke en lov om, at alle udenlandske tjenesteudbydere skal tilmelde sig RUT-registeret?
Hvordan kan det så være forskelsbehandling?
Der skulle ikke ret gerne være nogle, der ikke tilmelder sig, medmindre hr. Hans Andersen allerede har taget forskud på, at EU siger: Man behøver ikke tilmelde sig RUT-registeret.
Det er i hvert fald sådan, som det fremgår af artiklerne, at enkeltmandsvirksomheder, der underbyder dansk arbejdskraft til 80 kr. i timen, frit må rejse ind i Danmark, og der er overhovedet ikke kontrol med nogen som helst, hvis det går igennem, som kommissærerne vil dernede i EU.
For alle udenlandske tjenesteudbydere skal jo tilmelde sig.
Hans Andersen (V), 2018-12-07:
Vi deler intentionerne om, at når man kommer til Danmark og ønsker at bidrage med sin arbejdskraft, så skal man spille efter reglerne, og vi har jo løbende ændret reglerne for, hvordan man skal registrere sig i RUT, og hvad det er for nogle regler generelt, man skal leve op til.
Det er jo sådan set også det, der nu er en del af diskussionen.
Så jeg vil sige, at jeg sådan set oplever, at Venstre og Dansk Folkeparti er på linje.
Der er nogle regler, man skal overholde, når man kommer til Danmark.
Vi har i Venstre så den tilgang, at vi synes, der skulle komme nogle flere hertil.
Der deler vi ikke helt synspunkt med Dansk Folkeparti, men jeg tror, vi er enige om, at når man kommer til Danmark, så er der altså nogle regler, man skal overholde, og der er også en konsekvens, hvis man ikke gør det.
Finn Sørensen (EL), 2018-12-07:
Ja, det er den argumentation, ministeren brugte, men ordføreren var lige ude i en lidt anden argumentation, der gik på, at det her stred mod reglerne om den fri bevægelighed, og at det ville gøre, at Danmark gik glip af en gevinst.
Så det er jo en holdningsmæssig kritik af forslaget, som ikke rimer med det, ordføreren ellers siger.
Men er det et godt eller dårligt forslag?
Det var sådan set det, jeg spurgte om.
Hans Andersen (V), 2018-12-07:
Som jeg sagde, handler det jo om de intentioner, det er fremsat med.
Venstre deler intentionerne i beslutningsforslaget om, at når man kommer hertil og arbejder, så skal man overholde reglerne.
Der er regler i RUT-registeret, der skal overholdes, og dem mener vi at man skal overholde, når man kommer hertil for at bidrage.
Jeg læser mig til, at Dansk Folkeparti grundlæggende sådan set også har en positiv tilgang til RUT-registeret.
De ønsker så at gå videre, og det er jo der, hvor Venstre siger: Det kan vi ikke, for det vil ikke være i overensstemmelse med EU-retten.
Finn Sørensen (EL), 2018-12-07:
Nå, så kom der alligevel en lille forskel, som jo ikke er helt uvæsentlig, frem imellem den måde, den socialdemokratiske ordfører argumenterede på, og den måde, Venstres ordfører argumenterer på.
Nu får den jo lige en ekstra drejning.
Kan ordføreren ikke prøve at beslutte sig for, om han synes, at det indholdsmæssigt er et godt forslag?
Og lad os lige se bort fra, at det så ikke bliver vedtaget, og ting og sager, eller følgerne, hvis det blev, og alt det der.
Det siger ordføreren det ene øjeblik, men det næste øjeblik siger han: Nej, det strider mod den fri bevægelighed, og det ønsker vi ikke, for så går vi glip af en gevinst.
Altså, man kan vel ikke mene begge dele.
Så hvad mener ordføreren: Er det et godt eller dårligt forslag?
Hans Andersen (V), 2018-12-07:
Tak for det.
Lad mig starte med at understrege, at Venstre går fuldt og helt ind for RUT-registeret.
Vi har den holdning, at kommer du til Danmark og arbejder, skal du gøre det på danske vilkår.
Tillod vi andet, ville det medføre unfair konkurrence over for såvel virksomheder som lønmodtagere.
Det hverken kan eller vil vi acceptere, og derfor støtter vi op om RUT-registeret.
RUT-registeret er et afgørende redskab til, at vi kan sikre ordentlige forhold.
Registeret giver mulighed for, at myndigheder kan sikre, at den danske lovgivning bliver overholdt, samt at arbejdsmarkedets parter kan løse deres opgave.
På den måde sikrer vi sammen, at udenlandsk arbejdskraft er her på vilkår, der stemmer overens med dem, vi ser på det danske arbejdsmarked generelt.
Det er bl.a. derfor, at vi tilbage i maj strammede sanktionsreglerne, hvor vi sikrede, at den økonomiske straf ved ikke at melde sig ind i RUT-registeret er blevet markant større.
Derfor synes vi grundlæggende, at forslaget har gode intentioner, men rammer skævt i dets udførsel, for vi holder fast i, at vi alle skal have en stærk og fri bevægelighed i Europa, og forslaget vil mindske denne.
Den nuværende ordning holder sig inden for rammerne af EU-retten, og det vurderes det pågældende forslag ikke at gøre – ikke mindst rammer forslaget skævt, fordi det straffer dem, der registrerer sig, frem for dem, der ikke gør det. Så selv om Venstre grundlæggende finder forslaget sympatisk og deler intentionerne, kan vi ikke stemme for det i dets nuværende form.
Med de ord vil jeg meddele, at Venstre agter at stemme imod beslutningsforslaget.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-12-07:
Jeg tror, at de fleste, der kender mig, inklusive ministeren, der står nede i hjørnet, vil vide, at hvis han beder mig om, at jeg lægger mig fladt ned, vil det være det sidste, der sker.
Det tror jeg de fleste ved.
Men jeg er bare nødt til at sige, at jeg ved, at ministeren tager den her åbningsskrivelse meget alvorligt.
Det skal han også, og det støtter vi fuldstændig op om, og vi skal selvfølgelig også, med ministeren i spidsen, tage fat i kommissæren for at sikre os, at vi kan få bevaret de forhold, vi har, og, som jeg siger, gerne sikre os endnu højere bøder for at sikre, at de her mennesker og virksomheder også betaler for det, de skal betale for.