runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-02-21:
Nogle gange bliver man mindet om, hvor lav man er, når man kommer herop på talerstolen.
Vi står med en udfordring, som vi ikke tidligere har prøvet at skulle svare på, men der skal svares både i større omfang og med større hastighed.
Vi ved fra FN's klimapanel, da der i efteråret kom en rapport om halvandengradsmålet, at vi heldigvis står med muligheden for at gøre noget i forhold til klimakrisen, men vi skal handle rigtig, rigtig hurtigt.
Der skal vi jo kigge hele vejen rundt.
Vi skal lave god politik, der sætter vores samfund i stand til at agere i forhold til klimakrisen og lave den helt nødvendige grønne omstilling.
Vi skal lave god politik, der sætter os i stand til at agere internationalt i de forskellige fora, vi er i, netop for at vi kan gøre noget sammen.
Men ligesom mange store virksomheder og store arbejdspladser skal vi selvfølgelig også kigge indad her i Folketinget, som også er en stor arbejdsplads, og som er et stort hus, og spørge: Hvordan kan vi også selv se på vores egen adfærd og den måde, vi bruger energi og udleder CO 2 på?
Derfor har det i hvert fald været inspirerende for mig at dykke ned i arbejdet fra Europa-Parlamentet, som meget målrettet har arbejdet med det her, og helt naturligt gå i gang med at se på, hvordan vi kan gøre det her og lave en omstilling rigtig hurtigt i Folketinget, som jo i forvejen er vant til at gå foran på en række områder, og vi mener, at det er helt naturligt at gå med her.
Og heldigvis så hører jeg jo også en ret bred opbakning til, at det her er et arbejde, vi skal gå videre med.
Det er positivt, og det er jeg rigtig glad for.
Så har der jo været lidt snak om, hvorfor man ikke har kontaktet Præsidiet, og hvorfor man ikke har søgt flertal, før det kom i salen.
Dertil må jeg altså i al stilfærdighed bemærke, at der jo sådan set tilbage i oktober var en afsøgning hos alle Folketingets partier om, hvorvidt vi sammen skulle sige: Lad os gå i gang med det her i forbindelse med åbningen.
Så har vi kigget på, hvordan vi – de partier, der faktisk havde det ønske – kunne gå videre, og vi synes egentlig, at det er en god måde som et samlet Folketing at sige det på, nemlig at det siges her i Folketingssalen.
Det har ikke noget at gøre med mangel på respekt eller noget som helst andet omkring det store, store arbejde, Præsidiet laver for vores alle sammens arbejde herinde.
Tværtimod.
Det er egentlig for at give det den styrke, som der også ligger i, at et Folketing kan diskutere og medlemmerne kan tage stilling til den her sag og sige: Det her er noget, vi ønsker at løse i fællesskab.
Det er det, som det her beslutningsforslag lægger op til.
Og jeg håber selvfølgelig, at vi i udvalgsbehandlingen kommer endnu videre, så vi har det brede flertal, trods ironisk distance fra nogle af ordførerne.
Så i hvert fald tak indtil nu for behandlingen her.
Thomas Danielsen (V), 2019-02-21:
Tak for det.
Det er mest en kommentar.
Det må ordføreren meget undskylde, for det er fuldstændig rigtigt, at tilbage i oktober blev der afsøgt og stukket en finger i jorden.
Så det er forkert af mig at have sagt det, jeg sagde.
Jeg skulle selvfølgelig rettelig have sagt: i forbindelse med udarbejdelsen af beslutningsforslaget.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-02-21:
Jeg medgiver helt, at man selvfølgelig altid kan gribe de her ting an på mange måder.
Jeg synes kun, vi har gode diskussioner her, når det er, og det hele behøver ikke at være aftalt på forhånd.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-02-21:
Man kan jo starte med at bygge lidt videre på, at der jo ligger noget paradoksalt i, at vi behandler det her lovforslag og så havde den debat i morges om L 140, som jo så lige er blevet stemt igennem i dag.
For med den lovgivning vil der jo være nogle arbejdstagere, som ikke længere kan passe deres arbejde her i Danmark, fordi de nu potentielt skal smides hjem.
Jeg tror, at Dansk Industri har regnet ud, at der er 8.000 jobs, som potentielt kommer til at stå ledige.
Så det var bare lige endnu et gok i nødden til L 140.
Men i forhold til det, vi står med her, er det jo ikke nogen hemmelighed, at Alternativet hele tiden har været positive over for, at beløbsgrænsen bliver sat ned.
Vi stemte imod, dengang beløbsgrænsen blev sat op, og i vores optik er der bestemt intet i vejen med at hente arbejdskraft til Danmark, når vi har arbejdspladser, kan man sige, der ikke bliver besat.
Så vi er sådan set positive over for det her lovforslag.
Der er noget i lovforslaget, som vi ikke er så glade for, og det er, at den her beløbsgrænse er landespecifik.
Altså, et eller andet sted er det jo lidt pudsigt, at vi kun kan få arbejdskraft til Danmark fra de lande, som opfylder kriterierne for den her landespecifikke grænse.
For hvorfor skulle man ikke være en lige så dygtig medarbejder, hvis man kom fra et andet land end et af de lande, som opfylder kriterierne?
Og det tenderer jo også en eller anden form for diskrimination, i forhold til hvad det er for nogle mennesker, vi gerne vil have til Danmark at arbejde.
Hvis man hører til dem, der har de rette kompetencer, og som kan tage de jobs, der er ledige, og som arbejdsgiverne gerne vil have, så er det faktisk ikke så vigtigt for os, hvilket land man kommer fra.
Men det er sådan set det største kritikpunkt, vi har.
Vi er positive over for udenlandsk arbejdskraft.
Vi har ikke noget problem med at sætte beløbsgrænsen ned, og derfor er vi også positive over for lovforslaget.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-02-21:
Så kan jeg berolige ordføreren med, at der står i beslutningsforslaget, at det senest skal være i 2020, så kan det lade sig gøre i 2019, er det jo helt inden for rammerne.
Jeg tror ikke, jeg har mere.
Thomas Danielsen (V), 2019-02-21:
Så beklager jeg meget, hvis ikke jeg var klar i mælet.
I forhold til konkrete årstal kan man jo spørge sig selv, hvorfor det lige skal være 2020 og ikke 2019.
Hvis nu det viser sig, at det er noget, der hurtigt kan afsøges, og at man hurtigt kan komme i gang, kan vi ikke se nogen grund til at vente til 2020.
Omvendt kan det også på grund af visse forudsætninger ikke lade sig gøre i 2019.
Det med årstal hænger vi os ikke så meget i, for vi synes, det er en god idé, og at det er en god ambition at gøre Folketinget CO 2 -neutralt, at vi rydder op efter os selv, men det er jo altså, f.eks. under forudsætning af at vi ikke bare hæver de nødvendige midler ovre i Finansministeriet og lader borgerne betale for vores grønne samvittighed, for vi mener, at vi i Folketinget bør stå sammen på tværs af samtlige partier og sige, at det skal vi finde inden for Folketingets egen ramme.
Thyra Frank (LA), 2019-02-21:
Bekæmpelse af ensomhed er en hjertesag for mig.
Derfor er jeg også rigtig glad for opbakningen til, at vi med dette lovforslag understøtter indsatsen for at bekæmpe ensomhed blandt ældre.
Formålet med forslaget er at styrke kommunernes forebyggende indsats i forhold til de ældre, som kan være ekstra udsatte, hvad angår ensomhed, eksempelvis i overgangen fra arbejdsliv til pension.
Det er især ældre, som bor alene, der kan være i risiko for isolation og ensomhed.
Og da ensomhed kan have store både menneskelige og samfundsmæssige konsekvenser, er det afgørende, at vi har fokus på at bekæmpe det.
Med lovforslaget skal kommunalbestyrelsen tilbyde et forebyggende hjemmebesøg til alle borgere i kommunen, som bor alene i deres fyldte 70. år.
Det giver bedre mulighed for at opspore ensomhed og også for at tage andre problemer i opløbet – problemer, som der ikke er eksempelvis en ægtefælle eller samlever til at være opmærksom på.
Forslaget skal dermed både ses i sammenhæng med de indsatser mod ensomhed, som vi har prioriteret både i satspuljen og på finansloven, men også som en del af udviklingen af den forebyggende indsats blandt de ældre.
Sundhedsstyrelsen skal jo som følge af aftalen om satspuljen nu lave en ny vejledning om de forebyggende hjemmebesøg.
Det er et rigtig godt redskab, som vi skal have mest muligt ud af.
Jeg vil endnu en gang sige tak til ordførerne for modtagelsen af lovforslaget og for debatten i dag.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget, og jeg svarer naturligvis på de spørgsmål, som udvalget måtte stille til lovforslaget undervejs.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-02-21:
Tak for det.
Jeg prøvede at sige det i min egen ordførertale, og så tænker jeg, at jeg måske kan stille spørgsmålet nu.
For en ting er at identificere det her ensomhedsproblem.
Er det muligt eksempelvis at forestille sig, at vi i fremtiden kan visitere til noget hjemmepleje eller nogle besøg fra hjemmeplejen kontinuerligt alene på grund af ensomhed, selv om man måske ikke nødvendigvis er fysisk svækket?
Hvad forestiller ældreministeren sig at vi så rent faktisk kan gøre, når vi har identificeret problemet?
Thyra Frank (LA), 2019-02-21:
Det kunne jeg godt forestille mig.
Der kan være mange forskellige ting, der kan gøres.
Det tror jeg må være op til den enkelte kommune, i forhold til hvad de i forvejen har af tilbud, og ud fra det kan de bedømme, hvad der er behov for.
For det er jo meget individuelt, hvad der er behov for hos den enkelte.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-02-21:
Men det er netop det, der er min pointe.
For tilbud er der jo nok af til seniorerne, kan man sige – eller det er der selvfølgelig forskel på fra kommune til kommune.
Men problemet opstår jo netop, når man ikke er den der sociale type, der sådan lige har lyst til at gå til bankospil eller til gymnastik om torsdagen.
Så hvis man nu faktisk er en isoleret, enlig ældre, tænker ministeren der så er nogle tilbud, hvor kommunen så faktisk kan være opsøgende kontinuerligt i forhold til ensomme ældre i eget hjem?
Thyra Frank (LA), 2019-02-21:
Jamen det tror jeg da, og det håber jeg da i hvert fald på.
Altså, at når man får øje på et menneske, som sidder og er ensom, vil man i kommunen også på den måde være klar til nogle ting, som kan gøre, at lige præcis den her ældre får det bedre.
Jens Joel (S), 2019-02-21:
Tak til formanden for det.
Rapport efter rapport viser, at vi er nødt til at gøre mere.
Vi er nødt til at gøre noget i alle dele af vores samfund, og vi er nødt til at gøre det hurtigere, end vi hidtil har troet.
Herinde diskuterer vi heldigvis til daglig rigtig mange ting, i forhold til hvad vi kan gøre ude i det danske samfund, hvad vi kan gøre internationalt, hvad vi kan gøre for at sikre en reduktion i drivhusgasudledningerne, og hvad vi kan gøre for at omstille vores samfund til at være mere bæredygtigt.
Det tror jeg er helt afgørende og jo i øvrigt også den opgave, vi bruger mest tid på.
Den opgave, vi diskuterer i dag, er jo i virkeligheden at kigge indad: Hvordan kan vi være med til at tage en del af den medicin, som vi også forventer resten af samfundet skal tage?
Hvordan kan Folketinget som parlament, som institution, og som et kollektiv omstille sig til at blive mere grønt?
Hvordan kan vi sikre, at vi sparer på vores energi og varmeforbrug og genanvender mere?
Hvordan kan vi kigge på vores kost?
Her må man så kigge på, hvordan der kan kompenseres for det.
Vi vil jo ikke være det første parlament, der har gjort det.
Europa-Parlamentet har eksempelvis været CO 2 -neutralt siden 2016.
Vi håber, at vi i Folketinget kan komme med på vognen og vise, at vi fra næste år er med på at være CO 2 -neutrale og reducere vores klimaaftryk.
Og så lægger vi i øvrigt op til, i hvert fald fra Socialdemokratiets side, en drøftelse med de øvrige partier og med Præsidiet om, hvordan vi bedst muligt sikrer, at vi kommer i mål med ambitionerne.
Jeg har lovet at hilse fra SF, som ikke er til stede, og sige, at de selvfølgelig også står bag beslutningsforslaget, som de jo også er medforslagsstillere til.
Jeppe Jakobsen (DF), 2019-02-21:
Tak for det.
Som den tidligere ordfører ganske rigtigt redegjorde for, handler beslutningsforslaget om, at Folketinget skal være CO 2 -neutralt, og det skal det være inden 2020, kan man forstå.
Det er sådan set en fin ambition at have.
Da jeg så fik beslutningsforslaget, satte jeg mig ned og tænkte: Hvad kan man dog gøre for at komme af med den her CO 2 -udledning?
Der var lidt lys uden for vinduet, men det var svært at arbejde under de forhold.
Så vi kommer nok til at forbruge noget CO 2 i Folketinget.
På en eller anden måde skal det CO 2 , vi forbruger, jo neutraliseres.
Man kunne bygge en vindmølle herude på Slotspladsen.
Det ville nok ikke være så kønt.
Til trods for at Københavns Kommune jo overvejende er venstreorienteret, tror jeg faktisk ikke, at Københavns Kommune ville tillade, at man byggede vindmøller i Københavns Kommune.
Sjovt nok, men sådan er det jo tit med den grønne energi.
Den vil man gerne have et andet sted.
Vi kunne jo rejse en skov et sted, Folketingets skov, men for at det ligesom skulle virke, skulle den jo kontinuerligt vokse med det CO 2 , vi forbruger, for man må ikke fælde træerne og så brænde dem af.
De skal jo blive stående, og det er så bare et spørgsmål om tid, før man løber tør for plads, i hvert fald hvis man fortsat vil forbruge CO 2 .
Så den mulighed, jeg kan nå frem til, er, at man betaler sig fra det.
Så kan de rige synde med god ro i maven, og resten må så forsøge at holde sig på dydens smalle sti.
Vi vil gerne se på, hvad der kan gøres, fordi vi godt kan se, at der er et problem med CO 2 -udledningen, og vi vil gerne bidrage til, at vi kan gøre Folketinget mere grønt.
Omfanget af plastikvand, der bliver drukket herinde i det her hus, irriterede mig personligt som tidligere vandværksformand, fra den dag jeg kom herind.
Det er helt ubegribeligt, når vi har så fantastisk dejligt rent et drikkevand i Danmark.
Det var et sted at starte.
Det er der sikkert noget CO 2 -besparelse i.
Det er der i hvert fald en miljøbesparelse i.
Derfor vil Dansk Folkeparti gerne bidrage til arbejdet med, hvordan vi kan omstille Folketinget, så det bliver mere grønt.
Så vidt indholdet.
Så er der altså noget omkring formen her: Folketinget pålægger Præsidiet at foretage de her handlinger.
Jeg synes, det er mærkeligt, at nogle af forslagsstillerne på det her forslag, som jo har pladser i Præsidiet, ikke startede med at rejse den her sag i Præsidiet, hvor den rettelig hører hjemme.
Derfor synes jeg, at det, der er foregået her, er vendt på hovedet, og derfor vil jeg opfordre forslagsstillerne, i hvert fald dem, der har medlemmer i Præsidiet, til at starte der, hvor den her sag burde være startet, nemlig i Præsidiet.
Thomas Danielsen (V), 2019-02-21:
Tak for det, formand.
Jeg skal indledningsvis oplyse, at jeg også taler på vegne af både Liberal Alliance og De Konservative.
Det tiltaler Venstre særdeles meget, at man rydder op efter sig selv, at man tager ansvar for sig selv.
Det er vi gode til i Danmark.
Mærsk, som har en ambition om at blive klimaneutral i 2050, forurener lige så meget som den danske befolkning, nogenlunde, tilsammen, men har altså den her meget, meget høje ambition om i 2050 at være klimaneutral.
Derfor er det også meget naturligt, at vi i Folketinget tager ansvar for os selv og rydder op efter os selv.
Og det er det, der er det gode spørgsmål, når nu vi skal ud at lave klimainvesteringer på vegne af Folketinget.
Det er ikke sikkert, at det er den mest effektive måde, hvis vi giver en tillægsbevilling til Folketinget, fordi vi nu skal være klimaneutrale – så hæver vi beløbet ovre i Finansministeriet, og så kan vi gå rundt med god samvittighed, til trods for at vi faktisk kunne have haft endnu bedre samvittighed ved måske at have lavet grønne investeringer, der gjorde Danmark endnu grønnere.
Det er nemt at lade borgerne betale for Folketingets beslutninger, og derfor må det være en forudsætning, at vi i Folketinget betaler fra vores egen ramme, så vi altså ikke bare går over og hæver beløbet til Folketinget, så vi så kan klare vores egen CO 2 -belastning på andres bekostning.
Jeg håber, at mindretallet vil indvillige i en form for fælles beretning, hvor vi kan give en opfordring til Præsidiet, hvor vi kan blive lidt mere specifikke, i forhold til hvad vi ønsker at Præsidiet skal arbejde med, snarere end denne meget korte og overordnede tekst.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at mindretallet ikke har forsøgt at få flertal for forslaget ved at søge tilslutning på den anden side af midten.
Så jeg håber, at man efter i dag vil sætte sig sammen, sådan at alle Folketingets partier kan komme med en fælles opfordring til Præsidiet i form af en beretning om lidt mere specifikt at undersøge det her forslag.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-02-21:
Først vil jeg lige pointere, at det jo er meget normalt, at vi også søger flertal her i Folketingssalen, for det er jo forhandlinger, vi har her, og hvis vi går rundt og skal lave alle aftalerne uden for døren, er der vel knap brug for det, der foregår i Folketingssalen, så det er vel meget naturligt, at det er her, vi som partier har diskussionen.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre om noget, der ikke fremgik helt klart i talen.
Er Venstres ordfører enig i, at vi skal have konkrete mål, altså sætte årstal på, eller er det bare noget, der skal være lidt flydende.
Det kunne jeg ikke helt høre i ordførerens tale.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-21:
Min kritiske sans og min ytringsfrihed bliver ikke begrænset af, at Enhedslisten er med i et energiforlig.
Vi forbeholder os fuldstændig ret til at sige, hvad vi bedst kan lide, og vi kan godt lide, at der kommer til at vokse tre store havvindmølleparker, efter at det her forlig er blevet lavet, og efter at man lavede noget, som var markant bedre end regeringens udspil.
At der så står nogle tidsler inde på kysten, som regeringen ligesom har bestilt, må vi så leve med.
Hvad er så konsekvenserne af, at man nedsætter de her afgifter?
Jamen det er altså 450 mio. kr.
Jo, det kan vi jo også drøfte, selv om der er en forligstekst.
Der står også i forligsteksten, at man kan bygge oven på den.
Det vil sige, at hvis der er noget, man vil lave bedre i en kommende finanslovsforhandling, er der mulighed for at gøre det.
Og derfor er det sådan set rimeligt, at man har en debat om, hvad der er gode og dårlige ting i det forlig.
Det er sådan set legalt.
Anders Johansson (KF), 2019-02-21:
Nej, men som jeg siger, synes jeg kun, det er fair, at der er en forskel.
Jeg er med på, at når man er på kontanthjælp, er det selvfølgelig ikke et liv i luksus, men sådan skal det jo heller ikke være.
Altså, man skal huske på, at dem, der er på kontanthjælp, jo er finansieret af alle dem, der går på arbejde.
Så pengene kommer et sted fra – de bliver jo ikke tryllet op af jorden.
Jeg synes, man skal have respekt for dem, der står op og går på arbejde hver dag.
Og selvfølgelig skal der være forskel på at gå på passiv forsørgelse og så at stå op og gå på arbejde hver dag.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-21:
Hr. Anders Johanssons ordførertale vakte alligevel min nysgerrighed, fordi hr. Anders Johansson et par gange lavede en direkte kobling mellem faldet af antallet af asylansøgere i Danmark og så den lavere integrationsydelse.
Men har ordføreren ellers noget at bygge det på?
Har det noget at gøre med aftalen med Tyrkiet?
Eller har det noget at gøre med aftalen med de sydeuropæiske lande?
Hvordan kommer den her kobling ind?
Og hvad har hr. Anders Johansson seriøst at bygge det på, når han laver den direkte kobling?
Anders Johansson (KF), 2019-02-21:
Tilbage under den tidligere regering var der jo markant højere ydelser, hvis man kom hertil som asylansøger.
Jeg synes, det er et helt forkert signal at sende til asylansøgere: Hvis du kommer til Danmark, kan du komme på en høj offentlig forsørgelse.
Vi forventer faktisk ikke, at du går ud og tager et arbejde og forsørger dig selv.
Hvis man fjernede den her integrationsydelse, ville en familie, der kom hertil og søgte asyl, få 10.000 kr. mere om måneden udbetalt – 120.000 kr. mere om året.
Jeg synes, det er et helt forkert signal at sende, at man bare skal komme til Danmark og søge asyl, og så kan man i øvrigt leve på offentlig forsørgelse.
Det synes jeg er helt forkert.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-21:
Jo, jo og al respekt for hr. Anders Johanssons føleliv.
Men det er jo bare følelser, fornemmelser: Jeg tror nok ..., jeg tænker på ..., mon ikke, det er sådan ..., tænk på et tal!
Hvor er sammenhængen mellem faldet i antallet af asylansøgere og indførelsen af lavere ydelser?
Er det faldet hr. Anders Johansson ind, at det måske mere hænger sammen med aftalen med Tyrkiet og aftalen med de sydeuropæiske lande?
Hvor er den saglige kobling, hr. Anders Johansson?
Anders Johansson (KF), 2019-02-21:
Selvfølgelig betyder det noget, hvilken offentlig forsørgelse man får, når man kommer til et land.
Man ved jo, at Danmark var helt i top.
Vi bonede ud på parametrene, i forhold til hvor det var bedst at søge asyl henne, og der synes jeg bare ikke at Danmark skal ligge.
Danmark skal ligge der, hvor vi siger: Hvis du kommer til Danmark, forventer vi faktisk, at du forsørger dig selv.
Det er jo også det, der virker.
Det er historisk højt, og det viser også lidt om, at vi er på vej i den rigtige retning.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-21:
Tak for debatten, som jo ikke nødvendigvis bragte meget nyt frem, men alligevel bragte den det nye frem, at de partier, der måtte skulle støtte Mette Frederiksen, i tilfælde af at Mette Frederiksen måtte blive statsminister, jo i dag endnu en gang har bekendtgjort, at det at afskaffe kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen ikke er et særlig vigtigt tema, for det bliver ikke et ultimativt krav.
Det har vi også set gentagne gange på samråd, altså at det er noget, man står og holder store taler om.
Men når man så får spørgsmålet, om det så er et krav, for at man vil støtte Frederiksen, at den socialdemokratiske regering så skal acceptere, at man skal have et andet system end det, der er i dag, så kommer der et svar om, at det er det alligevel ikke.
Man kan jo nå at blive klogere undervejs, og jeg vil da heller ikke udelukke, at Enhedslisten kunne nå frem til den konklusion, at man så vil stille det som et ultimativt krav.
Men det skylder man jo fortsat at give et svar på.
Fra Socialdemokratiets side kunne man jo notere sig, at den socialdemokratiske ordfører stadig væk taler om en ydelseskommission.
Der er jo i øjeblikket nærmest ikke den ting, der ifølge Socialdemokratiet ikke skal undersøges i en kommission eller være genstand for en trepartsdiskussion, og det skylder man jo sådan set bare fra Socialdemokratiets side at sige ud i offentligheden.
Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at det, som det dækker over, selvfølgelig er, at det, Socialdemokratiet måtte nå frem til, er, at man kommer til at sætte ydelserne op.
i bund og grund er der ligesom to veje at gå.
Men det har jo sådan set ikke gjort mig så meget klogere på andet, end at vi nu har fået genbekræftet de politiske markeringer, og derfor glæder jeg mig sådan set også til, at vi nu kan stemme om det forslag til vedtagelse, der er lagt på bordet fra regeringspartierne og Dansk Folkepartis side, og som jeg også gerne vil kvittere for.
Det er et både klogt og rigtigt forslag til vedtagelse, som også cementerer den politik, som regeringen har ført.