runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-29:
Jeg deler fuldstændig ordførerens holdning om, at det ikke er den enkelte kommentar, der er det afgørende, men hvis nu det er hele profiler, der bliver fjernet, hvad så?
Vi oplevede, at vores spidskandidat i Vestjylland fuldstændig fik lukket sin facebookprofil ned midt i valgkampen, fordi han nævnte ordet oikofobi.
Til dem, der ikke ved, hvad det betyder, betyder det selvhad til egen kultur.
Det havde afgørende indflydelse på, hvorledes han kunne føre sin valgkamp midt i et demokratisk valg.
Der har det så betydning, og det var jo smagsdommeri alene fra Facebooks side.
Men det er lidt mere kompliceret end som så, for i en mail i dag kører du med lange mailinglister, hvor du kan sende en mail ud til tusindvis af borgere.
På Facebook kan du have lukkede facebookgrupper.
Du kan også selv vælge i dit opslag, hvem der kan se dit opslag.
Så det er jo ikke noget med, at du sender det ud til alle.
Du kan sagtens have lukkede grupper på Facebook, hvor andre ikke kan læse, hvad du skriver.
Men derfor kan Facebook stadig væk gå ind og regulere i det.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-29:
Nej, det synes jeg altså stadig væk ikke den er.
Og i øvrigt er der jo også regulering på e-mails.
Altså man må f.eks. ikke sende spam.
Jeg må ikke sende reklame til mennesker, der ikke selv på forhånd har accepteret at modtage den.
Og jeg kan jo heller ikke bare få lov til at sende alt muligt ulovligt indhold til tusindvis af mennesker – det vil blive fjernet.
Så på den måde er der jo også regulering af e-mails.
Så jeg synes altså stadig væk ikke helt, det er en sammenligning, der giver så stor mening.
Og jeg er heller ikke sikker på, at jeg helt forstår, hvor Nye Borgerlige vil hen med spørgsmålet.
Marie Krarup (DF), 2020-05-29:
Ordføreren forstod åbenbart ikke, hvad det var, jeg mente med Sovjetunionen og Facebook.
Det, jeg mener, er, at i et åbent og frit demokrati som vores, er der alligevel personer, som – ikke personer i debatten – ikke har en stemme, ligesom dissidenter i Sovjetunionen ikke kunne høres.
Deres bøger ville ikke blive trykt, og de ville aldrig nogen sinde komme i nærheden af en fjernsynsskærm eller en avis eller på nogen måde have mulighed for at komme frem med deres kritik.
Det er jo det, der er så ulykkeligt ved, at Facebook er blevet så stor og dominerende, sådan at man faktisk kan skabe ikkepersoner i debatten i dag, selv om vi lever i et åbent demokrati.
Det er jo det, som vi er nødt til at lave om.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-29:
Jeg sagde ikke, at jeg ikke forstod sammenligningen, for jeg forstår godt sammenligningen, og jeg er enig i, at der er en problemstilling.
Jeg sagde, at jeg ikke syntes, at sammenligningen var helt rimelig, for der er trods alt muligheder for, at man kan skrive om ham her Robinson alle mulige andre steder, og alene det, at vi står og drøfter ham her i dag, viser jo, at han ikke er en ikkeperson, for ellers kunne vi ikke tale om ham, og ellers vidste vi ikke, hvem han var.
Der har jo været avisartikler skrevet om ham alle mulige steder, og Twitter har mig bekendt ikke den samme politik.
Derfor siger jeg, at sammenligningen ikke er helt rimelig, men jeg er da med på, at det her med totalt at udelukke nogle personer da er problematisk.
Jeg siger ikke, at det skal være forbudt, for det kan der være god grund til, det vil jeg slet ikke afvise.
Hvis jeg havde en eller anden avis, kunne der da også være en eller anden irriterende type, som skrev læserbrev på læserbrev, og hver gang jeg skrev noget, var det helt gak, og så kunne jeg da godt finde på at sige til ham: Ved du hvad, du skal ikke skrive til os mere.
Vi har da også personer, der sender mails til vores konti, og det, de skriver, er antisemitisk, og hvad ved jeg, og der kan jeg da også godt finde på at sige til vedkommende: Ved du hvad, du skal ikke skrive til mig mere.
Marie Krarup (DF), 2020-05-29:
Problemet ved at blive udelukket er, at det er meget svært at gå andre steder hen, for der er ikke rigtig andre steder i dag, fordi Facebook har fået den her monopollignende status.
Jeg vil gerne spørge ordføreren om det samme, som jeg spurgte Socialdemokratiets ordfører om: Hvorfor er det først nu, når vi rejser det i Folketinget, at Venstre bliver optaget af den slags problemer?
Har det egentlig tidligere været ganske belejligt for Venstre, at de debattører, der havde en meget kritisk holdning til åbne grænser og fri indvandring osv., led en krank skæbne på Facebook og i meget høj grad var udsat for nedlukning ved at få slettet deres kommentarer?
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-29:
Det synes jeg er en mærkelig sammenligning – det må jeg indrømme.
Altså, det svarer til, at man ikke kan kende forskel på et brev og en avis.
I forhold til at sende et brev fra én person til en anden er det klart, at der skal man kunne skrive, hvad man vil, og den, der læser brevet, kan åbne det og læse det, og der er ikke andre, der kan læse det.
Det er jo på samme måde med en e-mail, hvad enten den er sendt som googlemail, eller hvad det andet er.
Der er Facebook altså mere at sammenligne med en avis.
Altså, der er stor principiel forskel på kommunikation mellem to individer, hvad enten det er i form af et gammeldags brev eller en moderne e-mail, eller om man kommunikerer på en platform som Facebook eller Instagram eller noget andet, for der kan alle mulige andre mennesker læse med.
Der er en kæmpekæmpestor forskel, så den sammenligning synes jeg altså ikke rigtig giver mening – beklager.
Pernille Bendixen (DF), 2020-05-29:
Ordføreren nævner, at vi – og det er jo rigtigt – kan stå her og tale om Tommy Robinson.
Og det kan vi jo, fordi vi er folketingsmedlemmer.
Vi kan også skrive om Tommy Robinson på Facebook, hvis vi har lyst til det; det sker der ikke noget ved, men der sker noget for alle andre, der gør det.
Alle andre, der skriver om Tommy Robinson, får fjernet deres opslag, og hvis de bliver ved, får de slettet deres profiler.
Dermed er der jo ikke ligestilling – vi er over pøblen.
Er ordføreren ikke enig i, at vi trods alt alle er lige for loven og også for de regler, Facebook måtte have indført i deres private regi?
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-29:
Nej, det er jeg ikke enig i.
Altså, folketingsmedlemmer har en udvidet ytringsfrihed.
Spørg hr. Martin Henriksen, som lige nu er i retten for nogle udtalelser om to kvinder.
Det synes jeg sådan set er fornuftigt nok.
Men jeg vil ikke forsvare Facebooks politik om at udelukke Tommy Robinson.
Jeg synes, de er gået for langt – helt sikkert.
Noget af det skyldes formentlig nok, at der er så mange opslag, og det nemmeste er jo at sætte nogle robotter til at gå ind og lave nogle algoritmer, der gør, at hvis du skriver et eller andet, bliver dit opslag automatisk fjernet, men det er jo dybt problematisk.
Og selv hvis man mente, at det var vigtigt, at Facebook ikke promoverede Tommy Robinson og ikke gav ham en platform, ville det jo også forhindre kritik af ham.
På samme måde med grønjakkesagen i sin tid, hvor Danmarks Radio jo oprindelig blev dømt for at have viderebragt nogle udtalelser, men senere blev frifundet af Menneskerettighedsdomstolen, fordi man sagde: Jamen det er vigtigt, at de her grønjakkers udtalelser kommer frem og bliver en del af den offentlige debat. Så det er ikke helt simpelt.
Pernille Bendixen (DF), 2020-05-29:
Jeg læste en onlinetråd om Facebook og Tommy Robinson, hvor der er en bruger, der skriver, at han har forsøgt – vi kan jo alle sammen tro en masse ting om Tommy Robinson, men vi ved det jo reelt ikke – at få en reel saglig debat om, hvad der er op og ned i den her sag, og hvad der er rigtigt og forkert, og spurgt om folk ville byde ind, hvis de vidste noget eller havde noget dokumentation.
Så Facebook begrænser jo i et eller andet omfang vores ytringsfrihed, også i forhold til at have den kritiske tilgang, for deres argument er, at man ikke må støtte Tommy Robinson.
Men det var der jo heller ikke tale om her.
Her var faktisk tale om en, der bare ville finde ud af, hvad der egentlig er op og ned.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-29:
Jamen lige præcis.
Og som sagt: Jeg vil ikke forsvare Facebooks beslutning om at udelukke alle, der skriver Tommy Robinson, medmindre man er folketingsmedlem.
Jeg synes, det er en mærkværdig beslutning af mange grunde – helt sikkert.
Og prøv at høre: Jeg anede ikke, hvem Tommy Robinson var, før Facebook besluttede sig for at boykotte ham.
Så man har jo i virkeligheden givet ham en kæmpe reklame, som har gjort, at alle mulige, der ikke rigtig interesserede sig for ham før, nu ved, hvem han er.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-29:
Det synes jeg simpelt hen er et mærkeligt spørgsmål.
Venstre har haft et ganske glimrende samarbejde med Dansk Folkeparti i mange år.
Jeg synes, det er underligt, at man skal skydes sådan nogle motiver i skoene.
Det synes jeg ikke er rimeligt, og jeg synes da, at fru Marie Krarup skal gå hjem og tænke over, om det virkelig er rimeligt at stille spørgsmål til Venstre af den karakter.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-29:
I forhold til det der med, at Facebook kan slette ting, som ikke er ulovlige, hvordan ville ordføreren have det, hvis Google og deres Gmailkonto begyndte at slette e-mails, som Jan E. Jørgensen fik, og hvor de ikke syntes, indholdet var okay – altså at hr. Jan E. Jørgensen ikke skulle have noget med det indhold?
Ville man acceptere det?
Ville man acceptere, at der var nogle, der sad og redigerede ens e-mails og kunne kigge i dem?
Jeppe Bruus (S), 2020-05-29:
Det er jo næsten helt konspiratorisk, at Socialdemokratiet skulle have ladet være med at deltage i den debat, fordi det passede os meget godt, at nogle bestemte typer blev udelukket fra de sociale medier.
Den præmis køber jeg ikke.
Jeg kunne stille det modsatte spørgsmål: Dansk Folkeparti var det største borgerlige parti i den seneste valgperiode – hvorfor er det, at Dansk Folkeparti ikke var med til at sørge for, at den daværende borgerlige regering regulerede det her?
Det er jo ikke sådan, at Facebook er opstået her efter den 5. juni sidste år, og at problemet er helt nyt.
Altså, det har jo sådan set været der længe.
Marie Krarup (DF), 2020-05-29:
Vi har kritiseret det her hele tiden; det har været en debat, der har været i gang hele tiden, så det er en meget mærkelig beskyldning at komme med.
Men jeg har ikke hørt et suk fra socialdemokratiske politikere om, at man ønskede at sørge for, at islamkritikere og nationalkonservative debattører skulle have lige så frit spil som socialdemokratiske debattører på Facebook.
Så det anerkender jeg ikke.
Jeg synes, det er besynderligt, at man kommer ind i debatten så sent, selv om jeg selvfølgelig er utrolig glad for, at man kommer ind i den nu, og at man kommer ind i den på vores side.
Jeppe Bruus (S), 2020-05-29:
Altså, nu har fru Marie Krarup siddet længere i Folketinget, end jeg har, men jeg synes egentlig, det er vildt mærkeligt og meget, meget besynderligt, at vi har den her debat, som jeg synes er en rigtig god, substantiel og indholdsmæssigt meget vigtig debat – og jeg er glad for, at hele Folketinget er med i et forslag til vedtagelse – og så skal debatten indledes med et konspiratorisk spørgsmål om, hvorfor vi ikke har været der, når man selv har haft 4 år til at gøre noget ved det.
Jeg syntes, det er vildt underligt, at vi nu diskuterer det i stedet for at diskutere indholdet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-29:
Jeg vil gerne først lige måske korrigere ordføreren, når han siger, at de unge ikke er på Facebook.
De nyeste tal, som vi har fra 2018, siger, at 82 pct. af de unge mellem 16 og 24 år er på Facebook dagligt.
Altså, lad os lige slå fast: 82 pct. – det er altså ikke sådan, at de unge ikke bruger Facebook.
Mit spørgsmål til ordføreren er i forhold til den regulering, som man nu siger skal ske.
For vi har jo allerede nu en bestemmelse – vi har ytringsfriheden – men vi har også en straffelovgivning.
Deler ordføreren opfattelsen af, at hvad der er ulovligt i det virkelige samfund også i dag er ulovligt i det virtuelle samfund?
Eller er der ting, som er ulovligt i det fysiske samfund, men som er lovligt i det virtuelle?
Eller er der ikke en fuldstændig kollision mellem dem?
Jeppe Bruus (S), 2020-05-29:
Efter min opfattelse er det sådan, at hvis det er ulovligt at sige noget på gaden, er det også ulovligt at sige det på Facebook.
Jeg tænker, at det er sådan, det er – altså, alt andet ville være totalt mærkeligt, så det er jo helt logisk.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-29:
For man kan jo bare kræve, at den lovgivning, vi har i resten af samfundet, også gælder for de sociale medier.
Hvad er så behovet for yderligere regulering?
Jeppe Bruus (S), 2020-05-29:
Jeg tror faktisk, at hr. Søren Espersen, der sidder hernede i salen, og jeg deltog i en fælles artikel i Berlingske for et stykke tid omkring Tommy Robinson.
For lige pludselig foreslog de, at så kunne politikere få lov til at mene det, men almindelige mennesker kunne ikke mene det.
Og det tror jeg vi havde en fælles holdning til var rimelig mærkeligt sat op, og det viser også bare, at de her platforme jo også har svært ved at agere i det her og har brug for hjælp, og den hjælp synes jeg da at vi skal yde.
Pernille Bendixen (DF), 2020-05-29:
Mange tak for det.
Trykkefrihedsselskabets tidligere formand Lars Hedegaard, som også er islamkritiker, og Trykkefrihedsselskabets nuværende formand, Aia Fog, fik begge fjernet deres profiler.
Jeg ved ikke, hvorfor Lars fik fjernet sin, men Aia fik fjernet sin for også at skrive om Tommy Robinson og reklamere for det arrangement.
Da fru Marie Krarup og jeg selv stillede kritiske spørgsmål omkring det her, fik begge personer deres profiler tilbage.
Altså var der jo ikke tale om en regulering, men snarere om en holdningsmassage.
Jeppe Bruus (S), 2020-05-29:
Jo, det tror jeg at jeg er enig i, altså at det giver nogle mærkelige beslutninger og nogle mærkelige samarbejder mellem de her platforme – også for politikere og meningsdannere og alt muligt andet.
Og det vidner også om noget andet af det, som også står i vores forslag til vedtagelse, nemlig at det er uhyre komplekst.
Derfor er der nok ikke nogen nemme løsninger, og derfor kræver det også noget arbejde at finde ud af, hvordan pokker vi får hånd om det her.
Pernille Bendixen (DF), 2020-05-29:
Der er også en anden problematik, og det er, at Facebook har den der blackliste, hvor de har personer, som er blacklistet fra Facebook.
De personer, der står på den liste, ved ikke selv, at de står på den liste – de har ikke mulighed for at forsvare sig; de har ikke mulighed for at komme til orde.
Rent retssikkerhedsmæssigt er det vel et problem, når man ikke har mulighed for at blive forsvaret eller forsvare sig eller i det hele taget få at vide, hvorfor man er på en liste.
Jeppe Bruus (S), 2020-05-29:
Men det er her, vi får nogle udfordringer, for nu er vi jo langt nede i maven på en privat virksomhed og vil gerne regulere deres forretningsmodel og måden, de gør det på.
Og det tror jeg også i et eller andet omfang er nødt til at komme, men det er også det, der gør det svært, altså fordi der jo er nogle personer, hvor vi ville tænke, at det var meget godt.
Altså, hvis Osama bin Laden lavede propagandavideoer på Facebook, ville vi så ikke være enige om, at det var meget smart, at de ikke fik lov til at florere eller blive delt?
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-29:
Der er ingen tvivl om, at jeg også synes, at det er mærkeligt, at sådan noget som en mandlig nippel er mere tilladt på sociale medier end en kvindelig nippel.
Altså, sådan nogle ting synes jeg nok er lidt mærkelige.
Det er jo ikke strafbart efter straffeloven at gå hen på en skole og hænge et skilt op, hvor der står: Fede Dorit fra 2. klasse er en taber.
Det er ikke ulovligt efter straffeloven, men det er stadig noget, som det er fair nok bliver taget ned, fordi det ikke er noget, der er vigtigt i den offentlige debat, vigtigt i den offentlige samtale.
Så derfor kan der godt være tilfælde, hvor noget, der ikke er ulovligt efter straffeloven, hensigtsmæssigt tages ned fra Facebook.
Så håber jeg, at Dansk Folkeparti vil være med til at få gang i den her monitoreringsordning, som Ytringsfrihedskommissionen foreslår, nemlig at man ser lidt nærmere på, hvad det er for nogle ytringer, der er hadefulde, og som særlig bliver taget ned.
Det ville være rigtig positivt.
Jeg synes, der skal være plads til alle politiske debatter, og jeg er sikker på, at det så også kan og skal ske på en måde, der ikke er nedværdigende og indeholder hadefuld chikanerende tale.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-29:
Jeg er lidt nysgerrig.
For os i Nye Borgerlige er retssikkerhed et meget vigtigt område.
Jeg er sådan set enig i, at man kan pålægge nogen at fjerne noget, men det skal jo være f.eks. en dommer, der gør det, for ellers bliver det smagsdommeri, altså hvis det er et privat firma, der gør det.
Hvis der er et billede af mig, som krænker mig, eller som jeg ikke bryder mig om, så siger jeg til Facebook, at de skal fjerne det, og så fjerner Facebook det, fordi de gerne vil undgå en bøde.
Det skal være nogle neutrale mennesker i vores samfund, som vi har givet autoritet til at kunne gøre de her ting på Facebook, f.eks. en dommer, ligesådan som politiet ikke bare kan gå ind på din grund, uden at det har været forbi en dommer, som giver en retskendelse.
De ting kan foregå lynhurtigt.
Hvis man siger, at det er noget, der krænker en, og Facebook så fjerner det, og man kan klage bagefter, så er det konkret et privat firma, som har monopol, og som derfor kan udvise smagsdommeri.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-29:
Som jeg sagde i mit forslag, kunne det være den borger, som optræder i noget, der uretmæssigt er delt, som siger, at det skal fjernes, fordi det indeholder en sexvideo af vedkommende, og så skal det væk, men det kan også være en myndighed, og en myndighed kunne sagtens være domstolene.
Jeg er meget indstillet på at diskutere, hvordan vi også skaber retssikkerhed, og det var jo også derfor, vi havde ting med som klageadgang, et tilsyn og andet.
Gennemsigtighed var også en del af det, vi ønskede.
Jeg tror, der er brug for flere paletter, så jeg er meget indstillet på at diskutere, om det skal være domstolene, der fjerner det.
Det kunne det sagtens være.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-29:
Jeg er glad for, at SF har den holdning, at det ikke bare skal være nogle mennesker, der er udvalgt af Facebook, som skal lave de her vurderinger, og at det ikke bare er sådan, at en person har ret til at sige: Jeg føler, at det her krænker mig, fordi det er ubehageligt.
Det handler jo også om, at det er brud på noget, som er strafferetsligt.
Det kan jo godt være ubehageligt, at der kommer en video op af en på Facebook, men det kan være fuldt lovligt.
Man har måske bare dummet sig eller står i en ubehagelig situation, og det kan godt føles, som om det krænker en, og man ville helst ikke have, at det var der, men det kan jo alligevel godt være andre menneskers ret at have det dér.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-29:
Men der var en årsag til, at SF præcis valgte at afgrænse sit forslag til det, der er åbenlyst ulovligt.
Man kan snakke om hadforbrydelser – det er også forbudt i straffeloven – men jeg tror, at man dér bevæger sig ind i en gråzone, hvor det kan være meget svært at afgøre, hvor vi er henne, og præcis af den årsag havde vi ikke det med i vores beslutningsforslag, fordi jeg tror, at det kræver nogle meget principielle afvejninger, hvis man skal gå den vej.
Selvfølgelig skal straffeloven også gælde på nettet, som den gælder i virkeligheden, men det er bare for at sige, at det er en lidt mindre simpel sag end det åbenlyst ulovlige indhold.
Marie Krarup (DF), 2020-05-29:
Jeg tror, der er en risiko for, at vi lægger forskellige ting i ordet regulering.
Altså, når Dansk Folkeparti ønsker mere regulering på det her område, er det en regulering, der tvinger de sociale medier til at give mere plads til forskellige ytringer – så vi tvinger dem til åbenhed.
Når jeg hører SF, kan jeg godt blive bange for, at det er det modsatte, SF vil, altså at man vil tvinge dem til at være mere restriktive.
Det synes jeg er lidt bekymrende.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-29:
Jo, men det er jo klart, at hvis vi tvinger dem til at overholde straffeloven, vil det formentlig være mere restriktivt end det, der foregår i dag.
Vi kan jo se, at de her voldsvideoer, som er delt, med krænkende oplevelser for de implicerede, har ligget der i lang tid.
De ved ikke, hvor de skal henvende sig, og hvordan de rent faktisk får gjort det.
I forhold til om der bliver fjernet for meget, anerkender jeg, at der sagtens kan være en udfordring her, og jeg tror, at hvis man nærlæser mine citater om Tommy Robinson, som vi jo har debatteret lidt her i salen i dag, så sagde jeg faktisk, at hvis man bare har en algoritme, som sorterer alle opslag væk, fordi det navn indgår, duer det ikke.
Det mener jeg ikke er ytringsfrihed.
Vi må kunne tåle at diskutere den person og hans holdninger, så længe det ikke krydser den grænse, hvor vi bevæger os ind i noget strafbart.
Marie Krarup (DF), 2020-05-29:
Ja, og det er jo der, hunden ligger begravet, for det er spørgsmålet om, hvordan man definerer hadefuld tale.
Og der har man jo så brugt en eller anden meget, meget bred definition, som gjorde, at alt, hvad der lå til højre for Radikale Venstre nærmest var hadefuld tale, når det drejede sig om at tale om integrationsproblemer og islams tilstedeværelse i Europa.
Det er jo der, problemet er, altså hvis man begynder at give de sociale medier mulighed for at sortere efter sådan en bred definition, som faktisk udelukker en del af det politiske spektrum, så fuldt lovlige partier, som har fuldt lovlige holdninger, så lige pludselig ikke kan deltage i debatten.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-29:
Jamen jeg tror, at den store udfordring er, at vi ikke rigtig ved, hvordan det der system fungerer i dag.
Vi kan i hvert fald se, at der er nogle opslag, der bliver fjernet.
Vi får ikke en begrundelse for det, og der er ingen steder, man kan klage over det – i hvert fald ikke, hvor man oplever, at der sker en behandling af klagen.
Det synes jeg er et problem.
Så jeg tror, at det første skridt ville være at gøre det, som Ytringsfrihedskommissionen faktisk foreslår, nemlig at skabe noget gennemsigtighed om, hvordan det her fungerer.
Pernille Bendixen (DF), 2020-05-29:
Nu kom fru Marie Krarup mig en lille smule i forkøbet, for jeg havde
lidt den samme bekymring, med hensyn til om vi læser det forslag til vedtagelse på den samme måde, og om vi giver ordene den samme betydning, men det har ordføreren jo allerede redegjort en del for
Jeg vil bare gerne have ordføreren til at bekræfte, at politiske holdninger, kritik af islam eller andre religioner – men essensen her er jo nok, at der er tale om kritik af islam – er lovligt i Danmark, så længe vi selvfølgelig ikke bryder loven.
Den del er vi jo helt enige om, og det samme gælder det første, ordføreren sagde, om krænkende film og sådan noget – det skal selvfølgelig fjernes hurtigst muligt.
Det er slet ikke der, den ligger.
Det er det, der er Dansk Folkepartis anke i det her.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-29:
Selvfølgelig må man debattere islam, og selvfølgelig må man være kritisk.
Vi har jo i SF brugt mange kræfter på f.eks. at kritisere social kontrol, hvilket kan være en udfordring i visse muslimske kredse.
Det skal vi selvfølgelig have regulering for, og det har vi regulering for – det er strafbart ifølge vores straffelov – men jeg forstår godt, at det kan være svært at foretage en vurdering af det enkelte opslag.
Der tror jeg tit, vi er i en gråzone, hvor det kan være svært at vurdere, om det overholder lovgivningen eller ej, og her er det måske en meget god idé, at der er en domstol ind over for at vurdere lovligheden af det, for det ændrer sig jo også lidt over tid, hvad der er acceptabelt – det kan vi i hvert fald se med de afgørelser, der har været på området.