runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-14:
Det er jo svært at komme uden om, at det er en erhvervsordning, eftersom forudsætningen for at kunne ind på den er, at man er i arbejde, og derfor forstår jeg ikke argumentationen med, at det gør det mere attraktivt at prøve at rejse mod Danmark, fordi det får man jo ikke ophold på den her ordning af.
Den her ordning forudsætter, at man har et andet opholdsgrundlag i forvejen, og at man så har været i arbejde i 2 år.
Det ved hr. Henrik Dahl lige så godt som jeg at det er der ikke ret mange af dem, der har en baggrund som asylansøgere, der har, og derfor vil det være meget, meget få af dem, der vil kunne komme ind på den her ordning.
Henrik Dahl (LA), 2020-05-14:
Jeg holder utrolig meget af Monty Pythons Flying Circus, og jeg synes, der kommer lidt Monty Python over den her diskussion.
Der er en berømt episode med en mand, der går ind i en osteforretning, der ikke har noget ost, og ejeren blive ved med at insistere på, at det er en osteforretning.
Altså, den herre, som jeg kan se ud af øjenkrogen, er udlændinge- og integrationsministeren.
Det er ikke beskæftigelsesministeren eller erhvervsministeren, så derfor er det et underligt spørgsmål.
Det her er selvfølgelig udlændingepolitik.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-14:
Tak for det.
Vi har jo tidligere forsøgt at aktivere grundlovens § 42 for at få indsamlet 60 underskrifter fra medlemmer af Folketinget, så vi kunne få de lovforslag, som blev vedtaget, og som var lempelser af udlændingepolitikken, ud til danskerne, så de kunne få lov til at få det sidste ord.
Jeg ved også, at LA tidligere har sagt, at man har syntes, at de forslag, der har været tidligere, har indeholdt så små lempelser af udlændingepolitikken, at man ikke ville skrive under.
Men jeg ved, at LA har været fortalere for flere folkeafstemninger, og derfor vil jeg høre, om LA vurderer, at det her er en tilstrækkelig stor lempelse af udlændingepolitikken, til at LA vil kvittere med underskrifter til en aktivering af § 42.
Henrik Dahl (LA), 2020-05-14:
Det vil vi ikke, og jeg vil godt sige lidt om hvorfor.
Vores udgangspunkt for at virke politisk er, at Danmark har et repræsentativt demokrati, og at det er her i Folketinget, vi afgør politiske spørgsmål.
Så findes § 42 som et meget, meget ultimativt våben, som et stort politisk mindretal kan benytte sig af, men det er efter vores opfattelse et våben af en noget mere ultimativ karakter.
Det blev jo anvendt i forbindelse med jordlovene i 1963, og med rette, vil jeg mene, men jeg mener ikke, at vi befinder os i en situation, der kan sammenlignes med den berømte jordlovsafstemning i 1963.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-14:
Som hr. Henrik Dahl sagde i sin ordførertale, er det, som jeg husker ordførerens ord, ca. 80 pct. af befolkningen, der mener, at udlændingepolitikken skal være en anden end det, der nu bliver stemt igennem – altså at man skal fastholde den såkaldte stramme udlændingepolitik.
Det er jo derfor, vi synes, det er særdeles relevant.
Når der er et flertal i Folketinget, som stemmer imod det, som de har lovet et flertal af befolkningen, så er det jo netop der, man bør bruge det våben, det er at give befolkningen det sidste ord.
Henrik Dahl (LA), 2020-05-14:
Både ja og nej.
Man skal vælge den rigtige kaliber våben til den opgave, der skal løses.
Det er derfor, man ikke skal skyde spurve med kanoner.
Selv om jeg godt kan forstå argumentationen, mener jeg simpelt hen bare, at det er for voldsomt i den her situation.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-14:
Nu er der flere, der har været inde på i mysteriet om, at udlændinge- og integrationsministeren har været inde over forhandlingerne i et godt samarbejde med beskæftigelsesministeren.
Jeg undrer mig bare lidt over, at det kan være så stort et mysterium.
Altså, hvilket ministerie ligger SIRI, altså Styrelsen for International Rekruttering og Integration, under?
Den ligger jo netop under det her ministerium.
Hvis man skal tilmelde sig erhvervsforum, har det jo noget med erhvervspolitik at gøre, men det sker så gennem SIRI, som hører ind under det her ministerie.
Så at prøve at opdele det på den her måde synes jeg hurtigt kan komme til at blive en smule kunstigt.
Så jeg vil bare lige høre, om ordføreren ikke kan bekræfte, at der er masser af erhvervspolitik og arbejdsmarkedspolitik, som selvfølgelig med rette også kan høre ind under det her ministerie, selv om det jo også overlapper andre ressortområder?
Jeg tror, at 3 måneder er tættere på end 3 minutter.
Det, som har taget lang tid, har for vores vedkommende været at sikre, at det netop ikke, som der ellers er blevet givet udtryk for her fra talerstolen tidligere, skulle være noget, der skulle føre til social dumping.
Der er det jo ikke nogen hemmelighed, at der også kan være noget uenighed, med hensyn til hvor meget værn der skal være, og hvor meget fagbevægelsen skal inddrages i de forskellige dele.
Der er jo ellers også andre ting, f.eks. Woltbude, som vi diskuterer for tiden, i forhold til hvad det er for nogle arbejdsvilkår, de har, og hvad det er for nogle platforme, der skal være.
Der er flere forskellige dele, som jo også er noget, der hører ind under det her, fordi det drejer sig om nogle forskellige områder, som vi på tværs af landegrænser har et erhvervssamarbejde eller arbejdsmarkedssamarbejde om.
Det har jo ikke umiddelbart noget med islam at gøre, så det virker lidt, som om man blander tingene sammen.
Jeg ved ikke, hvad intentionen er med det, men det kan i hvert fald godt være med til at mudre debatten.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-14:
Jeg tror altså, at det her er rigtig godt for SF.
Man kan jo se, at når de her mennesker får stemmeret, honorerer de selvfølgelig den venlighed, som socialisterne har vist dem ved at lade dem komme ind, og så er der jo både stemmer og det hele i det.
Dem, som det selvfølgelig er træls for, er alle dem, som ikke ønsker Danmark omdannet til et indvandrerland.
Og det er egentlig i forhold til, at jeg vil anholde hr. Carl Valentins betragtning.
Altså, mig bekendt var de vanvittige mennesker, der tordnede ind i World Trade Center den 11. september, alle sammen både veluddannede og på overfladen velintegrerede, men det afholdt dem altså ikke fra at være fuldstændig vanvittige islamiske terrorister.
Så hvordan kan hr. Carl Valentin egentlig tro og få den vildfarelse, at bare fordi man er på arbejdsmarkedet, bliver man også helt naturligt en integreret, god og velfungerende samfundsborger i Danmark?
Pernille Vermund (NB), 2020-05-14:
Tak for ordet.
Jeg er rigtig glad for at høre, at Venstre holder fast i en tidligere stram udlændingepolitik.
Jeg kan også forstå, at Venstre mener, at det her er den største lempelse af udlændingepolitikken hidtil.
Vi har tidligere forsøgt at aktivere § 42.
Det gør man fra regeringens side med opbakning fra venstrefløjen.
Hvis vi kan indsamle 60 underskrifter – og der burde være mere end 60 blandt de borgerlige partier – har vi som folketingsmedlemmer mulighed for, når eller hvis den her lov bliver vedtaget, at sende den ud til folkeafstemning og spørge danskerne: Mener I virkelig, at det er det her, vi skal?
Vil Venstre bakke op om at aktivere § 42 i grundloven?
Mads Fuglede (V), 2020-05-14:
Nej, det vil Venstre ikke.
Det er dér, vi synes, der skal ske de demokratiske skift, der skal føre til, at man ændrer lovgivning, nemlig når folk går til folketingsvalg og ikke på anden vis.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-14:
Det synes jeg er ærgerligt – ærlig talt.
Jeg kan godt forstå, at man som magtparti tænker: Det her er vores mulighed for at komme til magten; hvis de dummer sig mange gange nok, indser befolkningen forhåbentlig, at de er blevet valgt på noget, som de ikke kan levere på.
Det er fair nok.
Men undervejs sker der jo grundlæggende skader på vores samfund; skader, som vil være svære at rette op.
Og efterhånden er det jo en del lempelser, hvor vi har forsøgt at aktivere § 42, og hvor man kunne have forhindret de skader på vores samfund.
Mads Fuglede (V), 2020-05-14:
Vi kan sagtens se, at de lempelser, man har gennemført, ikke er gode for Danmark.
Der er tidens ugunst taget i betragtning
bare den situation, at det stadig væk er resultatet af VLAK-regeringens stramme udlændingepolitik, der dominerer i forhold til antallet af, hvor mange der kommer til Danmark.
Og det ville jo skulle ændre sig meget markant, før vi overhovedet ville kunne få sådan nogle tanker, men generelt er vores holdning, at det er ved folketingsvalg, vi skifter politisk kurs i Danmark, også selv om vi har regeringspartier, der er valgt på et grundlag, de ikke har været i stand til at levere på.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-14:
Tak til hr. Mads Fuglede.
Al den stund at paradigmeskiftet står ved magt og hr. Mads Fuglede er klar over det, undrer det mig, hvordan hr. Mads Fuglede uden at trække på smilebåndet kan påstå, at regeringen bedrager vælgere, som jeg tror hr. Mads Fuglede sagde.
Det, jeg godt konkret kunne tænke mig at spørge om, er, om det nu er blevet Venstres politik at være imod enhver form for forbedringer af erhvervsordningerne, som jeg tror man traditionelt har omtalt dem som i Venstre.
Vil Venstre f.eks. ikke sænke beløbsgrænsen længere?
Mads Fuglede (V), 2020-05-14:
Ét er at kunne få faglært, kvalificeret udenlandsk arbejdskraft til Danmark, for det gør os alle sammen rigere, men noget andet er at fastholde mennesker i Danmark, som er her på et grundlag, hvor de skal virke her, meget gerne blive opkvalificeret og så tilbage og genopbygge deres lande, fordi de er kommet hertil som flygtninge.
Det er hele ånden i flygtningekonventionen.
Jeg forstår godt, at hvis man blander de to debatter sammen, kan man skabe et mudret billede, men det har altid været meget konsekvent for os, at vores asylpolitik ikke bliver fastlagt af vores erhvervspolitik, for det er to forskellige ting.
Det ene gør Danmark rigere, mens det andet gør Danmark fattigere, og det kan vi jo se på de betragtelige summer, vi bruger på den her gruppe hvert eneste år.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-14:
Men det kan jo ikke gøre Danmark fattigere, at der er folk, som er i arbejde i Danmark og har været det i 2 år, og som kan fortsætte med at være i arbejde i Danmark.
Det er den ene del af det paradoksale i den påstand.
Det andet er, at Venstre mig bekendt i årevis har argumenteret for, at beløbsordningen skulle lempes markant, også ned under et beløb, sådan at det vil være attraktivt for rigtig mange i den tredje verden at komme hertil.
Det har vi stået imod, og det er lykkedes, bl.a. sammen med Dansk Folkeparti, at stå imod det.
Mads Fuglede (V), 2020-05-14:
Den mest gunstige beregning af, hvad det koster det danske samfund at føre den flygtningepolitik, vi fører nu, viser det resultat, at det koster mere end 30 mia. kr. om året.
Og selv om nogle grupper selvfølgelig indvirker positivt her, ved at nogle er i arbejde, kan alle jo godt regne ud, at når man gør landet mere attraktivt at komme til, fordi man bare kan arbejde sig til at få permanent ophold på et tidspunkt, så bliver den udgift på sigt endnu større.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-14:
Og der er andre og flere tiltag, som netop skal sikre, at man som lønmodtagere ikke bliver spillet ud mod hinanden og kommer til at stå i en svagere position.
Jeg er ret optaget af, at vi ikke kommer til at skabe social dumping, og derfor synes jeg bare, det var lidt bemærkelsesværdigt, at ordføreren sagde de ting.
Så vil ordføreren ikke prøve at uddybe, hvad det er, ordføreren mener?
Marie Krarup (DF), 2020-05-14:
Det, som det drejer sig om, er, at en flygtning kan få lov til at blive her, hvis vedkommende er i ansættelse.
Det er vi enige om.
Hvor stiller det så den ansatte, hvis vedkommende ønsker at forbedre sine arbejdsvilkår?
Det er meget svært over for arbejdsgiveren at komme med en kritik, en berettiget kritik, af ens job, når man er så afhængig af den ansættelse.
For det er sådan, hvis vi nu tager buschaufføren, at han vil blive sendt tilbage til Somalia, hvis ikke han gør det, som arbejdsgiveren ønsker.
Det er selvfølgelig en meget, meget voldsom afhængighedsskabelse, som måske kan skabe nogle ringe i vandet på det danske arbejdsmarked, som danske arbejdere ikke kan være interesseret i.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-14:
Vi hører jo faktisk fra 3F, at de i flere tilfælde har svært ved at få adgang til arbejdspladser, at der er udfordringer, ved at informationsmateriale, materiale om, hvad for nogle rettigheder man har på sin arbejdsplads, ikke er let at tilgå.
Og vi har mange arbejdspladser, hvor sådan noget som at vælge en arbejdsmiljørepræsentant er blevet sværere og sværere med årene.
Så netop i forhold til at sørge for, at lønmodtageren står stærkere på sin arbejdsplads og ikke skal føle sig udsat, hvis arbejdsgiveren skulle stille det krav, kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad Dansk Folkeparti foreslår, man kan gøre dér?
Marie Krarup (DF), 2020-05-14:
Altså, det, vi foreslår lige nu, er at stemme nej til L 187 og undgå, at flygtninge kan blive her på de her vilkår, fordi flygtninge jo lige præcis vil være i en udsat position, fordi de ønsker at få lov at blive i Danmark og blive indvandrere.
Så det er da det første, man kan gøre, altså at sige nej til den her ordning, fordi den i sig selv undergraver arbejderens styrkeposition.
Mads Fuglede (V), 2020-05-14:
Tak for ordet.
Jeg kan lige så godt starte med at sige, at dette lovforslag, som vi behandler i dag, er en af de klareste lempelser af den udlændingepolitik, som VLAK-regeringen indførte, vi har set til dato.
Men her stopper enigheden så åbenbart også, for man skal selvfølgelig ikke kunne sikre sig opholdstilladelse ved at have arbejdet 2 år i Danmark.
Det var i hvert fald det, ministeren gav udtryk for i maj 2018, hvor vi behandlede et lovforslag, der ophævede muligheden for fortsat ophold i Danmark på baggrund af 2 års tilknytning til arbejdsmarkedet; altså den bestemmelse, som ministeren nu er ved at ændre, så udlændinge kan få lov til at blive i Danmark, fordi de har fået arbejde.
Jeg tillader mig at læse op af ministerens ord fra dengang: »Men når der bliver mere roligt i deres hjemland og de ikke mere risikerer forfølgelse, er det selvfølgelig helt naturligt, at deres opholdstilladelse ikke forlænges.«
Modsat Socialdemokratiet mener Venstre det samme som før valget, nemlig at udlændinge skal arbejde og bidrage til det danske samfund og samtidig rustes bedst muligt til at vende tilbage til deres hjemlande.
Når forholdene i flygtningenes hjemlande tillader det, skal de selvfølgelig rejse hjem igen, og det skal de, fordi det er dér, de skal bruge deres kræfter på at genopbygge deres oprindelsesland.
Det er ikke og har aldrig været meningen, at flygtninge i Danmark skal opnå permanent opholdstilladelse i Danmark, altså for evigt.
Det har altid været sådan, at jo længere man var i et land, jo større var sandsynligheden for, at man fik en tilknytning til landet, som gjorde, at man fik permanent ophold.
Derfor er det her forslag gift for paradigmeskiftet, som jeg må forstå at regeringen simpelt hen ikke støtter længere.
Vi har set, at en stram udlændingepolitik virker.
Derfor vil Venstre ikke støtte et forslag, der så markant lemper udlændingepolitikken.
Tak for ordet.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-14:
Det er den kritik, jeg synes er paradoksal, for ordførerens parti har en politik, der siger, at vi skal sænke beløbsgrænsen, så flere kan komme hertil nu.
Vi har en politik her, der drejer sig om folk, der i forvejen er i Danmark og har været i arbejde i Danmark i 2 år og kan fortsætte med at være i arbejde i Danmark til gavn for erhvervslivet.
Så jeg kan ikke få kritikken til at hænge sammen.
På den ene side har man selv en politik, der vil åbne Danmark for, at folk fra den tredje verden kan komme hertil og arbejde på dårligere løn- og arbejdsvilkår, der vil udkonkurrere danske løn- og arbejdsvilkår, og på den anden side kritiserer man os for at have en politik for folk, der i forvejen er i arbejde på ordentlige vilkår, så vi ikke dumper lønnen for danske medarbejdere.
Det hænger ikke sammen for mig.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-14:
Tak for det.
Jeg er mildest talt forundret.
Hvis det havde været en ærkeliberal, der stod deroppe og talte, så kunne jeg måske til nød forstå det.
Men der står en socialdemokratisk ordfører på talerstolen, en socialdemokratisk ordfører, der taler for, at udlændinge, som jo ikke kun har den udfordring, at de belaster i vores arbejdsmarkedsstatistikker, men også har kæmpe udfordringer i forhold til kriminalitet, kæmpe udfordringer i forhold til at tage vores værdier til sig, nu skal have lov til at blive længere på det danske arbejdsmarked.
Altså, man ønsker en kombination af øget konkurrence til danske arbejdstagere og en fastholdelse af en import af mennesker, som jo er totalt afvisende over for vores danske værdier, og som i alt for høj grad er overrepræsenteret i kriminalitetsstatistikkerne.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-14:
Jeg er uenig, og jeg mener, at der her er nogle ting, der bliver blæst ud af proportioner.
For det første er det jo rigtigt, at jeg ikke er liberal, men jeg synes ikke, at det har noget med det her at gøre.
For jeg er socialdemokrat og går både meget op i, at erhvervslivet trives, og at vi har masser af arbejdspladser, og noget af det, der er forudsætningen for arbejdspladser, er også, at der er kvalificeret arbejdskraft, og vi ved historisk med hensyn til dem, der har benyttet den her ordning tidligere, at det er medarbejdere, som har været en gevinst for erhvervslivet.
Det er meget få mennesker om året, og det undrer mig egentlig lidt, når vi taler om det her, at det, som er det paradoksale og det deprimerende ved det her, ikke er en større del af debatten, altså at det er meget, meget få af dem, som fru Pernille Vermund taler om, som overhovedet er i stand til at komme ind på den her ordning, altså flygtninge, fordi de ikke er i arbejde 2 år i træk på sædvanlige løn- og arbejdsvilkår.
Det er jo også det, der er garantien – og det er så det næste – altså at det ikke belaster arbejdsmarkedsstatistikkerne eller kriminalitetsstatistikkerne eller noget andet.
Men det er folk, som har et ordinært job i Danmark på fuld tid, og de er ikke i nogen løndumpingssituation eller noget, hvor de udfordrer den danske arbejdskraft.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-14:
Hvis udfordringen i vores samfund alene havde været, at de her mennesker ikke var integreret på vores arbejdsmarked, så kunne jeg forstå argumentet.
Men problemet er jo i lige så høj grad deres overrepræsentation i kriminalitetsstatistikkerne og ikke mindst deres afvisning af danske værdier.
Betyder det virkelig ikke noget for Socialdemokratiet, at man siger: Nu kan I få lov til at blive her, bare I har et arbejde, og så lukker vi øjnene for, at tre fjerdedele af jer mener, at kritik af islam skal forbydes, at tre fjerdedele af jer mener, at ytringsfriheden skal begrænses?
Betyder det virkelig ikke noget?
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-14:
Det ville det gøre, hvis det var rigtigt.
Så ville det da betyde noget.
Men det er jo ikke rigtigt.
For det er ikke den gruppe, vi taler om her.
Den her gruppe er, i hvert fald sådan som ordningen var, jo nærmest identisk med tidligere.
Da var det ikke flygtninge, der kom ind på den – mig bekendt var der ikke en eneste flygtning, der fik ophold i perioden fra 2011 til 2018, på den her ordning – det var alene folk, der kom fra reelt at være en del af arbejdsstyrken.
Og det er jo så også dem, som man i regionale medier har kunnet se eksempler på, altså folk, der har været ansat forskellige steder, er blevet en del af et lokalsamfund, er fuldt integreret og er gode samfundsborgere, som er kommet ind på den her ordning.
Og det er altså et ganske lille antal personer, det drejer sig om.
Peter Skaarup (DF), 2020-05-14:
Tak for det.
Jeg undrer mig lidt over, at Socialdemokraterne står her på talerstolen, og i det her tilfælde er det hr. Rasmus Stoklund, og ligesom er glad for en lempelse af udlændingepolitikken.
Jeg har jo forstået det sådan, at Socialdemokratiet gerne ville fastholde en stram udlændingepolitik, men nu kan jeg altså forstå her på hr. Rasmus Stoklund, at man er indstillet på at lempe på udlændingepolitikken.
Og det, der er endnu værre, kan man sige, er, at man med det her forslag bryder med den hjemsendelsespolitik, som vi jo vedtog sammen med den tidligere regering, om, at vi skulle sørge for, at de mennesker, der ikke hørte til i Danmark, kunne komme hjem.
Jeg står her med en udtalelse fra en buschauffør – den var fra sidste år.
Buschaufføren Said Abdullahi og hans kone, som er hjemmegående, og hans syv børn kan blive i Danmark, på grund af at regeringen vil lempe på loven, for så vidt angår det her.
Det er i hvert fald det, han siger.
Og jeg hører det sådan, når jeg konfronteres med de her miljøer, at man er superglad for de nye politikere og det nye flertal, for så kan man i højere grad få lov til at blive i Danmark – ellers ville man ryge hjem.
Kan Socialdemokratiet ikke se, at der er et problem her, både med det aktuelle forslag, men også med signalet, vi sender, om, at man nu lemper udlændingepolitikken?
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-14:
Jeg synes, det bliver meningsløst at tale om udlændingepolitikken på den her binære måde; lempelse eller ikke lempelse.
Når vi taler om en ordning målrettet arbejdskraft, altså en erhvervsordning, som vi kender dem, er det jo klart, at hver gang man gør et eller andet, der imødekommer erhvervslivets muligheder for at have de ansatte, som de har brug for, også med udenlandsk baggrund, så kan det udlægges som en lempelse. Men det havde man jo ikke tradition for at gøre, dengang Dansk Folkeparti sad ved magten sammen med de øvrige partier i blå blok, og hvor man også havde erhvervsordninger.
Paradigmeskiftet står ved magt, og der ændres ikke i vilkårene for at få permanent ophold, statsborgerskab, familiesammenføring eller noget andet – der er ikke noget, der ændres i forhold til paradigmeskiftet.
Så jeg har svært ved at få tingene til helt at hænge sammen, ikke mindst i lyset af at antallet, der rejser ud af Danmark, jo i øjeblikket er større, end det har været i årevis.
Peter Skaarup (DF), 2020-05-14:
Ja, tak.
Men så håber jeg da, at ordføreren vil gøre sig bekendt med det her eksempel.
Og det er jo rigtigt nok, at den her ordning ikke eksisterede på det tidspunkt, men det, som den pågældende buschauffør og hans kone og syv børn kunne glædes over, var, at han ikke skulle tilbage til Somalia, fordi der nu ville komme den her lempelse fra regeringen.
Så derfor var han utrolig glad for, at Mette Frederiksen havde taget over, fordi der nu ville ske den her lempelse.
Og det, jeg så bare ikke forstår, er, at Socialdemokratiet taler med to tunger.
Altså, man siger hele tiden: Jah, men det skal også være en stram udlændingepolitik.
Man gør bare det modsatte; det hænger jo ikke sammen.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-14:
Men det er jo ikke rigtigt, at vi gør det modsatte, når vilkårene for at få permanent ophold, for at få statsborgerskab, for at få familiesammenføring er de samme.
Og når man kan se faktuelt, at antallet af mennesker, som kommer hertil som flygtninge eksempelvis, netto er mindre nu end sidste år.
Altså, der er flere, der er udvandret i 2019, end der er kommet hertil.
Og endelig vil jeg sige i forhold til eksemplet med buschaufføren her, at han jo må have haft et opholdsgrundlag i forvejen, som han har fået, dengang Dansk Folkeparti og den øvrige blå blok var ved magten, og det er jo noget, I har givet ham.
Så jeg kan ikke få det til at hænge sammen.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-05-14:
Mange tak.
Jeg sidder også og undrer mig lidt over Socialdemokratiets forslag.
Jeg synes måske, at tidspunktet for at ønske flere folk udenlands fra i arbejde i Danmark, som det ser ud for nærværende med coronakrisen, er en lille smule dumt, da vi har rigeligt med arbejdsløse i Danmark selv.
Den anden betragtning, jeg i hvert fald gør mig, er, at det her også handler rigtig meget om den signalværdi, man sender ud i verden.
Der er jo ingen tvivl om, at de mange asylansøgere og migranter, der vandrer op igennem Europa, går efter de lande, hvor man har de mest lempelige opholdsvilkår og de højeste ydelser.
Føler ordføreren ikke, at vi måske her sender et meget forkert signal ud med det her lovforslag, både i Danmark og i verden?