runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Zimmermann (DF), 2023-05-30:
Næh, jeg går sådan set bare op i til enhver tid at sætte danskerne først, også i den her situation.
Og bliver vi ved med at uddele statsborgerskaber til højre og venstre, kommer vi til på et tidspunkt at skabe rigtig, rigtig store udfordringer for vores land – endnu større, end de er i dag – så måske ordføreren i stedet for skulle være optaget af at passe på Danmark og danskerne, hvilket ville være absolut det modsatte af, hvad ordføreren har gang i nu.
For det, som Enhedslisten reelt mener, er, at til trods for at det går meget lidt godt med integrationen i Danmark, og at det går meget lidt godt med dem, der er kommet fra især Afrika og Mellemøsten, skal vi fortsætte med at uddele statsborgerskaber til dem.
Og det er jo desværre ikke kun i Danmark, at det går dårligt.
Det går sådan set endnu værre de steder, hvor de uddeler endnu flere statsborgerskaber til folk fra Mellemøsten og Afrika.
Så måske skulle ordføreren i virkeligheden tænke lidt på den grundlov, han engang skrev under på, og så kæmpe for Danmark og danskerne i stedet for.
Lea Wermelin (S), 2023-05-30:
Tak for det.
Jeg har, måske også lidt for folkeoplysningens skyld, prøvet at tælle sammen i forhold til det lovforslag, vi behandler i dag, som jo har en hel del historik på bagen, fordi aftalen går tilbage til 2020: Der har været fem tekniske gennemgange af lovforslaget; der har været opfølgning på høringssvarene i ministeriet; der er fra ministeriets side blevet stillet op til en udvalgshøring; vi har selv i udvalget holdt flere eksperthøringer; udvalget har modtaget 25 notitser, som også har været behandlet i forligskredsen; der er lavet et 27 sider langt metodenotat, som også er blevet delt med udvalget; der er besvaret 116 skriftlige spørgsmål; og derudover er der selvfølgelig de forligskredsmøder, vi også har haft.
Så er jeg med på, at Enhedslisten har valgt at træde ud af aftalen.
Altså, man startede med at skrive under, men har så efterfølgende trukket sig fra den aftale, og det er jo helt fair.
Men kan Enhedslistens ordfører ikke bare bekræfte, at den CO 2 -reduktion, som vi forventer, står ministeriet også på mål for, altså at man i lovforslaget forventer at få den CO 2 -reduktion, som vi aftalt blandt aftalepartierne?
Okay, jeg tager det svar som et udtryk for, at ordføreren jo rent faktisk ikke vil være med til at sige det, som er sandheden, nemlig at man på den faglige side i Klimaministeriet står på mål for, at vi får de CO 2 -reduktioner, som vi forventer, for ellers kunne ordføreren jo bare bekræfte det fra talerstolen.
Det er jo det faglige grundlag, der ligger.
Vi har jo netop haft dialog med kommuner og fjernvarmeselskaber og andet, for selvfølgelig skal der være en god dialog om det.
Nu listede jeg også lige alle de møder, der har været, op.
Der ligger jo også hele den aftale, som vi vender tilbage til.
Men en gang til: Er det ikke rigtigt, at vi med lovforslaget får de CO 2 -reduktioner, som er aftalt?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-05-30:
Hvis man i stedet for vælger at lytte til Klimarådet, ligger der et høringssvar, der klart siger, at det ikke medfører CO 2 -reduktioner.
Vi havde en høring, hvor Klimarådet kom og bekræftede, at det sådan set var Klimarådets officielle holdning.
Hvis man læser høringssvaret fra CONCITO, som har siddet og kigget de her ting igennem, så er det klare svar også, at det her ikke giver CO 2 -reduktioner.
Når så vigtige instanser kommer med sådan nogle bud, lytter jeg og Enhedslisten til det.
Angående alle spørgsmålene, må man bare konstatere, at når vi gør opmærksom på, at der er ca. 20 spørgsmål, der ikke er blevet besvaret, får vi bare et svar tilbage om, at ministeriet mener, at de er blevet besvaret.
Det er de ikke!
Lea Wermelin (S), 2023-05-30:
Jeg ved næsten ikke, hvad jeg skal starte med, for jeg synes, det sætter helt nye standarder med de voldsomme angreb, der kommer fra Alternativets ordfører på landets fineste talerstol i forhold til det embedsværk, vi har i Danmark.
Jeg tror, man skal være meget, meget påpasselig med i den mikrofon og på den talerstol at betvivle, at det arbejde, der bliver lavet af vores embedsfolk i ministerierne, holder vand.
Der er i hvert fald intet i det, jeg har set, som peger i den retning, så det må jo stå for Alternativets egen regning.
Det er jo også helt fair, hvis man træder ud af aftalen og vælger ikke at stemme for, som vi må forstå på Alternativets indlæg er tilfældet, og det er sikkert også nemmere ikke at tage ansvar.
For mig og for Socialdemokratiet handler klimapolitik også om at tage ansvar og om at sikre, at de reduktioner, vi aftaler med hinanden, rent faktisk bliver til noget.
Jeg kan forstå, at fru Theresa Scavenius er meget bekymret for skatteborgernes penge og også kommunernes kasser, men hvordan kan det overhovedet være tilfældet, hvis ikke vi får de CO 2 -reduktioner, som er forudsat i lovforslaget?
Det er jo det, der vil gøre, at der også kommer strandede omkostninger i sidste ende.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-05-30:
Det er en meget ærgerlig udvikling, der er ved at ske, hvor det handler om, hvordan jeg betvivler noget.
Der er en systematisk anden måde at regne på i kommunerne, i branchen, i Klimarådet, i CONCITO og hos alle dem, vi snakker om.
Så det er ikke mig, der betvivler nogle fakta; det er ministeriet, der bliver nødt til at forklare, hvorfor ministeriet har andre tal end alle andre.
Det er et krav, vi i det her hus bør stille.
I forhold til aftalen og forligskredsen osv. vil jeg sige: Prøv at høre her, det er noget christiansborglogik, som man ude i virkeligheden ikke interesserer sig for.
Ude i virkeligheden handler det om, hvordan borgernes økonomi er, og om der bliver lavet klimapolitik.
Folk i det her hus har fået et mandat til at lave klimapolitik, og så nytter det jo ikke noget, at man så laver præcis det modsatte.
Ved I, hvad det skaber?
Jeg synes, vi skal gøre det bedre og faktisk lytte til folk og sige: Det er rigtigt nok, at der var nogle forkerte tal; lad os sætte det her på pause, sådan som kommunerne og branchen ønsker.
Det her handler præcis om at sige: Vi skal tage ansvar for det mandat, borgerne har givet os.
Lea Wermelin (S), 2023-05-30:
Okay, men det lyder jo, som om fru Theresa Scavenius mener, at hun har regnet det hele ud.
Men jeg kan bare ikke forstå – og det er det, jeg egentlig spurgte til lige før – hvordan to modsatrettede ting kan være rigtige på samme tid.
Altså, fru Theresa Scavenius siger, at der vil være en omkostning for kommunerne og for skatteborgerne, men den kommer jo kun, hvis der er anlæg, der skal lukke, hvilke altså giver en klimaeffekt, men samtidig siger ordføreren, at det ikke giver klimaeffekt.
Begge ting kan jo ikke være rigtige, og derfor giver det, der bliver sagt fra talerstolen, ikke mening.
Men det kan være, at jeg kan blive klogere i det svar, som ordføreren kommer med.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-05-30:
Jeg skal nok forsøge at gøre nogen klogere her.
Med hensyn til det her har jeg ikke nogen personlige vurderinger.
Det handler om, at der er nogle anlæg, som vil gå konkurs på grund af nogle refinansieringsproblemer – det er det, der sker i Nordsjælland, og måske også det, der sker på Frederiksberg.
Så pointen er, at der er nogen, der vil gå konkurs, men det, der ikke er sikring for i den lov, er jo, at der ikke er nogen, der kan åbne dagen efter.
Derfor vil det jo fortsætte, og det er det, der er hele pointen, altså at vi kan få alle problemerne på én gang.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-05-30:
Når nu man liberaliserer og presser de enkelte affaldsselskaber til have den bedst mulige økonomi, så vil en ansvarlig direktør, når man har en overkapacitet på sin ovne, da importere mest muligt affald, når man kan få penge for at modtage det.
Man skal da ikke kunne lægge mere end to og to sammen for at finde ud af, at det er sådan, det kommer til at blive, og det er jo også det, de siger.
De vil da gøre alt for at overleve som affaldsselskaber, så de kan levere noget fjernvarme til forbrugerne.
Det er jo en del af den store løsning.
Hvis man kigger på, hvad KL har til os af input, hvis man ser på, hvad Dansk Fjernvarme og Dansk Affaldsforening siger til os, så siger de jo klart: Lad være med at vedtage det her lovforslag inden sommerferien.
Jeg undrer mig egentlig over, at det ikke gør mere indtryk på Socialdemokratiet, men at man bare vil fare derudad og gennemtrumfe det her lovforslag med sådan et hastværk.
Det er simpelt hen uanstændigt, at vi på en måned skal færdigbehandle et så kompliceret lovforslag, hvor processen har vist, at der er meget, der ikke er besvaret.
Jeg vil da godt tilkendegive, at jeg støtter en fornyet udvalgsbehandling.
Så er vi da to partier, der er for det.
Det giver jo også Socialdemokratiet en mulighed for at indsende nogle udvalgsspørgsmål, så de kan få svar på de spørgsmål, de måtte mene ikke er blevet besvaret godt nok; dem er der helt sikkert mange af.
For Enhedslisten er det at tage ansvar jo også at lytte til Klimarådet og tage det input ned og tage det ind i det politiske arbejde.
Det er jo det, vi er med til at råbe op om sammen med Alternativet, altså at det ikke er det, der sker i det her lovforslag.
Det var jo en ting, der burde være holdt en høring om.
For hvis man i lovforslaget tager udgangspunkt i den forudsætning, at der ikke kommer mere affaldsimport ved at vedtage det, og virkeligheden er en anden, er der jo ikke den rette miljøkonsekvensvurdering.
Jeg vil godt høre ordføreren, om ikke det er et af de aspekter, som vi burde bruge lidt tid på at få uddybet fuldt ud.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-05-30:
Jeg forsøgte også selv til et af de sidste møder netop at foreslå det her med, at vi skulle kigge på miljøvurderingen.
For problemet er, at ministeriet selv har vurderet, at der ikke er brug for en miljøvurdering.
Men ifølge EU-retten står det ret klart, at alle planer og lovforslag, som forandrer noget, der har relevans for miljøet, herunder transport af affald osv., skal miljøvurderes grundigt.
Så vi har også her en udfordring; måske er det her lovforslag slet ikke lovteknisk i orden.
Og selvfølgelig er det vores opgave i det her hus at sikre – uagtet om man er enig eller uenig i selve indholdet – at det lovteknisk er i orden.
Derfor er det selvfølgelig noget af det, vi også bliver nødt til at kigge på i udvalgsarbejdet, inden vi kan sende det til afstemning.
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-30:
Jeg tror, at jeg vil undlade at kommentere, hvor grænsen ligger, i forhold til hvad man synes er relevant, og i forhold til at diskutere, om det er etisk forsvarligt, og i forhold til det at opnå samtykke og i forhold til at afvise en dispensationssag.
Jeg kan sige, at i det her tilfælde har jeg været i kontakt med både borgeren, borgerens familie og borgernes advokat og har derigennem fået et samtykke til at kunne videregive de oplysninger.
Jeg har også tidligere gjort det i forbindelse med et debatindlæg i Jyllands-Posten, hvor jeg har fået præcis det samme samtykke fra den samme kreds.
Så ja, efter min opfattelse er det etisk forsvarligt, fordi det klart er blevet givet til kende, at det ønskede man, og derfor har der også været et ønske om, at det netop var relevant også at nævne det fra Folketingets talerstol.
Så ja, det mener jeg bestemt er etisk forsvarligt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-05-30:
Er hr. Peder Hvelplund enig i, at grundloven står over konventionerne, også den europæiske menneskerettighedskonvention?
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-30:
Jeg tror, at for Enhedslisten er der er to afgørende hensyn her, og det ene hensyn er til handicappede.
Jeg synes, at det er fuldstændig afgørende, at man overholder handicapkonventionen, altså at vi ikke forskelsbehandler mennesker med handicap.
På samme måde synes jeg, at det er fuldstændig afgørende, at vi overholder de aftaler, vi indgår.
Så kan man diskutere, om det er kloge og fornuftige aftaler at indgå, men i det øjeblik vi har skrevet under på en konvention, er det efter Enhedslistens opfattelse sådan, at så bør vi selvfølgelig overholde den konvention.
Og jeg synes, at det er en fremragende idé at skrive under på handicapkonventionen, som forhindrer folk i at blive forskelsbehandlet på baggrund af deres handicap.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-05-30:
Ordføreren svarede ikke på spørgsmålet, som var meget simpelt: Står grundloven over konventionerne, eller gør den ikke?
Ordføreren vil ikke svare på det, så jeg svarer på det: Ja, grundloven står over konventionerne.
Så den måde, vi tildeler statsborgerskaber til personer på i Danmark, er fuldstændig efter reglerne, og vi har altså gjort det på den måde.
Der er ikke noget, der er brudt, i og med at grundloven står over konventionerne.
Så kan ordføreren bekræfte, at grundloven står over konventionerne?
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-30:
Det er jo en besynderlig modsætning, som hr. Alex Ahrendtsen forsøger at opstille.
For hvis det nu var sådan, at grundloven var i modstrid med konventionerne, så kunne det være relevant at tale om her.
Men der er intet i grundloven, der forhindrer hverken hr. Alex Ahrendtsen eller undertegnede i at overholde de konventioner, vi har skrevet under på, og derfor er det jo fuldstændig irrelevant i det her tilfælde.
Man kan sagtens overholde handicapkonventionen, uden at det er i strid med grundloven, heldigvis.
Peter Kofod (DF), 2023-05-30:
Det undrer mig, at ordføreren ikke svarer på hr. Alex Ahrendtsens glimrende spørgsmål.
Men så vil jeg prøve med et andet spørgsmål: Kan ordføreren bekræfte, at vi jo havde en grundlov, dengang et flertal i Folketinget desværre besluttede at underkaste Danmark forskellige konventioner, altså at vi faktisk havde en grundlov, der tog højde for netop de her ting, herunder tildeling af indfødsret?
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-30:
Selvfølgelig er der en grundlov, der tager højde for det her.
Der er heller intet, der forhindrer Danmark i, som man har gjort i f.eks. Holland og Belgien og faktisk i Rumænien for mange år siden, hvor man har konstitutioner, som har været af nogenlunde samme karakter som den, vi har i Danmark, at tilrette lovgivningen for, hvordan man tildeler statsborgerskab, til en mere forvaltningsmæssig praksis, hvor man faktisk overholder de basale forvaltningsmæssige principper om mulighed for klageadgang og mulighed for begrundet afslag og mulighed for partshøring, aktindsigt osv.
De muligheder har man kunnet lykkes med at have i andre europæiske lande.
Det skulle undre mig meget, at man ikke kunne gøre det samme i Danmark, og det er præcis også det, den internationale kritik af den måde, vi gør det på i Danmark, retter sig imod.
Peter Kofod (DF), 2023-05-30:
Med det svar må det jo stå tindrende klart, at her i landet tildeler vi indfødsret ved lov og ikke ved konventioner.
Og så er det muligt, at Enhedslisten ønsker at underminere dette princip, men det har faktisk været et rigtig, rigtig godt princip i mange år.
Så kan det godt være, at Enhedslisten har fundet en eller anden professor nede i Europa, som måtte mene noget andet, men det ændrer ikke ved det faktum, at her i landet, her i huset, er det Folketinget, der bestemmer, hvem vi tildeler dansk statsborgerskab.
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-30:
Jamen det fremgår fuldstændig klart af grundloven.
Statsborgerskab i dag vedtages ved lov.
Jeg kunne godt have et ønske om, at det blev ændret.
Sådan er det ikke i dag, men når det er sådan, at vi gør det efter grundlovens principper, så er mit fromme ønske, at vi kunne indrette den måde, vi gør det på, efter de retningslinjer, man f.eks. også har i andre europæiske lande, hvor man netop gør det efter forvaltningsmæssige principper, men hvor man i sidste ombæring stemmer om det her i Folketingssalen.
Så det kan man sagtens gøre inden for den eksisterende grundlovs rammer.
Anders Kronborg (S), 2023-05-30:
Det er min opfattelse, at der ikke er nogen, hverken i dette Ting eller i Folketingets Indfødsretsudvalg, som bryder grundloven, som vi alle sammen har skrevet under på vi vil overholde.
Jeg synes i virkeligheden, at det, vi oplever i dag, er et nybrud.
Jeg har tidligere hørt ordføreren fra Enhedslisten kritisere, når vi går for meget ned i sagsbehandlingen på Folketingets talerstol.
Nu var vi konkret nede i ét cpr-nummer.
Synes Enhedslisten virkelig, det er en ordentlig måde at behandle en sag på, at vi begynder at behandle cpr-numre på Folketingets talerstol?
Jeg har i hvert fald tidligere hørt Enhedslisten kritisere f.eks. medlemmer af Dansk Folkeparti, hvis de har gjort noget tilsvarende.
Så jeg vil bare spørge ordføreren: Er der dobbeltstandarder i Enhedslisten?
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-30:
Det kan jeg svare helt klart på: Det er der ikke.
Jeg vil først lige starte med at sige, at vi på intet tidspunkt har sagt, at Folketinget skulle bryde grundloven i forhold til det her.
Folketinget vil efter min opfattelse bryde handicapkonventionen.
Jeg synes, den måde, vi behandler sager på, er dybt problematisk, men jeg synes også, det er dybt problematisk, hvis det er sådan, at vi begår konventionsbrud.
Og vi har stået hernede utallige gange, hvor højrefløjen har rejst sager, hvor man har behandlet på personniveau – i øvrigt uden at gøre sig den ulejlighed at indhente samtykke fra folk – og der udleveret stærkt personfølsomme oplysninger.
I det her tilfælde er der tale om, at der er indhentet samtykke fra borgeren.
Der er tale om, at den eneste måde, vi kan få afdækket, om Danmark begår konventionsbrud, på, er, ved at vi tager behandlingen her i salen, og derfor er det afgørende, at vi får den her debat, for det er et fuldstændig principielt spørgsmål.
Og jeg er ikke af den opfattelse, at det bør være sådan, at Danmark skal bryde konventioner.
Vi kan få ministeren til at risikere Danmarks ry og rygte med baggrund i det her, uden at det er noget, vi kan gøre med åbne øjne, og det er derfor, vi tager den her debat i salen, og det er derfor, at det ikke er nok, at det foregår i Indfødsretsudvalget, hvor vi kun kan konstatere, hvad et flertal gør eller ikke gør.
Anders Kronborg (S), 2023-05-30:
Så er der jo tale om dobbeltstandarder hos Enhedslisten.
Jeg synes både, det er problematisk, når folk fra højrefløjen diskuterer cpr-numre på talerstolen, men jeg synes også, det er problematisk, når folk fra venstrefløjen gør det.
Så jeg vil gerne spørge hr. Peder Hvelplund en gang til: Hvorfor er det i orden, at hr. Peder Hvelplund diskuterer cpr-numre på talerstolen, og hvorfor er det ikke i orden, at hr. Mikkel Bjørn diskuterer cpr-numre på talerstolen?
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-30:
Jeg synes, det er fremragende, hvis det er sådan, at hr. Anders Kronborg er af den opfattelse, at det ikke er hensigtsmæssigt, at vi politikere skal sidde og sagsbehandle enkeltsager.
For det betyder jo, at vi så netop skal ændre den praksis, vi har i dag.
For i dag foregår det sådan, hver eneste gang vi har møde i Indfødsretsudvalget, at vi sidder og behandler sager på personnummerniveau.
Der træffes afgørelser med stor vilkårlighed, og hvis det er Socialdemokratiets opfattelse, at vi skal ændre den praksis, så løber de i hvert fald en åben dør ind hos Enhedslisten.
Nick Zimmermann (DF), 2023-05-30:
Dernæst vil jeg sige, at hvis vi skal passe på Danmark, er det klart, at vi skal lægge store begrænsninger på, hvem vi uddeler de her statsborgerskaber til.
Ordføreren nævner bl.a. en eller anden professor i Holland, der fortæller, at det skulle være en rigtig god idé at uddele en masse statsborgerskaber, men jeg ved ikke, om ordføreren måske kan prøve at nævne bare et enkelt europæisk land, eventuelt Holland, hvor der er lommer, hvor det går rigtig godt med integrationen, og så måske bagefter nævne, hvilke steder rundtom i Europa, hvor der er lommer, hvor det går knap så godt med integrationen.
Det kunne være yderst spændende.
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-30:
Jeg ved ikke, hvorfor grundloven hele tiden skal blandes ind i det her.
Jeg kan sige det meget klart: Selvfølgelig står i grundloven øverst, også i forhold til konventionerne.
Vi har alle sammen skrevet under på, at vi skal overholde grundloven, men der er bare ikke noget i det her tilfælde, der gør, at vi ikke kan overholde konventionerne, samtidig med at vi overholder grundloven.
Det er jo bl.a. derfor, vi kan få afprøvet ved Højesteret, om lovgivningen er grundlovsstridig.
Det er jo netop for at sikre, at vi også overholder grundloven.
Det er der bare ikke tale om her.
I det her konkrete tilfælde taler vi om en 72-årig kvinde, der har svær Alzheimers demens, som ikke kan tage en indfødsretsprøve, og som ikke kan gå op til en danskprøve 3.
Jeg kan så forstå, at ordføreren opfatter det som en stærk trussel mod Danmark, hvis vi tillader handicappede med sådan en historik at blive statsborgere.
Jeg kan bare orientere ordføreren om, at den her type sager ikke er enkeltstående tilfælde – dem ser vi adskillige af i Folketingets Indfødsretsudvalg.
Maria Durhuus (S), 2023-05-30:
Jeg kommer lige til at blande mig lidt i debatten, for nu står ordføreren og taler om etik og forsvarlighed.
Jeg står her som sygeplejerske og undrer mig over, om det er etisk forsvarligt at bede om et samtykke fra en så syg borger, som angiveligt har svær alzheimer, altså at få et samtykke til at stå og redegøre for sagen på denne talerstol, så alle mennesker kan se det online.
Er det etisk forsvarligt?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-05-30:
Nu nævnte ordføreren, at vi skal passe på borgernes penge, og her har vi så et lovforslag, der kan komme til at koste 4½ mia. kr. ude i kommunerne på grund af strandede omkostninger.
Det synes jeg jo er et ret stort beløb.
Ordføreren spurgte ind til, hvor mange fridage der skal afskaffes for at få råd til det.
Det er sådan i runde tal to fridage.
Så jeg ved ikke lige, hvor regeringen påtænker de to fridage skulle tages fra.
Ville det være i forbindelse med jul, pinse, eller hvad ville det være?
Eller ville det være grundlovsdag, der skulle afskaffes helt for alle?
Så jeg synes, at det er godt, at ordføreren bringer det op, at det sådan set er økonomisk uansvarligt, hvis lovforslaget bliver vedtaget.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-05-30:
Det er jo nemlig det.
Lovforslaget her har mange problematikker i sig, og derfor er det altså meget uansvarligt, at vi har en regering, som ikke passer på borgernes penge og ikke tager kritikken alvorligt.
Så jeg vil igen appellere til, at alle tænker sig grundigt om og stemmer efter deres overbevisning, og at vi får en frugtbar diskussion i udvalget.
Karin Liltorp (M), 2023-05-30:
Tak for det, og tak for ordførerens kommentarer.
Nu håber jeg, at ordføreren anerkender, at kritikken, der kommer fra talerstolen, går i meget forskellige retninger, og at det faktisk ikke kan kobles sammen.
Den bekymring, der er for borgerens penge, netop at kommunerne kommer til at tjene på affald, hænger jo ikke sammen med, at vi ikke får den her klimagevinst, som vi faktisk håber at vi får.
Jeg kunne godt tænke mig at få ordføreren til at bekræfte, at de beregninger, der kommer fra Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet, faktisk har været lagt frem længe og er fuldstændig transparente, og at det ville være en god idé at tage udgangspunkt i dem, når man på den måde prøver at så mistro til embedsværkets arbejde, i stedet for at komme med en formodning om, at man ikke kan stole på dem.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-05-30:
Jamen det kan jeg desværre ikke bekræfte.
Jeg har siddet til møder ovre i forligskredsen, hvor vi netop fik at vide, at det her var en god forretning for borgerne, virksomhederne og kommunerne.
Vi fik at vide, at der kunne være nogle få strandede omkostninger.
Det her med de 4½ mia. kr. er noget, der er kommet ind langt, langt senere.
Så jeg kan desværre ikke bekræfte det, som ordføreren spørger om.
Karin Liltorp (M), 2023-05-30:
Det, jeg spurgte om, var reelt, om ordføreren kunne anerkende, at ministeriets beregninger er lagt frem, og at de er fuldstændig transparente, og at det, man skal tage udgangspunkt i for en god diskussion, faktisk er de tal, der ligger der, i stedet for at komme med påstande om, at man ikke kan stole på det, embedsværket har lavet.
For jeg synes, det er en meget uheldig mistillid at skabe til systemet, hvis der ikke er hold i dem.