runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2019-11-19:
Tak for det, fru formand.
Også fra Venstres side kommer vi til at støtte lovforslaget.
Det handler grundlæggende om at sikre, at unge, ligegyldigt hvor de bor i Danmark, har en lige og god adgang til at tage en uddannelse.
Og det er jo klart, at når vi så læser høringssvarene – og der er en række af aktørerne, der også peger på, at man skal passe på, at man nogle gange ikke smører tingene for tyndt ud på brødet – så er det selvfølgelig noget, vi både er opmærksomme på og skal være opmærksomme på, for det må aldrig gå ud over kvaliteten. Men det er en afvejning af at sikre en geografisk adgang til uddannelser i hele landet, fordi vi godt ved, at der er rigtig mange unge, der simpelt hen fravælger en uddannelse, hvis man både har 30 km og 40 km ind til den nærmeste erhvervsskole.
Det er tilfældet i en række egne af landet, og derfor er det en vigtig del af det at sikre et Danmark i bedre balance – også uddannelsesmæssigt.
Det er også vigtigt at kigge ind i en situation, hvor vi kommer til at mangle omkring 60.000 faglærte medarbejdere over de kommende år.
Så det er vigtigt, at vi netop gør det attraktivt for unge mennesker i hele landet at tage en erhvervsfaglig uddannelse, så det ikke bare bliver et valg af det almene gymnasium, fordi det nu engang er det, der er tilgængeligt, men at vi faktisk også giver muligheden for at kunne sikre, at flere unge, der udfordres på deres uddannelsesvalg, måske ikke fravælger en erhvervsfaglig uddannelse, fordi de har et alment studiemiljø, der ligger tættere på.
Nu vil man med de her udbud og satellitter forhåbentlig også kunne få flere uddannelsesmuligheder, der fusionerer – lidt a la den campustankegang, som vi sådan set gerne vil understøtte generelt.
Der ligger også en lang række andre elementer, bl.a. henvisningstaxameteret, som vi synes er enormt vigtigt vi også arbejder videre med i fællesskab.
Nu kommer vi jo til at udskyde indfasningen af det med 1 år som en del af fgu-aftalen.
Ikke desto mindre synes vi principielt, det er enormt vigtigt, at vi også økonomisk tager hånd om de situationer, hvor et ungt menneske har valgt en uddannelse, men måske egentlig efter de første par måneder på uddannelsesinstitutionen finder ud af, at det nok ikke er her, vedkommende hører hjemme.
Og det er der unge der gør.
Derfor skal vi også med henvisningstaxameteret være bedre til at understøtte en bedre vejledning, både i første valg, men også i omvalgssituationen.
Så fra Venstres side bakker vi op om L 59.
Vi kommer til at stille nogle spørgsmål under udvalgsbehandlingen, men grundlæggende synes vi, det er et godt lovforslag, som udmønter den politiske aftale, vi lavede i foråret.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-11-19:
Lovforslaget her giver krav om, at man skal indberette skattemæssige ordninger, men det står ikke klart, hvad en ordning er.
Der står i lovforslaget, at »en ordning også skal omfatte en række ordninger, og at en ordning kan omfatte flere trin eller dele«, og at en ordning kan være »enhver transaktion, plan, handling, operation, aftale, tildeling, forståelse, løfte, tilsagn eller begivenhed«.
Med andre ord kan en ordning være alt.
Så vi giver bemyndigelse til, at der kan være krav om, at man skal indberette alt.
Jeg har behov for, at skatteministeren forklarer os, hvad en ordning er, for ellers kan vi ikke stemme for lovforslaget.
Hvad er en ordning?
Morten Bødskov (S), 2019-11-19:
En ordning er noget af det, der står der.
Og hvorfor står det, som det står der?
Men jeg tror, det er vigtigt at holde fast i, at formålet med det her er yderligere at dæmme op for det, som man har set, når det handler om aggressiv skatteplanlægning på tværs af grænser.
Jeg synes jo grundlæggende, det er positivt, at EU-samarbejdet er kommet hertil, hvor vi i fællesskab kan være med til ikke bare som land, som selvstændig nation, men i samarbejde med de andre lande at dæmme op for de her skattemæssige ordninger, som altså potentielt kan bruges til at trække midler i skattely.
Og hvad der ligger bag det der, svarer vi gerne på i udvalgsbehandlingen, og så håber jeg selvfølgelig, at Det Konservative Folkeparti også vil stemme for det her lovforslag.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-11-19:
Jeg må desværre konkludere, at skatteministeren ikke ved, hvad det er, han beder om.
Der er heller ingen andre her i Folketingssalen, der har forstået, hvad lovforslaget går ud på.
Og så kan man jo spørge: Skal vi så stemme for noget, som vi ikke ved hvad er?
Det synes jeg ikke vi skal.
Og hvis ikke skatteministeren klart kan definere for os, hvad det er, han beder om med det her lovforslag, kan vi ikke støtte det.
Morten Bødskov (S), 2019-11-19:
Men det er jo Det Konservative Folkepartis eget valg, at man allerede her er klar på at sige, at det vil man ikke stemme for, selv om jeg kunne forestille mig, at det her EU-direktiv er noget, som Det Konservative Folkeparti har været positivt indstillet over for i andre lokaler i det her hus.
Men det må man jo selv tage stilling til.
Men jeg føler mig ret overbevist om, at det her forslag vil være et forslag, som vil styrke samarbejdet om bekæmpelse af skattely endnu mere.
Og det er som sagt et forslag, som nu er kommet så langt, at selv ordninger, der er lovlige, men som kan bruges til at placere eksempelvis midler i skattely, også med det her lovforslag vil kunne indberettes, og det er der, hvor vi pålægger advokater og revisorer at medvirke til det i fremtiden.
Morten Dahlin (V), 2019-11-19:
Men for at vi kan have nogle meningsfulde forhandlinger, kunne det da være rart at få at vide, hvad ministeren mener, og ikke bare, hvad ministeren tænker at kommissionen kommer til at foreslå.
Altså, hvad er regeringens holdning?
Kan regeringen politisk stå på mål for, at gevinsten ved at gå fra at være en del af kontanthjælpssystemet og til at stå op om morgenen og gå på arbejde er mindre end 18 kr. i timen?
Behøver ministeren vitterlig en kommissions anbefalinger for at kunne svare på, om regeringens politik er, at det er okay, at gevinsten er mindre end 18 kr. i timen?
Jette Gottlieb (EL), 2019-11-19:
Da vores ordfører på området, Rune Lund, ikke kan være til stede, vil jeg fremføre hans synspunkter, og han fremfører, at lovforslaget sigter på at give skatteministeren hjemmel til via bekendtgørelser at gennemføre DAC6-direktivet og fastsætte regler via eventuel indgåelse af aftaler, der relaterer sig til OECD's modelregler for automatisk udveksling af oplysninger.
Helt overordnet er rygraden i forslaget, at skatteministeren skal fastsætte regler for, hvordan det konkret skal implementeres.
Men hvordan får vi at vide, hvordan det konkret bliver udformet?
Kommer der en afrapportering?
Det vil Enhedslisten meget gerne have overblik over.
For som det er nu, må vi forholde os overordnet til retningen for lovforslaget og det grundlag, der allerede ligger i DAC6 og OECD's modelregler.
Men heldigvis opfatter vi den retning som rigtig god.
Det første omhandler, at mellemmænd skal pålægges krav om indberetninger, og det er jo rigtig vigtigt.
Det foreslås, at skatteministeren fastsætter regler om, at mellemmænd skal indberette de oplysninger, som de er bekendt med, er i besiddelse af eller kontrollerer, om grænseoverskridende ordninger.
Det lyder meget lovende, og vi glæder os til at se, hvilke konkrete regler skatteministeren kommer frem til.
Man kan se i lovforslaget, at det kun gælder for EU-lande, men dermed eliminerer man jo ikke brugen af rådgivere som f.eks. Mossack Fonseca, som var placeret i Panama, og det kan være et problem.
Men som en start er det da glædeligt, at rådgivere i EU bliver omfattet.
Det andet bærende princip handler om advokaternes rolle i indberetningen.
Enhedslisten synes også, at den model, der er foreslået, skaber en balance i forhold til advokaterne, hvor der på den ene side skal tages hensyn til, at en advokat skal have et fortrolighedsforhold til sin klient, men hvor en generel undtagelse for advokater i forbindelse med indberetningspligten ville betyde en undergravning af lovforslagets egentlige formål, fordi advokater sammen med revisorer er de faggrupper, som må siges at være de grupper, der er de mest centrale i hele skattelykonstruktionernes infrastruktur.
Men på det grundlag kan Enhedslisten støtte forslaget.
Og så skal jeg hilse fra SF og meddele, at de også støtter forslaget, men at de finder det vigtigt, at også advokater har indberetningspligt.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-11-19:
Jeg kan ikke sige, om De Konservative støtter lovforslaget, og det kan jeg ikke, fordi det faktisk ikke står klart, hvad det her lovforslag går ud på.
Det er jo et velkendt skuespil, der udspiller sig hernede i Folketingssalen.
Vi har fået tilsendt et ekstremt kompliceret lovforslag på skatteområdet – derefter går den ene ordfører efter den anden op og foregiver, at man har forstået, hvad det handler om, og håber, at der ikke bliver stillet spørgsmål af detaljeret karakter, som man ikke kan svare på, og til sidst går ministeren op og håber det samme, nemlig at der ikke er nogen, der stiller detaljerede spørgsmål til, hvad det handler om, og i virkeligheden er det kun embedsmændene, der sådan rigtigt har forstået, hvad det her går ud på.
Jeg synes, at vi er nødt til at forlange, at det bliver skrevet på en måde, så vi kan forstå, hvad det handler om.
Jeg har det i hvert fald ikke godt med at skulle stemme for noget, hvor det ikke står klart, hvad det er, vi egentlig giver tilladelse til.
Der står her i lovforslaget, at der kommer til at være en pligt for mellemmænd eller skatteydere til at indberette om grænseoverskridende ordninger – ordninger er godt nok et vidt begreb.
Så står der siden hen, at en ordning kan defineres som enhver transaktion, plan, handling, operation, aftale, tildeling, forståelse, løfte, tilsagn eller begivenhed – altså enhver form for handling eller begivenhed kan være omfattet af en indberetningspligt.
Det er godt nok et vidt mandat, man giver til en minister, hvis man skal have lov til at stille krav om, at enhver form for handling eller begivenhed skal indberettes.
Og derfor har vi simpelt hen behov for, at det bliver indskrænket, hvad det er, vi giver tilladelse til.
Lige nu står det fuldstændig uklart.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-19:
Jeg vil godt takke både Dansk Folkepartis ordfører og også Konservatives ordfører og faktisk også Radikales ordfører for at sætte fokus på noget af det her, for jeg vil nok også sige, at da jeg læste det her igennem, tænkte jeg: Er det så 4 år i Folketinget med sådan et niveau på lovforslag og detaljegraden i dem?
Så scroller jeg ned – det har jeg sådan en tendens til – og kigger på punkt 3, økonomiske omkostninger for staten og for erhvervslivet.
Det er altid et godt sted at starte.
Det har jeg fundet ud af.
Der står der, at det mindst vil koste 50 mio. kr. at implementere en eller anden form for it-system.
Man siger samtidig også, at det er vanskeligt at sige, om det her it-system rent faktisk kan løse de her opgaver.
Derudover vil det koste mindst 10 mio. kr. om året at vedligeholde og drifte det her it-system.
Så er vi altså oppe og bruge rigtig mange penge i et lovforslag, og det får mine alarmklokker til at ringe.
For hvis det er en indberetningspligt, som det er her, til mellemmænd – dvs. revisorer og andre – så har det da en utrolig stor omkostning for erhvervslivet, medmindre man regner med, at de her revisorer pludselig begynder at arbejde gratis for de her virksomheder.
Og det tvivler jeg nu på at de vil.
Derfor har jeg store problemer med det, og jeg kunne godt tænke mig i udvalgsbehandlingen, at man kiggede på, hvordan det kan være, at man siger, at det ikke umiddelbart har nogen omkostninger for erhvervslivet, når nu revisorer skal til at lave det her stykke arbejde.
For jeg tror ikke på, at de arbejder pro bono på sådan en opgave som den her.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-19:
Tak for det.
Jeg vil gerne tilslutte mig ordene fra den konservative ordfører, hr. Rasmus Jarlov, om kompleksiteten af det her lovforslag og den manglende konkretisering, der er, af, hvad der faktisk omhandles her.
Vi deler de tanker og synes, at det her trænger til en grundigere belysning, herunder er vi også meget, meget skeptiske over for, at lovforslaget bemyndiger ministeren til at fastsætte regler via bekendtgørelser om, i hvilket omfang f.eks. advokater er undtaget for indberetningspligt på det område.
For os er det meget centralt, at man kan gå til sin advokat og tale med advokaten om, hvilke udfordringer man har med loven, og hvordan loven er indrettet, uden at advokaten kan bryde dette fortrolighedsforhold, som opstår med klienten.
Det er jo faktisk eksklusionsgrund og grundlag for, at man kan miste sin bestalling som advokat, hvis man bryder sin tavshedspligt i dag.
Og nu er vi så ved at vedtage et lovforslag, som bemyndiger ministeren til at finde ud af, i hvilket omfang advokaten overhovedet kan overholde sin tavshedspligt.
Det føler vi os ikke trygge ved.
Så vil jeg også gerne lige sige et par enkelte ord om den vane, der er her i Folketinget, hos nogle partier, med, at man ikke går på talerstolen og begrunder sin stillingtagen.
Et eksempel på det problematiske i det så vi her for få minutter siden.
Og det er ikke en kritik af Enhedslistens Jette Gottlieb, det er en kritik af det parti, SF, som sagde til Enhedslistens Jette Gottlieb: »Vil du ikke godt gå på talerstolen og på vores vegne sige«, sådan forstod jeg det, »at det er vigtigt for os som parti, SF, at advokater ikke er undtaget for indberetningspligt«.
Hvis der havde stået en SF'er heroppe og sagt det, havde vi andre jo haft mulighed for at trykke på spørgeknappen og spørge ind til, om det virkelig kan være rigtigt, at SF mener det, men SF er her jo ikke.
Til trods for at SF i denne folketingssamling har mange flere mandater, end vi i Liberal Alliance har – vi har jo kun tre efterhånden – så har SF ikke kunnet afse tid til at komme her.
Den vigtigste demokratiske handling, som findes i Folketinget, er at stille sig op i Folketingssalen under førstebehandlingen og fortælle, hvad man agter at stemme til et lovforslag, begrunde, hvorfor man agter at stemme sådan, og stille sig til rådighed for, at andre partier kan udfordre ens synspunkt med kritiske spørgsmål.
Men det gider SF ikke i dag.
Det er desværre ikke kun SF, det er mange andre partier, som ikke gider at komme her til førstebehandlingen, til trods for at de har mange flere folketingsmedlemmer, end vi f.eks. i Liberal Alliance har, eller Nye Borgerlige har.
Det må der jo gøres et eller andet ved.
Altså, det kan jo ikke passe, at denne dovenskab skal brede sig så meget, som den har gjort, at man ikke gider at deltage i det, der er det mest demokratiske, der foregår i det her Folketing, nemlig at stå inde i salen og stemme og at begrunde sin stemmeafgivelse og stille sig til rådighed for kritiske spørgsmål.
Men det må vi jo tage på et andet tidspunkt i et andet forum måske, man nu har jeg da nævnt det.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-19:
Tusind tak.
Jeg bed mærke i, at ministeren nævner det her med, at nogle har et stort integrationsbehov.
Det er jo sådan en mærkelig omskrivning.
Jeg vil bare have ministeren til at bekræfte, om dem, som ministeren mener har et såkaldt stort integrationsbehov, er kommet hertil fra de muslimske lande?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-11-19:
Jo, i de sager, hvor man oplever det, er det da i den grad selvmodsigende, og det burde heller ikke kunne forekomme.
Jeg ved også, at han er optaget af det i en sådan grad, at han helt sikkert også gerne vil drøfte det videre med bl.a. Dansk Folkeparti.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-11-19:
Det er det også.
Det kan også være folk, der er kommet hertil fra andre lande, uanset hvor det måtte være.
Vi har også folk, der er kommet hertil fra afrikanske lande, hvor kristendommen er den mest dominerende religion og de har alligevel en meget lav beskæftigelsesfrekvens.
En af måderne, vi gerne vil sørge for, at der bliver gjort noget ved det på, er jo, at deres børn, hvis de har lovligt ophold her, skal i daginstitution, de skal lære sproget, de skal i skole, de skal se deres mor og far gå på arbejde eller om ikke andet ud til en aktivitet hver evig eneste morgen.
Det er sådan, vi gerne vil sikre, at vi får knækket nogle af de desværre indgroede integrationsudfordringer, vi har.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-11-19:
Jamen jeg tror som sagt, at det bare er mere komplekst, end at folk alene på grund af økonomien enten er i arbejde eller ikke er i arbejde.
Det spiller da helt sikkert en rolle, men det er ikke kun det.
Apropos den gruppe, som fru Mette Thiesen spørger ind til, ved vi, at det i meget høj grad er sociale og kulturelle barrierer for kvindernes vedkommende, der gør, at de ikke er i arbejde eller ude at deltage i alle mulige andre aktiviteter.
Det er derfor, vi tror, at der skal nogle andre ting til end en egentlig fattiggørelse af familierne.
Her handler det jo om de rigtige balancer.
Om vi har fundet de rigtige balancer med det her, er jeg ikke sikker på, men det er i hvert fald et bidrag til at sørge for, at færre børn lider for store afsavn.
Malte Larsen (S), 2019-11-19:
Mange tak.
I dag førstebehandler vi jo L 49, forslag til lov om ændring af skatteindberetningsloven, skattekontrolloven, kildeskatteloven, ligningsloven og pensionsbeskatningsloven.
Som socialdemokrat anser jeg skattevæsenet som en hjørnesten i vores velfærdssamfund.
Det bidrager det her lovforslag til, som jeg vil redegøre for herefter.
Overordnet har lovforslaget til formål at indføre et EU-direktiv, der har til formål at begrænse den aggressive skatteplanlægning, der hvert år koster de europæiske statskasser milliarder.
Sagen er den, at skatteplanlægningen er blevet mere og mere kompliceret.
Det gør det sværere for EU's medlemsstater at beskytte deres nationale skattegrundlag, og det er bagtæppet for det pågældende EU-direktiv og for det her lovforslag.
Konkret foreslås, at udbydere af grænseoverskridende skatteplanlægningsordninger pålægges at indberette oplysninger herom til skatteforvaltningen med henblik på at underrette andre medlemsstaters skattemyndigheder om ordningerne.
Der indføres også regler vedrørende obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger på beskatningsområdet i forbindelse med indberetningspligtige grænseoverskridende skatteplanlægningsordninger.
Derved sikres, at beretningerne tilgår de enkelte medlemslande, sådan at snyd lettere kan opdages.
Skatterådgivere forpligtes præcist til at indberette inden for en frist på 30 dage.
Og som det sidste element indføres der sanktioner i form af bøde i det tilfælde, hvor der indberettes urigtige oplysninger, eller hvis indberetningspligten ikke overholdes.
Overordnet ser Socialdemokratiet det her lovforslag som et skridt i den rigtige retning.
Det er rigtig godt, at vi i EU kan stå sammen i kampen mod skatteunddragelse, og i Socialdemokratiet vil vi naturligvis bakke op om den kamp.
Jeg skal samtidig hilse fra Alternativet og sige, at de også bakker op.
Morten Dahlin (V), 2019-11-19:
Tak for ordet.
I dag førstebehandler vi forslag til lov om ændring af skatteindberetningsloven, skattekontrolloven, kildeskatteloven, ligningsloven og pensionsbeskatningsloven.
Med lovforslaget vil vi gøre det obligatorisk at udveksle oplysninger på beskatningsområdet i forbindelse med indberetningspligtige grænseoverskridende ordninger.
Det er noget, der følger af et EU-direktiv.
Skattelovgivning og skatteplanlægning bliver stadig mere kompleks, og med det her lovforslag vil vi styrke myndighedernes adgang til oplysninger, som er nødvendige for at minimere omfanget af aggressiv skatteplanlægning.
For Venstre er det et grundprincip, at alle betaler den skat, de skal.
Aggressiv skatteplanlægning er i strid med det princip.
For aggressiv skatteplanlægning har nemlig til formål at udnytte ukendte huller i skattesystemerne på tværs af landegrænser.
Det ønsker vi ikke, og derfor hilser vi direktivet og lovforslaget velkommen.
Det er desuden med til at sikre en ensartethed inden for rammerne af Fællesmarkedet, og det synes vi også i Venstre er fornuftigt.
Så vi er helt grundlæggende meget positivt stemt over for lovforslaget.
Derfor er der også flere forhold, som vi ser frem til at få uddybet og afklaret i udvalgsbehandlingen.
Det drejer sig bl.a. om definitionen af rollen som mellemmand – hvad forpligtelsen præcist medfører, hvornår fritagelsen for indberetningspligten vil kunne finde sted, og tillige nogle spørgsmål i forhold til fortroligheden mellem advokater og klienter.
Helt grundlæggende vil Venstre gerne være med til at sikre, at folk betaler den skat, de skal.
Så vi er positivt stemt over for lovforslaget, og vi glæder os til at få præciseret nogle af tingene i udvalgsbehandlingen.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-19:
Tak for ordet.
Det var en god aftale, et bredt udsnit af Folketingets partier lavede i april i år, da vi traf den her aftale om at styrke erhvervsuddannelserne, for det er der behov for.
Søgningen er faldet gennem mange år og er ikke så stor, som den burde være for at dække samfundets behov.
Vi styrker jo erhvervsuddannelserne ved at lave et henvisningstaxameter.
Det er en god ting.
Der bliver mulighed for at udbyde grundforløb på ungdomsuddannelserne, og det er også positivt i forhold til geografisk spredning, og så gør vi noget for faget oldtidskundskab på de private gymnasier, og det synes jeg også en god ting.
Vi har tidligere kæmpet for oldtidskundskab i forbindelse med gymnasiereformen, og nu fortsætter vi kampen her.
Ja, det skal vi ikke se på her, men jeg havde ikke troet, at jeg nogen sinde skulle komme til at sige ordet akantusblad fra Folketingets talerstol, men det er nu lykkedes for mig.
Tak for ordet.
Morten Dahlin (V), 2019-11-19:
Tak til hr. Dennis Flydtkjær for spørgsmålet, som jeg finder meget relevant, og jeg vil gerne dele de refleksioner, vi har gjort os i Venstre indtil videre omkring det.
Uden at jeg vil give et løfte, som jeg ikke kan leve op til, her fra Folketingets talerstol, kan jeg sige, at den diskussion er vi fuldstændig villige til at indgå i i udvalgsbehandlingen, og det kan sagtens ske, at når vi når frem til tredjebehandlingen af det her lovforslag, er der fundet en anden balance i, hvad der skal være en del af lovteksten, og hvad der skal være en del af det efterfølgende bekendtgørelsesarbejde.
Jeg vil gerne medgive, at det slet ikke er utænkeligt, at det kan ske.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-19:
Jeg har egentlig ikke et ekstra spørgsmål; jeg vil bare kvittere, for jeg synes, det var et positivt svar, og jeg synes, det er noget, vi må prøve at arbejde sammen om i udvalgsarbejdet.
For jeg deler jo Venstres synspunkt i ordførertalen, hvor ordføreren sagde, at det er vigtigt, at man også har nogle klare rammer for, hvad der gælder, og hvad der ikke gælder.
Et er, at man får bunker af indberetninger, noget andet er, at man så ikke kan bruge det, man får.
Det er noget af det, der skal løses med det her, og det tror jeg altså at vi bedst kan løse, ved at det bliver en del af lovforslaget i stedet for noget, der kører på bekendtgørelsesniveau efterfølgende.
Morten Dahlin (V), 2019-11-19:
Tusind tak til ordføreren for den positive kvittering.
Den kan jeg så sende den anden vej og sige, at jeg glæder mig til samarbejdet om netop det med Dansk Folkeparti og med de andre partier, der måtte have nogle af de overvejelser, i udvalgsbehandlingen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-19:
Tak for det.
Tak for ordførertalen.
Jeg deler, at der er nogle ting, som måske burde blive mere klare i lovforslaget, og vil gerne gå ind i det i udvalgsbehandlingen.
Men jeg vil egentlig gerne spørge Venstres ordfører, om man ikke synes, at der burde fremgå noget af lovforslaget vedrørende skatterådgivere, revisorer og advokater i forhold til deres tavshedspligt – som jo er lidt af en balancegang, man skal finde.
Det fremgår af lovforslaget, at det skal man udmønte senere i en bekendtgørelse.
Er det ikke lidt en principiel problemstilling, om advokater har tavshedspligt, eller om de skal indberette?
Jeg er mere tryg ved, at det bliver fastlagt i et lovforslag i stedet for sideløbende i en bekendtgørelse, hvor ministeren så har mulighed for at ændre det frem og tilbage.
Så jeg vil egentlig bare spørge til Venstres refleksioner i forhold til det retssikkerhedsmæssige i, om det er bekendtgørelsesniveau eller det er fastsat i lovforslag.