runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susie Jessen (DD), 2025-03-19:
Jeg vil sige tak for det meget klare svar.
Det var et spørgsmål, jeg også stillede den tidligere ligestillingsminister, fru Marie Bjerre, da hun var ligestillingsminister, og hun kunne ikke svare så klart på det.
Så det er jeg sådan set glad for.
Jeg er også glad for, at ministeren trods alt har rykket sig lidt, siden ministeren trådte til som minister.
For der var jo det her tiltrædelsesinterview med Ritzau, kan jeg huske, hvor det var tre punkter: Det var beskyttelse af lgbt+-personers rettigheder, det var et opgør med sexisme, og det var ligeløn på arbejdsmarkedet, der sad helt på rygmarven af Magnus Heunicke, som der stod i avisen.
Der vil jeg sige, at der var en bekymring fra min side for, om det her område igen ville være et område, der blev overset.
Jeg kan så høre nu, at der er en åbning fra Socialdemokratiet i forhold til at få et større fokus på det her.
Jeg synes, det er vigtigt, at det både er udlændingeministeren og en ligestillingsminister, som har et meget, meget målrettet fokus på det her største ligestillingsproblem, der er i Danmark.
Så jeg er glad for, at ministeren trods alt melder klart ud.
Det næste, vi så skal til at i gang med, er, hvad vi så gør ved det.
Jeg kommer i tanker om et eksempel, som jo var her i weekenden ude på Nørrebro i Korsgadehallen.
Der var en islamisk forening, der holdt et kæmpe arrangement, hvor der var en skillevæg imellem mændene på den ene side og kvinderne på den anden side, og vi ser det jo rigtig mange steder i øjeblikket.
Vi ser det i de her bederum på universiteterne.
Vi ser det så åbenbart også i haller rundtomkring på Nørrebro; vi har set det i svømmehaller.
Der er mange steder, hvor den her kønsopdeling lige så langsomt begynder at snige sig ind.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, for det første hvad han synes om sådan et arrangement som det, jeg lige har beskrevet, og for det andet hvad vi kan gøre for at få det stoppet.
For jeg mener, at kønsopdeling på den her måde, som det forekommer i islamismen, er fuldstændig vederstyggeligt, og vi skal ikke acceptere det i Danmark.
Morten Bødskov (S), 2025-03-19:
Den øverste er jo Folketingets formand, så det skal vi huske at respektere.
Som sagt er jeg utrolig glad for, at Liberal Alliance står bag en aftale, hvor vi rent faktisk i fællesskab har givet hinanden håndslag på, at vi vil opfordre pensionskasserne til at investere mere i iværksættere.
Det er godt for iværksættermiljøet.
Det er tiltrængt, at pensionskasserne gør det.
De bruger en forsvindende lille del af deres penge på at investere i iværksættere.
Der er masser, der tjener penge på at investere i iværksættere.
Det kan pensionskasserne også gøre, og derfor synes vi, at de skal gøre det.
Det er det, vi skriver i den aftale, vi har lavet.
Samtidig tror jeg, det er vigtigt at erkende, at der er krig i Europa, og derfor har vi en fælles opgave i at sikre, at vi kan gøre Europa og Danmark mere attraktiv, nemlig ved at skabe grundlaget for bedre investeringer i Danmark og i Europa – i arbejdspladser, i job.
Der skal pensionskasserne selvfølgelig spille en langt større rolle.
Det er det, jeg har opfordret til, og jeg er glad for, at jeg kan se, at der allerede er nogle af dem, der er begyndt at lytte.
Susie Jessen (DD), 2025-03-19:
Tak for det.
Hvad mener ministeren er den største ligestillingsudfordring i Danmark?
Pernille Vermund (LA), 2025-03-19:
Men det er jo helt absurd, altså at bryde med vanetænkningen
– vanetænkning i forhold til private pensionskasser er, at deres formål er at sikre, at danske lønmodtagere får det bedst mulige afkast af deres pensionsopsparinger.
Jeg troede faktisk, at Socialdemokratiet var et arbejderparti og et arbejderparti, som også kæmpede for, at arbejderne og dermed lønmodtagerne fik det bedst mulige afkast af deres pensioner.
Nu kan jeg så forstå, at det ikke længere er det vigtigste for pensionsselskaberne, altså at sikre det bedst mulige afkast til lønmodtagerne i deres pensionsalder.
Nej, nu er det vigtigste, at erhvervsministeren kan få lov til at diktere, hvordan pengene skal bruges.
Jeg synes jo, at man skal overveje som socialdemokrater, om det vitterlig er sådan de røde faner, man skal svinge med 1. maj, eller om der er andre farver på fanerne, man skal vælge i stedet.
For hvis ikke det er lønmodtagerne og dermed arbejderne og deres pensionsopsparinger, man kæmper for, så synes jeg, at det klinger lidt hult.
Lad os for guds skyld skabe de bedst mulige rammer for, at vi har iværksætteri i Danmark; også iværksætteri, som bliver relevant for eksempelvis pensionsselskaberne at investere i.
Men gud forbyde, at vi skal skabe flere katastrofer a la ATP, fordi en socialdemokratisk erhvervsminister mener, at det nu er hans opgave at blande sig i, hvad pensionsselskaberne skal investere i, og dermed ser bort fra, hvad der er det bedste afkast for de lønmodtagere, som på et tidspunkt skal gå på pension, og som potentielt får udhulet deres pension, fordi man synes, at man skal snolde deres pensionsmidler op.
Det synes jeg ville være en forkert vej at gå.
Morten Bødskov (S), 2025-03-19:
Selvfølgelig skal pensionsselskaberne varetage pensionsopsparernes interesse, det er selvfølgelig deres hovedformål, men det at stille det op, som om man ikke kan tjene penge på at investere i iværksættere, er jo simpelt hen ikke rigtigt.
Der er masser af kapitalfonde i Danmark, der er masser af private investorer, som tjener gode penge på at understøtte iværksættermiljøet, fange de rigtige iværksættere og få dem til at vokse og få dem solgt efterfølgende.
Jeg synes faktisk, det virker lidt underligt, at spørgsmålet bliver stillet, som det gør, for Liberal Alliance er jo selv med i en aftale, vores iværksætterpakke, hvor der er indtil flere initiativer, som handler om, hvordan vi kan få pensionskasserne til at investere mere i iværksættermiljøet.
Så det kan godt være, det er mig, men jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor Liberal Alliance synes, det er et problem, at man opfordrer pensionskasserne til at investere mere i iværksættermiljøet, når man selv er med i en aftale, som opfordrer til at investere mere i netop iværksættermiljøet.
Jamen målet er vi sådan set enige om – det er kritikken, jeg ikke forstår.
Ordføreren har jo selv siddet med om det bord, hvor vi lavede aftalen om iværksætterpakken.
I den er der tre initiativer, som handler om, hvordan vi kan få pensionskasserne til at investere mere i iværksættere.
Derfor forstår jeg simpelt hen ikke, hvorfor man kritiserer mig som minister, som går ud og siger, at nu skal pensionskasserne til at investere mere – i hvad? I iværksættere.
Så der må være et eller andet i hukommelsen, der svigter.
Jeg vil bare sige tak til Liberal Alliance, fordi man er med i en aftale, som er med til at understrege pensionskassernes vigtige betydning for eksempelvis investeringer i iværksættere.
Vi trænger til flere investeringer i iværksættere, og jeg er glad for, at pensionskasserne gør det.
Jeg mener godt, at de kan gøre mere, og det opfordrer vi dem jo til med den aftale, vi har lavet i fællesskab.
Så jeg forstår simpelt hen ikke kritikken.
Pernille Vermund (LA), 2025-03-19:
Den helt store forskel på den socialdemokratiske erhvervsminister og mig som erhvervsordfører for Liberal Alliance er, at jeg mener, at pensionsselskaberne skal investere dér, hvor de får bedst afkast for lønmodtagernes penge; ikke dér, hvor en socialdemokratisk minister mener, at pengene er bedst givet ud.
Jeg synes, at når man ser på statens eget pensionsselskab, ATP, så vidner det jo om, hvor galt det kan gå, når man politisk prøver at diktere, hvordan et pensionsselskab skal indrettes, og hvordan der skal investeres.
Jeg synes, at man politisk bør holde sig langt væk fra det, særlig hvis man har lønmodtagernes pensioner for øje.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-03-20:
Nu bliver det ligesom ridset op, hvor dygtig Danmark er her, men jeg synes jo, at det her lovforslag giver en masse bemyndigelse til ministeren, og så tager ministeren sig af det.
Når nu Danmark har så mange stærke kompetencer inden for energieffektivisering og energibesparelser og elektrificering, kunne man så ikke have et fokus på ikke bare at minimumimplementere et EU-krav, men sådan set skal forsøge at nå så langt som muligt?
Det er, som om der med den der forsyningssikkerhed, som har været i fokus tidligere, da kulpriserne var høje og Putins angreb på Ukraine var af nyere karakter, var større fokus på, at vi skulle frem til at blive selvforsynende i Europa.
Jeg synes jo, at man skulle tage de her direktiver og få mest muligt ud af dem.
Kan ordføreren ikke se, at vi godt kunne løfte det her til ikke bare at være en bemyndigelse til ministeren, men at man sådan set tog nogle beslutninger, der direkte stod i lovforslaget?
Christian Friis Bach (V), 2025-03-20:
Nu ser jeg ikke de to ting som nogen modsætninger overhovedet, og jeg ved, at vi har en klimaminister, som meget gerne indgår i en stærk dialog med de partier, der bakker op om vores fælles lovgivning på klimaområdet og på energieffektivitetsområdet.
Så en bemyndigelse er jo ikke det samme, som at vi ikke fortsætter vores gode dialog både i Folketinget og i forligskredsen om, hvordan vi kan styrke energieffektiviteten også i det offentlige.
Men den her bemyndigelse følger som en konsekvens af direktivet, for vi skal implementere de her bemyndigelser for at sikre, at vi kan tilvejebringe det datagrundlag og de regler, som kan bakke op om energieffektiviseringsdirektivet.
Så det er ikke nogen modsætning, og jeg indgår gerne i den dialog om, hvordan vi kan styrke energieffektiviteten i Danmark fremadrettet.
Dina Raabjerg (KF), 2025-03-20:
Tak, og tak for en fin tale.
Jeg vil spørge ordføreren om nogle af de regler, som ordføreren nævner i sin tale, og som ministeren bliver bemyndiget til at fastsætte.
Mener ordføreren, der kan være politik i udformningen af de regler?
Christian Friis Bach (V), 2025-03-20:
Ja, det kan der sagtens være.
Når vi fastsætter regler for udnyttelse af overskudsvarmen fra datacentre – og der har vi jo netop blive set på prisloftet – er der bestemt politik i det.
Så ja, der kan sagtens være politik i det, men vi fastlægger de overordnede rammer for implementeringen af direktivet med det her lovforslag, og det er et afgørende skridt for at sikre, at også andre lande i Europa tager skridt for at implementere direktivet.
Dina Raabjerg (KF), 2025-03-20:
Tak for svaret.
Det var sådan set også det svar, jeg havde håbet der kom, for vi har jo ret beset ikke nogen sikkerhed i det her lovforslag for, at al den politik, der bliver puttet ind i de her regler, på noget tidspunkt bliver drøftet i Folketinget.
Så hvordan mener ordføreren at Folketinget får den sikkerhed, at man er med til at fastsætte de regler, som ordføreren selv siger at der er politik i?
Christian Friis Bach (V), 2025-03-20:
Mange tak for det.
I min tid i FN rejste jeg rigtig meget i Østeuropa og boede på hoteller med etlagsvinduer og med radiatorer uden termostater, hvor man så havde valget mellem enten at svede eller at åbne vinduet.
Derfor igangsatte vi et arbejde i FN for at lave fælles energieffektivitetsstandarder for bygninger på tværs af hele det europæiske kontinent.
Det var et arbejde, som fik rigtig stor opmærksomhed fra en række danske virksomheder, som bakkede op og mødte op og deltog aktivt.
Det er jo selvfølgelig bare et lille eksempel på, hvorfor arbejdet med energieffektivitet er rigtig godt for klimaet.
Energieffektivitet er det allervigtigste brændstof i den grønne omstilling, og det er rigtig godt for Danmark og for fælles standarder og for dermed at fremme de danske virksomheder, og det gælder lige fra Rockwool til Danfoss og til alle mulige andre, som kan levere innovative og stærke løsninger på energieffektivitet i bygninger.
Derfor er det her et godt forslag, der bakker op om implementeringen af energieffektivitetsdirektivet, og man kan sige, at det jo selvfølgelig er lidt bøvlet og bureaukratisk for Danmark, men det er rigtig godt for danske virksomheder og dansk erhvervsliv og for klimaet, at vi får sikret det her i hele Europa og også i mange af de lande, som søger optagelse i EU.
Lovforslaget er jo primært en række bemyndigelser til ministeren for at indberette og offentliggøre data om energiforbruget i det offentlige, oplysninger om offentlige bygninger, og for at offentlige myndigheder skal sætte fokus på energieffektiviteten, når de køber ind.
Der skal komme nye regler på varme- og køleområdet og nye kommunale køleplanregler for udnyttelse af overskudsvarme fra datacentre.
Det er alle sammen små skridt, hvor vi nu giver ministeren mulighed for at agere og engagere sig yderligere i at fremme energieffektiviteten i Danmark og ikke mindst i den offentlige sektor.
Og det er et rigtigt skridt mod en mere bæredygtig fremtid, og det er ikke kun penge, det er klima, det er energisikkerhed, det er en bæredygtig brug af vores ressourcer.
På den baggrund stemmer vi i Venstre for lovforslaget.
Tak for ordet.
Nu har Danmark jo været med til at vedtage energieffektivitetsdirektivet, så der har allerede dér været en politisk proces, og vi har jo i Europaudvalget og i det her Folketing bakket op om den linje, som regeringen har lagt i energieffektivitetsdirektivet.
Så i det omfang man er uenig i, hvorvidt bemyndigelserne overtræder politiske beføjelser, skulle man jo have kendt sin besøgelsestid dengang.
Jeg siger bare, vi har et godt og bredt samarbejde om klimalovgivning i Danmark under klimaloven, og der ligger hos boligministeren et omfattende engagement i energieffektivitet i bygninger, hvor Folketinget inddrages, og det er jeg ikke nervøs for at det her lovforslag kommer til at blokere for.
Mads Fuglede (DD), 2025-03-20:
Tak for ordet.
Med en lille omskrivning af det, hr. Jesper Petersen så fint sagde: Den energi, man ikke bruger, er den bedst anvendte energi.
Vi er meget positivt indstillet over for L 148.
Det er et direktiv om energieffektivitet, som skal bidrage til, at vi når EU's klimamålsætning om en CO 2 -reduktion på 55 pct. for det samlede EU i 2030.
Det er jo en målsætning, vi som land og nation er blæst forbi for længe siden, men det understreger også, at der er behov for at tale om klima i et større perspektiv end bare det nationale.
Nu skal vi så indføre en målsætning og lovgivning for at overvåge klimaeffektiviteten i især offentlige bygninger.
Det er det, vi har fæstnet os meget ved.
Det er jo en anden måde at sige på, at man også forøger det bureaukratiske pres herhjemme.
Så når vi i Danmarksdemokraterne stemmer for dette forslag, skyldes det, at det er logisk for os, at energieffektivitet er og bør være en af de mest logiske veje til at nå vores CO 2 -reduktioner.
Det er sjældent, at jeg står og citerer både socialdemokrater og ordførere fra Enhedslisten, men det holder nok også snart op.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-03-20:
Energieffektivitet er jo ikke bare et teknisk spørgsmål, men det er også en afgørende brik i vores klimaindsats og i vores bestræbelser på at frigøre os fra fossile brændstoffer og i vores arbejde for at sikre en bæredygtig fremtid.
Derfor er SF overordnet set
positivt indstillet over for det lovforslag, som vi behandler i dag.
Med lovforslaget tager vi endnu et skridt i retning af at realisere de forpligtelser, som vi har påtaget os i EU-regi, og som er en del af bl.a. Fit for 55-pakken.
Det er nødvendigt, at vi gør energieffektivitet til en integreret del af vores energipolitik, og at vi sikrer, at både de offentlige og de private aktører lever op til de ambitiøse mål, der er sat fra EU's side.
Et af de helt centrale elementer i det her forslag er jo, at der lægges op til en mere systematisk monitorering af energiforbruget i det offentlige, og hvis vi skal lykkes med at reducere vores energispild, kræver det, at vi har den nødvendige viden om, hvor vi kan gøre det bedre.
Derfor er det selvfølgelig positivt, at vi får klare krav, både til indberetning og offentliggørelse af energiforbrug i offentlige bygninger.
Det skaber gennemsigtighed, og det giver os som samfund de bedste forudsætninger for at prioritere de rigtige tiltag.
Samtidig bakker vi op om princippet om »Energieffektivitet først« i den overordnede planlægning og i forhold til større investeringsbeslutninger.
Hvis vi skal sikre en økonomisk ansvarlig og klimamæssigt bæredygtig energiomstilling, skal energieffektivitet være en integreret del af beslutningsprocesserne, både når det gælder en udbygning af elnettet, udviklingen af gasinfrastrukturen og den bredere energipolitik osv.
Derudover er vi glade for, at forslaget også adresserer energieffektivitet i fjernvarme- og fjernkølesektoren, og vi ved, at der ligger et stort potentiale i at optimere de her systemer, både i forhold til energieffektivitet og i forhold til udnyttelse af overskudsvarme.
SF er også glade for sikringen af, at overskudsvarme fra datacentre bliver brugt aktivt, og at vores fjernvarmesystem bliver så effektivt som muligt.
Derfor er det et vigtigt fremskridt, at vi nu får mere konkrete regler på området, men der er nogle detaljer, vi skal have drøftet nærmere i udvalgsarbejdet.
Vi skal sikre, at de bemyndigelser, der gives til ministeren, udmøntes på en måde, der både giver fleksibilitet og klare rammer for de aktører, som berøres af lovgivningen.
Samtidig skal vi have fokus på at minimere den administrative byrde for kommunerne og for de virksomheder, som skal leve op til de nye krav, og derudover skal vi selvfølgelig sikre os, at vi udnytter alle muligheder for at styrke energieffektiviteten.
Så den drøftelse kommer ikke til at slutte med lovforslaget.
Derfor støtter vi i SF lovforslaget, og vi ser frem til udvalgsarbejdet.
Tak for ordet.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-03-20:
Tak for det, formand.
Lovforslaget her har til formål at implementere dele af EU's energieffektivitetsdirektiv og indebærer primært bemyndigelsesbestemmelser til klimaministeren.
Der er lige mange nok bemyndigelsesbestemmelser til klimaministeren, synes vi, og vi vil derfor, ligesom jeg kan høre at flere af mine kollegaer herinde også siger, gerne se på, om man kunne finde en måde, hvorpå man kunne forankre noget af det her lidt mere politisk.
Det er god liberal politik, og vi synes også, det er god regeringsførelse, at der er noget demokratisk kontrol med, hvad en minister kan gå og gøre.
Så jeg vil håbe på ministerens velvilje over for, at vi kigger nærmere på det.
Lovforslaget ventes også at påføre regioner, kommuner og virksomheder øgede administrative byrder, og i en tid, hvor det har stort fokus, at vi gerne vil af med administrative byrder og bureaukrati, kunne vi da godt tænke os det lidt bedre belyst, om vi måske kunne få kvantificeret det og kigge på, om vi måske kunne undgå noget af det, så det er noget, vi vil trykke lidt mere på i udvalgsarbejdet.
Helt generelt kan større energieffektivitet have store samfundsøkonomiske gevinster og er i sig selv en fornuftig ting der, hvor vi bruger energien suboptimalt, men jeg vil bare advare imod, at det i sig selv bliver et mål at bruge så lidt energi som muligt som samfund.
Vi skal bruge energien smart, og når vi bruger energien smart, opnår vi også alle mulige gevinster for menneskeheden.
Det handler f.eks. om, hvordan vi kan bruge AI til at hjælpe med klimaforandringerne eller til alt mulig andet, som vi bruger energi til.
Når det er sagt, stemmer Liberal Alliance for.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-03-20:
Man kan jo stemme nej til et lovforslag.
Den her del omkring, at der er for mange bemyndigelser til ministeren, er jeg helt enig i.
Hvis jeg skal stille spørgsmål, er det nok noget i retning af: Hvad har man lavet i ministeriet de sidste 2 år?
Vi havde jo en god debat her i Folketingssalen for 2 år siden, hvor Enhedslisten fremsatte et forslag om, at man skulle lave en plan for energibesparelser og energieffektiviseringer.
Det skulle endda være en ambitiøs strategi.
Der kan jeg huske, at De Konservative var positive over for det forslag, og det var Radikale og SF også.
Og vi havde egentlig en udmærket debat.
Så jeg synes egentlig, at vi gennem den her udvalgsbehandling skal prøve, om ikke vi kan få det her lovforslag lavet bedre.
Og det vil jeg høre om ordføreren er enig i, altså i stedet for at give op kunne man godt kæmpe lidt videre.
Dina Raabjerg (KF), 2025-03-20:
Det er jo altid sådan, at når jeg er lige ved at kaste håndklædet i ringen, kommer Enhedslistens ordfører og siger, at nu må jeg spænde hjelmen og kaste mig ind i udvalgsarbejdet, og den opfordring vil jeg tage til mig.
Det er vi absolut friske på at gøre fra Det Konservative Folkepartis side af.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-03-20:
Det lyder da godt.
Jeg kan opmuntre De Konservative til at kæmpe videre.
Er der nogen af de der bemyndigelser, som er ekstra grelle?
Nu fik vi kun en 4-5 stykker af dem.
Er der på listen dér nogen, som får ordføreren til at tænke: Det her er en af de rigtig slemme?
Dina Raabjerg (KF), 2025-03-20:
Det er der helt stensikkert, men der er så mange, at jeg simpelt hen ikke kan nå at scrolle ned og så lige finde dem, der er de værste.
Det var faktisk ikke dem, der lå i toppen af listen.
Der kommer nogle, der er værre, længere nede.
Så dem må jeg fremsende bagefter.
Jesper Petersen (S), 2025-03-20:
Men sådan en konkret politisk diskussion om, hvad vi mere kan foretage os, indgår jeg meget gerne i, for jeg tror, at vore partier er meget enige om, at det her er et meget vigtigt emne.
Og jeg synes jo f.eks., at det, at vi tidligere kunne indgå aftalen om at understøtte udbredelsen af overskudsvarme m.m., er et eksempel på, at der fortsat sker positive ting, og det er en udvikling, vi meget gerne ser bliver stærkere.
Det, lovforslaget her gør, er jo så, at det ikke kun er statens område, men også kommuner, regioner og offentligretlige organer, altså boligorganisationer og andre, som også vil blive omfattet, og hvor der er en særlig opmærksomhed på, at man faktisk gennemfører energieffektiviseringstiltag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-03-20:
Jamen, vi havde debatten her i Folketingssalen for 2 år siden, den 23. februar, på foranledning af at Enhedslisten havde fremsat et beslutningsforslag inspireret af CONCITO og SYNERGI om at lave en ambitiøs strategi for energieffektiviseringer og energibesparelser for 2030.
Det afviste regeringen, fordi det ikke var den rigtige tidsplan.
Og man må bare konstatere, at en række partier sådan set syntes, at det var et godt forslag.
Nu har vi så spildt 2 år – hvad er der sket de sidste 2 år?
Jeg synes, at der er et potentiale her, som man ikke har dyrket nok, og det er det, jeg gør opmærksom på.