runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-16:
Jeg er slet heller ikke i tvivl om, at der er uskyldige, som er blevet ofre i det her.
Altså, de går rundt i civilt tøj og bruger deres egen befolkning som skjold.
Så det er bare der, hvor man, når vi kommer til sagen i folkeretten, skal passe på, i forhold til om det, at der er røget uskyldige, egentlig ikke er Hamas' egen skyld.
Men jeg er enig med ordføreren i, at det er en frygtelig situation.
Det er jeg fuldstændig enig med ordføreren i.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-16:
Det er svært at kæmpe mod en terrororganisation, som på ingen måde respekterer krigens love.
Ikke desto mindre er man nødt til at gøre det.
Hvis Israel skal opretholde opbakningen fra EU, fra USA osv., er man altså nødt til at kæmpe på en måde, hvor man ikke slår uskyldige civile ihjel.
Det kan jo ikke altid fuldstændig undgås, men det, vi ser her nu, er meget, meget voldsomt.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-04-16:
Tak for det, og tak til ordføreren for faktisk at forholde sig helt konkret til beslutningsforslagets tekst.
Det er værdsat.
Det er også helt reelt, at vi er uenige om det her.
Det ved vi godt, for det har vi diskuteret en del gange.
Men jeg er lidt interesseret i, om Danmarksdemokraterne anerkender krigens love som noget, der også gælder for ens allierede og også i svære situationer og også, når man selv er blevet angrebet.
Så vil jeg gerne spørge: Hvad er så Danmarksdemokraternes bud på, hvad man kan gøre, når ord og formaninger til Netanyahuregeringen om at overholde krigens love ikke virker?
Hvad er så det redskab, Danmarksdemokraterne forestiller sig at man kan anvende, hvis ikke det kunne være økonomiske sanktioner eller sanktioner af forskellig karakter, sådan som vi gør i andre tilfælde, når stater forbryder sig?
Hvad kan Danmarksdemokraterne så forestille sig?
Charlotte Munch (DD), 2024-04-16:
Jeg er bestemt ikke enig i alt, hvad Netanyahu gør i den her krig.
Men jeg kommer simpelt hen ikke til at stå her og fordømme Israels ret til at forsvare sig selv.
Jeppe Søe (M), 2024-04-16:
Jeg tror, at ordføreren kom til at kalde mig for »du«.
Det hedder jeg ikke herinde.
Det er korrekt, at Israel også er en besættelsesmagt, fordi de har bosættelser.
De bosættelser behandler vi jo så som bosættelser.
Israel er ikke som land og som område en besættelse, men bosættelserne er.
Regeringen støtter jo, at der indføres et EU-indrejseforbud mod ekstremistiske bosættere på Vestbredden.
Jeg synes, vi gør rigtig meget for at tale om de bosættelser.
Hvis man syntes, at det var helt fint og slet ikke reagerede på dem, ville vi aldrig nogen sinde kunne tale om en tostatsløsning.
Så jeg synes nu, vi er meget balancerede fra regeringens side og har været det fra starten, både i forhold til Israel og deres bosættelser og i forhold til absolut at adskille Hamas og en civilbefolkning i Gaza.
Helle Bonnesen (KF), 2024-04-16:
Jeg tror, at det, der først og fremmest er bydende nødvendigt, er at sørge for, at Hamas ikke kan fortsætte.
Så længe de fortsætter, så længe har vi en udfordring i Mellemøsten.
Rosa Lund (EL), 2024-04-16:
Jamen vi kan hurtigt blive enige om, at det er bydende nødvendigt at sørge for, at Hamas ikke fortsætter.
Men der er to parter i den her krig, og den ene part i den her krig er staten Israel, som er i gang med at udslette den palæstinensiske befolkning, og det er ved at ske på vores vagt.
Vi har et ansvar for som et lille land at gå forrest, og derfor har jeg så svært ved at forstå, at man ikke kan støtte det her forslag.
Jeg synes, det er ret stille og roligt.
Vi foreslår en afdækning.
Helle Bonnesen (KF), 2024-04-16:
Fru Rosa Lund siger, at der er to parter i krigen, og det synes jeg ikke startede sådan.
Jeg synes faktisk, vi skal tænke tilbage på den 7. oktober.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-04-16:
Ordføreren sagde tidligere, at vi bør se på hele forløbet.
Men når vi så kigger på hele forløbet, startede det, som vi også har hørt flere gange i løbet af debatten, jo før den 7. oktober.
Vi kan bare kigge på det sidste halve år med alle de mange tusinde drab på civile palæstinensere, og hvis ordføreren og Konservative ikke mener, at det er på sin plads på nuværende tidspunkt at undersøge mulighederne for økonomiske sanktioner, hvad mener ordføreren og Konservative så vi skal stille op for at forhindre et folkemord?
Helle Bonnesen (KF), 2024-04-16:
Jamen jeg synes jo netop, det her er et eksempel på en meget ensidig fordømmelse.
Ja, der har været tale om drab på civile, men der er også tale om gidsler, og der er også tale om, som FN har sagt, at bruge voldtægt som et våben i krigen.
Vi skal se på hele situationen, altså hvem det var, der startede krigen, og hvad for nogle uhyrligheder der bliver begået, og det her synes jeg virker som en meget ensidig fordømmelse.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-04-16:
Vi er alle sammen meget enige om at tage afstand fra Hamas' angreb den 7. oktober.
Det siger vi igen og igen.
Vi mangler tværtimod at få at vide, at andre herinde i Folketinget tager afstand fra Israels meget brutale krigsadfærd.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren og Konservative igen: Hvad mener I vi bør gøre, hvis ikke det skal være økonomiske sanktioner, for at undgå et folkemord?
Helle Bonnesen (KF), 2024-04-16:
Jamen umiddelbart vil jeg synes, at der er flere ting.
Det ene er jo Vestbredden, og hvad vi gør med den, og hvad vi gør med bosættelserne, som vi kraftigt fordømmer.
Og med hensyn til Gaza er det jo at sikre, at vi får en nødhjælp, som er fornuftig, som er sikker, og som kan hjælpe så godt som muligt.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-04-16:
Tak til ordføreren for en rigtig god tale og også for at reflektere over, hvad det her redskab kan, og hvad det måske ikke kan.
Det er i virkeligheden også det, beslutningsforslaget lægger op til, nemlig at man fra Folketingets side skulle pålægge regeringen at komme med en liste af mulige økonomiske sanktioner mod staten Israel.
Så hvis nu jeg siger til ordføreren, at noget af det, vi kan gøre i de kommende uger, hvor vi også kan arbejde med det i udvalget, er at se på, hvordan man kunne gøre yderligere på EU-niveau – altså at det er noget af det, vi kan putte i den her kasse med muligheder – hvad ville ordføreren så sige?
Christian Friis Bach (RV), 2024-04-16:
Vi er bestemt positive over for intentionen i forslaget, og vi vil gerne drøfte, om vi kan finde nogle formuleringer, som i højere grad kan forene os.
Vi opfordrer under alle omstændigheder regeringen til aktivt og hele tiden – det hører jeg også udenrigsministeren gøre – at tænke over, hvad vi kan sætte ind med både for at dæmme op for de ekstreme bosættelser og de angreb, der finder sted, men også for at gøre mere for at dokumentere, efterforske, analysere og gribe ind over for alle tegn på krigsforbrydelser eller overtrædelser af folkedrabskonventionen, som finder sted i Gaza.
Så ja, vi deler intentionen, og vi deltager gerne i drøftelser om, hvordan vi måske kan skærpe det på endnu en måde, så vi rammer rigtigt.
Vi opfordrer regeringen til at se på de muligheder, der måtte være.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-04-16:
Tak for det, og tak for den vilje til faktisk at prøve at se på, om vi kan arbejde os hen imod noget, som kan fungere også for ordføreren og ordførerens parti.
Vil ordføreren ikke bare de sidste sekunder reflektere over, om det ikke også ville være et udtryk for dobbeltstandarder, hvis man i virkeligheden ikke målte Israel op mod samme standarder, som vi gør med andre stater og deres forhold til brud på international lov, herunder krigens regler?
Christian Friis Bach (RV), 2024-04-16:
Vi prøver altid i enhver konflikt at hæve os op og i virkeligheden gå op og gå ned på samme tid.
Vi går ned til det individuelle menneske, som bliver ramt, og hvis familie måtte lide eller være blevet slået ihjel – de lidelser, der finder sted.
Det er der, vi skal have vores fokus.
Og så skal vi have vores fokus på folkeretten, de internationale menneskerettigheder og de konventioner, vi har skrevet under på.
Og der er entydige tegn på, at der sker handlinger i konflikten nu, som er i klar strid med den folkeret.
Det tager vi dybt alvorligt, og derfor mener vi også, at vi skal se på, hvordan vi kan sikre, at de bliver overholdt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-04-16:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti kommer ikke til at støtte beslutningsforslaget.
Der er nogle ganske enkle grunde til det.
Hvis Hamas løslod gidslerne og nedlagde våbnene, ville krigen stoppe med det samme.
Det er det ene.
Det andet er, at Israel er et velfungerende demokrati med beskyttelse af mindretal.
I Gaza er det det omvendte.
Det er et muhamedansk diktatur, hvor demokratiet blev aflyst, da Hamas fik magten.
Der er kun 4.000 kristne tilbage, og homoseksuelle flygter.
Så vi kommer ikke til at støtte beslutningsforslaget.
Dansk Folkeparti støtter Israel, fordi det er et demokrati efter vestlige standarder.
Og et demokrati har altid ret til at forsvare sig med de midler, som et demokrati nu har lov til at bruge.
Rosa Lund (EL), 2024-04-16:
Tak for det.
Og tak for talen.
Jeg kan ikke lade være med at tænke på, når ordføreren siger, at vi skal gøre noget, når det giver mening, at det aldrig har givet mere mening, end det gør nu, at afdække mulighederne for indførelse af økonomiske sanktioner.
Og det er jo det, vi foreslår.
Det er egentlig ret stille og roligt, synes jeg, når man tænker på den situation, der udspiller sig i Gaza lige nu over for den palæstinensiske befolkning.
Altså, vi foreslår jo ikke, at vi skal stoppe alt samarbejde her og nu.
Vi foreslår, at vi afdækker, hvad det er muligt at lave af økonomiske sanktioner over for Israel.
Kan den konservative ordfører ikke se, at det lige netop nu er bydende nødvendigt at gøre noget i den her situation?
Pelle Dragsted (EL), 2024-04-16:
Tak, og jeg beklager den direkte tiltale.
Jeg tror ikke, jeg fik noget svar på mit spørgsmål, om ordføreren mente, der var andre stater i verden, der havde opretholdt en besættelse i årtier uden at blive mødt med sanktioner fra omverdenen.
Ordføreren siger, at bosættelserne er problemet.
Ja, bosættelserne er et kæmpeproblem.
Men uanset om der ikke var en eneste bosættelse, er Israel stadig væk en besættelsesmagt på Vestbredden og i Gaza og på Golan.
Det er ulovligt besat land.
Jeg håber, at Moderaterne er enige i, at det ikke bare er bosættelserne, men også opretholdelsen af den besættelsessituation i de besatte områder, som – i mine øjne – i et hvert andet tilfælde havde ført til helt andre internationale reaktioner, end vi har set i mange år, i det her tilfælde.
Jeppe Søe (M), 2024-04-16:
Vi går ind for en tostatsløsning, og det betyder, at vi på et eller andet tidspunkt skal anerkende begge områder som to selvstændige stater, der skal ligge på samme territorie.
Jeg synes ikke, vi er der nu.
Men jeg synes slet ikke, det er en diskussion, som passer ind lige nu, hvor situationen er en ganske anden.
Helle Bonnesen (KF), 2024-04-16:
Indledningsvis vil jeg gerne udtrykke en stor bekymring for den udvikling, der sker i Mellemøsten, og for de lange udsigter, der er til fred.
Der er her fremsat et forslag, som kommer til at ramme Israel hårdt, nemlig at vi skal indføre økonomiske sanktioner mod Israel.
Og midt i en krigstid, midt i den her forfærdelige weekend, som vi netop har overlevet, er der her et forslag, som tilsidesætter Israel i en sårbar tid.
I bemærkningerne står der, at det her skal ses som en reaktion på den israelske regerings krigsførelse i Gaza og fremfærd på Vestbredden.
Og dermed minder forslaget lidt om eller har i hvert fald familiære relationer til et forslag, vi behandlede tidligere på året, nemlig hvorvidt regeringen skal indføre forbud mod import af varer fra israelske bosættelser, for netop bosættelserne er jo en stor del af dagsordenen.
Så lad mig pointere: Vi ønsker ikke bosættelser, vi bifalder dem ikke, vi støtter dem ikke, og det tror jeg ikke at der er nogen her der gør.
Ønsket går ligesom for så mange andre på en humanitær våbenhvile og i det lange løb er en tostatsløsning.
Om end det har lange udsigter, og om end det også kræver et ekstremt godt diplomatisk arbejde, er det vejen frem.
Vi mener ikke, at sanktionerne er vejen frem.
Vi vil gerne være allierede med Israel, og hvis man vil det, boykotter man dem ikke.
Man sanktionerer dem ikke, man taler med dem.
Hvis vi indfører økonomiske sanktioner mod Israel, bliver det også en hård sanktion diplomatisk.
Vi risikerer at eskalere konflikten, vi risikerer at skubbe Israel og sandsynligheden for, at der bliver lyttet, længere væk.
Vi kan ikke støtte forslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-16:
Tak til ordføreren for talen.
Hvad angår den del om, at man risikerer at skubbe Israel længere væk, vil jeg bare spørge, om ordføreren kan uddybe det perspektiv.
Altså, hvor står Konservative, i forhold til at man står i en situation, hvor ordene ikke bliver taget alvorligt, altså hvor vi bliver ved med at se, at tusindvis af uskyldige mennesker bliver slået ihjel, nødhjælpsarbejdere, sundhedsarbejdere, journalister?
Hvad mener Konservative at man så stiller op i den situation?
Helle Bonnesen (KF), 2024-04-16:
Det er en sætning, vi har hørt flere gange nu her, altså om, at ordene ikke rækker.
Man kan gå ad diplomatiets vej, man kan gå ad alliancernes vej, man kan gå ad EU's vej, og man kan gå ad samarbejdets vej.
Men den anden mulighed, der bliver præsenteret her, vil jo i høj grad være en eskaleringsvej, og det tror vi sammenlagt vil være værre.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-16:
Hvordan vil Konservative så forhindre folkedrab?
Helle Bonnesen (KF), 2024-04-16:
Jeg tror, det er vigtigt at se på hele forløbet og huske, at Israels reaktion er en reaktion på et terrorangreb.
Jeg synes, det er ret væsentligt, at vi ser på hele forløbet og ikke ensidigt på den her del.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-04-16:
Er det ikke sådan, at man skal vurdere handlinger isoleret fra, om de måtte være en reaktion på noget, eller noget andet, altså at krigens love gælder, uanset hvad gik forud og hvad der kommer bagefter – på samme måde som vi i det danske Folketing fordømte terrorangrebet den 7. oktober og sagde, at årtiers besættelse, apartheidregime, ydmygelser og menneskerettighedskrænkelser aldrig kunne retfærdiggøre terrorangrebet?
På samme måde burde vi vel også kollektivt kunne være enige om, at det angreb ikke kan retfærdiggøre den brutale krig, som Israel lige nu fører mod det palæstinensiske folk i Gaza; at krigsforbrydelser aldrig er acceptable; at udsultning aldrig er acceptabelt, at kollektiv afstraffelse aldrig er acceptabelt.
Mener De Konservative ikke det?
Helle Bonnesen (KF), 2024-04-16:
Jo, vi mener, at det er vigtigt at se på hver enkelt handling.
Men noget af det dilemmafyldte omkring det her er jo, at man kun ser på den ene handling her.
Og ja, vi fordømte Hamas, men vi kan jo ikke angribe Hamas.
Vi er ude i en polariseret og dilemmafyldt debat, hvor vi så i det her tilfælde rammer en del af det, og det er jo det, der er dilemmaet.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-04-16:
Vi har fra Enhedslistens side i hvert fald stillet spørgsmål om, hvad man kan gøre for at begrænse pengestrømmene til Hamas og netop også modvirke den fortsatte finansiering.
Nu står Hamas jo allerede på EU's terrorliste, hvilket i sig selv lægger nogle begrænsninger.
Men kan man ikke godt diskutere det, når nu man har det blik på – og det ved jeg at De Konservative har – at Israel er en allieret af Danmark, og at den adgang vel netop forpligter os til at holde Israel ansvarlig?
Helle Bonnesen (KF), 2024-04-16:
Jo, det forpligter.
Og den dag, hvor vi har en endelig dom, er det også tid til at se på: Hvad så?
Men så længe vi har den her situation, hvor Hamas får lov til at agere, som de vil, så har vi en anden situation.
Jeg synes også, at vi skal anerkende, at vi er mange, der har forsøgt at kæmpe imod pengestrømme til Hamas.
Pelle Dragsted (EL), 2024-04-16:
Tak for det.
Som et lille land har Danmark efter min mening en helt egennyttig interesse i, at international lov bliver overholdt, og at der er ens standarder for alle lande.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Kan ordføreren komme på et andet land i verden, som har opretholdt en ulovlig besættelse af et andet folks territorium årti efter årti, har indført apartheidlignende behandling af borgerne i de besatte områder, har tilbageholdt mindreårige ved ulovlige udenomsretslige fængslinger og slår hundredvis af mennesker i den besatte befolkning ihjel årligt, år efter år?
Kan ordføreren komme med et eksempel på et andet land i verden, der gør det her uden at blive ramt af økonomiske sanktioner fra verdenssamfundet?
Helle Bonnesen (KF), 2024-04-16:
Jeg synes, at vi her har tale om en ret stor fordømmelse af lige præcis dem, som ikke overholder det, altså Vestbredden, og vi har jo også haft den her ordstrøm tidligere på dagen.
Det er vigtigt, at vi tager de sanktioner, men det er så måske også vigtigt, at vi gør det, når det giver mening.
På nuværende tidspunkt ville det jo være en reel optrapning af en konflikt.
Pelle Dragsted (EL), 2024-04-16:
Men nu har verdenssamfundet jo i årtier, i hvert fald dele af verdenssamfundet, Danmark har i hvert fald, haft den holdning, at Israel skulle forlade de besatte områder, så der kunne etableres en fri og uafhængig palæstinensisk stat.
Men Israel har ignoreret FN's resolutioner 242, 192 og en række andre.
Så hvad mener ordføreren så vi skal gøre for at få Israel til at opføre sig, som andre demokratiske stater forventes at opføre sig?
Helle Bonnesen (KF), 2024-04-16:
Nu nævner ordføreren selv, at vi er et lille land, så hvad kan vi gøre?
Det, vi kan gøre, er, at vi kan initiere handling sammen med andre, f.eks. gennem EU og f.eks. som nu, hvor vi diskuterer, hvorvidt der kan komme et indrejseforbud i forbindelse med ekstremistiske bosættelser på Vestbredden.
Det er netop et eksempel på et tiltag, som vil kunne kræve international bevågenhed og internationalt initiativ.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-16:
Men det er jo korrekt, at det ville være svært, også for Danmark, at gå ind og anerkende en tostatsløsning, hvor den ene stat som udgangspunkt er sat i verden for at udslette den anden, uagtet om det er den ene eller den anden.
Jeg vil bare sige til ministeren, at det handler om timingen i det her forslag.
Jeg tror, at vi alle sammen er enige om, at en tostatsløsning måske er den rigtige, men for mig er det i hvert fald timingen i det her, der gør, at jeg ser det som, ja, uden grund.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-04-16:
Det er jo også den konklusion, regeringen når frem til.
Jeg belægger måske mine ord lidt anderledes, når jeg når frem til, hvorfor det er dårlig timing, men det rokker jo ikke ved, at det også er det, der er regeringens konklusion, altså at vi jo sådan set principielt har en lyst til at kunne anerkende et selvstændigt Palæstina, fordi vi ønsker et selvstændigt Palæstina, men at det ikke er nu.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-16:
Tak for det.
Og tak til ordføreren.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at den præmis, som ordføreren opstiller, jo ikke stemmer overens med, hvordan jeg ser situationen dernede.
Ordføreren går op og siger, at debatten herinde simpelt hen er helt forkert, og at vejen frem er at give Hamas og palæstinenserne en stat i anerkendelse af deres terror.
Det er dybest set sådan, som jeg ser verden dernede.
Når ordførerens egne partimedlemmer tidligere har sagt, at i 2006 var der et valg, og når ordføreren står og siger, at vi har pumpet penge ned til Palæstina længe, så det næste naturlige skridt selvfølgelig er at give dem en stat, så vil jeg bare sige, at vi jo har forsøgt og forsøgt og forsøgt, og resultatet blev en valgsejr til Hamas i 2006, hvorefter de så ikke siden har afholdt valg.
Hvordan kan ordføreren mene det om et land, som vi har forsøgt at få frem, og hvor de, når der kommer et valg, vælger Hamas som leder af butikken, altså at vi så 20 år senere skal sige: Det gik så ikke ret godt, og de er i hvert fald ikke blevet demokratiske, for de har ikke haft valg siden, så nu belønner vi dem med en stat?
Kan ordføreren ikke forklare mig, hvordan det kan hænge sammen, at det er en givtig vej frem?
Trine Pertou Mach (EL), 2024-04-16:
Det betyder ikke, at man ikke skal gøre alt det, vi gør.
Det skal vi jo netop, for vi skal opbygge forudsætningerne for det.
Men vi må også bare konstatere, at det territorie, det land, som verdenssamfundet mener den palæstinensiske stat skal hvile på,
bliver stadig mere ødelagt, bliver stadig mindre, bliver stadig mere hullet, fordi Israel fører en aggressiv bosætterpolitik.
Så det er den ene ting, der er at sige.
Den anden ting, der er at sige, er, at både i Israel og i Palæstina er de aktører, der tror på det politiske spor, svindende og under massivt pres.
Derfor ser jeg ikke det her forslag som noget, der belønner Hamas.
Hamas vil volden og vil konflikten.
Med det her forslag anerkender vi både palæstinensernes stat og staten Israel; det ligger i, at man har 1967-grænsen.
Og det vil være signalet til Hamas om, at det kun er det politiske spor, der virker; volden virker ikke.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-16:
Jeg ser det som et helt forkert syn på det, for man kan sige, at det, vi gør, er, at vi giver Hamas en stat, for det er jo dem, som er valgt til at lede staten.
Det er fakta.
Og når de så sidder ved magten, giver vi dem en stat, og nogle af hullerne, de har lavet, er jo de tunneler, de har brugt årtier på at opbygge, og hvor jeg så skal købe ind på en præmis om, at det har resten af palæstinenserne faktisk slet ikke vidst noget om.
Ordføreren siger selv, at der er en svindende opbakning til demokrati.
Kan ordføreren ikke godt selv se dilemmaet i det?
Hvis ordføreren selv mener, at der er en svindende opbakning til demokrati nu, så er lige nu nok ikke tidspunktet, hvor vi skal sige til palæstinenserne: Svindende opbakning til demokrati og terrorangreb er måden, I får en stat og et demokratisk samfund på.
Kan ordføreren ikke godt se dilemmaet?
Pelle Dragsted (EL), 2024-04-16:
Tak for det.
Der er jo en historik, både internationalt og i Danmark, for våbenembargo mod en række nationer af forskellige årsager.
Vi havde det historisk mod Sydafrika på grund af apartheidregimet, og vi har haft det over for mange andre stater – alt for sent med Rusland i øvrigt.
Så mit spørgsmål til ministeren er: Hvad skal der til i det her tilfælde?
For internationale iagttagere og eksperter kigger jo på de her angreb på Gaza og beskriver det som måske en af de mest brutale krige, når man ser på omfanget af civile ofre, og jeg har svært ved at forstå det, hvis man ikke på nærværende grundlag mener, at det må indebære et ophør af det her våbenhandelsmæssige samkvem med Israel.
Så hvad skal der til?
Det er egentlig bare mit spørgsmål: Hvad skal der til?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-04-16:
Det er jo et af de spørgsmål, som jeg synes at det er vanskeligt at svare på, og som jeg i virkeligheden også synes flytter debatten et forkert sted hen.
Altså, jeg forholder mig til den her situation, der er, og gør rede for, at regeringen, givet den situation, ikke har noget forslag om embargo.
Vi har løftet vores tilgang fra at være restriktiv til at være meget restriktiv, og så følger vi udviklingen.
Jeg kan jo ikke stå her og sige, for det ville være logisk uholdbart, at der aldrig nogen sinde ville kunne opstå en situation, hvor man skulle tage nogle yderligere skridt.
Men at stå og på forhånd definere en eller anden konditionalitet for det, synes jeg lidt bliver noget underligt noget.
Jeg er bekendt med, at der så også er anlagt nogle retssager, som ikke er forkyndt endnu, men de må jo gå deres gang Men vi administrerer det her på linje med langt, langt de fleste allierede inden for rammerne af de EU-retlige og internationale forpligtelser.
Pelle Dragsted (EL), 2024-04-16:
Tak for det.
I forbindelse med den her type af større våbenhandler, som jeg husker det, uden at vi skal komme ind på det specifikke her, er der jo ofte tale om de her kontraaftaler, altså returkøbsaftaler.
Jeg sidder blot og tænker på, om det, når nu Danmark har gennemført store våbenhandler med Israel, så indebærer, at vi, om man så må sige, er bundet til at – eller vi føler, at vi skal – benytte os af at handle den anden vej, og om det kan influere på eller være årsagen til, at man ikke ønsker at indlede en embargo over for andre lande.