runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dan Jørgensen (S), 2021-02-03:
Jeg fornemmer sådan set ikke den store uenighed imellem os.
Jeg kunne lade det ligge ved det.
Skal jeg dog alligevel lige rejse et enkelt flag, er det jo, at man, til trods for at det går rigtig godt i meget store dele af erhvervslivet, og til trods for at det i særdeleshed gør det i Danmark i forhold til den grønne omstilling, jo nok ikke kan sige, at det er sådan alle steder på verdensmarkedet, endsige alle steder i Europa.
Derfor hilser jeg sådan set velkommen – hvilket jeg egentlig også tænker at Venstre er enig i – at Europa-Kommissionen ser på de her ting.
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-02-03:
Hvor er jeg enig.
Investeringerne flyder derhen, hvor virksomhederne er mere bæredygtige, og det er jo med til at skubbe den grønne omstilling, at der er investorer, der vil sætte penge i det og sørge for, at der er kapital, så der kan udvikles og investeres.
Og det er jeg oprigtig talt glad for at ministeren svarer.
Men det betyder så også, at det er så meget desto vigtigere, at den modstand, som ministeren startede med at nævne i forhold til dele af det her forslag, bliver holdt ude, for markedet og virksomhederne bevæger sig i den retning i rigtig hurtig fart.
Så lad os fremme det i stedet for at komme med nogle meget regulatoriske indgreb, som gør op med nogle helt grundlæggende ting i et selskab.
Dan Jørgensen (S), 2021-02-03:
Nå jo, men altså, man kan jo sige, at hvis det ikke findes derude, er der jo ikke noget problem.
Så der er heller ikke nogen, der vil blive ramt af det her.
Jeg tror nu nok, at man vil se det i stadig stigende grad, både på grund af det fokus, der er fra Europa-Kommissionen, og dermed den regulatoriske virkelighed, der vil møde de her virksomheder i fremtiden, men sådan set også, fordi markedet ændrer sig, og fordi forbrugernes krav ændrer sig og aktionærernes krav ændrer sig.
Jeg tror, at man vil se, at det ikke bare er 90 pct. som i det tilfælde, som spørgeren her beskriver, men at en langt større del af virksomhederne vil få mere langsigtede briller på, simpelt hen fordi det er det, markedet kræver.
Det er jeg enig i, og så kan jeg vel også tilføje – hvilket jeg også tror at der er egentlig må være enighed om i vores partier – at det forhåbentlig bliver sådan, at det at være grøn og bæredygtig er et konkurrenceparameter også på det globale marked i fremtiden.
Det er det jo allerede nu i lange stræk, men det er det ikke overalt.
Det er noget af det, vi søger at sikre med både dansk og europæisk lovgivning.
Morten Dahlin (V), 2021-02-03:
Tak for svaret.
Jeg vil gerne starte med at anerkende, at jeg synes, det er en god ordning, man har lavet, med lønkompensation, og jeg under sådan set lønmodtagerne de penge.
Det gør jeg virkelig.
Det, jeg bare har svært ved at forstå, er den sådan ideologiske årsag til, at man ønsker, at selvstændige skal stilles økonomisk dårligere end lønmodtagere.
Jeg mener: Lønmodtagere har regninger, der skal betales, det har selvstændige også; lønmodtagere skal have mad på bordet, det skal selvstændige også.
Derfor har jeg bare svært ved at forstå, hvorfor man ikke vil stille dem økonomisk lige.
Hvad er det bagvedliggende argument for, at selvstændige skal stilles dårligere end lønmodtagere?
Derfor er mit opfølgende spørgsmål til ministeren: Er der en ideologisk årsag til, at man ønsker at stille selvstændige økonomisk dårligere end lønmodtagere?
Dan Jørgensen (S), 2021-02-03:
Jeg mener ikke, at selvstændige er stillet dårligere end lønmodtagere.
Nu siger spørgeren, at selvstændige har omkostninger, og at det har lønmodtagere også.
Ja, og der er forskellen jo, at selvstændige kan få dækket deres faste omkostninger i langt de fleste tilfælde.
Vi har jo rigtig gode ordninger for det, som heldigvis også har hjulpet rigtig, rigtig mange virksomheder.
Dertil kommer, at selvstændige også kan tjene penge ved siden af.
Det ved vi så godt at det ikke er alle der kan, men mange kan jo via websalg osv., hvilket vi selvfølgelig også opfordrer til at man gør, og hvilket vi heldigvis også ser rigtig mange gøre.
Så vil jeg også bare godt anholde det der med, at det skulle være sådan, at lønmodtagere generelt var meget bedre stillet.
Som sagt er gennemsnitskompensationen jo dér 22.000 kr., hvor den for de selvstændige er 23.000 kr., og for mennesker, der er i en a-kasse og mister deres job, taler vi jo om omkring 19.000 kr., altså 4.000 kr. lavere end de 23.000 kr., der er tale om.
Mattias Tesfaye (S), 2021-02-03:
Vi er i regeringen meget optaget af, at kontakten med myndighederne i Danmark selvfølgelig skal være så ubesværet som overhovedet muligt for internationale tilflyttere, der kommer hertil på lovlig vis for at bidrage til samfundet.
I dag har vi i alt fire centre til modtagelse af internationale tilflyttere – det er også dem, vi kalder International Citizen Service-centre.
De ligger rundtomkring i Danmark, og udenlandske arbejdstagere og jobsøgende kan der få rådgivning og hjælp til papirarbejdet.
Vi ser løbende på, hvordan vi kan gøre indgangen til Myndighedsdanmark endnu mere tilgængelig for den her gruppe, og i den forbindelse har den her regering og tidligere regeringer også været i dialog med Kommunernes Landsforening om en ny model for centrene med fokus på en forenkling af samarbejdet og åbningstider, som matcher de lokale behov, der er.
Mere specifikt indgik Beskæftigelsesministeriet i samarbejde med mit ministerium og Skatteministeriet i drøftelser med Kommunernes Landsforening om en eventuel ny model forud for forhandlingerne om kommunernes økonomi for 2021.
I den forbindelse fik vi ikke helt enderne til at mødes, og vi forventer at genoptage de drøftelser i løbet af det her forår, men det er endnu for tidligt at sige noget mere konkret om forløbet.
Jeg kan også oplyse, at jeg for nylig har modtaget en henvendelse fra Jesper Frost Rasmussen, der er borgmester i Esbjerg, og som udviser velvilje til at huse sådan et nyt center i kommunen.
Det sætter jeg meget stor pris på, og jeg har selvfølgelig også noteret mig, at de har nogle muligheder i Esbjerg, de kan tilbyde, men jeg kan selvfølgelig ikke stå her og love for meget på nuværende tidspunkt.
Til sidst er det vigtigt for mig at understrege, at hvis der skal ske ændringer i modellen bag centrene, så vil det skulle ske i samarbejde med kommunerne, og det gælder også placeringen af et eventuelt nyt center.
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-02-03:
Der er den her fortælling om – og det er det, der ligger til grund – at man nu kan se, at virksomhederne udbetaler en større del af overskuddet i udbytte, og at det skulle være kortsigtet.
Det er i hvert fald for mig at se en fundamental indsigt i, hvordan virksomhederne agerer, og hvordan virksomheder prøver at koncentrere sig om deres kerneopgaver, sælge sideaktiviteter fra og udbetale udbytte til aktionærerne, som så selv kan investere i nye forretningsområder
Jeg tror, at nogle af dem, der har givet et høringssvar, er fra Sverige, og de siger, at 90 pct. af aktierne på den svenske fondsbørs er ejet af investorer, der fokuserer på det langsigtede.
Så er det svært at se, at der skulle være sådan en kortsigtet interesse for aktionærerne, der tilsidesætter et længerevarende perspektiv.
Ulla Tørnæs (V), 2021-02-03:
Hvad er ministerens holdning til at placere et nyt modtagecenter for international arbejdskraft i Esbjerg?
Dan Jørgensen (S), 2021-02-03:
Ja, hvis de skulle behandles lige, skulle man jo sætte de 23.000 kr. ned til 22.000 kr., som er det, der er gennemsnittet.
Jeg tænker ikke, at det er det, spørgeren refererer til.
Vi synes sådan set, at den ligger på det rigtige niveau, også fordi man jo bør sammenligne med et a-kassemedlem, som jo altså har en takst på omkring 19.000 kr.
Morten Dahlin (V), 2021-02-03:
Bare en sidste gang, så ministeren får muligheden: Vil ministeren slå til i dag og lave en aftale?
Vi kan lave den her lige nu – Venstre og Socialdemokratiet har 90 mandater tilsammen – og sige, at det er uretfærdigt, at selvstændige og lønmodtagere ikke bliver behandlet lige, så nu laver vi, Folketingets to største partier, en aftale.
Selvstændige og lønmodtagere skal behandles lige.
Det er uretfærdigt, at selvstændige ikke kan få den samme økonomiske hjælp som lønmodtagere.
Dan Jørgensen (S), 2021-02-03:
Når en virksomhed går ned, er det nok ikke så meget knyttet til den udgift, vi taler om her, de 23.000 kr.
Når virksomheden går ned, skyldes det jo nok de andre udgifter, de faste udgifter og de ting, som selvfølgelig er knyttet til det her, men som jo er forskellige.
Vi gør jo rigtig meget for at hjælpe, og det er også derfor, at det sidste år i Danmark faktisk var sådan, at vi havde færre konkurser på trods af coronaen, end vi har haft de foregående 4 år, men det ændrer bare ikke på, at det er en meget, meget alvorlig situation, vi står i nu, og derfor har vi jo også forlænget de ordninger, vi har lavet, og har altså nu udbetalt omkring 27 mia. kr. til danske virksomheder.
Dertil kommer jo rigtig gode muligheder for at kunne tage lån, altså øge likviditeten derude, i forhold til dem, som har udskudt skat og moms osv.
Så vi ser selvfølgelig hele tiden på, om vi kan gøre tingene bedre, men vi har gjort ganske meget.
Morten Dahlin (V), 2021-02-03:
I januar måned i år var der 1.000 konkurser.
Det er mere end dobbelt så mange, end der var i januar sidste år.
Vi har altså rigtig mange selvstændige, som ikke længere bare står ved afgrunden og kigger ud, men som er røget ned.
Men vi har stadig nogle, der står tilbage på klippeskrænten og frygter, at det også skal være dem, der går konkurs, og dem har vi nu en mulighed for at lave en aftale om, fordi vi har flertal.
Dan Jørgensen (S), 2021-02-03:
Jeg tror sådan set godt, at spørgeren hørte, hvad jeg sagde, og derfor måske også fordrejer mine ord en lille smule, når han siger det der med, at man »bare kan«.
Det sagde jeg jo netop ikke.
Jeg vejede faktisk mine ord på en guldvægt lige der og sagde »mange kan«.
Og jeg er udmærket klar over, at der er nogle, der ikke kan.
Men det, der jo selvfølgelig er sagen her, er, at for den enkelte person, den enkelte virksomhed, den enkelte gruppering gælder jo forskellige forhold.
Og der er selvfølgelig stor forskel på at være selvstændig og på at være lønmodtager.
Lønmodtagere, der betaler til en a-kasse igennem et helt liv, kan altså så få 19.000 kr., hvor selvstændige her kan få 23.000 kr.
Morten Dahlin (V), 2021-02-03:
Men de andre ordninger, ministeren nævner, som selvstændige har adgang til, er jo til at dække omkostningerne i virksomheden og ikke til at dække de omkostninger, den selvstændige har som privatperson.
Det er jo den sammenligning, der er den rigtige at lave, ikke hvad de andre har.
Jeg er med på, at der er nogle, der kan lave en webshop, men det er eddermame svært for den selvstændige busvognmand at sælge produkter i en webshop, når han ikke kan køre folk rundt til de arrangementer, der er aflyst.
Så den der med, at man bare kan lave en webshop eller sælge gavekort, er altså en lille smule afsondret fra, hvad der er rigtig mange små selvstændige ude omkring i det danske land der oplever.
Det er ikke bare noget, jeg finder på.
I januar er 1.000 virksomheder gået konkurs.
Det er dobbelt så mange som sidste år.
Vil ministeren ikke give dem en håndsrækning og sige: Nu stiller vi dem lige med lønmodtagere?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-02-03:
Hermed vil jeg igen, ganske ligesom sidst, vi stod her, give håndslag på, at det er lige på trapperne.
Dan Jørgensen (S), 2021-02-03:
Jeg tror, man må sige, at det ikke er svært at pege på virksomheder, hvor aktionærer har haft kortsigtede interesser, hvis vi f.eks. ser det i et klimaperspektiv, for i modsat fald ville vi jo ikke have de store udledninger, som vi har, og vi ville i særdeleshed ikke have haft det historisk set.
Tilsvarende er der mange andre miljøproblemer, hvor jeg ikke tror det er svært at se at der har været aktionærer, som har sat hensynet til egen indtjening før bæredygtighedskriterierne.
Så er det selvfølgelig også vigtigt at understrege, at når vi sender sådan et høringssvar af sted, prøver vi selvfølgelig at skrive det i den tone og med de formuleringer, man nu bruger i den slags skriv, men jeg synes egentlig, at det ligger meget tæt op af, hvad jeg lige har sagt til spørgeren, dog selvfølgelig på engelsk og ikke på dansk.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-02-03:
Tak for det.
Mit spørgsmål er: Hvad er ministerens plan for at adressere, at nogle studerende kæmper med læringsefterslæb, manglende motivation og afsavn under nedlukningen?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-02-03:
For mig er det rigtig vigtigt at holde fast i, at grundudgangspunktet er, at hvis du har et handicap og gerne vil ind at læse på en uddannelse, skal det være muligt for dig inden for de rammer, der nu engang er, og med den støtte, vi politisk har vedtaget skal være tilgængelig.
Og uanset om det er en helhedsplan eller om det er at leve op til det, der allerede i dag er en ret, skal vi selvfølgelig være opmærksomme på, hvis den enkelte ikke oplever at få den hjælp, der politisk er besluttet man skal have – naturligvis.
Men det, som spørgeren jo også er inde på, er jo, at det kan være en lille smule kompliceret at tale om en blind og en med psykisk sygdom i en og samme kasse.
For det er klart, at de fleste blinde desværre ikke får synet tilbage, og så kan der være noget andet på spil.
Det håber jeg da ved gud også at man har blik for i de der individuelle håndteringer ude lokalt.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-02-03:
Men jeg tænker, at vi jo nu faktisk er sådan lidt tilbage ved det første spørgsmål – det, vi havde tidligere – for hvis vi skal sikre, at man som studerende får den vejledning, at tingene bliver samlet op, og at tingene kommer ind i nogle rammer, der netop individuelt kan håndtere det, den enkelte studerende har brug for, og det kan også være, at man bliver bedre undervejs og skal have en anden form for støtte, så ville en helhedsorienteret studieplan for den enkelte faktisk kunne løse det, for mig at se.
Så vil ministeren ikke være med til at sikre, at vi får den etableret?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-02-03:
Tak for spørgsmålet, og tak for at gå op i vores studerendes og unge menneskers ve og vel i den her tid.
Der er ingen tvivl om, at nedlukningen af samfundet og jo også vores uddannelser over den senere periode har påvirket vores studerende og stadig gør det.
Mange oplever, at læringsudbyttet er lavere, og mange oplever også, at det sætter sig i trivslen.
Til trods for at underviserne derude knokler, og til trods for at de gør, hvad de kan, for at holde en eller anden form for fællesskab kørende, så sætter det sig både i læringsudbyttet og i trivslen.
Det er jeg i en meget tæt dialog med vores uddannelser om – både hvor slemt det står til, men også hvordan vi så håndterer det.
Det er selvfølgelig også med et blik for, at vi uddanner unge mennesker direkte ud på arbejdsmarkedet, og derfor har vi også et særskilt ansvar for, at de også kan det, de skal kunne, når de kommer ud til vores virksomheder.
Det er en særskilt problemstilling.
Men derudover er der også et særligt problem i, at de simpelt hen mister motivationen for at lære lige nu.
Det oplever jeg også at det er for spørgeren og de øvrige ordførere, vi samarbejder med.
Vi har undervejs taget forskellige tiltag, både i fællesskab afsat penge til f.eks. Studenterrådgivningen og øvrige tiltag, for at de unge kan få nogle at tale med, men jo også f.eks. afholdt trivselstopmøder, så de mange – heldigvis – gode idéer, der popper op landet over, kan inspirere på tværs af landet.
Samtidig har vi jo også i fællesskab besluttet at give vores uddannelsesinstitutioner fleksible rammer, så de også lokalt kan finde løsninger.
Det vil vi blive ved med, og det vil vi også blive ved med at have dialog om både med institutionerne og med ordførerne.
Det er vigtigt, for at vi kommer bedst muligt igennem den her tid.
Ulla Tørnæs (V), 2021-02-03:
Det er andre ting, vi skal have fat i.
Men det er i hvert fald, synes jeg, en af de barrierer, som burde være relativt nem at passere og dermed nå ud til de personer, som det drejer sig om.
Så jeg er glad for, at ministeren her giver tilsagn om at dykke ned i, hvad årsagen er til, at mennesker med handicap ikke har adgang til, i hvert fald ikke umiddelbart, den vejledning, som de skal have ifølge lovgivningen.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-02-03:
Altså, de her tiltag er jo lavet, fordi vi politisk vurderer, at det er på sin plads, at hvis du har et handicap, får du ekstra hjælp og støtte.
Selvfølgelig skal den hjælp og støtte så også nå ud til dem, der både har krav på det og brug for det.
Så det der vil jeg godt prøve at dykke ned i hvad dækker over, for det burde være en lavthængende frugt, hvis det holder stik.
Ulla Tørnæs (V), 2021-02-03:
Mange tak for svaret, som jo skitserer situationen og dermed også den udfordring, som man faktisk har i hele Vestjylland.
For ja, det er rigtigt, at der i dag findes fire centre, men de er jo placeret i det, jeg vil tillade mig at kalde Østdanmark i den her sammenhæng; det vil sige, at hvis man trækker en linje ned gennem den jyske højderyg, vil man se, at der ikke er et eneste center vest for den jyske højderyg.
Og det vil jeg bare benytte lejligheden til at understrege over for ministeren at jeg synes er forkert.
Jeg ønsker et Danmark i balance, et Danmark i bedre balance, og hvis man skal kunne tage ordentligt imod international arbejdskraft – og det er der også brug for i Vestjylland – så skal man selvfølgelig have de samme muligheder for at kunne byde velkommen til den arbejdskraft, som man har, hvis der er tale om en virksomhed i f.eks. Odense eller på Fyn i det hele taget.
Jeg synes, det er dybt, dybt forargeligt, at regeringen og KL imellem ikke har kunnet nå frem til en fælles enighed.
Mig bekendt var det ikke kun i forbindelse med indeværende kommuneaftale; så var det faktisk også noget, man drøftede i den foregående kommuneaftale.
Så det er jo en længere proces, der ligger forud.
Det bringer mig så egentlig til sagen ved nemlig at spørge ministeren, om ministeren vil være enig i, at der selvfølgelig skal være mulighed for den samme service for de virksomheder, der har brug for den internationale arbejdskraft, i hele landet.
Det er jo ikke rimeligt, at man skal bruge en halv eller en hel arbejdsdag på at tage til f.eks. Odense eller Aalborg, eller hvor det nu måtte være, hvis der er tale om en virksomhed i Holstebro.
Jeg synes simpelt hen ikke, det er i orden, at man har et landkort som det, der viser sig, når det handler om et sådant modtagecenter.
Men jeg er glad for, at ministeren har noteret sig, at man i hvert fald i Esbjerg er klar til at huse et sådant center.
Som nævnt tidligere er jeg meget optaget af at sikre, at mennesker med handicap har mulighed for at gennemføre en videregående uddannelse.
Ét er selve sagsbehandlingstiden omkring støttemulighederne, noget andet er den vejledning, som man så har adgang til at få, hvis man er en person med et handicap, og ifølge oplysninger fra Sammenslutningen af Unge Med Handicap, SUMH, er det faktisk kun hver anden studerende med handicap, der har modtaget vejledning om de særlige støtte- og dispensationsmuligheder, der findes for mennesker med handicap.
Det vil sige, at hver anden rent faktisk slet ikke modtager den vejledning, som man kunne forvente at de ville få.
Her tænker jeg, at vi må have en lavthængende frugt.
Så hvad vil ministeren gøre for at sikre, at de personer, der har et handicap, også får den vejledning, som de selvfølgelig har krav på at få, om de støttemuligheder, som allerede findes?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-02-03:
Men det er hermed tilkendegivet, at det selvfølgelig handler om at få viden ud til den enkelte studerende og ikke kun institutionen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-02-03:
Tak for svaret, og tak for en besvarelse, som jeg synes er lidt mere håndfast end det, som regeringen har sendt i sit høringssvar til Kommissionen – det er en længere skrivelse på engelsk, så jeg skal ikke stå og læse op af den – hvor jeg synes, at der bliver talt i lidt mere runde vendinger om, at man støtter intentionerne, men den klare tilkendegivelse, som ministeren nu kommer med i forhold til indgrebet i ledelsesretten og ledelsesansvaret, synes jeg ikke er afspejlet i det.
Men jeg kvitterer for, at ministeren er lidt mere håndfast her.
For jeg deler fuldstændig den opfattelse – og det er derfor, jeg rejser spørgsmålet – at håndteringen af områder, som er rigtig vigtige, som bæredygtighed og klimaet, stadig væk forudsætter, at vi gør fornuftige ting og ikke går på kompromis med nogle grundlæggende værdier og strukturer, som det her samfund bygger på.
Og der er det altså helt fundamentalt, at det er ejerne, aktionærerne i en virksomhed, der bestemmer, hvordan virksomheden skal drives inden for de rammer, som vi har vedtaget her i Folketinget.
Så må de ikke blive påtvunget, at andre skal blande sig i den proces.
Så det er jeg glad for.
Men en ting, der ærgrede mig i ministerens besvarelse, var udsagnet om, at virksomhederne ikke blot skal tilgodese aktionærernes ofte kortsigtede interesser.
Den formulering var jeg meget, meget ked af, for meget af det, der ligger i Kommissionens forslag, bygger på en redegørelse, der er lavet blandt nogle tusind virksomheder, primært britiske, og den rapport har altså været udsat for massiv faglig kritik for objektivt set at være forkert.
Dan Jørgensen (S), 2021-02-03:
Tak for et rigtig godt spørgsmål.
Det her er nemlig meget vigtigt.
For at vi kan løse de samfundsudfordringer, vi står over for, såsom at indfri målene i Parisaftalen og sammen nå i mål med FN's verdensmål, så kræver det et ansvarligt og engageret dansk erhvervsliv.
Regeringen bakker derfor op om intentionen i Kommissionens kommende initiativ om bæredygtig selskabsledelse.
Regeringen er enig i, at ledelser i virksomheder skal understøttes i at inddrage andre interesser og stakeholders i deres beslutningsprocesser og ikke blot fokusere på aktionærernes til tider kortsigtede økonomiske interesser.
Vi er dog ikke helt på linje med Kommissionen, hvad angår de instrumenter, de mener skal tages i anvendelse for at fremme denne udvikling.
Regeringen mener, at fælles EU-regler for due diligence er et godt instrument til at opnå et mere ansvarligt erhvervsliv.
Due diligence-reglerne vil sikre, at europæiske virksomheder og deres ledelser tager ansvar for deres værdikæder og for deres egne udfordringer og risici, om det så er klima, miljø eller menneskerettigheder.
Der, hvor vi er mere betænkelige, er ved den del af Kommissionens kommende forslag, hvor der lægges op til et vidtgående indgreb i ledelsesretten og ledelsesansvaret.
Det fornemmer jeg også at spørgeren er betænkelig ved.
Virksomhederne bør understøttes i deres arbejde med bæredygtigheden, men ikke få begrænset deres handlerum i forhold til at drive deres virksomhed på en måde, som ledelsen finder mest optimal.
Det vil være et indgreb, der kan have væsentlige negative følger for danske virksomheder og deres muligheder for at understøtte den bæredygtige omstilling.
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-02-03:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at Europa-Kommissionens køreplan for bæredygtig virksomhedsledelse, hvor virksomhedsledelse fundamentalt ændres – bl.a. ved at fjerne aktionærers indflydelse og indsætte politiske interessenter i virksomheders bestyrelser for at fremme den bæredygtige dagsorden – er den rette vej at gå, og vil ministeren i forlængelse heraf bestræbe sig på, at sådanne ændringer behandles nationalt, jævnfør nærhedsprincippet, inden de implementeres?