runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2021-04-08:
Og hvis man ikke har et lovligt opholdsgrundlag i Danmark, skal man heller ikke passe et arbejde.
Så skal man rejse hjem til det land, man kommer fra.
Det er sådan set det, der er hele formålet med også den her lovgivning.
Det er meningen, at folk skal rejse hjem.
Det er det, der er hele formålet med det her.
Det er folk, der ikke har et lovligt opholdsgrundlag, vi taler om.
Det er ikke folk, som vi gerne vil have skal være her, og som har en god grund til at være her.
Det er folk, som f.eks. kommer fra et område, hvor der engang har været krig, og hvor der ikke er krig længere, men som så synes, at det er attraktivt at blive i Danmark i stedet for at rejse tilbage, hvor de kommer fra.
Det er altså bare ikke sådan, det fungerer.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-08:
Jamen vi ser jo ingen modsætninger mellem asylstramninger på den ene side og samtidig på den anden side at sige, at dem, der er kommet til Danmark, selvfølgelig skal bidrage i den periode, de er i Danmark – både af hensyn til det danske samfund, men også af hensyn til individet, fordi det er sundt at gå på arbejde, og for at man kan dygtiggøre sig, inden man skal tilbage til f.eks. Syrien, til de dele, hvor det vurderes, at der er fredeligt nok.
Alt andet lige, som jeg sagde før, er det da bedre, at man rejser hjem med styrkede kompetencer og har udrettet noget fornuftigt i den periode, man har været i Danmark, i stedet for at have lavet absolut ingenting.
Rosa Lund (EL), 2021-04-08:
Men det omvendte kan jo lige så godt gøre sig gældende, altså at der er blevet truffet nogle afgørelser i Flygtningenævnet, som man jo ikke bare klager til pr. automatik, hvis det var sådan, jeg skulle forstå det, hr. Rasmus Stoklund sagde.
Man klager jo, fordi man mener, at der er noget at klage over, og det, vi er bekymrede for, er lige præcis, at det bliver fjernet nu.
Så vil jeg gerne spørge om noget andet.
Hvad hvis man ikke kan rejse tilbage?
Altså, hr. Rasmus Stoklund er jo selv inde på, at vi ikke skal lave hjemsendelsesaftaler med Assadregimet, og det er jeg fuldstændig enig i, men det er jo ikke det eneste land, det er svært at sende folk tilbage til.
Der er jo andre lande, vi ikke har hjemsendelsesaftaler med.
Er det så virkelig fornuftigt, at vi lader folk sidde og rådne op på udrejsecentre, fordi Socialdemokratiet gerne vil fremstå som nogle hårde bananer i udlændingepolitikken over for fru Marie Krarup?
Rasmus Stoklund (S), 2021-04-08:
Det her er nogle gange en skizofren position, for på den ene side får man at vide, at man er en hård banan, mens man på den anden side får at vide, at man repræsenterer Det Radikale Venstre, når det er andre i salen, der udlægger teksten.
Men der er jo meget stor forskel på, at vi ikke tvangsudsender folk, og at man så ikke kan rejse til steder.
Hvad angår Syrien, så er 140.000 syrere vendt tilbage til Syrien fra nærområderne over de sidste par år.
130 syrere tog fra Danmark tilbage til Syrien med reintegrationsprogrammet sidste år.
Det vil sige, at man altså godt kan tage tilbage til dele af Syrien.
Der er sådan set stabilitet i dele af Syrien omkring Damaskus.
Derfor er det der ensidige billede, der bliver tegnet, ikke rigtigt.
Mads Fuglede (V), 2021-04-08:
Tak for ordet.
Hjemrejseområdet har længe været en af de største udfordringer i dansk udlændingepolitik.
Det koster gennemsnitligt ca. 300.000 kr. at have en afvist asylansøger på et udrejsecenter i Danmark i 1 år.
Det er penge, som vi i stedet kunne bruge på velfærd til danske borgere, men det kan vi jo ikke, når vi bruger dem her.
Derfor er det vigtigt, at vi styrker indsatsen for at få udlændinge til at rejse hjem.
I de senere år har vi forfulgt den tilgang, at udlændinge uden lovligt ophold placeres på et udrejsecenter, hvor hjemsendelsen afhænger af udlændingens eget initiativ, når det ikke er muligt af tvangshjemsende vedkommende.
Vi har fuld forståelse for, at afviste asylansøgere befinder sig i en svær situation, og at de har brug for tid til afklaring efter et endeligt afslag på deres opholdstilladelse.
Ikke desto mindre er det dog vores opfattelse, at hvis man vil søge asyl i Danmark, er det i en midlertidig periode.
Så snart der er mulighed for at vende tilbage til ens hjemland, skal man vende tilbage og bidrage med at bygge sit fædreland op.
Det har været et af de vigtige tiltag i paradigmeskiftet, som vi indførte, da vi sad i regering.
Samtidig skal der reageres hårdt og konsekvent, hvis udlændinge ikke respekterer myndighedernes endelige afgørelse, hvilket er et stigende problem.
Målet med regeringens hjemsendelsespolitik er at skabe nogle værktøjer for myndighederne, som skal ændre måden, hvorpå der fra myndighedernes side arbejdes med udlændinge, der skal hjemsendes.
Den nye hjemrejsepolitik skaber en mere proaktiv proces, hvor myndighederne kommer tættere på udlændingene, som dermed vil møde motiverende indsatser og konkrete redskaber med hensyn til at vende tilbage til deres hjemland.
Dette er vigtigt, fordi udlændinge dermed også selv finder en motivation i at være med til at hjælpe med at bygge deres hjemland op.
Med disse ord kan jeg meddele, at Venstre godt kan støtte lovforslaget.
Og vi ser frem til, at der kommer nogle positive konsekvenser af lovforslaget, og at man laver yderligere forordninger på det her område for at sørge for, at vi får styrket indsatsen over for udlændinge uden lovligt ophold i Danmark.
Rosa Lund (EL), 2021-04-08:
Tak for det.
Nu kom jeg desværre lidt for sent til hr. Rasmus Stoklunds ordførertale, så det kan godt være, at ordføreren allerede har sagt noget om det her, men jeg spørger alligevel lige for en sikkerheds skyld.
Der er jo en del af høringssvarene, som er ret kritiske over for det her lovforslag, bl.a. over for den del, der handler om, at man nu vil betale sig fra, at mennesker kan klage over deres sager.
Det synes både Enhedslisten og jeg personligt er ret bekymrende, altså at man nu køber sig ud af rettigheder.
Det er noget, vi i hvert fald frygter vil blive en glidebane i forhold til resten af regeringens udlændingepolitik.
Så jeg skal egentlig bare høre hr. Rasmus Stoklund, om det slet ikke er en bekymring, man har i Socialdemokratiet, at der, når man begynder at betale sig fra, at folk kan klage, så faktisk ender med at blive truffet nogle forkerte afgørelser i Flygtningenævnet.
Rasmus Stoklund (S), 2021-04-08:
Nej, det er ikke en bekymring, jeg er stødt på eller selv går og bærer på, må jeg sige.
Jeg kunne godt forestille mig, at det kunne være sådan, at nogle af dem, der i dag får en afgørelse fra Udlændingestyrelsen om, at de ikke længere har et opholdsgrundlag i Danmark, fordi man sådan set fint kan leve der, hvor de kommer fra, sådan bare pr. automatik får anket sagen, fordi det nu er sådan, man gør, og så ryger sagen videre i Flygtningenævnet.
Hvis man lige fik lov at tygge på det og se på mulighederne og fik en samtale med den her nye hjemrejsestyrelse, som der lægges op til, og fik at vide, hvilke muligheder der er for at få noget hjælp til at komme tilbage og genetablere sig og komme på et reintegrationsprogram og få startet en erhvervsvirksomhed, få noget opkvalifikation, eller hvad der nu måtte være relevant der, hvor man kommer fra, så kunne det jo sagtens være, at man så tænkte: Okay, måske var det egentlig meget rart at komme tilbage til der, hvor jeg kommer fra, hvor jeg taler sproget, hvor jeg deler værdierne, hvor kulturen er, som jeg ønsker mig, og hvor solen skinner.
Så nej, det er ikke noget, jeg er bekymret over.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2021-04-08:
Det tror jeg simpelt hen er det mest absurde ministersvar, jeg har fået i 16 år.
Ministeren bruger som hovedargument imod forslaget noget, som ikke er en del af forslaget, men som måtte være sket i Ukraine og Indien, og som ikke er en del af den canadiske model, som vi foreslår at lave en parallel til i Danmark.
Det er jo helt absurd.
Det er jo fair nok.
Det er vi så enige om, men kunne vi så ikke diskutere lovforslaget?
Det er jo fair nok, at man er uenig i forslaget, men man må da have nogle argumenter.
Det er da alligevel imponerende, altså, ros for at stå og indrømme fra talerstolen, at man argumenterer imod noget, der ikke er en del af forslaget.
Men jeg synes, det er noget absurd og en lidt stedmoderlig behandling i forhold til de mennesker, som jo faktisk gerne vil være forældre, og som ikke kan blive det med de regler, der gælder i dag.
Astrid Krag (S), 2021-04-08:
Jeg var lige ved at sige, at jeg da er helt stolt, hvis hr. Simon Emil Ammitzbøll-Bille skal slutte på toppen og jeg kan få lov til at være den, der leverer det mest absurde, han har hørt i 16 år i Folketinget.
Det tænker jeg er lidt af en bedrift – ikke for at sige, at jeg har mange kolleger herinde, der siger absurde ting fra talerstolen, for det oplever jeg nu ikke.
Jeg synes jo, jeg i min tale ret konkret redegjorde for, hvorfor vi er bekymrede for det her forslag.
Det er vi, fordi det reelt vil åbne op for kommercielt rugemoderskab, og risikoen for det, fordi det vil være så svært at efterprøve og håndhæve forbuddet, hvis man laver den åbning, der bliver lagt op til her.
Og når jeg fremhæver erfaringerne fra andre lande, er det jo
, fordi vi kan se, hvilke problemstillinger der faktisk er de steder, hvor man har taget skridtet fuldt ud.
Jeg mener, at man med det her forslag bevæger sig derhenimod, og det ønsker vi ikke.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2021-04-08:
Vi hører ofte udtrykket: lande, vi normalt sammenligner os med.
Og sådan kan man jo se verden så forskelligt.
Men jeg synes jo, at vi skulle prøve at tage andre moderne lande, progressive lande, i verden og se på, hvordan de gør det, hvordan de løser nogle af de problemer, der er med, at mennesker ikke kan få lov til at blive forældre.
For sandheden er jo, at det problem, som ministeren siger vi ikke hegner ind, afleverer vi så bare til udlandet, for de børn vil jo blive hentet i udlandet med de regler, der er nu.
Astrid Krag (S), 2021-04-08:
Jamen jeg kan også pege på studier i USA om amerikanske surrogatmødre, studier, der peger på, at de også her overvejende kommer fra lavindkomstfamilier, hvor økonomien er det primære motiv til at være surrogatmor.
Så jeg tror, at når jeg fremhæver Indien, er det, fordi man faktisk for et år siden dér meget aktivt besluttede, at man ikke ville have kommercielle surrogatmødre.
Jeg tror, der findes et konkret citat fra en repræsentant fra den indiske regering, der lød lidt hen ad, at de indiske surrogatklinikker var blevet babyfabrikker for de rige, der snyder fattige kvinder til at indgå aftaler, de ikke fuldt ud forstår – og det er jo, synes jeg, noget, vi skal lytte til.
Camilla Fabricius (S), 2021-04-08:
Tak for det, hr. formand.
Det at få et barn er for rigtig mange mennesker en af de mest livsbekræftende og meningsfulde begivenheder i deres liv.
Det er det også for den nære familie og venner, som også kommer i nærheden af det at få et barn.
Derfor har Socialdemokratiet også stor forståelse for dem, der ikke på naturlig vis kan få et barn, og vi synes derfor også, det er meget vigtigt, at vi diskuterer de udfordringer, som efterhånden rigtig mange danskere oplever.
Vi mener ikke, at rugemoderskab er den rigtige løsning, og det er der flere grunde til.
F.eks. indeholder surrogataftaler en række alvorlige etiske dilemmaer, hvilket ministeren også har påpeget.
Det her med, at der åbnes for adgangen til at indgå surrogataftaler uden vederlag kan i praksis også åbne for eventuelle surrogataftaler med vederlag.
Derfor kan der også dannes et grundlag for at drive virksomhed med både børn og kvinder som en slags vare.
Det kan vi overhovedet ikke støtte.
Og ifølge Det Etiske Råd udgør det at have surrogatmoderskab også en værdikrænkelse, der kan ændre hele synet på graviditet og forældreskab.
Så der er i det hele taget i det her beslutningsforslag en lang række dilemmaer, hvad også ministeren har påpeget.
Vi mener, det er væsentligt, at vi generelt får diskuteret det at have muligheden for at få en familie – hvordan er det, vi i det hele taget sikrer fertilitet, det at få et barn, det at skabe fremtiden for den familie, man ønsker sig?
Det er væsentligt, at vi får diskuteret det, men det her er ikke vejen at gå, og derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2021-04-08:
Tak for indlægget, som vel i hvert fald var mere positivt end det, vi hørte fra regeringen, og det er jo også en standard, man kan at måle ud fra.
En af tingene er bl.a. det her med, hvornår det par, som bliver forældre, har forældremyndigheden.
I Danmark går der op imod 2½ år, mens man i den canadiske model er forældre fra begyndelsen.
Det kunne jo være et af de elementer, man godt kunne se på uden at have store diskussioner om, hvem der kan formidle, hvad man skal betale og alt muligt andet.
For der kan ske komplikationer, hvis der nu tilstøder rugemoderen noget i den periode, eller hvad ved jeg, så den sikkerhed, at man faktisk er forældre fra starten, kunne være et godt sted at begynde.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-08:
Det er jeg sådan set fuldstændig enig med spørgeren i, og jeg overvejede også, om det skulle med i talen, men det er jo ikke rigtig det, der er lagt op til i beslutningsforslaget.
Men lige nøjagtig det er jo vigtigt at have med, og det tror jeg helt bestemt at Venstre og Simon Emil Ammitzbøll kunne blive enige om.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2021-04-08:
Der er nu bestemt lagt op til det i beslutningsforslaget, for det er en af de tre grundlæggende forskelle, der er mellem den danske og den canadiske model.
Så på den måde er der lagt op til det.
Men det er klart, at jeg jo trods alt er sådan en type, der, hvis jeg ikke kan få hele kagen, i så fald godt vil have en tredjedel af kagen, hvis det er det, Venstre vil være med til at servere.
Så jeg synes, vi skal have en dialog om, hvad for elementer der kunne være interessante, hvis der ikke skulle vise sig at kunne samles et flertal her i salen, og det er jo svært, eftersom Socialdemokratiet og Venstre allerede har banket det ned.
Liselott Blixt (DF), 2021-04-08:
Jeg spørger, fordi vi ved, at der er kommuner, der tænker i at indlægge det ind under sociallovgivningen, for så skal de ældre selv betale for kost og logi på hjemmet.
Men hvis man bliver indlagt under sundhedslovgivningen, er det kommunen, der skal betale, fordi man sparer en sengeplads på sygehuset.
Så det synes jeg er utrolig vigtigt at tage med, altså at sikre, at kommunerne ikke tænker i den slags.
Det håber jeg man kan reagere på, selv om man sætter de kommuner fri, altså at man kan reagere, hvis man kan se, at der bliver lavet noget, der er uhensigtsmæssigt.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre: Når man siger, at man sætter nogle fri for at se, hvor der er nogle ting, der kan gøres noget ved, vil man så også se på, om servicerammen i kommunerne kan sættes op, sådan at man faktisk kan give den økonomi, man gerne vil, i kommunen?
Astrid Krag (S), 2021-04-08:
Jamen først vil jeg gerne gøre det meget, meget klart, at jeg at meget enig med fru Liselott Blixt i, at der er mange medarbejdere derude, som er enormt engagerede, enormt dedikerede, og som inden for de rammer, der er i dag, virkelig skubber på for nytænkning og innovation og i øvrigt også nogle gange bøjer reglerne for at gøre det, der er det bedste for de ældre, de drager omsorg for.
Så det er jeg meget, meget enig med fru Liselott Blixt i at vi ikke skal tale ned under gulvbrædderne.
Det er jo sådan set troen på det og erkendelsen af det, der er drivkraften her.
Vi skal træde et skridt tilbage, og det skal kommunalbestyrelserne søreme også, for den afgørende viden ligger hos borgerne, medarbejderne, de pårørende.
Det er det, vi skal have frisat her.
Og så er der jo hegnet ind i forhold til sundhedsloven og de forskellige ting, der sikrer patientsikkerheden og patientrettighederne.
Og det tænker jeg vil være godt at folde ud i udvalgsbehandlingen.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-04-08:
Jamen jeg må bare lige tage det der eksempel frem igen.
For er det herindefra, vi har defineret, at man får 6 minutter til et besøg, der skal bruges 7 minutter til?
Er det ikke noget, man bare kunne have lavet om?
Marie Krarup (DF), 2021-04-08:
Det er jo ikke korrekt, når ordføreren siger, at det her ikke ændrer ved, hvor mange der bliver sendt hjem.
Det er klart, at selve igu'en ikke gør det, men det, at folk kommer i arbejde, ændrer på, om de bliver sendt hjem – fordi det er blevet vedtaget, at hvis man er i arbejde, kan man få udskudt sin hjemsendelse.
Det er det, der er problemet: at de tilfælde vil vi så få flere af.
Jeg synes, det er sådan lidt grotesk, at Det Konservative Folkeparti ikke kan se, at der er et problem her.
Her bruger man så erhvervslivets ønske om arbejdskraft til at undgå at føre den stramme udlændingepolitik, som man selvfølgelig burde føre.
Birgitte Vind (S), 2021-04-08:
Det, jeg hører borgmestrene sige til mig, er jo, at de her kvalitetsstandarder er med til at sætte nogle rammer.
Det vil jeg sådan set give ordføreren fuldstændig ret i.
Men det der med, at vi har de her kvalitetsstandarder, betyder jo også, at man skal kunne måle og veje det helt præcist, om det er en privat eller en offentlig leverandør, der kommer ind ad døren, og at det skal være fuldstændig det samme.
Så vi efterlader ikke den mulighed lige nu for at kunne lave den forskellighed, og den mulighed vil den her lov jo give os.
Mette Abildgaard (KF), 2021-04-08:
Tak for det.
Ministeren nævnte, at der havde været en positiv modtagelse af statsministerens lancering af det her i nytårstalen.
Og det var der også, for statsministeren præsenterede muligheden for at give noget mere frihed til kommunerne.
Men hun glemte bare lige at nævne i en bisætning, at det skulle ske på bekostning af at indskrænke friheden for den enkelte ældre – det var, som om der ikke lige var plads til den del i statsministerens nytårstale – og ministeren ærgrer sig over, at der ikke kunne være et bredt flertal bag det lovforslag, der bliver behandlet i dag.
Men det tror jeg sådan set godt kunne opnås, hvis man var villig til at indskrive en hegnspæl, som handler om lige præcis det her, hvor man lige præcis formulerer, at der kan være mulighed for at give yderligere frihedsgrader i forhold til brug af private leverandører, men ikke mulighed for at indskrænke brugen af private leverandører.
Så jeg vil bare høre ministeren, om man er villig til at indskrive sådan en hegnspæl.
For så lover jeg ministeren, at stemningen bliver vendt med et fingerknips her i salen, og så bliver der lutter smil og godt humør – i hvert fald tæt på.
Astrid Krag (S), 2021-04-08:
Man skal jo aldrig afvise at være glad for lutter smil og godt humør.
Men jeg vil faktisk citere statsministeren her på talerstolen, for det var jo noget, der skabte begejstring bredt, da hun lancerede det i åbningstalen.
Men hun pegede faktisk også på det, som er problemet her i dag.
Hun sagde: »For hvis det skal virke, så skal vi turde gå hele vejen.
Vi må også fjerne regler, som vores partier har kæmpet for at få indført.«
Det er jo det, der er så misforstået ved debatten her i dag: At det er blevet til en debat for og imod – ja, altså, mest i forhold til en bestemt regel.
Men hele pointen her er jo, at vi skal træde et skridt tilbage og sige: I forhold til de her tre kommuner, som får fuldstændig vidtstrakt frihed – vi starter næsten på et blankt ark; så blankt et ark, som overhovedet har været muligt for os, mens der stadig skal være f.eks. den grundlæggende sikkerhed for, at man får den hjælp, man har brug for, og at der er styr på patientsikkerheden osv. –
bliver vi også nødt til at være villige til at give dem frihed fra noget af det, vi selv har kæmpet for.
Det er jo forudsætningen.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-08:
Jeg bliver nødt til at starte med at sige, at vi i Venstre ikke på nuværende tidspunkt har banket det ned, okay?
Det kan jeg også se at hr. Simon Emil Ammitzbøll er med på.
Men i Venstre vil vi bare rigtig gerne have, at vi får en åben og fordomsfri diskussion om det her emne, og det er simpelt hen så svært, og vi bevæger os ind i et minefelt her.
Det er stærke følelser, der er i spil, og det har vi altså enormt stor respekt for, og det er også derfor, at vi ikke på nuværende tidspunkt kan sidde og sige ja eller nej til det her, for det er så etisk svært et dilemma, vi er ude i.
Men lad os få en god udvalgsbehandling, hvor vi forhåbentlig kan lande en beretning og komme det her nærmere.
Mette Abildgaard (KF), 2021-04-08:
Vi Konservative er sådan set villige til at fjerne regler, vi selv har indført.
Men vi er ikke villige til at fjerne den rettighed, vi selv har indført, for det går ud over de ældre.
Retten til frit valg kan snart fejre 20-årsjubilæum – 20-årsjubilæum!
Mener ministeren, at det skal ske, eller er ministeren åben over for helt at fjerne det frie valg, hvis det efter ministerens vurdering viser sig at være succesfuldt i de her kommuner?
Ønsker ministeren så at udbrede det til resten af landet?
Astrid Krag (S), 2021-04-08:
Jeg synes simpelt hen, det er så ærgerligt, at man konkluderer så negativt på forhånd.
Altså, jeg håber, vi kommer til at se nogle nye former for offentlig-private innovationspartnerskaber, nye måder at levere hjælpen på tilpasset de tre meget forskellige kommuner i forhold til en velfærdsaftale.
For jeg tror heller ikke på, at én løsning er den rigtige i alle vores kommuner.
Det er jo også sådan et system, vi har i dag, hvor man handler, som om det er one size fits all, hvis man må sige det på engelsk her fra talerstolen.
Så vi tror på, at man skal give den her vidtstrakte frihed, hvis man skal levere et andet resultat end det, som skiftende regeringer har gjort, siden De Konservative sidst havde statsministerposten.
Jane Heitmann (V), 2021-04-08:
Tak, og tak til ministeren for at gå på talerstolen.
Altså, jeg kan bare sige, at jeg sidder og bliver fuldstændig opstemt og glad, når jeg hører ministerens tale her om, hvor vigtigt det er, at man kan træde et skridt tilbage.
For den 17. maj skal vi jo behandle et beslutningsforslag her i Folketingssalen, som handler om udvidede frikommuneforsøg.
Det er Venstre, der har fremsat det forslag, fordi vi sådan set gerne vil sætte 98 kommuner fri og ikke kun 7. Og nu hører jeg jo med totalt engagement fra social- og ældreministerens side, at vi virkelig skal turde træde et skridt tilbage.
Så jeg vil bare sige herfra, at jeg glæder mig helt vildt til, at Socialdemokraterne stemmer for, at vi selvfølgelig skal sætte ikke kun 7, men 98 kommuner fri.
Det kan jeg sige, helt uden at jeg har draget en konklusion, som der ikke er dækning for, for jeg har jo hørt ministeren sige, at vi skal turde træde tilbage.
Jeg stillede et spørgsmål i min ordførertale, hvor jeg pegede på, at FOA mener, at det er både usikkert og uklart, hvordan lovforslaget her vil frigive medarbejderressourcer, som kan skabe øget nærvær og kvalitet.
Det hørte jeg ikke ministeren svare på.
Astrid Krag (S), 2021-04-08:
Vi skal jo ikke stå og forhåndsbehandle et beslutningsforslag fra Venstre, der kommer i salen om noget tid, men jeg vil bare sige, at frikommuneforsøgene, som er det, Venstre foreslår, jo er noget, vi har haft i forskellige former, siden udfordringsretten blev indført i – var det ikke i 2008?
Det har jo ikke været den revolution, man håbede, og det, man kunne se, når man evaluerede, var, dels at det var alt for punktvis, dels at det kræver et meget stærkt lokalt ejerskab, og det har man ikke formået at have med.
Det er jo det, vi gør nu ved at starte det her med at indgå aftaler mellem regeringen og tre kommuner.
Det er en helt ny måde at gå til det her på.
Jeg tror, vi har brug for at gøre det på en helt ny måde.
Jeg synes ikke, vi står med sådan fuldstændig systemforandrende resultater, siden man lavede udfordringsretten tilbage i 2008.
Så vil jeg sige til det sidste – på de 15 sekunder, jeg har – at hvis vi på forhånd kunne pege på, hvordan vi kommer til at kunne frigøre de ressourcer, der sikrer en bedre pleje og omsorg for de ældre, ja, så var der jo ikke nogen grund til at lave et forsøg.
Derfor er det jo en lidt mærkelig kritik, at fordi vi ikke på forhånd kan pege på, hvad det er for nogle løsninger, der bliver udviklet gennem et meget innovativt forsøg, så er det et problem.