runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-04:
Tak for det.
Ordførerens partikollega hr. Pelle Dragsted stillede spørgsmål til hr. Søren Gade fra Venstre tidligere.
Jeg synes egentlig, han kom med nogle rimelig grove antydninger i de spørgsmål, der blev stillet.
De gik på arveafgifterne, og hvordan eksempelvis Venstre stiller sig til dem, og hvorvidt der er sammenhæng til den støtte, Venstre modtager fra nogle familieejede virksomheder.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om det er Enhedslistens synspunkt generelt, at et parti som f.eks. Venstre, som er imod arveafgiften ud fra ideologiske årsager, har andre årsager til at være imod den her arveafgift.
Tror man, at det er, fordi de har fået penge for at være imod det, fordi de får støtte fra nogle parter, der er involveret i det her?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-05-04:
Det, der er så vigtigt med åbenhed om partistøtte – det er en lille smule svært at se spørgeren her – er at sikre åbenhed, at imødegå mistanke om korruption.
Befolkningen har krav på at kunne se de pengestrømme, der er, så man netop undgår at få den mistanke, så man undgår den mistillid, der kan være, når f.eks. partier sidder og forhandler om arveafgift, når partier sidder og forhandler om Nordsøaftalen.
Det kan skabe mistillid, og det kan skabe mistanker.
Hvis vi tør at lægge alting åbent frem, tør at sige klart til den danske befolkning, at vi intet har at skjule, at man må se os i kortene, man må se, hvem der støtter os, og man må se det fulde beløb, mener jeg også, man imødegår det, som spørgeren spørger om, nemlig den mulige mistanke om, at vi lader os påvirke af økonomiske donationer og sponsorater.
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-04:
Så vil jeg spørge direkte.
Har Enhedslisten en mistanke om, at Venstre har ladet sig påvirke til at indtage en særlig position i det her spørgsmål, som jeg synes ordføreren antydede, og som jeg egentlig synes er meget uklædeligt?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-05-04:
Det vil jeg ikke stille mig til dommer over.
Jeg vil gerne overlade til den danske befolkning at stille sig til dommer over det.
Leif Mikkelsen (LA), 2017-05-04:
Tak for det.
Jeg hører faktisk stort set alle partier bryste sig af, at de ikke til salg for penge i deres politiske prioriteringer.
Det håber jeg meget bliver ved.
Vi har et støttesystem, som også er åbent og gennemsigtigt.
Det har det været.
Der er klare regler.
Det er så blevet endnu bedre med det her forlig, der er blevet indgået.
Det er et forlig.
Derfor står det selvfølgelig til troende.
Det forbyder anonyme tilskud, sætter klare regler op for det, flytter reglerne om 20.000 kr. ud i det lokale og regionale led, og det har en revisorbestemmelse.
Det er sådan set det, der ligger af forbedringer i det her forslag.
Så vil Liberal Alliance givetvis blive spurgt, om ikke vi kunne tænke os at gå videre i åbenhed, for vi praktiserer nemlig selv en høj grad af åbenhed om bidragsydere.
Vi tillader os endda den luksus, at vi på vores landsmøder sætter de bidragsydere, der giver over 20.000 kr., op på tavlen og takker dem højlydt, fordi de har støttet Danmarks liberale parti.
Vi synes, det er klogt, at de gør det.
Vi takker dem.
Det er vi stolte af.
Vi er stolte af, at der er en række bidragsydere, der gerne vil stå på den tavle.
Vi har endda nogle, der præcis har givet 1 kr. over grænsen for at komme til at stå på den tavle.
Den idé vil jeg gerne sende videre til alle andre, der kunne tænke sig det.
Så vil man blive takket næste år.
Så vi praktiserer åbenhed.
De, der eventuelt mener, at man med de regler, vi vedtager, ikke praktiserer åbenhed nok, kan så bare selv praktisere det.
Det står enhver frit for, hvis man har aftalt det med sin bidragsyder.
Vi lader bidragsyderne selv oplyse beløbet, hvis de vil det.
Det tilkommer ikke os, det tilkommer giveren.
Det gælder det, der ligger under 10.000 kr. og også over 20.000 kr., hvis man kun skal have navnet med.
Det er en god regel.
Vil man videre, må man aftale det med sin bidragsyder.
Det kan man så bare gøre.
Derfor er vi med i det her forslag og synes, det er et godt skridt i den rigtige retning.
Hvis det en dag bliver muligt at skabe endnu mere åbenhed, så vil man også givetvis kunne finde Liberal Alliance på den del af tavlen den dag, det er muligt.
Men vi har indgået et forlig.
Det står vi ved.
Det er spillet, og derfor kan vi støtte forslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2017-05-04:
Jeg savner også lidt logik.
Altså, når regeringen foreslår det her, er det jo, fordi man synes, det er rigtigt.
Jeg savner simpelt hen svar på, hvorfor folk ikke må vide, hvor stort det beløb er.
Hvad er sådan selve grundargumentationen for, at folk ikke skal vide det?
Søren Gade (V), 2017-05-04:
Danskerne kan fremadrettet se, hvilke organisationer og hvilke enkeltpersoner, der giver politiske bidrag over 20.000 kr. Og jeg tror, at hr. Pelle Dragsted vil opleve, at de fleste bidrag vil ligge lige der, hvor man ikke får sit navn frem – som det også sker i øjeblikket – fordi man ikke ønsker at blive en del af den offentlige debat, hvor man går ud og hænger mennesker og organisationer ud, hvis de går ind og støtter et politisk parti.
Og det er i øvrigt ligegyldigt, hvilket parti man så måtte støtte: Det har en konsekvens i den offentlige debat, for i dag er det blevet noget odiøst overhovedet at blande sig i det politiske liv.
Susanne Eilersen (DF), 2017-05-04:
Tak, formand.
Det lovforslag, vi behandler her, går ud på at skabe åbenhed om privat partistøtte.
Det er på høje tid at få skabt mere åbenhed og gennemsigtighed om donationer til de politiske partier.
Det skal være ens for alle, ligegyldigt om der er tale om kronebeløb, direkte bidrag eller bidrag til erhvervsklubber og lignende.
Og det er vigtigt, at vælgerne kan se, hvem der bidrager med hvad til de politiske partier, og gerne når beløbet er højere end 10.000 kr. Der skal altså ikke være nogen anonyme tilskud på beløb på over 10.000 kr, hvis det står til Dansk Folkeparti.
Det rummer det her forslag desværre ikke.
Aftalen rummer dog gode tiltag og er et skridt i den rigtige retning.
Men det er et alt for lille skridt.
Men den løser ikke de problemstillinger, som også det udvalg, der blev sat på tidligere, har adresseret med anbefalinger til regeringen, der er kendt af alle, og som sådan bare kunne stemmes igennem.
Alligevel vælger regeringen at lave en aftale kun med Socialdemokratiet og ser bort fra at inddrage alle de andre partier.
Den ser også bort fra en del af de anbefalinger, der ligger fra udvalgets side.
I den betænkning, vi har skrevet, har vi bl.a. lagt vægt på, at beløbsgrænsen for anonyme bidrag ikke skal overstige 10.000 kr.
Ved donationer fra private bidragsydere, der støtter med mere end 10.000 kr., skal man have oplyst det eksakte beløb fra donoren.
Fristen for aflæggelse af regnskab skal fremrykkes fra 12 til 4 måneder efter regnskabsafslutning.
Fastsættelse af regler for ikkeøkonomisk støtte eller det, vi kalder inddirekte støtte, og erhvervsklubber skal medregnes som partistøtte og meget andet.
Derudover har partierne forpligtet sig til at gennemføre ændringerne, såfremt de partier, der har skrevet under, kan finde flertal for det i Folketinget.
Det er ærgerligt, når vi nu havde muligheden for en gang for alle at lave en aftale, der skaber åbenhed og gennemsigtighed om donationer, at vi så vælger en halv løsning.
Det her forslag er, som jeg sagde før, dog et skridt i den rigtige retning.
I Dansk Folkeparti synes vi, det er et alt for lille skridt, og så må vi jo tage det i to etaper.
Vi støtter selvfølgelig lovforslaget, da det går i den rigtige retning.
Søren Gade (V), 2017-05-04:
Tak for det.
Det lovforslag, vi behandler her i dag, udmønter jo den politiske aftale, der er indgået mellem regeringen og Socialdemokratiet på netop partistøtteområdet den 1. februar 2017.
Lovforslaget lægger op til en ny balance i forhold til øget åbenhed om den privatøkonomiske støtte, som politiske partier modtager fra privatpersoner, fra virksomheder og fra organisationer.
Det er en aftale, der følger op på nogle af de anbefalinger, som antikorruptionsudvalget GRECO har givet, og nogle af de anbefalinger, som Partistøtteudvalget har givet.
Og vi synes, at man med aftalen nu få sikret en bedre balance i reglerne, så større bidrag fremover bliver offentlige, uanset hvilket niveau de ydes på, samtidig med at det sker uden for meget bøvl og bureaukrati for partierne, erhvervslivet og det offentlige.
Vi mener, at forbuddet for partier og regionale og kommunale kandidatlister mod at modtage anonyme tilskud, som overstiger beløbsgrænsen på 20.000 kr., er et vigtigt skridt i retning af at skabe mere åbenhed om den privatøkonomiske støtte til partierne, og vi mener også, at der er fornuft i, at tilskud over beløbsgrænsen til bl.a. regionale eller kommunale kandidatlister fremover både skal indberettes til og offentliggørelse af henholdsvis regionsrådet og kommunalbestyrelsen.
De regler gælder i dag for partiernes landsorganisationer, og vi mener, at der er fornuft i, at der sikres åbenhed om større private bidrag, der ydes til alle niveauer i partierne.
På baggrund af det støtter Venstre lovforslaget.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-05-04:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om forløbet bag den her aftale, for det undrer mig dybt, at det ikke er alle Folketingets partier, der er blevet indkaldt til forhandlinger om at følge op på Partistøtteudvalgets anbefalinger.
Hvorfor er det sket i sådan en lille, lukket forsamling, der kun har involveret regeringspartierne og Socialdemokratiet, når det her er noget, der burde angå os alle sammen?
Søren Gade (V), 2017-05-04:
Til det vil jeg sige til Enhedslistens ordfører, at det spørgsmål må man rette til regeringen.
Det er det rette sted at stille det.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-05-04:
Så ordføreren kan ikke svare på, hvorfor man ikke også fra Venstres side har arbejdet for, at det var et samlet Folketing og ikke en lille, lukket klub, der skulle forhandle de nye regler om partistøtte?
Det kan Venstres ordfører ikke svare et andet parti i Folketinget på?
Tak for det.
Nu er der jo et meget stort mindretal, som har lavet en aftale om, at hvis vi får flertallet på et tidspunkt, vil vi gennemføre partistøtteudvalgets anbefalinger.
Og jeg kunne læse mig frem til, at Liberal Alliance faktisk er mere enige med os, end man er med regeringen.
Kunne man forestille sig efter et valg – hvis Liberal Alliance ikke længere var i regering – at Liberal Alliance så ville gå sammen med os for at sikre, at den her åbenhed bliver gennemført i overensstemmelse med det, man jo åbenbart i virkeligheden mener?
Søren Gade (V), 2017-05-04:
Tak for det.
Jeg anerkender, at der er en politisk uenighed mellem SF's ordfører og de partier, der støtter det her forslag.
Jeg vil bare sige i forhold til beløbsgrænsen og det, at man kan give 20.000 kr. i anonym form eller i hvert fald uden at offentliggøre ens navn, at det jo bl.a. skyldes den debat, som kører i det offentlige rum.
Hvis en borger i Danmark ønsker at give et beløb til f.eks. Socialistisk Folkeparti, er der jo den risiko, at hvis man gør det med navns nævnelse og beløbet er 20.000 kr., så bliver man skammet ud på de sociale medier – man kan få ødelagt sin forretning, fordi man går ind og ønsker at støtte et politisk parti.
Og omvendt er det selvfølgelig rimeligt, hvis det er store beløb, der bliver givet, at man så offentliggør navnet.
Og der synes vi at afvejningen er, at beløb på over 20.000 kr. offentliggøres med navn, hvis man giver det til Socialistisk Folkeparti eller til Venstre, men at et beløb på 20.000 kr. eller derunder kan man give i anonym form.
Jeg anerkender blankt, at der har vi en politisk uenighed, men det er den afvejning, vi har været inde i, og det er derfor, at vi støtter det forslag, som ligger her.
Jacob Mark (SF), 2017-05-04:
Jamen den del om de anonyme tilskud er jeg sådan set med på, og jeg synes også, det er godt, at man nu forbyder det at give anonyme tilskud på over 20.000 kr.
Og sådan pragmatisk set kan jeg også godt forstå, at det skal være muligt at give nogle anonyme tilskud, hvis det er små tilskud.
Det, som jeg spørger til, er, hvorfor man ikke har fulgt Partistøtteudvalgets anbefaling i spørgsmålet om, at man skal skrive, hvor meget man har modtaget.
Altså, hvis man som parti modtager en halv million, hvorfor skal det så ikke offentliggøres?
Det er noget af det, som jeg tror kunne være med til at skabe mere gennemsigtighed for vælgerne, i forhold til hvad partierne modtager.
Søren Gade (V), 2017-05-04:
Det har så været en del af de politiske drøftelser, der har været – for sådan har det jo også været, altså at i forhold til beløb på over 20.000 kr. har man skullet nævne beløbet.
Den politiske aftale blev, at man nævner navnet og ikke beløbet, og der må jeg så henholde mig til, at det er en del af den politiske aftale, selv om jeg selvfølgelig forstår spørgerens bemærkninger og spørgsmål til det.
Pelle Dragsted (EL), 2017-05-04:
Jeg vil gerne blive i samme spor.
Altså, vi har f.eks. lige haft en debat om arveafgiften, og der kunne vi jo se, at en lang række af de store familieejede virksomheder, som får allermest cool cash ud af den her aftale, samtidig støtter partiet Venstre og en række af de andre partier bag aftalen.
Men vi kan ikke se, hvilke beløb de støtter med.
Synes ordføreren ikke, det ville være rimeligt, at danskerne kunne se, hvor mange penge Venstre og andre partier har fået af virksomheder, som Venstre bagefter direkte og målrettet har tilgodeset med et særligt skattefradrag til lige præcis den her type virksomheder?
Søren Gade (V), 2017-05-04:
Nu lider jeg jo ikke af de konspirationsteorier, som jeg kan høre Enhedslistens ordfører lider af.
I mit parti synes vi faktisk, at et engagement i det politiske virke fra enkeltpersoner og virksomheders side er godt.
Vi synes også, der skal være en form for åbenhed omkring det.
Det har vi i dag, og de regler for åbenhed bliver større med det forslag, som der er flertal for i Folketinget.
Jeg anerkender fuldt ud, at Enhedslistens ordfører vil gå længere.
Det her er den politiske aftale, og så må man jo, når den tid kommer, samle et flertal for at lave den om.
Jeg vil bare sige til hr. Pelle Dragsted, at man jo netop kan se, hvilke virksomheder og enkeltpersoner, der giver beløb over 20.000 kr., hvad enten det er til Enhedslisten eller til Venstre eller Socialdemokratiet.
Pelle Dragsted (EL), 2017-05-04:
For der er jo lidt forskel på at give 20.000 kr. og 20 mio. kr. Jeg kan simpelt hen ikke forstå ønsket om, at man skal kunne gemme sig og skjule de her oplysninger for danskerne.
Hvorfor må danskerne ikke få det at vide?
Vi sidder her jo for at repræsentere dem.
Vi er ikke en eller anden hemmelig gruppe; vi er politiske partier, som er valgt af danskerne.
Hvorfor må de ikke se, hvor store beløb vi får fra forskellige private interesser?
Jacob Mark (SF), 2017-05-04:
Altså, som det også står rigtig godt beskrevet i lovforslaget, ligger der et ret indgående arbejde fra Partistøtteudvalget til grund for det her lovforslag, og de kommer jo med en række anbefalinger.
Nogle af dem har aftalepartierne valgt at følge, og nogle af dem har man valgt ikke at følge.
Kan ordføreren forklare, hvorfor man ikke har valgt at følge f.eks. det forslag om, at man skal oplyse beløbets størrelse, når man modtager tilskud på over 20.000 kr.?
Det er noget af det, som jeg f.eks. synes kunne være med til at skabe mere åbenhed.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-04:
Altså, mit spørgsmål til Socialdemokratiet gik jo ikke på, at vi skulle inddrage den anden gruppe.
Det var for at få en afklaring af, hvad det egentlig var for en argumentation, den socialdemokratiske ordfører brugte, der jo tilfældigvis lød næsten ligesom den argumentation, Dansk Folkeparti brugte lidt senere, nemlig at man drog parallellen til spørgsmålet om statsborgerskab og brugte det som en begrundelse for, at de ikke skulle have stemmeret.
Og så var det bare, jeg spurgte, at hvad så med alle de andre, der heller ikke har statsborgerskab.
Og der svarede den socialdemokratiske ordfører – heldigvis da, det er jeg glad for – at det altså ikke handlede om at tage stemmeretten fra alle dem.
Og så gik ordføreren selv ind i det.
Jamen hvad det andet angår, kan jeg egentlig ikke tilføje noget til det, jeg har sagt.
Vores grundlæggende opfattelse er, at valgret hænger sammen med opholdstilladelse.
Men at begrænse valgretten, en grundlæggende demokratisk ret, for en gruppe mennesker, kræver for at sige det på dansk en rigtig, rigtig god begrundelse.
Det kan vi ikke finde her.
Jeg peger selv på et vigtigt forhold, nemlig at mange af disse kommer til at opholde sig i Danmark i rigtig mange år.
Susanne Eilersen (DF), 2017-05-04:
Opholdstilladelse er én ting, men det her er jo tålt ophold.
Det er jo kun, fordi der er nogle andre konventioner og vedtægter, der gør, at de kan få lov til at blive her i landet, ellers havde vi jo sendt dem hjem.
Så de er her faktisk som uønskede, så man kan jo ikke sammenligne folk, der er her med en opholdstilladelse, med folk, der er på tålt ophold.
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-04:
Virksomhedsordningen er grundlæggende god, fordi den gør det nemt for folk, der gerne vil starte en virksomhed, at kunne få rejst noget kapital, fordi man først skal betale skat, når man trækker udbytte ud af den virksomhed, man gerne vil opbygge.
Men det ser ud til, når man læser Skatterådets anbefaling, at ordningen altså kan misbruges, så folk, der er lønmodtagere, ved at eje en meget lille andel af virksomheden kan blive beskattet gunstigere, fordi de så kan blive betragtet som virksomhedsejere.
Det er selvfølgelig ikke meningen med virksomhedsordningen, og derfor er der grund til at se på, om man kan lukke det hul.
Det er også det, de fleste af høringssvarene peger på, altså at man sådan set rammer det, man gerne vil, og det, man gerne vil lukke, og dermed ikke i øvrigt forringer virksomhedsordningen.
Så var der en udveksling mellem Dansk Folkepartis ordfører og Venstres ordfører om et enkelt høringssvar, som måske siger, at det er for meget, og der synes jeg der blev givet indtryk af, at det kunne man diskutere i udvalgsarbejdet.
Jeg synes, det var en fornuftig indvending, Dansk Folkeparti kom med, og det synes jeg vi skal prøve at se på i fællesskab, og det var også sådan, jeg forstod debatten.
Så det får vi kigget på.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-04:
Vi diskuterer jo her en ændring af ligningsloven.
Mine kolleger har været godt inde på problemstillingen, altså at Skatterådet kom med en afgørelse for et par år siden og efterfølgende har henvendt sig til Skatteministeriet med den her bekymring om, at der netop kunne være et hul i loven.
Virksomhedsordningen har vi flere holdninger til i SF, men det er jo ikke den, vi diskuterer i dag, men netop, hvad den så skal bruges til, hvad hensigten er med den.
Og det er jo netop, at man ikke skal trække kapital ud, men at man kan bruge virksomhedsordningen til at få sin virksomhed til at blomstre.
Meningen har jo aldrig været, at man kan være reel lønmodtager og erhverve sig en minimal andel, og at der dermed via virksomhedsordningen ikke bliver indeholdt A-skat, og at topskattebetalingen kan minimeres eller faktisk helt undgås.
Og det er jo det, som der er en reel risiko for.
Jeg synes, ministeren eller ministerens embedsmænd i bemærkningerne til lovforslaget har været relativt klare i forhold til de tilfælde, hvor man kan sige at der klokkeklart er tale om en lønmodtager, og hvor der klokkeklart er tale om en, der helt reelt kan bruge virksomhedsordningen, og så der, hvor der er gråzoner.
Det var det, jeg hørte hr. Dennis Flydtkjær sige – hvad sker der dér?
Der synes jeg egentlig også at der i bemærkningerne er ret meget klarhed om, at så tager man en helhedsbetragtning – så kigger man på: Er der instruktionsbeføjelse?
Hvor stor en andel har du osv.?
Og så tager man sådan et helhedssyn på det, før man træffer en afgørelse.
Så der er vi egentlig ret rolige i SF.
Men jeg vil dog gerne støtte op om DF's bekymring for, hvor udbredt det her er blevet de senere år.
I bemærkningerne til lovforslaget kan vi jo også se, at der har været en meget, meget kraftig stigning i antallet af partnerselskaber, altså de her P/S'er, og det kan jo dække over en helt naturlig udvikling, men det kan også dække over den udvikling, at der er nogle, der har fundet ud af, at det her er en god idé – og det samme med kommanditselskaber.
Og derfor synes jeg også, at vi simpelt hen bliver nødt til at finde ud af, om der har været et misbrug, og hvor omfangsrigt det har været.
Ministeren kan måske svare på, når han går på talerstolen lige om lidt: Er det umuligt at finde ud af det her, eller er det meget dyrt?
SKAT har jo også andre ting at foretage sig i de her tider.
Men jeg synes i hvert fald, at vi skal have set på muligheden for, at det kan blive undersøgt, om der har været et misbrug, og hvor stort det i så fald har været.
Men SF støtter ministerens lovforslag.
Anders Johansson (KF), 2017-05-04:
Lovforslaget har til formål at ændre på ligningsloven, således at mulighederne for at anvende virksomhedsordningen for personer, som reelt vurderes til at være lønmodtagere, afskæres for personer, som har en meget lille andel i f.eks. et kommanditselskab eller et andet skattetransparent selskab.
Lovforslaget kan Det Konservative Folkeparti bakke op om.
For os er det vigtigt, at vi har fornuftige og rimelige vilkår for vores erhvervsliv, således at det ikke er skattereglerne, som er til hinder for, om man i en mindre virksomhed f.eks. kan spare op med den lave selskabsbeskatning, som virksomhedsordningen giver mulighed for, i forhold til indkomstbeskatning, såfremt der altså er tale om virksomhedsdrift.
Til gengæld synes vi naturligvis også, det er rimeligt, at man ikke ved at anskaffe sig en mindre og ubetydelig andel af en virksomhed, som er skattetransparent, uden nogen reel erhvervsmæssig risiko skal kunne indtræde i virksomhedsordningen.
Det skal selvsagt være sådan, at man faktisk også reelt er selvstændig og har en reel indflydelse på virksomhedens drift samt bærer en reel økonomisk risiko, som man jo gør som selvstændig, før man kan gøre brug af den mere lukrative virksomhedsordning som selvstændig.
Det er jo det, der er sagens kerne, og det er derfor, vi kan bakke lovforslaget op.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-04:
Tak for det.
Ministeren siger jo selv, at han fik den her henvendelse i 2015, og nu skriver vi midten af 2017.
Hvad er grunden til, at der er gået et par år?
For hvis det her nu har åbnet for en ladeport af misbrug – eller det er måske ikke det rigtige ord, for loven har jo været, som den har været – sådan at en række lønmodtagere ikke er blevet beskattet af deres A-indkomst eller på andre måder, man som lønmodtager skal beskattes på, men faktisk har fået den her meget lavere skattesats og måske helt har kunnet udskyde en topskatbetaling, så kan der godt i løbet af de 2 år have været ret mange sager.
Så hvorfor er der gået de 2 år?
Har det været et besværligt lovforslag at få strikket sammen?
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-04:
Jeg kan ikke huske det præcist, men jeg mener, at det var i sommeren 2015.
Altså, en del af 2015 var jeg ikke skatteminister, og det er en early warning, der er kommet i min tid som skatteminister.
Når vi har brugt, lad os sige halvandet år på at finde en løsning på det her, så har det handlet om netop ikke at ramme dem, der er reelle erhvervsdrivende.
Formålet har været at lave et målrettet indgreb, og der har været arbejdet med forskellige modeller, og jeg har også som skatteminister sagt om nogle af de her modeller, at jeg var bekymret for, at det, ligesom ordførere her i salen har givet udtryk for, ville ramme de forkerte.
Der har vi så arbejdet med at lave et målrettet indgreb, og sideløbende har vi holdt øje med, hvor mange partnerskaber der er kommet.
Det her handler om at lukke et skattehul på et tidligt tidspunkt.
Det havde selvfølgelig været rart, hvis jeg havde kunnet fremsætte det forslag, vi sidder med her, allerede et halvt år eller nogle måneder efter den her advarsel.
Det har desværre ikke været muligt, men i min optik er det ikke sådan, at der er sket en enorm og voldsom udvikling på området som følge heraf.