runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Andreas Steenberg (RV), 2018-11-29:
Jeg tillader mig at stille det samme spørgsmål igen, for hr. Mattias Tesfaye svarede jo ikke på det, jeg spurgte om, da jeg havde ordet sidste gang, nemlig: Hvorfor synes Socialdemokratiet, det er en god idé, at flygtninge vælger at gå ud og konkurrere med alle de arbejdsløse ufaglærte, vi har?
Hvorfor synes Socialdemokratiet, det er en god idé, at alle flygtninge skal arbejde som ufaglærte i stedet for at tage en uddannelse?
Det har jeg meget svært ved at forstå, og jeg håber, hr. Mattias Tesfaye vil svare på det den her gang.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-11-29:
Det, det her handler om, er jo, hvilke incitamenter man skal have til at tage en uddannelse, og der må den socialdemokratiske ordfører da medgive, at de nye regler betyder, at incitamenterne til at tage en uddannelse bliver forringet.
Er det ikke en god ting, at mennesker, der er i det her land, som er på arbejdsmarkedet, og som alternativt har et ufaglært arbejde, har incitamenter til at tage en uddannelse, så de kan blive opkvalificeret?
Det har da altid været socialdemokratisk uddannelsespolitik, at det er sådan.
Mattias Tesfaye (S), 2018-11-29:
Jamen altså, jeg må indrømme, at jeg synes, der er en del sniksnak her af Enhedslistens ordfører.
Socialdemokratiet står fuldstændig fast på, at beskæftigelse som en del af erhvervsuddannelse bør tælle med i beskæftigelseskravet.
Det synspunkt er ikke ændret, blot fordi vi har lavet et forslag til vedtagelse sammen med regeringen og Dansk Folkeparti – overhovedet ikke.
Vi ønsker bare at signalere, at det flertal, der har vedtaget loven, stadig væk står.
Det synes vi er væsentligt – altså at det meget brede flertal i Folketinget, som bakker op om reglerne for permanent opholdstilladelse, også kan samles om et forslag til vedtagelse.
Det ændrer ikke på, at vi har det standpunkt, som vi så ikke kan overbevise de borgerlige om, altså at erhvervsuddannelse skal tælle som en del af beskæftigelseskravet.
Søren Søndergaard (EL), 2018-11-29:
Vi ser jo mange kompromiser osv. osv., og den tekst, som Socialdemokratiet og regeringen har lavet, er et kompromis, hvor Socialdemokratiets hovedkrav for det første ikke er med – det er droppet der, selv om man kunne have fremsat sit eget forslag til vedtagelse, og hvorfor er man så egentlig med i regeringens, når det ikke udtrykker Socialdemokratiets politik? –
for det andet indeholder det en fuldstændig tom sætning om, at midlertidighed er midlertidighed.
Så siger hr. Mattias Tesfaye: Men det er det så ikke alligevel, for selvfølgelig skal man på et eller andet tidspunkt ...
Ja, men hvornår?
Er forslagsstillerne til vedtagelsen enige om det, eller er det bare fuldstændig tomt og indholdsløst?
Man laver et dække for at få et forslag til vedtagelse, der ikke afspejler noget som helst.
Hvor lang er den midlertidighed, vil jeg spørge hr. Mattias Tesfaye?
Så vil jeg bare lige gøre opmærksom på, at det der med permanent opholdstilladelse ikke er en ekstra rettighed, en ekstra detalje.
Hvis man stifter en familie og forsøger at opdrage sine børn i en dansk tradition, er det selvfølgelig ikke en ekstra ting, om man kan risikere at blive smidt ud med dags varsel, eller om man ikke kan.
Mattias Tesfaye (S), 2018-11-29:
Jeg er faktisk meget enig i, at det, vi snakker om her, er, hvad det er, vi ønsker at signalere; hvad det er, vi forventer folk skal leve op til for at kunne få en permanent opholdstilladelse.
Jeg kan forstå på forespørgerne, at det er vigtigt, at der er et incitament, der gør, at man stopper som murer og bliver bygningskonstruktør eller stopper som skraldemand og kommer ind og spiller i Det Kongelige Kapel, eller hvad det var.
Og jeg synes, det er helt rimeligt, at det samfund så på et tidspunkt siger: Mange tak for dit bidrag, tak, fordi du har lært dansk; tak, fordi du har overholdt loven; tak, fordi du har bidraget med skattekroner; her er en permanent opholdstilladelse.
Det synes jeg giver fuldstændig god mening.
Søren Søndergaard (EL), 2018-11-29:
Jeg kan gøre begrundelsen relativt kort, mens ordførerne forbereder omflytningen af pladserne her.
Det, der er udgangspunktet, er jo, at man har fjernet uddannelse som en optjeningsmulighed, så at sige, i forhold til at få permanent ophold.
Det har der jo været diskussioner om flere gange, og den kreds af partier, der står bag forespørgslen, mener, at det er utrolig vigtigt, at folk uddanner sig.
Det er utrolig vigtigt for at kunne fungere i det danske samfund, og det er også utrolig vigtigt for at kunne vende hjem og være med til at genopbygge sit land, hvis det er der, den ender.
Derfor er vi ikke tilfredse med, at der er benspænd eller restriktioner eller begrænsninger i folks mulighed for at få uddannelse i forhold til dem, som vælger ikke at få en uddannelse.
Derfor synes vi, det er rimeligt på nuværende tidspunkt at få en diskussion af, hvordan det egentlig går med den lovgivning, hvad der er evalueringen, og hvad der er perspektivet.
Og det har ministeren så mulighed for at fremlægge nu.
Marie Krarup (DF), 2018-11-29:
Med vedtagelsen af lovforslag nr. L 87 skærpede man kravet til at opnå permanent opholdstilladelse på en række områder.
Tidligere kunne uddannelse tælle med, og det kunne det efter L 87 ikke mere.
Dansk Folkeparti støttede L 87 og det skærpede krav, og det gør vi stadig.
Vi mener, at der er forskel på at få en uddannelse, der jo er en form for en gave fra den danske stat, og at være i beskæftigelse.
Når man er i beskæftigelse, yder man noget selv, og det er væsentligt.
Vi mener omvendt, at loven bør skærpes, således at det bliver umuligt for asylansøgere at opnå permanent ophold i Danmark, for alle flygtninge bør kun være midlertidigt i Danmark.
Flygtninge skal naturligvis tilbage til deres eget land, så snart det er muligt.
I stedet for at integrere flygtninge i det danske samfund, bør vi gøre alt, hvad vi kan, for at gøre dem klar til at komme tilbage til deres hjemlande og hjælpe med til at genopbygge hjemlandene.
Det er bl.a. det, der forhandles om lige for tiden.
Så vi går ind for skærpelser, ikke lempelser af kravene til permanent opholdstilladelse.
Derfor er det også så vigtigt at understrege, at midlertidighed faktisk er midlertidighed, når vi taler om flygtninge.
DF kan derfor tilslutte sig det forslag til vedtagelse, der blev læst højt lige før.
Søren Søndergaard (EL), 2018-11-29:
Vi må jo lige have det her afklaret.
Hvis man siger, at midlertidighed er midlertidighed – og hvis det er midlertidighed, som ordføreren gentog – så er det jo klart, at der ikke er nogen overgang til noget andet.
Og når der ikke er nogen overgang til noget andet for flygtninge, er det jo fuldstændig ligegyldigt at diskutere, om det ene eller det andet tæller med.
Derfor skal jeg bare lige have forstået det rigtigt: Det forslag til vedtagelse, som er lagt frem her, betyder, at der ikke er nogen mulighed for flygtninge, der er på midlertidig opholdstilladelse, til at overgå til en permanent opholdstilladelse?
Henrik Dahl (LA), 2018-11-29:
Den socialdemokratiske ordfører har redegjort meget konkurrencestatsligt for, hvornår man er en god borger i Danmark.
Det kan man værdimæssigt diskutere frem og tilbage, men det er en empirisk dækkende beskrivelse.
Det er der ingen tvivl om.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-29:
Så jeg skal forstå det på den måde, at det er et menneskesynsargument?
Er det ikke det, jeg hører?
Man mener altså, at den borger, som agerer i konkurrencestaten, er den, der vil kunne integrere sig.
Det er jo en enorm mistillid, som kommer fra ordføreren her, overfor den flygtning, der måtte være kommet til Danmark og gerne vil tage en uddannelse, at skyde vedkommende i skoene, at han eller hun egentlig ikke gider eller bare gerne vil sidde derhjemme med fødderne oppe.
Det er lidt det, jeg hører, så det er også en eller anden form for mistillid til det menneske, der kommer til Danmark, på den måde, at hvis man vil uddanne sig, gider man ikke rigtig Danmark, men hvis man vil arbejde, gider man godt Danmark.
Er det sådan, det skal forstås?
Henrik Dahl (LA), 2018-11-29:
Det ene led i besvarelsen er, at jeg tilhører en kreds af partier, som mener, at borgerne har det bedst i konkurrencestatens hamsterhjul, hvor de arbejder og betaler skat, og derfor er det selvfølgelig en vigtig del af det at være dansker at løbe rundt i det her hamsterhjul.
Det andet led er, at vores uddannelsessystem simpelt hen ikke fungerer, som det efter pålydende skulle fungere.
Det er for let at være i en af de her varmestuer, hvor der ikke er mødepligt, og hvor der er meget, meget lave krav, og hvor man kan modtage SU i rigtig, rigtig lang tid.
Det så jeg meget gerne der blev ryddet op i.
Men når vi ikke har kunnet finde et flertal for at rydde op i de her ting, finder jeg det helt uacceptabelt, at man skulle kunne opnå permanent opholdstilladelse ved at tilmelde sig det her system.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-29:
Tak for det.
Jeg vil droppe semantikken lidt, for jeg tror, vi skal holde tingene adskilt.
Det er rigtigt nok, at der kommer nogle unge mennesker til Danmark, tager nogle uddannelser, og nogle af dem rejser hjem igen, og der kan være en udfordring i, at der bliver givet nogle penge til SU, som Danmark ikke ser gevinsten af på den lange bane.
Det er rigtigt nok, det er en diskussion, som foregår i uddannelsesverdenen.
Noget af det, vi taler om her, er jo i høj grad også flygtninge, der kommer til det danske samfund, og deres mulighed for, kan man sige, på længere sigt, at få permanent ophold.
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at få nogle flere ord på, for hvorfor mener man, at den person, den flygtning, der måtte være kommet fra Syrien, eller hvad ved jeg, og som er under uddannelse, ikke er lige så interesseret, lige så engageret, lige så god en medborger som den, der har et ufaglært arbejde?
Henrik Dahl (LA), 2018-11-29:
Tak for ordet, og foreløbig tak for den meget spændende semantiske debat, som minder mig om, da jeg underviste på Roskilde Universitetscenter.
Det har været en stor glæde at følge med her.
Forespørgslen er jo en forespørgsel, som skal belyse, hvorfor regeringen ikke mener, at uddannelse skal tælle som beskæftigelse i forhold til permanent opholdstilladelse.
Det er jo blevet belyst ud fra forskellige vinkler.
I min besvarelse vil jeg også lade det indgå, at jeg er uddannelsesordfører og forskningsordfører og derfor følger uddannelsesområdet ret nøje.
Der er en interessant sammenhæng mellem uddannelse og beskæftigelse, som vi ikke har været så meget inde på endnu, nemlig at uddannelse ikke nødvendigvis fører til beskæftigelse.
Hvis man ser på ikkevestlige indvandrere, ligner de jo danskere ret meget, når man ser på uddannelse.
Der er flere ikkevestlige indvandrere, der ikke har en kompetencegivende uddannelse, men der er også flere ikkevestlige indvandrere, der har lange videregående uddannelser.
Så skulle man jo forestille sig, at det også ville give beskæftigelsesfrekvenser, som ligner hinanden, men det gør det ikke.
Det er et empirisk forhold.
Når det kommer til beskæftigelse, er der ikke desto mindre – på trods af hvad jeg har sagt – ret store forskelle i beskæftigelsen.
Det hænger sammen med et problem, som vi er meget opmærksomme på i uddannelsesverdenen, men som ikke har fundet sin løsning.
Det er jo, som hr. Mattias Tesfaye sagde, sådan, at der er meget store incitamenter til at tage en uddannelse i Danmark.
Det privatøkonomiske incitament er meget stort, fordi vi har verdens højeste su.
Det har ført til sådan et delproblem inden for uddannelsesverdenen, som er, at der altså desværre er nogle dele af vores uddannelsessystem, der fungerer som sådan en slags varmestue for mennesker, der gerne vil have den privatøkonomiske fordel ved at få su, men som tilsyneladende ikke rigtig har tænkt sig at bruge den uddannelse, de tager, bagefter.
Vi kan også se, at der er en bestemt gruppe studerende med ikkevestlig baggrund, som søger ind på steder, hvor der ikke er mødepligt, og hvor der ikke bliver stillet særlig høje krav.
Så jeg kan da tilføje til det, der i øvrigt er blevet sagt, at så længe vi ikke har løst det her problem med dele af vores uddannelsessystem, som er dysfunktionelle – for nu at sige det pænt – kan vi slet ikke bakke op om den her idé med, at uddannelse og beskæftigelse er noget, man skulle kunne sidestille.
Det skal selvfølgelig ikke løses i det regi, vi er i her.
Men jeg kan da sige, at det er noget, vi selvfølgelig er meget opmærksomme på inden for uddannelsesverdenen.
Vores uddannelsessystem er ikke helt perfekt, og vi har grene af systemet, som har den her funktion som varmestue.
Det vil vi slet ikke gå med til.
Så kan man have semantiske diskussioner, og jeg ser frem til spændende semantiske spørgsmål, men det, vi sådan set konstaterer i vores forslag til vedtagelse, er, at for nu bakker vi op om, at den retstilstand, der er, er helt fin, og vi ønsker ikke, at den skal ændres.
Tak for ordet.
Mads Fuglede (V), 2018-11-29:
Der var ikke et spørgsmål i kommentaren, så jeg vil ikke svare på noget, jeg ikke har fået formuleret som et spørgsmål.
Marie Krarup (DF), 2018-11-29:
Det er mere for at understrege over for den anden side af Folketinget, at det her sådan set er noget, der har ligget her hele tiden.
Men det er helt klart også noget, som vi i Dansk Folkeparti i højere grad ønsker pindet ud.
Men derfor bør det ikke overraske så meget, at det her er en del af et fælles forslag til vedtagelse, for det var det også ved åbningsdebatten.
Mads Fuglede (V), 2018-11-29:
Jo, det er helt korrekt.
Altså, til spørgerens tre spørgsmål kan jeg sige, at det er helt korrekt, og det er også noget, vi bakker op om.
Men vi er jo også vidende om, at vi ikke endnu har udmøntet, hvad der helt forstås ved de rammer, og det er bl.a. nogle af de forhandlinger, der pågår, som jeg ved meget lidt om.
Henrik Dahl (LA), 2018-11-29:
Jeg har ikke noget imod semantiske diskussioner.
Jeg indledte også min ordførertale med at sige, at det mindede mig om de glade dage, hvor jeg var adjunkt på Roskilde Universitetscenter, og det var rigtig dejligt.
Der diskuterede vi retoriske begreber som tautologi – som det måske er lidt interessant at diskutere i den her forbindelse – og det synes jeg alt sammen er godt og fint.
Det skal også ind i folkestyret.
Jo, selv om der ikke er nogen mindsteløn Danmark, vil jeg tillade mig at sige, at lønnet arbejde som regel er en større privatøkonomisk fordel end su.
Søren Søndergaard (EL), 2018-11-29:
Jeg synes bare, at hr. Henrik Dahl placerer det, der står i et forslag til vedtagelse i Folketinget, på et ganske bestemt niveau.
Altså, »det er ligesom at diskutere nede på RUC«.
Nej, det er det sådan set ikke.
Det skulle helst være nogenlunde overvejet, det, man skriver i forslag til vedtagelse i Folketinget.
Men jeg forstår, at det ikke er sådan for hr. Henrik Dahl.
Så lige til det der med lønnen: Det betyder jo så, fuldstændig klart, at den flygtning, som tænker på sin økonomi, den flygtning, der tænker egenhændigt på kort sigt, får mest ud af at tage et arbejde, hvorimod den flygtning, der tænker lidt langsigtet, f.eks. i forhold til, hvad vedkommende senere kan gøre for Danmark eller kan gøre for sit hjemland, når vedkommende tager hjem, bliver stillet dårligere.
Mattias Tesfaye (S), 2018-11-29:
Jamen jeg har forstået, at Alternativet mener, at uddannelse skal tælle med i beskæftigelseskravet, men jeg kunne godt tænke mig at spørge: Mener Alternativet egentlig, at der overhovedet skal være et beskæftigelseskrav?
Eller mener Alternativet, at også folk, der f.eks. har været på kontanthjælp, skal kunne få permanent ophold?
Henrik Dahl (LA), 2018-11-29:
Ja, det, vi siger, er, at der er et flertal, som qua den her vedtagelsestekst siger, at den retstilstand, der eksisterer, bakker vi op om.
Så kan man have forskellige meninger, det er der også er blevet givet udtryk for i debatten, og så fastslår vi, at vejen fra midlertidigt til permanent ikke skal ses som trin på en stige, det skal ikke ses som en automatisk progression.
Vi mener ikke, at der skal være en automatisk progression.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-11-29:
Altså, vi snakker om flygtninge her, ikke?
Vi snakker om flygtninge, og der kan jeg forstå at hr. Henrik Dahl siger, at der ikke sker en ændring af retstilstanden.
Men samtidig siger han så også, at det ikke er muligt, at man ligesom får progression gennem uddannelse eller arbejde.
Sådan hørte jeg det i hvert fald.
Det afgørende her er vel, at der stadig væk skal være mulighed for progression for flygtninge ifølge regeringens nuværende retstilstand, hvis man arbejder, sådan som vi godt vil have det, hvis man uddanner sig.
Jeg går ikke ud fra, at det her er udtryk for, at man fjerner den mulighed for progression for flygtninge.
Henrik Dahl (LA), 2018-11-29:
Det første led i spørgsmålet er jo stadig væk, hvordan man skal tolke forslaget til vedtagelse, og det er jo fuldstændig legitimt at spørge til det.
Jeg tilslutter mig de forklaringer, der er blevet givet.
Det overordnede i teksten til forslaget til vedtagelse er, at der er et flertal, der siger, at vi skal bevare den retstilstand, der er.
Og den anden ting er, at der er en kategori, og kategorien »midlertidig« er en kategori, som vi ønsker at fastholde, og vi ønsker at slå fast, at det ikke er en kategori, der er bygget en progression ind i, altså der er ikke en progression frem til permanent ophold.
Jeg kan se, at min taletid er udløbet, og jeg føler sådan set også, at jeg har svaret på det der spørgsmål om uddannelse og om, hvordan uddannelsessystemet fungerer, og hvorfor vi har nogle forbehold over for det.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-11-29:
Lad mig så lige prøve at spørge igen: Altså, betyder det så, at det stadig væk vil være sådan, at flygtninge kan få permanent ophold, hvis de arbejder?
Marie Krarup (DF), 2018-11-29:
Jeg vil spørge ordføreren, om det ikke er korrekt, at der i det forslag til vedtagelse, som vi i Dansk Folkeparti også støtter, står, at Folketinget samtidig understreger, at midlertidighed for flygtninge skal forstås som midlertidighed.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Er der ikke andre udlændinge i Danmark end flygtninge?
Og det tredje spørgsmål er: Er det ikke korrekt, at i det fælles forslag til vedtagelse ved åbningsdebatten står der, at samtidig skal praksis ændres, så midlertidigt ophold også reelt bliver midlertidigt?
Det er sund fornuft.
Det er i forslaget til vedtagelse fra åbningsdebatten i år.
Søren Søndergaard (EL), 2018-11-29:
Jeg er ked af, at vi besværer hr. Henrik Dahl med en diskussion om, hvad der står i hr. Henrik Dahls forslag til vedtagelse.
Jeg er nu ret sikker på, at hvis Enhedslisten fremsatte et forslag til vedtagelse, hvori der stod, at alle flygtninge skal have permanent opholdstilladelse, i det øjeblik de sætter foden på dansk jord, så ville hr. Henrik Dahl spørge ind til, hvad det egentlig betød.
Hvad betyder »permanent«, gælder det alle – osv.?
Derfor er det vel meget rimeligt, at man spørger den modsatte vej, når det jo tydeligt fremgår af teksten, at ingen flygtninge skal kunne få permanent opholdstilladelse – ingen flygtning skal kunne få permanent opholdstilladelse.
Ungarerne, der kom engang – i 1956 – skulle så have været sendt hjem i 1989, da muren faldt.
Altså, det er da rimeligt at spørge ind til, er det ikke?
Så vil jeg bare lige for god ordens skyld spørge: At have arbejde giver rent privatøkonomisk flere penge end at få su – er det ikke korrekt forstået?
Mads Fuglede (V), 2018-11-29:
Nej, det er Venstre ikke enig i.
Man skal tilbage til sit fædreland, og som hr. Christian Langballe sagde på et tidspunkt heroppe fra den her stol, er det aldrig nogen straf at blive sendt tilbage til sit fædreland, men det skal man selvfølgelig kun i en situation, hvor de forhold, der er i ens fædreland, gør, at man kan sendes tilbage.
Det er jo derfor, vi har haft en virkelighed før, hvor ni ud af ti, der var flygtninge, endte med at være her permanent, og at vi nu ønsker at gøre den implicitte midlertidighed, der burde være en selvfølge i begrebet at være flygtning, til noget, vi i højere grad lægger vægt på.
Søren Søndergaard (EL), 2018-11-29:
Altså, så midlertidighed er ikke midlertidighed.
Hvorfor skriver man det så.
Altså, hvorfor skriver man, at midlertidighed er midlertidighed, når det, man burde have skrevet, var, at midlertidighed er midlertidighed, men at det alligevel ikke er midlertidighed under nogle bestemte omstændigheder?
Det er jo lidt interessant for folk.
Det lyder jo godt: Midlertidighed er midlertidighed.
Jeg kender f.eks. mange iranske flygtninge, folk, der har kæmpet mod det islamistiske diktaturer i Iran – det er der ikke så mange, der gør, og de får ikke så meget støtte fra Vesten, som de burde have, men der var nogle, der gjorde det, og nogle af dem blev tvunget til at flygte, og de er her endnu.
Skal de sendes hjem til ayatollahregimet, eller skal de leve midlertidigt i Danmark på fyrretyvende år?
Det er meget skægt, at i forbindelse med brexit har alle inklusive regeringen selvfølgelig været voldsomt bekymrede over den usikkerhed, det skabte for folk, danskere i Storbritannien, med hensyn til om de kunne blive, og hvordan de skulle indrette sig osv.
Men det, at man forlænger en usikkerhed for en person, der vælger at tage en uddannelse, med 4 år efter den gældende lovgivning – 3 år og 6 måneder helt præcist – er ikke noget problem.
Det synes jeg måske er lidt mærkeligt.
Men jeg bliver nødt til at holde fast i den vedtagelse, som blev læst op, men som vi ikke har fået, og som jeg derfor måske ikke husker helt korrekt, men jeg hørte, at der blev sagt, at midlertidighed er midlertidighed.
Og der har vi så fået en fortolkning af, hvad det betyder, fra Dansk Folkepartis ordfører, nemlig at det betyder, at man i helt særlige tilfælde kan give en dispensation, der gør, hvis man er flygtning, at man får permanent opholdstilladelse.
Er det en enighed, der omfatter Venstre, at vi altså sådan set afskaffer den permanente opholdstilladelse for flygtninge, og at man kun i helt særlige tilfælde kan give dispensation?
For så erkender jeg, at vores forespørgsel sådan set er lidt ligegyldig.