runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (KD), 2021-05-06:
En af hr. Morten Messerschmidts og mine gode bekendte eller kolleger fra tiden på Radio24syv, hr. Torben Steno, borgerlig debattør og radiovært, skriver i dag i Berlingske, at han er så træt af Orbanistisk Folkefront, som udgøres af hele det borgerlige Danmark og Socialdemokratiet.
Jeg deler denne træthed fra Torben Steno, men jeg er nødt til at gå i rette med Torben Steno, for det er ikke hele det borgerlige Danmark, og det er ikke alle borgerlige partier, der deltager i denne Orbanistisk Folkefront.
KD vil ikke være med på den galej, og vi kommer aldrig til det.
Vi har et andet ståsted, selv om vi er borgerlige, eller måske netop fordi vi er borgerlige og liberale.
Nogle gange kan jeg ikke forstå, når hr. Morten Messerschmidt præsenterer sine forslag og han nu endda er uddannet jurist, hvorfor han ikke blev dommer i stedet for at sidde i Folketinget.
For hr. Morten Messerschmidt tager jo i øvrigt sammen med fru Pernille Vermund den ene enkeltsag op efter den anden og gør sig til dommer heroppe fra talerstolen og beder i øvrigt hr. Carl Valentin om at forholde sig til en konkret sag, men det er jo ikke vores opgave.
Det er ikke vores opgave at sagsbehandle.
Vi havde en diskussion her i går, den handlede så om tilbagesendelse af syrere, og fra socialdemokrater til borgerlige politikere over en kam gjorde man meget ud af at sige, at man havde fuld tillid til myndighederne og den måde, de forvaltede tingene på, men man har åbenbart ikke tillid til domstolene og den måde, de forvalter lovene på, og det er jo det, jeg synes der er problematisk her.
Og jeg kan slet ikke forstå, at man som borgerligt menneske, der jo vel, når man kalder sig borgerlig, i udgangspunktet må tage afstand fra kollektivismen, kan nå dertil, at man går ind for den kollektive straf.
Altså, det er jo, lige før man kan høre den kinesiske kulturrevolutions klokker ringe, når hr. Morten Messerschmidt stiller sig op her i salen og fremsætter de her forslag.
Det har intet med retssikkerhed at gøre.
Det har intet at gøre med de retsprincipper, vi bygger vores land på.
Dermed skal det jo heller ikke hedde sig, at vi ikke til enhver tid vil kigge på, hvad der er muligt inden for grundlovens rammer, inden for vores grundlæggende retsprincippers rammer og inden for konventionernes rammer.
Dem står vi på, ellers kan vi ikke agere i en international retsorden, for så taber vi det hele på gulvet.
Men inden for de rammer har vi da ikke noget imod, at man kigger på, om der kan tages lovinitiativer, som kan godtgøre, at udlændinge, der begår kriminalitet i Danmark, kan udvises.
Men vi er nødt til at stå fast på de helt grundlæggende retsprincipper, der er både i Danmark og internationalt, for ellers hører alting op.
Rosa Lund (EL), 2021-05-06:
Tak for det.
Det er jo simpelt hen så dejligt at diskutere grundloven med en, der holder lige så meget af grundloven, som jeg selv gør.
Men, hr. Morten Messerschmidt, grundloven siger jo, at der skal være lighed for loven, og når man gerne vil straffe nogen for en forbrydelse, som nogle andre har begået, er det jo ikke lighed for loven, og derfor er det, I foreslår i dag, hr. Morten Messerschmidt, efter min klare overbevisning grundlovsstridigt.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-06:
Altså, man kan ikke bare sige, at noget er grundlovsstridigt uden at anvise, hvor det står.
Hvor står der det her med lighed for loven?
For det er jo en frase: Loven er jo ikke lige for alle.
Sociallovgivningen f.eks. indrammer altså en række fordele til folk, der er i en ganske særlig situation, f.eks. folkepensionister.
Den er ikke lige for alle.
Den er så lige for alle folkepensionister, men det er den alligevel ikke, for der er nogle, der får grundbeløbet, og nogle, der får tillægget, osv. osv.
Så loven er konkret.
Jeg vil meget, meget gerne eksamineres udi grundloven af fru Rosa Lund, men jeg tror simpelt hen, at hun i sin iver efter at studere forfatningsretten forveksler grundloven af 1953 med Jyske Lov af 1241.
Rosa Lund (EL), 2021-05-06:
Jeg vil også meget gerne eksamineres i grundloven af hr. Morten Messerschmidt, så det kan vi jo tage en seance med en anden dag.
Men helt ærligt, hr. Morten Messerschmidt, grundloven foreskriver, og det er et bærende princip i vores grundlov, at alle er lige for loven.
Så har hr. Morten Messerschmidt jo ret i, at regler om sociale ydelser gælder for mennesker i en særlig situation, men de gælder jo også for alle os andre, hvis vi skulle ende i den situation, eller når vi ender i den situation, og dermed holder princippet om lighed for loven.
Men det holder ikke at sige, at der er lighed for loven, når man gerne vil straffe nogen for en forbrydelse, de ikke har begået.
Det gør det simpelt hen ikke.
Men jeg kan fornemme på den her ordveksling, at hr. Morten Messerschmidt og jeg får en skøn samtale en anden dag om grundloven.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-06:
Nej, det, vi foreslår, vil være ganske lige for loven.
Vi vil gerne have, at alle klanmedlemmer, som er i forbindelse med hovedgerningsindholdet, kan udvises for sin medvirken, hvad end den er aktiv eller passiv.
Aktiv er den, ved at man aktivt har bidraget, f.eks. ved at anskaffe våben, som hovedgerningsmanden så benytter sig af, og passiv er den, ved at man godt ved, at ens barn anskaffer sig våben, men at man ikke gør noget aktivt for at forhindre det.
Det er inden for medvirkenslæren, og jeg må indrømme, at jeg ikke kan huske, om det er § 21 eller § 23 i straffeloven, men det kan jeg lige tjekke op på, og så kan jeg sende fru Rosa Lund noterne fra Karnov, og så kan hun læse op på det.
Jens Rohde (KD), 2021-05-06:
Går hr. Morten Messerschmidt grundlæggende ind for kollektiv straf?
I bekræftende fald: Gælder det så kun en bestemt gruppe borgere, nemlig folk med udenlandsk baggrund?
Der er jo masser af rockerbander forankret i Danmark, godt nok med internationale netværk.
Vi har også haft Blekingegadebanden, som vi jo alle sammen kender til i al dens gru.
Der var også dengang en stor diskussion om, om man skulle dømme hele banden for mordet på den arme politimand, eller om man var nødt til ud for de retsprincipper, der er gældende – ikke byggende på internationale konventioner, men på den danske grundlov og de danske retsprincipper – at fastholde, at man ikke kunne dømme, uden at man vidste, hvem der havde affyret våbnet.
Det er jo ikke en ny problemstilling.
Det er derfor, det er ret interessant at vide: Er det kollektiv straf som generelt princip?
Hvis ikke det er det, hvem er det så for?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-06:
Vi går i sagens natur ikke ind for kollektiv straf.
Det kunne jeg have svaret på før, men jeg troede, det var polemik.
Hvis en 12-årig araber i Danmark bliver dømt for et kriminelt forhold, skal hans 80-årige oldemor, der bor i en anden del af landet og ikke har set ham, fordi hun ikke bryder sig om kriminelle araberdrenge, selvfølgelig ikke udvises.
Det ville jo være absurd.
Det, vi taler om, er, når forældrene har et direkte ansvar for, at deres børn bliver kriminelle, bliver medlemmer af en bande, og enten passivt eller aktivt ikke gør noget for at få dem ud af det.
Det er der, vi mener, at medvirkenslæren skal udvides til, at de også kan straffes.
Hr. Jens Rohde har fuldstændig ret i, at det er en parallel diskussion til den, man havde i forbindelse med Blekingegadebanden, hvor ingen af bandens medlemmer ville sige, hvem der havde affyret det dræbende skud, og dermed forhindrede de, at gerningsmanden blev fundet.
Så skulle de i min optik selvfølgelig alle sammen dømmes for medvirken, fordi de kunne have valgt aktivt at fortælle, hvem der gjorde det, men det gjorde de ikke, og dermed påtog de sig en del af ansvaret.
Jens Rohde (KD), 2021-05-06:
Mener hr. Morten Messerschmidt virkelig, at man som forælder skal kunne straffes for ens børns gerninger?
Det er jo helt vildt vidtrækkende, hvis man tænker tanken til ende.
Igen: Skal det gælde alle statsborgere i det her land?
For så er der da nogle forældre, der skal til at overveje nogle ting.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-06:
Nu ved jeg godt, at hr. Jens Rohde sidder helt nede i grebningen, men i hvert fald indtil jeg gik på talerstolen, kunne man se på tavlerne heroppe, hvad det handler om.
Det handler om bandekriminelle familier.
Så det er jo ikke sådan, at vi ønsker det udbredt til et generelt retsprincip, at hvis en person dømmes, skal mor og far, bedsteforældrene, onklerne osv. i fængsel.
Det er ikke der, vi er.
[Lydudfald]
... Det kan være, at fru Rosa Lund forveksler det med fortalen til Jyske Lov – der er jo sådan en 600 år imellem de to, men det står da i grundloven.
Og jeg vil bare sige, at fru Rosa Lund da må være bekendt med, at man f.eks. i § 45 b eller d i udlændingeloven opererer med administrative udvisninger.
Der er masser af udlændinge, der bliver udvist af Danmark uden en straffedom.
Så jeg vil gerne opfordre til, at fru Rosa Lund så måske bare sender mig en mail efterfølgende, hvor hun elaborerer lidt over, hvad det er for nogle bestemmelser i grundloven.
For det er ikke den grundlov, jeg har skrevet under på at ville overholde.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-05-06:
Tak for det.
Og tak for ordet.
Det er et ret omfattende lovforberedende arbejde, der ligger bag L 224, men konklusionen efter gennemlæsning af de 243 siders lovtekst må være, at L 224 er en teknisk implementering af EU-direktiver og den EU-forordning, der fastsætter eksisterende krav.
Lovforslaget gengiver således de erhvervsdrivendes pligter fra markedsovervågningsforordningen.
Lovforslaget har været i høring, og høringssvarene har ikke kastet nogen bemærkninger af sig fra de berørte parter.
Så derfor har Nye Borgerlige i den anledning ikke nogen betænkeligheder ved L 224, og Nye Borgerlige støtter derfor lovforslaget.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-05-06:
Tak til ministeren, og tak for at støtte intentionen.
Selvfølgelig er en af knasterne jo som altid økonomien, og det er også godt, at regeringen siger, at der er afsat flere puljer.
Som flere analyser også viser, sparer man jo omkring 30-40 pct. bagefter, når man først har fået energirenoveret.
Og når nu staten kun står for 13 pct. af bygningsmassen, men kommuner og regioner står for 87 pct. og den er i så dårlig stand, at vi altså mister skoledage, og der også er mange sundhedsskader, vejer det så ikke også, at vi skal se på, at vi både skal nå i mål i forhold til CO 2 , men at vi også har et stort sundhedsproblem, hvis det fortsætter som det gør?
Dan Jørgensen (S), 2021-05-06:
Altså, som nævnt synes jeg, det er værd lige at understrege, at da vi overtog ansvaret og fik regeringsmagten, stod vi jo i en noget anden situation for Danmark omkring energieffektivisering og var desværre under hård kritik fra EU – vi levede ikke engang op til målene.
Nu leverer vi 127 pct. af målet – vi er altså nået ganske langt på kort tid.
Og vi er ikke imod, vi er faktisk for, at vi skal gøre endnu mere ude i kommuner og regioner, men vi har svært ved at støtte et forslag til 15 mia. kr., hvor der ikke er peget på en eneste finansieringskilde.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-05-06:
Tak for det.
God morgen, og tak for ordet.
Jeg skal gøre det her kort, for med L 224 får vi gennemført EU's forordning om markedsovervågning.
Det mener vi er vigtigt.
Det handler om at kunne kontrollere nye produkter, nye erhverv og onlinehandel med produkter fra lande uden for EU, og dem har vi jo ikke så få af, også her i Danmark.
Vi er som forbrugere dybt afhængige af, at vi kan stole på de produkter, som vi kan købe.
Derfor er det også naturligt, at vi med stigende e-handel og lettere adgang til produkter fra tredjelande opdaterer de fælles spilleregler.
Vi vil ikke have sundhedsskadelige produkter på markedet, og det er vigtigt at holde fast i den høje forbrugerbeskyttelse, vi har i Danmark.
Det har vi heldigvis rigtig godt styr på her i landet, og gennemførelsen af forordningen giver derfor heller ikke anledning til de store overvejelser.
Det kan også netop ses på de, kan man sige, manglende kommentarer fra høringen.
Og vi Konservative stemmer for forslaget.
Dan Jørgensen (S), 2021-05-06:
Jeg tror, at jeg måske så ikke fik udtrykt mig klart.
Signe Munk (SF), 2021-05-06:
Først og fremmest vil jeg sige, at energieffektiviseringer og det at spare på energien er en vigtig sag for SF; det ved ministeren jo også.
Og i virkeligheden vil jeg også kvittere for, at ministeren også er optaget af sagen, for det har jeg en klar oplevelse af.
Jeg tror, at det, der kan frustrere mig lidt – også i det, ministeren fremlægger – er, at man siger, at det koster penge, når der skal renoveres bygninger, når der skal bygges en bedre klimaskærm, eller når oliefyret skal udskiftes med varmepumpen, for kigger vi på det samfundsøkonomisk, så viser analyser fra Ea Energianalyse jo, at det faktisk kan bidrage til en billigere vej mod vores klimamål.
Derfor vil jeg bare høre ministeren, om ministeren også er optaget af netop det her omkring samfundsøkonomien og de, kan man sige, brede gevinster, der faktisk er ved energieffektiviseringsindsatser, og vil gøre en indsats i regeringen for, at man ser bredt på den her omstilling og ikke bare i kasser.
Dan Jørgensen (S), 2021-05-06:
Ja, bestemt.
Når den her regering står for en langt mere progressiv og ambitiøs tilgang til energieffektivitet end den tidligere regering, men faktisk også, hvis jeg skal være ærlig, end tidligere socialdemokratiske regeringer, så er det, fordi vi ser ud over, hvad det kun lige bidrager med i forhold til at nå de gængse CO 2 -mål.
For det er klart, at der er nogle, der vil argumentere for, at i takt med at energien bliver grøn, er energieffektivitet ikke så vigtigt.
Det argument er jeg sikker på fru Signe Munk også har hørt mange gange.
Det argument abonnerer jeg ikke på, det abonnerer vi ikke på i regeringen, for der er så mange andre gode grunde til at satse på energieffektivitet.
En grund er, at vi har brug for den grønne el andre steder.
En anden er, at det samfundsøkonomisk klart er det mest fornuftige.
Endelig er der afledte positive effekter i forhold til bedre indeklima osv.
Signe Munk (SF), 2021-05-06:
Det er nok ikke alle, der ved det, men jeg har en skummel fortid i Viborg Byråd, og jeg ved godt, hvordan det går, når man skal lægge budgetter.
Der er det tit sådan, at man får prioriteret det at bygge en ny skole eller nogle øvelokaler til de unge, før alt det her med energirenoveringer kommer på tale.
Og derfor tror vi i SF på, at man skal give kommunerne et ekstra incitament til at energirenovere og sætte det først på budgetdagsordenen lokalt.
Derfor vil jeg høre, om regeringen kunne forestille sig, at man skulle undtage alle energirenoveringer fra anlægsloftet, al den stund at det jo vil give et incitament til, at man sætter det først på ude i kommunerne.
Dan Jørgensen (S), 2021-05-06:
Jeg vidste godt, at spørgeren havde en fortid i Viborg Byråd.
Jeg vidste ikke, at den var skummel, men det ved jeg så nu.
Jeg tror ikke, at det her er stedet til at stå og kommentere på, hvad der skal forhandles med kommunerne senere på året.
Men jeg deler selvfølgelig bekymringen for, at der ikke nødvendigvis bliver lavet ordentlige investeringer de steder, hvor de skal laves.
Det er jo også derfor, at vi har besluttet at sætte ganske mange midler af – heldigvis jo også sammen med SF: en tilskudspulje på 150 mio. kr. årligt i 2021 og 2022, 2,5 mia. kr. i bygningspuljen, 3,9 mia. kr. i erhvervspuljen, 30 mia. kr. til almene boliger.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-05-06:
Nu nævnte ministeren EU, og at man ikke vil støtte Kommissionens forslag om også at udbrede det her energieffektiviseringskrav i EU.
Men mener ministeren ikke også, at det er en kæmpe eksportmulighed?
Branchen står jo og råber: Sæt nu nogle krav.
Vi har så stærke danske virksomheder, som netop arbejder inden for f.eks. energieffektivisering, og som kan skabe en masse jobs og eksportindtægter.
Kan det ikke være med i overvejelserne?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-05-06:
Jeg vil ikke sige tak for lovforslaget.
Det er jo et af de her lovforslag, som man kan blive lidt i tvivl om hvor egentlig hører under, og så ringede vi over i ministeriet for at afklare det.
Men så var det faktisk svært at få et klart svar på, hvilket ordførerskab det hørte under.
I et internt abekast var det så mig, det endte hos som energiordfører, selv om det her nok mere er noget, som en forbrugerordfører egentlig skulle tage sig af, men sådan en har vi ikke, så det endte hos mig, og nu står jeg så her.
Hvis jeg kigger på det energimæssigt, leder jeg jo så i høringsnotatet efter, om der kunne være nogle korn af et eller andet, som man kunne bruge.
Der er så et etsides høringsnotat til de her 243 siders lovforslag, og der står sådan set ikke noget konkret, fordi der ikke er indsendt noget konkret.
Det kan jo godt undre mig, når det sådan set vedrører apparater, som bruger energi.
Hvis man går ind i lovforslaget på side 30 for ligesom at lede efter, om der kunne være nogle klima- og miljømæssige konsekvenser af lovforslaget – for det kunne der jo godt være, når det er elforbrugende apparater, det vedrører – så står der sådan set, at det her lovforslag ikke medfører noget plus på den konto, for det er allerede opnået gennem forordninger tidligere.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig i udvalgsbehandlingen at se på, om vi ikke kunne komme frem til at ændre på det her lovforslag, så det faktisk havde en positiv klima- og miljøeffekt, når nu det vedrører elforbrugende apparater.
Jeg synes, det er lidt underligt, at man ikke opnår nogen effekt af det.
Så tænkte jeg også, at det kunne være, at det har en eller anden skadelig virkning på erhvervslivet, og der vurderer man så, at der kun bliver 4 mio. kr. i ekstra omkostninger ved at vedtage sådan et lovforslag her på 243 sider.
Så min tilgang til det er, at jeg ikke på forhånd lover ministeren, at vi vil stemme ja til det, men vi vil meget gerne have udboret, om ikke man kunne komme frem til, at det faktisk kunne medføre en miljøfordel at vedtage et lovforslag på så mange sider.
Pause Pause (Pause), 2021-05-06:
Mødet er udsat.
Malte Larsen (S), 2021-05-06:
Mange tak.
Når man køber køleskabe, telefoner eller belysning, er det helt afgørende, at man som forbruger kan stole på, at de produkter, der kan købes i Danmark, lever op til gældende EU-krav som f.eks. energimærkning og miljøvenligt design.
Produkter, der ikke lever op til disse krav, skal ikke være på markedet.
Risikoen er derfor, at forbrugerne vildledes, fordi produkterne eksempelvis ikke er tilstrækkelig energieffektive eller ikke lever op til kravene i lovgivningen om miljøvenligt design af energirelaterede produkter.
Det er derfor nødvendigt med krav, der sikrer håndhævelse og efterlevelse af de gældende krav.
Det er, uanset om produkterne markedsføres offline eller online, og uanset om de er fremstillet i Danmark, EU eller uden for EU.
Med lovforslaget, som vi behandler i dag, opdaterer vi med baggrund i EU-lovgivningen produktenergimærkningsloven, ecodesignlovgivningen og radioudstyrsloven på særlig to punkter: For det første styrkes kontrol- og sanktionsbestemmelserne, og for det andet fastsættes en række pligter for erhvervsdrivende, herunder for nye typer af erhvervsdrivende.
Mere konkret hæfter jeg mig ved, at Sikkerhedsstyrelsen får mulighed for at lave såkaldt mystery shopping, hvor man udtager vareprøver til kontrol under skjult identitet.
Og så får Sikkerhedsstyrelsen også i særlige tilfælde mulighed for at blokere hjemmesider, der sælger ulovlige produkter.
Begge dele vil kunne styrke kontrollen med internethandel.
Endelig gælder forpligtelser til bl.a. at samarbejde med Sikkerhedsstyrelsen om at blokere hjemmesider, der sælger ulovlige produkter, også for nye slags erhvervsdrivende.
Nye slags erhvervsdrivende er eksempelvis informationssamfundstjenester som de her hjemmesider eller platforme, hvorfra der sælges produkter.
Heidi Bank (V), 2021-05-06:
Tak for det, og tak til regeringen for at fremsætte dette lovforslag, som er en implementering af EU's markedsovervågningsforordning for tre produktgrupper, nemlig energirelaterede produkter, radioudstyr og elektroniske kommunikationsnet og -tjenester.
I takt med både globaliseringen og digitaliseringen har vi kunnet opleve en stigning i e-handelen.
Det er især eksploderet under coronaen som følge af nedlukning.
Flere og flere danske borgere vælger at købe deres varer online.
Det er også den generelle oplevelse i de 26 andre medlemsstater i EU.
Mange af disse produkter opfylder hverken nationale eller harmoniserede EU-regler.
Den problemstilling bliver søgt imødekommet i dette lovforslag.
Ændringerne i markedsovervågningsforordningen har til formål at skabe bedre muligheder for medlemsstaterne for at håndtere forbrugernes køb af produkter fra tredjelande, som ikke lever op til produktlovgivningen.
Det er vigtigt, at vi støtter op om EU-samarbejdet og koordinerer på tværs af medlemsstaterne, så markedsovervågningen bliver ensartet.
Derfor er Venstre positive over for forslag, som kan være med til at gavne det indre marked i EU.
Venstre bakker op om forslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-06:
Tak, formand.
Der er mange gode grunde til, når man navigerer rundt som forbruger, at se efter at handle energivenligt.
Derfor tror jeg også, at mange, hvad end man skal have en ny varmepumpe, et nyt køleskab eller andre tekniske installationer, holder øje med, hvor mange plusser der er efter A'et, eller om man er helt nede på B eller C osv., i forhold til at handle energirigtigt.
Og det giver jo god mening – både for den grønne omstilling, men jo også for pengepungen, for jo flere A-plusser der er, des billigere er det at bruge det pågældende produkt.
Så er der selvfølgelig udfordringen med, hvis det viser sig, at produktet ikke kan leve op til den anprisning, som sælgeren har valgt.
Det er jo en udfordring, for så bliver både forbrugeren og egentlig også klimaet snydt.
Derfor er det vigtigt, at vi har nogle skærpede regler, som gør, at vi som forbrugere også kan regne med den anprisning, som sælgeren anvender.
Uanset om det handler om energivenlige produkter eller om andre forhold, der er reguleret i markedsføringsloven, er det vigtigt, at vi som forbrugere ved, hvad det er, vi køber, og kan stole på det.
Og når det her lovforslag – godt nok som et udslag af noget EU-implementering, men altså, selv en blind høne kan jo finde et korn – laver en bedre ordning, hvor sælgere, der bevidst spekulerer i at anprise deres produkter urigtigt for at få forbrugerne til at købe dem, kan straffes hurtigere og mere konsekvent, så er det grundlæggende et skridt i den rigtige retning.
Derfor har vi i Dansk Folkeparti efter nøje granskning besluttet, at vi godt vil støtte det her forslag.
Signe Munk (SF), 2021-05-06:
Det her lovforslag er jo en implementering af EU-politikken, og de tidligere ordførere har meget fint redegjort for indholdet.
Lovforslaget handler jo overordnet set om at forbedre beskyttelsen af borgere, som køber produkter, som kan være farlige, sundhedsskadelige eller udgøre en miljørisiko.
Her er det først og fremmest centralt, at kontrollen fra myndighedernes side forbedres med det her lovforslag.
Det er overordnet set bare positivt, når vi sørger for, at det som forbruger er nemmere at stole på de produkter, der bliver handlet inden for EU, og derfor kan SF bakke op om lovforslaget.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-05-06:
Vi kan også fra radikal side bakke op om lovforslaget.
Produkter skal selvfølgelig leve op til EU's krav.
De krav er der ikke for sjov, det er enten bæredygtighedskrav eller energikrav.
Hvis man på forskellig vis importerer og sælger produkter, som ikke lever op til disse krav, så skal vi forhindre det.
Her giver vi en øget mulighed for både kontrol med webshopping, blokering af hjemmesider og andet til myndighederne, sådan at man kan sikre sig, at reglerne bliver efterlevet.
Det støtter vi varmt.