runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2019-02-20:
For en sikkerheds skyld vil jeg godt lige gentage første del af spørgsmålet: Hvordan kan regeringen forsvare at lade forsvarsbudgettet stige igen, når der samtidig bliver skåret på velfærd, klima og udvikling?
Her kan henføres til sundhedsområdet, hvor udgifterne er øget med 50 mia. kr., svarende til en forøgelse på 43 pct., til uddannelsesområdet, hvor udgifterne er øget med 12 mia. kr., svarende til en forøgelse på ca. 14 pct., og til socialområdet, hvor udgifterne er øget med ca. 18 mia. kr., svarende til en forøgelse på 16½ pct. Hvis vi så ser på forsvaret, er forbrugsudgifterne til forsvaret faldet med 11¾ pct., svarende til 3,5 mia. kr. i perioden fra 2000 til 2010, og med 8¾ pct., svarende til 2,25 mia. kr. fra 2010 til 2017.
Hvis vi så ser på klima, har Energi-, Forsynings- og Klimaministeriet i deres klimapolitiske redegørelse fremhævet, at regeringen har hævet den danske klimaindsats for udviklingslandene gennem en klimapulje, som i 2019 er rekordhøj, på 540 mia. kr., og det er oven i det beløb, der har været stabilt gennem årene, på 1,3 mia. kr.
Hvis vi tager udviklingsbistanden, viser OECD's Development Co-operation Peer Reviews, hvordan udviklingen har været fra 1999 til 2015, og der kan vi se, at vi jo lever op til FN's målsætning, og udgiften til udviklingsbistand på Udenrigsministeriets område er 12,8 mia. kr.
Det er bare for lige at gøre præmissen for det her spørgsmål klar, og den er jo helt klar, altså at der er sket en stigning i de udgifter, som spørgeren nævner, og at der har været et fald i udgifterne til forsvaret.
Eva Flyvholm (EL), 2019-02-20:
Mange tak.
Hvordan kan regeringen forsvare at lade forsvarsbudgettet stige igen, når der samtidig bliver skåret på velfærd, klima og udvikling, og hvordan forventer ministeren at de ekstra milliarder til forsvaret skal bruges?
Christian Juhl (EL), 2019-02-20:
Ja, tænk, hvis ministeren ikke kunne få lov til at kalde sig jyde eller dansker.
Man ved jo alt om, hvad det kunne betyde bare at skulle kunne kalde sig europæer eller verdensborger eller noget i den retning.
Det her er et gammelt spørgsmål, som vi har diskuteret, og jeg troede, at vi var enige om, at der ikke er nogen sikkerhedsmæssige problemer i at finde en mere pragmatisk løsning.
Jeg troede også, vi var enige om, at der rent faktisk i dag er forskellige oplysninger i den samme persons pas og kørekort i en række tilfælde rundt i fædrelandet, og at det dermed ikke passer, at der er systematik i det på den måde, som ministeren beskriver det.
Det er derfor, at vi har spurgt, om man kunne sammenligne med andre lande, og det viser sig, at der er vidt forskellig praksis, og det vil sige, at det ikke har nogen praktisk betydning, hvad der står i passene, for nabolande eller de lande, man rejser til.
I øvrigt er det angående det sikkerhedsmæssige ikke fødestedet, man bruger overhovedet, for man bruger irisbilledet, eller man bruger fingeraftryk, eller man bruger et cpr-nummer.
Det er den måde, man identificerer folk på, og dermed er det her kun en bureaukratisk forhindring af, at de her borgere kunne få en fornemmelse af, at de stadig væk godt måtte have stående, hvor de kommer fra.
Det synes jeg er ærgerligt, fordi vi nu har været igennem hele den her proces.
Jeg vil gerne sige, at vi har haft tre samråd, vi har haft en stor undersøgelse, hvor vi har spurgt nabolandene, og jeg synes, det er på tide, at ministeren er en lille smule dynamisk og en lille smule medgørlig og så finder en pragmatisk løsning for de her mennesker.
Det er ikke rimeligt, at det offentlige på bureaukratisk vis på den her måde skal blive ved med at genere mennesker.
Så vil jeg gerne have, at man en gang for alle streger Israel, for Israel har ingen myndighed på Vestbredden, Israel har ingen myndighed i Gaza og i Østjerusalem.
Ergo kan de ikke engang, når man skal angive fødselssted, få angivet det rigtige, når de er født i det her område.
Så jeg ville gerne høre ministeren, om ikke man i hvert fald som minimum kunne strege Israel som en mulighed.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-02-20:
Tak for spørgsmålet.
Spørgsmålet om angivelse af fødselssted i pas har jo som bekendt været behandlet flere gange i Folketinget.
Det er også en sag, jeg tidligere har haft lejlighed til at debattere med begge spørgere.
Spørgsmålet om kørekort hører under transport-, bygnings- og boligministeren, så jeg vil forholde mig til spørgsmålet om pas.
Når det kommer til pas, er det afgørende for mig, at der er størst mulig sikkerhed omkring legitimationsdokumenter, og at der er ensartede og korrekte oplysninger i vores systemer.
De nuværende retningslinjer blev indført i 2012, og de indebærer, at angivelsen af fødselsregistreringsstedet i et pas automatisk hentes fra feltet fødselsregistreringssted i CPR.
Som spørgerne jo også ved, kan f.eks. Palæstina ikke angives som fødested i CPR, men der kan i CPR efter ansøgning anføres f.eks. Mellemøsten i stedet for Israel som fødselsregistreringssted, og det synes jeg er en god ordning.
De gældende retningslinjer blev for det første indført for at anføre oplysninger ens på tværs af forskellige systemer og for det andet for at nedsætte risikoen for manuelle fejl.
Når det er vigtigt, at oplysninger anføres ens på tværs af forskellige systemer, hænger det også sammen med, at der ellers ville kunne opstå tvivl om rigtigheden af de opdaterede oplysninger.
Der kan også opstå tvivl om, hvorvidt borgeren er den person, som den pågældende udgiver sig for at være, og det går ikke, slet ikke når vi taler om så centralt et dokument som vores pas.
Jeg anerkender, at det her er et spørgsmål, som kan vække stærke følelser, men for mig som justitsminister er det stadig afgørende, at der er størst mulig sikkerhed om legitimationsdokumenter og om deres anvendelse.
Karina Due (DF), 2019-02-20:
Tak for det, formand.
Agter ministeren at åbne for en udvidelse af den nylig indgåede aftale om delvis lovliggørelse af peberspray, så det ligeledes kan bæres i det offentlige rum af personer, som ikke direkte er truede, men som arbejder med sikkerhed, f.eks. vagter og andre?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-02-20:
Danskernes tryghed er en af regeringens allerhøjeste prioriteter.
Vi ønsker generelt at styrke indsatsen for, at alle kan føle sig trygge.
Derfor er jeg også rigtig godt tilfreds med, at vi sammen med Dansk Folkeparti fra den 1. januar i år har gennemført en delvis lovliggørelse af peberspray i eget hjem.
Jeg synes også, det er bekymrende, når ofre for stalking eller samlivsrelateret vold ikke kan bevæge sig frit omkring, fordi de frygter at blive overfaldet.
Derfor har vi også med ændringen endvidere givet adgang til, at personer, der har et særligt behov for beskyttelse, kan få tilladelse fra politiet til at bære en peberspray i det offentlige rum.
Det betyder, at personer med et særligt og individuelt behov for beskyttelse må bære en peberspray, men det er en betingelse, at der er tale om en højrisikosag, hvor der er en konkret risiko for, at personen udsættes for et voldeligt overfald.
Der er tale om at skabe tryghed for den enkelte.
Derfor mener jeg, at den nuværende ordning tilgodeser hensynet til trygheden for den enkelte i tilstrækkeligt omfang, så det kun er personer, som konkret har et særligt behov for peberspray, der kan bære en sådan i offentligheden.
Susanne Eilersen (DF), 2019-02-20:
Jeg vil takke for ministerens lydhørhed over for det her og for samarbejdet, som jeg har sagt før.
Jeg vil bare gerne have ministeren til også at bekræfte og love, at når man nu sætter sådan noget i værk og beder om at få en tilbagemelding på, hvordan kommunerne vil stramme op, og hvornår de regner med, at tingene så er bragt i orden, at der så bliver en opfølgningsrunde, hvor man dobbelttjekker og sikrer sig, at det så også er gjort på de datoer, som kommunerne har sagt, at de vil gøre det.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-20:
Jeg vil blot takke for en god forespørgselsdebat, som jeg synes har været drevet af en oprigtig interesse for emnet og substansen i emnet, hvor vi har givet hinanden gode ideer og inspiration til, hvad man bør fokusere på her.
Vi har også bekræftet hinanden i, at noget af det, vi allerede har besluttet sammen, er godt og vil føre til gode resultater, så vi kan få styr på det her.
For man må sige, at det, som vores undersøgelse har afdækket, er, at der ikke er styr på det i dag hos kommunerne.
Nu ved vi, at det er sådan, og vi har skrevet til kommunerne, at nu skal de få styr på det, og de skal redegøre for, hvornår de får styr på det – og så får vi styr på det.
Men tak for en god og konstruktiv tilgang til det hele.
Det er sådan, folkestyret fungerer bedst.
Anders Johansson (KF), 2019-02-20:
Tak for ordet.
Tak til Dansk Folkeparti og fru Susanne Eilersen for at rejse den her debat.
Jeg synes, det er en rigtig vigtig debat, som jo desværre kommer på en tragisk baggrund, nemlig den her dødsbrand på Farsøhthus.
Men den brand gjorde jo også, at man i ministeriet satte en undersøgelse i gang for at finde ud af, hvordan de generelle forhold er på landets plejeboliger.
Resultaterne af den undersøgelse blev vi jo præsenteret for for et par uger siden, og vi kan vel godt sige, at det var ret rystende tal, som vi fik præsenteret.
Omkring 75 pct. af de bygninger, hvor der var krav om sprinkling, levede ikke op til kravet, og det var kun et fåtal, der havde søgt om eller fået dispensation.
Men det var ikke de eneste fejl, der var.
Det viste sig også, at der var spærrede flugtveje og mangelfuld brandadskillelse osv.
Og det er naturligvis ikke acceptabelt, at kommunerne fraviger de krav, som vi har stillet til brandsikkerheden i vores plejeboliger.
Der er jo en årsag til, at reglerne er, som de er, og det er, at man skal kunne føle sig tryg, når man er på plejehjem, og det kan man desværre ikke, viser de her tal jo tydeligt.
Kommunerne skal stramme op og få styr på de bygninger, der ikke overholder kravene, for selvfølgelig skal man kunne føle sig tryg på landets plejecentre.
I Det Konservative Folkeparti hilser vi velkommen, at vi får undersøgt den her sag yderligere, så vi også får fundet ud af, hvordan det står til med alle de bygninger, hvor der ikke er blevet meldt tilbage.
Så det skal vi også have fundet ud af.
Men det er klart, at på baggrund af den viden, vi allerede har fået gennem de tilbagemeldinger, vi har fået, tegner der sig i hvert fald et billede af, at der er et generelt problem, og at der skal strammes op på det.
Så vi bakker op om, at vi kigger på muligheden for at udvide det lovpligtige brandtilsyn i plejeboliger og også det her med at få tidsbegrænset dispensationerne fra brandkrav.
Så synes jeg også, det er positivt, at ministeren er ved at skrive rundt til kommunerne og bede om en redegørelse for, hvad man har tænkt sig at gøre for at få rettet op på de forhold og få dem bragt i orden, for det skal de naturligvis.
Det skal være sådan, at man kan føle sig tryg på landets plejecentre – det er noget, vi tager meget alvorligt.
Så med de ord vil jeg bare lige slutte af med at sige, at vi selvfølgelig bakker op om det froslag til vedtagelse, som fru Susanne Eilersen læste op før.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-20:
Ja, det kan jeg bekræfte at vi vil gøre.
Christian Juhl (EL), 2019-02-20:
Tak for det.
Vil ministeren følge det hollandske parlaments eksempel og finde en løsning for, at danske statsborgere med fødested i udlandet kan få angivet det sted, de kan dokumentere er deres fødested, som fødselsregistreringssted i deres pas og kørekort, uagtet fødestedets nuværende officielle navn?
Karina Due (DF), 2019-02-20:
Jeg vil gerne fortælle ministeren om en ung kvinde, der hedder Julie.
Julie er meget socialt anlagt og elsker at arbejde med mennesker.
Hun havde i mange år arbejdet i pubbranchen og var indtil sidste år bestyrer og driftsansvarlig for et populært aftensted i Silkeborg.
Torsdag den 8. november 2018 ændrede Julies liv sig drastisk, da hun blev overfaldet af en fuld gæst på sin arbejdsplads.
Hun blev væltet omkuld og fik flere knytnæveslag i ansigtet og i baghovedet.
Den dag i dag har Julie stadig smerter, og man er stadig væk i gang med udredningen af hendes smerter.
Julie kunne måske have undgået de fleste følgevirkninger, hvis hun havde haft en mulighed for at slippe væk, bare i et par sekunder til at komme i sikkerhed.
De sekunder kun hun have fået, hvis det var sådan, at hun måtte bære peberspray på jobbet.
Muligheden for at bære peberspray kunne også hjælpe på Julies angst, så hun kunne komme tilbage og arbejde i bylivet igen, det arbejde, som hun elsker så meget.
Har ministeren forståelse for, at folk, der er ansat i nattelivet, f.eks. som vagt og udsmider og sådan noget, og som i nogle situationer kan være truet, vil føle sig mere trygge, hvis de får mulighed for at bære en peberspray?
Da jeg snakkede med Julie, snakkede hun utrolig meget om, at havde hun da bare haft et par sekunder, så hun kunne slippe væk.
Og det, hun tænker, er, at hvis det var sådan, at hun havde haft en peberspray eller et eller andet siddende i bæltet – når man nu er bestyrer af sådan et sted – så havde hun i hvert fald haft muligheden for eventuelt at komme væk.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-02-20:
Nej, det ville nok være friskt, hvis jeg kom med et bud på det her på stående fod.
Sådan noget kan man sikkert regne på.
Jamen jeg tror, vi er enige om, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at forebygge det her, og vi er jo enige om, at der skal være alle de tiltag, der er mulige, og at vi skal komme efter de folk, der gør det her.
Jeg stiller bare lige så stille nogle spørgsmål.
Nu er det her en konkret sag, og vi kan alle sammen ridse sager op, hvor vi tænker, om der kunne være gjort noget mere.
Hvis der var udsmider på den aften, hvornår kunne vedkommende så have grebet ind?
Kunne hun selv have gjort noget, eller kunne andre?
Havde hun egentlig reelt mulighed for det, eller kunne de have fået fat i pebersprayen og brugt den imod hende?
Så jeg siger bare, at det er lidt mere komplekst end at sige enten-eller eller ja eller nej til det.
Man kan sige, at det kompromis, der er, jo er det her med, at nu tager vi det skridt, der hedder, at man kan have det i sit eget hjem.
Og hvis man er en særlig udsat person, kan man få mulighed for at have den.
Jeg ved jo godt, hvis jeg ikke tager meget fejl, at Dansk Folkepartis ønske sådan set var at få en generel legalisering af peberspray, så man kan bære den på sig.
Spørgsmålet er bare: Er det løsningen?
Altså, ville det have løst problemet i tilfældet med Julie – tror jeg det var – at hun havde haft sådan en på sig?
Det er jo svært at gøre noget imod, at der er folk, der lige pludselig foretager sig vanvittige handlinger, og spørgsmålet er så, om hun kunne have nået at bruge den.
Og hvad med de andre gæster?
Jeg forstår, vi skal forebygge alt det, vi kan, men jeg synes ikke, det nødvendigvis er så enkelt.
Karina Due (DF), 2019-02-20:
Jeg er fuldstændig på linje med ministeren, når vi taler om straffe for vold, nemlig at det skal straffes hårdt og alt sådan noget.
Men det, jeg tænker på her, er, om vi skal tænke på det på en lidt anden måde, nemlig at vi skal stoppe overfaldet, før det udvikler sig til noget, som har rigtig, rigtig store menneskelige og samfundsøkonomiske konsekvenser.
Kunne ministeren være villig til at kigge på det præventive i, at man som udsat – måske ikke så meget udsat, men i hvert fald lidt udsat – kunne få lov til at bære en peberspray eller have adgang til den?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-02-20:
Jamen det kan jeg sådan set godt sætte mig ind i.
Det er så vigtigt for mig at sige, at den lovgivning, som vi har indført sammen, giver mulighed for, at hvis man er særlig udsat, altså hvis der ligger en trussel mod en, eller hvis der er en vurdering om, at man bliver forfulgt af nogle bestemte – ja, der kan være forskellige forhold – så kan man få en tilladelse.
Nu kender jeg jo ikke den konkrete sag, og jeg kan ikke vurdere, om det havde hjulpet hende.
Jeg forstod det sådan, at det var, mens der var gæster, og man kan også diskutere, hvad det ville føre med sig, hvis nogen begyndte at sprøjte med en peberspray, mens der er masser af gæster.
Så jeg synes, det er lidt sværere end som så.
Vi skal også overveje, hvad det er for våben, det skal være tilladt at gå med, for hvis det her breder sig for meget, skal vi også spørge os selv, hvad det vil få af betydning for samfundet som et hele.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-21:
Det ville jo være underligt og første gang, man kunne se, at der stod en ordfører og sagde, at det var vedkommende ikke.
Det ville da være underligt, ikke?
Selvfølgelig skal den her kommission også kigge på det her.
Ydelseskommissionen skal kigge på det i forhold til sikkerhedsnettet, altså hvor store de ydelser skal være, og hvordan det skal være i forhold til børnefamilierne og de enlige, og hvordan det skal være i forhold til geografien, altså hvor man bor.
De skal da sikre sig et eller andet ydelsessystem, som vi ikke skal til at ændre igen, hvis der kommer en ny regering.
Det skal da være noget, vi alle sammen kan blive enige om, nemlig at det her er et rigtig godt system.
Det er et godt sikkerhedsnet, og det giver også den mulighed for at kunne bide sig fast på arbejdsmarkedet.
Det er det, der er hele ideen med det.
Derfor skal man arbejde med alt det, man overhovedet kan.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-02-21:
Tak for det.
Vi synes fra radikal side udmærket om ideen om en ydelseskommission.
Det er altid en god idé at få et samlet billede af en problematik.
Det vil vi sådan set også gerne støtte, men vi vil ikke lade en ydelseskommission være en syltekrukke i forhold til at tage fat i de udfordringer, der ligger i forhold til børnefattigdom, og de negative effekter af de her fattigdomsydelser.
Kan ordføreren ikke prøve at hjælpe mig til at forstå, hvad det er, man kan gøre straks efter et valg, hvor der eventuelt er et nyt flertal, for at komme den her børnefattigdom til livs, eventuelt samtidig med at ydelseskommissionen arbejder?
Hans Andersen (V), 2019-02-21:
Nå, nu er jeg lidt forvirret, for Socialdemokratiets formand, fru Mette Frederiksen, er citeret fra nytårsstævnet her i januar måned for i forbindelse med diskussionen om kontanthjælpsloftet at sige: Huslejen er meget, meget høj, ikke mindst i Storkøbenhavn.
Det er den også i nogle af vores andre byer.
Så det er en problemstilling.
Kunne vi i virkeligheden indrette vores ydelser klogere i forhold til huslejeniveauet?
Jeg skal bare spørge: Er ordføreren enig med formanden for Socialdemokratiet?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-21:
Jeg er superglad for at høre, at Radikale Venstre har lyst til at kigge på en ydelseskommission.
Det tager jeg rigtig godt imod, for jeg tror faktisk, det er nødvendigt, at vi gør det sammen, og at vi sikrer nogle rigtig gode ydelser, der også kan overleve i fremtiden.
Så mange tak for det.
Nej, det skal ikke være nogen syltekrukke.
Det er også derfor, at vi flere gange har sagt, at dens arbejde skal være færdigt inden 12 måneder.
Det er også derfor, at vi siger, at i den periode skal vi sikre, at de enlige forsørgere har et ordentligt forsørgelsesgrundlag, som mange af dem jo ikke har i dag.
Det er vi jo sådan set fuldstændig enige i.
Vi skal også sørge for, at de syge og handicappede undtages fra kontanthjælpsloftet, for vi har jo også set via det, vi har lavet under satspuljen, hvor vi netop har lavet det der med »Flere skal med«, at mange af de her syge rent faktisk – jeg tror, det var 3.000-4.000 mennesker – bliver ramt af kontanthjælpsloftet.
Jeg kan jo huske, dengang vi stod her.
Der sagde de borgerlige, at der skulle være et incitament til at komme i gang, men når man ikke kan reagere på det, fordi man er syg, kan man jo ikke komme i gang.
Så er man jo syg.
Det er jo ikke, fordi man ikke gider.
Dem vil vi også have med.
Det er svaret på, hvad det er for noget, vi lynhurtigt er nødt til at kigge på i overgangsperioden, indtil ydelseskommissionen bliver færdig.
Vi holder fast i det, jeg siger her.
Vi skal sørge for, at de syge og de handicappede også undtages.
Og så skal vi vente, til ydelseskommissionen er færdig, og så skal vi sammen lande et rigtig godt ydelsessystem, der også holder på sigt.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-21:
Jo, men al mulig støtte til Socialdemokratiets forslag om en ydelseskommission
Der kan være mange gode argumenter for at se på samspillet mellem ydelser og udgifter og gældsætning.
Det er en god idé.
Men er det ikke sådan, at når man går hen til en ulykke, så starter man med at stoppe ulykken, og så kan man bagefter se, hvad man kan gøre for at gøre vilkårene for den forulykkede bedre?
Så ville det ikke være naturligt, at vi går til det på den måde, at vi ikke fjerner fattigdomsydelserne, mens kommissionen arbejder?
Jeg mener, medmindre hr. Leif Lahn Jensen nu kan gøre det tydeligere, hvad det er, der skal ske i det år, kan vi jo bare konstatere, at hvis det i det år går, som det er gået tidligere, risikerer vi jo, at imens ydelseskommissionen arbejder, sætter man 12.000 børn i fattigdom.
Hvad fik de så ud af det?
De fik en lang næse.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-21:
Det har så ikke hjulpet.
Man kan stadig væk ikke høre, selv om man står her foran, og så hjælper det nok ingenting.
Men jeg har prøvet før, og jeg siger det igen: Det, vi vil gøre, retter sig jo netop mod de rigtig store problemstillinger, som vi mener der er i det her: at enlige forsørgere og børnefamilier bliver ramt rigtig hårdt.
Og det er mennesker, som er syge, og som bliver ramt.
Dem vil vi også kigge på.
Jeg gentager det gerne igen: Det er det, vi vil.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-21:
Hvis man nu var et meget beskedent og ydmygt menneske, kunne man måske synes, at det var en fantastisk ting at få at vide, at Socialdemokratiet ville kigge på noget.
Jeg synes ikke, det er helt nok, for vi risikerer jo netop, at det, de her fattige børn kan få lov at kigge på, er den lange næse, de får.
Derfor vil jeg igen spørge hr. Leif Lahn Jensen
: Hvad er det så, der skal ske i den overgangsperiode, hvis det alligevel, som jeg hører det, måske er at fjerne fattigdomsydelserne?
Hvorfor siger man det så ikke i stedet for at sige, at man ikke vil fjerne dem, at man vil have en kommission, og så gør man alligevel noget, der ligesom smager lidt af fisk uden at være det?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-21:
Så er det synd, at jeg ikke må bevæge mig fra talerstolen eller tage den her pult med ned og stille mig foran hr. Karsten Hønge, så jeg kan komme tættere på ham, for hr. Karsten Hønge har åbenbart stadig væk ikke hørt, hvad jeg siger.
Jeg ved ikke, om vi må stå to heroppe ved siden af hinanden, så vi kan stå tættere på hinanden og snakke.
Det, jeg sådan set siger, er, at de syge og handicappede undtages fra kontanthjælpsloftet i overgangsperioden, og vi skal sikre de enlige forsørgere, som har det svært, flere penge.
Det synes jeg er rimelig let at forstå.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-02-21:
Tak for det.
Hvad siger ordføreren til en sådan idé?
Rune Lund (EL), 2019-02-21:
Jeg ved ikke, hvad det var, i forhold til at vi ingenting skulle gøre.
Det ønsker vi på mange måder ved at ansætte flere velfærdsarbejdere i den offentlige sektor i den borgernære velfærd, og vi ønsker at støtte fremme af grønne teknologiske løsninger, som også skaber private arbejdspladser – bare for at tage nogle konkrete eksempler.
Vi tror grundlæggende ikke på, at man kan få flere folk i arbejde, eller at det skaber flere arbejdspladser, at man laver massiv fattigdomsgørelse, sådan som hr. Bent Bøgsted åbenbart synes er en rigtig god idé.