runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2018-11-21:
Jeg har sagt det før, og jeg siger det gerne igen, altså at jeg er rigtig glad for, at Dansk Folkeparti tog den her sag op i foråret, og at vi nu har fundet en fælles aftale, og det er bare er vigtigt at sige: Æres den, der æres bør.
Dansk Folkeparti skal ligesom også krediteres.
Men jeg synes også, at kommunerne går i meget, meget små sko, når de trækker anbragte børn og unge i løn, og jeg er faktisk rigtig tilfreds med, at vi i den kommende satspuljeaftale, altså den, der bliver udmøntet til næste år, er blevet enige om, at fremover skal anbragte børn og unge altså ikke straffes for at tage et fritidsjob.
Og det er jo, fordi der er så mange vigtige og gode ting forbundet med det at have et fritidsjob.
Som aftalt i satspuljen gennemføres afskaffelsen af reglerne om egenbetaling altså med virkning fra den 1. juli 2019.
Konkret indebærer det jo en ændring af betalingsbekendtgørelsen på området og efterfølgende et lovforslag, som ligesom skal ophæve bemyndigelsesbestemmelsen på området, og det skal sikre, at der ikke på et senere tidspunkt bliver fastsat nye betalingsregler i en bekendtgørelse.
Der forventer jeg jo så at udsende en orienteringsskrivelse til kommunerne, i forbindelse med at egenbetalingsreglerne ophæves i betalingsbekendtgørelsen pr. den 1. juli 2019.
Så de vil få den her skrivelse.
Karin Nødgaard (DF), 2018-11-21:
Agter ministeren at sende et hyrdebrev til kommunerne omkring afskaffelsen af kommunernes adgang til at pålægge anbragte børn og unge selv at bidrage til betalingen for deres anbringelse?
Inger Støjberg (V), 2018-11-21:
Altså, jeg er overhovedet ikke uenig i, at det er helt naturligt at rejse hjem og bygge sit land op igen, når der er blevet fred.
Og jeg er heller ikke uenig i, at det har vi været alt for dårlige til tidligere, når man kan se, at 9 ud af 10 af dem, der er kommet hertil som f.eks. flygtninge, jo er blevet her og dermed i virkeligheden er blevet konverteret til at være indvandrere – og ikke flygtninge, som de ellers kom hertil som oprindelig.
Men jeg mener nu stadig væk, at det er rigtig godt at have et integrationsbarometer som det her, netop for at kunne følge med i, om det går frem eller tilbage i forhold til arbejdsmarkedet, det at lære dansk, kriminalitet og rigtig mange andre ting.
Og det giver rent faktisk også mulighed for at sammenligne på tværs af landet, for nogle steder gør man mere end andre steder, så på den måde er det også et ret godt redskab, synes jeg, for os alle sammen, og også ude i kommunalbestyrelserne i øvrigt.
Christian Langballe (DF), 2018-11-21:
Det er bare væsentligt at få den her diskussion drejet ind på noget, der faktisk er realistisk.
For jeg mener, at den i alt for mange år har befundet sig på et uhyre idealistisk plan.
Man har ligesom foregivet, at man nu havde integreret nogle mennesker, og at de så var blevet danskere.
Og det passer jo ikke – det passer ikke.
Derfor er den her diskussion jo kun væsentlig, hvis man vælger det udgangspunkt, at alle, der kommer hertil, pr. definition skal integreres.
Man kunne også have det udgangspunkt, at de er her midlertidigt, man giver dem nogle kundskaber, som de kan bruge, når de så tager hjem igen og hjælper med at bygge deres fædreland op, hvilket jeg mener er så naturligt, som noget kan være.
Inger Støjberg (V), 2018-11-21:
Jamen jeg mener, det er langt sværere end som så.
Men det forhindrer os jo ikke i rent faktisk at bruge integrationsbarometeret som sådan en rettesnor, kan man sige, for at se, om det går den rigtige eller den forkerte vej.
Jeg røber nok ikke for meget, når jeg siger, at noget af det, vi sidder og forhandler om, også nu her ved finansloven, jo selvfølgelig er hele begrebet midlertidighed, altså at man er her midlertidigt – nogle har også kaldt det for et paradigmeskift – men altså, at man er her midlertidigt, og så skal man rejse hjem.
Det, der er sigtet, er jo netop, at man forsørger sig selv, så længe man her, men det giver ikke nødvendigvis ret til at blive i Danmark.
Så jeg mener fortsat, at integrationsbarometeret er et godt billede på, om tingene går frem eller tilbage i forhold til f.eks. det at forsørge sig selv, men også andre ting.
Men det er jo ikke hele svaret; det synes jeg også er selvsagt.
Christian Langballe (DF), 2018-11-21:
Altså, integrationen har jo en bestemt værdi, alt efter hvordan man ser på tingene.
For hvis man ser på tingene på den måde, som man traditionelt har gjort det i Danmark – nemlig at der kommer en flygtning, og så skal vedkommende integreres så hurtigt som muligt for at blive borger i det danske samfund – så er det klart nok, at integrationen er væsentlig, også for Danmark.
Så er det ikke kun et spørgsmål om, hvorvidt man passer ind på det danske arbejdsmarked, men det er også et spørgsmål om den ballast, man har med af kulturelle og religiøse værdier osv. osv., som præger ens verdensbillede.
Men hvis udgangspunktet er, at folk skal hjem, kan det jo være mere eller mindre ligegyldigt, hvorvidt det verdensbillede passer ind, bare man ikke er noget problem for Danmark.
Det er to forskellige måder at se på tingene på.
Og vi har jo traditionelt befundet os der, hvor vi har sagt: Vi har et integrationsbarometer, og integrationsbarometret tager sigte på, hvorvidt man passer ind i det danske samfund, for jo så på sigt at blive her.
Hvis det er udgangspunktet, er mit spørgsmål meget relevant, for jeg er ikke så sikker på, at de folk, vi giver statsborgerskab i dag, er danske.
Det vil jeg faktisk stærkt betvivle at mange er.
Og det vil sige, at så er diskussionen en anden, nemlig: Er det virkelig sandt, at man bare, så at sige, kan opstille sådan et barometer for, hvor danske folk er – og at de så er det?
Eller er det i virkeligheden meget sværere og en langt sværere øvelse, vi er inde i, hvor det at blive integreret i et samfund er langt, langt sværere end det, man politisk foregiver, sådan at vi faktisk står med nogle kolossale udfordringer i forhold til sand integration – eller assimilation – som jeg hellere vil tale om?
Inger Støjberg (V), 2018-11-21:
Jeg synes faktisk, at det er vigtigt her lige til en begyndelse at slå fast, at det skal være sådan, at når man er her, er man her midlertidigt, og det vil sige, at den dag, hvor ens beskyttelsesbehov ikke længere er til stede, så skal man selvfølgelig rejse tilbage til sit hjemland og genopbygge det. Sådan har folkeslag altid gjort, og det er i øvrigt ikke nogen straf at rejse hjem til sit hjemland, når der igen er fred.
Altså, for mig handler det om, at man må tage Danmark til sig, lige så længe man er her.
Og det betyder så også, at man skal forsørge sig selv, at man skal bidrage positivt, man skal tale sproget, man skal tage vores værdisæt til sig.
Og ser man på integrationsbarometeret, indeholder det derfor også ni mål om integration.
Målene har bl.a. fokus på, om flygtninge og indvandrere er i arbejde, om de forsørger sig selv, om de får en uddannelse, og målene handler også om, at flygtninge og indvandrere skal se at få lært noget dansk, at de skal lade være med at begå kriminalitet, og at man skal tage f.eks. ligestilling til sig.
Og herudover indeholder integrationsbarometeret også nogle nøgletal om flygtninge, og det handler så især om flygtningenes integration på arbejdsmarkedet.
Så når man ser på det her, viser det på mange punkter, at det går fremad, og det har det jo gjort, siden der kom en borgerlig regering til, som sammen med Dansk Folkeparti har strammet gevaldigt op.
Det må man sige er det, der har flyttet noget, og derfor kan man sige, at hvis man ser bare lidt på tallene, var det jo sådan, at da vi overtog regeringsmagten, blev kun 3 pct. af de flygtninge og familiesammenførte, der kom hertil, vurderet til at kunne tage et job umiddelbart, altså til at være jobparate.
Det var altså 3 pct., og det kan simpelt hen ikke passe, for de kommer alle sammen fra samfund, hvor de er vant til at forsørge sig selv – plus at det er de stærkeste, der kommer hertil.
Derfor strammede vi op, og nu er det rent faktisk 72 pct.
Det samme har jo så også sat sig i forhold til, at langt flere er kommet ud på arbejdsmarkedet, og det mener jeg i hvert fald er en indikator for, at der er nogle ting, der går den rigtige vej.
Dermed er alle problemer ikke løst.
Christian Langballe (DF), 2018-11-21:
Tak, formand.
Spørgsmålet er: Mener ministeren, at flygtninge, der topper i forhold til integrationsbarometeret, er integrerede og helt danske?
Mener ministeren, at flygtninge, der topper i forhold til Integrationsbarometeret, er integrerede og helt danske?
Inger Støjberg (V), 2018-11-21:
Jeg kan i hvert fald sige så meget, at dansk lovgivning ikke bliver ændret på grund af det her.
Christian Langballe (DF), 2018-11-21:
Altså, jeg vil være tilfreds den dag, hvor man siger, at man simpelt hen ikke gider at underskrive det skidt.
Det synes jeg ville være et signal at sende, at nu er nok nok.
Det kan da ikke nytte noget, at der bliver ved med at komme en strøm af erklæringer.
I 2016 kom New York-deklarationen, som også blev underskrevet af regeringen under stor pomp og pragt, ikke?
Og så lever man med den debat, som er i FN-systemet, hvor der slet ikke er problemer med indvandringen, samtidig med at man så i nationalstaterne diskuterer de reelle problemer.
Det er da absurd.
Det er en absurd tilstand, at FN udgør sådan et parallelsamfund, hvor virkeligheden slet ikke er trængt ind.
Inger Støjberg (V), 2018-11-21:
Men det er jo så rent faktisk også sådan, at man ved den her slags erklæringer kan lægge et forbeholdspapir, om du vil, forståelsespapir ved, hvor man så som land eller gruppe af lande, og det er jo det sidste, vi selvfølgelig arbejder for, at det kan være EU-lande, der lægger forbeholds-/forståelsespapir ved, hvor man siger, at sådan og sådan opfatter vi den her erklæring.
Det er netop det, man har muligheden for her, og det vil sige, at der kan man jo netop også pege de kritiske elementer ud og sige, at det bestemt ikke er noget, vi kommer til at følge på nogen måde.
Christian Langballe (DF), 2018-11-21:
Det ville være et fremskridt.
Det står der bare ikke.
Derfor er det jo lige præcis det, der er problemet, altså at den her konventionsidealisme jo fremmer den forståelse af tingene, at når man er kommet til et land som flygtning, skal man pr. definition gøres til borger i landet.
Det er jo det, hele den konventionsidealisme har befordret, og derfor sidder vi i den her suppedas nu, som er så svær at komme ud af.
Og vi kan jo ikke engang uden videre sende folk tilbage, for så strider det mod en konvention osv.
Man kan ikke sende folk tilbage til deres fædreland.
Jeg mener jo, det er et spørgsmål om politisk vilje til at konfrontere de her konventioner og også blæse dem en lang march.
Men det er så noget andet.
Inger Støjberg (V), 2018-11-21:
Nu vender spørgeren ligesom også tilbage til det forrige spørgsmål om Global Compact.
Der er jo rent faktisk et værktøj til netop at få sendt flere hjem, efter min mening, fordi de afrikanske lande jo netop også bekræfter, at man har en forpligtelse til at tage imod egne borgere.
Marie Krarup (DF), 2018-11-21:
Hvad bør ifølge ministeren være målet for integration i Danmark?
Inger Støjberg (V), 2018-11-21:
Jeg synes selvfølgelig altid, at vi skal overveje, om de informationer, der bliver sendt ud, også rent faktisk er dækkende.
Så vi kan helt klart overveje, om det kan gøres anderledes eller bedre, forhåbentlig bedre.
Marie Krarup (DF), 2018-11-21:
Jeg er umiddelbart ked af, at ministeren ikke vil fjerne det, for jeg mener som sagt, at det er mere misvisende end retvisende.
Inger Støjberg (V), 2018-11-21:
Jeg vil sige, at det ville jeg være ked af at gøre.
Men det, jeg synes er vigtigt, er jo netop også at gå lidt mere kvalitativt til værks på nogle felter.
Jeg kan sige, at det gjorde man sidste år i høj grad omkring social kontrol, men også omkring synet på frihedsrettigheder og synet på kønsroller og dermed jo også ligestilling; der var det noget af det, man gik lidt grundigere til værks med.
Men jeg vil være ked af at fjerne integrationsbarometeret, fordi jeg sådan set mener, at det er med til at holde os rimelig godt opdateret med hensyn til tal, især vedrørende arbejdsmarkedet, uddannelse, kriminalitet, danskkundskaber og sådan nogle ting, som det er relativt nemmere at måle på.
Marie Krarup (DF), 2018-11-21:
Jeg tror nok, at jeg har den holdning, at det her barometer er mere skadeligt, end det er gavnligt, for som sagt er det sådan, at hvis du lige slår op på hjemmesiden, vil du se, at det hele er i et flot grønt, uproblematisk lys, og at der kun er meget få pletter.
Så vil man jo sige: Nej, hvor går det godt med integrationen i Danmark.
Men når man så går ned i de enkelte poster, ser man, at hvis ikke de bliver udbygget med kvalitative data, kan det være, at de faktisk går i den fuldstændig modsatte retning.
Så mit spørgsmål er: Vil ministeren ikke overveje at fjerne integrationsbarometeret fra hjemmesiden?
Nu har ministeren flere gange sagt, at det giver et godt billede, og til det vil jeg sige, at det synes jeg faktisk ikke det gør.
Altså, jeg synes faktisk ikke, at det bidrager med særlig meget.
Det bidrager med noget på beskæftigelsesområdet og på uddannelsesområdet
, så der, hvor det drejer sig om indtjening og om, hvorvidt man kan forsørge sig selv, er det måske okay.
Men når det drejer sig om det værdimæssige, som ministeren også berørte, så mener jeg simpelt hen, at det nærmest er vildledende.
Altså, hvis man ser på det, vil man se, at der er 14 grønne lamper og kun 4 røde, så man får indtrykket af, at integrationen faktisk går rigtig godt i Danmark.
Men når man så går ind og kigger på de enkelte poster, er der to, som jeg i hvert fald synes er problematiske, og det er dem, der hedder selvbestemmelse og medborgerskab.
De er grønne, og med hensyn til medborgerskab får vi at vide, at det er positivt, at flere føler sig anerkendt for deres indsats i samfundet, og at flere er medlemmer af en forening eller er politisk aktive.
Det bliver umiddelbart sat som noget positivt, og der vil jeg sige: Det kan man jo ikke vide, for der er den værdimæssige del nemlig fuldstændig ude af billedet.
Så det vil sige, at det at være medlem af en somalisk kulturforening, en salafistisk islamisk organisation eller Hizb ut-Tahrir også ville bone positivt ud i det her integrationsbarometer, og det mener jeg er meget, meget problematisk.
Så jeg vil sige, at med den post kan man ikke måle noget, der giver mening.
På samme måde er det med selvbestemmelsesposten.
Altså, vi har jo set i flere målinger, at unge andengenerationsindvandrere bliver mere muslimske end deres forældre.
Så det med at få mulighed for at bestemme selv i sit eget liv lyder umiddelbart rigtig fint, dansk og vestligt, men hvis det betyder, at man bliver ekstrem islamist, er det jo ikke positivt.
Så jeg vil mene, at der i hvert fald er to poster her, som risikerer at være direkte misvisende, når det drejer sig om integration.
Inger Støjberg (V), 2018-11-21:
Som jeg også svarede lige før, mener jeg, at det giver et godt indblik i, om tingene går frem eller tilbage – især når det handler om sådan noget som, om man forsørger sig selv, om man arbejder, om man uddanner sig, om man holder sig uden for kriminalitet, om man kan sproget.
Sådan nogle ting synes jeg det giver et godt indblik i.
Altså, man kan jo sådan set sige det sådan, at hvis ikke de mennesker, der kommer hertil, forsørger sig selv, så længe de er her, så bliver den økonomiske regning stor.
Og det gælder også, når man er her midlertidigt, for der mener jeg også, man skal forsørge sig selv, så længe man er her.
Det har man jo ikke gjort hidtil, for hvis vi ser tilbage og ser på, hvordan det er gået med de ikkevestlige indvandrere, der er her, kan vi se, at det koster os 36 mia. kr. om året, altså fordi man simpelt hen ikke forsørger sig selv, primært.
Der mener jeg så, at integrationsbarometeret giver et godt indblik i det første, altså den økonomiske regning, og et begrænset indblik i det andet, altså den mere værdimæssige side af sagen – selv om der dog er en del af det her, der også på en eller anden måde indgår i integrationsbarometeret.
Marie Krarup (DF), 2018-11-21:
Mener ministeren, at integrationsbarometeret på ministeriets hjemmeside giver et retvisende billede af integrationen i Danmark?
Inger Støjberg (V), 2018-11-21:
Men det er jo også derfor, at det her slet, slet ikke kan stå alene.
Så jeg tror måske egentlig ikke, at vi er så uenige endda.
For jeg mener også, at det her sådan set i høj grad giver et indblik i, om folk rent faktisk forsørger sig selv, så længe de nu er her, om de tager en uddannelse, om de begår kriminalitet og sådan noget.
Det er også nogle af de ting, som det er nemmere at måle på, kan man sige, hvorimod det kræver noget mere at måle på den anden del, og det gør vi jo så også ved siden af.
Så jeg vil nu sige, at jeg synes, det er godt, at vi har det her barometer, men det giver naturligvis ikke det fulde billede, og det tror jeg heller aldrig nogen sinde der er nogen der ligesom har foregøglet nogen, altså som har sagt: Med det her kan vi rigtig se, hvordan det går.
Altså, det kan vi ikke – der ligger jo nogle ting under det her, og der ligger også nogle ting ved siden af, som ikke bliver undersøgt.
Christian Langballe (DF), 2018-11-21:
Jeg har det grundlæggende synspunkt, at det, som har gjort Europa og dermed også Danmark svagt, hvor vi i dag faktisk ikke selv er herre over den udlændingepolitik, vi fører, for det første er konventionerne, og for det andet er et FN-system, som jo i den her erklæring ikke engang adresserer det kolossale problem, der er med indvandringen, bl.a. fra Afrika – ikke engang problematiserer det.
Det synes jeg godt nok er tankevækkende.
Inger Støjberg (V), 2018-11-21:
Jeg kan sådan set godt følge hr. Christian Langballe et stykke hen ad vejen, men det, der bare er det vigtige ved den her erklæring, synes jeg, er jo altså, at den – det kan jeg høre at hr. Christian Langballe også er fuldstændig bekendt med – ikke er juridisk bindende.
Men når det er sagt, er det reelt et godt værktøj – når jeg f.eks. sidder i et afrikansk land ved forhandlingsbordet for at få lavet en hjemsendelsesaftale med det pågældende land – til netop at sige: Prøv at høre, I har selv lige bekræftet, at I skal tage jeres egne borgere tilbage.
På den måde er det faktisk et rigtig godt værktøj.
Derudover synes jeg også bare, det er helt afgørende at hænge sin hat på den knage, der hedder, at vi ikke på grund af den her aftale skal ændre noget som helst i vores lovgivning, når det handler om udlændinge.
Merete Riisager (LA), 2018-11-21:
Jeg tror også, at et fedt og godt studiemiljø har rigtig stor betydning.
Og min forventning er, at nogle af de rektorer, som jo snart må lægge nogle tal frem, der så vil vise sig at være for høje, vil gøre præcis det, at de vil gå tilbage og kigge på deres gymnasium og sige: Hvad kan vi så gøre her hos os for at lave et studiemiljø, som er inkluderende, hvor vi både stiller nogle krav til de unge mennesker om, at de dæleme møder op – de har selv indskrevet sig – men hvor der også er et miljø, som de har lyst til at være en del af?
Og det er helt klart min forventning til de rektorer, at det vil de gøre.
Jeg har indført nogle fraværsregler, som er super enkle, og som giver et klart incitament til rektorerne til at gå tilbage og kigge på deres butik: Hvordan fungerer det her hos os?
Er det godt nok?
Kan vi gøre mere?
Jacob Mark (SF), 2018-11-21:
Men hvorfor har man ikke snakket med rektorerne, i stedet for at lave nogle regler, som helt åbenlyst bliver meget unuancerede og meget stive, og som ikke giver noget fagligt rum til dem, der faktisk arbejder med de unge?
Altså, rektorerne har jo været ude at sige: Vi er godt klar over, at der er noget, vi skal arbejde med her.
Så hvorfor ikke gå ind i et partnerskab med dem og forpligte dem til at nedbringe fraværet, inden man laver nogle meget, meget stive regler, som gør, at det faktisk er svært at lave en nuanceret indsats?
Det tror jeg ville have en større betydning for elevernes fravær.
Merete Riisager (LA), 2018-11-21:
Jeg synes, de generelt er fair.
Altså, eksempelvis har gymnasier jo også et ansvar for at tage hånd om unge mennesker, der f.eks. har en kronisk lidelse, og sørge for i det hele taget at imødekomme det særlige behov, som man kan have.
Det er jo meget vigtigt, at man tager højde for det.
Men det er nogle særlige indsatser.
Her taler vi om de generelle fraværsregler og den generelle måde at opgøre det her på.
Og der synes jeg helt klart, at der ligger en rimelighed i, at man gør det på den samme måde fra det ene gymnasium til det andet.
Hvorfor gjorde vi det?
Det var, fordi fraværet var meget højt.
Vi havde lavet nogle stikprøveundersøgelser, som viste, at fraværet på stx lå på omkring 9 pct., på hf omkring 15 pct. og på vuc helt oppe omkring 20 pct.
Og nu må vi se, hvordan de egentlige fraværsprocenter er, når de kommer.
Det kan godt være, at de viser sig at være endnu højere.
Men så vil vi i hvert fald få syn for sagen.
Jacob Mark (SF), 2018-11-21:
Jeg undrer mig bare lidt, for det lyder på ministeren, som om man ikke har arbejdet med det her før, og at det, man havde før, ikke var validt.
Jeg har egentlig det indtryk, at hvis der ikke var en god grund til, at eleven kom for sent – altså, hvis man ikke kom for sent på grund af noget, man ikke selv kunne gøre for – så faldt fraværshammeren, hvis man kan kalde det det.
Så hvad er det, der gør, at ministeren laver de her regler?
Og ja, de er meget, meget simple.
Man får fravær, uanset hvad der er årsag til det.
Men er det netop ikke også, fordi de er så simple, at de hurtigt bliver unuancerede
Merete Riisager (LA), 2018-11-21:
Jeg er faktisk rigtig glad for, at vi har fået lavet de her regler, og jeg synes, de er meget enkle, og det er de især af hensyn til eleverne.
Man havde jo ikke tidligere besluttet sig til, hvordan man egentlig skulle registrere fravær.
Og det vil sige, at ens fraværsprocent nogle gange blev afgjort af, hvilken lærer man lige havde, eller hvilket gymnasium man gik på.
Nu har vi sagt, at det er ens for alle.
Man registrerer simpelt hen fravær på den samme måde.
Og det er jo helt oplagt, at man, når man beslutter det, siger: Det er selvfølgelig ved timens start.
Det ville være mærkeligt at have en beslutning om, at man registrerede det midt i timen eller efter.
Så jeg synes, det er oplagt at sige, at det er ved timens start.
Det er fair over for eleverne, og det betyder, at de fraværsprocenter, som vi nu får registreret, er valide, fordi vi siger, at vi gør det på den samme måde.
Det vil også være muligt at få nogle lokale drøftelser af, hvor fraværet skal ligge: Hvad er rimeligt?
Og hvilke tiltag vil vi tage lokalt for at bringe det ned, hvis der er et behov for det?
Jacob Mark (SF), 2018-11-21:
Jeg er sådan set enig i, at det er et problem, når unge ikke kommer til undervisningen.
Jeg mener også, at fravær ofte er et symptom på, at der kan være noget galt, og derfor skal der også gribes ind.
Spørgsmålet er bare, hvordan man griber ind mod fravær.
Den er for ufleksibel, den er for stiv, og den er også for meget et udtryk for, at man ikke har tillid til, at gymnasierne faktisk gerne vil arbejde med det her.
Altså, der er eksempler på unge mennesker, som får fravær, fordi de skal ud på en heldagsekskursion i et fag, hvor der er planlagt en heldagsekskursion, men de skal samtidig være til en anden time, hvor de så har en enkelt time, og så får de fravær for det ene, selv om de jo passer deres studier.
Det er jo ikke gennemsigtigt.
Jeg kommer fra Køge, og der er lidt forskel på transportforholdene for de elever, der bor i Køge, og for dem, der bor på Nykøbing Mors.
Så mit spørgsmål går til at starte med lidt på, om ministeren ikke godt kan se, at når der er gymnasier, der begynder at registrere toiletbesøg, og når der er gymnasier, der giver fuld fravær for 2 minutters forsinkelse, selv om der er en rigtig god årsag til, at eleven kommer for sent, så har man fået lavet en regel, der er for stiv, og så bør man måske kigge på den igen.