runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2021-04-22:
Tak for det, formand.
Jeg tror ikke, jeg fornærmer nogen, hvis jeg siger, at der nok er mange i den her sal, der synes, at Enhedslisten nogle gange er rigtig træls, i hvert fald hvis man har prøvet at sidde i regering, for i mangel af at andre gør det, har vi i Enhedslisten altid fået den rolle, at vi skulle være den parlamentariske grundkontrol med alt, hvad forskellige regeringer gør, og det er ikke så lidt, vi har skullet bruge tid på de seneste år.
Det med, at magt korrumperer, er ikke bare noget, man siger.
Det har vi i hvert fald kunnet se ved de seneste mange regeringer.
Det er åbenbart noget meget menneskeligt, at magt stiger en til hovedet, og desværre er det et vilkår, vi bliver nødt til også at håndtere i et demokrati.
Vi har gang på gang og gennem skiftende regeringer oplevet misbrug af magt, vildledning af Folketinget, regler udstukket i modstrid med lovgivningen, og jeg kunne sådan set blive ved, og hver gang Enhedslisten får en formodning om, at der foregår noget, der ikke er i orden, gør vi, hvad vi kan for at få belyst sagen, og det er nogle gange lidt trættende.
I sidste valgperiode skulle vi stille flere hundrede spørgsmål til tidligere minister fru Inger Støjberg for at finde ud af, hvad der var foregået i sagen omkring den ulovlige instruks.
Dengang var der ikke megen hjælp at hente fra partier, der i dag har set lyset og nu går meget op i, om en minister overholder lovgivningen.
Næh, dengang stod vi faktisk ret alene.
Men med de her famøse mink står vi dog så ikke alene.
Der har heldigvis været flertal for at få nedsat en granskningskommission til at undersøge sagen, og jeg håber virkelig, at de partier, der har stemt med os dér, også fremadrettet og ved et eventuelt regeringsskifte vil huske at gå lige så meget op i de demokratiske spilleregler til den tid som i den her sag.
For mængden af sager, hvor ministre synes at have svært ved at vide, hvor grænsen for deres magt går, har i mange år været tiltagende, og man har desværre ikke kunnet sige, at den nuværende regering i den sammenhæng har klaret det væsentlig meget bedre.
Vi ville være blevet spist af med myndighedsgrupper, der aldrig mødes og kigger på sagerne, eller bare, at ministre ikke er orienteret om, hvad der foregår af væsentlige aktiviteter i deres egne ministerier.
Det er naturligvis ikke godt nok.
Det her burde være et af de bedste demokratier i verden, men det kan åbenbart være svært at håndtere den magt, der følger med hvervet som minister, og så er det jo godt, at vi i Enhedslisten sørger for at holde ministrene i ørerne.
Uanset om en minister er rød eller blå eller lilla, gælder der de samme regler, og de gælder for alle, og vi vil i Enhedslisten fortsat bruge al den energi, vi har, på at sikre vores demokrati.
Jeppe Bruus (S), 2021-04-22:
Jeg må sige, som jeg sagde til Venstre, at jeg er noget målløs over, at det nu kommer frem, at Venstre og nu også Konservative vil støtte det her borgerforslag.
Vi har igennem det seneste stykke tid brugt rigtig meget tid sammen også på det granskningsarbejde osv., og alle de argumenter falder jo bort nu, alt det arbejde er ligegyldigt, når nu man vil støtte en rigsret på baggrund af et borgerforslag.
Jeg forstår simpelt hen ikke argumentet med, at det ikke er juridisk bindende.
Hvis der er flertal i Folketinget for en rigsret, er det jo fuldstændig ligegyldigt, om det er et borgerforslag, eller om det står på en serviet, der er fløjet ned fra tilhørerrækkerne, eller hvad det er, for så kommer der en rigsret.
Så kan Konservative ikke lige prøve at uddybe, om der er nogen historisk parallel til, at Konservative har støttet noget så stort uden at undersøge tingene til bunds først?
Mai Mercado (KF), 2021-04-22:
Det er jo et klart svar: Ja – det kan jo bare klares med et ja her til allersidst –
Det Radikale Venstre vil være parate til at sende statsministeren for en rigsret, hvis det altså er, at der er evidens, eller det viser sig, at der er et beslutningsgrundlag herfor.
Jamen hr. Jeppe Bruus har jo ad flere omgange sagt, også til Venstres ordfører, at man går ind i det her uden at have et kendskab og uden at undersøge tingene til bunds.
Det er jo fuldstændig klokkeklart kommet frem, at der ikke var nogen lovhjemmel, at der ikke var noget grundlag for at beordre aflivning af alle minkene, ligeså vel som at man opretholdt den ulovlige ordre i dagene derefter.
Derfor er der jo i vores optik og rent politisk, og det er det, vi forholder os til, allerede nu et klokkeklart grundlag, og som politikere er vi valgt til at træffe beslutning og udøve og vise og demonstrere vores politiske holdninger, og det her er vores politiske holdning, nemlig at vi er overbevist om, at der er sket et lovbrud, og at vi ønsker, at statsminister Mette Frederiksen skal stå til ansvar for det lovbrud.
Jeppe Bruus (S), 2021-04-22:
Det er rigtigt, at her i Folketinget kommer vi med vores holdninger og vores politiske tilkendegivelser, og i sidste ende stemmer vi jo som lovgivere, og i det øjeblik, vi stemmer, bliver de politiske tilkendegivelser jo bindende.
Og hvis der er et flertal her, der vil stemme for en rigsret, og det er det, man må forstå Venstre og Konservative er klar til på baggrund af et borgerforslag uden nogen forudgående kommissionsundersøgelser eller noget som helst andet, vil alt det der, som i virkeligheden har været en hel del af hele fundamentet for det også at lave en ny parlamentarisk undersøgelse og alt muligt andet, jo falde bort nu.
Jeg må sige, at jeg er meget målløs over, at Konservative er skiftet på det her.
Mai Mercado (KF), 2021-04-22:
Men der er ikke skyggen af tvivl i vores sind om, at der er sket lovbrud og grundlovsbrud.
Det er jo ret alvorlige sager, vi taler om.
Og når vi for bare få måneder siden jo traf den beslutning at lave en rigsretssag på baggrund af en kommissionsundersøgelse med en efterfølgende advokatvurdering, havde vi jo haft behov for at afvente og se, hvad den kommissionsundersøgelse fandt frem til.
Nu her står vi altså på det synspunkt, at vi klokkeklart har den politiske opfattelse, at der er foregået lovbrud, og dermed synes det jo mærkværdigt at stemme imod et sådant politisk beslutningsforslag.
Peder Hvelplund (EL), 2021-04-22:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Nu er jeg ikke selv troende, men jeg har dog læst i en gammel bog, at der står et sted, at det nogle gange kan være lettere at se splinten i broderens øje end bjælken i ens eget.
Og derfor vil jeg godt spørge ordføreren, om det ikke er lidt paradoksalt, at man nu har rejst en rigsretssag mod en minister, som i øvrigt tilhørte en regering, som Det Konservative Folkeparti deltog i.
Det gjorde Det Konservative Folkeparti ikke noget ved, da man sad i regering, mens udåden, om man så må sige, foregik.
Men nu er man villig til at rejse en rigsretssag, selv om vi har nedsat en granskningskommission, som et bredt flertal i Folketinget har stemt for – altså både partier fra oppositionen og partier, som er støttepartier for regeringen.
Altså, det virker da lidt paradoksalt, og man kunne så sige: Hvorfor skal vi rejse en rigsretssag nu, når vi netop har en granskningskommission, der er i gang med at undersøge det forløb?
Mai Mercado (KF), 2021-04-22:
Jeg må bare lige korrigere hr. Peder Hvelplunds historiske hukommelse.
Og vi troede på og accepterede den daværende ministers forklaring.
Og da det så viser sig, efter en kommissionsundersøgelse er færdig, at der er et grundlag, og at der er begået et lovbrud, jamen så tager vi jo den naturlige konsekvens.
Peder Hvelplund (EL), 2021-04-22:
Jamen så bliver jeg nødt til at spørge, hvad det var for en af forklaringerne, som Det Konservative Folkeparti troede på.
For der kom jo mange forskellige forklaringer fra fru Inger Støjberg, og det var bl.a. det, der var årsagen til, at vi måtte igennem utallige samråd, og hvor det også blev klarlagt gang på gang, at alle de forskellige forklaringer jo ikke alle sammen kunne være rigtige.
Og det er jo også det, man er nået frem til, i forhold til at der nu bliver rejst en rigsretssag.
Så det kommer til at klinge lidt hult, hvis det er sådan, at man på daværende tidspunkt, hvor man kunne se, at der var mange forskellige forklaringer, sagde: Der er ikke behov for at lave yderligere undersøgelser, for vi er støtteparti for den regering, som ministeren sidder i.
Og så i dag siger man: Nu er vi ikke engang villige til at afvente en granskningskommissions undersøgelse.
Og jeg er helt med på, at når vi får resultatet af den, må vi vurdere, hvad der så efterfølgende skal ske.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-04-22:
Nej, vi tager granskningskommissionen meget alvorligt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-22:
Tak for ordet.
Jeg skal læse en tale op for hr. Jacob Mark, som desværre ikke kan være her i dag.
Den starter sådan her: Borgerforslaget, som vi behandler her, er et af de kortere af slagsen.
I al sin enkelhed går det ud på, at statsministeren skal for en rigsret, og at statsministeren skal redegøre for den manglende hjemmel til at aflive sunde og raske mink inklusive avlsdyr.
Det er et tema, som vi har diskuteret mange gange i Folketingssalen, i udvalgslokalerne og i medierne.
Siden beslutningen om at aflive mink blev truffet, har der været lavet en redegørelse for dele af hændelsesforløbet op til beslutningen, og redegørelsen viste med al tydelighed, at der både op til beslutningen om at aflive alle mink i Danmark, men også efterfølgende blev begået meget store fejl i embedsværket, ligesom den daværende fødevareminister i vores optik for sent fik orienteret ordførerne om den manglende hjemmel og for sent fik rettet op på nogle af de fejl, som førte til, at man påbegyndte aflivningen af mink uden at have hjemmel til det.
I dag er Miljø- og Fødevareministeriet splittet op.
Der er kommet en ny departementschef, og der er også kommet en ny minister.
Det er et resultat af de fejl, der er blevet begået, og SF mener sådan set, at det både var kritisabelt, at der gik så lang tid, før man tog risikoen ved at have minkfarme og -produktion alvorligt, men det gælder selvfølgelig også det efterfølgende forløb, hvor man endte med at påbegynde aflivning uden lovhjemmel.
Det var uacceptabelt.
Hvad angår statsministerens rolle, som det her borgerforslag vedrører, mener vi, at statsministeren allerede ad flere omgange har redegjort for forløbet både her i salen og i medierne, så den del af borgerforslaget mener vi sådan set er imødekommet.
Dertil kommer jo så, at et enigt Folketing har besluttet at lave et granskningsudvalg.
Der kan indkaldes i lukkede samråd, der kan etableres advokatundersøgelser, og i de mest alvorlige tilfælde, hvor der er brug for et mere grundigt arbejde, kan der laves en undersøgelseskommission.
I går har UFO, altså Udvalget for Forretningsordenen, besluttet at gå videre med Granskningsudvalgets indstillinger om dels at lave to advokatundersøgelser – en om politiets brug af actioncards og en om nedgravning af mink – dels at der skal laves en kommissionsundersøgelse af forløbet op til og efter beslutningen om at aflive mink.
Vi er glade for at have fået etableret sådan et granskningsudvalg, for det har været et SF-ønske i mange år at have et undersøgelsesværktøj, som er hurtigere og mere effektivt end de klassiske kommissionsundersøgelser.
Nu skal Granskningsudvalget så til at arbejde videre med kommissionsundersøgelsen, og vi ser frem til at få klarhed over forløbet, så man kan lære af det, og så man kan komme godt videre.
SF kan ikke støtte dette forslag, fordi det vil kortslutte den gode proces med en undersøgelse, som er sat i gang.
Tak for ordet.
Per Larsen (KF), 2021-04-22:
Tak for det.
Og tak til fru Karina Lorentzen Dehnhardt for at holde en tale, som jeg kan forstå er på vikarbasis, men som i øvrigt var en god tale, synes jeg.
Jeg har også respekt for, at man ikke synes, at man vil støtte det her forslag lige umiddelbart, men vil afvente granskningskommissionen og tage den derfra.
Men vi er jo valgt til Folketinget; det er statsministeren også.
Når vi sådan skal føle efter, vil jeg gerne spørge ordføreren, for vi har jo begge to skrevet under på at ville overholde grundloven: Hvad mener ordføreren om, at man sætter sådan en proces her i gang og samtidig overtræder grundloven?
Er det ikke ret åbenlyst, at det er ganske forkert?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-22:
Jamen vi har jo netop sat en undersøgelse i gang for at belyse, hvad det er, vi kan udlede om den her proces, og derfor tror jeg, at man skal være varsom med at sige, at grundloven er overtrådt, endnu.
Jeg har i hvert fald set både eksperter, der har sagt, at den er overtrådt, men også andre eksperter, som har sagt, at den ikke er overtrådt nødvendigvis.
Men det er klart, at forløbet ikke har været kønt, og derfor har vi også støttet, at det her forløb skal undersøges, og det mener jeg er det helt rigtige at gøre.
Per Larsen (KF), 2021-04-22:
Grunden til, at jeg spørger, er jo selvfølgelig også, at det har haft ufattelig store konsekvenser for rigtig, rigtig mange mennesker, som sad rundtomkring i Danmark og jo fra den ene dag til den anden fik deres liv fuldstændig vendt rundt og kom ud i en usikkerhed, der næsten ikke var til at overskue.
Sådan bare for retsfølelsen skyld kan vi så ikke være enige om, at det er ganske, ganske alvorligt, når man sætter nogle ting i værk fra statsministerens side, som der ikke er lovhjemmel til?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-22:
Jamen der er ingen tvivl om, at det her forløb ikke har været kønt, og jeg har sådan set rigtig stor forståelse for de mennesker, som har set deres livsværk synke i grus – det anerkender jeg bestemt ikke må være en rar situation.
Derfor synes jeg også, at det er bedst for alle parter, at vi nu får undersøgt det her i en kommission og får klarhed over, hvad der er sket.
Og så håber jeg også snart, at der er nogle udbetalinger på vej til de mennesker, som er berørt af det her, for det er klart, at det skal man jo også kompenseres for.
Mai Mercado (KF), 2021-04-22:
Jeg vil egentlig bare gerne have, at SF bekræfter, at man står på præcis de samme principper, som man forfægtede i forbindelse med Instrukskommissionen.
Dengang var der jo ingen tvivl om det, altså da Instrukskommissionen kom med en klar vurdering af, at der var foregået lovbrud, og da en efterfølgende advokatundersøgelse vurderede, at det ville kunne føre til dom, så var SF klare i mælet og sagde, at det selvfølgelig må betyde en rigsret.
Så skal jeg bare høre fru Karina Lorentzen Dehnhardt bekræfte, at det samme vil gøre sig gældende med en statsminister, og at retssikkerhed i SF's optik ikke handler om partifarven.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-22:
Nej, retssikkerhed handler bestemt ikke om partifarve, og jeg synes, det er bedst, at vi kigger på kommissionsundersøgelsen, og så kommer vi til at vurdere, hvilken reaktion det så skal afføde.
Men jeg kommer ikke til her i dag at sige, at vi gør det ene, det andet eller det tredje.
Det tænker jeg at vi bliver nødt til at læse kommissionsundersøgelsen for at vide.
Vi var sådan set også ret tilbageholdende med at kræve en rigsret i forbindelse med Inger Støjberg-sagen.
Mai Mercado (KF), 2021-04-22:
Jeg vidste ikke lige, om jeg nåede at trykke mig ind – det gjorde jeg så, tusind tak.
Men jeg synes, det er rigtig dejligt, at SF's forhold til rigsret ikke handler om partifarve, for det må jo så også betyde, at hvis der foreligger en kommissionsundersøgelse og et resultat, hvor det viser sig, at der er begået lovbrud, og hvis det samtidig også viser sig, at et lovbrud vil kunne føre til dom i en retssag, så er SF også indstillet på at sende statsministeren for en rigsret.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-22:
Det, jeg kan forsikre fru Mai Mercado om i dag, er, at SF mener, at loven skal overholdes, og derfor må vi jo se, hvad resultatet af kommissionsundersøgelsen bliver, og vi kommer ikke til at tage stilling til noget, før den foreligger.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-04-22:
Tak for det.
Vi behandler her et borgerforslag, der har overskriften: Statsministeren for Rigsretten nu.
Det kan vi fra radikal side ikke støtte af følgende grund: Det forløb, der har været omkring aflivningen af mink, har afsløret, at der er sket nogle ting, som jo altså senere er blevet undskyldt.
Det har ikke været i orden med de ting, vi vil gerne have dem undersøgt, og vi er glade for, at der på radikalt initiativ er blevet nedsat et nyt organ til den slags, og det bliver en granskningskommission.
Vi har bredt sammen med Folketinget nedsat den, og den skal selvfølgelig undersøge hele sagen.
Det vil sige, at vi får Mette Frederiksens, statsministerens, rolle kulegravet, og det er selvfølgelig det, der fortsat er vores politik, altså at vi har nedsat en granskningskommission, der skal undersøge statsministerens rolle i det forløb, der har været.
Jeg kan tilføje, at vi fortsat støtter selve beslutningen om at aflive de danske mink, for det var på det tidspunkt den klare faglige anbefaling, at minkene skulle aflives under corona, og den står vi selvfølgelig også ved.
Men vi er ikke parat til at tage det næste spring og sige, at statsministeren skal for Rigsretten nu, som borgerforslaget lægger op til, for vi vil gerne gennemføre granskningskommissionen, som vi har lagt op til.
Mai Mercado (KF), 2021-04-22:
Det bliver samme spørgsmål, som jeg stillede SF, men med den tilføjelse, at De Radikale jo faktisk var vældig aktive i forhold til nedsættelse af en granskningskommission, i øvrigt ros for det, så jeg vil bare stille spørgsmålet: Hvis det viser sig med en granskningskommission, at man kommer frem til, at der er begået lovbrud, og advokater efterfølgende vurderer, at der også vil falde dom, er Radikale så indstillet på at sende statsminister fru Mette Frederiksen for en rigsret, eller vil Radikales holdning til en rigsret afhænge af, hvilken partifarve der er tale om?
Og det bliver jo lige præcis interessant at følge, om Enhedslisten så rent faktisk følger sine egne principper, eller om man igen bliver banket på plads og ender med at følge det, som regeringen foreskriver.
Men det er altså – fuldstændig som jeg beskrev i en tidligere sag her i dag – sådan, at vi spurgte daværende minister fru Inger Støjberg, om der var noget at komme efter, og vi fik det meget klare svar, at det var der ikke.
Og det tog vi for gode varer.
Nu kan vi jo se, at hele mediebilledet har oprullet, hvordan der er sket lovbrud, og hvordan der ikke var lovhjemmel.
Derfor er der ikke i vores sind tvivl om, at det her må føre til en rigsretssag.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-22:
Tak for det.
Tak for ordet.
Der er nedsat en granskningskommission relateret til minkskandalen i efteråret.
I Nye Borgerlige så vi ellers gerne, at statsministeren blev stillet for en rigsret nu, men et flertal i Folketinget ville det anderledes.
I Nye Borgerlige ser vi nu frem til, at kommissionen kommer med en vurdering af dette mulige grundlovsbrud i forbindelse med udslettelsen af et helt minkerhverv.
Men hvordan og hvorfor er det kommet hertil?
Hvordan kunne det lade sig gøre at vi kom hertil, hvor magten muligvis sætter en lov for sig selv og en anden lov for alle andre?
En fødevareminister er gået af på baggrund af minkskandalen, og en ny er udnævnt, der skal rydde op, eller grave op, kan man fristes til at sige, for de dræbte mink er jo efterfølgende blevet nedgravet, ja, ulovligt til potentiel skade for det omkringliggende miljø.
Statsministeren siger, at hun ikke vidste noget om noget som helst.
Det må granskningskommissionen så tage stilling til, altså om det også er sandheden.
Et muligt grundlovsbrud af en statsminister og hendes regering kategoriseres af dem selv som en fejl.
Den fikser vi da bare med en ny lov i næste måned, måske.
Er det demokrati?
Er det respekt for folkestyret?
Det mener vi ikke i Nye Borgerlige, for så har vi ikke folkestyre længere – så bliver lov og ret sat ud af spil.
Danskernes frihed bygger på tillid, tillid til loven, tillid til politikerne, tillid til myndighederne.
Derfor har det også været et enormt hårdt slag at opleve minkskandalen på tætteste hold.
Med ét slag blev magt vigtigere end lov.
Fra den ene dag til den anden tog magtens elite, regeringen, brødet ud af munden på tusindvis af familier.
Husk på: Minkavlere er ikke bare tal i et excelark; de er ikke bare gode skatteborgere; det er rigtige mennesker, der nu har mistet deres livsværk.
Generationers opbygning af værdier og viden om minkavl går nu tabt.
Når jeg står her i dag og læser borgerforslaget om en rigsretssag for landets statsminister nu, forstår jeg godt vreden.
Jeg mærker den uret, som forslagsstillerne føler er blevet begået imod dem af statsministeren tilbage i november.
Vi kan ikke genoplive de aflivede avlsdyr hos minkavlerne, men forslagsstillernes stemmer skal høres i dag.
Det produktive Danmarks stemmer repræsenterer vi i Nye Borgerlige således i dag.
Det skabende Danmarks stemmer skal høres og respekteres i dag, og Nye Borgerlige kan derfor støtte beslutningsforslag B 162.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-22:
Nu siger ordføreren selv, at vækst er afgørende for velstand og for velfærd.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge om noget: Hvilken vækstrate mener ordføreren og Socialdemokratiet er den rette, for at vi kan sikre det?
Mogens Jensen (S), 2021-04-22:
Det kan jeg jo ikke sætte et konkret tal på nu.
Det er klart, som også finansministeren redegjorde for, at regeringen jo fører en økonomisk politik, der gør, at vi forsvarligt kan finansiere vores velfærdssamfund, og som holder dansk økonomi sund og i god gænge.
Det er jo altså også det, tallene tilsiger, både de aktuelle, men også de fremskrivninger, der ligger for regeringens økonomiske politik.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-22:
Jeg kan så konstatere, at Socialdemokratiet ikke har en holdning til, hvad væksten skal være i det private, for ellers ville man jo have et måltal, som man synes det skal ligge på, for at vi kan sikre velfærdssamfundet.
Det er jo det, det handler om, altså at vi ude i fremtiden også kan sikre velfærdssamfundet, og der kan vi bare konstatere, at hvis man kigger over en periode på 100 år, har vi måske haft en vækst, som har ligget på 3 pct., men i de seneste 20 år har vi haft en lavere vækst, og hvis vi fortsætter det, kommer andre lande til at overhale os, og vi vil rent faktisk gøre Danmark fattigere.
Den her regering har jo med finansloven 2020 gjort, at samtlige indkomstgrupper har fået mindre.
Så den politik, som regeringen siger den fører, er jo ikke den, man fører i virkeligheden, i realiteten, for der er blevet trukket folk ud af beskæftigelse og ikke ind i beskæftigelse.
Mogens Jensen (S), 2021-04-22:
Jeg kan jo kun gentage, hvad også tallene tilsiger.
Den her regering fører en økonomisk politik, som er absolut forsvarlig og gør dansk økonomi til en af de bedst kørende, oven i købet også efter og midt i en coronakrise.
Når det kommer til at forudse vækstrater, må spørgeren jo give mig ret i, at det er svært på et frit marked, men vi skal selvfølgelig sørge for, at vi hele tiden holder en økonomisk politik, der gør, at vi er i stand til at finansiere vores velfærdssamfund.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-22:
Jeg forstår på hr. Mogens Jensen, at Socialdemokratiet gerne vil have en vækst i økonomien i Danmark, men at der også er grænser, fordi det også skal være muligt at føre socialdemokratisk politik, for ellers kunne man jo bare stemme for det her og sige, at vi skal have en høj vækst.
Men hr. Mogens Jensen argumenterer for, at der også er andre hensyn at tage i det her samfund.
Der skal også kunne omfordeles, der er Arnepensionen og sådan nogle ting.
Derfor er der grænser for, hvor høj vækst Socialdemokratiet kan arbejde for, når man nu også gerne vil føre socialdemokratisk politik.
Skal jeg forstå hr. Mogens Jensen sådan, at der på nogle stræk er en modsætning mellem at føre socialdemokratisk politik og have høj vækst?
Man kan altså ikke både have høj vækst og føre socialdemokratisk politik, og det, der er årsagen til, at Socialdemokratiet må stemme nej til en målsætning om høj vækst, er, at det vil forhindre, at man kan føre den socialdemokratiske politik, hvor man f.eks. trækker Arne og hans kollegaer ud af arbejdsmarkedet.