Trine Torp (SF), 2018-05-03:
Tak for det.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at vores natur er under pres.
Vi har for meget usammenhængende natur, og vi trænger til at få kvaliteten af den natur, vi har, op, og det er bl.a. også en af grundene til, at vi fremsætter det her forslag.
For i 11 ud af de 17 naturtyper, som vi har overvågningsdata fra i perioden 2014-15, er der tegn på en forværring af tilstanden, og ifølge den nationale rødliste er 2.262 danske arter rødlistede og dermed i fare for på sigt at forsvinde, og det siger jo noget om, at vi har brug for at gøre en indsats på det her område.
Og ret skal være ret
: Regeringen har jo endnu ikke besluttet, hvor mange kvadratmeter Natura 2000-områder der skal tages ud af beskyttelsen, eller hvor mange kvadratmeter der skal lægges til.
Regeringen er ikke færdig med at vurdere bl.a. kommunernes høringssvar.
Man kan jo håbe, at en ny minister med højst et års tid til valget vil være imødekommende over for kommunernes høringssvar og udpege flere Natura 2000-områder, samtidig med at åbenlyst fejlplacerede arealer fjernes.
For vi er jo sådan set også enige i, at hvis det ikke giver mening at have udpeget Natura 2000, så er det fint, men vi ville jo gerne have mere natur, og det er det, som forslaget her går ud på.
Kommunernes høringssvar er egentlig også interessante i den her sammenhæng, for de bør indgå i behandlingen af det her beslutningsforslag.
For det er meget klart, at mange kommuner meget gerne vil udlægge mere Natura 2000, og man kan sige, at kommunerne sådan set har foregrebet beslutningsforslaget og foreslået regeringen konkrete udvidelser af Natura 2000 rundtom i landet.
Ved bare en simpel søgning kunne jeg i hvert fald finde 253 udvidelser, 25 nye områder og deroverfor kun 62 indskrænkninger.
Så kommunerne er altså vældig optaget af at få mere natur, og derfor vil jeg selvfølgelig også gerne under udvalgsarbejdet have ministeriet til at fremsende en opsummering af de høringssvar, der er fra kommunerne, sådan at vi rent faktisk kan lytte til de ønsker.
Regeringen kan naturligvis vælge at imødekomme kommunernes ønsker, hvis det er fagligt dokumenteret i overensstemmelse med direktiverne, uden at støtte det foreliggende beslutningsforslag, som jo kommer fra oppositionen.
Regeringen kan også vælge at ignorere kommunernes ønsker, selv når de er veldokumenterede og opfylder betingelserne.
Kommunerne har ikke nogen formel adgang til at forelægge deres forslag til EU-beskyttelse af naturtyper og arter for Europa-Kommissionen via regeringen.
Vi mener, at kommunerne skal spille en langt større rolle i naturbeskyttelsen, også når det gælder den naturbeskyttelse, vi har tilsluttet os i EU.
Det gælder den formelle lovgivning, og det gælder målsætningen om at stoppe tilbagegangen i arter og levesteder fra 2010, som blev til 2020, da det ikke blev nået, og som ikke nås inden 2020 heller.
I den korte periode med et grønt flertal fra 2011 til 2014 fik vi Naturplan Danmark med en forpligtelse til kommunerne om at kortlægge det grønne danmarkskort.
Det grønne danmarkskort skal være mere end nogle streger, som viser den eksisterende natur, for det skal også være udgangspunktet for at planlægge større og vilde naturområder.
Men det skal kommunerne jo så også have nogle redskaber til at gøre, og her ligger udpegningen af Natura 2000-områder i en naturlig forlængelse af den pligt og mulighed, som kommunerne allerede har, når de skal tegne det grønne danmarkskort, og det er sådan set også lidt utopisk at forestille sig, at vi får mere natur, hvis kommunerne og de lokale og lodsejerne ikke er med.
Så har der i debatten her været sådan lidt snak om det her med den løbende udpegning, og også hvorvidt det overhovedet var i overensstemmelse med habitatdirektivet.
Hvor mange gange har Danmark egentlig udpeget Natura 2000-områder?
Så det er den forpligtelse, vi har.
For det er jo rigtigt, at det der med sådan drypvis at have en masse udpegninger godt kan blive en lidt besværlig praktisk manøvre, men man kunne jo også vælge at pulje dem og lave det første gang og så lave en revision hvert femte år, hvor man har en eller anden frist for at komme med de her indstillinger.
Så det skulle nok kunne lade sig gøre.
Men jeg kan jo også godt høre, at der ikke sådan lige er den store opbakning i hvert fald fra regeringspartierne og Dansk Folkeparti og Socialdemokratiets side.
Et forslag kunne også være, at regeringen forlænger de nuværende øvelser og forberede det faglige grundlag og så opfordrer kommuner til at komme med konkrete forslag til udvidelser inden for et år – derefter kunne man jo gøre det løbende.
Men vi mener sådan set, at kommunerne er dem, der er mest bekendt med, hvor der er naturkvaliteter i deres område; det er også dem, der er i den bedste dialog med lodsejerne, og som vil være helt oplagte – hvad kan man sige – samarbejdspartnere i forhold til at få skabt mere natur i Danmark.