runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2022-01-28:
Hver sommer bliver der fra Udlændingeministeriets side sendt et brev til alle kommuner om, hvor mange flygtninge og familiesammenførte man regner med at kommunen skal modtage til næste år, så de er i stand til at forberede deres integrationsindsats.
De breve, jeg har været med til at sende de sidste 3 år, har været nogle breve med nogle meget små tal.
For langt de fleste kommuner er det encifrede antal flygtninge og familiesammenførte, de skal modtage, og det gør jo også, at en helt almindelig gennemsnitskommune som Holstebro eller Næstved eller Gladsaxe ved, at det er forholdsvis overskueligt.
Så har de egentlig løst deres integrationsopgave med de nyankomne for det år, og det gør, at den kommune har overskud til også at begynde at interessere sig for dem, der har været der i lang tid.
Vi siger så også samtidig, at hvis der er nogle kommuner, der gerne vil have flere, så må de endelig melde ind.
For så er der helt sikkert nogle kommuner, der gerne vil have færre, og der er stort set aldrig nogen, der skriver, at de gerne vil have flere – den her gang var der faktisk lige Bornholm og en ekstra kommune, der sagde det – og så bliver de flyttet rundt.
En sidste ting, jeg vil sige, er, at jeg heller ikke tror, at integrationen i praksis så meget lykkes på grund af alle de her projekter, der er kørende, men at den lykkes, fordi vores fælles institutioner er i stand til at modtage dem.
En folkeskole, der får et begrænset antal børn, kan godt lykkes med det, og det er ikke, fordi der sidder en eller anden projektkonsulent nede på kommunen.
Kathrine Olldag (RV), 2022-01-28:
Tusind tak.
Jeg vil spørge om noget, der måske lyder lidt kedeligt, og så er vi tilbage i kommunerne, for jeg har fået en idé.
Vi kan jo se ude i kommunerne, at kommuernes medarbejdere i integrationsindsatsen på grund af den lave tilstrømning af spontane asylansøgere, vi får i øjeblikket, i langt højere grad er blevet flyttet over til andre områder, at der er blevet skåret ned, og at det er blevet minimalt, og at integrationsindsatserne i de forskellige kommuner derved i meget høj grad også er af meget forskellig kvalitet.
Nogle kommuner er bedre klædt på og bedre rustet til at tage imod end andre.
Kunne man forestille sig, at vi prøvede at tage en snak om, hvordan man kunne lave et kvotesystem ude i kommunerne, når vi nu alligevel har de her fordelingsnøgler, hvor vi siger, at nogle kommuner ligesom melder ind om, at de tager fra i et par år eller tre, og at opgaven så skifter til andre kommuner, således at man egentlig kan lave det der med, at man kan kvalificere integrationsindsatsen kommunalt?
Så det handler bare om, hvordan vi gør det.
Mattias Tesfaye (S), 2022-01-28:
Vi kommer ikke til at bo i en islamisk stat om 50 eller 100 år; det kommer ikke til at ske.
Men den danske befolkning, altså demografien, ændrer sig, og migration er kommet for at blive.
Vi kan ikke bygge mure og skærme os mod verden på den måde, men det, vi kan sikre, er, at mængden af den migration, der kommer hertil, og særlig karakteren af den er i et omfang, hvor integrationen så rigeligt kan følge med –
og jeg siger »så rigeligt«, fordi vi har en integrationsgæld, der skal betales af.
Og vi kan jo se, at vi faktisk er i gang.
Når vi kigger på statistikkerne i dag for uddannelse, særlig blandt unge kvinder, for beskæftigelse, særlig blandt mænd, og også for værdier, bevæger vi os faktisk i den rigtige retning, og jeg vil vædde med, at den væsentligste årsag til det er, at vi har tilstrømningen under kontrol.
Så er der nogle specifikke problemer, hvor jeg ikke synes at vi kan være tilfredse, og det handler særlig om kvinders beskæftigelse, og så handler det stadig væk også om unge kvinders rettigheder i det danske samfund, og så handler det om kriminalitet blandt unge mænd.
Der er nogle afgrænsede områder, hvor vi på ingen måde kan være tilfredse, som situationen er nu.
Vi er ikke af den opfattelse, at ligestillingen er i mål, heller ikke for etnisk danske kvinder, men vi skal passe på med, hvad der sker, hver eneste gang vi prøver at fokusere på et problem, i det her tilfælde piger og kvinder fra indvandrermiljøer.
Man bliver altid spurgt: Hvad med drengene?
Og hvad med pigerne?
Og hvad med de gamle?
Og hvad med de handicappede?
På den måde ender man med aldrig at løse problemer, og dem, der er de virkelige tabere, er de mange unge kvinder med indvandrerbaggrund, som er udsat for voldsom social kontrol.
Hvis du tager de unge kvinder på danske krisecentre, har flertallet af dem indvandrerbaggrund.
Det er jo helt, helt skævt.
Når regeringen har nedsat den kommission, som skal arbejde med det her spørgsmål og aflevere anbefalinger til regeringen og Folketinget om et år, så har vi sagt, at det er specifikt for at håndtere de udfordringer, der er i indvandrermiljøer.
Det er ikke for at negligere andre spørgsmål.
Det er, fordi der er behov for at sætte fokus på det her.
Jeg har ikke noget mod metoo og øremærket barsel til mænd og alt muligt andet, men der er en glemt kvindekamp, og den bliver vi nødt til at interessere os lidt mere for.
Der var en, der spurgte mig i går: Hvorfor går du så meget op i tørklæder?
Der er også nogle piger, der ikke må gå med croptops.
Der vil jeg bare sige, at hvis du går ind på et krisecenter, er det ikke kvinder, der ikke har måttet gå med croptops som små; det er piger, der har været tvunget til at gå med tørklæde.
Så vi skal turde det her.
Vi skal turde at træde frem, og hvis man virkelig er optaget af, og det ved jeg at ordføreren er, ligestilling, også i indvandrermiljøer, så skal vi turde at pege på problemet, for ellers er det dem, der taber.
Sikandar Siddique (FG), 2022-01-28:
Tak til ministeren.
Ministeren taler om social kontrol, det gjorde statsministeren også.
Det skal bekæmpes, men så længe patriarkatet består, vil der være social kontrol – ikke kun i de muslimske miljøer, men i alle miljøer.
Så længe vi har et mandsdomineret samfund, vil der være social kontrol.
En kvinde bliver slået ihjel af sin partner eller samlever.
Vi har 12 kvindedrab om året.
Det er ikke kun muslimske kvinder.
Det er også etnisk danske kvinder.
38.000 kvinder bliver hvert år udsat for vold.
Det er også etnisk danske kvinder.
Så patriarkat består, og så længe det består, så vil vi have negativ social kontrol, så vil vi have kvindevold, så vil der være kvindedrab.
Der savner jeg, at både statsministeren og ministeren har fokus på de etnisk danske kvinder, som bliver udsat.
Skal de ikke have hjælp?
Er det ikke en del af indsatsen?
Mattias Tesfaye (S), 2022-01-28:
Danmark har nogle temmelig stramme regler for at få permanent ophold, og permanent ophold er jo også forudsætningen for at kunne få statsborgerskab, og der er vi bundet af nogle bestemte betingelser for, hvor lang tid der skal kunne gå, for at man skal kunne søge dansk statsborgerskab.
Vi har ikke nogen ambitioner om at åbne op for forhandlinger om permanent ophold.
Jeg vil også godt sige, at uanset om man har permanent ophold eller ej, ændrer det jo ikke på, at hvis man begår kriminalitet, mener vi, at det i videst muligt omfang også skal kunne medføre udvisning.
Og der er lovgivningen ikke helt endnu, og derfor kommer regeringen også til at fremsætte et lovforslag, der skærper udvisningsbestemmelsen, og det vil jo også gælde folk, der har fået en permanent opholdstilladelse.
Marcus Knuth (KF), 2022-01-28:
Lige før spurgte jeg statsministeren, om ikke vi skulle indkalde til forhandlinger om opstramning af reglerne for permanent ophold, men det fik jeg så ikke noget svar på, på trods af at statsministeren brugte åbningstalen for halvandet år siden til at kalde til kamp mod kriminalitet i ikkevestlige miljøer.
Jeg brugte tallet lige før, at mere end en ud af fem fra Somalia og Irak begår kriminalitet, efter de har fået permanent ophold, og i går aftes fik jeg et nyt tal, som jeg næsten ikke troede på, fra Udlændingeministeriet, og det går ud på, at af dem, der begår kriminalitet, inden de får permanent ophold, er over 99 pct. af dem ikke-EU-borgere.
Det er jo helt vildt!
Så mener udlændingeministeren i ramme alvor, at de nuværende regler for permanent ophold er gode nok, eller er det på tide – som vi mener hos Det Konservative Folkeparti – at stramme markant op på reglerne?
Mattias Tesfaye (S), 2022-01-28:
Det er rigtigt, at Socialdemokratiet er et parti, der går ind for kommunalt selvstyre, og vi mener, at kommunalbestyrelserne har et ansvar for at sikre, at vores fælles institutioner også forsvarer de demokratiske værdier.
Jeg synes, at jeg flere gange som udlændingeordfører og som minister her i Folketingssalen har oplevet, at hver gang der kommer en konkret lokal sag, bliver det lynhurtigt til en politisk diskussion herinde, hvor vi skal til at regulere mængden af frikadeller i daginstitutionerne.
Der vil jeg hellere bakke de kommunalbestyrelser, der tager det her ansvar på sig og sikrer, at vi har en ordentlig, demokratisk kultur i vores offentlige institutioner, og at vi ikke viger for religiøse særhensyn lokalt.
Aktuelt er der i min egen kommune en sag, hvor to lærerstuderende har nægtet at give hånd til en praktikvejleder på en skole, der praktisk talt ligger i min egen baghave.
Og der kan jeg jo se, at skolen har sagt, at så kan I ikke være her.
Det synes jeg er rigtig godt, altså at der er en lokal ledelse på den skole, der har sagt det.
Nu er der så et ligebehandlingsnævn, der har sagt, at de skal have en erstatning, men der kan jeg så se, at der er en kommunalbestyrelse, der siger: Så går vi til retten.
Det synes jeg viser, at vi, både mit eget parti, men også i andre partier, har vilje lokalt til at stå fast på vores værdier.
De mennesker fortjener opbakning herindefra, og det har de i hvert fald fra min og fra regeringens side.
Pernille Vermund (NB), 2022-01-28:
Tak for det.
Jeg ville egentlig have spurgt om noget andet, men som opfølgning på hr. Sikandar Siddiques påstand vil jeg sige, at det er sådan, at indvandrere og efterkommere udgør 23 pct. af gerningsmændene, når vi taler partnerdrab i Danmark.
Og de udgør altså kun 9 pct. af befolkningen.
Så det er en voldsom overrepræsentation.
Så kan det godt være, at de i antal ikke fylder meget, men de er voldsomt overrepræsenteret.
Jeg vil gerne spørge om befolkningsudviklingen, hvilket jeg også prøvede med statsministeren.
For det er rigtigt, at der kommer færre hertil i de her år, men udviklingen går jo i den forkerte retning.
Og det lyder måske lidt groft, men dilemmaet er jo, at når de mennesker, der kommer hertil, særlig fra MENAPT-landene, ikke tager vores værdier til sig, og når de gifter sig med folk, som har samme værdier som dem selv, og dermed isolerer sig fra samfundet og lever i parallelle samfund, jamen så bliver det et problem.
Tænker man overhovedet, at den skal vendes, eller tænker man, at Danmark om 50-100 år helt naturligt vil være mere islamisk, end det er i dag?
Mattias Tesfaye (S), 2022-01-28:
Det korte svar er ja.
Vi er ikke i gang med at tage en omkamp på, hvorvidt Danmark skal føre en stram eller en slap udlændingepolitik.
Danmark kommer til at føre en stram udlændingepolitik, og de bærende søjler i udlændingepolitikken står fast.
Men jeg anerkender faktisk, at vi nogle gange – tror jeg – med hjertet på rette sted har lavet nogle ændringer i udlændingeloven, som de facto er endt med at være kontraproduktive i vores indsats for at hjælpe.
Et konkret sted er, at vi har skrevet ind i loven, at ens barn mister opholdstilladelsen, hvis man sender det på genopdragelsesrejse.
Det skulle bruges som et skræmmeeksempel, så forældrene ikke sendte børnene på genopdragelsesrejse, og det er der jo så nogle der alligevel er blevet, og nu er de så faktisk et sted, hvor de kan ende med at opholdstilladelsen er bortfaldet.
Og det tror jeg jo aldrig har været meningen fra et eneste folketingsmedlems side.
Så der er nogle steder, vi bliver nødt til at kigge på, og et af stederne er bortfald af opholdstilladelser i forbindelse med genopdragelsesrejser, og jeg håber også, vi meget bredt i Folketinget kan blive enige om at have fokus på problemet, som er genopdragelsesrejserne, og at vi ikke er i en situation, hvor det er pigerne eller kvinderne, der ender med at blive straffet.
Rosa Lund (EL), 2022-01-28:
Tak for det.
Jeg synes, det er en lille smule morsomt at høre fru Pia Kjærsgaard sige, at alt det her identitetspolitik er lidt latterligt, når man i mere end 10 år, tror jeg nærmest det er,
har indkaldt til den her debat, som i den grad handler om identitet og identitetspolitik.
Det synes jeg er lidt sjovt.
Men jeg vil spørge fru Pia Kjærsgaard om noget, der er lidt a la det, som hr. Jens Rohde spurgte om.
Fru Pia Kjærsgaard er jo en af dem, der har haft størst indflydelse på integrationspolitikken de sidste 20 år – det kan vi selvfølgelig være kede af i Enhedslisten; jeg tror ikke, det er nogen hemmelighed, at vores partier er uenige, men det er jo sådan, det er – og derfor håber jeg da, at det giver anledning til lidt refleksion i Dansk Folkeparti, at nogle af de store integrationsproblemer, vi står med i dag, er skabt af den politik, som fru Pia Kjærsgaard har stået i spidsen for.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-01-28:
Det tror jeg man skal altid, helt sikkert, i alle sammenhænge.
Men jeg er bare så frygtelig ked af, hvis det nærmer sig det der med, at danskere er racister, og jeg erkender helt klart, at der er nogle rigtig, rigtig grimme tilfælde, men begrunder det en hel handlingsplan i forhold til det?
Og så bliver jeg altså bare alligevel nødt til – selv om vi er enige, og det er jeg glad for – i forhold til hele den der identitetsdebat at sige, at det jo er totalt latterligt, for hvad man ikke har fjernet af ting.
Altså, må man sige »en solsort«, for den er bare sort?
Nu gør jeg lidt grin med det, men det er jo næsten der, vi er.
Og så kan man da godt sige, at det er racistisk, det er der da nok nogle der vil sige, og så siger jeg bare: Altså, hold nu op, ikke?
Jens Rohde (KD), 2022-01-28:
Jamen der er så et sted, hvor jeg tror jeg ligger nogenlunde på linje med fru Pia Kjærsgaard, i hele den her identitetsdiskussion, som jeg synes et eller andet sted er lidt speciel, spektakulær – for nu at bruge et pænt ord.
Men det, jeg vil hen til – så kald det racisme eller fordomme, eller hvad ved jeg – er, at man jo ikke kan bekæmpe noget, man benægter eksisterer.
Jeg plejer at diskutere kulturpessimisme med hr. Morten Messerschmidt, og der plejer vi at tage en ordentlig tur i Folketinget og bruge en time på det, når vi kan, og når vi får lov til det, og hvis man læser de tyske kulturpessimister, handler det jo om erkendelseslitteratur om, at man skal erkende de ting, der forhindrer, at man kan bekæmpe det onde.
Og det er derfor, jeg gør opmærksom på, at vi jo skal starte hos os selv.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-01-28:
Nej, det tror jeg ikke man kan sige.
Altså, alene den her debat siger trods alt, at vi er nået langt.
Det ved hr. Jens Rohde også godt fra sin tid som politisk ordfører i Venstre, og han har selv været med i de debatter, som ikke var så, hvad skal man sige, fordomsfri, som de er i dag.
Det kan man da glæde sig over.
Man kan også glæde sig over en lang, lang række tiltag, men vi har da ikke nået målet, overhovedet ikke.
Og jeg må da sige, at jeg tit brugte den, og jeg vil gerne gøre det igen: Hvis ikke Dansk Folkeparti havde været der, havde vi haft svenske tilstande.
Vi er desværre sådan lidt på vej, synes jeg, for ude i yderkvartererne rundtomkring, i det københavnske byliv og i bylivet andre steder som f.eks. Odense, Aarhus osv. ser vi den her bandekriminalitet, som desværre er lidt skræmmende – for at sige det mildt.
Men lad mig lige komme tilbage til det der med racisme.
Det vil jeg tage afstand fra.
Der har været mange fordomme mod mig, og jeg kan heller ikke sige, at jeg er fri for fordomme.
Det tror jeg nemlig ingen kan.
Der er altid et eller andet, som trigger en i forhold til fordomme.
Men jeg vil ikke købe den der med racisme.
Alt er jo relativt.
Vi kan komme tilbage til identitetsdebatten osv., og jo, der er nok mange, der vil føle, at der er en masse racisme lige netop der.
Det gør jeg ikke.
Jens Rohde (KD), 2022-01-28:
Men vi er jo alle sammen racister, et eller andet sted.
Vi bærer alle sammen en rem af huden, og hvis ikke man har den erkendelse, er det svært at bekæmpe racismen.
Altså, jeg tror, at det vigtigste er, at man har den erkendelse, at der jo ligger noget i os alle sammen af forskellige grader.
Sådan er vi jo som mennesker.
Men det var nu ikke det, jeg ville snakke om.
Når jeg hører fru Pia Kjærsgaard og i det hele taget Dansk Folkeparti tale om årtiers laden stå til i dansk udlændingepolitik, undrer jeg mig en lille smule, for i min optik er der jo ikke nogen, der i de sidste 20 år har haft så stor indflydelse på udlændingepolitik i Danmark som Dansk Folkeparti.
Har man ladet stå til i Dansk Folkeparti?
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-01-28:
Jamen jeg har til enhver tid – og jeg vil gerne gentage det fra Folketingets talerstol – taget fuldstændig afstand fra, at Danmark skulle være et racistisk land.
Det kan jeg simpelt hen ikke acceptere.
Og jeg må sige, at jeg faktisk er tilbøjelig til at tro, at det, man kommer frem til, vil være spildte ord og penge på Balle-Lars.
Men man kan beskæftige sig med mange ting her i Folketinget.
Nu har det røde flertal altså besluttet det her, og jeg kan da sige, at jeg er spændt på, hvad man kommer frem til,
selvfølgelig er jeg det.
At der findes nogle fjolser rundtomkring, javel, det gør der, men det gør der i mange sammenhænge, også på andre planer.
Carl Valentin (SF), 2022-01-28:
Hvis man har det udmærket med, at man kortlægger racismens omfang i Danmark og også laver en handlingsplan imod den, hvorfor er det så, at Dansk Folkeparti ikke har været mere aktive i forhold til at presse regeringen til at få den her handlingsplan mod racisme, som vi støttepartier jo har skullet lægge meget energi i at få regeringen med på at få taget initiativ til?
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-01-28:
Jeg synes, at racisme er afskyelig – naturligvis.
Og jeg håber, at det omfatter alt i det danske samfund, altså f.eks. også, når muslimer chikanerer jøder på Nørrebro og andre steder – det håber jeg også kommer med.
Jeg håber også, at den omvendte racisme kommer med, altså at det, at rigtig mange danskere med almindelig etnisk baggrund føler sig meget chikaneret af muslimske drengebander, også kommer med.
Jeg håber også, at det kommer med, at det i folkeskolen er utrolig svært for mange lærere at få fuldstændig tjek på klasserne, fordi der er for mange muslimske drenge, som ikke overholder de spilleregler, som der er.
Så jeg er spændt på at se, hvad man kommer frem til.
Carl Valentin (SF), 2022-01-28:
Statsministeren sagde tidligere, at det særlig er den nytilkomnes ansvar at sikre integrationen, og det er jeg egentlig grundlæggende set enig i.
Altså, jeg kan ikke sørge for, at folk, der kommer hertil, bliver godt integreret, men jeg kan godt være med til at skabe nogle gode rammer omkring det.
Og noget af det, vi kan gøre for at skabe gode rammer omkring integrationen, er jo bl.a. at bekæmpe noget af den racisme, som selvfølgelig stadig væk er i vores samfund, desværre.
Og derfor vil jeg egentlig bare høre fru Pia Kjærsgaard: Nu har vi jo besluttet at kortlægge racismen i Danmark, og vi har også besluttet at lave en handlingsplan mod racisme, så hvad tænker fru Pia Kjærsgaard egentlig sådan grundlæggende om det?
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-01-28:
Altså, nu har jeg selv været blåmejse engang for 100 år siden, ikke, så det var vist ikke lige af religiøse hensyn.
Sådan mindes jeg det i hvert fald ikke.
Og jeg er fuldstændig sikker på – det ved jeg jo, og det ved hr. Sikandar Siddique også – at når der er forældremøder, møder fædrene også frem, selv om det er piger.
Altså, jeg bliver bare nødt til at gentage mit svar fra sidst: Det, hr. Sikandar Siddique forholder sig til, er rent pjat.
Jeg synes, det er pinligt!
Sikandar Siddique (FG), 2022-01-28:
Man kunne også bare have svaret: Ja, jeg anerkender deres indsats.
Nå, spørgsmål nr. 2 handler om, at fru Pia Kjærsgaard snakker om den her kønsopdelte svømning: Hvad mener fru Pia Kjærsgaard om kønsopdelte spejderklubber, kønsopdelt sport, f.eks. De grønne pigespejdere, som er en kristen spejderforening, som også er kønsopdelt?
Hvad er fru Pia Kjærsgaards holdning til det?
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-01-28:
Altså, jeg vil anerkende alle, der gør et godt stykke arbejde.
Hvorfor i alverden skulle man dog alene anerkende minoritetskvinder?
Skal man, når man har boet i Danmark, pludselig blive fremhævet som helt fantastisk, fordi man nu lige har gjort det her?
Altså, skulle vi ikke finde nogle nuancer, hr. Sikandar Siddique?
Det er jo det, som ikke gøres her.
Jeg vil kalde det pjat, for at sige det ligeud – rent pjat.
Jeg sagde lige i et spørgsmål, jeg tror, det var til statsministeren, eller også var det til integrationsministeren – det var til statsministeren – at man jo jubler over, og det synes jeg er godt, at rigtig mange unge muslimske kvinder får en længerevarende uddannelse.
Fint, det er jeg også glad for.
Men så sker der jo det – historien er ikke færdig – at mange ikke bruger den, fordi de stadig væk bliver korrigeret af deres muslimske familier og får at vide, at det må de ikke.
Det hører jo også med.
Så kan det da godt være, at der har stået nogle minoritetskvinder fremme i forreste linje – mange af dem desværre med tørklæde på, og det synes jeg også vi har hørt mange gange, og det beklager jeg, altså at man ikke tager skridtet fuldt ud – og testet.
Jamen fint nok, altså, men det kunne jo være, der var lige så meget behov for dem rundtomkring på restaurationer og alle mulige steder, som ikke kan skaffe personale, og hvor man ikke får så høj løn, og hvor man nok bliver bedt om at tage tørklædet af.
Sikandar Siddique (FG), 2022-01-28:
Tak for ordet, formand.
De sidste 2 år har vi jo kæmpet med covid-19, og statsministeren opfordrede til nuancer i debatten.
Der har vi jo set, at minoritetskvinder virkelig har stået i frontlinjen i sundhedsvæsenet og på testcentrene, og der mener vi i Frie Grønne, at et »tak« vil være på plads.
Nu har fru Pia Kjærsgaard jo tegnet et billede af integrationen osv., så jeg vil bare i forhold til nuancerne høre, om fru Pia Kjærsgaard anerkender, at minoritetskvinder har stået forrest og ageret helte i den her covid-19-situation?
Kan fru Pia Kjærsgaard forholde sig til alene det aspekt?
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-01-28:
Det kan jeg ikke helt få til at hænge sammen overhovedet; det må jeg sige.
Og ja, vi har da heldigvis haft stor indflydelse, men at sige, at de store integrationsproblemer skyldes Dansk Folkeparti, er vistnok en fordom, der vil noget, og det må jeg jo totalt afvise.
Nu blev der før talt om antallet.
Jeg kan ikke huske, hvem det var, der nævnte det; jeg tror, det var fru Pernille Vermund, der nævnte antallet.
Jeg har fra midtfirserne stået og prædiket, at antallet faktisk betød noget, fordi man jo så netop ikke kan integrere dem, der gerne vil.
Der er ikke kapacitet til det overhovedet.
Det gælder ikke om, at man nu bare skal ansætte nogle flere, men det gælder jo altså også den anden vej, absolut, og absolut mest den anden vej: at man gerne vil det danske samfund, at man med det der sådan lidt fortærskede udtryk tager Danmark til sig.
Jeg gider næsten ikke at bruge det, fordi det bare er for meget og brugt for mange gange, men det er jo sådan, det er.
Lad dem, der gerne vil integreres og gør et stort arbejde selv, blive integreret, og så skal der også være ressourcerne til det, bestemt, men det har jo igen noget med antallet at gøre, og det er det, der har ødelagt det igennem en årrække.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-01-28:
Det er jeg meget glad for at få en bekræftelse af.
Hvorfor så ikke tage konsekvensen og lade det være vanskeligere at komme til Danmark ved f.eks. familiesammenføringer fra de muslimske lande og langt lettere at komme ud igen?
Altså, hvis vi er enige om, at det er religion og kultur, som er det determinerende og styrende for, hvorvidt et samfund udvikler sig i en frihedsretning eller i en voldelig retning, hvorfor så ikke også indrette politikken derefter og simpelt hen sige, at vi skal have en ambition om at nedbringe antallet af muslimer i Danmark for således at skabe en fredeligere sameksistens blandt de mennesker, der godt kan finde ud af det?