runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 2016-11-23:
Jeg skylder lige at færdiggøre svaret fra før om bevillingsreformen.
Der vil jeg rigtig gerne arbejde med, at vi anerkender, at det selvfølgelig er dyrere at have flere matrikler end én matrikel.
Og derfor vil jeg, for så vidt angår de professionshøjskoler, som opererer ud fra en campusstruktur, rigtig gerne anerkende – gennem bevillingssystemet – at det selvfølgelig er dyrere at have en campusstruktur end at have et enkelt matrikelnummer.
Kvalitet, vil jeg sige til fru Mette Reissmann, er noget, som jeg virkelig er optaget af.
Og det er præcis derfor, at jeg ønsker at lave en bevillingsreform.
Det er også derfor, at jeg ønsker et styringseftersyn gennemført, så vi får set på, hvordan det egentlig er, at vi styrer vores uddannelsesinstitutioner.
Det gælder et eftersyn af alt lige fra udpegningen af bestyrelser til de udviklingskontrakter, som i dag er et vigtigt redskab for institutionerne og ministeriet, men som jeg rigtig gerne ser i yderligere grad blive et nyttigt og brugbart instrument, hvorved vi kan sikre, at vi har fokus på kvalitet og relevans i vores uddannelser.
Mette Reissmann (S), 2016-11-23:
Det er en kæmpestor indsats, der allerede skaber store besparelser.
Så professionshøjskolerne er i gang.
Ministeren er ifølge sig selv meget optaget af – det hørte vi jo også lige nu her i svaret til fru Christine Antorini – at der skal investeres i kvaliteten på uddannelserne.
Det er i hvert fald det, som ministeren påstår skal ske, når ministeren er frontløber på en beskæring af SU'en.
Men de bebudede sparekrav på det her konkrete område går jo netop ud over kvaliteten på alt, dvs. undervisning, vejledning, praktikforløb.
Ulla Tørnæs (V), 2016-11-23:
Jamen helt konkret vil jeg til det spørgsmål – det er jo noget lidt andet end det, som det oprindelige spørgsmål gik ud på, men jeg svarer gerne på det – sige, at jeg faktisk netop nu sidder og er ved at lave skitsen til en bevillingsreform.
Det er sådan, at vi i de seneste årtier har finansieret vores uddannelsesinstitutioner stort set alene gennem taxameterfinansiering, altså en aktivitetsbestemt finansiering, som belønnede institutionerne efter, hvor mange studerende der blev færdige.
Det har været et godt system, det har fungeret rigtig godt, det har været effektivt, og det har været super enkelt og nemt at administrere.
Men jeg vil rigtig gerne have, at vi ikke alene har fokus på kvantitet i vores uddannelsessektor, men også på kvalitet.
Nu har formanden allerede rejst sig igen, men jeg håber, at jeg får lejlighed til at færdiggøre mit svar på lige præcis det her.
Jeg tror på intet tidspunkt, at jeg har hævdet, at man sagtens kunne gennemføre besparelserne, og at jeg, som fru Christine Antorini antyder, har givet udtryk for, at det var som at knipse med fingrene.
Tværtimod har jeg i et samråd, lige umiddelbart efter at jeg var blevet udpeget til uddannelses- og forskningsminister, netop understreget, at jeg udmærket godt er klar over, at det her ikke er nogen nem opgave.
Det er en vanskelig opgave, men jeg har tillid til, at institutionerne gennemfører dem på en måde, så man skåner det, der er kerneaktiviteten på de forskellige uddannelser, nemlig at udbyde uddannelser af høj kvalitet.
Det har jeg tillid til at institutionerne gør, men at påstå, at jeg har antydet, at det var som at knipse med fingrene, er simpelt hen ganske enkelt ukorrekt.
Må jeg så ikke sige, at ... Nej, det vender vi tilbage til.
Christine Antorini (S), 2016-11-23:
Tak for svaret.
Altså, det politiske, der ligger i den her diskussion, er, at det er betydelige besparelser, der i de kommende år vil komme på alle uddannelser, og det gælder også professionshøjskolerne.
De skal frem til 2020 spare 1,2 mia. kr.
Jeg synes jo, det er fair nok, hvis uddannelsesministeren siger: Ja, det er en prioritering, regeringen har foretaget, vi skærer ned på uddannelserne, fordi vi gerne vil bruge pengene på noget andet.
Det er jo en helt regulær politisk diskussion, altså mindre til uddannelse og mere til noget andet.
Men det, ministeren siger, er noget andet, for hun siger, at de penge kan man sagtens finde, uden at det går ud over kvaliteten på uddannelserne.
Men 1,2 mia. kr. er faktisk mange penge, og det er professionshøjskoler, der uddanner lærere, pædagoger, sygeplejersker, socialrådgivere og mange andre med praksisnære professionsrettede uddannelser, som virkelig betyder noget for kvaliteten af en hel række kerneopgaver, både i den offentlige sektor, men også i det private erhvervsliv.
Det er uddannelsesinstitutioner, der gerne skulle ligge rundtomkring i Danmark, for vi har brug for dygtige lærere og pædagoger i hele Danmark og ikke kun i de større byer.
Det, som de jo selv siger på professionshøjskolerne, for de har jo også lyttet med til den debat, vi havde her sidst, er, at det simpelt hen ikke har nogen gang på jorden at sige, at det ikke har konsekvenser.
Det er fint nok, at ministeren har respekt for dygtige ledelser – vi har i Socialdemokratiet også respekt for dygtige ledelser – men det her er altså 1,2 mia. kr., der skal findes, og jeg vil gerne citere Harald Mikkelsen, som både er rektor for professionshøjskolen VIA i det øst-/midtjyske, og som også er formand for rektorkollegiet, og som siger, at det simpelt hen ikke har hold i virkeligheden, når uddannelses- og forskningsministeren mener, at professionshøjskolerne kan spare på både drift af bygninger og administration i den størrelsesorden.
Derfor vil jeg give ministeren en mulighed for at sige, hvad det helt konkret er, de skal gøre, hvis ikke det skal ende med, at de fyrer undervisere.
Mette Reissmann (S), 2016-11-23:
I min verden hænger de to ting, som ministeren siger, altså ikke sammen.
Sagen er, at i det her konkrete tilfælde skal der spares så meget, at vi står i en situation, hvor det er 776 undervisere, der simpelt hen skal fyres, og ledelserne siger jo dokumenterbart, at der ikke kan spares på bygninger og administration, som ministeren mener de jo bare kan gøre.
Så jeg vil høre, om ministeren er enig i, at de besparelser, som jo medfører fyring af undervisere, så også kommer til at betyde en dårligere uddannelse og dermed også, at vi får dårligere sygeplejersker, dårligere folkeskolelærere, dårligere socialpædagoger og i øvrigt i det hele taget dårligere pædagoger.
Ulla Tørnæs (V), 2016-11-23:
Som jeg nævnte i min besvarelse, er der faktisk prioriteret at afsætte midler til EUDP.
Jeg har sådan lidt på fornemmelsen, at det, som fru Christine Antorini dvæler ved, er, hvad der skete med finansloven sidste år, for ser man på finansloven for i år, er der faktisk i forhold til sidste år sket en væsentlig stigning i bidraget til EUDP, og der er også sket en lille stigning i forhold til MUDP.
Så jeg går ud fra, at det, som fru Christine Antorini refererer til, er finansloven for 2016.
Men det er korrekt, hvad fru Christine Antorini nævner om selve forskningsreserven.
Christine Antorini (S), 2016-11-23:
Vi vender tilbage til aftalen om PSO-afgiften, når min gode kollega klimaordfører Jens Joel kommer på og spørger ministeren om det samme, for det hænger jo sammen.
Summa summarum er der en samlet portion penge til at investere i miljø- og energiforskning, herunder i udviklingsprogrammer.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ikke det gør indtryk, at en ny evaluering af energiprogrammet EUDP viser, at for hver krone, der investeres i energiteknologisk forskning, kommer der næsten 3 kr. igen.
Gør det ikke indtryk?
Hvordan kan det være, at regeringen alligevel har prioriteret at skære på området?
Inger Støjberg (V), 2016-11-23:
Jeg er helt enig i, at det dels jo handler om at udvikle landene, og det er også det, hr. Peter Kofod Poulsen siger nu, at han også er enig i, dels at man f.eks. skal bruge greb som handelspolitik, når det handler om at udvikle landene.
Så jeg vil sige: Inden for rammerne af de muligheder, vi har nu, for bistandshjælp, handelspolitik og aftaler af den kaliber, mener jeg bestemt, at det er vejen frem, fordi det netop vil betyde, at landene vil blive udviklet – og så er der knap så meget grund til for borgerne at rejse hertil.
Ulla Tørnæs (V), 2016-11-23:
Mange tak for spørgsmålet.
Vi havde – som der også refereres til her – en drøftelse af samme emne her i salen for 2 uger siden, og ved den lejlighed svarede jeg bl.a., og her citerer jeg lidt mere fyldestgørende end det, der er mulighed for at gøre i spørgsmålet: »Men på andre uddannelsesinstitutioner forventer man at kunne hente betydelige gevinster på anden måde end ved at nedlægge stillinger, f.eks. ved at drive bygninger og indkøb mere effektivt.
Det tror jeg også at man ville kunne på professionshøjskolerne«.
Jeg henviste til eksempler på, hvordan andre institutioner forventer at kunne hente gevinster.
Jeg anviser imidlertid ikke, hvordan institutionerne konkret skal effektivisere.
Det er ledelsen på hver enkelt institution, der har ansvaret for at udmønte effektiviseringerne.
Jeg anerkender bestemt, at det ikke er nogen let opgave.
Tak for ordet.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-11-23:
Så vil jeg gerne spørge: Noget af det, som udenrigsministeren er citeret for at sige til Ritzau den 16. november, er, at man skal søge dels at forbedre levevilkårene i bl.a. afrikanske lande – det kan jeg kun holde med ham i, det synes jeg vil være glimrende, hvis man får styr på situationen i ulandene – dels at man også skal skaffe flere samarbejdsaftaler, sådan som det f.eks. er lykkedes Spanien at få et samarbejde med Marokko.
Er ministeren enig i den tilgang?
Inger Støjberg (V), 2016-11-23:
Jeg kan sige, at regeringen ingen planer har om at lave særordninger, der giver udlændinge fra afrikanske lande lettere adgang til at få opholdstilladelse i Danmark.
Det er ikke regeringens mål, og det har det aldrig været, at der skal være en øget indvandring fra Afrika – tværtimod, vil jeg sige.
Det er regeringens mål, at der skal komme færre udlændinge til Danmark via familiesammenføring og via asyl, og det ser jo heldigvis også ud til, at det ender sådan i år, altså at der kommer færre asylansøgere hertil end de foregående år.
Hovedvejen til Danmark skal være igennem arbejde og igennem studie.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-11-23:
Det var et kort svar, og jeg kan kun glæde mig over tydeligheden i det svar, som ministeren giver.
Jeg har fundet et par artikler på det der internet, siden udenrigsministeren blev citeret i Kristeligt Dagblad, og her siger udenrigsministeren bl.a., at der er brug for såkaldt intelligent immigration.
Og der vil jeg gerne høre udlændingeministeren, om vi i de kommende år skal forvente os at modtage mere intelligent immigration fra Afrika, og også om ministeren kunne fortælle, hvad intelligent immigration er for noget.
Inger Støjberg (V), 2016-11-23:
Nej, det er ikke regeringens politik.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-11-23:
Tak for det.
Er det regeringens politik, at Danmark fremadrettet har brug for øget arbejdskraftsindvandring fra Afrika, sådan som udenrigsministeren for nylig har givet udtryk for i Kristeligt Dagblad, og mener ministeren, at eventuelt øget indvandring fra Afrika vil gøre Danmark rigere?
Christine Antorini (S), 2016-11-23:
Regeringen kunne have en politisk prioritering, der hed: Vi ønsker at styrke forskning inden for miljø- og energiteknologi.
Om der så ligger nogen midler hos en anden minister eller de ligger hos forskningsministeren, er det – summa summarum – de penge, man har til at forske inden for det her meget vigtige område for Danmark.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om ikke det ud fra en helhedsbetragtning er korrekt forstået, at regeringen har valgt at nedprioritere det her område for at bruge pengene til nogle andre ting.
Ulla Tørnæs (V), 2016-11-23:
Altså, præcis hvordan min gode kollega energiministeren vælger at prioritere de midler, han har til rådighed til forskningsinitiativer, blander jeg mig ikke i.
Her er der tale om, at EUDP delvis finansieres via forskningsreserven, tidligere via PSO-afgiften og via en finanslovsbevilling.
Så der er tre fødekanaler til EUDP's budget.
Og hvordan min kollega i Energiministeriet tidligere har valgt at prioritere, kommer jo ikke mig ved, må jeg sige.
Det er hans ansvar.
Jens Joel (S), 2016-11-23:
Nu tror jeg ikke, at de virksomheder, som bruger de her penge, og som skaffer arbejdspladser og eksport på baggrund af det, er helt ligeglade med, at regeringen starter med at fjerne 200 mio. kr. og så slår sig op på, at det er en kæmpe satsning, fordi man tilfører 130 mio. kr., når man har fjernet 200 mio. kr.
Lad det nu ligge.
Så vil jeg spørge ind til, om ministeren opfatter det som en opprioritering af forskningen, når man placerer 130 mio. kr., som sidste år var under programmet ForskEL og blev opkrævet som PSO, som led i aftalen nu bliver flyttet over på EUDP.
Før var det altså forskningsmidler til energi.
Nu er det også forskningsmidler – nu har programmet bare fået et andet navn.
Er det en opprioritering rent forskningsmæssigt, så vi får flere arbejdspladser ud af det?
Ulla Tørnæs (V), 2016-11-23:
Tal er jo altid meget taknemlige.
Vi kan godt stå her og jonglere på kryds og tværs med tal.
Jeg har nu ikke i min opgørelse her noget tal, der siger, at der på noget tidspunkt er brugt 400 mio. kr. på EUDP, men lad det nu være.
Som jeg ganske rigtigt svarede fru Christine Antorini, er det korrekt, at der i 2016 skete et fald.
Det var udtryk for en bevidst politisk prioritering, at vi ønskede at tilføre nogle kernevelfærdsområder ekstra penge.
Jeg hører hverken hr. Jens Joel eller fru Christine Antorini stå og skælde regeringen ud, når der bliver afsat 2,2 mia. kr. til en kræfthandlingsplan eller for den sags skyld en milliard til ældreområdet.
Politik er jo prioritering.
Men hvis man kigger på, hvad der sker fra 2016 til 2017, altså ser fremad, ser man, at der er sket en væsentlig opprioritering af EUDP-området, og jeg går ud fra, at det er det, der optager hr. Jens Joel.
Jens Joel (S), 2016-11-23:
Tak for det.
Jeg er i sagens natur enig med min kollega i, at ministeriets egne evalueringer viser, at det her giver rigtig mange eksportkroner igen, det giver rigtig mange arbejdspladser.
Jeg er nødt til lige holde fast i, at ministeren siger, at man har skruet op her.
Sandheden er, at da regeringen kom til, var der 400 mio. kr. i EUDP-programmet, og så siger ministeren, er der i år er godt 300 mio. kr., så man har skruet op.
Det er rigtigt, at man har skruet op i forhold til 2016, men det var jo på et bagtæppe, hvor man havde halveret, man var gået fra 400 mio. kr. til 200 mio. kr.
Så det, regeringen gør, er jo ikke en opprioritering.
Det første, jeg godt vil bede ministeren om, er at anerkende de tal, som ministerens kollega energi-, forsynings- og klimaministeren har givet i et svar til mig i et skriftligt § 20-spørgsmål, så det er jo regeringens egne tal.
Man går ned fra 400 mio. kr. til nu 300 mio. kr.
De sidste 130 mio. kr. kan jeg så også bede forskningsministeren om at bekræfte kommer fra det program, der hedder ForskEL, som var en anden forskningsbevilling, som var PSO-finansieret, og nu er den så flyttet over på EUDP.
Så vil jeg bare som det andet spørge forskningsministeren om, om det er en opprioritering af forskning.
Ulla Tørnæs (V), 2016-11-23:
Jeg er ikke enig med fru Christine Antorini, når hun hævder, at regeringen har prioriteret at skære på området.
Faktisk er det det stik modsatte, der er sket.
Altså, der er sket næsten en fordobling i forhold til 2016 i den finanslovsaftale, der netop er blevet lavet.
Så jeg er ikke enig med fru Christine Antorini, når hun her hævder, at regeringen har nedprioriteret EUDP, for når man kigger på finansloven, ser man, at det faktisk er det stik modsatte, der sker.
Politik er prioritering, og det er rigtigt, at vi traf beslutningen sidste år med finansloven for 2016, hvor forskningsbudgettet blev reduceret, for at tilføre midler til bl.a. kræftplan IV, ældreområdet og andre velfærdsområder.
Så det er korrekt, at der er sket en reduktion, og det er så også det, vi har drøftet her.
Hvor fru Christine Antorini og Jens Joel er meget optaget af at se bagud, synes jeg, at det, det må dreje sig om, er, hvad der sker fremadrettet.
Og der er da med finansloven her sket en opprioritering af EUDP, hvor der dels sker finansiering via forskningsreserven og via finansloven og så PSO-midlerne.
Rasmus Prehn (S), 2016-11-23:
Vil ministeren medvirke til at afhjælpe manglen på bl.a. praktiserende læger i yderområderne ved f.eks. at øge optaget af medicinstuderende på Aalborg Universitet?
Ulla Tørnæs (V), 2016-11-23:
Så er det, mit tilbud om, at vi måske tager afsæt i et skriftligt spørgsmål, igen står til troende, for tallene er en lillebitte smule anderledes end det, som Jacob Mark hævder her.
Faktisk sker der en stigning i det beløb, der afsættes til rådgivningsfunktionen fra 2016 til 2017, og det er sket på baggrund af et indspil fra lige præcis Studenterrådgivningen selv, altså et ønske om en fordeling imellem Studenterrådgivningens funktioner, og det har jeg lyttet til, og det er det, der afspejles i finanslovsforslaget.
Men må jeg ikke foreslå, at vi tager diskussionen på baggrund af et skriftligt spørgsmål, så vi er sikre på, at vi taler om det samme tal?
Jacob Mark (SF), 2016-11-23:
Jeg skal bare forstå det rigtigt: Studenterrådgivningen har altså selv foreslået, at man skærer ned på kerneydelsen, altså selve rådgivningsfunktionen til de unge om f.eks. angst, stress, lavt selvværd og økonomiske spørgsmål, for så at bruge flere penge på information om tilbuddet og vidensdeling om tilbuddet?
Det svarer jo lidt til, at man bruger færre penge på uddannelse, men flere penge på information om uddannelse, og det er noget af det, jeg så faktisk synes vi skal bekæmpe.
Kunne man ikke i stedet bruge flere penge på rådgivningstilbuddet og færre penge på det andet?
Det synes jeg næsten lyder liberalt.
Ulla Tørnæs (V), 2016-11-23:
Jeg bliver nødt til lige at understrege det, som jeg også sagde i besvarelsen før, altså at Studenterrådgivningen selvfølgelig også er blevet omfattet af de effektiviseringer, som den offentlige sektor i det hele taget er omfattet af, men for så vidt angår lige præcis rådgivningsfunktioner, sker der faktisk en stigning i budgettet for den del af Studenterrådgivningen i 2017.
Men der vil jeg foreslå at jeg svarer på et skriftligt spørgsmål, så vi er sikre på, at vi taler om de samme tal.
Men den fordeling, som kommer til udtryk i finanslovsforslaget, er en fordeling, som faktisk er opstået på baggrund af et forslag fra Studenterrådgivningen selv.
Så jeg har valgt at lytte til Studenterrådgivningens indspil til, hvordan fordelingen imellem Studenterrådgivningens forskellige vigtige funktioner skal være.
Jacob Mark (SF), 2016-11-23:
Så vil jeg bare spørge om noget.
er, at du har et rådgivningstilbud, som er det, der rigtig hjælper de studerende, og at du så har to andre tilbud, som er information om rådgivningstilbuddet og vidensdeling.
Jeg synes jo, at kernetilbuddet er det vigtigste, men det skærer man nu så ned på med 3 mio. kr. eller faktisk mere, og til gengæld vil man så give mere til information om tilbuddet.
Mener ministeren ikke, det er lidt skørt at skære ned på selve tilbuddet for så at bruge flere penge på information om tilbuddet?
Ulla Tørnæs (V), 2016-11-23:
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at Studenterrådgivningen udøver et meget vigtigt og også et rigtig godt og nødvendigt stykke arbejde, som vi alle har gavn og glæde af, men naturligvis først og fremmest de studerende.
For så vidt angår finanslovsforslaget og budgetoverslagene, som jeg bliver spurgt til, må jeg sige, at jeg her sidder inde med nogle lidt andre tal end dem, som hr. Jacob Mark brugte, men det mener jeg nu ikke skal skille os ad.
For det er selvfølgelig korrekt, som hr. Jacob Mark også peger på, at Studenterrådgivningen også er blevet omfattet af de effektiviseringer, som den offentlige sektor i øvrigt er blevet pålagt, og vi kan godt gå i detaljer om de enkelte budgetoverslag på de enkelte posteringer.
Men jeg vil sådan set foreslå, at vi ordner det i et skriftligt spørgsmål, og så kan jeg redegøre for det på den måde.
Jacob Mark (SF), 2016-11-23:
Tak for det, og tak for svaret.
Det her er jo ikke verdens største sag – det ved jeg godt – men når jeg er lidt optaget af den, så er det, fordi jeg synes, at Studenterrådgivningen gør et rigtig vigtigt arbejde.
De hjælper studerende med angst, lavt selvværd, ensomhed og stress, og de hjælper også de studerende med økonomiske spørgsmål, f.eks. hvordan de skal blive understøttet, hvis de bliver syge, og derfor er jeg også lidt optaget af, at man i fremtiden har en stærk studenterrådgivning.
Nu sagde ministeren, at der i budgetoverslagsårene samlet set ikke sker en besparelse på Studenterrådgivningen, men det kan jeg faktisk ikke forstå at ministeren siger, og det havde jeg egentlig heller ikke forventet at spørge om her.
For det, jeg ligesom kan regne mig frem til, når der sker et fald fra 18,8 mio. til 15 mio. kr. på rådgivningsfunktionen, men der samtidig kun sker en stigning på 2,3 mio. kr. på de to andre poster, er jo altså, at der er tale om en reel besparelse, også selv om man lader de to andre poster stige.
Så er ministeren ikke enig i, at man faktisk samlet set sparer på Studenterrådgivningen?
Ulla Tørnæs (V), 2016-11-23:
Lad mig starte med at slå fast, at der i forslaget til finanslov for 2017 ikke er lagt op til nogen besparelse på rådgivningsfunktionen på Studenterrådgivningens paragraf.
I budgetoverslagsårene frem til 2020 er der lagt op til en gradvis ændring af udgiftsfordelingen mellem hovedopgaverne, nemlig rådgivningsfunktioner og informations- og samarbejdsfunktioner, hvor informations- og samarbejdsfunktioner kommer til at fylde forholdsmæssigt mere.
Det er sket på baggrund af et indspil fra Studenterrådgivningen selv.
Jeg synes, det er en fornuftig ændring i prioriteringen, da det vil betyde, at Studenterrådgivningen kommer flere studerende til gavn.
Samtidig betyder det, at Studenterrådgivningens viden kan viderebringes systematisk til uddannelsesinstitutionerne.
Studenterrådgivningen har oplyst, at deres aktiviteter inden for informations- og samarbejdsfunktioner bl.a. dækker over to hovedopgaver rettet mod dels uddannelsesinstitutionerne, dels mod de studerende.
For det første er der tale om aktiviteter rettet mod uddannelsesinstitutionerne, hvor Studenterrådgivningen opsamler viden og erfaringer fra deres aktiviteter og stiller den viden til rådighed for uddannelsesinstitutionerne.
Det skal understøtte, at flest mulige studerende kommer godt igennem deres studier.
For det andet er der tale om aktiviteter rettet mod de studerende, idet Studenterrådgivningen bruger kræfter på informationsopgaver via hjemmeside, pjecer, apps for at bringe deres viden ud til så mange studerende som muligt.
Det sker i et forsøg på at yde kvalificeret hjælp til selvhjælp og forebygge nogle af de vanskeligheder, der kan ende i mistrivsel, forsinkelse og frafald for de studerende.
Jacob Mark (SF), 2016-11-23:
Hvorfor mener ministeren at det er en god ide at spare på rådgivningsfunktioner i Studenterrådgivningen, når der samtidig planlægges med øgede udgifter til informations- og samarbejdsfunktioner i samme rådgivning?
Hvorfor mener ministeren at det er en god ide at spare på rådgivningsfunktioner i Studenterrådgivningen, når der samtidig planlægges med øgede udgifter til informations- og samarbejdsfunktioner?
Bertel Haarder (V), 2016-11-23:
Hvis det er en helt anden politik, hvorfor må vi så ikke få den at se?
Hvorfor må vi ikke få at se, hvad det er, Socialdemokraterne i deres regnskab vil give mere til, og hvad det er, de vil give mindre til, og hvordan de i det hele taget vil få det til at nå sammen?
Det sidste spørgsmål forstår jeg udmærket, for især kultursektoren er præget af stor tilfældighed.
Nogle steder er der et stort kommunalt tilskud og til gengæld et beskedent statsligt tilskud, og andre steder er det omvendt.
Det er der jo ikke meget logik i.
Det har vi lige haft et samråd om, og jeg glæder mig til en fortsat dialog om det.