runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2022-06-03:
Der er blevet fremlagt initiativer, og vi mener ikke, vi er færdige på det her område.
Der skal ske mere.
Jeg synes også bare, det er vigtigt at sige, at erfaringen fra Slotsholmen jo er, at nye politiske initiativer som regel også koster penge.
Og derfor er det svært at diskutere politik løsrevet fra økonomi.
I forbindelse med sidste finanslov, der blev indgået, aftalte regeringen sammen med de partier, der står bag finansloven, at vi skal lave en handlingsplan mod racisme.
Så bliver der afsat noget økonomi, man udvikler noget politik og får forhåbentlig udviklet nogle tiltag, som kan være med til at begrænse racismen i det danske samfund.
Men der skal jo være økonomi bagved.
Hvis man skal tage nye initiativer på det her område for at sikre yderligere tryghed i nattelivet ud over de initiativer, der i forvejen er taget, så synes jeg kun, det kunne være positivt.
Så der er problemer.
Alt koster bare penge, og derfor er det også vigtigt, at man diskuterer politik og økonomi samlet.
Fatma Øktem (V), 2022-06-03:
Mange tak.
Ordføreren nævner, at ordføreren glæder sig over, at der kommer en arbejdsgruppe.
Man får deres input, og derefter indkalder man partierne til en drøftelse af de anbefalinger.
Så er det jo ikke sådan, at vi siger, at alle initiativer skal gennemføres, inden året er omme.
Nej, det er en arbejdsgruppe, altså lige præcis det, ordføreren også nævner.
Så hvordan kan det være, at man ikke kan støtte op om en arbejdsgruppe i det her beslutningsforslag, men kan støtte op, når det er sådan, at justitsministeren siger, at der vil komme en arbejdsgruppe?
Hvad er forskellen?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-06-03:
Tak for ordet, og tak til Venstre for at have fremsat et beslutningsforslag, som sætter fokus på kvinders tryghed.
Alle har ret til at føle sig trygge i Danmark, og det gælder, uanset hvilket køn man har.
Vi skal kunne gå ned ad gaden, løbe en tur i en park eller tage toget, og det skal vi kunne gøre uden at skulle være utrygge eller bange, og vores unge skal kunne gå en tur i byen og feste uden at frygte vold og overfald.
Det er så ulykkeligt og urimeligt, at en ung kvinde i Aalborg ikke kom hjem fra en festlig aften i byen, men blev udsat for en meningsløs forbrydelse.
Vi ved, at mange kvinder er så bange for at gå på gaden efter mørkets frembrud, at de ikke tør gå alene, at de gemmer nøglerne i hånden som forsvar eller tager mobilen frem hele vejen hjem.
Det er tankevækkende, og det er trist, at så mange kvinder ikke føler sig frie til at færdes, hvor de har lyst til at færdes, af frygt for vold og overfald.
Vi skal sikre mere tryghed, det er en kerneprioritet for os, og vi kan ikke acceptere, at kvinder ikke kan gå på gaden, fordi de er utrygge.
Som justitsministeren så rigtigt sagde, har vi ikke ligestilling, før kvinder kan være lige så trygge som mænd, ligegyldig hvor de færdes.
Vi har allerede vedtaget en række vigtige initiativer her i Folketinget, og et af de mest skelsættende er selvfølgelig samtykkebestemmelsen, og så har vi fået en ny stalkingbestemmelse, som selvstændigt kriminaliserer stalking.
Desuden arbejder ligestillingsministeren for øjeblikket på en national handlingsplan mod partnervold og partnerdrab på kvinder.
Og så forhandles der for tiden også om en række vigtige initiativer omkring regeringens tryghedspakke, som skal sikre tryghed i nattelivet for både mænd og kvinder.
Det er bare nogle af de ting, som der er gang i i øjeblikket, men vi er ikke færdige, før kvinder føler sig lige så trygge på vores gader, som mænd gør.
Så det er godt, at forslagsstillerne kommer med dette forslag til at sætte gang i en handlingsplan for mere tryghed for kvinder.
Det er dog ikke så let, som forslagsstillerne lægger op til, når de nævner konkrete forslag som bedre belysning, bedre brug af videoovervågning, flere natbusser, udvikling af opsporingsapps og bedre seksualundervisning i folkeskolen.
Og så er det noget, man ønsker gjort inden for den eksisterende økonomiske ramme og præsenteret inden udgangen af 2022.
Det synes vi ikke virker realistisk, hvis vi skal gøre det på en ordentlig måde.
Vi synes, det er en god løsning, som justitsministeren lægger op, med at nedsætte en arbejdsgruppe med relevante aktører, som kan se på mulige konkrete initiativer.
Derfor kommer vi ikke til at støtte beslutningsforslaget med de forbehold, som justitsministeren også nævner, men vi ser frem til det videre arbejde i Retsudvalget og Ligestillingsudvalget, så vi kan sikre, at kvinder fremover kan føle sig mere trygge i nattelivet.
Tak for ordet.
Mattias Tesfaye (S), 2022-06-03:
Jeg vil ikke sige så meget mere, end at vi meget hurtigt kommer til – og det er ikke en anklage mod spørgeren – at diskutere det her i et strafferetligt perspektiv, som selvfølgelig er relevant.
Nu bor jeg selv et sted på Københavns Vestegn, hvor der er en S-togsstation, og der tænker jeg nogle gange over, hvis jeg kommer hjem lidt sent om aftenen: Hvad laver de 15 drenge kl. 21.15 om aftenen?
Render de bare rundt og keder sig?
Alle butikkerne er jo lukket.
Skal de med toget?
Nej, det skal de ikke.
Det er bare, fordi der er andre mennesker der.
Og de foretager sig ikke nødvendigvis noget ulovligt, men det skaber alligevel en enorm usikkerhed, og sådan noget synes jeg kunne være interessant at få med.
Pernille Skipper (EL), 2022-06-03:
For når jeg taler om samtykkekultur, mener jeg ikke, at det kun skal handle om, at man i det sekund, man træder ind i soveværelset, skal være sikker på, at der er samtykke.
Den diskussion om, hvad der er en voldtægt, og hvad der ikke er en voldtægt, skal helst også føre til en diskussion om, hvordan vi opfører os over for hinanden, og hvad det er okay at gøre ved andre mennesker, og hvad det ikke er okay at gøre ved andre mennesker, også når man er inde på et diskotek.
Det skal ikke kun handle om, at man, når man skal hjem alene om natten, skal kunne føle sig tryg ved, at der ikke sker det, som skete med Mia i Aalborg, men også om, at man generelt skal kunne føle sig tryg i nattelivet.
Ministeren har allerede bekræftet mig i det, så tak for det.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-06-03:
Jamen jeg tror ikke, at fru Fatma Øktem hørte det hele.
For jeg sagde også, at der var nogle forbehold omkring det.
Jeg tror, at fru Fatma Øktem bl.a. også har en fortid i noget regionspolitik eller kommunalpolitik og må medgive, at der er en del ting her, som faktisk ligger under kommunerne.
Derfor var der nogle forbehold omkring det her, plus at ministeren jo også nævnte, at man allerede i næste uge behandler en tryghedspakke.
Pernille Skipper (EL), 2022-06-03:
Jeg vil starte med at sige, at jeg er meget enig med ministeren i, at hvis vi skal gøre de her ting, nytter det jo ikke noget, at det ikke er finansieret, for så kommer vi ikke til at gøre det.
Jeg synes, det er spændende, at ministeren gerne vil nedsætte en arbejdsgruppe, og vi vil meget gerne være med til at lave en beretning.
Noget af det, der vil være vigtigt for os, er, at den på en eller anden måde kan være tværministeriel, eller at man i hvert fald kan inddrage de andre ministerier.
For jeg kan godt blive – i mangel på bedre ord – lidt utryg ved, at det kun er justitsministeren, der står her, for det at skabe tryghed i nattelivet handler bestemt ikke kun om, hvor vi skal dirigere politiet hen; det kan også have noget at gøre med natbusser; det kan have noget at gøre med tilstedeværelsen af sociale indsatser; det handler om hele den samtykkekultur, der skal komme på baggrund af den nye samtykkelovgivning, som ministeren også nævner.
Så mit spørgsmål er, om den bliver tværministeriel.
Mattias Tesfaye (S), 2022-06-03:
Det er nok også bare, fordi jeg selv tænker, at der er fremlagt to tryghedspakker med masser af konkrete politiske initiativer, der er finansieret og er udarbejdet og bliver behandlet i Folketingssalen: Den ene tryghedspakke bliver behandlet i næste uge; tirsdag og torsdag bliver der anden og tredje behandling i Folketingssalen.
Der kan vi tage rigtige, konkrete politiske initiativer, der f.eks. skal sikre vagter på S-togsstationerne, så når folk tager S-toget hjem, er der ikke bare mørkt og tomt og en lukket 7-Eleven, så er der faktisk voksne mennesker til stede på stationen.
Det er da positivt.
Lad os vedtage det.
Og kan der komme nye initiativer – jeg synes, I nævner nogle gode forslag her – så er det bare at udvikle det konkret og fremlægge det i Folketingssalen.
Birgitte Bergman (KF), 2022-06-03:
Bare lige kort og opfølgende: Skal jeg forstå det sådan, at ministeren kommer til at tænke den her handlingsplan, netop om større tryghed for kvinder, ind i det samlede udspil, der kommer, eller hvordan skal vi forstå det?
For så går der måske yderligere et år.
Altså, vi har jo haft den her debat i lang tid, og jeg tror, vi alle sammen er enige om, at vi gerne vil have større tryghed for kvinder, men også for alle andre, både i nattelivet og i det daglige, som ministeren også selv siger.
Så jeg er sådan lidt: Hvor ender det her henne?
Mattias Tesfaye (S), 2022-06-03:
Ja, det er absolut tanken, at vi skal have andet end et snævert retligt perspektiv på, hvordan vi håndterer det her.
Jeg har selv flere gange været ude med Natteravnene og køre med S-tog på Vestegnen, op og ned ad Køge Bugt og ind med linje B, og det er jo meget tydeligt, at politiet spiller en virkelig vigtig rolle i at sikre tryghed i nattelivet, men det er der også masser af andre aktører, herunder en masse frivillige organisationer, der gør.
Og når jeg taler med nogle af de mennesker, der er engageret i det, så er det ikke kun – men også – et synligt og tilstedeværende politi, der er behov for; der er også behov for meget andet.
Nogle af de initiativer, der er fremlagt fra regeringen i de her tryghedspakker, er jo fremlagt af justitsministeren og har derfor et meget retligt, justitsministerielt perspektiv, men jeg tror selv på, at noget af det sidste, fru Pernille Skipper nævner, om kulturen, er vigtigt.
Nu taler vi her om samtykkekultur, i forbindelse med hvordan mænd og kvinder eller andre er sammen i nattelivet, men det handler også om, hvordan man i det hele taget opfører sig, når man er ude og feste med vennerne.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-06-03:
Og tak for talen.
Fatma Øktem (V), 2022-06-03:
Tak til spørgeren.
Jeg tror, at vi stadig væk er meget enige om at forbedre vilkårene for de prostituerede på det område.
Når det så er sagt, er det jo en målgruppe, som ordføreren påpeger, med nogle meget og særligt udsatte mennesker, og der kan jeg meddele, at Venstre er indstillet på at støtte B 32, som jeg kan rose fru Karina Lorentzen Dehnhardt for at være forslagsstiller på, om at udstede id-kort til de allermest socialt udsatte borgere, som har et stofmisbrug.
Det bakker vi op omkring, fordi der er en gruppe, som jeg også sagde i min tale, for hvem straf ikke nødvendigvis har den effekt, den skal have.
Men der er langt fra at tale om en gruppe af mennesker, som har rigtig mange andre udfordringer ud over deres misbrug, og som er socialt udsatte, til at vi sender et signal til unge sunde, raske mennesker, der har hele livet foran sig, om, at det at tage noget kokain næsten er det samme som at ryge en cigaret.
Mette Thiesen (NB), 2022-06-03:
Jeg ved slet ikke, hvor jeg skal starte.
Det er simpelt hen ikke sådan, jeg læser det her beslutningsforslag, overhovedet: at det bare handler om, at unge mennesker bare skal have lov til det ene og det andet.
Men jeg kan høre, at ordføreren åbner lidt op for, at vi måske kan lande en beretning eller et eller andet om, at den her gruppe udsatte selvfølgelig ikke skal straffes med bøde, men skal have noget hjælp.
For det giver altså heller ikke nogen mening at blive ved med eksempelvis at give bøder til mennesker, som er så meget på kanten af samfundet, som nogle af de her kvinder er, og som i øvrigt mange hjemløse er, som er stofbrugere, for de kan ikke betale dem.
Fatma Øktem (V), 2022-06-03:
Nu skal jeg nok passe på med, hvad jeg lover, for jeg er jo ikke ordfører på området.
Det er meget spændende, og det synes jeg helt klart, men jeg mener også, at jeg hørte fra min ordfører på området, at med B 32 giver man netop sådan et id-kort, som er med til at passe på de særlig udsatte misbrugere.
Når det så er sagt, er det selvfølgelig sådan, at jeg laver en grov udlægning af, hvad det er for en signalværdi, der vil være.
Det står ingen steder ...
Der står ingen steder, at det er sådan, det er, men det er det, vi frygter: at det er signalværdien af, at det er i orden, når det er små mængder.
Christina Thorholm (RV), 2022-06-03:
Tak til SF for at fremsætte forslaget om at styrke indsatsen mod stofforbrug og afhængighed.
Radikale Venstre bakker op om indsatser for social og sundhedsfaglig intervention frem for straf til stofmisbrugere, og vi ser meget gerne på internationale erfaringer.
Vi hjælper ikke mennesker med et stofmisbrug og narkotikarelaterede problemer godt nok, selv om vi har sat mange initiativer i gang.
Vi har 80.000 mennesker med et højrisikoforbrug og 19.000, der er i behandling.
Vi lader for mange i stikken, selv om der er fri adgang til at få behandling.
Vi har en overdødelighed med 250 stofmisbrugere, som hvert år mister livet.
Det må vi da kunne gøre bedre.
Vi har arbejdet rigtig meget med straf igennem de sidste år, også med løsninger, der ikke handler om straf, men vi er klar til at tage diskussionen om, hvordan vi kan bakke stofmisbrugere op og bruge de muligheder, der er, når politiet stopper folk, altså erfaringerne fra andre lande med at gå i dialog med den berørte.
Men vi ved ikke, hvad det her koster, og det er jo altid svært at sige ja til et initiativ, når man ikke ved, hvad det koster.
Så derfor vil vi gerne have det afklaret i processen med forslaget, for hvis det her kan give samme resultat som i Portugal, hvor misbrugerne før døde på gaden i – altså, vi har 250, der dør her i Danmark – så synes vi, det er en meget værdig indsats, men vi har brug for at få afklaret, hvad det koster.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2022-06-03:
Mange tak for ordet, og tak til SF for at rejse debatten her om hjælp frem for straf til stofmisbrugere.
Jeg kan godt forstå intentionen i beslutningsforslaget om gerne at ville styrke indsatsen mod stofmisbrug og afhængighed.
Når Det Konservative Folkeparti ikke kommer til at stemme for beslutningsforslaget her, skyldes det for det første, at vi ikke ønsker at legalisere stoffer til eget forbrug.
Dernæst mener vi for det andet også, at loven skal være lige for alle, og det har vi svært ved at se i beslutningsforslaget her.
Og så har vi egentlig også nogle bekymringer, når man dykker ned i beslutningsforslaget.
Altså, hvem skal vurdere, om der er tale om stofafhængighed, altså en misbruger?
Vi har også nogle bekymringer om, om der kan være bander, der vil udnytte det her.
Så selv om vi godt forstår intentionen i beslutningsforslaget om at få flere i misbrugsbehandling, kan vi altså ikke støtte beslutningsforslaget her.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-06-03:
Jeg bliver nødt til at rette en misforståelse, for det her er ikke en legalisering.
Det må man nemlig ikke indføre i forhold til FN-konventionen.
Det er en afkriminalisering, og det betyder, at man fortsat opretholder en kriminalisering af salgsleddet, men man afkriminaliserer brugerne.
Det vil sige, at man ikke straffer brugerne.
Derfor vil der også være lighed for loven.
Men jeg vil gerne høre, om ordføreren mener, at man kan straffe sig ud af afhængighed.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2022-06-03:
Jeg tænker, at det jo går på to ben.
Den ene del handler om, at vi jo skal sende et signal om, at stoffer er skadelige.
De medfører psykisk sygdom, øget kriminalitet og i værste tilfælde døden.
Så det er vigtigt for os at sende et signal om, at det ønsker vi ikke at gøre, altså at afkriminalisere det her i Danmark.
Dernæst er det selvfølgelig vigtigt, at vi også har en misbrugsbehandling, og at vi jo som samfund stiller behandling til rådighed for dem, som har et misbrug, og som har brug for hjælp til at komme ud af det her misbrug.
Så for os går det på to ben, nemlig at vi selvfølgelig skal sende et signal om, at vi ikke ønsker, at unge mennesker indtager stoffer, som er dybt skadelige, samtidig med at vi siger, at det selvfølgelig er vigtigt, at dem, som er kommet ud i et misbrug, kan få den behandling, som de har brug for i forhold til at komme ud af det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-06-03:
Jeg synes heller ikke, at unge mennesker skal tage stoffer, og jeg siger ikke, at det er uskadeligt at gøre det.
Problemet er bare, at det signal, som ordføreren ønsker at sende, ikke er blevet hørt i de senere år.
Forbruget er steget massivt i Danmark.
Til gengæld er det faldet i Portugal både i forhold til cannabis og hårde stoffer, fordi man har afkriminaliseret det.
Så var det ikke på tide at vende bøtten og gøre noget nyt?
Er det ikke på tide at gøre noget andet?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2022-06-03:
Men når man kigger til f.eks. Canada med de forsøg, der er lavet der, så har det jo ikke medført, at færre indtager stoffer.
Det er et kæmpe problem, og jeg anerkender fuldt ud, at det er et kæmpe problem.
Derfor er det selvfølgelig også vigtigt, at vi som samfund stiller op med behandling til dem, der er havnet ude i et misbrug, og hjælper dem til at komme ud af det her ødelæggende misbrug.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-06-03:
Jeg var jo selv med til at forhandle aftalen, så jeg kender egentlig godt teksten.
Forslaget her er produceret før aftalen, og vi har haft et meget langt forløb i SF med konferencer og al mulig andet.
Jeg vil bare høre, hvad der er vigtigst for Dansk Folkeparti.
Er det, at det kan frigøre nogle fængselspladser, som jo er det, der står i den tekst, som er indsat i flerårsaftalen?
Eller er det, at vi rent faktisk prøver at skabe nogle andre rammer for stofbrugere i samfundet?
For det, der ikke står i aftaleteksten, er jo, at man laver et andet sanktionssystem, hvor det netop er hjælp, der tilbydes i stedet for.
Det, man er optaget af fra Dansk Folkepartis side, er, om det kan frigøre noget kapacitet, men det er jeg måske mindre optaget af.
Jeg er måske mere optaget af at gøre det rigtige i forhold til den her gruppe borgere.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-06-03:
Tak for det.
I Dansk Folkeparti hilser vi debatten velkommen.
Der er ingen tvivl om, at en kombination af tiltag er det, der skal til, for at man kan hjælpe.
Men samtidig må jeg også sige, at jeg er forundret over SF's forslag her i salen, da vi jo netop har sat fokus på det her og den her udfordring i aftalen om kriminalforsorgen fra december, hvor vi blev enige om at gennemføre en undersøgelse.
Nu bliver det her så fremsat under en anden ressortminister.
Med forslaget ønsker forslagsstillerne at ændre tilgangen fra straf til indsatser, der virker.
Konkret foreslås det, at stofbrugere, der stoppes af politiet med stof til eget brug, henvises til et fagligt udvalg efter portugisisk forbillede, som det er beskrevet i Kristeligt Dagblad under overskriften »For 20 år siden døde narkomanerne i Portugals gader.
I det faglige udvalg foretager fagpersoner en vurdering af stofforbrugets karakter og eventuelle behov for social- og sundhedsfaglig opfølgning i dialog med stofbrugeren.
Formålet med interventionen er at give stofbrugeren klar og direkte besked om risici ved fortsat stofbrug og oplyse om behandlingsmuligheder og andre relevante tilbud.
Den undersøgelse, der er aftalt i aftalen fra december, tager jo netop afsæt i de portugisiske erfaringer.
I aftalen fra december står der: »Aftalepartierne er enige om, at der med afsæt i portugisiske erfaringer skal gennemføres en undersøgelse af fordele og ulemper ved at sende stofafhængige i behandling fremfor i fængsel.
Som led i undersøgelsen belyses, hvilken fængselskapacitet der eventuelt vil kunne frigives ved en sådan model.
Undersøgelsen gennemføres af Justitsministeriets Forskningskontor i aftaleperioden.
Aftalepartierne er samtidig enige om, at stoffer fortsat skal være kriminaliseret, og at der skal slås hårdt ned på bagmændene – både inde i og uden for fængslerne« – og uanset om de sætter sig på bagbenene.
Vi kan selvfølgelig godt følge op på, om justitsministeren har fået iværksat undersøgelsen, og hvor langt den er.
Men hvad er det, SF vil af nye ting med det her forslag i forhold til det, vi er enige om?
Det kan jeg ikke umiddelbart se.
Hvis der er noget nyt og supplerende, burde vi tage det op i forhold til den undersøgelse, vi jo har sat i gang.
Men det går jeg ud fra at SF's ordfører redegør for senere.
Så tager vi gerne en snak om, hvordan vi kan få det inkluderet i arbejdet.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (NB), 2022-06-03:
Tusind tak.
For noget tid siden var ordføreren og jeg medindkalder til et samråd om sexarbejderes, prostitueredes arbejdsvilkår, og ordføreren og jeg var egentlig ret enige langt hen ad vejen i forhold til det her med at sikre bedre vilkår for de prostituerede.
For noget tid siden var jeg ude at besøge Stenbroens Jurister og var også bl.a. på Reden og se, hvor nogle af de mest udsatte, hovedsagelig gadeprostituerede, holder til.
Det, som jeg fik at vide der, var jo bl.a., at når en af de her meget, meget udsatte kvinder bliver stoppet – mange af dem er jo stofmisbrugere – så bliver deres stof konfiskeret, og de får en bøde.
Det er nogle meget, meget udsatte kvinder, og det, det har af konsekvenser for eksempelvis dem, er, at de måske ikke skal have 15 kunder, men måske 17, 18 eller 20 kunder den dag.
Hvad mener ordføreren egentlig om det?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2022-06-03:
Helt sikkert, der skal vi jo gøre, hvad vi kan, for at hjælpe de mennesker, som er havnet på kanten, og det vil vi selvfølgelig gerne være med til, og kan vi enes om en beretning omkring det, men hvor der selvfølgelig er taget hensyn til de synspunkter, vi har som parti, og som jeg har givet udtryk for her, så synes jeg, det er ganske fint.
For vi skal selvfølgelig gøre en indsats for, at mennesker, der er havnet på kanten, og som har brug for hjælp til at komme ud af et misbrug, kan få den hjælp, hvor vi som samfund stiller den hjælp op, så de kan komme ud af det.
Mette Thiesen (NB), 2022-06-03:
Altså, jeg hører ikke nogen, der generelt taler om at legalisere, det gør jeg virkelig, virkelig heller ikke.
Jeg synes, det er dybt alvorligt, både for dem, som er ude i så massivt et misbrug som nogle af dem, jeg nævnte tidligere, men også for unge mennesker, som måske bare prøver det første eller anden gang, og hvor det bliver en glidebane.
Så det er overhovedet ikke det, jeg siger.
Jeg siger bare, at det, som man med fordel kunne gøre, var at lave den her individuelle vurdering og få nogle faglige personer til at kigge på, om det er et menneske, som er i så dybt et misbrug, at det ikke giver nogen som helst mening at blive ved at udstede bøder.
Hvis det er et menneske, som har været hjemløs i 20 år, og som har et massivt misbrug og måske også psykiske udfordringer og alt muligt andet af hjemløshed, giver det så overhovedet mening at blive ved at udstede bøder?
Det er sådan set bare det, jeg beder om.
For der er altså nogle mennesker, der havner i en meget, meget ulykkelig situation i dag, og jeg ville i hvert fald være rigtig ked af det, hvis man herindefra overså det her med, at der er nogle, der bliver presset ud i f.eks. prostitution.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2022-06-03:
Først synes jeg, at det er vigtigt, at de mennesker, som er ude i et alvorligt misbrug, selvfølgelig kan få hjælp i forhold til at komme ud af det her misbrug.
Det er den ene del af det.
Men det er også vigtigt, at vi som samfund sender et signal om, at vi ikke ønsker de her skadelige stoffer, at vi ikke ønsker, at det skal være muligt at afkriminalisere det.
Vi ønsker, at vi sætter ind over for det, netop fordi det er så skadeligt og medfører psykisk sygdom, kriminalitet og i værste tilfælde døden.