Dennis Flydtkjær (DD), 2025-09-09:
Vi står jo her i dag med en finanslovsdebat på baggrund af en sund dansk økonomi.
Erhvervslivet klarer sig godt, beskæftigelsen er høj, der er masser af udenlandsk arbejdskraft, og seniorerne bliver i stigende grad længere tid på arbejdsmarkedet.
På baggrund af det er råderummet nu opjusteret med over 100 mia. kr.
Det er alt sammen fantastisk for vores land, og alt er jo tilsyneladende godt.
Men hvis man kigger på Christiansborg fra en politisk vinkel, er det også en tid, hvor man skal passe virkelig meget på, for når økonomien har det godt, sker der et eller andet her på Christiansborg og specielt i et valgår.
Man glemmer pludselig at prioritere, man glemmer, at det hovedsagelig er andre folks penge, og i stedet deles der gaver ud.
Der bruges kort sagt alt for mange penge, og denne finanslov er et præcist eksempel på det.
Selv om råderummet er stort, skal man stadig have fokus på de penge, man bruger i forvejen, og ikke kun have fokus på at kigge på fremtidens penge.
Det kan måske være lidt svært at forholde sig til, hvis man sidder derude og følger med, men hvis man har fået en lønstigning på 3 pct., vil man så kun kigge på, hvordan man bruger de nye penge, man får i kassen, eller skulle man måske også med fornuft kigge på de penge, man bruger i forvejen?
Jeg tror egentlig, at svaret giver lidt sig selv, og at det er sådan, man prioritere derude, men det sker bare ikke herinde.
Jeg vil gerne forudsige, at nok en del af de spørgsmål, der kommer, er, om det ikke er nogle gode gaver, regeringen deler ud?
Er det ikke godt med elafgiften?
Jo, det er det.
Er det ikke godt med flere penge til daginstitutionerne?
Jo, det er det, men det er jo ikke det, der er pointen.
Man kan ikke bare kun bruge flere og flere penge, og det er det man gør her.
Det fik mig til at tænke på, at jeg faktisk havde en oplevelse derhjemme for nylig med min kæreste, som jeg også kom til at kritisere for, at hun måske brugte lidt for mange penge.
Hun sagde: Dennis, du er nødt til at kigge på det i et lidt større perspektiv, du er nødt til at være lidt positiv og se på, at det jo også er godt, vi bruger nogle flere penge.
Jeg er jo en sådan lidt lærenem type, så efter sådan en MUS-samtale med kæresten kom jeg til at tænke på, at det måske også var meget godt.
Så nu vil jeg også prøve at kigge lidt mere positivt på regeringens brug af penge.
Man er nødt til at kigge på det i et lidt større perspektiv, og jeg vil starte med at sige til regeringen, at den er fantastisk god til at bruge andre folks penge.
I 2025 er væksten på hele 5,4 pct.
Det er kun overgået af Anker Jørgensen i 1978, og det er simpelt hen en præstation, der er svær ikke at være stolt af, hvis man er den her regering, for det kan godt være, det ikke er førstepladsen, men det er trods alt en utrolig flot andenplads.
Der er altså ikke nemt at bruge så mange penge, at man kommer op og står side om side med Anker Jørgensen i historien.
Omvendt kan I også trøste jer selv med, at førstepladsen faktisk også er jeres, for sidste gang, der blev brugt så mange penge, var i 1978, og der var det også en SV-regering, der sad der, så nu har i både første- og andenpladsen, og det er da en præstation, man kan tage og føle på.
Så det med at bruge penge, det kan I, når det er Venstre og Socialdemokratiet, der sidder i regering sammen, og det synes jeg i hvert fald man er nødt til lige at tage hatten af for.
Hvis man nu bare kigger på den sidste rent socialdemokratisk ledet regering under Helle Thorning-Schmidt, der i 2012 gik til valg på at have en forbrugsvækst på 0,6 pct., så kan Socialdemokraterne også bryste sig af, at det nu er hele ni gange højere end det, Helle Thorning-Schmidt gik til valg på i 2012.
Det er da en bedrift, man også burde skrive med i sin erindringsbog, når man nu som statsminister på et tidspunkt skal træde tilbage, og så i øvrigt en erindringsbog, der ikke er moms på længere; det gør det måske også lidt lettere at få den solgt.
Det med procentsatser kan jo være lidt svært nogle gange, for hvor meget er det egentlig.
Man hører altid, at det jo bare er egentlige forsvarsudgifter, og dem er vi jo med på alle sammen skal stige, men hvis man tager en 2-årig periode fra 2024 til 2026, så står det offentlige forbrug til at stige med 97 mia. kr. – 97 mia. kr.
Forsvarsudgifterne er selvfølgelig en del af det, men det er langtfra 97 mia. kr., så det er et kæmpe forbrug, og der må jeg bare sige, at det er man god til.
Med hensyn til kæresten forbrug, så sagde jeg også til hende, at vi altså er nødt til at dykke ned i, hvad det så er pengene bruges på, og det vil jeg selvfølgelig også gøre med den her finanslov, for det er en finanslov, der er uden retning.
Man skyder til højre og venstre; man bruger penge på vidt forskellige ting.
Der er penge til scenekunst, der er fjernelse af en bogmoms, og så drysser man lidt over en borgerpligt, der skal have nogle penge.
Så er der flere penge til Afrika, naturligvis, det skal der jo være hvert år,
er regeringens syn på det, selv DR er nu over 4 mia. kr. i forbrug hvert eneste år, og bidraget til EU skal også stige med 4 mia. kr.
Så der bliver simpelt hen drysset penge ud til højre og venstre.
Jo, der er da bestemt også positive ting i det, for jeg synes da også, det er godt, at elafgiften kommer til at falde, men man kan også bare spørge, hvorfor kun i to år.
Skal det så være dyrere at være dansker om to år?
Det tror jeg ikke, der er nogen, der kan forestille sig, det skal.
Hvorfor har man ikke taget hele skridtet?
Det er også positivt, at man gør det lettere for kommunerne at sætte solceller på tagene, men jeg vil også bare minde om, at man siden valget har stemt nej til tre forslag her i Folketingssalen om præcis det samme.
Jeg er med på, at man skal rose en omvendt synder.
Det er da bedre, at man kommer på bedre tanker, men når man nu tre gange bare siden valget har stemt nej til det, man så foreslår nu, er det jo lidt spøjst.