runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Mark (SF), 2023-11-21:
Jeg har så tilsvarende til gode at opleve den daginstitution, der ikke ønsker flere penge til minimumsnormeringer – der kom et løft på 1,6 mia. kr. efter 30 år med besparelser.
Jeg synes bare, det er relativt nemt som folketingsmedlem at sige, at ingen er imod gode normeringer, men bare ligesom lade det stå til derude og se besparelser fyge hen over vores daginstitutioner.
Det er jo det, minimumsnormeringerne er et opgør med.
Mit spørgsmål skal være: Er Konservative også imod klasseloftet i folkeskolen?
For det er jo i virkeligheden det samme – en grundressource, som er besluttet på Christiansborg, og ude lokalt vælger man så at bruge den på den måde, som man synes giver bedst mening for børnene.
Det mener jeg at Konservative lige har stemt for i forhold til folkeskolen.
Hvad er forskellen?
Andreas Karlsen (KF), 2023-11-21:
Tak for ordet, formand.
Lovforslaget her handler om, at man rigtig gerne vil ændre i den oprindelige lov om krav til minimumsnormeringer i private børnehaver og vuggestuer, og det vil man, da man har fundet ud af, at det ikke er muligt for de private daginstitutioner at efterleve lovkravet om, at de skal have en normering, der mindst svarer til den gennemsnitlige normering i kommunernes daginstitutioner.
Nu er der jo ikke nogen her i salen, som er imod, at vi har gode normeringer i vores daginstitutioner.
Det gør sig gældende både i vores kommunale, selvejende og private daginstitutioner.
Men helt overordnet vil jeg sige, at vi i Det Konservative Folkeparti er meget kritiske over for, at minimumsnormeringer er noget, der skal styres herinde fra Christiansborg.
Vi ser gerne, at det er kommunerne, der står med den kompetence, og at det er kommunerne, som er udførende i forhold til den her opgave.
Derfor kan vi selvfølgelig heller ikke bakke op om det her forslag.
Så vil jeg sige, apropos snakken omkring bureaukrati, som der også er flere der har startet, at jeg endnu har til gode at opleve en kommune eller en daginstitution her i landet, som ønsker sig flere krav, mere bureaukrati eller flere regler herinde fra Folketinget.
Så jeg synes sådan set ikke, det er et særlig godt lovforslag.
Tak for ordet.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-11-21:
Jeg har ikke sagt, at vi ikke vil investere i daginstitutionerne fra Liberal Alliances side.
Men jeg synes bare, at når man bruger så mange penge, kunne man måske lige have noget forskning, der bakkede det lidt mere op.
Jeg er stor tilhænger af sociale normeringer, og jeg synes, at der er mange lavthængende frugter, for jeg er skræmt af den rapport, som VIVE er kommet med, omkring kvaliteten af daginstitutionerne.
Jeg synes, at vi skal kigge på ledelsen, og jeg synes, at vi skal kigge på tilsynene og også på alt det her bureaukrati, hvor man ikke har tillid nok til, at pædagogerne godt kan udføre deres arbejde uden at skulle krydse alt muligt af.
Jacob Mark (SF), 2023-11-21:
Det eksperiment, som ordføreren omtaler, tror jeg er de sociale normeringer.
Det var i hvert fald det, som ordførerens parti og den tidligere regering selv indførte, og det kostede altså også penge.
Jeg kan ikke huske, om det var 550 mio. kr., eller hvad det var, som man investerede i nogle af vores mere udsatte institutioner.
Det, man kunne se, var, at pædagogerne kunne gå op i tid, for de kunne lige pludselig overskue det, fordi der var flere hænder, og så blev institutionerne mere attraktive.
Så er det ikke lidt naivt bare at sige: Vi vil ikke investere, men vi tror på, at kvaliteten kan løfte sig af sig selv, efter en årrække med besparelser i daginstitutionerne?
Andreas Karlsen (KF), 2023-11-21:
Lige i forhold til det første synes jeg godt, man kan skille det ad og sige, at vi gerne vil investere i børn og børns trivsel, men modellen med minimumsnormeringer og de krav, man sætter ind i forhold til, som her, private daginstitutioner, synes jeg godt man kan anfægte uden at få skudt i skoene, at man så ikke vil investere i børn.
Og ja, vi er for klasseloftet, og det står vi ved.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-11-21:
Jeg er ligesom ordføreren også træt af koncepter og skemaer lagt ned over pædagogerne.
Jeg mener, at man har en mistillid til pædagogernes faglighed, når kommunerne f.eks. putter koncepter ned over pædagogerne, og det kostede også 40 mio. kr. sidste år, fordi man puttede så mange koncepter ned over pædagogerne i daginstitutionerne.
Jeg er jo enig med den konservative ordfører, når han siger, at der ikke er nogen her, der ikke ønsker gode normeringer – der er bare forskellige måder, vi ønsker at gøre det på.
Og det var også derfor, jeg nævnte i min ordførertale, at jeg bl.a. ønsker, at vi skal fjerne koncepter og skemaer fra pædagogernes arbejde, så man kan få den her normering i børnehøjde.
Børnene kan i hvert fald mærke det, hvis pædagogerne kommer til at bruge mere tid på børnene og man kommer tilbage til det niveau, der var bare i år 2000.
Men er svaret her flere penge til kommunerne?
Og jeg ved godt, at der er nogle herinde, der er trætte af at høre om Krokodille Zoo, professionelle walkere og sådan noget, men hvor mange penge skal kommunerne have, og hvor skal pengene komme fra?
Lotte Rod (RV), 2023-11-21:
Vi ønsker i Radikale Venstre at lave en ny generationskontrakt.
Vi mener, at der i dag er en underprioritering af børn, og vi ønsker helt målrettet at sætte meget tidligere ind, ved at vi skal have flere pædagoger, uddannede pædagoger, i vores daginstitutioner, vi skal have flere lærere i skolen, og vi skal have gode fritidstilbud.
For alt det, vi ellers snakker om herinde, om unge, der mistrives, om ulighed og om, hvorfor der bliver ved med at være så mange børn og unge i Danmark, som ikke lærer at læse, skrive og regne, starter jo alt sammen i de tidlige år.
Og jeg synes, vi snakker meget om det, og jeg synes, vi gør for lidt.
Jeg tror, at man skal gøre begge dele.
Det er ikke nok at sige, at man vil afbureaukratisere.
Det tror jeg vi kan blive bedre til, end vi er, for det kræver jo, at man helt konkret viser, hvad det er, man vil skære væk – ellers er det, det altid ender som en regning ude hos pædagogerne.
Mai Mercado (KF), 2023-11-21:
Nu hører det jo til sjældenhederne, at man fra Folketingets talerstol ligefrem præsenterer et lovforslag med, at dette ikke har udløst en regeringskrise.
Men okay, det er jo for så vidt et fint lovforslag – det er slet ikke det.
Nu fik ordføreren jo anledning til at reflektere over, om ikke det ville være formålstjenligt, at det sådan set var Folketinget, som kunne fastsætte reglerne, og altså ikke justitsministeren.
Preben Bang Henriksen (V), 2023-11-21:
Tak for det.
Jeg må sige med det samme, at det nok ikke er det her forslag, der giver den store regeringskrise, så justitsministeren kan ånde lettet op.
Et forslag skal vedtages i Folketinget, og stadfæstelse skal ske inden 30 dage – det står i grundloven – og så skal det kundgøres.
Og vi kundgør på Lovtidende, altså offentliggør det på Lovtidende.
Og hvad sker der, hvis Lovtidende – nu er det jo blevet til noget elektronisk – ikke duer?
Så skal der være andre muligheder, og de andre muligheder får justitsministeren så lov til at fastsætte.
Sara Emil Baaring (S), 2023-11-21:
Nu sagde jeg indledningsvis, at jeg vikarierede i dag, så derfor tillader jeg mig at henvise til ministeren i den her sag.
Mai Mercado (KF), 2023-11-21:
Det er i virkeligheden bare et spørgsmål: Har Socialdemokratiet gjort sig nogen overvejelser om, hvorfor det skal være justitsministeren, som fastsætter reglerne for, hvordan retsforskrifterne skal offentliggøres?
Det kunne jo også give god mening, at det var Folketinget, som fastsatte det.
Så jeg vil egentlig bare høre, om Socialdemokratiet i den forbindelse har gjort sig nogen overvejelser.
Sara Emil Baaring (S), 2023-11-21:
Jeg skal hilse fra vores retsordfører, Bjørn Brandenborg, som desværre ikke havde mulighed for at være til stede i dag.
Så jeg har lovet at vikariere.
Tak for ordet.
Jeg skal gøre det kort i forhold til det lovforslag, som vi nu skal førstebehandle.
Det er et forslag, som lægger op til ændring af lovtidendeloven.
Det handler om, hvordan vi offentliggør vores retsforskrifter, love, anordninger og bekendtgørelser.
Det er en betingelse for, at retsforskrifter kan håndhæves, at de bliver offentliggjort i Lovtidende, som i dag udgives elektronisk på lovtidende.dk.
Det betyder selvfølgelig i praksis, at man skal kunne tilgå lovtidende.dk for at kunne offentliggøre.
Men man kan jo desværre godt tænke sig en situation, hvor lovtidende.dk er nede i en længere periode, og hvor man dermed ikke kan få gennemført den kundgørelse, som er nødvendig for, at en lov kan træde i kraft.
Det er den situation, som dette lovforslag tager højde for.
Helt konkret lægger lovforslaget op til, at justitsministeren bemyndiges til at fastsætte regler om alternativ kundgørelse.
Det skal sikre, at der hurtigt kan ske en kundgørelse i eksempelvis en konkret krisesituation.
Samtidig tages der højde for, at regler om alternative kundgørelsesmåder løbende skal kunne tilpasses et ændret trusselsbillede og nye teknologier.
Lovforslaget rokker altså ikke ved, at det stadig er det altovervejende udgangspunkt, at retsforskrifter offentliggøres på www.lovtidende.dk.
Det skaber bare en snæver mulighed for at fravige udgangspunktet, hvis meget tungtvejende hensyn taler herfor og det ikke er muligt at gøre brug af Lovtidende.
Vi synes, det er godt, at man får taget højde for et sådant scenarie, for vi ønsker på ingen måde at komme til at stå i en situation, hvor vi ikke kan få vigtig lovgivning sat i kraft.
Så Socialdemokratiet støtter selvfølgelig forslaget.
Tak for ordet.
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-21:
Jeg har ikke lige tallene her, men jeg har set tal for antallet af pædagoguddannede, antallet af pædagogisk assistent-uddannede og antallet af pædagogmedhjælpere.
Og af det kan man se, at antallet af pædagoger og pædagogmedhjælpere stiger, men at den relative del, altså andelen, af ufaglærte er vokset.
Og det er jo, fordi kommunerne i flere måneder har været i gang med at forberede sig til at skulle leve op til lovgivningen den 1. januar, så jeg forventer ikke et pludseligt skift den 1. januar; den udvikling har været i gang.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-21:
Når det p.t. er omkring 50 pct., som er uddannet som pædagoger, mens resten ikke er uddannet, hvad er det så for et tal, vi kigger ind i, når man siger, at andelen falder?
Er det 45 pct.?
Det lyder, som om ministeren har fået nogle tal for det, og hvis man ikke har dem i hovedet, vil vi i hvert fald gerne have dem på skrift.
Hvad forventer regeringen, når man har implementeret minimumsnormeringen, at andelen af udlærte pædagoger vil være samlet på området?
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-21:
Jeg tror godt, man kan forvente, at både antallet og andelen af ufaglærte ansatte i dagtilbud vil vokse.
Jeg har selv en ambition om, at andelen af uddannet personale skal vokse, men kommunerne går jo ikke bare og venter på, at det bliver den 1. januar.
De har jo i løbet af det sidste stykke tid mandet op, altså ansat flere i vuggestuer og børnehaver, for at være klar til at leve op til lovgivningen den 1. januar.
Og det, man kan se i de tal, er, at antallet af pædagogisk uddannet personale faktisk er steget, men at andelen er faldet, og det tror jeg i virkeligheden er meget naturligt i en tid, hvor der er højkonjunktur.
Det synes jeg faktisk er det vigtigste næste skridt nu.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-21:
Jeg har en stor bekymring for, at der ikke findes nok pædagoger og nok personale at ansætte, når de her minimumsnormeringer træder i kraft.
Hvad har ministeren gjort af tiltag for at monitorere, om der rent faktisk er nok pædagoger til at blive ansat derude?
Eller forventer ministeren, at man kommer til at ansætte en lang række mennesker, som ikke er uddannet, for at leve op til de her minimumsnormeringer, hvilket flere borgmestre er ude at påpege?
Preben Bang Henriksen (V), 2023-11-21:
Nej, jeg vil sige, at normalt er det jo sådan, at vi søger mindst muligt bureaukrati, specielt hvis det ikke er sådan helt, hvad skal man sige, højpotente spørgsmål, vi har.
Så søger vi mindst muligt bureaukrati, og i stedet for at have en folketingsbehandling tror jeg justitsministeren kan komme lidt hurtigere omkring det.
Så må jeg sige, at den situation, vi vel taler om i forslaget her, forestiller jeg mig er en situation, hvor elektronikken på en eller anden måde er gået ned i Danmark, en eller anden terror- eller krisesituation, og så kan det måske godt være lidt besværligt med en folketingsbehandling; der tror jeg, justitsministeren kan gøre det hurtigere.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-11-21:
Således snuppede jeg lige ordet foran min kollega her.
Jeg behøver ikke at repetere, hvad forslaget handler om, men vil bare sige, at vi støtter det.
Og jeg må indrømme, kan jeg sige til fru Mai Mercado, at jeg ikke havde overvejet, at det er Folketinget, der ligesom skal fastsætte de her regler, men det kan vi jo sammen drøfte videre i udvalgsarbejdet.
Tak for ordet.
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-21:
Tak for ordet, formand, og tak til ordførerne for de altovervejende positive indlæg, som vi har hørt i debatten.
Det tegner til, at der er bred opbakning til lovforslaget, hvilket jo er positivt.
Hvis retsforskrifter skal kundgøres på en anden måde end i Lovtidende, skal der etableres en lovhjemmel.
Det er samtidig sådan, at retsforskrifter som udgangspunkt ikke kan håndhæves, hvis kundgørelse på lovtidende.dk ikke er sket.
Og det lovforslag, som vi nu behandler, er udtryk for rettidig omhu, fordi det giver mulighed for at kunne kundgøre retsforskrifter, hvis der f.eks. ikke er adgang til internettet.
For det første følger det af lovforslaget, at der kun vil kunne iværksættes alternativ kundgørelse, hvis lovtidende.dk er ude af drift eller på anden vis er utilgængelig for offentligheden.
For det andet vil der skulle foretages en vurdering af, hvor presserende det er at offentliggøre den enkelte retsforskrift.
Med andre ord: Alternativ kundgørelse kan kun komme på tale, hvis kundgørelsen er så presserende, at man ikke kan vente på, at det igen er muligt at tilgå lovtidende.dk.
Lovforslaget giver således mulighed for at fastsætte regler om alternative kundgørelsesformer i helt ekstraordinære situationer.
Derfor ser jeg frem til den videre behandling af lovforslaget, og jeg står naturligvis til rådighed for de spørgsmål, der måtte blive stillet undervejs.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-21:
Jeg støtter forslaget.
Nikoline Erbs Hillers-Bendtsen (ALT), 2023-11-21:
Tak, formand.
Vi har allerede set et skred imod mere og mere hastelovgivning, og vi ser de dertil hørende konsekvenser.
Det mener vi i Alternativet ikke er positivt, og desuden mener vi ikke, at Justitsministeriet har fremlagt tilstrækkeligt med argumenter for, hvorfor det er nødvendigt at indføre.
Derfor stemmer vi som udgangspunkt rødt, for vi kan ikke se et behov for lovforslaget.
Men vi kan jo eventuelt gøres klogere i den videre behandling af lovforslaget.
Zenia Stampe (RV), 2023-11-21:
Ja, det synes jeg også; der blev virkelig sat en høj standard for et meget lille lovforslag.
Men her er vi jo inde at røre ved en af grundpillerne ved vores danske folkestyre, altså offentlighed om lovgivning og retsakterne.
Nej, det er jo egentlig ikke sjovt, men helt alvorligt.
Jeg skulle læse lovforslaget et par gange, før jeg helt forstod, hvad det handlede om, men så vidt jeg har forstået, handler det netop om situationer, hvor Lovtidende af den ene eller anden grund ikke er tilgængelig, og så skal samfundet jo ikke gå i stå, så skal vi stadig væk kunne lave lovgivning herindefra, og lovgivning skal også stadig væk kunne træde i kraft.
Så vi synes selvfølgelig, det er fornuftigt, at vi får et beredskab for den type situation, hvis den skulle indtræffe.
Om Det Konservative Folkeparti har ret i, at det måske skal forankres mere i Folketinget, så det ikke bare er en bemyndigelse til justitsministeren, kan jeg ikke helt gennemskue, men det vil vi da se på og tage stilling til i forbindelse med den videre behandling.
Men helt overordnet synes vi, det er et rigtig fornuftigt forslag.
Jeg synes også, det var meget forfriskende at høre buddet om, at det kunne være, at vores lovgivning skulle sættes op som plakat.
Det ville måske slet ikke være så dårligt, hvis man faktisk skrev det på plakater og satte det op osv.
Nej, ikke mere sjov.
Vi støtter selvfølgelig op om forslaget.
Rosa Lund (EL), 2023-11-21:
Det er en grundlæggende forudsætning for alt vores arbejde herinde, at befolkningen har adgang til den lovgivning, vi vedtager.
Derfor er det også godt, at vi har et system, der sikrer, at en lov skal være offentligt tilgængelig, før den kan træde i kraft.
Man kan også sige, at det må være det mindste at forlange som borger i det her land, men jeg synes faktisk godt, at vi kan kræve lidt mere.
For vi er efterhånden ved at få så kompliceret lovgivning, især på retsområdet, hvor der er rigtig meget speciallovgivning, at det simpelt hen er svært at vide, om man får en bøde eller en dobbeltstraf eller en firdobbelt straf for en forbrydelse, alt afhængigt af om den foregår det ene sted i landet eller det andet sted i landet, den ene uge eller den anden uge.
Vi har faktisk en del ret indgribende lovgivning, hvor man ikke bare lige kan slå op i Lovtidende og finde ud af, hvad der skal gælde.
Når vi f.eks. ved næste lovforslag skal se et flertal indføre strafskærpelseszoner, vil det nok kræve minimum en bachelor i jura for en almindelig borger at kunne regne ud, hvad man egentlig får i straf for at besidde en enkelt joint, og derfor bør vi arbejde på endnu mere og endnu bedre oplysning og mulighed for borgerne i forhold til at kunne orientere sig i samfundets regler.
Lovtidende er, når det er sagt, ikke det nemmeste at slå op i, og jeg tror, at vi alle sammen har prøvet at sidde og søge efter en lov på Google for at lande på retsinformation.dk, hvor der bare står »historisk« hen over loven, og jeg tror egentlig, at de borgere, der gør det samme, også ender i den situation.
Så herfra skal der lyde en opfordring til ministeren til, om ikke man i ministeriet kan se på, om der er mulighed for at gøre gældende ret lettere tilgængelig for den almindelige borger.
Hvis vi ser bort fra, at det kan være svært for en almindelig borger at finde ud af, hvad retstilstanden er, gør det her lovforslag i hvert fald ikke, at man er stillet dårligere.
Tværtimod.
Der kan være situationer, hvor vi kan forestille os, at vi må vedtage lovgivning, der haster, og hvor et teknisk nedbrud eller et cyberangreb fra ondsindede stater kan gøre, at vi så ikke kan få lovgivningen sat i kraft, og det vil ikke være hensigtsmæssigt, og det tager det her lovforslag højde for.
Enhedslisten kan støtte lovforslaget.
Mai Mercado (KF), 2023-11-21:
Det er et mindre lovforslag, har flere sagt om L 77, og det er det bestemt også, men det er dog alligevel ikke helt uvæsentligt.
For almindeligvis er det jo sådan, at når en lov skal træde i kraft, skal det have været offentliggjort på lovtidende.dk.
Med det her lovforslag skal der så sikres en hjemmel til, at der kan laves en alternativ kundgørelsesordning.
Det synes jeg jo er udtryk for rettidig omhu.
Når jeg alligevel lige stillede et par spørgsmål til henholdsvis Socialdemokratiet og Venstre om, hvordan den offentliggørelse så skal finde sted, og når der står i lovforslaget, at Justitsministeriet skal fastsætte regler herom, så er det jo egentlig bare for at sikre, at der er legitimitet bag de beslutninger, der bliver truffet.
For jeg tror ikke, at man sådan kan antage, at man afventer en beredskabshændelse, før man så planlægger, hvordan en alternativ kundgørelsesordning skal strikkes sammen.
Så for Konservative giver det mening, at Folketinget kommer med ind over i forhold til at sikre legitimitet bag det her lovforslag.
Steffen Larsen (LA), 2023-11-21:
Mange tak, hr. formand.
L 77 lyder måske ikke som det mest sexede forslag, må vi konstatere, men dette forslag handler også om hensyn, der skal afvejes mod hinanden.
Det drejer sig om tilliden til kundgørelsen af vores lovgivning, så den kan ske retteligt og rettidigt, så vi ikke får forskellige opfattelser af, hvornår og hvordan en lov er trådt i kraft.
Det er et lovforslag, der har med en af vores helt basale, men også kritiske værktøjer i forhold til lovgivningen at gøre som lovgivende forsamling.
For hvornår er noget kundgjort og kan træde i kraft?
Ja, det burde være en let sag afklare det, for for nuværende er det, når en lov har været udgivet i Lovtidende.
Men med dette lovforslag kan det blive lidt mere abstrakt, hvornår en lov er trådt i kraft.
Justitsministeren skal ifølge det her forslag, hvis der er tungtvejende årsager hertil,
finde en anden mulighed for at kundgøre loven.
Jeg deler sådan set fru Mai Mercados bekymring, i forhold til at det kunne være interessant at have det liggende i Folketinget, i stedet for at det nødvendigvis skal ligge i Justitsministeriet.
Men det kan vi jo tage i lovbehandlingen af emnet.
Liberal Alliance støtter i øvrigt intentionen med lovforslaget.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-11-21:
Tak for det.
Som udgangspunkt kan en lov først håndhæves, når den er vedtaget, stadfæstet og kundgjort.
I dag kundgøres alle retsforskrifter i elektronisk form på lovtidende.dk, og dermed er man afhængig af, at lovtidende.dk er tilgængelig.
Med dette lovforslag vil det være muligt at anvende alternative kundgørelsesmetoder i situationer, hvor det ikke er muligt at benytte den almindelige ordning.
I Danmarksdemokraterne mener vi, det er fornuftigt at have regler i tilfælde af krisesituationer, så vi støtter forslaget.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2023-11-21:
Tak for ordet.
I dag behandler vi L 77, som er et lovforslag, hvis formål er at give justitsministeren mulighed for at offentliggøre retsforskrifter på anden vis end på lovtidende.dk.
Det er altså i meget sjældne tilfælde, at vi skal bruge den her lov.
Og af den grund vil jeg ikke tage mere af Folketingets tid.
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-21:
Jamen det er jo lovgivning, der gælder fra den 1. januar 2024, og ministeriet har ansvaret for at se kommunerne over skulderen og sikre, at de lever op til lovgivningen.
Og jeg tænker, at det vil være meget naturligt, at når der er gået lidt tid og vi har den første mellemtid på, hvordan det er blevet implementeret i praksis, så kan vi mødes med Folketingets ordførere i ministeriet og få en foreløbig gennemgang for at sikre, at lovgivningen fungerer på den måde, der var hensigten.
Det er jeg meget indstillet på.
Jacob Mark (SF), 2023-11-21:
Jeg tror, det er vigtigt både at kigge på kvantitet og kvalitet, for det hænger sammen.
Fra næste år hæver vi jo barren og siger, at man kun lever op til minimumsnormeringerne, hvis man ikke medregner sociale normeringer, og hvis man ikke sparer ved at rykke børn tidligere fra vuggestue til børnehave.
Og der kan jeg være bekymret for, om der er nogle kommuner, vi ikke får med på vognen, og at det kræver noget tilretning eller i hvert fald nogle samtaler med KL.
Så vil ministeren fortælle mig, hvordan man planlægger at sørge for, at kommunerne faktisk lever op til de minimumsnormeringer, som vi i fællesskab har vedtaget?
Derfor vil jeg nu prøve at fiske det ud.
Ordføreren siger, at det er lige meget, hvor mange penge vi kaster ud, at det ikke betyder noget, om vi kaster 1,6 mia. kr. ud til minimumsnormeringer, på trods af at vi kan se, at der bliver ansat flere pædagoger, og på trods af at vi med de sociale normeringer kunne se, at det netop betød, at pædagogerne havde mere tid sammen med børnene.
Det har vi faktisk forskning på.
Nu vil jeg simpelt hen gerne høre ordføreren sige helt konkret, hvad det er, ordføreren mener der skal være mindre af i daginstitutionerne, altså ikke bare et eller andet bureaukrati eller skema, for det kan alle politikere sige, men nævn én konkret ting, som vil have den samme virkning som at ansætte flere pædagoger.