runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
May-Britt Kattrup (LA), 2016-11-11:
Tak for det.
Nu er det jo sådan, at de økonomiske interesser i den her sammenhæng egentlig bliver brugt i den retning, at man skal kræve, at der skal være større boksstørrelser, fordi nogle allerede har investeret i større bokse.
Og det er jo egentlig en lidt underlig argumentation, at fordi nogle allerede har bygget større bokse, skal andre også gøre det.
Det har ikke ret meget med dyrevelfærd at gøre, for hestene har det jo lige godt, om de står i gamle bokse eller i nye bokse.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-11:
Jeg bygger min kritik på de høringssvar, der ligger, hvor Det Dyreetiske Råd er bekymret med hensyn til at reducere boksstørrelserne.
Når jeg læser den her sag, kan jeg godt se, at der er nogen, der har en økonomisk interesse i at kunne have færrest mulige kvadratmeter til en boks.
Dermed ikke sagt, at det alle steder vil være et problem, hvis man reducerer boksstørrelsen.
Jeg synes bare, at det ikke helt hænger sammen, når man så ikke i loven lægger op til, at det, hvis man reducerer boksstørrelsen, kan medføre det krav, at hestene får bedre adgang til at komme udendørs.
For så ville jeg synes, det kunne hænge lidt sammen.
Det er sådan set det, som jeg synes ville være rimeligt at få belyst i udvalgsbehandlingen, altså om ikke Det Dyreetiske Råd har fat i noget rigtigt – at der her faktisk er noget, hvor hestenes vilkår ikke skal forringes, blot fordi der er nogen, der har en økonomisk interesse i at indrette en rideskole, så man kan få flest mulige heste ind på færrest mulige kvadratmeter.
May-Britt Kattrup (LA), 2016-11-11:
Tak for det.
Jeg vil bare spørge, hvad ordføreren så bygger sit ønske om større bokse på.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-11:
Når man læser lovforslaget, kan det jo ikke skjules, at det er et lovforslag, der tager sigte på at holde en balance mellem økonomi og dyrevelfærd, og vi i Enhedslisten har lidt på fornemmelsen, at økonomien er blevet prioriteret med det, der er indstillet med hensyn til at reducere boksstørrelserne for heste.
Jeg synes, at det er godt, at vi har høringssvarene i sager som de her, og især vil jeg godt sige tak til Det Dyreetiske Råd for deres bemærkninger.
Det er jo lidt spøjst, at kritikken med hensyn til at reducere boksstørrelsen så bliver tilbagevist med, at der ikke er videnskabelig dokumentation for boksstørrelsens betydning for hestens velfærd.
Der må jeg sige, at hvis vi her i Folketinget udelukkende vedtog lovforslag, hvori der var videnskabeligt belæg for noget, ville vi nok ikke have haft så mange lovforslag.
Her er vi i en situation, hvor vi synes der mangler et krav om, at hvis man ændrer boksstørrelser, skal det medføre, at hestene har krav på mere daglig udendørs tid.
Det synes vi ville være et rimeligt krav i forhold til at afbalancere det.
Så synes vi, det er godt, at der her lægges op til, at man vil se kritisk på, hvor lille et hestehold kan være, men det er så først om 3 år, det bliver afklaret, om man skal definere, at et hestehold skal være på to heste – og jeg synes egentlig, der er noget rimeligt i, at man betragter tingene ud fra hestenes behov, men det har man undladt.
Jeg kunne godt ønske, at man kunne lave den vurdering hurtigere end på 3 år.
Så vi synes egentlig, at det kunne være rart at få det afklaret under udvalgsbehandlingen.
Kunne man ikke få den afklaring i løbet af et år i forhold til måske at få et videnskabeligt belæg for de dele af lovforslaget?
Erling Bonnesen (V), 2016-11-11:
Tak for det.
Venstre stemmer naturligvis også for L 45, der er en generel lempelse af loven om hold af heste.
L 45 er et lovforslag, som er lavet på baggrund af en lovovervågning og en høring af erhvervet, som til daglig er påvirket af loven.
Lovændringen vil lempe på nogle af de unødig strenge krav i loven uden dog at gå på kompromis med dyrevelfærden i hestestaldene.
Da loven om hold af heste blev til tilbage i 2006, blev det aftalt, at der skulle følges op på loven, og L 45 er resultatet af denne opfølgning.
Det har vist sig, at loven om hold af heste har skabt udfordringer blandt hesterejere rundtomkring i landet.
De påpeger ydermere, at der ikke er undersøgelser, der viser, at de nuværende krav til boksstørrelser reelt vil føre til bedre dyrevelfærd.
Vi har lyttet til lovovervågningen, og vi har med dette lovforslag foreslået lempelser der, hvor det selvfølgelig så giver mening.
Vi har foreslået lempelser der, hvor det ikke går ud over hestenes velfærd.
Der er konkret tale om en lempelse af regler for opbinding af heste, og de nuværende regler begrænser bl.a. rideskoler i forbindelse med undervisning.
Der er også tale om en lempelse af reglerne om loftshøjde.
Der skal fremover tages hensyn til den enkelte hests størrelse, og reglerne om loftshøjde bør ikke som i dag opgøres i så at sige små intervaller.
Derudover indeholder lovforslaget forslag til en ændring af krav til staldrumfang og klima, og det skal præciseres, at der sikres et tilstrækkeligt luftskifte i stalden.
Kravene til boksstørrelser foreslås også ændret, og det vil være muligt at have en smule mindre bokse, men hesten skal selvfølgelig stadig have frie muligheder for at vende sig og lægge sig osv., uden at der sker skader.
Kravene til lysindfald foreslås også ændret, så der ikke længere er krav til størrelsen af et vinduesareal i stalden, men derimod til mængden af belysning.
Yderligere foreslås det indført, at føl og plage, indtil de er 1 år gamle, skal på fold med artsfæller.
Sidst, men ikke mindst, foreslås det, at delvis vilde heste undtages fra krav om, at de skal kunne håndteres fra en tidlig alder.
Samlet set er der tale om et lovforslag, der skal gøre det mindre omkostningstungt at holde heste, og det er vigtigt for mig at understrege, at vi har stort fokus på hensynet til hestenes velfærd.
Men for Venstre er det også vigtigt, at vi ikke spænder ben for rideskoler m.v., så børn og unge stadig væk kan have mange gode stunder.
Venstre stemmer selvfølgelig derfor for lovforslaget.
Så skulle jeg også hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de også støtter op om lovforslaget.
Karina Due (DF), 2016-11-11:
L 45 er en tilretning af den eksisterende lov, hvor vi går ind og justerer nogle ting, som ikke er særlig hensigtsmæssige.
Der er jo ikke nogen, der er i tvivl om, at vi ønsker den allerbedste dyrevelfærd for hestene, men samtidig skal man også tænke på, at man ikke nødvendigvis behøver at lave nogle regler, som gør, at det bliver for dyrt og for besværligt for rideskoler og hesteejere.
Vi skal sikre dyrevelfærden, men vi skal ikke gøre det alt for besværligt for hesteejerne.
Derfor er der rigtig, rigtig god mening i at lave de her tilretninger.
Vi kan støtte op om de ændringer, der her bliver lavet.
Den eneste lille bekymring, vi har, er med hensyn til den sociale kontakt, som heste, som jo er flokdyr, ikke får, fordi det ikke er præciseret i ændringerne her, at heste skal være flere sammen, altså have social kontakt med artsfæller.
Men der står også samtidig i bemærkningerne, at det på nuværende tidspunkt ikke foreslås at indføre kravet om det, og det vil sige, at der er en åbning for, at det kan komme på tale senere.
Når vi kigger på de forskellige ændringer, der er her i lovforslaget, kan vi se, at der bl.a. er nogle ændringer, med hensyn til at delvis vilde heste er undtaget fra kravet om, at de skal lære at blive håndteret i en tidlig alder.
Det giver jo rigtig, rigtig god mening.
Så alt i alt støtter vi op om lovforslaget fra Dansk Folkepartis side.
Trine Torp (SF), 2016-11-11:
Den lov om hestehold, som trådte i kraft i 2008, skulle gradvis skabe bedre betingelser for hestene frem imod 2020, bl.a. med krav om større hestebokse, højere til loftet og mere naturligt lys.
Siden har der været kritik fra især rideskoler og borgere, som har heste i eksisterende stalde, som ikke vil kunne leve op til kravene i 2020.
Det fremsatte lovforslag vil lempe på nogle af disse regler.
I SF vil vi gerne se på ændringer, som har positiv velfærdseffekt, eller som fjerner unødvendige regler.
Men vi er ret tøvende over for at ændre eksisterende regler med begrundelsen, at der ikke er en dokumenteret velfærdseffekt.
En af de ting, som der i hvert fald er rigeligt med dokumentation for, er, at det ikke er godt for flokdyr som heste at være alene – både på grund af deres sociale væsen, men også fordi det gør dem utrygge.
Når man nu alligevel har fat i loven, synes vi, at man derfor burde tage fat i nogle af de problemstillinger om hestenes behov for social kontakt og fri tid i folden, som har været rejst, allerede da loven blev behandlet sidst.
Hestehold bør være på mindst to heste, og heste bør derfor, både i stalden og især i folden, have mulighed for kontakt med andre heste.
Og vi behøver ikke trække tiden med en undersøgelse af, hvor mange heste der går alene.
For hvis der ikke er nogen, er det jo heller ikke noget problem for nogen, at reglen er der.
Med hensyn til spørgsmålet om hestestørrelser i forhold til loftshøjden på stalden kan der være en vis rimelighed i, at det afhænger af dyrets størrelse.
Og det kan også give mening, at de nye krav til størrelsen af staldboks m.m. ikke skal gælde for eksisterende staldbygninger. Men som erhvervet også selv i deres høringssvar lægger op til, kan man sagtens fastholde kravet for nybygninger og væsentlige ombygninger.
Og hvad skulle grunden være til, at man ikke har ambitioner om bedre dyrevelfærd?
Et andet dyrevelfærdshensyn er muligheden for daglig motion.
Her mener vi at man bør bruge anledningen til dels at sørge for, at heste bliver motioneret hver dag, dels at der bliver mere foldtid.
Det er fint, at de yngste heste skal motioneres på fold, men hvorfor skal det ikke gælde alle heste?
Foldens størrelse er ikke ligegyldig, hvis man skal tage hensyn til hestens natur og helbred.
Som det også påpeges i høringssvarene fra dyreværnsorganisationerne, er det vigtigt, at der er mulighed for, at heste lavest i hierarkiet kan trække sig, og at arealet er så stort i forhold til antallet af heste, at det ikke blive pløjet op og dermed bliver risikabelt i forhold til hestenes sundhed og sikkerhed.
Vi vil gå positivt ind i udvalgsarbejdet og håber, at der kan blive mulighed for at lave nogle tilpasninger af loven, som tilgodeser nogle af rideskolernes og hesteejernes ønsker til forenklinger, men som samtidig også skaber større dyrevelfærd.
May-Britt Kattrup (LA), 2016-11-11:
Tak for det.
Jeg vil spørge fru Trine Torp om noget, for jeg var ikke helt sikker på, at jeg forstod det: Var det et argument for større boksstørrelser, at de mennesker, som havde bygget større bokse, ikke skulle være til grin?
Var det argumentet for at lave større boksstørrelser?
Pia Adelsteen (DF), 2016-11-11:
Tak for det.
Som den tidligere ordfører for Socialdemokratiet har fortalt, er det her jo en udmøntning af den aftale, som regeringen, Socialdemokratiet, De Konservative og Dansk Folkeparti har lavet om et Danmark i bedre balance.
Hele ideen med det her er, ligesom sagen, vi havde i tirsdags om Planklagenævnet, at vi får et Nævnenes Hus i Viborg, hvor man, fordi alle klageinstanser bliver samlet, forhåbentlig får en smidigere klageindgang for borgere og organisationer, men også en bedre sagsbehandling, hvor man kan støtte og hjælpe hinanden.
Det tror vi i Dansk Folkeparti er det rigtige, og jeg har også en forventning om, at sagsbehandlingstiderne bliver kortere.
Det var også noget af det, jeg gav udtryk for i tirsdags i debatten om Planklagenævnet, nemlig at sagsbehandlingstiderne kommer ned.
Det er ganske vigtigt, når man har klagesager – både for den, der bliver klaget over, og dem, der klager – at det går forholdsvis hurtigt med at få behandlet disse ting.
Vi er også i Dansk Folkeparti ganske glade for, at man indfører et gebyr, der siger 900 kr. for private personer og 1.800 kr. for organisationer.
Igen i dag vil jeg gerne nævne, at jeg håber, at det måske vil få folk, der klager, og organisationer, der klager – og her taler vi meget om Danmarks Naturfredningsforening, som i min optik stort set klager over alt – til at tænke sig om og så klage, når man virkelig synes, der er noget at klage over, i stedet for at man bare gør det pr. automatik.
Derfor er det ganske fint.
Jeg regner med, at vi på baggrund af det her med, at sagsbehandlingstiderne skal ned, også på et tidspunkt vil lave en evaluering af, om det også rent faktisk kommer til at ske, for det er væsentligt.
Dansk Folkeparti er naturligvis bag forslaget.
Vi er en del af aftalen, og vi støtter op om det.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-11-11:
Jamen jeg tror ikke, at der er hesteejere, som har deres heste til at gå alene, hvis det betyder, at dyrevelfærden så forringes, for det vil man jo kunne mærke på sin hest.
Derfor er det, jeg siger, at jeg har stor tillid til, at det tager hesteejerne sig af.
Men det er da klart, at det også er væsentligt at kende omfanget af den her problemstilling, inden vi går til en egentlig lovgivning om det.
Og det har jeg det meget godt med at vi nu får klarhed over.
Christian Poll (ALT), 2016-11-11:
Som jeg forstår sagkundskaben i høringssvarene, har man et meget godt billede af, at heste har brug for mindst ét andet dyr, gerne en artsfælle, men måske også andre dyr.
Så jeg synes stadig væk, det er mærkeligt, at der skal bruges 3 år på at undersøge statistikken på det her område i stedet for selve kernen og indholdet i det.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-11-11:
Tak for spørgsmålet.
Der er flere aspekter i det.
Mange hesteejere har måske købt en mindre ejendom med et totalt afpasset jordareal i forhold til det antal heste, man har købt.
Der kan være nogle udfordringer i, om der kan gå to heste der i forhold til arealets størrelse og lignende.
Et andet aspekt er naturligvis også det forhold: Hvordan har heste det med at gå med andre firbenede dyr?
Giver det dem en social kontakt?
Det er jo også noget af det, der er væsentligt at overveje i forhold til det her.
Christian Poll (ALT), 2016-11-11:
Tak for det.
Jeg undrer mig bare over den her lille ting i forslaget om, at man over 3 år vil undersøge, hvordan det står til, med hensyn til om heste står alene eller ikke står alene.
Det er vel ikke det, der er argumentet.
Argumentet burde vel være, om det er naturligt for en hest at stå alene eller ej – som grundlag for en bestemmelse om, om man skal stille det krav.
Det er vel dyrevelfærden, der gælder, og dermed kunne man sådan set indføre kravet med det samme, hvis det er det, dyrevelfærden tilsiger.
Trine Torp (SF), 2016-11-11:
Når de her regler laves, er det jo, fordi der er en dyreværnslov, som generelt beskytter dyr.
Og når man laver særlove, er det jo ikke møntet på dem, som, hvad kan man sige, giver deres heste optimale vilkår.
Det er jo netop for at sikre sig mod nogle af de sager, som dyreværnsorganisationerne har, hvor hestene ikke har et tilstrækkelig godt liv.
Jeg læner mig op ad, hvad dyreværnsorganisationerne siger, og deres anbefaling er jo også, at boksstørrelserne skal være større.
May-Britt Kattrup (LA), 2016-11-11:
Som jeg allerede har sagt tidligere: Alle de mennesker, som har med heste at gøre, holder af deres heste og ønsker dem kun det bedste.
Og man kan jo se, at med de boksstørrelser, der er i dag, kan en hest lægge sig ned, vende sig om, rejse sig op eller ligge og slappe af og altså have et godt liv.
Så jeg forstår ikke, hvad der ligger til grund for ønsket om større boksstørrelser.
Langt de fleste heste er langt mere ude end det og tilbringer forholdsvis få timer i boksene.
Så jeg kan ikke helt se, hvad det har med dyrevelfærd at gøre at kræve større bokse.
Trine Torp (SF), 2016-11-11:
Nej, det var ikke argumentet.
Argumentet er, at vi faktisk synes, det er en god idé, at boksene får den størrelse.
Det var bare for at sige, at vi gerne vil kigge på ligesom at lave en lempeligere overgang til den regel for de eksisterende bygninger.
Men at skrue ned for ambitionerne om større staldbokse synes vi er en dårlig idé.
Benny Engelbrecht (S), 2016-11-11:
Når Venstres ordfører ligefrem udlægger det, jeg siger i min ordførertale, forkert, så bliver jeg altså lige nødt til korrigere ham.
Jeg skal ikke være smagsdommer om, hvem der skal sidde i Det Økonomiske Råd.
Hvis det er sådan, at man kan finde frem til en proces, så den ledige plads i Det Økonomiske Råd kan besættes via de repræsentanter, som det vil være naturligt udpeger repræsentanter, i det her tilfælde arbejdsgiversiden, og at det så ender med at blive CEPOS, så har vi ingen problemer med det.
Men fordi man repræsenterer nogen som CEPOS, som man gør i det her tilfælde, eller nogen som AE-rådet eller andre, bliver man holdt skarpt: Den naturlige konkurrence sikrer, at man gør sit arbejde ordentligt.
Jeg håber sådan set, at det også er et princip, som Venstre synes er godt og fornuftigt.
Jacob Jensen (V), 2016-11-11:
Ja, altså, jeg synes, det er godt og fornuftigt, at man har en sammensætning, og så er jeg så lidt mindre optaget af processen.
Det kan man selvfølgelig have lidt forskellige holdninger til, men jeg synes, det er vigtigt, at man kigger på, hvad det er for en sammensætning af Det Økonomiske Råd, man får, som netop skal afspejle forskellige tilgange til det.
Altså, der er nogle, der tror, at økonomi er ligesom to streger under resultatet, og så er det en given sag.
Det er det selvfølgelig ikke.
Der er en masse forudsætninger og alle mulige andre ting, som spiller ind dér.
Derfor er det netop vigtigt, synes jeg, at vi har forskellige tilgange til det, og så kan vi jo her i salen tage det ned fra Det Økonomiske Råds anbefalinger, som vi jo altid har gjort, og bruge det i en politisk sammenhæng.
Men det, at man har forskellige input fra forskellige udgangspunkter, synes jeg er en styrke, og det synes jeg det kommer til at blive med den sammensætning, der bliver lagt op til med det her.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-11-11:
Jeg vil slet ikke blande mig i, hvad det er for nogle opgaver, som Det Økonomiske Råd og Det Økonomiske Råds formandskab laver.
Jeg forventer jo, at man bruger metoder, der har en videnskabelig baggrund og ikke bare er noget, man opfinder til lejligheden.
Det er jo den måde, man arbejder på i Finansministeriet; man skal kunne henvise til nogle videnskabelige undersøgelser, der kan bekræfte det ene synspunkt eller det andet synspunkt.
Og så tror jeg da, at jeg vil kvittere for spørgerens bekymring for de danske arbejdsgivere.
Jeg vil da lade gå videre, at SF er bedrøvet over, at vi disponerer over den plads.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-11-11:
Min pointe var egentlig også bare, at det kunne man måske lade arbejdsgiverne vurdere selv, og når de direkte opponerer imod det, så er det lidt specielt.
Men jeg vil gerne bruge resten af min tid på at stille et andet spørgsmål til finansministeren i forhold til det her ret snævre produktivitetsbegreb, der blev lagt ind, nemlig om finansministeren er enig både med formandskabet, som senest har sagt, at de gerne vil påtage sig at prøve at se, om man kan få et bredere fundament at vurdere både BNP og produktivitet på, og med folkene bag DREAM, som har sagt, at de egentlig gerne vil prøve at få nogle flere fakta og mere viden, så vi kan tage nogle flere ting med, så det ikke kun bliver dynamiske effekter af f.eks. skattelettelser, men at man også kan se dynamiske effekter af investeringer i sociale indsatser osv. Er det noget, finansministeren hilser velkommen, når rådet nu også skal se på produktivitet specifikt, at man prøver at udvide sit datagrundlag?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-11-11:
Jo, men jeg kan jo bare konstatere, at den plads, vi taler om her, har stået ledig siden 2008 og ikke er blevet besat.
Og der synes jeg, når vi ser den udvikling, der har været omkring CEPOS' analyser og CEPOS' indsats i samfundsdebatten, at når der er en ledig plads i rådet, som ikke er blevet besat, så kunne vi sætte dem ind, og det ville så give et frisk pust i debatten.
Vi foretager jo ikke et fravalg af Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, som betegner sig selv som en tænketank, men vi laver det her tilvalg med CEPOS, som jeg synes er velbegrundet, og som kan berige debatten om den økonomiske politik og den økonomiske situation i Danmark.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-11-11:
Tak, og tak for finansministerens tale.
Det, jeg prøvede at komme lidt ind på i min tale, var, at jeg synes, at det er lidt specielt, at Folketinget med navns nævnelse skal udpege en person på en arbejdsgiverplads, som DA opponerer imod.
Nu blev der jo henvist til, at det skulle være en slags pendant til Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, men vi har jo lagt op til, at rådet skulle afspejle nogle samfundsinteresser, altså nogle arbejdsgivere og nogle lønmodtagere via fagforeningerne, staten, Nationalbanken, osv.
Det er måske et retorisk spørgsmål, men er det ikke lidt en ny måde at gøre tingene på?
Josephine Fock (ALT), 2016-11-11:
Tak til finansministeren.
Det, jeg også tilkendegav i min tale, var jo, at jeg rigtig gerne vil have, at vi prøver at måle produktivitet noget bredere.
Nu sagde finansministeren i sin egen tale, sådan som jeg hørte det, at produktivitet er afgørende for vores velstand.
Mit spørgsmål går egentlig på: Er det så ifølge finansministeren en produktivitet, som er uafhængig af de miljø- og klimaeffekter, der er, og uafhængig af sundhed, velbefindende og lighed i befolkningen?
Martin Lidegaard (RV), 2016-11-11:
Nu skal man også passe på ikke at gå i for små sko, netop når vi tager repræsentantskabets indflydelse eller ikkeindflydelse i betragtning.
Altså, jeg synes, det er udmærket, at arbejdsmarkedets parter er repræsenteret, og der må arbejdsmarkedets parter indstille, hvem de synes der skal sidde der.
Mig bekendt er det ikke Mette Frederiksen, der sidder i selve Det Økonomiske Råd på vegne af fagbevægelsen, men Arbejderbevægelsens Erhvervsråd sidder der, og der har hun så åbenbart – og det var jeg ikke engang klar over – en plads i bestyrelsen.
Men jeg har det sådan, at hvis arbejdsgiversiden indstiller en organisation til at repræsentere dem, og hvis de måtte indstille f.eks. CEPOS, så er det fint med mig.
Altså, det har jeg det sådan forholdsvis afslappet med, så længe det står klart, at det er vismændene, der står på mål for de faglige rapporter.
Jacob Jensen (V), 2016-11-11:
Det er jeg rigtig glad for.
Det, jeg selvfølgelig henviser til, er, at AE-rådet sidder med – nuvel, indstillet af lønmodtagersiden – og med ledende socialdemokrater som en del af deres organisation.
Fru Mette Frederiksen og hr. Henrik Sass Larsen sidder med i AE-rådet, og de sidder så også med i Det Økonomiske Råd.
Man kunne vel også sige i forhold til bare at skulle lade sig inspirere – og jeg tror sådan set, jeg er enig med hr. Martin Lidegaard i, at det at sidde med i repræsentantskabet skal man naturligvis ikke overvurdere indflydelsen af – at der selvfølgelig også er noget principielt i det.
Så kunne man i Det Økonomiske Råd jo også lade sig inspirere af det.
Nu er det bare sådan, at Socialdemokratiet via AE-rådet har to pladser, og de pladser har fru Mette Frederiksen og hr. Henrik Sass Larsen.
Det synes jeg er et problem, men det skal jeg jo ikke blande mig i, det er selvfølgelig den indstilling, der har været.
Men hvis man diskuterer her i salen, at der skal være uafhængighed, at der skal være politisk armslængde, så synes jeg også, man bør rejse det flag, der hedder, at der er en organisation, der er med i dag, som har medlemmer i ledende positioner, i det tilfælde her i Socialdemokratiet.