runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2020-06-10:
Jamen det gør altid indtryk på mig, hvad Københavns meget, meget dygtige overborgmester siger, og hvad hans vurderinger er.
Jeg har fuld forståelse for det, og det ville have overrasket mig, hvis ikke han sagde det, vil jeg også være ærlig og sige – uanset partifarve i øvrigt.
Man har lov til at komme ind til København og spise på restauranter og være i Tivoli eller på Bakken eller gå i parkerne og nyde den smukke hovedstad som turist, men overnatning skal altså ske uden for, og det vil selvfølgelig begrænse turisttrykket i København, og det er det, der er hele formålet.
Gitte Willumsen (V), 2020-06-10:
Når det nu tilsyneladende er farligt at sove på et hotel i København, hvad så med de mange andre muligheder for at overnatte i København?
Må man heller ikke leje sig ind i private boliger via Airbnb?
Jeg har været inde at tjekke deres hjemmeside, og du kan leje lige præcis det, du har lyst til: en nat, to nætter, eller hvad man nu har lyst til.
Der står intet på hjemmesiden om, at man ikke kan leje en privat bolig i København.
Magnus Heunicke (S), 2020-06-10:
Hvad angår spørgsmålet om juraen i det, må jeg henvise til justitsministeren.
Gitte Willumsen (V), 2020-06-10:
Men sundhedsministeren må jo, når man nu mener, at det er sundhedsmæssigt uforsvarligt at have folk til at klumpe sig sammen i København, og at de derfor skal ud af byen for at overnatte, have gjort sig nogle overvejelser om, hvordan man vil kontrollere det her.
Vil man tage rundt og se, om der bor turister i de her lejligheder?
Eller er vi ude i whistleblowerordninger, eller hvad har ministeren tænkt sig?
Magnus Heunicke (S), 2020-06-10:
Jeg er desværre nødt til igen at henvise til justitsministeren.
Vi har jo nogle ressortområder, og spørgsmål om, hvordan man overholder det, og hvad myndighederne gør i forhold til de her ting, er det altså min kollega justitsministeren, som svarer på.
Gitte Willumsen (V), 2020-06-10:
Hvad er den sundhedsfaglige begrundelse for, at man kun må komme til Danmark som turist, hvis man har bestilt minimum seks overnatninger her?
Magnus Heunicke (S), 2020-06-10:
Det anede mig, at vi ville være samme sted igen.
Det er jo næsten samme spørgsmål, og det er i hvert fald helt sikkert samme tematik, der ligger her.
For nu at springe til konklusionen vil jeg sige, at det ikke er sådan, at virus opfører sig på den måde, at hvis en turist er her 1 dag, er virus mere smitsom, end hvis en turist i stedet er her 6 dage.
Det er ikke sådan, det er.
Det har vi på ingen måde påstået eller sagt, og der er heller ingen myndigheder, der har sagt til os, at det er sådan.
Det her er et redskab til at have en rimelig kontrol med, hvor meget vi åbner grænserne.
Jeg vil sige, at jeg er i tæt kontakt med mine europæiske kolleger og med ECDC, det europæiske smitteagentur.
Og i forbindelse med den store åbning, der sker mange steder i Europa, af samfundene, ser vi ind i en stor usikkerhed – en stor usikkerhed!
Det vil sige, at det er klogt og rigtigt – det er min faste overbevisning – at gå gradvis frem her og ikke bare åbne op på vid gab for alt og forestille sig, at vi kunne have en situation som en normal sommer.
Det her er desværre ikke en normal sommer.
Vi længes alle efter det, både vores erhvervsliv og alle os mennesker, der bor i Danmark.
Hele verden længes efter det.
Men kig rundt i næsten alle andre lande, både i Europa og i verden i øvrigt.
Der er restriktioner.
Der er lande, som har indført udgangsforbud.
Vi er i en særlig situation, og det er det, de her regler er udtryk for.
Gitte Willumsen (V), 2020-06-10:
Men så kunne jeg godt tænke mig at høre sundhedsministeren om, hvornår man er turist.
Er man turist, hvis man skal til bryllup eller konfirmation i Danmark og kommer fra f.eks. Norge – altså hvis man ikke er nært beslægtet?
Hvis svaret er ja, vil det betyde, at bryllupsgæsterne og konfirmationsgæsterne skal tage fri 6 dage for at deltage i de her festlige begivenheder.
Det bliver nok den dyreste konfirmationsfest eller bryllupsfest, de her gæster nogen sinde har deltaget i.
Jeg har et eksempel fra en dansk-norsk familie, som netop står med den her problemstilling.
Vil en fætter, en onkel, en kusine eller en tidligere skolekammerat være turist, når vedkommende sætter sig ved et veldækket bord hjemme i privaten og låner børneværelset til at overnatte i?
Kim Valentin (V), 2020-06-10:
Man kan jo så også se i artiklen, at f.eks. Dansk Industri udtaler sig om, at det vil de i hvert fald ikke være interesseret i, altså at man, hvad skal man sige, gav mere magt til myndighederne.
Jeg siger bare, hvad der står i den her sammenhæng.
Og jeg opfatter det egentlig positivt, at ministeren tager sådan lidt på vej over, at jeg spørger om det.
Men man skal også se på det, i forhold til at det, man rører ved, jo er de grundlovssikrede rettigheder, og derfor må jeg spørge ministeren: Er der andre områder end det her område, som ministeren ønsker at drøfte mere indgående med Folketingets partier, på samme vis som f.eks. det her med at hacke hjemmesider?
Er der noget, der er på vej?
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-10:
Vi er jo ikke med i en tv-quiz her, hvor det handler om at svare ja eller nej.
Det handler om at løse politiske problemer – det er vel derfor, vi er her.
Og vi to kan jo tage hinanden i hånden og gå ud og mødes med tusindvis af mennesker, som har bidraget til det danske samfund, og som har gjort vores samfund stærkere, bedre og rigere.
Men vi kan også tage hinanden i hånden og gå andre steder hen og se, at indvandringen har haft enormt negative konsekvenser for vores samfund.
Men hvis det skal kunne bruges til noget i vores samfund, at vi to står her og diskuterer her, så er vi jo nødt til at være præcise i vores analyser og i vores problemformuleringer.
Og det er ikke et problem, at folk er her, arbejder, overholder loven og har tilsluttet sig Danmark og demokratiet.
Men det er et problem, at folk er involveret i bandekriminalitet.
Så lad os være præcise med hensyn til udfordringen i stedet for bare at bede hinanden om at svare ja eller nej, for jeg synes, at den debat gør os dummere, end vi er.
Vi kan sagtens diskutere det her på en nuanceret måde.
Det er helt åbenlyst, at der er enorme integrationsudfordringer.
Lad os løse dem.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-06-10:
Jo, men nogle gange er vi jo både dumme og naive, og det synes jeg vi har været i en lang, lang årrække – vi kan jo lige så godt erkende, at det har været sådan.
Vi har i hvert fald været naive.
Om vi er dumme?
Det ved jeg ikke om vi kan tage på os, men vi er i hvert fald naive – tordnende naive.
Og derfor er jeg bare så opmærksom på og interesseret i, hvad vi gør, og om man bare kan sige, at det har været super positivt, for det er i hvert fald det, vi er blevet tudet ørerne fulde af, altså at indvandringen er et positivt tilskud til det danske samfund.
Nej, det er den ikke.
Det er fair nok, at man ikke lader sig provokere af alle de her mellemøstlige og nordafrikanske forandringer af det danske samfund, men ligefrem at blive i bedre humør, end man var før, synes jeg er at trække den alt for vidt.
Jeg ved ikke, om jeg skal forstå det sådan, at humøret før var lidt skidt, og så lyste alting op, fordi der rundt om hjørnet kom gående en kvinde med tørklæde på.
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-10:
Jamen jeg er faktisk enig med spørgeren i, at dansk udlændingepolitik har været præget af naivitet.
Vi troede, at hvis folk boede her nogle år, endte de nok med at blive ligesom alle andre, der boede i det her samfund.
Og erkendelsen er jo nok, at nogle har buret sig inde i parallelle samfund og opretholdt og forstærket deres egen kultur og afvist det øvrige samfund.
Det er vi fuldstændig enige om.
Jeg tror bare, det er helt afgørende, at vi – og særlig os her i Folketinget – ikke generaliserer på en måde, hvor vi får skubbet en masse af de mennesker fra os, som har taget Danmark til sig, som gerne vil være en del af samfundet, og som – hvis jeg skal svare på spørgsmålet – for deres vedkommende har bidraget positivt til det danske samfund.
Det kan vi to
sagtens sondre imellem, og jeg tror det ville være ekstremt stærkt, særlig hvis spørgeren – med sin historie – foretog den sondring og ikke gjorde debatten for sort-hvid.
For så er det, den bliver ødelagt.
Og jeg vil sige, at det kan den også blive fra den anden side.
Det erkender jeg fuldstændig.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-06-10:
Hvornår får regeringen etableret asyllejre i udlandet?
Jeg synes jo, det er ret nemt at svare ja eller nej, og jeg synes, at ministeren bevæger sig ud i noget, hvor man ikke rigtig vil gå helt konkret i dybden.
Jeg mener, at svaret er nej.
Jeg mener ikke, at indvandringen som sådan overhovedet har bidraget positivt til det danske samfund.
Nej, det har den ikke.
Den her indvandring fra Mellemøsten og Nordafrika har ikke bidraget positivt til det danske samfund.
Den har ikke bidraget med noget som helst, som har betydet, at Danmark er blevet et rigere land, end før indvandringen startede – det bliver vi bare nødt til at se i øjnene.
Og jeg synes egentlig bare, at svaret ligger lige for.
Er det et ja eller et nej fra ministeren?
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-10:
Tak for et godt spørgsmål, og et spørgsmål, hvor jeg også selv er lidt utålmodig.
Sidste tirsdag havde vi her i salen en debat, der faktisk kredsede om samme spørgsmål – det var en forespørgselsdebat.
Og jeg må nok desværre skuffe fru Pia Kjærsgaard – og mig selv – og sige, at svaret om at flytte asylsagsbehandlingen til et land uden for EU ikke har ændret sig, siden vi stod her sidst.
Jeg forstår også godt, at Dansk Folkeparti er utålmodige, ligesom jeg selv er, fordi det er noget, der skal ske hellere i dag end i morgen.
Jeg kan desværre ikke sætte en konkret dato på, og det tror jeg heller ikke at spørgeren havde forventet.
Jeg har tidligere sagt, at jeg betragter arbejdet med et nyt asylsystem som en trappe, vi skal op ad, og øverst på trappen er vores ønske om at få behandlet asylansøgningerne i et land uden for EU, uden for Schengenområdets grænser.
Det er yderst komplekst juridisk, politisk og praktisk, og det gør det naturligvis vanskeligere, at vi selv er nødt til at definere de trin, der er på trappen, altså skridtene hen imod at få etableret et modtagecenter.
For det er et arbejde, som ingen har gjort før os.
Det er ubetrådt land.
Nogle af trinnene på den her trappe handler om at styrke samarbejdet om asyl og migration, grænsehåndtering og migrationsstrømme med lande uden for EU.
For hvis vi skal gøre os forhåbninger om, at lande uden for EU vil samarbejde med os om at komme længere op ad trappen, så kræver det også, at vi hjælper dem med at håndtere de migrationsudfordringer, de står med.
Det kan måske godt blive lidt overset i debatten.
Og lige netop i den her tid tager vi faktisk et par trin op ad den her trappe.
Vi har indledt et konkret samarbejde med Tunesien om deres grænse, bl.a. til Algeriet, og vi har indledt et samarbejde med Rwanda om at få nogle af de sårbare flygtninge og asylansøgere, der opholder sig i Libyen, til Rwanda, Centralafrika, i stedet for at sætte sig i bådene mod Europa.
Det har faktisk været et par vigtige skridt i den rigtige retning, og vi har også mere i ærmet, og jeg glæder mig til at kunne præsentere det hurtigst muligt.
Også selv om det ikke er et modtagecenter, er det skridt op ad trappen i den rigtige retning.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-06-10:
Jeg vil vove den påstand, at når vi stiller spørgsmål til ministrene, er det alle gode spørgsmål, men der er måske ikke så gode svar.
Jeg kan ikke lade være med at sige, at alle de forbehold hørte vi altså ikke i valgkampen, og det er det, der ærgrer mig så meget.
For jeg synes, det havde været fair, hvis man var kommet med alle de her forbehold om, at uh, hvor er det svært.
Ja, det er det sikkert.
Men jeg må bare sige, at Socialdemokratiet lancerede ideen i februar 2018 som et valgoplæg.
Den måde, det blev lanceret på, var meget voldsom.
Ja, det er svært at få etableret sådan nogle lejre i udlandet, men det vidste Socialdemokratiet vel godt, da man lancerede udspillet.
Jeg kan ikke lide smarte slogans alene for at vinde valget, og jeg bliver bare nødt til at udfordre ministeren lidt mere og spørge, hvornår det sker, hvornår vi ser de lejre, og hvor langt den socialdemokratiske regering er med etableringen.
Jeg ved godt, at ministeren forsøgte sig med svaret, men hvem er man i meget, meget tæt dialog med?
For jeg kunne forstå under valgkampen, at det primært var Nordafrika, der var lidt af et problem; resten var ikke så stort et problem.
Jeg synes bare, at der er gået lang tid.
Der er gået over 1 år, hvor man må have arbejdet med de her ting, som er enormt vigtige.
Men okay, det var så op til valgkampen.
Jeg er bare ivrig efter at få det etableret, fordi jeg synes, det er enormt vigtigt.
Det giver ingen mening at komme til Danmark og begynde at søge asyl.
Det giver ingen mening – kun problemer.
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-10:
Jeg vil starte med at sige, at vi var meget tydelige før valget, i forhold til at det er svært.
Det siger vi også efter valget.
Før valget sagde vi, at det er en ambition at få flyttet asylsagsbehandlingen ud af Europa.
Det siger vi også efter valget, og vi arbejder på det her efter valget.
Det er rigtigt, at Socialdemokratiet i februar 2018 præsenterede den her idé som noget, vi ville gå til valg på, og noget, vi ville gennemføre bagefter, men det er nu ikke helt vores egen opfindelse.
Det er noget, der har været diskuteret i Europa i adskillige år, men der er faktisk ikke nogen, der har arbejdet så seriøst og grundigt med det, som vi gør nu.
Bare en helt simpel ting: Hvad er egentlig juraen på det her område?
Hvordan får vi afklaret forholdet til konventioner, til grundloven, til dansk udlændingelovgivning?
Det er der ingen, der har foretaget i Danmark, og det sidder vi faktisk og arbejder med nu for at finde ud af, hvilke konkrete lovgivningsmæssige skridt der skal tages, hvis der skal tages nogen, for at kunne bevæge os i retning af at få flyttet asylsagsbehandlingen ud.
Så det kan godt være, at der har været meget snak om det, men der er ikke nogen, der har sat sig ned og arbejdet med det grundigt.
Jeg har så sent som i dag haft et møde med kommissæren på området fra Bruxelles og gentaget vores forslag over for hende, og hun har præsenteret, hvordan hun ser på det.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-06-10:
Jo, men så venter jeg bare på, om Socialdemokratiet, når vi skal have et folketingsvalg igen om nogle år, så kan bruge nøjagtig samme materiale, som jeg står med her.
Jeg ønsker, at vi er kommet længere.
For det var så klokkeklart.
Altså, Socialdemokratiet var klar med første store valgoplæg: Slut med at søge asyl i Danmark.
Det var meget konkret, det var meget bombastisk, og den gik rent hjem – det ved ministeren også udmærket godt.
Men jeg bliver bare nødt til at spørge: Hvad regner ministeren så med?
Det her ligger jo klar til næste valg igen – men så har vi andre opdaget fidusen.
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-10:
Jeg håber da absolut ikke, vi kan bruge det samme materiale til næste valg.
Altså, alle de ressourcer, vi bruger på det, og den tid, jeg selv bruger på det, og alle de møder og alle de konferencer, og hvor det ellers er vi deltager, skal jo ikke være skønne spildte kræfter.
Det skal være, fordi vi skal realisere det her.
Det er det, det hele går ud på.
Så jeg håber absolut ikke, vi kan bruge det materiale, som vi brugte i sidste valgkamp.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-06-10:
Hvad hvis nu det ikke lykkes med de her asyllejre?
Hvad vil den socialdemokratiske regering så?
Der må være et alternativ.
Der må være et eller andet.
Hvad vil man så gøre, hvis ikke det lykkes?
Jeg kender næsten ministeren godt nok til at vide, at han vil sige: Jamen det skal lykkes, og vi arbejder på det.
Men jeg bliver bare nødt til at sige: Hvad nu, hvis det strander?
Hvad gør vi så?
Siger vi så bare: bare ærgerligt?
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-10:
Jeg er sådan set enig i, at det halter enormt bagefter.
Jeg synes bare, det er lidt svært at svare ja eller nej til spørgsmålet.
Altså, har indvandringen fra arabiske og nordafrikanske lande bidraget positivt til det danske samfund?
Det afhænger jo af, hvem vi taler om.
Jeg er selv et produkt af indvandringen fra et afrikansk land til Danmark, så jeg kan jo ikke stå her og sige, at det er negativt.
Omvendt kræver det jo ikke nogen studenterhue at regne ud, hvis man bare slår op i statistikkerne, at det er ret voldsomt, hvor meget overrepræsentation der er i kriminalitetsstatistikkerne; hvor mange, særlig kvinder, der går arbejdsløse; hvor mange problemer man har skabt med parallelsamfund, social kontrol, bander.
Det er jeg sådan set helt enig i.
Men diskussionen er nødt til lige at komme et spadestik dybere, ellers tror jeg ikke rigtig, vi kommer længere.
Morten Dahlin (V), 2020-06-10:
Tak, formand.
Deler ministeren statsministerens opfattelse af, at statsløsekonventionen »beskytter de forkerte«, dvs. fremmedkrigere, og »har et forkert indhold«, sådan som statsministeren udtalte sidste år i november?
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-10:
Mange tak for spørgsmålet.
Statsministerens udtalelse deler jeg selvfølgelig, og den faldt i forbindelse med en drøftelse af fremmedkrigere og skal naturligvis også ses i det lys, hvad spørgeren også selv er inde på.
Vi arbejder målrettet for at bekæmpe fremmedkrigere og har siden regeringens dannelse gennemført en række stramninger på netop det her område.
Hvorvidt en konvention så har et korrekt eller et forkert indhold, er efter min opfattelse et politisk spørgsmål og et komplekst spørgsmål, men nogle gange sidder vi tilbage med en opfattelse af, at visse konventioner kan yde beskyttelse af mennesker på et forkert grundlag.
Omvendt er ideen med konventioner, at de skal yde fundamental beskyttelse for alle mennesker, der er omfattet af de enkelte konventioner.
Det er vigtigt, at man ikke ændrer en konvention som statsløsekonventionen på en måde, så man helt udhuler den beskyttelse, konventionen yder.
Danmark skal dog sige det højt og tydeligt, når vi mener, at konventionen fører til resultater, som ikke kan forklares eller forsvares, og derfor har vi også besluttet at indlede en dialog med relevante organisationer og ligesindede lande.
Det har vi også varslet partnere om.
Dialogen skal tage udgangspunkt i, at konventionernes beskyttelse mod statsløshed, herunder statsløsekonventionens, efter regeringens opfattelse i visse tilfælde er for vidtrækkende.
Det har helt konkret været tilfældet i sager om fremmedkrigere.
Regeringen er helt opmærksom på, at det er meget svært at ændre i de internationale spilleregler.
Min egen forgænger forsøgte som bekendt også uden held at søge opbakning til at ændre statsløsekonventionen.
Så det er ikke for at sige, at det er nemt, men jeg synes, det er vigtigt, at vi tager diskussionen.
Morten Dahlin (V), 2020-06-10:
Det var et interessant svar fra ministeren.
Nu skal jeg passe på med at overfortolke, så nu må jeg hellere bruge min tid her på at spørge ministeren, så jeg kan få et klart svar.
Skal jeg forstå det sådan, at det, ministeren siger, er, at nu har regeringen indledt en dialog med en række andre lande om at ændre statsløsekonventionen for at gøre det lettere at bekæmpe fremmedkrigere?
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-10:
Det skal forstås sådan, at vi er tilhængere af at overholde de internationale spilleregler, men vi er også tilhængere af, at de ikke opfattes som religiøse tekster, der er hugget i granit, og at de selvfølgelig kan diskuteres, hvis man synes, de fungerer på en forkert måde.
Derfor har vi rakt ud til relevante organisationer og ligesindede lande og varslet relevante partnere om det, og det er jo med henblik på at få en diskussion af, at vi i nogle konkrete tilfælde med fremmedkrigere er stødt på en opfattelse af, at konventionen virker på en måde, hvor vi i hvert fald har tilladt os at sætte spørgsmålstegn ved, om det virkelig er hensigten, at det er fremmedkrigerne, der her skal være beskyttet.
Morten Dahlin (V), 2020-06-10:
Det er meget interessant, og det er jo mere, end vi tidligere har fået ministeren til at sige han har gjort.
Hvornår har man rakt ud til de her partnere, og kan ministeren ikke forklare mig her i dag, hvad det er, man har sagt til de her partnere og lande man gerne vil ændre?
Altså, ministeren rækker jo ikke bare ud og siger: Vi synes, det er for dårligt.
Ministeren må jo pege på nogle steder i statsløsekonventionen, hvor ministeren siger, at det er her, vi skal ind at arbejde; at det er her, vi skal ind at ændre.
Så kan ministeren ikke uddybe, hvilke steder i statsløsekonventionen ministeren har tænkt sig at pege på?
Det skal selvfølgelig ses både i relation til det svar, ministeren lige har givet, og i forhold til at statsministeren har sagt, at hun altid vil arbejde på at forandre konventioner, der rammer forkert.
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-10:
Jeg tør ikke lige sætte dato på, hvornår vi har rakt ud, men det er klart, at det er sket efter statsministerens udtalelse og som en konsekvens af det, som både jeg og statsministeren har sagt.
Jeg tør heller ikke lige sige, præcis hvilken paragraf det handler om, men det handler jo om beskyttelsen mod statsløshed, som vi mener i nogle konkrete tilfælde har været for vidtrækkende, og de konkrete tilfælde har handlet om sager om fremmedkrigere.
Morten Dahlin (V), 2020-06-10:
Men kan ministeren ikke redegøre for, hvad det præcis er, ministeren vil have ændret?
Jeg tænker, at hvis regeringen har en ambition om at få ændret nogle konventioner eller nogle fortolkninger af nogle konventioner og man bruger energi og tid, så har man vel sagt, hvad det er, man gerne vil ændre.
I øvrigt er det sket efter opfordring fra Folketinget, for ministeren kunne ikke sige til mig, hvornår han havde gjort det, sidst jeg spurgte ham.
Så det må jo være, fordi vi har lagt et pres, og det er jeg glad for.
Men man rækker vel ikke ud til relevante samarbejdspartnere og lande uden at forklare dem, hvad det er, man vil ændre.
Så er chancen for at opnå et godt resultat i hvert fald dårlig.
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-10:
Som jeg også afsluttede min tale med at sige, forsøgte min forgænger også uden held at søge opbakning til at ændre i statsløsekonventionen, og derfor er jeg nok også lidt forsigtig med at stå her og garantere, præcis hvad og hvornår der skal ændres noget.
Men den diskussion, den dialog, vi ønsker at tage både med organisationer og med, hvad vi kalder ligesindede lande, tager afsæt i, at vi mener, at beskyttelsen mod statsløshed har været for vidtrækkende i de her konkrete tilfælde, der handler om fremmedkrigere.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-06-10:
Tak for det.
Mener ministeren, at indvandringen fra arabiske og nordafrikanske lande har bidraget positivt til det danske samfund og i bekræftende fald hvordan?