runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2018-03-01:
Danmark er en stolt fiskerination.
Vi har en lang og stor historie inden for fiskeriet, og ikke mindst kystfiskeriet, som det kaldes i dag, har været en vigtig del af rygraden i dansk fiskeri historisk.
Kystfiskeriet er presset i bund, men der er stadig noget fascinerende, noget inspirerende og, tror jeg, for mange unge mennesker også måske endda motiverende ved historien om dansk fiskeri, herunder også kystfiskeriet.
Kystfiskeriet er presset i dag.
Derfor har et flertal i Folketinget også lavet en fiskeripakke, hvor der bliver afsat særlige fiskeressourcer til en ny og beskyttet kystfiskerordning med det klare formål at beskytte kystfiskeriet, beskytte de kvoter, som vedrører kystfiskeriet.
Ud over de politiske initiativer er der foreninger rundtomkring i Danmark, som bruger tid og energi på at fortælle historien om dansk kystfiskeri.
De gør det levende, hands on, fra fartøjer, hvor de formidler viden om livet på de små landingspladser og i havnene og om det, som kystfiskeriet har betydet for Danmark og dansk fiskeri.
Det er et fint lovforslag, der er lavet, og vi kan også bakke op om lovforslaget, men vi har en bekymring om, at foreningsfartøjerne først ser ud til at kunne komme i gang måske til næste år.
Det er vores ønske i Socialdemokratiet, at foreningsfartøjerne kan komme i gang med at fiske og afsætte fisk allerede fra denne sommer.
Derfor har vi et bekymringspunkt vedrørende de regler, som gælder for de søsikkerhedsbeviser, der er omtalt i lovforslaget.
Det er sådan i dag, at hvis man fører et foreningsfartøj og har gæster med om bord, gør man det med et almindeligt duelighedsbevis på, at man er i stand til at føre et fartøj.
Det mener vi er en dramatisk stramning, som vi håber der kan blødes op på, i erkendelse af at foreningsfartøjer netop er en hybridmodel, som ligger et sted imellem det rekreative fiskeri og erhvervsfiskeriet.
Derudover indebærer lovforslaget en opstramning af kravene til genregistrering af A-fiskerstatus – i vores optik et forsøg på at lukke et hul i fiskerilovgivningen.
Det kan vi også bakke op om.
Der er også en indsnævring af personkredsen, når det vedrører arv af en A-status i fiskesammenhæng.
Vi mener, at arv er arv, og derfor er vi tilhængere af den indsnævring, der er, af personkredsen.
Med de bemærkninger faldet
skal jeg bare meddele, at Socialdemokratiet kan støtte lovforslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2018-03-01:
Så siger jeg tak for rosen.
Det her er jo ikke noget, vi har gjort som en vindersag.
Jeg kan jo også godt læse, hvad der sker, på Facebook f.eks. Jeg tror ikke, at det her er en vindersag for os.
Men nogle gange bliver man jo nødt til at sige sandheden til folk.
Og det, der har skabt det danske samfund, og det, der har skabt fremdriften i det danske samfund, har været, at vi har været åbne over for kunst og kultur.
Derfor er det utrolig vigtigt, at vi hele tiden fører diskussionen om, hvordan vi på den bedste måde understøtter dem, jeg kaldte opdagelsesrejsende, opfindere, folk, der går ud i fremtiden og ser på fremtiden, føler på den, prøver at fortolke den og kommer tilbage og giver os andre en idé om, hvad der ligger derude.
Det er det, den skabende kunst kan, og den er helt afgørende for vores samfund.
Orla Østerby (KF), 2018-03-01:
Tak for det, formand.
L 151, der omfatter nogle justeringer og er fremsat som en del af fiskeripakken og de politiske aftaler fra 2016 og 2017, indeholder dels et initiativ om oplysning om det lokale kystfiskeri i Danmark; dels indsnævrer det kredsen af personer, som kan arve en bestående fiskeribedrift.
Og så indeholder det strenge krav for genregistrering som erhvervsfisker med A-status samt en modernisering af lovbestemmelserne om Bierhvervsfiskernævnets sammensætning.
Det er kort fortalt det, vi her har på dagsordenen.
I det store billede er det jo nogle af de mindre ting, som vi har med her i dag.
Ikke dermed sagt, at det ikke er vigtigt for de mennesker, det drejer sig om, men overordnet set må vi jo sige, at vi har haft en ret så kraftig fiskeridebat blandt politikere, men også ude i medierne, og det, der kan være mit håb og De Konservatives håb, er, at der med den lovgivning, som vi nu er i gang med – vi starter med det her, men til efteråret kommer vi med yderligere lovgivning på andre områder, som er i lidt større dimensioner rent kapitalmæssigt – kommer ro på området, og at vi politisk får besluttet at lovgive om det, som vi nu engang er blevet enige om.
Jeg synes, det er vigtigt herfra at sige, at det er det, jeg hører fiskeriet ønsker og beder os om, og det tror jeg på sker i løbet af i år.
Vi skal huske på, at for mange samfund er fiskeriet også af betydning for lokalområdet.
Thyborøn Havn er i enorm vækst.
Fiskeriet er i enorm vækst, erhvervene udeomkring er i stor vækst, og derfor er det et erhverv, som giver værdi til lokalsamfundene og til områderne.
Og vi skal som politikere huske på, når vi diskuterer det, at vi skal have respekt for erhvervenes daglige arbejde.
Det tror jeg også på vi viser, først med at beslutte det her i dag.
Og derfor siger Det Konservative Folkeparti ja til lovforslag nr. 151.
Marcus Knuth (V), 2018-03-01:
Tak, formand.
I Venstre mener vi, at udlændinge, der kommer til Danmark, skal bidrage til samfundet.
Det er ganske enkelt et krav, og derfor må vi også stoppe op og sikre, at vi er rimelige, når vi stiller det krav, og ikke begrænser på urimelig vis.
Således er det vigtigt, at vi med det her forslag tilretter reglerne for bibeskæftigelse og frivilligt arbejde, så de udlændinge, der måtte have intentioner om det, har nemmere ved at bidrage til det danske samfund.
Altså uden at vi ser de her ærgerlige sager, hvor f.eks. forskere rent faktisk bliver straffet for at have et relevant bijob.
Lovforslaget her har nemlig baggrund i en række konkrete sager, hvor reglerne for at opnå arbejdstilladelse til bibeskæftigelse har været ufleksible.
Vi skal altid kigge på, om vores lovgivning fungerer ude i den virkelige verden.
Udlændinge med opholds- og arbejdstilladelse som forskere får således nu lov til at tage bibeskæftigelse uden først at indsende en ansøgning.
De nye regler om, at man ikke længere behøver at indsende en særskilt ansøgning for at opnå en arbejdstilladelse, gælder også for øvrige udlændinge, der har opholdstilladelse med udgangspunkt i bibeskæftigelse.
De udlændinge, der måtte ønske at bidrage ved at udføre ulønnet frivilligt arbejde som f.eks. fodboldtræner – det, som hr. Martin Henriksen var så glad for – er således også omfattet af ansøgningsfritagelsen.
Og det er en rigtig god idé, for så kan udlændinge bidrage mest muligt, mens de er her.
Når det er sagt, er det vigtigt for mig at understrege, at vi fortsat skal have kontrol med, hvilke udlændinge der får arbejdstilladelse og føre kontrol med arbejdstilladelsernes indhold.
Derfor noterer jeg mig med tilfredshed, at der af lovforslaget også fremgår en begrænsning i bibeskæftigelsens omfang.
Når fokusset er på bibeskæftigelse, skal der også være en sammenhæng mellem hoved- og bibeskæftigelse.
På den måde kan vi sikre os, at de mere fleksible regler medfører reelle tilladelser til bibeskæftigelse og ikke misbruges.
Derudover påpeger lovforslagets indhold også, at karensperioden på 15 år stadig væk opretholdes for de udlændinge uden opholdstilladelse, der har udført ulovligt arbejde.
Jeg er overbevist om, at lovforslaget vil få succes med mere fleksible regler for udlændinge til at udføre bibeskæftigelse og frivilligt arbejde.
Derfor støtter Venstre lovforslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2018-03-01:
Vi synes ikke, at en ung fodermester skal rende rundt og holde foredrag.
Så vidt jeg forstår regeringens lovforslag, handler det også om, at en ung fodermester skal kunne tage ind på nabogården og være fodermester og foretage den samme type arbejde, og det ser vi ikke noget behov for.
Vi kan godt se et behov for, at en musiker kan gå rundt og spille tuba i et andet orkester, og at en forsker på Københavns Universitet kan tage ud og holde et foredrag for Folketingets Skatteudvalg f.eks., men vi kan ikke se noget grundlag eller behov for, at der, hvis man er her på en arbejdstilladelse til at arbejde på en bestemt landbrugsbedrift, så også skal være mulighed for at kunne bijobbe, uden at der skal ansøges om det, på et område, hvor der i forvejen er problemer med at håndhæve danske løn- og arbejdsvilkår.
Marcus Knuth (V), 2018-03-01:
Den argumentation har jeg svært ved at følge.
Hvorfor må f.eks. en udenlandsk fodermester ikke holde et foredrag om aftenen om, hvad det er, han arbejder med, og på den måde berige unge danskere, der måske ønsker at arbejde i landbruget, med erfaringerne?
Hvorfor vil man begrænse lige præcis landbruget?
Mattias Tesfaye (S), 2018-03-01:
Da de her sager begyndte at komme i medierne, så vi jo bl.a. en forsker på skatteområdet og nogle musikere, og forskeren ville gerne ud og holde et foredrag et andet sted, bl.a. herinde i Folketinget, og musikerne ville gerne have mulighed for at spille tuba for et symfoniorkester et andet sted i landet.
Men der er også omkring 2.000 østeuropæere, herunder rigtig mange ukrainere, på nogle af de her landbrugsordninger, og vi synes ikke, der er noget grundlag for at skulle åbne yderligere op for, at de skal kunne arbejde i dansk landbrug, når vi i forvejen ser, at der er problemer både med at få overenskomstdækket landbruget og at få sikret, at der er almindelige løn- og arbejdsforhold i landbruget.
Derfor ser vi ikke nogen grund til at lave de lempelser her.
Hvis det er sådan, at der skulle være en, som er her som driftsleder eller fodermester, som har lyst til at arbejde på nabogården, kan de jo bare søge, ligesom de kan i dag, om tilladelse til at bijobbe på en anden gård.
Men vi ser ikke noget grundlag for, når vi i forvejen har problemer med at håndhæve reglerne på området, at skulle åbne op for, at man skulle kunne bijobbe, uden at der skal være sådan en ansøgning.
Marcus Knuth (V), 2018-03-01:
Jeg er jo overordnet glad for, at ordføreren støtter lovforslaget i det store og hele, men jeg forstår ikke den her aversion imod dansk landbrug.
Hvorfor vil man gå ind og hive de danske landbrugshverv ud af det her rigtig, rigtig fine forslag?
De folk, der arbejder i landbruget, er ofte højtspecialiserede eller har ofte mange års erfaring, som de måske godt kunne dele ved at have en bibeskæftigelse.
Hvorfor ønsker man at straffe dansk landbrug i det her?
Karen Ellemann (RV), 2018-03-01:
Når man rækker hånden frem, er der en risiko for, at hele armen bliver taget.
Men det er egentlig blot en tilkendegivelse om, at, ja, det er den tilgang, jeg sådan set har til at løse den her opgave.
Og som regering og minister er man også klar over, at det ikke er altid, at alt kan løses med den lovgivning, man selv har på sit ressortområde.
På den måde er regeringen også et kollegie, og derfor vil der naturligvis også være drøftelser på andre ressortområder for at finde ud af, hvor det er, vi finder den klogeste løsning.
Simon Kollerup (S), 2018-03-01:
Det korte svar var klart det bedste, for det var bare et ja.
Men jeg forstår udmærket de dilemmaer, der er, og jeg er også enig i, at de er der.
Jeg appellerer bare til, at vi – nu taler jeg om Folketinget, men jeg taler også om regeringen i en bredere forstand end alene fiskeriministeren, jeg tænker også på erhvervsministeren – ser det her som en ny ting, der ikke nødvendigvis er at sidestille hundrede procent med meget store erhvervsfiskeriforretninger, som har et helt andet fiskeri.
Derfor må der kunne findes en hybrid, og jeg vil bare række min hånd frem til, at vi finder den i et godt og konstruktivt udvalgsarbejde.
Karen Ellemann (RV), 2018-03-01:
Det er fristende nogle gange bare svare ganske kort og sige, at svaret er ja.
Svaret er ja, for det vil jeg gå aktivt ind i.
Og jeg er helt enig i, at den politiske hensigt er, at vi netop har skabt den her hybrid.
Og ja, vi står i den situation, at når vi har gjort det og gået den vej, er det de facto blevet et erhverv.
Var det så den forkerte vej, vi gik?
Er det os selv i virkeligheden, der skal regulere noget i fiskeriloven, eller er det i virkeligheden også lige at prøve at finde ud af, om der er nogen som helst mulighed for, at man kan bedrive den her form for foreningsreklame, fremdrift osv. for erhvervet ved nogle lempelser i forhold til Søfartsstyrelsen.
Det er ligesom de to veje.
Lad os bruge tiden på netop at få afsøgt, hvilken vej der er den mest fornuftige, og naturligvis gøre det på en måde, så vi forhåbentlig kan levere hurtigst muligt.
Jeg har også noteret mig ønsket om, at det skal være allerede til sommer.
Desværre tager ting nogle gange tid, når man skal finde kloge løsninger.
Jeg har det i hvert fald vanskeligt med at gå på kompromis med sikkerhedsregler, og det er det, der er dilemmaet.
Simon Kollerup (S), 2018-03-01:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg er enig i, at det er dilemmafyldt, når man vil lave en model, som lægger sig et sted mellem et rekreativt fiskeri og et erhvervsfiskeri, men jeg vil også sige det på den måde, at med den måde, man har grebet den her lov an på, har man jo lagt foreningsfartøjerne relativt entydigt med erhvervsfiskerstatus.
Det er klart, at så følger der jo pludselig de samme regler, som der gør for alle mulige andre erhvervsfiskere med meget, meget store fartøjer med mange fangstdage og med meget store omsætninger.
De foreningsfartøjer, der er på spil i den her sammenhæng, er jo fartøjer, der i dag bedriver fiskeri, som føres af fiskere, og som nogle gange har gæster med om bord for at formidle kulturen.
Så derfor er mit spørgsmål selvfølgelig bare, om jeg kan forstå ministeren sådan, at hun vil gå positivt ind i at finde en model, der gør, at de her foreningsfartøjer kan komme ud at bedrive det her nye marginale fiskeri allerede i indeværende år.
Karen Ellemann (RV), 2018-03-01:
Normalt vil man ved en førstebehandling måske sige tak for den gode og fyldige debat om lovforslaget.
Det er måske ikke det, vi har haft lige nu og her, men det har vi jo jævnligt – og tak for altid gode debatter om det her vigtige erhverv.
Men så vil jeg da i hvert fald starte med at sige tak for den pæne modtagelse af det her lovforslag, der som også nævnt netop er en del af fiskeripakken, altså en del af aftalen om fiskeripakken, og jo også en del af den politiske aftale, vi indgik tilbage i november måned, omkring en indsats mod kvotekoncentration.
Og dette forslag er en del af de initiativer, som netop skal sikre, at dansk fiskeri også i fremtiden kan bidrage til at sikre et mangfoldigt erhverv i Danmark og også bidrage til udviklingen i lokalområderne.
I lyset af den kritik, der har været på kvotekoncentrationsområdet, vil der til opfølgning af den politiske aftale af 16. november sidste år blive strammet op på reglerne for erhvervsfiskere med A-status, sådan at disse fremover aktivt skal frasige sig deres status som erhvervsfisker, såfremt de i en periode ikke længere kan opfylde betingelserne i henhold til fiskeriloven.
Og den her frasigelse vil så til gengæld sikre, at de får mulighed for at genregistrere sig inden for 5 år.
Forslagets bestemmelse om, at kun børn, ægtefæller eller samlevende midlertidigt kan overtage en bestående fiskeribedrift i tilfælde af dødsfald, er også en udmøntning af den politiske aftale fra den 16. november sidste år og en afgrænsning i lovteksten af den personkreds, der kan komme på tale.
Sidst, men ikke mindst, er det, hvad angår Bierhvervsfiskernævnet, som har været sammensat af udtrykkeligt nævnte organisationer fra erhvervet og det rekreative fiskeri – som også nævnt af flere af ordførerne – med den nye formulering i bestemmelsen muligt at have en langt mere smidig tilpasning af medlemskabet i takt med eventuelle organisationsændringer i fiskeriet.
Og jeg ved, at flere ordførere også har nævnt en bekymring for, hvordan vi kan sikre, at det her kan komme til at fungere – og helst, hvis muligt, allerede til sommer.
Jeg skal være ærlig at sige, at det er dilemmafyldt, for jeg mener, at det er afgørende, at vi ikke går på kompromis med sikkerheden, i forbindelse med at man er ude på havet og skal føre et fartøj, som lige pludselig får status af at være et erhvervsfiskerfartøj, fordi man faktisk kan lande sine fangster og sælge dem; jamen så er man jo de facto lige pludselig et erhverv.
Men jeg er med på, at den politiske hensigt er at skabe den her hybrid.
Og lige nu og her kigger vi ind i regelsættet.
Søfartsstyrelsens sikkerhedsregler for, når man driver erhverv på havet, er naturligvis skrappe, men på en måde, som jo også giver god mening, fordi sikkerheden alt andet lige – det håber jeg også vi er enige om – vægter højt.
Men nu kommer vi til at have et grundigt udvalgsarbejde og få set ind i lige præcis den problemstilling, som flere af ordførerne har rejst.
Så jeg ser frem til et godt udvalgsarbejde.
Og det var ordene.
Christian Langballe (DF), 2018-03-01:
Tak, formand.
Det, jeg bare vil spørge om, er egentlig det her forhold til konventionerne.
Jeg har jo det helt grundlæggende princip, at jeg synes, at den danske grundlov må være den primære retskilde, og det vil sige, at det også må være Folketinget og udelukkende Folketinget, der bestemmer, om folk skal have statsborgerskab.
Jeg har altså nogle problemer, hvilket ordføreren gjorde fint rede for, med den her statsløsekonvention, bl.a. at man skal have begået en forbrydelse, der giver en straf, der kravler op på over 5 års fængsel, hvilket i Danmark faktisk er rimelig alvorlige forbrydelser.
Det er ikke kun uagtsomt manddrab, det er også en voldtægt, og det er alt muligt andet ubehageligt.
Der synes jeg jo bare, at det blandt rationelle mennesker må være muligt at forholde sig rationelt til det politiske og de styringsredskaber, vi benytter os af, så man kan diskutere konventionerne, og hvorvidt det er formålstjenligt, at vi har en konvention fra 1961, som tiden så åbenlyst er løbet fra.
Inger Støjberg (V), 2018-03-01:
Først til det sidste om, hvorvidt man kan opnå statsborgerskab, selv om man har begået en eller anden form for kriminalitet: Det er jo reelt sådan, at karensperioderne er exceptionelt lange
Men den del her hører måske til et andet sted, nemlig når vi diskuterer indfødsret mere generelt.
Så siger hr. Christian Langballe, at han håber, der kommer en løsning, før solen brænder ud.
Jeg vil godt skærpe det lidt og sige, at jeg håber, der kommer en løsning, i god tid før solen brænder ud,
for mig bekendt varer det meget lang tid, før det sker, og jeg agter ikke at lade der gå så lang tid, før vi finder en løsning på det her.
Christian Langballe (DF), 2018-03-01:
Jeg kan bare udtrykke mit ønske om det og håbe på, at der kommer en løsning, inden solen brænder ud.
Og jeg regner med, at den kommer.
Vi er helt sikre på, at der kommer en løsning.
Sådan er det.
Jeg skal lige høre om en ting.
Jeg synes altså også, at det er en kilde til en vis harme hos mig, at folk, der begår forbrydelser med en straf på op til 5 år, også får statsborgerskab.
Jeg synes faktisk ikke, det er rimeligt, og jeg vil godt høre, om ministeren har en kommentar til det, eller om man mener, at man med den nuværende holdning har bevæget sig så langt, som man overhovedet kan.
Inger Støjberg (V), 2018-03-01:
Det er klart vores ambition.
Jeg tror simpelt hen, at hr. Christian Langballe og jeg fuldstændig deler synet på, at det ikke kan have sin rimelighed, at vi skal tildele folk, der kan være til fare for rigets sikkerhed, et statsborgerskab.
Altså, det er en belønning at få et statsborgerskab, og det skal ikke gives til den her type mennesker.
Christian Langballe (DF), 2018-03-01:
Kære minister, jeg skal bare høre, om det står til troende, at regeringen forpligter sig til at finde en løsning på det her problem, for så er jeg jo tilfreds.
Jeg skal bare lige have det bekræftet.
Inger Støjberg (V), 2018-03-01:
Jeg vil gerne takke for debatten her i dag.
Jeg synes på mange måder, at det har været en udmærket debat, hvor jeg først og fremmest synes, vi har fået understreget, hvor vigtig en sag det her er.
For der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, at det her er en sag, som regeringen tager meget alvorligt.
Jeg vil gerne endnu en gang understrege, at regeringen ikke ønsker, at statsløse personer, som PET vurderer kan være til fare for rigets sikkerhed, skal tildeles et dansk statsborgerskab, og jeg synes også, at det af debatten her i dag ret tydeligt er fremgået, at det i hvert fald ikke er en holdning, vi står alene med.
Regeringen vil derfor fortsat arbejde for, at lige præcis de her personer ikke tildeles statsborgerskab.
Som jeg både har sagt i dag og også ved andre lejligheder, har vi i regeringen gennem noget tid både overvejet, hvordan vi bedst håndterer de her udfordringer med statsløsekonventionen, og jo også har taget hul på det, og det er også derfor, jeg er meget tilfreds med i dag at kunne sige, at vi er i en positiv dialog med UNHCR om de udfordringer, som vi står med, når det handler om statsløsekonventionen.
Jeg mener derfor også, at det er godt i dag at kunne sige, at UNHCR jo også har – synes jeg – udtrykt en forståelse for de problemstillinger, som vi står over for.
For det er helt afgørende, at vi får håndteret udfordringen med statsløsekonventionen på den bedst mulige måde, og jeg synes derfor, det er vigtigt, at vi holder fast i det spor, som vi allerede har lagt, og som vi er begyndt at følge.
Afslutningsvis vil jeg selvfølgelig gentage det, som jeg også tidligere har sagt i min tale, og som også står i vedtagelsesteksten, nemlig at jeg naturligvis vil holde Folketingets Indfødsretsudvalg orienteret, når der er noget væsentligt nyt i den her sag.
Så endnu en gang tak for debatten her i dag.
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-03-01:
Jeg synes, at Alternativets ordfører, fru Josephine Fock, sagde det rigtig fint: Det er enormt ulykkeligt ikke at tilhøre noget sted, bare at være frit svævende i verden og ikke have noget sted, hvor man kan sige, at det er her, jeg hører til.
Det er jo ikke, fordi jeg på nogen måde vil stå at forsvare nogen statsløse, som laver kriminalitet, hverken noget, der giver en dom over 5 år, eller under 5 år.
Dem vil jeg på ingen måde forsvare.
Det er slet ikke det, jeg gør.
Men der gælder jo en retssikkerhed også for de mennesker, og det er jo derfor, at vi har sagt ja til de konventioner dengang.
Det er jo, fordi selv de mennesker, vi ikke bryder os om, også har en retssikkerhed, og det er jo bl.a. sikret i netop den her konvention for statsløse.
Christian Langballe (DF), 2018-03-01:
Det er jo ikke oplysning.
Det er jo ren formørkelse, og det mener jeg virkelig.
Jeg mener, at det er udtryk for formørkelse at sige, at et politisk aftaledokument ikke kan laves om.
Det kan det ikke om 50 år, og det kan det ikke om 100 år.
Hvis den argumentation gælder, kan det aldrig laves om.
Jeg har det forhold til politik, at det faktisk er noget, der flytter sig, fordi virkeligheden flytter sig, og at man så må tage stilling til den virkelighed, som er nu, og jeg har en fornemmelse af, at grunden til, at Det Radikale Venstre i mangt og meget er så galt afmarcheret, er, at man på grund af nogle konventioner og menneskerettigheder overhovedet ikke vil tage stilling til virkeligheden.
Jeg synes, det er gak.
Man har en strafferamme, der går op til 5 år, hvor man kan have begået forbrydelser, og så skal man have statsborgerskab, også uanset om man taler det danske sprog eller ej, ikke opfylder de samme betingelser som alle mulige andre, der får et statsborgerskab, så skal man alligevel med djævelens vold og magt have et statsborgerskab.
Det forstår jeg ikke.
I øvrigt har man jo i forvejen rettigheder, som statsborgerskabet gav i gamle dage, nemlig til offentlige ydelser.
Man kan jo bare modtage offentlige ydelser, og det er der alt for mange, der gør, også af de folk, der kommer, men det rokker da ikke ved, at i dag dør man jo ikke af sult, fordi man ikke har statsborgerskab, for man er i Danmark.
Det er simpelt hen uden for min fatteevne, at de mennesker bare automatisk skal tildeles et statsborgerskab på grund af en gammel konvention.