runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-04:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Jeg hæftede mig ved, at det meste henvender sig til folkeskolen, altså i forhold til de initiativer, som ministeren remser op.
Det er alle vegne, også på arbejdspladser, og hvis vi ikke udvider den viden og de begrebsapparater, vi har til rådighed, så tror jeg ikke på, at vi kan komme det her til livs og sikre ligeværdig frihed for alle borgere i vores samfund.
Så jeg efterlyser den røde tråd.
I Alternativet har vi sagt, at vi gerne vil have ligestillingsvurderet alle lovforslag i forhold til gender mainstreaming og gender budgeting,
hvad der jo også er pålagt os at gøre fra EU.
Så hvor er den røde tråd, hvis ministeren kunne bevæge sig lidt væk fra folkeskolen og tale lidt mere om den røde tråd i forhold til at sikre et ligeværdigt liv og frihed for alle i Danmark?
Eva Kjer Hansen (V), 2019-04-04:
Det synes jeg jo netop vi i høj grad gør, og også med henvisning til de initiativer, der er sat i værk.
Så jeg synes, at hvis vi ligesom skulle kigge mere ind i det her, må jeg også bede forslagsstillerne om at være mere konkrete, i forhold til hvor det er, man synes det halter, og hvor der mangler initiativer til at tage fat på den her problemstilling.
Jeg håber, at jeg har gjort det meget klart, at vi jo er enige i betydningen af det her emne og det, der værdimæssigt ligger i det.
Men når jeg ser på regeringens initiativer, synes jeg også, at vi faktisk kommer godt rundt omkring det.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-04:
Konkretiseringen kunne jo være, at Sex & Samfund, som har bakket op om det her beslutningsforslag, siger, at det især er, hvis vi kigger på de sundhedsfaglige uddannelser; det er politiskolen, og det er omsorgs- og velfærdssektoren.
Det peger de konkret på.
Jeg mener jo, at vi skal sikre, at alle, som er i en forvaltning, har adgang.
Beslutningsforslaget siger jo ikke, at vi skal pålægge dem at modtage undervisningen, men at de i det mindste har adgang, så de dermed kan blive klogere, og at det dermed kan hjælpe med til, at der ikke diskrimineres i samfundet.
Eva Kjer Hansen (V), 2019-04-04:
Jeg er jo enig i, at for alle offentligt ansatte, der er i kontakt med borgere, er det vigtigt, at de netop udviser den respekt og den forståelse for alle uanset baggrund.
I det omfang jeg måtte blive gjort bekendt med, at der er faggrupper, som mangler mere indsigt eller efteruddannelse, eller hvad der nu kunne være på tale, på det her område, vil jeg gerne kigge ind i, om de muligheder, der er i dag, egentlig er tilstrækkelige.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2019-04-04:
Alternativet har fremsat det her beslutningsforslag om obligatorisk undervisning i køn, ligestilling og mangfoldighed til alle studerende med kommende undervisningsansvar og alle nuværende fastansatte undervisere i det offentlige.
I Socialdemokratiet kan vi være noget bekymrede for omfanget af forslaget.
Vi mener, at det vil være for omfattende at inddrage alle offentligt ansatte med undervisningsansvar og lade dem modtage undervisning i køn, ligestilling og mangfoldighed.
Derfor kan Socialdemokratiet altså ikke bakke op om det her konkrete beslutningsforslag.
På den baggrund er Socialdemokratiet også åbne over for at diskutere muligheden for, at studerende på læreruddannelsen skal modtage undervisning i køn og ligestilling, så det foregår på lige fod med, hvordan det foregår på pædagoguddannelsen i dag.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-04:
Tak for det.
Jeg er enig; det er meget omfangsrigt at fremsætte et beslutningsforslag af den her kaliber.
Vi har sagt, at det ikke skal være obligatorisk for de offentligt ansatte, men at det skal være en mulighed for, at de kan opkvalificere deres viden.
Det er givet, at når vi kigger på vores samfund, er det på tværs af klasse, etnicitet, køn og religion, at de her udfordringer i forhold til diskrimination spiller sammen, og hvis ikke vi har en rød tråd i vores politik fra regeringens side eller fra Folketingets side, har jeg svært ved at forestille mig, at vi nogen sinde kan komme det til livs, altså det, som FN kalder udryddelsen af racediskrimination, eller diskrimination generelt.
Mener ordføreren, at der er nok fokus i dag?
Hvilke andre initiativer mener ordføreren vi kan tage for at ruste vores samfund til at skabe ligeværdige og mangfoldige rammer for alle?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2019-04-04:
Jeg mener jo først og fremmest, som jeg sagde i min ordførertale, at vi kan gøre det til noget, der fylder mere i læreruddannelsen, altså sørge for, at danske folkeskolelærere er rustet til at kunne have seksualundervisning ude i folkeskolen.
Det er der ikke særlig mange folkeskolelærere der kan.
Så jeg vil sige, at lige så vel som vi startede med pædagoguddannelsen her for 5 år siden, og at det blev en obligatorisk del af den uddannelse, man tager, synes jeg, det er interessant at kigge på, at man kunne gøre noget derhenad med læreruddannelsen, uden at jeg dermed vil lægge mig fast på, præcis hvordan man skal gøre det.
Men lad os fokusere på børn og unge først og fremmest og så lade universiteter, og hvad vi ellers har, fokusere lidt mindre på det.
Når jeg siger obligatorisk undervisning, er det jo, fordi det står i beslutningsforslaget, jeg har her, på side 3 – der bliver obligatorisk undervisning nævnt.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-04:
Jamen det er korrekt, at den obligatoriske del er for dem, der har et undervisningsansvar, ikke for offentligt ansatte.
Men jeg er da enig.
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Vi mener, at vi skal længere end netto nul, og jeg ved godt, at regeringen mener, at det hedder netto nul i 2050.
Vores ambition i Alternativet er at være fossilfri langt tidligere, og det betyder jo faktisk, at vi skal være færdige med at udvinde og bruge fossil energi i Danmark.
Med hensyn til erstatningssagerne vil jeg lige sige, at der jo i sådan et forløb vil være tale om forhandlinger, og der vil man over for de her virksomheder skulle gøre gældende, hvilke erstatninger de kan få.
Og der tror jeg, det bliver langt mindre, end vi lige forventer.
Men der er ikke noget klart svar fra ministeren på spørgsmål 230.
Orla Østerby (KF), 2019-04-04:
Jeg er glad for, at ordføreren for forslagsstillerne har hørt, at Konservative er det grønne parti.
Det har han fuldstændig ret i.
Men vi er også realistiske med hensyn til afviklingen af fossile brændstoffer.
Vi har en realistisk tilgang til det forstået på den måde, at Danmark jo skal fungere, at velfærden skal fungere, og at velstanden skal være der, også indtil vi har fundet den teknologi, der kan være med til at fortrænge de fossile brændstoffer.
Det er vi bare realistiske om, og det er det, Alternativet mangler, nemlig realisme, med hensyn til hvor hurtigt man kan gøre det her uden at få et velfærdstab.
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Nu er det jo egentlig en meget lille andel af de samlede indtægter til velfærdsstaten, der kommer fra nordsøolien.
Faktisk er det sådan, at velfærdsstaten er ret godt polstret på den lange bane.
Så når nu vi har den her forpligtelse i Parisaftalen til at nedbringe vores emissioner, ville det da ikke se fjollet ud, hvis vi pludselig om 10-15 år stod og producerede en masse fossil energi, mens vi samtidig er et samfund, der har nedbragt vores emissioner ret drastisk?
Orla Østerby (KF), 2019-04-04:
Jamen vi vil jo netop ikke inden for de næste 10 år være så langt nede, at vi er fri af fossile brændstoffer.
Derfor ville det betyde, at vi skulle importere.
Og da vi er det mest CO 2 -effektive land med hensyn til olieproduktion, ville vi jo forøge CO 2 -udslippet på det her område, og det ville være meget, meget ufornuftigt.
Derfor vil grøn omstilling for Danmark være, at vi først og fremmest får de teknologier bragt frem, som kan være med til at fortrænge kulbrinte.
Og det vil vi kunne gøre ved at bruge nogle af de her milliarder, som vi får ind fra olieudvindingen i Nordsøen, til at lave den grønne omstilling.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-04-04:
Jeg er lidt nysgerrig på det her med, at vi hele tiden skal udvikle ny teknologi, men alligevel bliver ved med at jage olie og gas.
Mener ordføreren, at der er en udløbsdato, eller skal vi bare blive ved med at give de her nye tilladelser og slet ikke tænke over, om vi skal udfase produktion osv.?
Hvad er målet for Det Konservative Folkeparti?
Orla Østerby (KF), 2019-04-04:
Vi ved lige nu, at vi jo har aftaler frem til 2046, og der har været andre udbud ude.
Jeg og Det Konservative Folkeparti formår ikke lige på nuværende tidspunkt at se længere frem end 2046, men det er klart, at på den lange bane vil den her produktion blive udfaset, og jeg tror, at det, der vil komme til at blive den effektive stopklods for udvinding af olie og gas, jo vil være teknologispring på områderne vedrørende den alternative energi.
Det vil gøre, at det til sidst ikke vil være rentabelt økonomisk at udvide olie og gas, og dermed vil den jo lige så stille stoppe.
Det vil jo være rigtig godt for os, for jeg nægter at tro på, at vi i Danmark kan få Nigeria eller Saudi-Arabien med på, at de skal lade være med at udvinde, fordi vi gør det i Danmark.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-04-04:
Ja, det var foranlediget af at lytte.
Tak til formanden.
Det, der er det vigtige, er så at sige, hvornår det skal ske, og hvordan vi lægger den her plan.
Nu kan man se frem til 2046, og betyder det så, at man ikke vil give flere tilladelser til mere oliejagt og mere gasjagt i Nordsøen, eller hvad?
Orla Østerby (KF), 2019-04-04:
Hos De Konservative er vi realistiske, i forhold til at Danmark jo også skal fungere de næste 20 år og de næste 30 år, og vi har sat os det mål, at vi skal være CO 2 -neutrale i 2050.
Vi er et parti med en regering, som har lavet det største energiforlig nogen sinde, hvor vi er i gang med at få alternative energikilder kørt i stilling, bl.a. tre kæmpestore havvindmølleparker.
Så kan man godt have teoretiske diskussioner om, hvornår man stopper med olieudvinding i Nordsøen, men det tror jeg vil være en parentes i historieskrivningen, mens det, der ikke vil være en parentes, vil være de teknologispring i forbindelse med at fortrænge olie og gas, vi kommer til at opleve de næste 20 år.
Carsten Bach (LA), 2019-04-04:
Tak for ordførertalen.
Jeg var lige en lille smule fraværende i starten af den, men specielt den sidste del hæftede jeg mig rigtig meget ved.
Den handlede meget om økonomi, og som et godt liberalt folketingsmedlem går jeg en del op i økonomi.
Og det synes jeg faktisk også at lige præcis den her debat handler rigtig meget om.
Ordføreren nævnede, at vi ikke er afhængige af indtægterne fra Nordsøen – det kan man jo tage, som man vil – og så snakker vi nu om et eller andet sted mellem 72 mia. kr. og 106 mia. kr.; hvordan er det, at de skal finansieres?
Jeg ved, at Alternativet har gode økonomiske planer – og det med de gode økonomiske planer skal i citationstegn – for der vil man finansiere alle sine festligheder.
Men det sidste, som jeg faktisk studser allermest over, er, at ordføreren jo rent faktisk erkender, at hvis vi gennemfører det her, vil der være nogle store erstatninger, der skal betales til de aktører, der er i Nordsøen, og som henter olie og gas op fra Nordsøen i dag.
Så man anerkender faktisk, at der skal udbetales erstatninger i den forbindelse.
Så Alternativet er simpelt hen indstillet på at skulle stoppe indvinding af olie og gas fra Nordsøen inden for 10 år og så udbetale store erstatninger til de her virksomheder, samtidig med at man ikke ønsker at gøre brug af indtægterne fra Nordsøen til grøn omstilling.
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Det viser jo netop, hvilken stor kattepine Folketingets flertal, bortset fra Enhedslisten og Alternativet, her er blevet bragt i, fordi Nordsøaftalen simpelt hen har gjort det muligt nu for en række firmaer, som har fået de her tilladelser, at stille erstatningskrav, hvis vi gerne vil have, at vi skal følge Parisaftalen.
Og det synes jeg er det, der er det chokerende i den her sag, altså at man i 2017 indgår en aftale med en række firmaer om at fortsætte udvinding af fossil energi næsten frem til 2050 og på den måde binder Danmarks økonomi, både med hensyn til selve indtægterne, men også erstatningssager, op som et ansvar, vi bliver nødt til at tage.
De her penge kommer vi til at tjene på meget lang sigt, og det er meget usikkert, hvor meget vi får ind efter 2030.
Så jeg synes, det er en vigtig sag at holde fast i, at vi altså skal udfase den her produktion, og vi må se på på den lange bane, hvordan vi får finansieret de her ting – men det er meget usikkert.
Carsten Bach (LA), 2019-04-04:
Jeg ved ikke, om jeg fik svar på mine spørgsmål om, hvordan det her skal finansieres, og om Alternativet rent faktisk er indstillet på at betale de her erstatninger til de private aktører, der nu er i Nordsøen.
Men lad nu det ligge.
I stedet for vil jeg gerne spørge om det her med målsætningen om nettonuludledning i 2050, som Alternativet jo rent faktisk også er indstillet på, og som i hvert fald er en del af energiaftalen fra 2018, hvor det jo netop er den langsigtede målsætning.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan hr. Christian Poll, som jeg i øvrigt er meget glad for ikke er min revisor, betragter begrebet nettonuludledning.
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Nu er det jo sådan, at der er et verdensmarked for olieprodukter, og vi har jo i alle årene sådan set importeret og eksporteret olieprodukter.
Det er sådan, at vi i dag eksporterer mere end halvdelen af olien fra Nordsøen; til gengæld så importerer vi 6 mio. m³ råolie om året.
Vi får det både fra Norge og fra Rusland, og vi eksporterer bl.a. til Sverige.
Så vi har jo at gøre med et åbent marked – hvad er forskellen?
Karina Adsbøl (DF), 2019-04-04:
Tak for det.
Alternativet har fremsat et forslag om obligatorisk undervisning i køn, ligestilling og mangfoldighed til studerende med kommende undervisningsansvar, og det er lige fra dagtilbud til ungdomsuddannelser og videregående uddannelser.
Og det foreslås så, at der udarbejdes en handlingsplan, der har til formål, at offentligt ansatte med undervisningsansvar og med borgerkontakt bliver rustet til at møde alle borgere ligeværdigt uanset køn, baggrund, fysiske eller psykiske funktionsnedsættelser, seksualitet eller religiøs overbevisning.
I Dansk Folkeparti mener vi ikke, der er behov for en handlingsplan for at ruste offentligt ansatte til at møde borgere ligeværdigt.
Det skulle de gerne kunne i forvejen.
Det handler meget om empati, og såfremt man ikke har det, synes jeg, det bør være op til ledelsen at tage ansvar.
Og hvis man ikke kan det, altså møde borgerne ligeværdigt, kan det jo godt være, man har det forkerte arbejde.
Et sundt og godt princip er at møde andre mennesker, som man gerne selv vil mødes.
Når det så er sagt, er der jo rigtig mange områder i det her forslag, hvor der er brede politiske aftaler.
Der er forligskredse på folkeskoleområdet, der er aftaler på dagtilbudsområdet og også på uddannelsesområdet.
Og der er jeg ikke ordfører; jeg har ikke det forkromede overblik over alle de aftaler.
Så derfor tænker jeg, at såfremt der skal ske ændringer, er det jo noget, man skal løfte i de aftalekredse, der er.
Derudover finder jeg det meget nyttigt, at Sex & Samfund hvert år i uge 6 tager relevante emner op, men også har undervisningsmateriale på deres hjemmeside, bl.a. til grundskolen, som undervisere kan benytte sig af.
I Dansk Folkeparti støtter vi ikke forslaget.
Trine Torp (SF), 2019-04-04:
Tak for det, og tak til Alternativet for at fremsætte forslaget i dag.
Det er sådan set altid godt, at vi i Folketingssalen kan få nogle politiske drøftelser om normer og kønsforestillinger og ligestilling, så tak for det.
I SF deler vi ønsket om at arbejde for øget ligestilling og mangfoldighed i alle dele af samfundet, også på skoler, gymnasier og i undervisningsverdenen helt generelt.
Vi mener, på linje med det, som beskrives i bemærkningerne til forslaget, at det er vigtigt, at der i højere grad undervises i normkritik, køn, ligestilling og mangfoldighed på diverse uddannelser, også for kommende undervisere.
Det har betydning, ikke kun for børnene og de unge på uddannelsesinstitutionerne, men også hvis vi reelt skal sikre mere ligestilling og mangfoldighed i uddannelsesvalg og på arbejdsmarkedet.
Vi er derfor også positive over for intentionerne i forslaget og for, at Alternativet sætter fokus på emnet.
Når vi alligevel ikke kan støtte beslutningsforslaget, sådan som det ligger i dag, så handler det egentlig ikke om substansen i det og intentionen med det, men mere om, at indholdet i uddannelserne hører til i de respektive politiske forlig og aftaler, der er på uddannelses- og undervisningsområdet.
I SF er vi med i en række aftaler og forlig på tværs af uddannelsesområdet, og vi kæmper altid for at fremme ligestillingsdagsordenen, når vi forhandler med de øvrige forligspartier.
Vi mener også, at det er der, altså i forligskredsene, at fremtidige drøftelser om undervisning i køn og ligestilling og mangfoldighed på de respektive uddannelser bør finde sted.
Samtidig bør så omfattende ændringer af indholdet i de forskellige uddannelser ske i en tæt dialog med relevante undervisere og studenterorganisationer på området, så der tages højde for såvel faglige som praktiske udfordringer ved at ændre i undervisningen på de enkelte uddannelser.
Vi ved jo godt, at når man lægger noget ind, er der noget andet, der skal ud, og uddannelserne er også skruet forskelligt sammen.
Så vil jeg også sige, at vi sådan set selv for nogle år tilbage har foreslået, at der skulle indføres undervisning i køn på lærer- og pædagoguddannelserne, så vi er sådan meget på linje med intentionerne i det.
Det har jo også vist sig, at det nu er kommet ind i pædagoguddannelserne.
Det mangler andre steder.
Men jeg tror på, at kampen i virkeligheden skal kæmpes nogle andre steder end ved at behandle et beslutningsforslag i Folketingssalen.
På den baggrund deler vi intentionerne, men kan ikke bakke op om forslaget.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-04:
Tak for det.
Jeg er helt enig i bekymringerne.
Jeg ved også, at Djøf har bakket det op, men også har udtalt nogle af de samme bekymringer, nemlig at det er et meget stort område.
Men kunne man forestille sig, at der var et ministerium, som tog handling på at skabe det her forkromede overblik, og som sørgede for, at der var en ligestillingsvurdering, sørgede for, at den ligestilling og indsats mod diskrimination og indsigt i køn rammer alle ministerier?
Hvordan ved vi i dag, at alle de forhandlinger, vi laver parallelt med hinanden, ikke er med til at modarbejde, at vi har det her intersektionelle fokus på vores mangfoldighed i samfundet?
Trine Torp (SF), 2019-04-04:
Det ved jeg ikke om vi nogen sinde rigtig kan blive sikre på, og jeg ved ikke, om det lige er ministeriet, der skal lave det arbejde.
Altså, jeg ville egentlig sige, at vi som ligestillingsordførere her har et kæmpe ansvar i forhold til faktisk at tale med vores undervisnings- og uddannelsesordfører, hvis vi ikke er det samtidig med, så vi i virkeligheden får det sat på dagsordenen, hver gang vi alligevel skal forhandle om nogle af de her uddannelsesbekendtgørelser og studieordninger.
Det har vi i hvert fald i SF, og vi prøver egentlig også at sparke det ind der, hvor vi kan.
Men det er selvfølgelig aldrig en let øvelse, fordi der altid er mange flere ønsker til, hvad uddannelserne skal kunne, end der i virkeligheden er år til at gå på uddannelserne.
Anni Matthiesen (V), 2019-04-04:
Jeg vil egentlig gerne starte med at sige, at jeg synes, det var en rigtig flot ordførertale, og som jeg forstår Alternativets ordfører, er tanken med beslutningsforslaget her på en eller anden måde, at der skal italesættes mere.
Men jeg vil også godt sige, at det vel så også kræver, at man gør mere end blot at tale.
Derfor kunne jeg også godt tænke mig at spørge ind til: Har Alternativet tænkt på, hvad det næste skridt så er?
Og hvis man skal følge alt det, der står i beslutningsforslaget, til dørs, hvad vil omkostningerne så være?
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-04:
Tak for spørgsmålet, og tak for komplimenten i forhold til talen.
Jeg kan jo se, at der i ordførerens spørgsmål ligger, at forslaget ikke er præcist nok.
Så hvis jeg skal præcisere det på det minut, jeg har her, handler det om, at vi får blotlagt: Hvad er initiativerne lige nu?
Hvordan sørger vi for, at de initiativer bliver stillet til rådighed på alle uddannelser i forhold til undervisning i køn, ligestilling og mangfoldighed?
For jeg mener, at det er en viden, som alle undervisere har brug for.
Det er det ene.
Det andet er, hvordan vi kan ruste vores offentligt ansatte til at møde borgerne i en mere ligeværdig relation, og hvordan vi inddrager dem i det arbejde.
Omkostningerne derved kender vi jo ikke, for vi ved ikke, hvor omfangsrigt et arbejde det vil være, men det vil være op til udredningen og det, der står i handlingsplanen.
Anni Matthiesen (V), 2019-04-04:
Kan ordføreren ikke godt se, at man som offentligt ansat måske godt kan føle, at man bliver talt lidt ned til?
For jeg synes jo, at det her er ganske naturligt, når man rent ud sagt skriver under på kontrakten som offentligt ansat.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-04:
Tak for det.
Det kan jeg sagtens følge.
Men hvis vi kigger på den statistik, vi har til rådighed, så ved vi eksempelvis, at ældre mandlige borgere i flere kommuner er bedre til at gå end kvindelige borgere, og så fandt man ud af, at man brugte dobbelt så mange penge på de ældre mandlige borgere, ligesom man har fundet ud af, at man taler meget mere til små pigebørn i børnehaven, end man taler til drengebørn, hvilket betyder, at de udvikler et sprog hurtigere.
Så alle intentionerne bakker jo op omkring ordførerens tilgang til at være offentligt ansat, men nogle gange skal vi også bare anerkende, at vi mangler viden for at kunne behandle folk lige.
Karina Adsbøl (DF), 2019-04-04:
Hvis vi mangler viden, var det måske nok det, forslaget skulle være gået på, i forhold til en vidensbank eller andet.
Men det, jeg godt vil spørge til i forhold til det her forslag, er, at det vel handler meget om sund fornuft, god opdragelse og empati, og det tænker jeg da at rigtig mange af vores offentligt ansatte har.
Jeg er tidligere uddannet social- og sundhedsassistent og har arbejdet inden for pleje- og omsorgsfaget, og jeg har mødt alle mulige forskellige mennesker, og det handler vel om, at man er godt opdraget, og at man møder mennesker der, hvor de er.
Laura Lindahl (LA), 2019-04-04:
Det var bare en kommentarer, så der er ikke så meget at svare på.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-04:
Tak til ordføreren for bidraget.
Altså, jeg tager til mig, at det sagtens kunne være mere præcist i forslaget.
Det, jeg ved, når jeg snakker med alle de organisationer, som har været involveret i den her proces, er, at de gerne vil inddrages, og at de gerne vil have mulighed for at påvirke, hvad indholdet er.
Og hver gang vi fra statsligt hold kommer og pålægger dem rammer, hvor de ikke er blevet inddraget tilstrækkeligt, så er det, at de ikke ser, at vi modarbejder de strukturer, der er i vores samfund.
Så det er jo grunden til, at det ikke er der.
Det er også grunden til, at jeg ikke kan beregne, hvad det kommer til at koste.
I første omgang handler det om at få skabt den her handlingsplan.
Det var egentlig bare en kommentar til ordførerens tale.
Men tak for input.
Tak til ordføreren for talen.
Jeg hæfter mig ved, at ordføreren siger, at ordføreren ikke har det forkromede overblik, fordi det ligger i forskellige ministerier og forskellige forligskredse.
Og det er netop det, jeg efterlyser her: et forkromet overblik.
Vi skal have det på alle mulige andre områder, men vi har det ikke i forhold til ligestilling og mangfoldighed, og det mener jeg vi bør prioritere, og det er derfor, vi har fremsat forslaget.
Så nævner ordføreren, at Sex & Samfund gør det rigtig godt.
Sex & Samfund har også haft det her forslag til eftersyn, og de bakker det op.
De støtter helt op omkring, at relevant viden og praksiskompetencer bør indgå som en obligatorisk del af de nævnte uddannelser, men faktisk også hos politiet og fængselsvæsenet og i social- og omsorgssektoren.
Hvordan forholder ordføreren sig til, at Sex & Samfund kommer med den udtalelse?