runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Jeg er også glad for, at vi udtrykker enighed her i Folketingssalen.
Nu synes jeg først og fremmest, det er vigtigt at få stoppet den katastrofe, der er under opsejling med det, som regeringen har lagt frem.
Der skal man i hvert fald være sikker på, at man har finansieringen til det, og den er jeg ikke i stand til at anvise her i dag.
Men det, som jeg synes man i højere grad burde interessere sig for, hvad jeg faktisk også tror ordføreren er enig i, er det værdiansættelsescirkulære, der hen over natten blev lavet om for 5-6 år siden.
Det bliver man nødt til at kaste et kritisk blik på, for det er med til at give virksomhederne en helt forkert og oppustet værdi.
Derfor vil jeg hellere kaste mine kræfter ind i det spørgsmål end i diskussionen om 0 pct.
Jesper Petersen (S), 2019-10-22:
Hr. Troels Lund Poulsen får lidt røg, lidt kritik for, at Venstre var meget efter Socialdemokratiet for ikke at komme med finanslovsforslag, der var uddybende nok, i sidste valgperiode, men slår altså fast, at man mener det samme før valget som efter valget, og jeg synes egentlig, at ordføreren da har ret i det.
Altså, man kunne ikke svare på, hvad Venstres økonomiske politik var i valgkampen, og man kan heller ikke svare på i dag, når vi har debat om finansloven, hvad Venstres økonomiske politik er
, så på den måde er tingene ens på begge sider af valget, og det kan man så tage som en slags ros, men en god debat er det jo vanskeligt at få.
Jeg vil frem til spørgsmålet omkring arveafgift, for jeg vil bare gerne bede hr. Troels Lund Poulsen om at bekræfte for Folketinget, at de økonomiske vismænd faktisk modsiger alle de argumenter, der kommer her i dag, om, at det skulle være skadeligt for økonomien at lave den tilbageførsel af arveafgiftsprocenten til, hvad den var, da Venstre sidst overtog regeringsmagten.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Altså, jeg tager det sådan set bare som en konstruktiv, kærlig diskussion, når man gerne vil diskutere, at Venstre ikke har fremlagt sine prioriteter – de skal nok komme.
Om det så betyder, at der er flere invitationer fra finansministeren, tvivler jeg på, fordi man ønsker at lave en rent rød finanslov.
Det er trist for Danmark.
Det skaber desværre ikke en økonomisk vækst, tværtimod.
Derudover vil jeg så sige, at man jo vil kunne se, at det, som vi står på mål for, fuldstændig afspejler sig i det, vi gik til valg på.
Og der må man jo sige, til Socialdemokratiets ros, at der kan vi ikke genfinde særlig meget af det, som Socialdemokratiet lovede vælgerne.
F.eks. er de 3 mia. kr., som man kunne finansiere rigtig meget med via besparelser på konsulentudgifter, jo ikkeeksisterende i det finanslovsforslag, vi ser – bare for at nævne ét eksempel.
Jesper Petersen (S), 2019-10-22:
Hr. Troels Lund Poulsen valgte jo ikke at svare på spørgsmålet, der handlede om, at de økonomiske vismænd faktisk afviser de argumenter, der kommer her, om, at arveafgiften skulle være skadelig for økonomien.
Jeg synes heller ikke, det er en rigtig udpegning af, hvad der står i finanslovsforslaget, der er fyldt med ting, vi sagde før valget, men nu måtte jeg jo så svare på det.
Og hvis vi så lægger en anden ting til, som hr. Troels Lund Poulsen vel kender godt, så sagde den tidligere skatteminister, hr. Karsten Lauritzen, jo også til Folketinget den 2. maj 2018, at der ikke vurderes at være belæg for at antage væsentlige adfærdseffekter, og dermed heller ikke væsentlige effekter på arbejdsudbud og bnp, forbundet med en afskaffelse af bo- og arveafgiften – altså at det ikke havde nogen økonomisk betydning.
Er det ikke rigtigt, at det er et politisk spørgsmål om ulighed og ikke et spørgsmål om økonomien?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Altså, nu kan man jo så også glæde sig over, at hr. Jesper Petersen ikke er bundet af sandhedspligt lige nu, men hvis man vil citere De Økonomiske Råd, tror jeg, man skal citere korrekt, og det var det spørgsmål, som hr. Jesper Petersen gerne selv ville besvare – jeg skal nok besvare det nu.
Det jo sådan, at de gerne vil bruge de midler, der er til rådighed, på en anden måde.
Det er, fordi de synes, der er andre elementer, der er mere virksomme, men det er jo alle sammen elementer, som Socialdemokratiet er lodret imod.
Så hvad er facit?
Facit er det, at Socialdemokratiet ikke ønsker at forbedre vilkårene for dansk erhvervsliv, og det er jo en fair prioritet.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-22:
Tak for det.
Nu har vi hørt rigtig meget om, hvad Venstre er uenige med regeringen i.
Og det er jo spændende på den måde at kunne få kontrasterne manet frem i en finanslovsdebat, men der er faktisk en ganske betydelig post på finansloven, hvor Venstre er den sikre støtte for regeringen.
Det handler om de knap 23 mia. kr., som Danmark sender mod Bruxelles i år.
Hvorfor er det, man ikke ønsker, at det skal sænkes?
Altså, når vi nu er enige om at have en restriktiv tilgang til dansk økonomi, og at det er vigtigt, at pengene bliver brugt rigtigt osv., hvorfor har man så ikke den samme tilgang til EU-budgettet?
Altså, 23 mia. kr. skæpper jo dog lidt i kassen.
Og jeg ved, at der jo også er bølger forude i forhold til det, der sker med brexit, og alligevel hører vi ikke Venstre være dem, der siger, at det danske bidrag skal ned, og at EU skal fylde mindre.
Tværtimod, hvis man hører hr. Jan E. Jørgensen og andre sådanne karakterer, er det nærmest det modsatte, man får indtryk af.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Jamen altså, man kan da give et helt konkret svar på det.
F.eks. synes vi jo, at det er forkert at bruge 300 mio. kr. mere på, at arbejdsløse indvandrere får en mindre tilskyndelse til at tage et arbejde, altså ved at sætte ydelserne op.
De penge er da forkert brugt.
Betyder det så, når Venstre kommer med sine prioriteter, at det er 300 mio. kr. ekstra, som vi vil bruge på at sætte gang i den grønne omstilling?
Det vil man blive klogere på, når man så ser vores forslag.
Men vi mener, at der er brug for at komme et reelt stykke længere end det, som regeringen nu har præsenteret.
Det noterer jeg mig også at Alternativet har ment, så det er jo trods alt noget, der samler os.
Så synes jeg, at det er et meget voldsomt indgreb på den tidligere klima- og energiminister, som også sidder her i Folketingssalen i dag, at sige, at man ikke havde en grøn klimapolitik.
Altså, der blev lavet en bred energiaftale, som også er fundamentet for det, som vi diskuterer nu, nemlig i forhold til klimaindsatsen.
Så det er et trist angreb på min gode kollega Lars Christian Lilleholt, og det er jo simpelt hen ikke i orden, når han ikke kan forsvare sig.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-22:
Ordføreren gjorde lige før meget ud af at sige, at Venstre mente det samme efter valget, som de gjorde før valget.
Der må jeg bare sige, at det er jeg ikke enig i, og jeg er rigtig glad for, at det ikke er sådan, for før valget havde vi jo en regering, der satte den grønne omstilling i bakgear, og nu støtter Venstre så også et 70-procentsreduktionsmål i 2030.
Så det er jo et fantastisk ryk i holdning, der er sket hos Venstre.
Hvor mange penge er det, man ønsker at sætte af, og hvad er det for nogle penge, man vil finde, til at komme i gang nu og her med den ægte grønne omstilling og de konkrete investeringer?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Tak for spørgsmålet.
Man fik jo indtrykket af, at det var hr. Christian Rabjerg Madsen, der personligt selv havde opfundet de 70 pct.
Jeg var jo desværre ikke en del af de forhandlinger, jeg så det bare på tv, men jeg tror, at det ikke mindst var Radikale Venstre, der i det forståelsespapir, der blev udkommet af de drøftelser, der var med en række partier, lagde afgørende vægt på de 70 pct.
Så jeg tror, man også skal huske at kvittere for, at det har været en prioritet for Det Radikale Venstre, og tillykke med den sejr, om man så må sige.
Vi er helt villige til – og det var også det, som jeg nævnte i min tale – at bruge af det økonomiske råderum, der er til stede.
Det vil man også se, når vi præsenterer vores finanspolitiske prioriteter – at det skal være, om man så må sige, et reelt løft af den grønne omstilling.
Sandheden er den, som fru Sofie Carsten Nielsen jo også sagde: Der er intet løft i det nuværende finanslovsforslag.
Det er bare, at man farver nogle penge grønne, og så siger man, at nu bruger vi flere penge på den grønne omstilling.
Det er jo ikke et reelt løft af den grønne omstilling.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Tak for det.
Tak for den bekræftelse.
Jeg glæder mig til at se Venstres udspil.
Vil det også her fortsætte med det, som jo også var en del af valgkampen fra rigtig mange partiers side, og som desværre heller ikke er en del af Socialdemokraternes finanslovsudspil, nemlig at uddannelsesloftet afskaffes, og at det sikres, at finansieringen af de humanistiske og samfundsvidenskabelige uddannelser fortsætter?
Kan Venstre også bakke op om det?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
På mange måder er Venstre jo et gammelt og måske også lidt kedeligt parti forstået på den måde, at vi mener det samme før et valg som efter et valg.
Det vil jeg gerne kvittere for at Socialdemokratiet ikke gør.
Socialdemokratiet har jo sort bælte i at mene én ting før et valg og så mene noget andet efter et valg.
Men i forhold til det særlige tilskud til humaniora og samfundsvidenskab sagde vi, at ja, det vil vi sikre.
Så det står vi på mål for, og det vil man også kunne se.
Så sagde vi også under valgkampen, at vi ville drøfte uddannelsesloftet, og det kommer man også til at se i vores finanspolitiske prioriteter.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Venstres omsorg for Arne og for klimaet er rørende.
Det varmer mit hjerte, sikkert også andres.
Det havde været en lille smule praktisk, hvis vi havde haft Venstres finanslovsforslag her til førstebehandlingen af finanslovsudspillet.
For det er jo ligesom lidt svært at debattere noget, som man ikke har set.
I SF lægger vi altid vores forslag frem, også i god tid.
Men så bliver vi nødt til at gætte lidt eller stille nogle spørgsmål til ordføreren, når han nu står på talerstolen.
En af de ting, jeg gerne vil spørge ind til, er også den grønne omstilling.
Derfor vil jeg gerne høre ordføreren, hvordan Venstre vil prioritere klimaindsatsen.
Hvad er der af nye penge, og på hvilke områder?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Det har jo i hvert fald været muligt tidligere for SF at forholde sig til en finanslovsdebat.
Jeg må altså også sige, at jeg synes, det er meget fair, at man har mulighed for at have en teknisk gennemgang i Finansudvalget, inden vi som oppositionsparti skal fremlægge vores politik.
Det kan man godt trække på smilebåndet af, men fru Lisbeth Bech Poulsen ved jo godt, at det i den her uge er tre ministre, der skal møde i Finansudvalget.
Men når det så er sagt, synes jeg bare, at SF skal glæde sig over, at Venstre nu helt klart siger, at den grønne omstilling kræver et reelt økonomisk løft.
Det, der ligger i regeringens finanslovsudspil, er ikke nok.
Det er også derfor, vi vil bruge af de midler, der er i det økonomiske råderum.
Hvordan vi vil bruge det og hvor mange penge og til hvad, vil man kunne se, når vi præsenterer vores udspil.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Det skortede ikke på kritik af Socialdemokratiet, da Venstre havde regeringsmagten, hvis de ikke havde fremlagt et finanslovsforslag, og nu kan jeg ikke engang få at vide, hvad man sådan i overordnede termer, i overordnede beløb har tænkt sig at sætte af til den grønne omstilling.
Det synes jeg er under al kritik.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Det undrer mig ikke, at fru Lisbeth Bech Poulsen mener det.
Nu kommer vi jo ikke med et finanslovsforslag som regering.
Altså, nu gør vi det jo som oppositionsparti.
Det har andre oppositionspartier også gjort tidligere.
Jeg vil blot sige helt klart i dag, at jeg heller ikke synes, det er en fair prioritet, Folketinget har fået.
Fru Lisbeth Bech Poulsen har selv været med til at underskrive et brev fra Finansudvalget om, at Finansudvalget jo ikke på nogen måde er blevet ordentligt betjent af regeringen.
Og før vi har set alle kortene fra regeringen, kommer vi ikke med vores prioriteter.
Men man kan glæde sig over – og det synes jeg, uanset om fru Lisbeth Bech Poulsen ryster på hovedet eller ej – at vi deler den ambition, at der skal være flere penge til den grønne omstilling.
Og det er jo det, der er anderledes end det, som regeringen har lagt frem.
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Nu siger ordføreren, at Venstre er sådan et parti, som fører ansvarlig økonomisk politik.
Så bliver jeg bare nødt til at spørge: Er det særlig ansvarligt fra 2015 til 2019 at have aftalt skatte- og afgiftslettelser, som vil koste næsten 22 mia. kr. hvert eneste år, når man samtidig efterlader en regning på 3,5 mia. kr., som vi andre skal samle op i finanslovsforhandlingerne for 2020?
Er det særlig ansvarligt?
Jeg bliver også nødt til at spørge om noget, i forhold til at Venstre har et ønske om, at der skal tilføres flere midler til den grønne omstilling.
Regeringen har spillet ud med en meget skrap forhandlingsreserve på 2,1 mia. kr.
Det er for lidt.
Den skal hæves.
Så havde der jo været en forhandlingsreserve på 5,6 mia. kr. at forhandle om.
Så hvor ansvarligt er det egentlig at tømme kassen og løbe fra regningen og så gå og påstå, at man er et økonomisk ansvarligt parti?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Jeg tror, man må konstatere, at bare det at få det nuværende skattesystem til overhovedet at være i stand til at virke er en meget stor øvelse.
Det koster mange milliarder, og derfor tror jeg ikke, at tiden er inde til nu at introducere nye it-systemer i skattevæsenet, når vi kan konstatere, at de it-systemer, der er, har svært ved at virke.
Så det vil jeg i hvert fald kraftigt fraråde.
Jeg synes tværtimod, at man skulle bringe sig selv i den situation, at man gør Skattestyrelsens it-systemer i stand til at opkræve de skatter og afgifter, som er nødvendige.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Jeg kunne godt tænke mig at høre nogle argumenter for, hvorfor man ikke skal det.
For det ville ikke koste noget at lave et skattesystem, som var mere simpelt.
Man kunne få det samme provenu ind.
så det fortsat var sådan, at de bredeste skuldre betalte mest.
Så det er ikke et spørgsmål om, at det skal koste en hel masse penge.
Selvfølgelig vil der være noget systemudvikling, og selvfølgelig er der et arbejde for embedsværket ved at lave et nyt skattesystem, men det er som sådan ikke meningen, at det her skulle være en øvelse, som skulle give skattelettelser og koste en hel masse provenu.
Jeg kunne virkelig godt tænke mig at høre argumenterne for, at man kan være modstander af at have et mere simpelt og gennemskueligt skattesystem.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Det er jo rigtigt nok, at den tidligere regering tabte regeringsmagten, og sådan er det jo i politik, nemlig at man ikke kan vinde hver gang.
Men det, som er vores prioritet nu i det prioriteringspapir, vi kommer med som reaktion på regeringens finanslovsudspil, er at vikle os ud af nogle af de, synes vi i Venstre, forkerte planer, som regeringen har.
Det er det, vi vil bruge vores kræfter på og bruge vores økonomi til.
Derfor ser jeg ikke for mig, at man skal til at lave grundlæggende om på skattesystemet i forbindelse med den her finanslovsdebat.
Ligefrem at benævne hr. Jan E. Jørgensen som en karakter
er måske at gå for vidt.
Venstre har den klare holdning, at vi synes, vi betaler et fornuftigt og fair bidrag.
Vi er tilhængere af et stærkt europæisk samarbejde.
Det er jo dér, hvor der til tider godt kan være en nuance mellem Dansk Folkeparti og Venstre, må man sige – nogle gange mere tydelig end andre gange.
Men dér, hvor jeg synes man skulle investere sin kapital, er jo så, hvor Danmark har mulighed for at bevare det niveau i betalingen, som er gældende på nuværende tidspunkt.
Jeg forudser, at den nuværende socialdemokratiske regering ikke kan levere på det, men kan blive tvunget til at komme til at betale mere i EU-bidrag.
Det er også derfor, man kan se panikken i ansigtet hos statsministeren i øjeblikket, når hun er til møde i Det Europæiske Råd, for statsministeren er godt klar over, at Danmark potentielt kommer til at bidrage mere.
Og der mener vi, at vi ligger på et fair niveau, og det er det, vi synes giver mening.
Vi har jo den holdning i modsætning til Enhedslisten, at det både er vigtigt at have et godt og stærkt velfærdssamfund, men også sikre, at der er nogle, der tjener penge i det her samfund.
Derfor synes vi faktisk, at det er sund fornuft at sikre nogle bedre vilkår for de danske virksomheder.
Det er også derfor, at vi i Venstre begræder, at regeringen ikke har taget et eneste initiativ til at gøre Danmark rigere.
Det er jo ikke sådan, at pengene bare falder ned fra himlen.
Der er jo nogle, der skal tjene de penge, der holder det her samfund kørende.
Derfor synes vi faktisk, det er meget fornuftigt, at man tilskynder til, at det bliver lettere at have et arbejde og også, at man får en økonomisk gevinst ved det – bare for at nævne et eksempel.
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Jeg har også skabt mig et overblik over de samlede reserver – bare så hr. Troels Lund Poulsen kan være helt bevidst om det.
Men sagen er jo, at det, som den tidligere regering har gjort, er, at man har været enormt god til at give permanente skattelettelser, som fremadrettet vil koste næsten 22 mia. kr. om året.
Men når det kommer til bevillinger til vores skatteforvaltning, når det kommer til bevillinger til vores politi, så har man kun kunnet mande sig op til at levere midlertidige bevillinger.
Og derfor har det jo været et udtryk for en politisk prioritering, at man på den måde efterlader en regning på 3,5 mia. kr.
Og mit spørgsmål er bare: Er det ansvarlig økonomisk politik at give permanente skattelettelser, der primært kommer de rigeste til gode, men kun midlertidige bevillinger til institutioner, som virkelig har behov for penge?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Altså, Venstre er ikke løbet fra nogen som helst regning.
Nu får vi jo rig lejlighed til at diskutere det såkaldte kasseeftersyn, tror jeg, i den her uge i Finansudvalget, hvor finansministeren så stiller op i samråd.
De 3,5 mia. kr., som man mener er en regning nogen er løbet fra, er jo alle sammen kendte udgifter, som Folketinget har været opmærksom på skulle finansieres.
Det er jo bl.a. skattevæsenet og politi, som skal have ny økonomi i 2020.
Så det er jo ikke nogen regning at løbe fra, bare for at nævne to elementer.
Så vil jeg også bare gøre hr. Rune Lund opmærksom på noget, inden han stirrer sig blind på de der 2 mia. kr. i forhandlingsreserve.
Der er nemlig 2 mia. kr., som er sat af til en forhandlingsreserve, men så har regeringen også sat 1 mia. kr. af til sig selv.
Jeg går ikke ud fra, at hr. Rune Lund er så nem i en forhandling, at han siger, at der for resten er 1 mia. kr., som Enhedslisten ikke må blande sig i.
Og derudover findes der jo også en lang række skjulte hensættelser, som hr. Rune Lund kan kaste sig over.
Så jeg synes, det gode budskab er, at der er ca. 4 mia. kr., som man, om jeg så må sige, kan forhandle med regeringen om.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Tak for en god tale.
Jeg var særlig vild med indledningen, hvor hr. Troels Lund Poulsen refererede til, at den danske landstræner var blevet fyret efter ikke at have tabt en kamp i 3 år.
Jeg ventede på den naturlige forlængelse, som ville være, at den borgerlige regering var blevet fyret efter ikke at have tabt en kamp i 4 år.
Men jeg synes, at der måske nok var i hvert fald et punkt, hvor vi kunne have gjort det endnu bedre som borgerlig regering, og det er egentlig også et punkt, som jeg synes alle andre regeringer de sidste hundrede år ikke har været dygtige nok til, nemlig at holde lovgivningen simpel.
Vi har bl.a. fået en skattelovgivning, som er ekstremt kompliceret, og meget, meget få danskere kan gennemskue beregningen af deres skatteprocent og deres marginalskat.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om Venstre kunne tænke sig at arbejde sammen med os om at forsimple skattesystemet, f.eks. ved at afskaffe arbejdsmarkedsbidraget og sørge for, at man havde en mere retvisende simpel trækprocent i stedet for det her system, hvor man først bliver trukket i arbejdsmarkedsbidrag og derefter bliver trukket i andre procenter bagefter.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Tak for det.
Sammen med SF, Enhedslisten og Alternativet var vi jo i Radikale Venstre med til at få Socialdemokraterne med på det her mål om at reducere udledningen af drivhusgasser med 70 pct. i 2030.
Det er et meget ambitiøst mål.
Et samlet dansk erhvervsliv bakker op, pensionskasserne bakker op og jo også flere andre partier, herunder ordførerens eget.
Det er, som også ordføreren og hans parti tidligere har udtalt, meget ambitiøst.
Så jeg er glad for, at partiet også er med på opbakningen.
Det betyder jo også, at der skal handles, og at der skal handles nu.
Jeg spurgte over for Socialdemokratiets ordfører ind til CO 2 -reduktioner i det her finanslovsforslag.
Jeg har ikke fået øje på dem endnu.
Men vil ordførerens parti, Venstre, være med til at sikre, at der sker reel handling, f.eks. ved jordudtagning af de sårbare jorde i landbruget, som er det allervigtigste for, at der kan ske CO 2 -reduktioner nu?
Thomas Jensen (S), 2019-10-22:
Tak til hr. René Christensen.
Nu skal vi jo ikke bruge tiden her i salen på at tale os væk fra hinanden, synes jeg – jeg synes, vi skal prøve at afsøge, hvilke muligheder der er.
Derfor har jeg også de senere år glædet mig over, at Dansk Folkeparti har haft en politik, hvor man vil have det offentlige forbrug til at vokse i takt med den demografiske udvikling, altså når der kommer flere ældre og flere børn, der skal have noget pleje.
Derfor vil jeg godt lige prøve at afsøge hos hr. René Christensen, hvad holdningen er hos Dansk Folkeparti i dag.
For vi kan jo se tilbage på den tidligere regering, hvor man netop ikke fulgte det princip med, at det offentlige forbrug skulle følge den demografiske udvikling.
Og nu står vi så med et helt konkret finanslovsforslag fra den socialdemokratiske mindretalsregering, hvor det offentlige forbrug skal stige med 1,3 pct., altså hvor det offentlige forbrug stiger mere, end den demografiske udvikling egentlig tilsiger.
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Jamen det kommer an på, hvad man kalder velfærd.
Når vi kan se i finanslovsforslaget, at man øger udgifterne til ikkevestlig indvandring med 800 mio. kr., så er det jo faktisk sådan, at det øger det offentlige forbrug.
Det synes vi ikke er positivt.
Vi synes ikke, det er positivt, at vi bare bruger flere penge.
Vi synes, det er positivt, at vi bruger dem på det rigtige.
Det er også derfor, at vi er glade for, at SF forhåbentlig får igennem, at der kommer en milliard til ældreområdet.
Vi bliver nemlig flere ældre, og der er behov for et løft af det offentlige, men pengene skal da bruges på det rigtige.
Bare at bruge pengene er ikke interessant.
Det er interessant at bruge dem på det rigtige.
Der må man sige, at når man ser på det forslag, der ligger, så er det landdistrikterne og de ældre, der er ladt i stikken, og det skal vi have rettet op på.
Thomas Jensen (S), 2019-10-22:
Lad os nu lige holde fokus på de store linjer i det her finanslovsforslag, for det er jo netop, at vi har indgået aftaler med kommuner og regioner, som giver et løft i velfærden til danskerne, i modsætning til dengang, da den tidligere regering underfinansierede velfærden i kommuner og regioner.
Kan jeg ikke bare få et klart svar på det her korte spørgsmål, jeg stiller nu: Vil hr. René Christensen og Dansk Folkeparti helst sørge for sammen med en socialdemokratisk regering, at velfærden kan stige i regioner og kommuner, eller vil man tilbage til det spor med Venstre i spidsen, hvor man underfinansierer velfærden til de ældre og børnefamilierne ude i kommunerne?
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Det vil vi gerne kvittere for.
Men det er jo ikke en aftale, som giver et løft; det er en aftale, som sikrer status quo.
Og hvis man kigger ud, ser man, at vi jo får flere demente og plejekrævende ældre.
Vi kan se, at der er store udfordringer i folkeskolen.
Der er altså et krav derude hos kommunerne, som vil mere end det, og der må vi bare sige, at vi synes, at de 800 mio. kr., som man har fundet fuldt finansieret i finanslovsforslaget til ikkevestlig indvandring, skulle være kanaliseret et andet sted hen, eksempelvis til ældreområdet.