runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2023-03-29:
Men det er sådan, at et overslagsår ikke er et udtryk for et politisk initiativ fra regeringen, medmindre det udtrykkeligt og eksplicit fremgår.
Og derfor har regeringen ikke truffet beslutning om, hvad der skal ske med Klimarådet efter indeværende år.
Den aftale, der var lavet om Klimarådet, gjaldt for 2020-2023, og flerårsaftalen blev indgået bl.a. med Enhedslisten.
Hvis det var sådan, at man sådan generelt havde den her bekymring omkring skrænter – altså at de først skal opfyldes og først tages stilling til med den finanslov, som så gælder for det år, det handler om, i det her tilfælde finansloven for 2024, som bliver fremsat i august i år – kan man jo ikke forstå, at Enhedslisten ikke allerede har været på banen i forhold til skattevæsenet, som stod med en skrænt på over 1 mia. kr., som bliver håndteret i det her års finanslov.
Altså, hvor var man henne i forhold til bekymringerne for en eventuel usikkerhed om medarbejderne i skattevæsenet omkring det?
Det er altså bare for at følge den her logik.
Det er ikke sådan, at regeringen har taget initiativ og stilling til, hvad der skal ske med Klimarådet med finansloven for 2024 og frem.
Faktisk er vi ret glade for det, som Klimarådet laver.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-03-29:
Jeg har noteret mig, at regeringen i regeringsgrundlaget har vedstået 2025- og 2030-mål på CO 2 -reduktioner.
Så har vi fået Klimarådets kritik, hvor man konstaterer, at det ikke er sandsynligt, at man når i mål med hverken 2025- eller 2030-målet, og så har vi FN's alarmerende rapport, som siger, at klimaforandringerne er mere alvorlige, end vi tidligere har troet.
Hvis man kigger tilbage på den finanslov, vi lavede fra Enhedslistens side med den tidligere regering, var man jo inde at skrue op for de grønne ambitioner.
Og hvad er det så, man gør her i regeringens udkast?
Jamen man gør sådan set det, at man ikke kommer med nogen nye initiativer.
Det eneste nye initiativ er at skære ned på Klimarådets bevilling.
Så man efterlader dem i en situation, hvor de ikke ved, om der er lønninger til de folk, der skal arbejde efter den 1. januar.
Kan ordføreren ikke se, at det af nye ting sådan set mere er nedskæringer på det grønne end det, som ordføreren forsøger at italesætte som en grøn finanslov?
Benny Engelbrecht (S), 2023-03-29:
Nu bliver der jo brugt penge på klima og miljø i det her finanslovsforslag, bl.a. fordi det implementerer de initiativer, som vi er blevet enige om i Folketinget.
Så må jeg sige, at hvis hr. Carl Valentin mener, at det er at åbne de gyldne haner over for de mest velstillede i det her samfund at indføre en beskatning på dem, der tjener over 2,5 mio. kr. om året – altså det, man kunne kalde en millionærskat, som var noget, som SF ikke kunne komme i mål med, dengang man sad i regering – så er man velkommen til at kalde det det.
Carl Valentin (SF), 2023-03-29:
Det er så useriøst at angribe SF for at ville åbne de gyldne haner, fordi vi vil komme med løsninger på klimakrisen.
Man kunne starte med at lukke de gyldne haner, som man hælder ud over overklassen.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge om noget i forlængelse af svaret til hr. Pelle Dragsted før.
Der fremhævede hr. Benny Engelbrecht jo, at den højredrejede skattepolitik, som regeringen fører, er en konsekvens af et kompromis.
Altså, man har bøjet sig mod Moderaterne og Venstre.
Er regeringens klimapolitik også et resultat af, at man har bøjet sig mod Moderaterne og Venstre, eller har regeringspartierne været enige om, at man ikke skulle bruge flere penge på klima og miljø i den her finanslov?
Benny Engelbrecht (S), 2023-03-29:
Lidt tidligere i debatten sagde hr. Pelle Dragsted fra Enhedslisten, at der næppe ville være nogen, der havde det synspunkt, at der skulle bruges flere midler.
Og det er faktisk lidt svært at tolke hr. Carl Valentins udsagn her som andet, end at der skal skrues op for de gyldne haner og dermed bruges flere penge og pustes til inflationen.
Hele pointen er jo sådan set, at når vi står med en akut inflationskrise, skal vi gøre de ting, der er vigtige, altså implementere de aftaler, der er på det grønne område, sørge for, at vi kommer i mål med den grønne omstilling – og hr. Carl Valentin ryster tilsyneladende på hovedet uden at lytte til, hvad jeg siger.
Vi skal i mål med alle de ting, vi har aftalt, men vi er også nødt til at sande, at vi ikke kan lave en masse nye initiativer i en tid, hvor inflationen virkelig er et alvorligt problem.
Jeg oplever det som et alvorligt problem, men jeg ved så ikke, om hr. Carl Valentin er ligeglad med det.
Carl Valentin (SF), 2023-03-29:
Det har været nogle vilde uger.
Først fik regeringen kritik af Klimarådet, som sagde, at de ikke viste vejen til at nå 2030-målet, og som også sagde, at der var usikkerhed om, om man kunne leve op til 2025-målet.
Så havde vi IPCC-rapporten – verdens vigtigste dokument – som klart viste, at verden er på katastrofekurs i forhold til klimaforandringerne.
Og i går var der earth overshoot day, hvor Danmark har brugt flere ressourcer, end Jorden naturligt kan nå at gendanne på det her år.
Jeg synes slet ikke, at det vigtigste er, om den er kedelig.
Det vigtige er, at den ikke lever op til at håndtere de voldsomme kriser, vi står over for, i særdeleshed klimakrisen.
Hvordan kan regeringen tro, at det, man skal i den her tid, er at drifte vores samfund?
Ordføreren bliver ved med at sige: Drift, drift, drift.
Hvorfor skal vi drifte vores samfund i en tid, hvor der er brug for radikal forandring og omstilling af vores samfund?
Henrik Frandsen (M), 2023-03-29:
Altså, jeg vil stadig væk fastholde, at Moderaterne og regeringen er ambitiøse på klimaområdet med de mål, der ligger i regeringsgrundlaget.
Det er klart, når man sidder på Marienborg og forhandler i halvanden måned, bl.a. om skat, med en hel række, en hel palet af ting, så skal man bøje sig ind imod hinanden.
Og derfor kan man jo ikke tage regeringsgrundlaget og så en til en sammenligne det med Moderaternes valgprogram.
Der vil være steder, hvor der er ting, vi måske ikke havde tænkt skulle være med, ligesom der også for Socialdemokraterne vil være steder, hvor de tænker: Det her kunne godt have været anderledes.
Men samlet set synes jeg faktisk, at vi er kommet ud med et rigtig godt resultat.
Samira Nawa (RV), 2023-03-29:
Det er rigtigt, at vi nok bredt set er enige om, at rammerne er de rigtige, altså i forhold til stramhedsgraden af finansloven henset til den økonomiske situation.
Det er da klart, at nogle af dem, som hr. Pelle Dragsted selv talte om, da han indtog talerstolen, altså nogle af de allermest udsatte børnefamilier, også er nogle af dem, som vi i Radikale Venstre rigtig gerne ville have hjulpet permanent i en aftale, som vi indgik sammen i vores partier.
Så er balancerne bare helt perfekte?
Det mener jeg ikke de er.
Men når det kommer til den forhandlingsreserve, der er, så ser jeg det som Radikale Venstres opgave at gå ind og forhandle balancerne bedst muligt med det, der er overladt til forhandlinger.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-29:
Mange tak, og tak for en rigtig fin tale og ikke mindst et fokus på klimaet, som jo er så presserende og bekymrende.
Jeg vil i forlængelse af det, Venstres ordfører sagde, spørge lidt ind til det her med inflationen.
For der er jo ikke nogen, der, tror jeg, er uenige i, at vi ikke skal føre en økonomisk politik, som bidrager til inflationen, altså det vil sige, at der skal føres en stram finanspolitik.
Men er ordføreren ikke enig i, at det jo er nemt at sige?
Og det næste spørgsmål er så, hvem det er, den skal være stram over for, altså med andre ord hvem det er, der skal dæmpe forbruget, og hvem det er, der ikke skal dæmpe forbruget.
Med den her finanslov kan vi f.eks. se, at ejendomsinvestorer får en skattelettelse på 1 mia. kr.
Omvendt ved vi lige nu, at kommunerne kæmper, fordi de ikke bliver kompenseret for den inflation, som de er ramt af.
Det er omkring 1,6 mia. kr., de skal spare af den årsag.
Mener ordføreren, at det her finanslovsudkast fra regeringen er stramt over for de rigtige?
Samira Nawa (RV), 2023-03-29:
Nu var det en gruppe, jeg nævnte, fordi jeg tænkte, at fru Lisbeth Bech-Nielsen og jeg måske faktisk kunne blive enige om, at det her er en gruppe af unge mennesker, som vi skal hjælpe.
Men det er da klart, at vi i Radikale Venstre også har andre idéer til reformer og også en tanke på, at vi ikke nødvendigvis finder alle herhjemme i Danmark.
International arbejdskraft er der lavet aftaler om, men man kan godt gøre det endnu bredere, og dertil er der også andre reformer, som jeg også kom ind på i talen.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-03-29:
Der er alle mulige – også menneskeligt – meget store negative konsekvenser ved, at så mange unge står uden for vores arbejdsmarked.
Men man kan bare ikke blive ved med at pege på den gruppe som den, der ligesom skal gøre, at vi har arbejdskraft til de områder, vi taler meget om i de her år.
For den gruppe har vi jo så rigeligt indhentet antalsmæssigt i de senere år, hvor vores arbejdsstyrke bare er steget og steget.
Og vi har jo kunnet se – og det har jo næsten været uforklarligt – hvor mange flere der er kommet ind i vores arbejdsstyrke, så mange flere lønmodtagere, så mange flere beskæftigede.
Så vi bliver vel nødt til at gøre noget for også at få mennesker til at ville arbejde der.
Samira Nawa (RV), 2023-03-29:
Jeg tror faktisk ikke, jeg sagde »hænder«, men »mennesker« , for jeg er blevet belært om, at det ikke er rart, når man er nogle af de mennesker, der er brug for rundtomkring på f.eks. sygehusene eller i børnehaverne, at man bliver omtalt som »hænder«.
Men uanset hvad har spørgeren jo ret i, at det er kompetencer, der efterspørges.
Jeg mener så ikke, at vi kan tvinge vores unge mennesker ind i forskellige uddannelsesretninger, fordi det er sådan, vi ønsker det herfra.
Men man kan give rigtig mange incitamenter, og man kan også se på nogle af de 45.000 unge mennesker, der står uden job, uden beskæftigelse, om man kan opkvalificere, så de passer til det, der efterspørges på arbejdsmarkedet
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-03-29:
Ordføreren sagde, at vi mangler hænder.
Er det ikke mere korrekt at sige, at vi mangler kompetencer, og at vi mangler folk, der vil arbejde inden for de områder, som i hvert fald mange af os synes er rigtig vigtige, i velfærdsjob, i vores sundhedsvæsen, som elektrikere, med at opsætte vindmøller og andet?
Vi har aldrig haft så mange lønmodtagere på det danske arbejdsmarked, som vi har haft her ved årsskiftet – 3 millioner mennesker – og i de kommende år frem til 2030 stiger arbejdsstyrken med 55.000 mennesker, på trods af hvad man sådan kontraintuitivt skulle mene, fordi folk også bliver ældre osv.
Så er hovedproblemet ikke, at vi gerne skulle skabe nogle strukturer, så folk arbejder med det, som vi samfundsmæssigt synes er afgørende at få folk til at arbejde med?
Samira Nawa (RV), 2023-03-29:
Hvis det er forsøgt udlagt som en uenighed med Radikale Venstre, skal det bare lyde herfra: Det er vi ikke uenige om.
Inflationen er, som den er, og det nytter ikke noget, at vi fra politisk hold puster til den.
Det var i øvrigt også noget, Nationalbanken var ude at sige her i sidste eller forrige uge.
Den kan arbejde med renten, men vi andre har til opgave at sikre en stram finanspolitik i den situation, vi er i.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-03-29:
Jeg er glad for, at vi så heldigvis ser ens på den økonomiske situation – at det er nødt til at være en stram finanslov.
For det er sådan set det, der er bagtæppet.
Det, der rammer danskerne allerhårdest, er en høj inflation, og derfor er vi nødt til at agere inden for en ramme, som sikrer, at vi ikke puster til inflationen.
Inflationen skal ned, for den udhuler danskernes realløn.
Den gør det dyrt at tage i supermarkedet, og folk er med rette bekymrede for deres privatøkonomi.
Samira Nawa (RV), 2023-03-29:
Jeg havde faktisk skrevet det ud af min tale, fordi jeg nævnte bl.a. i spørgsmålet til ordføreren, at det er godt, at vi har en stram finanslov.
Det betyder også, at vi har en mindre forhandlingsreserve.
Vi kunne godt tænke os en forhandlingsreserve, sådan som vi har set ved tidligere finanslove, som også rækker ind i 2024 og 2025, sådan at de ting, vi måtte blive enige om, er levedygtige ind i fremtiden, så det ikke bare er en pulje, man forhandler om, så at sige.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-03-29:
Tak for det, og tak for talen.
Og tak for anerkendelsen af NEKST, som jo er et godt eksempel på, at det ikke alene er økonomi, der er afgørende.
Der bliver brugt rigtig mange penge på den grønne omstilling.
Der vil blive brugt endnu flere, og det er der brug for, men det er jo også vigtigt, at hvad der måtte være af benspænd undervejs, kan blive fjernet, så det ikke er en kamp mellem myndigheder eller ting, der står i vejen, som gør, at vi ikke kan sætte de projekter i gang, som vi gerne vil.
Der er nogle af de steder, hvor der i dag er naturgas, og derfor er afkoblingsstøtten jo altså også vigtig i forhold til den grønne omstilling, for at eksisterende naturgaskunder kan blive koblet af naturgasnettet og så etablere eksempelvis en varmepumpe for på den måde også at mindske CO 2 -belastningen.
Jeg skal bare lige hurtigt høre, om Radikale Venstre anerkender, at den økonomiske ramme er den rigtige i forhold til den inflationssituation, vi står i.
Samira Nawa (RV), 2023-03-29:
Tingene kan jo ikke stå alene, og det kom jeg også ind på i min tale.
En af de tre kriser, vi står i, mener jeg faktisk er mangel på arbejdskraft.
Men omvendt nytter det heller ikke, at en fjernvarmepulje, der er oversøgt, løber tør igen og igen.
Henrik Frandsen (M), 2023-03-29:
Nu er det jo sådan med fjernvarme, at det ikke bare er at knipse med fingrene, og så er det der.
Der skal faktisk planlægges, der skal graves, der skal entreprenører til, der skal gravemaskiner til, og der skal medarbejdere til, som vi jo så i øvrigt også mangler på mange andre områder.
Så er det ordførerens opfattelse, at hvis vi f.eks. havde afsat dobbelt så mange penge, ville man også kunne grave dobbelt så mange fjernvarmerør ned, når det nu ikke er til at skaffe en entreprenør til at grave fjernvarmerør ned?
Samira Nawa (RV), 2023-03-29:
Jeg er sådan set ikke skeptisk over for ambitionerne, for det er jo ord, og det er aftaler om nogle mål.
Det er mere handlingen, jeg efterlyser.
For det er jo der, CO 2 -effekten er størst.
Det er bare et eksempel på, hvordan man godt kunne have været mere grønne.
Henrik Frandsen (M), 2023-03-29:
Mange tak, og tak for en god og fyldig ordførertale.
Jeg vil også blive ved klimaområdet.
Det er jo sådan, at der på hele klimaområdet er lavet masser af gode, bindende aftaler – og jeg ved, at både Radikale Venstre og selvfølgelig Moderaterne tilslutter os dem – hvor vi har et mål om i 2030 at nå 70 pct. samlet set i klimareduktioner.
Det består af en hel masse delelementer, og nu er det blevet sagt flere gange i løbet af dagen, at regeringen er uambitiøs eller ikke har ambitioner nok på klimaområdet.
Men er det ordførerens opfattelse, at der ved at afsætte flere penge i den her finanslov så vil være større sandsynlighed for at nå det?
For vi har jo forpligtet os til at nå de 70 pct.
Ville det hjælpe på den 70-procentsmålsætning at afsætte flere penge her?
Ville det egentlig det?
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-29:
Tak for det svar.
Jeg synes, det er rigtig godt, at vi får den her diskussion gjort lidt mere nuanceret.
Det, der er spørgsmålet, er jo: Hvor strammer vi ind, og hvor giver vi mere slip?
Partiet har tidligere været inde at kigge på, at der er nogle meget store boliggevinster og andet, og at man så til gengæld kunne lette lidt over for f.eks. vores sundhedsvæsen, vores velfærd, hvor der lige nu skæres ret voldsomt ned ude i kommunerne.
Samira Nawa (RV), 2023-03-29:
Ja, noget af det, som jeg også var inde på i talen, er jo sådan en omfordeling i skattesystemet, som vi godt kunne se for os, altså i forhold til boligskat over for skatten på arbejde.
Men inden for den inflationsaftale, som vi lavede, og som Enhedslisten desværre ikke var med i, kunne vi også godt have set noget omfordeling.
Var det nu nødvendigvis sådan, at pensionister skulle have en så stor engangscheck versus nogle børnefamilier, som i den grad var udsatte, også før vi talte om inflation, og det så var der, man skulle gøre det midlertidigt i stedet for permanent?
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-03-29:
Tak for det.
Og tak for, hvad jeg betragter som en præcisering af, at man ønsker at reducere registreringsafgiften.
Det, jeg har set, er, at man ønsker en afskaffelse af registreringsafgiften, og det er et ret vidtgående forslag rent økonomisk – det er ret mange penge.
Derfor kunne jeg bare stadig væk godt lige tænke mig at spørge: Hvor skal de penge komme fra?
For det er, som hr. Ole Birk Olesen – jeg tror, det var ham – sagde, altid let for politikere at bruge penge, men det kan ofte være lidt vanskeligere, når de skal findes.
Så hvad angår det her store tilsagn fra Dansk Folkeparti om at ville afskaffe registreringsafgiften, hvor skal pengene så komme fra?
Peter Kofod (DF), 2023-03-29:
Det er jo to spørgsmål, jeg får stillet.
Allerførst tak for anerkendelsen af, at nogle af de dagsordener, vi har, er de samme som dem, regeringen har berørt.
Hvis vi starter med inflationspakken, er det jo fuldstændig rigtigt, at Dansk Folkeparti gik til valg på en inflationspakke med nogle højere ambitioner end det, vi nåede frem til, da pakken blev forhandlet på plads.
Det er nu også mit indtryk, at det gælder for i hvert fald ét regeringsparti, at der var nogle højere ambitioner for inflationspakken, men det var nu engang der, vi kunne ende.
Vi havde jo også forslag til finansiering med i de forhandlinger, der var.
Et af elementerne nævner jeg her i talen, og det er jo f.eks. beskatning af mellemhandlere på energimarkedet.
Der havde vi nogle andre og højere ambitioner end dem, regeringen havde, men det er fair nok, at vi er uenige.
Så er der spørgsmålet om registreringsafgiften.
Det er fuldstændig rigtigt, at vi har en stor ambition om, at det skal blive billigere for danskerne at købe en god bil.
Det er jo noget, vi har arbejdet sammen om med bl.a. hr. Torsten Schack Pedersens parti, men det kan vi måske lige lave en opfølgning på.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-03-29:
Tak for talen.
Og tak for en konstruktiv tilgang og for at fremhæve nogle af de ting, som vi er meget enige om, både i forhold til at sikre de 2 pct. til forsvaret i 2030, så vi kan få det løft af forsvaret, som er yderst påkrævet, og i forhold til ønsker på en række områder, hvor vi må sige at vi i hvert fald har et sammenfald i intentioner.
Jeg vil så slå ned på nogle områder, hvor jeg måske er lidt forundret over Dansk Folkepartis udmeldinger på det seneste.
Jeg skal bare høre, om det er korrekt, at Dansk Folkeparti stadig mener, at inflationshjælpepakken ikke skulle have været på de 2,4 mia. kr., men på 10 mia. kr.
Og så er der det forslag, Dansk Folkeparti kom med forleden, om at afskaffe registreringsafgiften.
Det er et stort løfte til 18-19 mia. kr.
Jeg skal bare høre: Hvordan har Dansk Folkeparti tænkt sig at finansiere det?
Samira Nawa (RV), 2023-03-29:
Så opsætning af landvind er ikke konkret?
Opsætning af havvind er ikke konkret?
Forlængelse af Klimarådets bevilling er ikke konkret?
En fjernvarmepulje er ikke konkret?
Jeg synes, det lyder meget konkret.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-03-29:
Jeg synes ikke, ordføreren svarede helt på mit spørgsmål, for det går på: Hvad tænker ordføreren at vi konkret kunne gøre for at have en bedre klimapolitik?
Samira Nawa (RV), 2023-03-29:
Som jeg nævnte for ordførerens kollega, var det sådan set ikke ord, det skortede på.
Der blev skrevet mange fine ord ind i det afsnit om regeringsgrundlaget, som handler om klima, og godt for det.
Men det, vi har set hidtil, og det, vi ser med finansloven, der fremlægges, er jo 20 mio. kr. over 2 år til en national energikrisestab, altså en energikrisestab, der skal løse det mest akutte problem, vi har lige nu.
Det er jo ikke særlig ambitiøst.
Der er et finanslovsforslag, der skærer i bevillingen til Klimarådet næste år.
Og opsætning af havvind og landvind er gået i stå, så der er nok at handle på.
For det, vi sammenligner det med, er jo den NOST, der blev nedsat under coronakrisen, og som netop også var tværgående og anviste os politikere vejen til hurtig handling.
Vi lykkedes jo med at bekæmpe corona i fællesskab.
Det skal også lykkes i forhold til klimadagsordenen.
Men det går ikke uden mere finansiering og øvrigt også hænder til f.eks. at lægge fjernvarmerørene ud.
Fra Radikales side kunne vi rigtig godt tænke os, at der blev sat ekstra ind med lærere og pædagoger, for vi tror, at de voksne faktisk har en stor betydning for børn og unges ve og vel, ikke bare mens de er små, men også langt ind i fremtiden.
Og det kræver massiv investering.
Det kræver, at vi lægger en langsigtet plan og ikke bare fikser det med en enkelt finanslov.
Og så skal man i øvrigt også tale trivsel hele livet igennem, også når de unge rammer ungdomsuddannelserne, og også når de rammer universitetet.
Der er trivsel stadig væk et spørgsmål.
På samme måde som vi andre har arbejdsmiljøregler, bør man også have undervisningsmiljøregler rundtomkring.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-03-29:
Grunden til, at jeg spørger, er jo, at det er et problem, der har været, desværre, i mange årtier.
Lige nu diskuterer vi jo også i regeringsordførerkredsen, hvad vi kunne gøre ved det, ikke?
Og det er noget, vi har meget fokus på.
Så jeg er også bare optaget af, om ordføreren har nogle konkrete forslag til, hvad der skal gøres for at løse det her problem.
Samira Nawa (RV), 2023-03-29:
Der er jo nok grundlæggende et skolesystem og en folkeskole, som er blevet bundet alt for stramt.
Der mangler nogle frihedsgrader for dem, der arbejder der, og ser man på niveauet under, altså børnehaver og vuggestuer, så er der en personalemangel og dermed også nogle børn, som kan blive overset og f.eks. ikke få den individuelle undervisning, som man måtte have behov for.
Så jeg tænker, at problemerne er mange, som nævnt i talen, og at det ikke er en snuptagsløsning, der skal til her.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-03-29:
Jeg er nysgerrig på at høre om en ting, som jeg egentlig gerne vil kvittere ordføreren for at adressere i sin tale, og det er, at det er hver sjette elev, som forlader folkeskolen uden basale færdigheder.
Altså, det er en mærkesag for Moderaterne og noget af det, som ligger mig på sinde som undervisningsordfører.
Så jeg er egentlig bare nysgerrig på at høre, hvad ordføreren tænker er årsagen til, at hver sjette forlader folkeskolen uden de her færdigheder.
Monika Rubin (M), 2023-03-29:
Mange tak.
Men er det ikke netop på klimaministerposten, at De Radikale ville kunne gøre den største forskel for klimaet, frem for at stå udenfor og råbe?
Samira Nawa (RV), 2023-03-29:
Når man bruger vendingen, at nu er det ikke for at være polemisk, så er det oftest, fordi man netop har et ønske om at være polemisk.
Men nej, Radikale Venstre er ikke med i regeringen, obviously – det er åbenlyst for enhver – og det er vi ikke, fordi vi netop synes, at klimaet ikke blev prioriteret godt nok.
Det blev prioriteret rigtig flot i ord, men vi har haft en tvivl om, om der også ville følge handling med.
Og nu er der gået 100 dage, før NEKST blev nedsat.
Der er også andre politiske områder, som Moderaterne også besidder en ministerpost på, f.eks. uddannelsesområdet.
Så det er simpelt hen politikken, den er gal med.
Hvis vi bare ville have ministerbiler, jamen så kunne vi da fint have sat os ind i dem og rulle rundt.
Det var bare ikke det, vi ville i Radikale.
Monika Rubin (M), 2023-03-29:
Nu er det virkelig ikke for at være polemisk, og jeg beklager på forhånd, hvis det kommer til at fremstå sådan.
Klimaet fylder rigtig meget i ordførerens tale, og det er rigtig glædeligt.
Men jeg hører også ordføreren sige, at det bare er ord, og at der mangler handling.
For ganske nylig blev det bekræftet, at hr. Martin Lidegaard fik tilbudt Klimaministeriet i regeringen, hvis man var gået med i regeringen.
Derfor undrer jeg mig over, at De Radikale ikke er med i regeringen.
Kunne ordføreren sætte et par ord på det?