runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-05-09:
Ja, for jeg synes jo, det er essentielt, at der er ressourcer nok til at løfte det her.
Jeg er en lille smule bekymret for den indsats, som vi leverede i forhold til krigsforbrydelser mod ukrainere, hvor man jo i Norge har indsamlet mere end 4.000 vidnesbyrd om krigsforbrydelser, og Danmark har ikke indsamlet et eneste.
Så nogle gange kræver det jo altså også, at man selv er lidt opsøgende i stedet for bare at sætte sig ned og vente på, at man får en anmeldelse.
Og lige præcis med sagen om Dan-Bunkering, som jo er endt med en dom, var den sendt ud i en politikreds for at dø en stille død, og det håber jeg virkelig ikke kommer til at ske med det her område.
Peter Hummelgaard (S), 2025-05-09:
Jeg synes, at fru Karina Lorentzen Dehnhardt påpeger noget helt rigtigt, for det er jo afgørende, at når det handler om noget så alvorligt som sanktioner mod Rusland og Belarus, skal vi sikre os, at de bliver håndhævet.
Derfor ved jeg også, at NSK tager det her meget alvorligt.
Jeg kan ikke i dag svare på, hvor mange ressourcer man præcis vurderer er afsat til at monitorere og potentielt efterforske den her opgave.
Jeg ved, at fru Karina Lorentzen Dehnhardt, så vidt jeg husker, har stillet et spørgsmål til det, og hvis ikke hun har, vil jeg gå tilbage til ministeriet og bede om, at vi svarer på det skriftligt.
Men jeg vil i hvert fald følge op på, som jeg også hører fru Karina Lorentzen Dehnhardt efterspørger, og sikre, at der selvfølgelig af ressourcer til rådighed for at kunne følge med i det her og også løfte efterforskningen af de her sager.
For det er alvorligt, hvis der er nogle danske virksomheder, som bryder de her sanktioner.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-05-09:
Tak for ordet.
Jeg vil egentlig bare gerne høre ministeren, om han mener, at der er ressourcer nok til at kunne løfte det her hos politiet bagefter, for det her er jo intet værd, hvis ikke vi også sørger for, at det bliver håndhævet.
Så hvad er ministerens indtryk af politiets muligheder for at gøre noget ved det her.
Peter Hummelgaard (S), 2025-05-09:
Vi har jo allerede, og jeg har selv deltaget i en lang række samråd omkring betingelserne for f.eks. våbenproduktion, som kan eksporteres til Israel, og der har regeringen jo også strammet op omkring det.
Min og regeringens holdning er jo i øvrigt, at vi mener, at der skal være en våbenhvile og en egentlig afslutning på kamphandlingerne, og vi mener også, at den langsigtede løsning, som er den eneste rigtige løsning, er to stater, der kan leve side om side og gensidigt har anerkendt hinanden.
Det ser jo desværre svært ud, men det er den eneste løsning på den her konflikt, og derfor er vi nødt til at arbejde og trække i den retning.
Altså, jeg skal starte med at sige, at det jo er drøftelser, der foregår blandt EU's udenrigsministre og stats- og regeringschefer.
Jeg er ikke med til konkrete drøftelser om, hvem man skal indføre sanktioner imod og hvorfor.
Jeg kan godt give min politiske bedømmelse af, hvorfor man indtil videre ikke har gjort det.
For det første vil jeg sige, at jeg har noteret mig, at der både fra statsministeren og udenrigsministerens side er udtalt meget stor bekymring også kritik af den allerseneste udvikling og også de forlydender om eskalering af konflikten.
Derudover har det er jo selvfølgelig også, tror jeg, sit grundlæggende ophav i, hvad omstændighederne var ved konfliktens begyndelse, og hvad Irael svarede tilbage på et meget omfattende terrorangreb.
Det ændrer jo selvfølgelig ikke ved, at EU undervejs, mens den konflikt har pågået, både har kaldt på våbenhvile, forsøgt aktivt at arbejde i den retning og samtidig jo altså også har udtalt kritik af elementer i den israelske fremfærd.
Zenia Stampe (RV), 2025-05-09:
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre justitsministeren om, hvad forklaringen er på, at Danmark og EU ikke har indført sanktioner over for Israel, idet Israel af Den Internationale Straffedomstol har fået dømt sine bosættelsesaktiviteter ulovlige, og at der er blevet lavet en arrestordre på regeringsleder Netanyahu fra ICJ.
Hvad er forklaringen på, at vi så ikke ser sanktioner mod Israel?
Peter Hummelgaard (S), 2025-05-09:
Tak for ordet, formand, og også tak til ordførerne for det, jeg fornemmer er en bred opbakning til det her lovforslag.
Som flere har været inde på, står vi jo i en ny virkelighed – en virkelighed, som desværre er præget af krig, trusler og uro.
Derfor er det også vigtigere end nogen sinde, at EU står samlet mod de globale udfordringer.
De økonomiske sanktioner mod Rusland er jo et godt eksempel på, at vi i et samlet EU kan bruge sanktioner til at adressere alvorlige folkeretsbrud og også til at fremme vores udenrigs- og sikkerhedspolitiske mål.
Sanktionerne er et vigtigt redskab til at holde presset på Rusland og også til at svække landets evne til at finansiere sin ulovlige angrebskrig mod Ukraine.
Det lovforslag, vi behandler i dag, skal sikre, at overtrædelse af bl.a. EU's sanktioner i tilstrækkeligt omfang kan straffes.
Lovforslaget er udarbejdet på baggrund af EU's direktiv om restriktive foranstaltninger.
Direktivet er omfattet af det danske retsforbehold.
Det er også vigtigt, at der er sammenhæng mellem alle EU-medlemsstaternes nationale regler om overtrædelse af EU's sanktioner.
Derfor ønsker regeringen at indføre danske regler, der svarer til dele af direktivet.
Med lovforslaget foreslår vi for det første at hæve strafferammen for overtrædelse af internationale sanktioner i straffeloven.
Det skal både gælde forsætlige overtrædelser, men også uagtsomme overtrædelser.
Ved forsætlige overtrædelser er strafferammen i dag fængsel indtil 4 måneder, og under særlig skærpende omstændigheder indtil 4 år.
Det foreslås, at strafferammen skal være fængsel indtil 5 år, og under særlig skærpende omstændigheder indtil 8 år.
Ved uagtsomme overtrædelser er strafferammen i dag fængsel indtil 2 år, og det foreslås, at strafferammen fremover skal være fængsel indtil 3 år.
Skærpelserne af strafferammen skal tydeligt markere, at regeringen og Danmark støtter op om de restriktive foranstaltninger, der bliver vedtaget internationalt.
Vi går på det her punkt længere end direktivet, og det gør vi, fordi det er vigtigt, at vi fra dansk side sender et klart signal om, at vi støtter op om en effektiv håndhævelse af EU's sanktioner.
Med lovforslaget foreslår vi for det andet nogle ændringer om våbenembargoer.
Konkret foreslår vi, at forsætlige overtrædelser af sanktioner om våbenembargoer skal kunne straffes med fængsel indtil 5 år, og under skærpende omstændigheder indtil 8 år.
Som det er i dag, kan de her overtrædelser i nogle tilfælde alene straffes efter våbenlovgivningen med op til 2 års fængsel.
Med lovforslaget sikrer vi desuden, at overtrædelse af EU's våbenembargoer i alle tilfælde udgør en strafbar handling.
Med de bemærkninger ser jeg frem til den videre behandling her i Folketinget og står naturligvis som altid til rådighed for at besvare de spørgsmål, der måtte være i den forbindelse.
Tak for ordet.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-05-09:
Stor opbakning til det, fru Zenia Stampe fremhævede her om dobbeltmoral.
Men i Alternativet støtter vi også det her lovforslag, fordi det er afgørende, at Danmark på trods af retsforbeholdet kan håndhæve EU's sanktioner effektivt og konsekvent.
Vi står i en tid, hvor den internationale retsorden er under pres, og hvor autoritære regimer udfordrer vores fælles værdier.
Derfor er det vigtigere end nogen sinde før, at Europa står sammen og sender et klart signal om, at brud på folkeretten og krænkelser af menneskerettighederne har alvorlige konsekvenser.
Sanktioner er et af de vigtigste redskaber, vi har, til at forsvare demokratiet, menneskerettighederne og en regelbaseret verdensorden.
Derfor bakker vi op om at skærpe straffen for bevidste overtrædelser af EU's restriktive foranstaltninger.
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2025-05-09:
Det er jo et forslag, der er kommet op – ikke i Danmark, men først i EU – som opfølgning på Ruslands krig mod Ukraine.
Men jeg må sige, at man jo heller ikke kan lade være med at tænke på andre områder, hvor der klart sker overskridelser af folkeretten og menneskerettigheder, og hvor EU desværre ikke er trådt i karakter.
Her har jeg bare lyst til at nævne Israels angreb mod Gaza.
EU har en associeringsaftale med Israel, der forudsætter, at Israel overholder menneskerettighederne.
Jeg må sige, at jeg synes, at det er uklædeligt, at EU udviser så stor dobbeltmoral i det her spørgsmål.
Jeg bakker fuldstændig op om de her stramninger, som jo er kommet i kølvandet på krigen mod Ukraine, og som jo primært handler om at øge straffen for dem, der går imod EU's sanktioner mod Rusland.
Men jeg undrer mig over, at EU stadig har et så tæt samarbejde med en stat, som begår krigsforbrydelser.
Men det perfekte skal jo ikke være det godes fjende.
Vi bakker selvfølgelig op – det vil vi gøre på alle områder – om en konsekvent dansk linje, men også EU-linje mod stater, der bryder folkeretten, overtræder menneskerettighederne og begår krigsforbrydelser.
Det kan vi slet ikke få nok af.
Vi ville bare håbe, at den her linje også var konsekvent og gjaldt alle, der forbryder sig mod den internationale retsorden og menneskerettighederne.
Mette Thiesen (DF), 2025-05-09:
Jeg vil egentlig heller ikke sige så meget andet end det, der er blevet sagt.
Umiddelbart ser det her forslag jo fint ud, men jeg har altid en sund skepsis, når det handler om EU-direktiver; det har vi generelt i Dansk Folkeparti.
Så jeg vil lige have undersøgt nogle ting i udvalgsbehandlingen, inden jeg tilkendegiver vores stillingtagen endeligt.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-05-09:
Jeg synes godt nok, at det er at tale Folketingets parlamentariske værktøjer ned at kalde det at sætte sig ned i en rundkreds, hvis man vil lave en høring.
Jeg synes egentlig, at jeg tager mit job her i Folketinget meget alvorligt, når jeg siger, at jeg kan se mange bekymringspunkter i forhold til nogle af elementerne i det her lovforslag.
Ordføreren siger så, at man godt ved, hvad utryghedsskabende adfærd er.
Jeg tror egentlig også, at ordføreren ved, hvad utryghedsskabende adfærd er – for ordføreren.
Men min perception af, hvad utryghedsskabende adfærd er, kan givetvis være meget anderledes end ordførerens.
Og det kan en politibetjents og en anden politibetjents opfattelse også være.
Liberal Alliance var jo også inde på det; det her med utryghed er jo en følelse.
Anders Kronborg (S), 2025-05-09:
Det er, fordi jeg gerne lige vil hjælpe min kollega hr. Bjørn Brandenborg med at få svar fra Alternativets ordfører.
Jeg synes, min kollega stiller nogle meget præcise og vigtige spørgsmål, og jeg synes ikke rigtig, at han får svar fra Alternativets ordfører.
Vi hører noget om måske en høring, men helt ærligt ved vi jo godt, hvad utryghedsskabende adfærd er.
Det er f.eks., hvis folk bliver chikaneret i svømmehaller, hvis de skaber utryghed på S-togstationer, og hvis de skaber utryghed i forbindelse med sportsbegivenheder.
Og der kan jeg så forstå, at signalet fra Alternativet er, at vi bare skal sætte os ned i en rundkreds og holde en høring og så blive klogere på, hvad utryghedsskabende adfærd er.
Så hvis det ikke er det, der er konklusionen, synes jeg faktisk, det er rimeligt, at Alternativets ordfører klart og tydeligt fortæller, hvad man så skal gøre ved dem, der har utryghedsskabende adfærd.
Hvad skal den ældre kone gøre, hvis hun møder nogen, der udviser utryghedsskabende adfærd igen og igen på S-togstationer, hvis det står til Alternativet?
Helene Brydensholt (ALT), 2025-05-09:
Der blev talt om kommunale vagter eller private vagter.
Det er et bud, og det er klart, at hvis folk bliver ved med at have chikanerende adfærd eller bryder loven, skal politiet selvfølgelig også hidkaldes.
Men det, vi taler om her, er sådan nogle ret grænseoverskridende og vidtgående ting, altså det med ligefrem at give opholdsforbud, specielt når retsstillingen er så usikker, som den er i det her lovforslag.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-05-09:
Politiet laver ikke andet hver dag end at træffe beslutninger og vurdere situationer i det offentlige rum.
Derfor kan de også godt vurdere, om folk har en utryghedsskabende adfærd.
Det gør de hele tiden, og jeg tror faktisk også, at de fleste mennesker i Folketingssalen eller dem, der sidder og følger med derhjemme, godt ved, hvad der er for nogle mennesker, der opfører sig sådan her.
Ordføreren svarer ikke på mit spørgsmål, så det vil jeg prøve at give ordføreren mulighed for at bruge de sidste 30 sekunder på.
Hvad skal man gøre i de områder?
Helene Brydensholt (ALT), 2025-05-09:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg håber, vi kan lave en høring eller et samråd eller et eller andet, hvor vi kan blive klogere på det med, hvad de klare definitioner af utryghedsskabende adfærd er.
Det er især det, der bekymrer os i Alternativet.
Dengang var der nogle politifolk ude og råbe vagt i gevær og sige, at det er en total gråzone for dem.
De sagde, at det også stiller dem et rigtig svært sted, i forhold til at de ude på stedet skal vurdere, om det er nogle glade fodboldfans, eller hvad det er.
Jeg synes, hele debatten fortjener, at vi får mere tid til at få eksemplificeret det.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-05-09:
Tak for det, og tak for talen.
Ordføreren siger i sin tale, at det, der handler om tryghedsskabende opholdsforbud, kan være lidt svært at forstå, i forhold til de bemærkninger der er i lovforslaget.
Det synes jeg er en helt fair kritik, og det må vi jo få udboret nærmere, hvis ordføreren vil føle sig mere tryg i det.
Jeg kan bare give ordføreren et eksempel på, hvordan sådan noget utryghedsskabende adfærd kan se ud.
Det kunne f.eks. være i den svømmehal på Fyn, jeg fortalte om, hvor almindelige familier ikke kan gå mere, og hvor kommunen må bruge rigtig, rigtig mange penge på at ansætte kommunale tryghedsvagter, fordi der er en lille gruppe af indvandrerdrenge, der kommer og skaber ballade.
Ordføreren siger, at man som udgangspunkt ikke er tilhænger af det her tryghedsskabende opholdsforbud.
Så vil jeg bare spørge ordføreren, hvad man så skal gøre i en svømmehal som den i Nyborg eller den i Odense eller i kolonihaven, hvor der er bander, der holder til.
Hvad skal man konkret gøre i de områder, når man ikke er villig til at vedtage den her lovgivning, der skal til for at fjerne de personer?
Helene Brydensholt (ALT), 2025-05-09:
Det synes jeg helt sikkert at vi skal gøre.
Jeg håber også, at regeringspartierne vil bakke op om det.
For selv om man er en del af et regeringsparti, er man jo også valgt ind i Folketinget, og en af Folketingets allervigtigste opgaver er også at kontrollere regeringen og ikke mindst sikre, at der er kvalitet i den lovgivning, vi vedtager herinde.
Så jeg håber på og regner egentlig også med bred opbakning til, at vi kan lave nogle høringer og skabe noget debat om de her dele af lovforslaget, som mange af os mener er underbelyst.
Mai Mercado (KF), 2025-05-09:
Det har været et grundlæggende vilkår for næsten alle ordførere, at man simpelt hen løber tør for tid, fordi der er så mange ord at knytte på det her lovforslag, fordi det rummer så forskellige elementer.
Jeg vil egentlig bare benytte lejligheden til at kvittere for det synspunkt, at man jo selvfølgelig godt kan lave en høring, efter at et lovforslag er fremsat.
For jeg stod netop selv i min tale og ærgrede mig over, at der ikke havde været en høring, hvor man ligesom kunne få belyst nuancerne mere grundigt, både relateret til lovforslaget i forhold til kondomsnyd, og at man også kunne kigge på det bredere.
Så vil jeg egentlig bare sige tak for det gode forslag.
Det håber jeg vi vil komme til at arbejde videre med i udvalget.
Zenia Stampe (RV), 2025-05-09:
Ja, det synes jeg er en rigtig god idé.
Jeg må sige, at i forhold til lige det her forslag synes jeg virkelig, at det er dybt problematisk, at man bunker så mange ting sammen.
Så kan det godt være, at første del har en fælles overskrift, nemlig utryghedsskabende adfærd, og at det bygger på et udspil, regeringen er kommet med, og at det så bare er den sidste del, som er noget helt andet.
Men jeg synes jo i virkeligheden også, at mange af de forslag, som hører under kategorien tryghed, er meget, meget principielle.
Nu fik jeg slet ikke sagt noget om den øgede straf for hærværk i transportmidler.
Helt ærligt, det, loven siger, er, at nu skal det altid give fængselsstraf, hvis man laver hærværk på et offentligt transportmiddel – altså, i fængsel, hvis man laver en krusedulle, i helt op til 6 år.
Det er jo vanvittigt.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-05-09:
Så vil jeg høre, om ordføreren vil bakke op om den dialog, som Konservatives ordfører og jeg havde om, at vi i udvalgsbehandlingen skal prøve at få belyst både de dele af lovforslaget, der handler om de såkaldte tryghedsskabende foranstaltninger eller initiativer, eller hvad vi skal kalde det, og så elementet om stealthing.
Zenia Stampe (RV), 2025-05-09:
Vi i Radikale Venstre er tilhængere af det her forbud.
Jeg synes også, at man hele tiden selv skal gøre op, hvornår noget, som er snyd og et aftalebrud, er klart moralsk forkasteligt – hvilket det her jo er – og hvornår det også skal være strafbart, og hvornår det også skal være omfattet af straffeloven.
Vi er kommet til den konklusion, at det synes vi at det her skal.
Men jeg synes, at det er en overvejelse værd, og derfor kan jeg sådan set godt forstå den debat, der har været herinde i dag.
Men vi er af den holdning, at det skal være omfattet – måske mest af alt som et signal.
Jeg har faktisk også selv lidt svært ved at se den straffesag for mig med bevisbyrde osv.
Men signalet om, at det her ikke bare er moralsk forkasteligt og et aftalebrud, men ulovligt og noget, som vi som samfund kollektivt har taget stilling til, kan vi godt støtte.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-05-09:
Jeg hørte den opfordring til at stille et spørgsmål.
Jeg mener ikke, at jeg hørte Zenia Stampe komme ind på den der mærkelige sidste del om stealthing, der er kommet ind i lovforslaget, så det vil jeg da give ordføreren en chance for også at kommentere på.
Anders Kronborg (S), 2025-05-09:
Det handler jo om, hvordan vi vil have vores samfund.
Vil vi acceptere, at folk kan have saboterende adfærd i boligområder, ved sportsbegivenheder, på S-togstationer og i svømmehaller, hvortil vi så siger, at det er vi nødt til at holde en høring om?
Hvorfor er det, at Alternativet ikke vil være med til det?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-05-09:
Det vil jeg da heller ikke acceptere.
Jeg tager da også meget afstand fra det.
Det tror Alternativet ikke på; det er vi i hvert fald ikke overbeviste om.
Og der er da også rigtig, rigtig mange relevante aktører, der i høringssvarene også siger, at det her ikke er det rette værktøj.
Jeg tror egentlig, vi er enige om målet; det er bare midlet, vi er uenige om.
Helt ydmygt siger jeg bare, at vi måske så skulle få det lidt mere belyst og lidt mere debatteret.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-05-09:
Det synes jeg lyder rigtig godt, for dao vil rigtig gerne være ansvarlige og have fisket det her ud.
De finder det jo sådan ved tilfældigheder, når der går hul på pakkerne, men deres problem er jo, at hvis man ikke laver et nationalt krav, vil det selvfølgelig videre til nogle andre pakkecentre, og det går jo bare virkelig ikke.
Så jeg håber virkelig, at ministeren vil prøve at lave et forsøgsprojekt, når vi nu har en virksomhed, som rigtig gerne vil stille sig til rådighed for det.
Peter Hummelgaard (S), 2025-05-09:
Det vil jeg bestemt ikke afvise, og jeg synes da, det er superinteressant, hvis dao også selv melder sig på banen som såkaldt forsøgskanin for sådan et projekt her.
For jeg vil ikke lægge skjul på, at det, der jo selvfølgelig er bekymringen forskellige steder på Slotsholmen og i forskellige ministerier, er både det juridiske og det økonomiske element i at kunne stille et sådant krav her til private virksomheder.
Det er jo noget af det, vi nu for alvor vil bore ud.
Jeg synes kun, det er interessant, hvis ordføreren i sin dialog med dao har fået at vide, at man simpelt hen er interesseret i at indgå i sådan et forsøg.
Det vil vi drible videre med.
Så tak for det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-05-09:
Tak for det.
Det synes jeg faktisk er lidt af et gennembrud i den her debat, for jeg har godt nok stillet mange spørgsmål om det her og undret mig over, hvorfor hverken politiet eller skattevæsenet havde lyst til, at vi fiskede her ting ud af pakkeposten.
Så jeg vil bare sige tak for, at man nu realitetsundersøger det.
Jeg står faktisk med et lille katalog her fra dao, som vi har været ude at besøge i Retsudvalget.
Der er både fundet amfetamin og steroider og kokain – alle mulige ting, som jeg tror vi alle sammen kan være enige om ikke skal være på markedet.
Så jeg synes, det er rigtig godt, at ministeren nu vil undersøge det her.
Vi ved, at i Holland har man fisket, jeg tror det er 400 pakker ud på en uge.
Det er 0,2 pct. af de pakker, der ryger igennem.
Man rammer med 60 pct.s nøjagtighed pakker, der har ulovlige varer.
Så kunne det være en mulighed inden bare for at se, hvad det kaster af sig, at lave sådan et forsøgsprojekt med dao?
Rosa Lund (EL), 2025-05-09:
Der er da ikke nogen tvivl om, at man bare skal lade være med det.
Vi kan da hurtigt blive enige om, at folk skal holde op med det.
Men hvis argumentet er økonomisk, kan man vel også sige, at det er lige så dyrt at have folk til at sidde i Vestre Fængsel, fordi de har tegnet på et S-tog.
Det er jo også enormt ressourcekrævende, og det ved ministeren også godt at det er.
For fængselspladser er dyre, men jeg troede bare ikke, at det ligesom var økonomien, der skulle være argumentet.
Men det kan jeg jo så høre at det er.
Men så kan jeg jo stille et udvalgsspørgsmål, hvor vi kan få sammenlignet, hvad der er dyrest, altså om det er at sidde i fængsel eller om det f.eks. er at blive dømt til selv at være med til at rengøre et DSB-tog.
Peter Hummelgaard (S), 2025-05-09:
Men tilsvarende kan vi jo konstatere, at det koster samfundet, at det koster DSB, og at det koster Movia her i hovedstadsområdet ufattelige mængder af ressourcer, at der f.eks. hele tiden er transportmidler – og det er, uanset om det sker med en sprittusch eller det sker i form af store graffitimalerier – der bliver overmalet.
Jeg har ikke de konkrete tal med mig i dag, men jeg har hørt dem på et tidspunkt, og man bliver chokeret over, hvor mange ressourcer, hvor mange penge, hvor mange offentlige skattekroner vi bruger på at fjerne graffiti.
Så man skal bare lade være med det, og den skærpelse, som vi her lægger op til, er jo et klart og tydeligt signal om at man skal det.
For det frarøver os jo muligheden for at kunne prioritere flere penge til f.eks. ældrepleje eller skoler, når vi skal bruge så mange offentlige kroner på at fjerne graffiti.
Rosa Lund (EL), 2025-05-09:
Tak for det.
Jeg vil også gerne sige oprigtigt tak til justitsministeren for, at vi nu endelig kriminaliserer stealthing – så kan vi lige lade det andet ligge et kort sekund – for det synes jeg oprigtigt er et godt skridt og en god sikkerhed i forhold til vores allesammens rettigheder i de mere private relationer, lad os sige det sådan.
Det, jeg gerne vil spørge ministeren om, er den anden del af lovforslaget, nemlig den del, der handler om at male graffiti på offentlige transportmidler.
Mener ministeren virkelig, at det er proportionelt, at en ung person, som det jo typisk vil være, skal afbryde sin uddannelse, sit arbejde, og komme ind at ruske tremmer for at have tegnet med en sprittusch på et DSB-tog?
Altså, der er da, justitsminister, dér noget, som overhovedet ikke er proportionelt.