runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Schnoor (ALT), 2017-04-27:
Med dette forslag ønsker forslagsstillerne, Dansk Folkeparti, at regeringen pålægges at fremsætte lovforslag med henblik på at ændre og præcisere loven om dansk indfødsret, så det af loven klart fremgår, at det er muligt at fratage syrienskrigere deres danske statsborgerskab i det omfang, den pågældende ikke gøres statsløs herved.
Som loven er i dag – det har vi hørt flere gange nu – kan man miste sit danske statsborgerskab, hvis man f.eks. enten har løjet, da man erhvervede det, eller hvis man begår forbrydelser mod statens sikkerhed, og domstolene har siden 2004 haft mulighed for at fradømme danskere deres statsborgerskab, hvis de bliver dømt for terror eller terrorrelaterede forbrydelser.
Jeg tror, vi har hørt flere gange her i dag, at i 2015 blev den 55-årige Sam Mansour idømt 4 års fængsel for opfordring til terror, og han fik også frataget sit statsborgerskab og blev dermed udvist fra Danmark for bestandig.
Han havde dobbelt statsborgerskab, og derfor kunne man sende ham til Marokko uden at gøre ham statsløs.
I marts i år fik så en 25-årig mand frataget sit danske statsborgerskab i Østre Landsret for at lade sig hverve af terrororganisationen Islamisk Stat, og den 25-årige er altså dansk-tyrker og født og opvokset i Danmark.
Sagen er anket til Højesteret.
Statsborgerskab betyder, at man som person har de samme rettigheder som andre danskere i staten.
Det er ikke en gave, man er ikke gæst i Danmark, man er dansker.
Så uanset at vi i Alternativet naturligvis ikke bifalder terror, er vi sådan set generelt ret kritiske over for muligheden for at fratage danske statsborgere, særlig dem, der er født og opvokset i Danmark, deres statsborgerskab, medmindre der er tale om svig, som der også er blevet nævnt fra Enhedslistens side.
Frakendelsen af den 25-årige dansk-tyrkers danske statsborgerskab viser, at det imidlertid allerede i dag er muligt at fratage syrienskrigere deres danske statsborgerskab ud fra en vurdering af den enkeltes tilknytning til Danmark.
Så jeg vil sige, det er uklart for os, hvad det reelt er, Dansk Folkeparti ønsker at opnå med dette forslag, og vi kan derfor naturligvis ikke støtte forslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-04-27:
Tak for det.
Jeg vil bare bekræfte, at vi ser meget ens på spørgsmålet om syrienskrigere.
De fortjener vores foragt og ikke så frygtelig meget andet, og jo flere vi kan få smidt ud, jo bedre er det.
Men hvis de ikke har dobbelt statsborgerskab, kan vi ikke smide dem ud.
Så er det korrekt, at der er nogle, der, før vi vedtog loven om dobbelt statsborgerskab, havde dobbelt statsborgerskab, fordi de ikke kunne blive løst fra deres tidligere statsborgerskab, eksempelvis fordi de endnu ikke havde aftjent værnepligt.
Så kan jeg forstå, at hr. Christian Langballe allerede har læst op på den tyrkiske lovgivning.
Jeg var ikke klar over, at hr. Christian Langballe mestrede tyrkisk, men sådan kan man blive så overrasket.
Lad os få det undersøgt nærmere, men det ændrer jo altså ikke ved hele præmissen, nemlig at den eneste mulighed, vi har, for at udvise folk, hvis de har dansk statsborgerskab, er, at de også har statsborgerskab et andet sted, og hvis man forhindrer dobbelt statsborgerskab, forhindrer man altså i hvert fald de mennesker i at blive udvist.
Inger Støjberg (V), 2017-04-27:
Regeringen diskuterer alting med Dansk Folkeparti.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-04-27:
Socialdemokratiet deler forslagsstillernes bekymring for, at hjemvendte syrienskrigere kan udgøre en meget alvorlig terrortrussel.
Derfor indførte vi også tilbage i vores regeringsperiode en række initiativer, der gav politiet mulighed for at nægte udstedelse af pas, hvis der var mistanke om, at man ville rejse til Syrien som hellig kriger og tilslutte sig Islamisk Stat.
Vi gav mulighed for, at man kunne inddrage pas, og vi gav også mulighed for, at man kunne supplere det med et decideret udrejseforbud.
Det er selvfølgelig også derfor, at Socialdemokratiet stemte for Venstreregeringens forslag i 2016 om at indføre et indrejseforbud til visse af de udvalgte konfliktområder i Syrien og Irak, hvor Islamisk Stat er aktive.
Alt sammen er det initiativer, der blev iværksat med det formål at forhindre og også straffe danske statsborgere, der rejser til konfliktområder i udlandet med henblik på at deltage i aktiviteter, hvorved både deres evne og vilje til at begå alvorlige strafbare forhold, eksempelvis terrorisme, når de vender tilbage til Danmark, risikerer at blive øget.
Så vidt deler vi forslagsstillernes bekymringer, vi tager det her emne meget alvorligt.
Når vi så alligevel ikke kan støtte forslagsstillernes ønske om at præcisere indfødsretsloven, er det, fordi vi naturligvis, som også ministeren var inde på, holder på, at vi lever i et retssamfund, altså, at der skal være en domstolsproces forud for, at man sanktionerer danske statsborgere ved at fratage dem deres statsborgerskab.
Jeg mener egentlig også, at man kan sige, at forslaget, som ministeren også var inde på, i en vis udstrækning sparker en åben dør ind, for det er, som ministeren også var inde på, muligt at fratage syrienskrigere deres danske statsborgerskab.
Det så vi senest ved Østre Landsret den 31. marts i år, hvor en 25-årig dansk-tyrkisk mand mistede sit danske statsborgerskab, netop fordi han var rejst til Syrien, hvor han tilsluttede sig Islamisk Stat.
Så det er altså muligt i dag efter en retsproces at fratage et statsborgerskab.
Derfor er det egentlig min opfattelse, at forslaget, som det ligger på skrift, sparker en åben dør ind, og selv om der måtte være mere til forslaget, eventuelt administrativt at fratage statsborgerskabet, kan vi af de anførte grunde ikke bakke op om forslaget, selv om vi deler mange af de intentioner, de bekymringer, som forslaget giver udtryk for.
Christian Langballe (DF), 2017-04-27:
Der bliver jo holdt mange skåltaler med mange forblommede ord, og jeg synes altså, at både ministerens og ordførerens bemærkninger er uden for skiven.
De folk, der rejser derned, har intet at gøre dernede – ingenting.
Danske statsborgere skal ikke kæmpe på Islamisk Stats side – færdig, slut.
Og de skal ikke associere sig med den terrorbevægelse, som Islamisk Stat er – færdig, slut.
Og hvis vi endelig taler om retsstaten, mener jeg, at retsstatens formål er at beskytte Danmark og den retstilstand, der gælder i Danmark.
De her folk, der kommer hjem dernedefra, er en meget stor potentiel trussel for det danske samfund, så derfor mener jeg sådan set, at det ligger lige i forlængelse af nogles tale om beskyttelse af retsstaten – ja tak.
Sikke noget vrøvl; nu skal tingene og debatterne så blandes sammen.
Det synes jeg så bare er noget vrøvl.
Altså, jeg synes jo, det er et problem, at bevisbyrden vender sådan, at den danske stat skal bevise, at de her folk har deltaget i terrorhandlinger, når de ankommer til Islamisk Stats område.
Der kunne man jo godt vende det om og sige, at det forhold, at de er der, i sig selv er en deltagelse i terrorvirksomhed.
Jeg prøver at tænke lidt konstruktivt oven på det sludder, som ordføreren fik sagt.
Det kan da godt være, at det her bliver sparket ud til hjørne, men med så mange andre ting, som Dansk Folkeparti har foreslået, er jeg sikker på, at vi kommer i mål med det, fordi det, der jo bare er sagen, er, at vi lever i en terrortid, og det er jo altså nu et spørgsmål om, at der er folk, der sympatiserer med Islamisk Stat, der åbner ild i Frankrig med en Kalashnikov, hvor de træder ud og bare begynder at skyde løs.
Det er ikke en tilstand for retssamfundet, som man kan leve med – det kan jeg ikke, og det tror jeg også at ordføreren er enig med mig i.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-04-27:
Det er ikke min overbevisning, at der er valgt så meget et eneste medlem af Folketinget, som kan leve med eller er ligeglad med, at der bliver begået voldsomme, umenneskelige terrorangreb i Nice, Stockholm, London og sågar København.
Det tror jeg vi skal slå fast.
Det tror jeg ikke at der er nogen af mine kollegaer der kan leve med.
Det er jo også derfor, at hvis man tager ned og tilslutter sig Islamisk Stat, kan man få frataget sit danske statsborgerskab, fordi det har man selvfølgelig ingen ret til at have, hvis man gør noget så illoyalt i forhold til retsstaten.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-04-27:
Jeg ved nu ikke, om det var forblommede ord.
Det må vel være meget passende fra Folketingets talerstol at tale om, at vi har et retssamfund og også glæde sig over det.
Jeg er jo enig med forslagsstillerne i, at danske statsborgere ikke skal tage ned og tilslutte sig Islamisk Stat.
Det skal de bestemt på ingen måde.
Jeg også enig med forslagsstillerne i, at hvis man gør det og kommer hjem igen, udgør man en alvorlig sikkerhedstrussel, en alvorlig risiko for, at der bliver begået terror, og det er selvfølgelig det, vi skal beskytte vores land, vores statsborgere imod.
Det er lige præcis derfor, at vi har lavet en lov, som giver mulighed for at fratage danske statsborgere deres statsborgerskab, såfremt de bliver dømt for noget af det.
Det er også derfor, at vi har givet mulighed for, at man kan nægte udstedelse af pas, man kan inddrage pas, og man kan give et udrejseforbud, hvis man har mistanke om, at noget sådant er nært forestående.
Så jeg tror egentlig ikke, at der er så langt imellem min egen holdning og forslagsstillernes holdning til syrienskrigere.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-04-27:
Det var jo mange spørgsmål, hr. Christian Poll rejste.
Jeg glæder mig over, at hr. Christian Poll starter med at rose.
Det er altid rart, og det vil jeg gerne sige tak for.
Hvordan regeringen kommer til at prioritere i forhold til finanslov og finanslove, er for tidligt at sige noget om.
Det, der er afgørende, er, at vi dels får lavet en god national strategi, dels naturligvis også får påvirket den, der skal komme i EU-regi, så vi spiller op imod den.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-04-27:
Det er jo ikke, fordi jeg er uenig i det, men jeg synes måske perspektivet skal lidt længere tilbage, i forhold til at sige – som jo også er blevet påpeget – at produkter skal designes helt anderledes helt fra starten, hvis det skal lykkes med den cirkulære økonomi, så vi ikke bare skal smide det ud i stedet for at smide det i naturen.
Det er selvfølgelig rigtigt, men vi skal bare meget mere.
Og jeg håber, at regeringen, når den kigger på sin plastikstrategi, vil have det perspektiv i stedet for at have et perspektiv, hvor vi bare skal være bedre til at sortere vores affald.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-04-27:
Jeg tror simpelt hen, at Presseafdelingen i Miljø- og Fødevareministeriet helt naturligt har forudsat, at deres minister er så forudseende, at de har skrevet det, som de har, for vi har jo allerede taget initiativ til at forbyde mikroplast i kosmetik og har løftet den her dagsorden i adskillige fora.
Men jeg kan virkelig trygt berolige Enhedslistens ordfører med, at vi har et ønske om at komme så langt tilbage i processen som overhovedet muligt.
I det omfang man kan begrænse både plastik og mikroplast, er det da væsentligt at gøre det, sådan at vi ikke alene opnår mere genanvendelighed, men også større cirkularitet i det, vi arbejder med, og ikke nødvendigvis kun gør det med fossile brændsler som forudsætning, altså det, man bl.a. ser i plastik.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-04-27:
Jeg sidder jo og bliver lidt glad, for da SF startede den her kamp mod plastik med mere genanvendelse og også med at tænke mere cirkulært, stod vi ret alene, og nu breder ringene sig i vandet.
Nu har vi et beslutningsforslag, hvor vi har fået nogle flere med, og nu hører jeg så også ministeren sige, at det har ministeren altid syntes.
Det er jeg jo glad for.
Jeg undrer mig så lidt over, at da vi fremsatte B 94 i folketingssamlingen 2015-16, var ministeren ikke lige så positiv, men man skal jo glæde sig over udviklingen.
Så det gør jeg.
Det er meget positivt, og jeg er sådan set også positivt indstillet både over for en fælles beretning og det, at vi kan lave en vej videre frem.
I den forbindelse er jeg nysgerrig efter at høre ministerens holdning til tidsplanen.
Jeg forudser, at der i hvert fald kan gå et stykke tid, før EU er helt på plads med deres plastikhandlingsplan.
Forestiller ministeren sig, at vi skal afvente den, eller at vi på forhånd skal begynde at lave en national handlingsplan og dermed også påvirke, hvordan EU's plan i sidste ende kommer til at se ud?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-04-27:
Nu har det her emne jo optaget mig, stort set lige siden jeg blev minister, og derfor har vi selvfølgelig også haft i baghånden, hvad vi skulle gøre på det her område, og vi glæder os over, at der også er taget initiativ fra forslagsstillernes side til at fremsætte et beslutningsforslag, og at vi dermed i Folketinget på tværs af partierne kan løfte opgaven sammen.
Jeg kan ikke sige, om det lukkede kredsløb eller den cirkulære økonomi er de vigtigste eller de eneste, og det hører jeg heller ikke spørgeren sige.
Det, jeg er meget optaget af, er, at vi kommer problemstillingen til livs på alle de fronter, vi kan, uanset om det er mikroplast i vores spisefisk, eller om det er mikroplast i kosmetik eller i andre produkter.
Og så er der klart en ressource i den cirkulære økonomiske tænkning, hvilket er væsentligt i forhold til det her aspekt, og det har jeg også en forhåbning om bliver adresseret af regeringens advisoryboard, når de kommer med deres anbefalinger før sommerferien.
Så for mig er det elementer, der står åbne, og som er klar til at tage ind i en national handlingsplan, men med det fokus, at vi skal have en overordnet europæisk strategi, da det virker i langt bedre, at 550 millioner europæere reagerer end 5 millioner danskere.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-04-27:
Et af de elementer, der ligger i noget af det, Kommissionen har lagt frem som deres plastikstrategi, er, at plastproduktionen ikke skal komme direkte fra de fossile ressourcer, men i stedet for direkte fra planter.
Det er jo et fremskridt i forhold til i dag, fordi det vil kræve noget udvikling af plastmolekylet.
Jeg vil spørge ministeren, om ministeren vil prioritere det i en national handlingsplan.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-04-27:
Jeg synes, det er en rigtig relevant pointe i forhold til at lave nogle indsatser.
Noget af det, som jeg egentlig er optaget af, er, at når vi begynder at strikke en national handlingsplan sammen, skal vi naturligvis se på, hvad der kan komme af indspil fra industrien og de plastansvarlige, og hvad der kan komme i genanvendelighedssporet.
Christian Poll (ALT), 2017-04-27:
Det er jo fantastisk, at der lader til at være så bred enighed om at gøre noget på det her nye område – i hvert fald nyt for den brede offentlighed.
Vi er mange, der har fulgt udviklingen i en årrække og er blevet mere og mere bekymrede over den udvikling, der er i forureningen med plastik både i verdenshavene, men også generelt med plastik alle steder i vores samfund.
Når jeg læser ministerens pressemeddelelse fra i går, tænker jeg, at der er lidt meget venten i det her, og derfor bliver jeg jo glad for at høre, at et adviseryboard for cirkulær økonomi kommer før sommerferien, og at man forventer, at der er andre ting, der falder på plads i løbet af 2017.
Så tænker jeg, at det naturlige spørgsmål er: Er det noget, man fra regeringens side forventer at ville prioritere ind på finansloven for 2018, altså at have en særlig plastfokus?
Den kunne f.eks. indeholde sådan noget som et målrettet forsknings- og kompetencecenter, eller at man arbejder med satsninger på, hvordan vi får genanvendelsen op.
Jeg vil også høre ministeren, om der kunne være plads til at sætte mål for f.eks. kommunernes indkøb og for kommunernes affaldshåndtering og for sådan noget som pantsystemer.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-04-27:
Jeg vil gerne rose SF for på dette ene punkt at have været fremsynede.
Jeg synes, at man i den grad skal anerkende det, når det er tilfældet, og det vil jeg meget gerne rose.
Jeg vil rigtig gerne først lige se, hvad der kommer fra advisoryboardet her før sommerferien, og så synes jeg, det er naturligt, at vi prøver at strikke en model sammen, parallelt med at Kommissionen arbejder, men at vi selvfølgelig skal afvente den endelige udformning af Kommissionens forslag, fordi det ligesom er det vigtige redskab at spille ind i.
Men det er klart, at regeringen jo bl.a. har tilkendegivet over for Kommissionen også via Nordisk Råd, hvor vi synes, der er nogle vigtige elementer at have med, når det gælder mikroplast.
Christian Langballe (DF), 2017-04-27:
Nu vil jeg ikke stå og gentage, hvad jeg lige har sagt, men vi får jo diskussionen her i salen, og så må vi tage den derfra.
Der vil jeg gerne diskutere det, og jeg er helt sikker på, at ordføreren vil huske den diskussion, vi har haft i dag, og så kan vi tage det op igen.
Jeg vil stadig væk stå fast på de synspunkter, jeg har.
I øvrigt kan jeg ikke tyrkisk.
Det kan jeg ikke, men jeg har været inde at kigge på den tyrkiske ambassades hjemmeside, og der synes jeg bestemt jeg har kunnet set, at der er nogle problemer med hensyn til at blive løst fra tyrkisk statsborgerskab.
Men det er der i øvrigt fra en hel del lande.
Det mener jeg sådan set ikke er en selvmodsigelse.
Jeg mener, at der er fuld overensstemmelse mellem det, vi foreslår i dag, og vores holdning til enkelt statsborgerskab.
Sådan er det bare.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-04-27:
Nu har man jo altså også set terrorister, der har statsborgerskab i andre lande end Tyrkiet og Marokko, de lande, vi taler om.
Der er terrorister med fransk statsborgerskab, med amerikansk statsborgerskab osv., så der vil være folk, der ikke kan udvises, fordi der ikke er noget sted at udvise dem til.
Så kan vi diskutere problemets omfang, og jeg har fuld respekt for, at Dansk Folkeparti er imod dobbelt statsborgerskab.
Der er vi bare uenige, det er fair nok, men det har altså nogle konsekvenser.
Det kommer man ikke uden om.
Christian Langballe (DF), 2017-04-27:
Det er jo altså bare sådan med nogle ting, at de er så alvorlige, at dem sjakrer man ikke uden videre med, og det er sådan set det, der er udgangspunktet.
Vi er fuldstændig klar over, at alverdens problemer ikke bliver løst med et enkelt lovgivningstiltag.
Det turde jo give sig selv, men det er altså bare vores forudsætning.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-04-27:
Der er jo lande, som ikke vil løse egne borgere fra deres statsborgerskab, eller det kan være, at det er mennesker, der er flygtet fra krig, og som derfor ikke har mulighed for at vende tilbage og sige: Kan I lige løse mig fra mit statsborgerskab?
Men hvis nu Dansk Folkeparti kunne bestemme, hvis det nu var DF's drømmescenarie, som vi talte om her, ville der så være nogen mennesker i Danmark, som havde dobbelt statsborgerskab, altså et dansk statsborgerskab og et andet statsborgerskab?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-04-27:
Mange tak.
Og tak – trods alt – for, hvad jeg hører som en positiv modtagelse.
Jeg tror, jeg på vegne af alle forslagsstillerne kan bekræfte, at vi meget gerne vil være med til at lande en fælles beretning.
Der er nogle ting i ministerens tale, som jeg lige studsede over, men samtidig vil jeg dog gerne sige, at det altid er rart, når man kan se, at ens forslag allerede har haft en effekt, inden det er kommet til behandling i Folketingssalen.
Det var i hvert fald det, jeg tænkte, da der kom en pressemeddelelse i går om, at regeringen havde besluttet at lave det, som vi foreslår, nemlig en national handlingsplan mod plastikforurening.
Det betyder jo, at vi formentlig står sammen i Folketinget om det her ønske.
Er ministeren ikke enig i, at en udfasning af mikroplast f.eks. i kosmetik, men sådan set også i bredere anvendelser, er nødvendig, uanset hvilken strategi vi satser mest på?
Og er ministeren så ikke også enig i, at vi er nødt til at gå meget ud ad det spor, der handler om cirkulær økonomi, som jo handler om at få lukkede ressourcekredsløb omkring plastikken, og at det i virkeligheden er den bedste metode til at komme forureningen til livs?
Christian Langballe (DF), 2017-04-27:
Vi kan godt begynde at diskutere alt muligt hypotetisk, men det interessante er, og det er lidt alarmerende, at Enhedslisten altid bruger tiden på at drøfte sådan nogle kringlede hypoteser og egentlig ikke fremlægger deres eget synspunkt på det her område.
Jeg synes aldrig nogen sinde, at jeg har hørt det.
Den glæder jeg mig til at høre.
Den dag, jeg får den at høre, hejser jeg mit eget lille dannebrogsflag.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-04-27:
Nu var ordføreren vældig optaget under den ordførertale, jeg holdt.
Ordføreren var ophidset – det var mit indtryk – og stod og drøftede nogle spørgsmål med hr. Jan E. Jørgensen fra Venstre lige her ovre i hjørnet.
Men ordføreren har jo mulighed for at gå ind på Folketingets hjemmeside og se og høre den ordførertale, jeg holdt, hvor jeg fortalte, hvad Enhedslistens holdning til det her spørgsmål er.
Men det, jeg spørger til, er jo, om det ikke er korrekt, at hvis Dansk Folkeparti skulle bestemme, ville vi have en situation, hvor man ikke kunne have dobbelt statsborgerskab.
Når det spørgsmål er relevant, er det jo, fordi man, hvis der ikke findes en mulighed for dobbelt statsborgerskab, ikke kan udvise de her mennesker til noget sted.
Er det ikke korrekt, må jeg spørge hr. Christian Langballe, at hvis et menneske kun har statsborgerskab i Danmark, er der intet land at sende det menneske hen til?
Christian Langballe (DF), 2017-04-27:
Nu er jeg jo ikke ophidset.
Jeg er engageret.
Det var jeg også, da jeg talte med hr. Jan E. Jørgensen.
Der er simpelt hen nogle ting, vi er uenige om.
Men det, som jeg bare synes er utroligt, er, at Enhedslisten jo ikke – og jeg hørte faktisk ordførerens tale – fremlægger deres egen politik på området.
Den er stort set altid fraværende.
Det blafrer i vinden, hvad man egentlig vil, og så har man en masse kritiske spørgsmål til andre.
Det er fint nok, at man altid gerne vil kritisere, men aldrig bidrage konstruktivt til noget selv – men sådan er det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-04-27:
Tak for det.
Lad mig slå fast, at i SF tager vi terrortruslen alvorligt.
Vi ønsker både at forebygge og bekæmpe terror.
Jeg er tryg ved, at de gældende regler håndteret af politiet og PET og domstolene i tilstrækkelig grad kan imødekomme formålet med dette beslutningsforslag.
Det er allerede muligt at fratage en borger statsborgerskabet, medmindre borgeren herved bliver statsløs, men det skal naturligvis ske på et sagligt grundlag.
SF støtter ikke forslaget.
Josephine Fock (ALT), 2017-04-27:
Tak til ministeren.
Det, som undrer mig, er i virkeligheden, at man foreslår den her resultatordning i direkte modstrid med, hvad KL selv synes.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig lige at høre ministerens bemærkninger til, at man foreslår en ordning, som KL allerede i 2011 har sagt nej til og de nu gør igen.
Hvad er ministerens tanker om det?
Inger Støjberg (V), 2017-04-27:
Det kunne være at få flygtninge i arbejde og få langtidsledige i arbejde, og det kunne være at få flygtninge til at lære noget bedre dansk.
Når man som kommune gør en ekstra indsats, og man har et øget fokus på et område, koster det også noget, og så skal man selvfølgelig også belønnes for det.
Det mener jeg bedst at man gør ved en ordning som den her.
Josephine Fock (ALT), 2017-04-27:
Jeg har så lige et opfølgende spørgsmål i den forbindelse.
For KL skriver også, at de tager til efterretning, at der nok er et politisk flertal i Folketinget for det – og det må man jo så anerkende at der er – og de forudsætter, at de her økonomiske konsekvenser så forhandles med KL.
Så kan ministeren uddybe, om man vil forhandle det med KL, og hvordan man har tænkt sig at implementere det?
Inger Støjberg (V), 2017-04-27:
Der er jo lagt op til, at det er en del af bloktilskuddet, og at pengene tages derfra.