runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susie Jessen (DD), 2023-09-07:
Jeg er enig i, at der er krig i Ukraine.
Det siger vi rigtig tit.
Og jeg er fuldstændig enig i, at der skal prioriteres der.
Det giver bare ikke mening i mit hoved, når man gerne vil sikre et Danmark i balance.
Hvorfor skærer man så i de puljer her?
Hvorfor skal vi sidde i forhandlingslokalet og prøve at få det her ind igen?
Jeg synes simpelt hen, at det er en dårlig prioritering fra regeringens side, hvis man vil et Danmark i balance.
Henrik Frandsen (M), 2023-09-07:
Først vil jeg svare på det med de 2,6 mia. kr. til udenrigstjenesten.
Vi lever i en usikker verden.
Der er krig i Europa.
Man har igennem en årrække skåret til, skåret til og skåret til.
Jeg tænker, at det er vigtigt, at vi er til stede de steder ude i verden, hvor det er nødvendigt.
De 2,6 mia. kr. er også over en årrække.
Det er 4 år, så vidt jeg husker.
Jeg kan ikke huske det helt præcist.
Nu kigger jeg ned på finansministeren – ja, det er 4 år.
Jeg er meget enig i, at gymnasier langt væk fra de store byer er væsentlige.
Det er også derfor, det er vigtigt, at når der kommer forhandlinger om hele udkantstaxameteret, taxameterprincippet i det hele taget, får vi lavet en ordning, der sikrer, at vi har gode gymnasier overalt i landet.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-09-07:
Så håber jeg, at de forhandlinger kommer snart, og inden det måske er for sent.
Men der er et andet spørgsmål.
Nu nævner ordføreren selv, at det værste, man kan gøre, er at øge sit forbrug, hvis man lige pludselig tjener flere penge, for de gode tider måske ikke bliver ved.
Lad os tage som et eksempel, at de gode tider om 2 år er ovre.
Er Moderaterne så indstillet på, at vi simpelt hen stopper det der øgede udenrigsbidrag, vi nu har givet over 4 år, og skærer ned der igen, for at bruge pengene herhjemme?
Eller er det f.eks. på velfærden herhjemme, vi så skal spare?
Susie Jessen (DD), 2023-09-07:
Jeg vil lige starte med at sige tillykke til hr. Henrik Frandsen med den meget vigtige post som landdistriktsordfører.
Jeg glæder mig meget til samarbejdet.
Så vil jeg også sige tillykke til Moderaterne med de her 2,6 mia. kr., som man har sikret til udenrigstjenesten.
Der virker det måske lidt mærkeligt for mig – nu tager jeg lige min landdistriktsordførerhat på – at man så giver 2,6 mia. kr. til udenrigstjenesten, men samtidig har haft et behov for lige at finde sølle 15 mio. kr. ved at skære i de her gymnasier, der ligger i yderområderne, med ½ mio. kr. hver.
Det er 31 gymnasier.
Det ene gymnasie er nede i Tønder, hvor hr. Henrik Frandsen jo også tidligere har været borgmester.
Og så lige i forhold til det her med, hvad ordføreren siger om, at hele vores samfund har gode tider, vil jeg sige, at jeg ikke er helt sikker på, at de er helt enige ude i landdistrikterne, når busserne bliver aflyst i øjeblikket.
Henrik Frandsen (M), 2023-09-07:
Nej, Moderaterne står ikke for historieløshed og mangel på respekt.
Det vil jeg gerne sige.
For at vi når i mål med det, er vi bare nødt til at skulle have mere arbejdskraft, og der peger vi så på muligheden for at rekruttere udenlandsk arbejdskraft.
Det synes jeg faktisk ikke er mangel på respekt.
Jeg synes heller ikke, det er historieløshed.
Jeg synes faktisk, det er et udtryk for, at vi tager tingene alvorligt, og at vi kommer med løsningsforslag.
Mette Thiesen (DF), 2023-09-07:
Tusind tak.
Jeg vil egentlig bare følge lidt op på det spørgsmål, der er stillet tidligere.
Jeg sad egentlig og hyggede mig lidt over, at de drøftelser, vi har hernede i Folketingssalen med Moderaternes ordfører, er om toptopskat og om det her fuldstændig vanvittige indvandringsforslag, også fra Moderaterne.
Man kan jo næsten sætte spørgsmålstegn ved, om fru Mette Frederiksen egentlig ikke er statsminister i hr. Lars Løkke Rasmussens regering.
Men lad det så være.
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig, at ordføreren uddybede det her med arbejdskraft.
For det er jo fuldstændig rigtigt, som fru Pia Kjærsgaard sagde tidligere, at det her jo har været prøvet af.
Det havde vanvittige konsekvenser for det danske samfund.
Er det virkelig det, Moderaterne står for – den der fuldstændige historieløse tilgang til indvandring, fri indvandring, og en fuldstændig mangel på respekt i øvrigt for alle de andre tiltag, der er, for at løse de problemer med mangel på arbejdskraft?
Henrik Frandsen (M), 2023-09-07:
Nu vil jeg sige, at det er svært at sammenligne kriser, ligesom det er svært at sammenligne højden på et tordenskrald og på Rundetårn.
Klimakrisen er meget alvorlig.
Jeg mener også, vi tager den alvorligt.
Jeg mener, der er truffet en masse beslutninger og lavet en masse aftaler, der gør, at vi også håndterer den del.
Men velfærdskrisen er også alvorlig, og når jeg siger, at vi aldrig har haft et bedre samfund, end vi har nu, er det netop velfærdssamfundet, jeg tænker på.
Vi har aldrig haft så mange i beskæftigelse, aldrig haft så mange inde på arbejdsmarkedet.
Det skal vi passe på.
Sascha Faxe (ALT), 2023-09-07:
Så hvis jeg skal forstå det rigtigt, mener ordføreren, at velfærdskrisen er markant meget større end bl.a. klimakrisen.
Og når der så bliver henvist til, at der allerede er sat penge af til en grøn fond, vil jeg sige, at det jo er dem, der allerede indgår i den 1 mia. kr., der er sat af i finanslovsforslaget.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan man definerer det her.
For den her 1 mia. kr. bliver kaldt en grøn milliard, men dækker jo ikke kun over klima.
Den dækker også over biodiversitet og alle mulige andre ting, bl.a. også ting, der i vores bog ikke står i den grønne ordbog, nemlig dyrevelfærd, som for os helt konkret er anstændig landbrugspolitik.
Henrik Frandsen (M), 2023-09-07:
Det kan jeg svare ja til.
Og så vil jeg gerne begrunde det.
Der er også gennemført nogle ting omkring lagring af CO 2 osv.
Så der er jo mange ting, der er i gang.
Vi har også klimaaftalerne.
Vi ved, at vi skal i gang der.
Så ja.
Men der er jo også, skal vi huske på, afsat mange midler i forvejen.
Vi har en klimafond, som jo skal finansiere den grønne omstilling fremover.
Så når det handler om balancerne, har jeg ikke på noget tidspunkt sagt, at der skulle afsættes lige mange penge til de tre spor, for så tror jeg nok, vi også fik nogle voldsomme skattelettelser, som vi ikke kunne stå på mål for.
For velfærd er jo klart det, der skal have de fleste penge, men der skal være de rette balancer mellem de tre ben, ja.
Så er der i øvrigt nogen, der har sagt noget med en skammel med for korte ben.
Det kommer jo også an på, hvor tykke benene er, tænker jeg.
Sascha Faxe (ALT), 2023-09-07:
Tak, og tak for ordet.
Det er ikke sikkert, jeg citerer helt korrekt, men det var det, der var intentionen.
Den analyse er jeg ikke helt sikker på vi deler i Alternativet.
Vi står over for nogle kriser af en størrelse, som vi aldrig har set før, bl.a. klimakrisen og biodiversitetskrisen.
Når ordføreren så går ind og taler om, at der skal være en balance mellem tre ting, nemlig skattelettelser, velfærd og klima, er jeg nødt til at spørge ordføreren: Mener ordføreren helt oprigtigt, at der med den 1 mia. kr., hvoraf det kun er de 450 mio. kr., der er nye, er en proportionelt rigtig balance i forhold til krisernes størrelse mellem de tre dele, som der bliver nævnt?
Henrik Frandsen (M), 2023-09-07:
Det er også håndværkere, det er folk, der kan rejse vindmøller, det er smede.
Hele den grønne omstilling er fuldstændig afhængig af, at der er medarbejdere, kloge hoveder, som kan hjælpe til der.
Og jeg tager selvfølgelig advarslen til efterretning, men jeg siger igen, at jeg ikke deler bekymringen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-09-07:
Ja, er det virksomhederne, der skal sørge for det?
Altså, den holder jo ikke, og jeg må bare sige, at al erfaring siger det modsatte.
Jeg har selv været med i så mange år, og jeg husker det meget, meget tydeligt, og jeg vil så bare sige, at jeg har advaret.
Jeg synes, at det, man er ude i, er grotesk, og så hørte jeg, at ordføreren tidligere svarede på sådan lidt det samme spørgsmål, som jeg har stillet, i hvert fald i den her genre, altså at det jo skulle være folk, der var godt uddannet og alt muligt, og hvis ikke de var det, kunne man uddanne dem.
, vi mangler,
er jo ikke de superuddannede, men det er i restaurationsbranchen, det er i rengøringsbranchen osv. Og dem, der kommer, er dem, der ikke kan sproget, og dem, der ikke kan integreres.
Henrik Frandsen (M), 2023-09-07:
Så må jeg bare sige, at vi ikke deler den bekymring.
Jeg vil også sige, at det jo er væsentligt, at vi, når/hvis vi kommer til at importere arbejdskraft på den måde, som vi foreslår – det er jo ikke noget, der er regeringspolitik – så sikrer, at man har sit opholdsgrundlag på baggrund af sit arbejde.
Det vil sige, at den dag man ikke længere arbejder i Danmark, har man heller ikke længere et opholdsgrundlag i Danmark.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-09-07:
Tak for det.
Jeg skal vende lidt tilbage til det der med udenlandsk arbejdskraft.
For jeg tror, at det bliver et meget, meget stort emne og et meget, meget stort problem fremover, hvis Moderaterne og den øvrige regering får det gennemført, og det kan man jo gøre, hvis man har et flertal.
Jeg har ikke hørt så meget om, hvad Socialdemokratiet mener om det, men det er jo helt klart, hvad Moderaterne mener, for det er formanden, udenrigsministeren, der har foreslået det.
Så må jeg bare henlede opmærksomheden på, at der sidst i 1960'erne og først i 1970'erne kom rigtig meget arbejdskraft ligesom den, man nu vil have, fra Jugoslavien, fra Pakistan og fra Tyrkiet.
Det var dem, der på det tidspunkt blev kaldt for gæstearbejdere – fremmedarbejdere kaldte man dem også – og formålet var, at de skulle hjem igen.
Det kom de bare aldrig nogen sinde, eller meget få af dem gjorde det, og de er her stadig væk i dag med de store, store problemer, det giver med familiesammenføringer, med folk, der har været her i så mange år, og som stadig væk ikke er integreret i det danske samfund, og jeg er meget bange for, at det er nøjagtig det samme, der kommer til at ske her, fordi det er en helt anden del af verden, man vil indføre arbejdskraft fra.
Henrik Frandsen (M), 2023-09-07:
Men jeg kan sige til hr. Kristian Bøgsted, at Moderaterne altid vil stå på mål for, at vi sikrer, at vi har en bundsolid økonomi i Danmark.
Det har vi i dag, og det skal vi også have i fremtiden, og derfor skal vi også, selv om vi lejlighedsvis får flere penge i kassen, være fornuftige, når de kommer.
Nu er Moderaterne jo altså ikke et parti, der klatrer op i træer,
det er der andre partier der har en vane med at gøre.
Vi gør det ikke.
Så vi har ikke ultimative krav, når vi går ind til forhandlinger, slet ikke, og det kommer vi aldrig til at have.
Jeg tænker, at det er en måde at melde sig ud af en forhandling på, altså at starte med at komme med ultimative krav.
Nikoline Erbs Hillers-Bendtsen (ALT), 2023-09-07:
Så ordføreren mener konkret, at de 400 ekstra mio. kr. er nok til reel, ordentlig klimahandling?
Henrik Frandsen (M), 2023-09-07:
Jamen som jeg også sagde i min tale, er der for Moderaterne tre ben, der er vigtige at stå på: Det ene er velfærd, det andet er skat, som også er det samme, som vi oversætter til velstand, og det tredje er klima.
Derfor skal der være det rigtige miks mellem de tre ting.
Og hvis man læser regeringsgrundlaget, og det har jeg gjort, og det tænker jeg også at spørgeren har gjort, vil man også se, at man har vægtet tingene i forhold til hinanden, så vi samlet set får lavet den bedste løsning.
Og der er sat rigtig mange initiativer i gang allerede.
Der er lavet en klimafond, som også har meget, meget store midler, så der er jo mange penge i systemet i forvejen.
Der kommer også en ekstra milliard kroner i forbindelse med finansloven her.
Så der er et stort fokus på klima.
Nikoline Erbs Hillers-Bendtsen (ALT), 2023-09-07:
Tak for ordet, og tak for talen.
I regeringsgrundlaget beskriver regeringen, at klimakrisen er en af vor tids største kriser.
Det glæder mig, at I tager det alvorligt.
Men samtidig forstår jeg ikke helt sammenhængen med, at man vil bruge 5 mia. kr. på skattelettelser det næste år, hvilket er ti gange så meget, som man bruger af nye midler på klimahandling.
Så vil ordføreren forklare, hvor sammenhængen mellem at bruge flere penge på skattelettelser end på klimahandling er, når I selv beskriver det som en af vor tids største kriser?
Henrik Frandsen (M), 2023-09-07:
De sidste er nok regnet ind i de 90.000, tænker jeg.
Men jeg kan bare gentage det, jeg har sagt én gang: at jeg også synes, det er væsentligt, at vi får så mange seniorer som muligt til at blive på arbejdsmarkedet, at vi får så mange handicappede som muligt ud på arbejdsmarkedet – der bliver gjort rigtig meget – og at vi får så mange som muligt af de unge, der i dag står uden for arbejdsmarkedet, ud på arbejdsmarkedet.
Men igen vil jeg sige, at hvis vi skal nå i mål med de medarbejdere, der skal bruges, med de hoveder, der skal bruges, med de kvalifikationer, der skal bruges, så er vi nødt til at kigge ud over landets grænser.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-09-07:
Jeg ved ikke helt, hvad det er for et regnekursus, hr. Henrik Frandsen har været på; det er i hvert fald ikke det samme, jeg har været på.
Altså, hvis vi bare behandlede seniorerne i Danmark lige så godt, som man gør det i Norge, så har vi 66.000.
Vi har 40.000, der er handicappede og parkeret uden for arbejdsmarkedet.
Vi har 40.000 unge, som er uden for arbejdsmarkedet.
Allerede nu er vi på pænt over 90.000, og derudover er der 66.000 i det register i EU, der hedder EURES, og fra mange andre EU-landes side har de sagt, at de sådan set gerne vil til Danmark og arbejde.
Så nærmer vi os 200.000, og så er vi slet ikke begyndt at tale om alt det fuldstændig overflødige administrative personale, der er i den offentlige sektor, og som vi også kunne fyre en del af.
Henrik Frandsen (M), 2023-09-07:
Jeg er sådan set enig med hr. Morten Messerschmidt i, at det også er vigtigt, at seniorer kommer ind på arbejdsmarkedet.
Det er også vigtigt at få så mange handicappede som muligt ind på arbejdsmarkedet.
Det er bare ikke nok.
Vi har, så vidt jeg husker ud fra min hukommelse, frem til 2030 brug for 90.000 medarbejdere, og så er vi altså nødt til at kigge ud over landets grænser, og vi er også nødt til at kigge ud over EU's grænser.
Derfor foreslår vi jo i Moderaterne, at vi skal være åbne over for at importere kvalificeret arbejdskraft.
Altså, vi skal jo ikke bare sætte en annonce i avisen og skrive: Nu kan I komme til Danmark.
Det skal være folk, der kan løse nogle opgaver.
Det er også derfor, at vi har foreslået, at man skulle starte en sundhedsuddannelse i et tredjeland – der er blevet nævnt Indien, der er blevet nævnt Filippinerne – netop for at være sikre på, at vi har alle de hænder, alle de medarbejdere, alle de hoveder, der skal bruges i den grønne omstilling og i velfærden fremover.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-09-07:
Tak for det.
Jeg har jo bemærket, at hr. Henrik Frandsens partiformand har nogle meget eksotiske tanker om, hvordan man skal løse problemet med manglende arbejdskraft, bl.a. ved at indhente meget, meget store mængder folk fra Afrika, kan jeg forstå.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, hvordan hr. Henrik Frandsen tror at den slags meldinger føles for f.eks. seniorer, som strukturelt bliver holdt ude af arbejdsmarkedet, fordi der er en enorm aldersdiskriminering, eller for de 40.000 handicappede, som står uden for arbejdsmarkedet imod deres vilje.
Eller skulle man måske gribe ud efter de 40.000 unge, som hverken er under uddannelse eller i arbejde?
kan jeg forstå, når vi faktisk har rigtig mange danskere, som gerne vil, men som i dag bliver holdt uden for arbejdsmarkedet?
Henrik Frandsen (M), 2023-09-07:
Ja, det er fuldstændig korrekt, at jeg er klimaordfører.
Men jeg vil også sige, at der er truffet rigtig mange aftaler og rigtig mange beslutninger, og der er også skrevet rigtig meget ned i regeringsgrundlaget om vores opfyldelse af klimamålene.
Og det behøver jo ikke at stå i finansloven, at vi vil komme med en CO 2 -afgift på landbruget f.eks.
Det har vi aftalt.
Der afventer vi Svarer-udvalget, og sådan kan vi tage en hel række andre punkter derhenad.
Det, der kræves nu, er implementering og handling, tænker jeg.
Samira Nawa (RV), 2023-09-07:
Det kan så bare undre mig, når nu ordføreren selv peger på et 2025-mål, at der er fuldstændige radiotavshed om de forhandlinger, og at det også er skrevet ind i pjecen til finansloven, at man når 2025-målet for klimaet i kraft af det her fortrængningskrav.
Derfor kan jeg jo godt stå undrende tilbage, når Moderaterne både siger, at man gerne vil have nogle dieselafgifter, men samtidig siger, at fortrængningskravet er rigeligt til at indfri et 2025-mål.
Og når jeg tillader mig at stille det her spørgsmål, er det jo også, fordi det er Moderaterne, der sidder på Klimaministeriet, og fordi finansordføreren fra Moderaterne jo også er klimaordfører.
Henrik Frandsen (M), 2023-09-07:
Jeg vil gerne sige, at klimaet ikke har tid til at vente, og i hvert fald slet ikke til efter 2025.
Det er jo sådan, at der er aftalt et klimamål i 2025 og 2030, og det står også i regeringsgrundlaget, at vi rykker nul CO2-udledning frem til 2045.
Så klimaet har ikke tid til at vente.
Vi har også sagt , at vi er åbne over for at diskutere en dieselafgift, og en flyafgift er noget, der også står i regeringsgrundlaget.
Det kan vi også være helt sikre på også kommer.
Det, jeg tænker er det allervæsentligste nu, er, at vi i fællesskab – og vi vil selvfølgelig også meget gerne have De Radikale med – finder ud af, hvordan vi når i mål med 2025-målet.
For det er bydende nødvendigt, at vi når det.
Der er taget initiativer omkring fortrængningskrav osv., men viser det sig, at der er yderligere behov, så tænker jeg, at det er meget, meget vigtigt, at vi sætter os sammen.
Så jeg er enig med fru Samira Nawa i, at klimaet ikke kan vente.
Der skal handling til, men vi skal også tænke os om undervejs.
Nej, det har jeg ikke sagt, for når jeg f.eks. siger det, har jeg jo ikke sagt, at der kommer en rapport fra Michael Svarer-udvalget senere i år, som vi jo på en eller anden måde skal have omsat til konkret politisk handling.
Omkring transport er vi heller ikke i mål.
Vores personlige klimaaftryk skal vi også have forholdt os til, så der er rigtig mange steder, vi skal i gang med.
Så 400 mio. kr. er jo slet ikke nok.
Pernille Vermund (NB), 2023-09-07:
Tak for det.
Penge har vi rigeligt af, arbejdskraft er vores nye valuta.
Den naturlige konsekvens af sådan en udtalelse ville jo være at sikre, at flere penge kommer tilbage til danskerne, måske også ud til vores kernevelfærd, til regionerne og kommunerne, som lige nu får et lille plaster på såret til at afhjælpe de udfordringer, der er derude.
Når vi taler om, at arbejdskraft er den nye valuta,
Ordførerens parti er meget optaget af, at vi nu skal hive en masse af afrikanere til Danmark – det lyder jo interessant, hvis man er til den slags.
Men har ordførerens parti overhovedet tænkt over, at vi allerede i dag har folk fra Irak, fra Syrien, fra Somalia og Libanon, og fælles for de fire lande er, at når man ser på hele befolkningsgruppen, er det under halvdelen af dem, der er i beskæftigelse?
Var det ikke en idé at starte der, frem for at vi går og giver passiv forsørgelse til folk, som er kommet hertil fra eksotiske egne, og som i virkeligheden ikke laver noget?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-09-07:
Men nu er det sådan, at Moderaterne allerede har droppet en advokatvurdering i minksagen.
De har allerede droppet en fridag for danskerne, og man har vist også lidt droppet ambitionerne om forringelse af seniorpensionen, i hvert fald i nogen grad, som ellers også er en del af regeringsgrundlaget.
Så alt er ikke skrevet i sten, heller ikke for en moderat, kan vi jo lære af historien.
At det er en del af regeringsgrundlaget, ved vi godt, men vi ved jo også godt, at det ikke er groet i S og V's baghave.
Er det ultimativt for Moderaterne, at man er tro mod toptopskatten?
Henrik Frandsen (M), 2023-09-07:
Jeg tror, at det, jeg har sagt, er, at toptopskatten er en del af regeringsgrundlaget, og vi føler os i Moderaterne, ligesom man gør i Venstre, ligesom man gør i Socialdemokratiet meget forpligtet af at gennemføre regeringsgrundlaget.
Vi har et fantastisk regeringsgrundlag.
Toptopskatten er en del af regeringsgrundlaget, og derfor står vi selvfølgelig ved toptopskatten.
Jeg tror, at det, jeg sagde, var, at første gang jeg hørte ordet nævnt, var i sammenhæng med Moderaterne.
Så det er ikke noget, vi sådan absolut har krævet, men det indgår som et element i de skattetiltag, der er i regeringsgrundlaget.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-09-07:
Tak, og tak til hr. Henrik Frandsen for at opklare noget, vi har ledt længe efter på det sidste.
Det har vi fået bekræftet i dag, det er dér, det har groet, det er tydeligt.
Det er ikke S, det er ikke V.
Venstre kalder det direkte en skovsnegl.
Så der er ikke så meget at rafle om længere dér.
Jeg vil også takke for, at hr. Henrik Frandsen åbner op til hr. Ole Birk Olesen om, at det ikke er et krav som sådan.
Vil det sige, at vi her i Folketingssalen i dag kan få åbnet idéen om, at Moderaterne måske er villige til at give slip på toptopskatten til de kommende forhandlinger?
For medmindre forhandlingerne bare er en ceremoni, hvor vi alle skal skrive under på regeringsgrundlaget, hvis vi har lyst til at det, tror jeg, det er et sted, hvor man mødes og finder ud af, hvor man kan give og tage.
Og vi tror da på vores 2035-plan, men vi kræver den ikke fuldt indført, for vi ved godt, vi ikke får det hele.
Er Moderaterne villige til at give slip på deres aftryk i regeringsgrundlaget?
Henrik Frandsen (M), 2023-09-07:
Jamen jeg er jo ikke uenig.
Jeg siger også, at den kommunale økonomi er under pres.
Jeg siger bare også samtidig, at de ting, der virker gunstigt på statsøkonomien, altså også virker ude i kommunerne, i og med at skatteindtægter også betyder noget.
Men jeg ved godt, at i nogle kommuner – bl.a. der, hvor jeg kommer fra; jeg sidder jo selv i kommunalbestyrelsen i Tønder Kommune – bliver man modregnet i udligning, hvis man har ekstra i skatteindtægter.
Men der bliver altså også noget tilbage er jeg bare nødt til at sige.
Jacob Mark (SF), 2023-09-07:
Der vil jeg nok bare sige, at det ikke helt er den oplevelse, jeg oplever at de kommunale folk har, og nu kender ordføreren jo også de kommunale folk.
De oplever, at vi herindefra lægger store besparelser ned over jobcentrene, inden vi fjerner reglerne.
De oplever, at vi beder dem om at afskaffe deres administrative personale, før vi selv skærer ned på vores eget.
De oplever, at kommuneaftalerne er for stramme, og at man ikke finder penge til det specialiserede socialområde, som er stukket helt af, fordi man ikke har sørget for at forebygge.
Så jeg vil bare advare imod, at man siger, at der er alt for gode tider.
For sparekatalogerne i landets kommuner vidner om noget andet.
Nu blev jeg faktisk lige inspireret – og det er jo skønt, når det sker under en debat – til at spørge: Hvordan mærker kommunerne de der gode tider, som ordføreren lige nævnte at kommunerne også oplever?
For der, hvor ordføreren kommer fra, ser jeg store sparekataloger, og det er faktisk kendetegnende for en stor del af de danske kommuner lige nu, at de laver store spareøvelser på folkeskolen, at lokale folkeskoler lukker, at lærernes forberedelsestid bliver mindre, at plejecentre oplever at måtte skære ned på helt basale velfærdsydelser, og det er jo af forskellige årsager, fordi deres økonomi er under pres.
Så vil ordføreren ikke forklare mig: Hvad mener ordføreren, når han siger, at der også er gode tider ude i kommunerne?
For det er ikke det, S-borgmestrene er ude at sige de oplever i dag.
Henrik Frandsen (M), 2023-09-07:
Toptopskatten er en del af regeringsgrundlaget, og de tre partier, der sidder i regering, har forpligtet hinanden på at gennemføre regeringsgrundlaget.
Og det står Moderaterne fuldt ud ved.
Pernille Vermund (NB), 2023-09-07:
Det var et fantastisk ikkesvar.
Så lad mig stille et mere konkret spørgsmål, som måske bare kan udløse et ja- eller nejsvar: Er det at indføre en toptopskat et ultimativt krav for Moderaterne?