runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-05-06:
Altså, for mig at se er det her en regneøvelse, hvor man siger: Vi hugger en hæl og klipper en tå, og så kommer det til at passe i sidste ende.
Man kan i hvert fald konstatere, at rigtig mange af høringsparterne klager over, at de ikke engang er blevet inddraget.
De kunne have været med til at kvalificere måden, man gjorde det på, så det synes jeg er rigtig ærgerligt.
Men jeg vil godt vende tilbage til, hvorfor man fjerner de to andre elementer, for det er jo noget, der siger noget om, hvilken slags kvalitet man skal kunne stå inde for, når man har et botilbud, i stedet for at det bare skal handle om, om noget er opfyldt eller ikke opfyldt.
Hvorfor slækker man så meget på de faglige ambitioner og kvaliteten på botilbuddene med den her reform af socialtilsynene?
Christian Friis Bach (V), 2025-05-06:
Det, at der bliver lavet en binær score, mener jeg ikke på nogen måde er at slække på kravene, og der er stadig væk plads til, at man har en drøftelse om, hvorvidt der er et forbedringspotentiale.
Det kan godt være, at man I de rapporter, der bliver lavet i forbindelse med tilsynet, får at vide, at man er godkendt eller ikke godkendt, men der vil samtidig både være plads til, at man laver et tilsyn, der er møntet på at forbedre indsatsen, og at tilsynet kommer med anbefalinger til ting, der kunne implementeres.
Så det er jo ikke sådan, at man bare lige tage ud og så enten vender tommelfingeren op eller ned.
Vi skal fastholde et tilsyn – og også et vejledende tilsyn – som kan være med til i tæt samspil med tilbuddene at forbedre indsatsen, og det hører jeg faktisk at man anerkender og værdsætter.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-05-06:
Det her lovforslag er en udmøntning af handicapaftalen fra maj 2024.
Det udmønter aftalens initiativ seks, som er en effektivisering af socialtilsynet og indeholder fire hovedpunkter.
Det er for det første et mere risikobaseret tilsyn.
Det foreslås, at tilsynstrykket på sociale tilbud og plejefamilier lettes med 30 pct., bl.a. gennem ophævelse af det faste årlige tilsynsbesøg på alle tilbud og i alle plejefamilier.
For det andet foreslås det, at socialtilsynets whistleblowerordning styrkes som en vigtig del af det risikobaserede tilsyn.
For det tredje foreslås det, at tilbud og plejefamilier i fremtiden vil blive vurderet på færre punkter end på nuværende tidspunkt.
Vurderingen vil fremover kun få to udfald, »opfyldt« eller »ikke opfyldt«, i stedet for den nuværende femtrinsskala, som løber fra »i høj grad opfyldt« til »i meget lav grad opfyldt«.
Og for det fjerde foreslås det, at udpegningen af kommuner, der skal udfylde funktionen som socialtilsyn, i fremtiden skal varetages af social- og boligministeren.
Danmarksdemokraterne stemmer imod forslaget, fordi den foreslåede effektivisering af socialtilsynet vil forringe tilsynet og gå ud over kvaliteten.
Selv om vi deler intentionen med regeringen om, at tilsynet særlig skal fokusere indsatsen mod de brodne kar, mener vi også, at socialtilsynets nuværende rolle er større end det, regeringen med aftalen ønsker at fjerne.
Socialtilsynet har ikke kun til opgave at sikre, at botilbud lever op til kvalitetsstandarder, men også at sikre, at de udvikler og fastholder kvaliteten de steder, hvor der er brug for lidt ekstra støtte for at nå helt til tops.
Det bekræftes både i høringssvar og i medier, at der med forslaget at tale om en alvorlige forringelse af det tilsyn, der skal være med botilbud og plejefamilier, som tager sig af samfundets mest sårbare børn og voksne.
Kritikerne af ændringen er bl.a. Børnehjælpsdagen, Børnerådet, Børnesagens Fællesråd, Børns Vilkår, Danske Handicaporganisationer, Landsorganisationen for sociale tilbud, Lev, Red Barnet, og jeg kunne blive ved.
Vi anser i Danmarksdemokraterne forslaget som en spareøvelse, som vil reducere socialtilsynets mulighed for at føre et aktivt og kvalitetsorienteret tilsyn.
Vi vil i Danmarksdemokraterne gerne opfordre til, at man tilbagekalder lovforslaget, og at man sætter sig ned igen og starter forfra, denne gang i god dialog med de mange interessenter, som ved noget om det her, så man sammen kan finde en løsning, der forbedrer socialtilsynet og de mange sociale tilbud.
Danmarksdemokraterne kan med disse bemærkninger ikke støtte lovforslaget.
Og så skal jeg hilse fra Alternativets side, at de heller ikke kan støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Jamen jeg skal beklage, at ordføreren ikke fik mulighed for at komme op her på talerstolen og fremlægge Alternativets synspunkter.
Jeg vil gerne kvittere for, at Alternativet gerne vil bakke op om forslaget.
Jeg vil sige, at det jo netop er det, der vil være fordelen ved, at vi kunne sætte os ned og få en politisk forhandling om, hvad en handlingsplan indeholde, for så vil Alternativets ordfører netop få muligheden for at kunne fremkomme med synspunkterne der, og så kunne vi tage en åben politisk drøftelse om, om det var noget, der ville være enighed om.
Det, der er afgørende for Enhedslisten, er bare, at vi bliver nødt til at tage nogle konkrete initiativer, der viser, at vi er villige til at handle på det her, og at vi ikke skal stå i den situation, som vi gør i dag, hvor der er øget fokus på endometriose, men hvor kvinder oplever rigtig lang ventetid både på at kunne komme til diagnosticering og behandling, og at vi heller ikke skal stå i den samme situation, som man gør i England, hvor problemet er blevet endnu større, på grund af at man har haft en debat omkring området.
Rosa Lund (EL), 2025-05-06:
Tak for det, og tak for talen, som jo var fyldt med sådan nogle ord, som det er svært at være uenig i.
Jeg vil dog alligevel spørge Venstres ordfører til det, at der jo er 11 aktører inden for det her område, dvs. store organisationer, som sidder på vigtig faglig viden, og som er kommet med et åbent brev til regeringen om at trække effektiviseringen af socialtilsynene tilbage.
Hvordan forholder Venstres ordfører sig til, at de store aktører på det her område faktisk synes, det her er et dårligt lovforslag?
Christian Friis Bach (V), 2025-05-06:
Med dette lovforslag tager vi en række vigtige skridt mod at få socialtilsynene til at arbejde mere effektivt; vi skaber enkelhed og gennemsigtighed.
Vi sørger for, at ressourcerne og midlerne bliver brugt der, hvor de bedst kan være til gavn for den enkelte borgere, og hvor de i højere grad kan sættes ind over for de tilbud derude på socialområdet, hvor der er brug for at der skal ses ekstra godt efter.
Det gør, at vi i stedet for de her regelmæssige tilsyn, hvor vi bruger alt for mange ressourcer, både i de enkelte tilbud og i socialtilsynene, kan sætte ind der, hvor der er brug for det.
Vi skaber også mere enkelhed og gennemsigtighed i de parametre, som tilbuddene og plejefamilierne vurderes ud fra.
Vi styrker også whistleblowerordningen.
Det er jo en del af hele modellen, for dermed kan vi også fastholde, at der, hvor der er problemer, er der, hvor tilsynet skal sætte ind.
Så der er mange gode tiltag i det her lovforslag; det handler om enklere regler, risikobaserede tilsyn og en bedre whistleblowerordning.
Vi stemmer for lovforslaget.
Tak for ordet.
Karin Liltorp (ALT), 2025-05-06:
Jamen tak for det.
Så håber jeg også, jeg kan blive enig med ordføreren om, at vi i hvert fald ikke stopper diskussionen her, og at vi har brug for mere end bare en beretningstekst.
En beretningstekst kan være et rigtig godt første skridt, men jeg er jo helt enig i, at hvis vi ikke tager nogle konkrete handlinger, batter beretningsteksten jo ikke ret meget.
Så uanset hvor den ender henne, håber jeg, at vi kan blive enige om, at vi arbejder videre med området.
Og det ved jeg også at andre herinde er indstillet på, altså at vi i hvert fald ikke lader den ligge her.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Jamen det er jeg helt enig i, og det er også det, jeg siger, altså at for mig er det afgørende, at hvis vi skal lande en beretningstekst, skal det være en, der peger frem mod, at vi er villige til at tage nye initiativer, for det er jo sådan set det, der er baggrunden for det her beslutningsforslag.
Det er jo ikke, at vi er uenige om hensigten, om ordene – det er bare et spørgsmål om, hvor stor villighed der er til at sætte politisk handling bag ved ordene.
Derfor er det afgørende for Enhedslisten også, at når vi fremsætter sådan et beslutningsforslag her, skal en beretningstekst også afspejle det fokus, at vi er villige til at sætte politisk handling bag ordene.
Camilla Fabricius (S), 2025-05-06:
Tak for ordet, formand.
Vi står her med et lovforslag, hvor vi ønsker at forandre socialtilsynet, så vi bruger penge mere effektivt og vi får taget hånd om brodne kar tidligere.
Med lovforslaget ønsker vi konkret, at der føres tilsyn efter en mere risikobaseret tilgang, der tager afsæt i en fælles risikomodel, og det skal gøre det hele sikrere.
Vi ser, at der er grelle sager, hvor få individer aktivt forsøger at udnytte at slå mønt på de svageste i vores samfund.
Derfor kan vi ikke lade stå til.
Det er kynisme og grådighed, som ikke må slå rod i den sociale omsorg, vi yder.
Derfor bliver det netop de brodne kar, som det fremtidige tilsynssystem skal have øjnene rettet imod.
I sagerne om botilbuddene Frisk-Pust og Florahuset bliver vi nødt til at reagere hurtigere og med klare konsekvenser.
Her er rutinetilsyn ikke den rette måde at få has på problemerne.
Det er vigtigt, at ressourcerne på det sociale område anvendes rigtigt, så der kan sættes ind over for dem, der misbruger systemet, også fordi det underminerer den tillid, vi har til de mange, der gør det godt, og som viser en rigtig høj faglighed.
Det har været en vigtig dagsorden for Socialdemokratiet, at vi både sikrer en høj kvalitet i tilbuddene, så børn, unge og mennesker med handicap får gode steder at bo, og den opgave mener vi at et risikobaseret tilsyn kan løfte.
Derfor er det også vores klare forventning, at vi fortsat kan sikre kvaliteten for det enkelte menneske i de sociale tilbud, og at socialtilsynet hurtigere opdager, at det kan gribe ind over for brodne kar.
Derfor tiltræder vi lovforslaget.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-05-06:
Tak for ordførertalen.
Jeg tror, jeg vil tage udgangspunkt i, at fru Camilla Fabricius starter med at sige, at nu sætter vi fokus på de brodne kar.
Det lyder jo rigtig godt, og det er der absolut også behov for, for der er desværre for mange sager om rigtig dårlig kvalitet på nogle bestemte botilbud.
Jeg vil godt lige spørge ordføreren: På hvilken måde mener man, at man med den her aftale bliver bedre til at opdage de brodne kar, når man kun skal komme på botilbuddende hvert tredje år?
3 år er altså lang tid i en ungt anbragts liv eller for et menneske, der er i en særlig sårbar situation.
Hvordan skal vi kunne finde ud af, at der er noget på spil i et botilbud, hvor de her mennesker, der er allermest sårbare i samfundet, simpelt hen ikke bliver passet godt nok på?
Det er noget, som vi i øvrigt også betaler rigtig mange penge for.
Camilla Fabricius (S), 2025-05-06:
Tak for det
Helt konkret handler det om, at de fælles ressourcer, vi har besluttet at afsætte til et område, bliver brugt bedst muligt.
Noget af det, vi kan se, er jo, at langt de fleste botilbud gør det rigtig godt, hvad jeg også siger i min ordførertale.
De har en høj faglighed, der er stabilitet, og de har et forholdsvis højt uddannelsesniveau.
Derfor har det været vigtigt for os at sige, at vi retter tilsynet derhen, hvor udfordringerne er.
Det er f.eks. der, hvor der er ledelsesskift, hvor der er bestyrelsesskift, eller hvor der er et markant lav uddannelsesgrad, og så sætter tilsynet ind der.
Det synes jeg vi har redegjort for, og derfor kan vi også tiltræde lovforslaget.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-05-06:
Jamen hvordan opdager man, når der er sket en forråelse i kvaliteten?
Det er bare for at sige, at socialtilsynene jo i dag er med til at udvikle den pædagogiske og socialfaglige kvalitet, altså i den måde, de arbejder med det på nu, og det er faktisk en succeshistorie.
Så kan ordføreren ikke se, at den succes er med til at gøre, at mange klarer sig godt, og at man med det her måske faktisk ikke får opdaget de brodne kar og lader det være op til whistleblowerordninger og til de udsatte, at de selv skal fortælle om, hvornår det er skidt?
Camilla Fabricius (S), 2025-05-06:
Det er jo helt fair, at ordføreren grundlæggende set ikke er enig i den måde, man griber tingene an på.
Men lige i forhold til det sidste her, har ordføreren jo selv været i TV2 Østjylland og peget på en konkret sag fra Randers om et akuttilbud.
Der var det faktisk en whistleblower, der gik hen og anmeldte det, så det er en central faktor, at vi har folk, der siger noget om, hvordan et tilbud fungerer.
Jeg synes ikke, ordføreren er skarp nok på, at der findes rigtig mange tilbud, som gør det godt, og som i virkeligheden har ro til at lave deres pædagogiske arbejde.
Louise Brown (LA), 2025-05-06:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi i Liberal Alliance og jeg selv også anerkender, at endometriose er et stort problem, og at der mangler forskning, og at vi derfor skal vi blive bedre.
Vi er selv kommet med forslag til, at vi skal lave en national handlingsplan på det her område.
For det er megavigtigt, og ja, der mangler forskning og i øvrigt også behandlingsmuligheder.
Så vi er hundrede procent enige om, at der skal gøres noget, men lad os fokusere på én ting ad gangen.
Min frygt kunne godt gøre, at vi, hvis vi laver noget, der bliver så stort og nationalt, kommer til at smøre midlerne alt for tyndt ud, og at vi ikke får den investering, der skal til.
For der mangler, når vi taler om endometriose, virkelig penge, og vi skal bruge midlerne fornuftigt.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Men lad mig så bare tage fat i et andet element, og nu nævner ordføreren selv spørgsmålet om endometriose.
Opfatter ordføreren det ikke som et problem, at der her ikke er flere behandlingstilbud, men at der faktisk er kvinder, som skal gå og vente i 5,7, 9 år for at blive diagnosticeret og efterfølgende også kunne få en behandling for det?
Og vil ordføreren ikke også anerkende, at det, hvis det er en problemstilling, jo så også er noget af det, man vil kunne løse ved at lave en samlet national handleplan, ikke kun i forhold til endometriose, men også de problemstillinger, der er i forhold til kvindesygdomme?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-05-06:
Jo, og derfor er der også en tæt dialog hele tiden med regionerne, i forhold til hvordan man sikrer, at der er den nødvendige behandlingskapacitet, i takt med at vi heldigvis får skabt mere viden om de forskellige kvindesygdomme og mulighederne for at få dem behandlet i langt højere grad, end man har gjort historisk.
Så vil jeg bare sige, at jeg jo synes, at vores tilgang i den her periode har vist sig at være bedre end den tilgang, Enhedslisten tilsyneladende havde, da de var støtteparti til den forrige regering, for der er rent faktisk sket noget i den her periode, efter vi er blevet en del af regeringen.
Der er sat penge af til forskning og oplysning i modsætning til i den forrige regeringsperiode.
Derfor synes jeg jo egentlig, at historikken viser, at vores tilgang, hvor vi prøver at diskutere de her ting i nogle fora, hvor vi rent faktisk har mulighed for at sætte noget finansiering af, har været ganske fornuftig, og den vil vi gerne holde fast i.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-05-06:
Tak for det, formand.
Forslagsstillerne peger på den manglende viden om kvinders helbred, ligesom de fremhæver, at behandlinger, der er standardbehandlinger i sundhedsvæsenet, som påvirker mænd, ikke altid har den samme effekt på kvinder.
Samtidig kan jeg jo ikke lade være med at tænke på, at det jo ikke er, fordi vi mænd er totalt i mål.
Det kan godt være, at vi er bedre kortlagt end kvinderne, men vi lever stadig kortere, og vi har noget sværere ved at finde vej til lægen.
Så kan det godt være, at kvinderne går der for ofte og vi andre kommer der for sjældent, men det er i hvert fald noget, der overordnet set handler om begge køn.
Danmarksdemokraterne deler forslagsstillernes opfattelse af, at der skal være en ensartet kvalitet i behandlingen af alle danske borgere, uanset deres køn.
Ligeledes deler vi opfattelsen af, at der er et efterslæb i forhold til viden om kvindekroppen.
Derfor har vi f.eks. af flere omgange været med til at afsætte midler til forskning i kvindesygdomme i aftalen om forskningsreserven, ligesom vi med vores sidste finanslovsforslag har endometriose på som en prioriteret sag.
Danmarksdemokraterne er med i aftalen om sundhedsreformem, som vi har fokus på kommer til at løfte kvaliteten for alle borgere uanset køn, og i den forbindelse er det selvfølgelig fornuftigt, at der kan indkaldes til forhandlinger om en handleplan, der kan bidrage med et ben til implementeringen af sundhedsreformen.
Det kunne være et naturligt element i sundhedsvæsenet at sikre den rigtige behandling til den rigtige patient.
Nu hører jeg jo så både ministeren og ordførerne fra regeringspartierne opfordre til at lave en beretning over det her, og jeg tror, at jeg vil opfordre forslagsstillerne til at udfordre regeringen med, at lad os da gøre det.
Jeg synes, det kunne være glimrende at lave en beretning, der egentlig får sat nogle rammer op for, hvordan vi kommer videre i den her diskussion.
Ellers strander det på en diskussion af, at der i Enhedslistens forslag står nogle formuleringer om finansieringen, som jeg også tænker at vi er uenige i.
For vi ønsker jo sådan set ikke, at vi skal tage det her af råderummet.
Men når alle er enige om, at det her er noget, vi bør tale videre om, at det er noget, vi bør se seriøst på, og vi faktisk også på mange områder er i gang, så ville jeg tænke, at en beretning var den oplagte måde at gå videre på.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Tak for det, og tak til ordføreren for anerkendelsen af problemstillingen.
Jeg vil sige, at noget af det, vi peger på i vores beslutningsforslag, jo netop også er, at man skal gøre ligesom i Sverige, hvor de har lavet en undersøgelse af, hvordan den kønnede ulighed slår igennem i sundhedsvæsenet.
Det handler jo netop om den kønnede ulighed, altså hvordan man gør det i forhold til både kvinder og mænd, for det er forskellige problemstillinger.
Det er det, der er baggrunden for det konkrete beslutningsforslag her, hvor vi tager fat i den ene del af problematikken, men det betyder jo ikke, at vi ikke også har fokus på den anden del.
Men jeg vil egentlig også bare kvittere for ordførerens bemærkning om en fælles beretningstekst.
Jeg vil meget gerne se et udkast til en beretningstekst og se, hvor langt regeringen er villig til at strække sig i forhold til det her.
Jeg mener bare, at det helt afgørende jo er, at vi sikrer, at vi med den her debat også får sendt et meget klart signal om, at vi også er villige til at lave konkret handling.
Der her handler ikke kun om at tale om et problem og få mere viden om det.
Det handler også om at reagere på det, og det kræver altså også, at der skal afsættes nogle midler til det.
Finansieringen er vi helt åbne over for at se på.
Men det afgørende er, at der bliver taget en grundlæggende beslutning om, at det her vil vi sikre at der også afsættes konkrete midler til.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-05-06:
Jeg er fuldstændig enig; selvfølgelig koster ting penge.
Så selvfølgelig koster ting penge.
Det, der bare kunne være interessant, var måske at få et overblik først og finde ud af, hvad det så er for nogle ting, der skal til, hvad det i givet fald vil koste, og hvad der i givet fald skal sættes af, sådan at det ikke bare bliver en tom diskussion, men faktisk bliver en fremadrettet diskussion med noget indhold i.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Det afgørende er jo bare, at den politiske vilje så også er der til at afsætte de midler.
For det er jo ligesom det, vi har manglet at se indtil nu, hvor det eneste, jeg har set regeringen pege på, har været videncentre.
Det synes jeg er fint.
Det fik vi så flertal for her sidste gang.
Så er jeg slet ikke afvisende over for at gå den vej.
Det afgørende er bare, at vi også bliver nødt til at sikre, at vi får en samlet plan med finansiering, for ellers kommer vi til at stå i den situation, som vi har oplevet andre steder, og som betyder, at hvis ikke vi udbygger kapaciteten samtidig, fører det bare til eksploderende ventelister og til, at folk nu får viden om en problemstilling, men hverken får diagnose eller behandling.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-05-06:
I Danmarksdemokraterne er vi jo sådan set med på at afsætte midler.
Det har vi sådan set også vist, både i forhold til forskningsreserven og i forhold til finansloven.
Så der er ikke noget problem dér.
Det er egentlig mere en opfordring til, at Enhedslisten skulle udfordre regeringen.
Mener man faktisk, at det her er noget, vi skal tage alvorligt, og noget, vi skal arbejde videre med?
Camilla Fabricius (S), 2025-05-06:
Tak for det.
Så kan jeg jo tage ordet derfra.
Jeg vil først og fremmest takke ordføreren for at gå så aktivt ind i arbejdet omkring kvinders sundhed og på sundhedsområdet i det hele taget.
Derfor vil jeg gerne høre ordføreren om, om han også tænker, at det med kvinders sundhed kan have betydning for, hvordan erhvervslivet imødekommer det.
Man kan f.eks. se, at sosu-assistenter og sosu-hjælpere har en udfordring, når de f.eks. kommer i overgangsperioden.
Vi kan se, at deres tilslutning til arbejdsmarkedet ikke er helt så god som mændenes.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Midler til forskning – rigtig godt.
Men hvordan vil ordføreren sikre, at vi undgår at havne i præcis den situation, som man står i Storbritannien, hvor man netop har sikret større viden på området, hvilket har betydet et langt større behandlingspres både i forhold til diagnosticering, men også efterfølgende behandling, og som har gjort, at ventelisterne er eksploderet?
Det løser vi jo ikke ved at få mere viden eller få flere videncentre.
Det løser vi alene ved, at vi også er villige til at investere i diagnosticering og behandlingskapacitet.
Er ordføreren ikke enig i, at den del er fuldstændig afgørende for at kunne løse den her problemstilling?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-05-06:
Jeg tror helt klart, at noget af det, det her også handler om – det var ordføreren faktisk også inde på i sin ordførertale – er at få italesat udfordringerne og også få det italesat på en måde, så arbejdsgiverne er klar over, hvad det egentlig er, det handler om.
Jeg vil sige, at jeg for nylig deltog i mødet i Alliance for kvinders sundhed, hvor der ikke var overbefolket af mænd, vil jeg sige, men det var en interessant oplevelse, fordi man netop hører om de oplevelser, som kvinder har ude på arbejdsmarkedet, og de udfordringer, der ligger der.
Jeg tror i høj grad, at en italesættelse kan være med til at gøre det nemmere at håndtere det, samtidig med at vi selvfølgelig også skal se på, hvad der er af medicinske udfordringer, og hvad der er af sygdomsmæssige udfordringer i det hele taget.
Sophie Løhde (V), 2025-05-06:
Tak for bemærkningerne.
Jeg er også enig med spørgeren i, at vi har et godt og solidt sundhedsvæsen i Danmark på rigtig mange niveauer.
Det skal vi vedblive med at have, og vi skal styrke det endnu mere.
For selv om der er mange ting, der går godt, er det jo også åbenlyst, at vi har en lang række udfordringer på en lang række områder.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Tak for det.
Og tak til fru Camilla Fabricius for talen.
Jeg hører også, at der er en vis anerkendelse af det her forslag, men jeg kunne bare godt tænke mig at høre, om ordføreren kunne uddybe det lidt.
Nu har ordføreren og ordførerens parti selv talt for, at der skal et videncenter på finansloven for 2026.
Men hvad er egentlig årsagen til, at man ikke kan bakke op om de andre ting, vi her peger på der også er behov for?
For et videncenter i sig selv løser det jo ikke.
Jeg er sådan set enig i, at det er et komplekst område, som kræver mange greb, men det er jo netop det, vi kunne sætte os ned omkring et forhandlingsbord og få afklaret: Hvad er det, der er behov for, og hvad er det, vi kan gøre?
Det er f.eks. omkring øremærkede midler til forskning, og at vi får sikret, at der også er både diagnosticerings- og behandlingstilbud i forhold til de områder, hvor vi kan se, at der er et efterslæb.
Altså, hvad er det, der gør, at ordføreren ikke mener, at det ville være den rigtige vej at gå?