runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-05-27:
Tak for det.
Andre har allerede fint gjort rede for forslaget, og jeg tænker i virkeligheden, at det bedste nok ville være at sige: Det har godt nok været et hårdt år.
Det synes jeg også det har været.
Jeg synes selv, det har været en kæmpe prøvelse for vores samfund, men det har også været en prøvelse, som jeg synes vi som samfund har bestået godt, ikke mindst fordi borgerne har vist samfundssind, også i forhold til at holde smitten nede og sikre, at vi kunne komme godt igennem pandemien.
Epidemikommissionen og Epidemiudvalget synes jeg har sikret større demokratisk indflydelse og transparens, hvilket manglede under den første del af pandemien.
Men må jeg ikke også sige, at den eksisterede heller ikke i den gamle epidemilov overhovedet.
I SF mener vi, at vi på den måde har sikret demokratisk inddragelse i epidemiloven, og at der ikke er en ekstraordinær grund til at afholde en folkeafstemning.
Det er for mig lidt uklart, hvad Dansk Folkeparti ønsker at få ud af en vejledende folkeafstemning om epidemiloven.
Vil man bare forkaste epidemiloven?
Og skal vi i virkeligheden ikke have en epidemilov?
Det er jo trods alt en lov, som vi har haft altid og måske bare ikke har ofret så meget opmærksomhed, før vi pludseligt og uventet stod midt i en pandemi for første gang i mange, mange år.
Og forhåbentlig varer det lige så mange år, før vi skal stå i den situation igen, om end forskere peger på, at vi nok skal vænne os til fænomenet i en eller anden grad.
Vi mener i SF i stedet for, at vi skal lade de parlamentariske og demokratiske processer gøre deres arbejde, sådan som de allerede er inkorporeret i epidemiloven.
Hvis jeg havde skullet pege på noget, jeg selv synes har været ærgerligt, så er det i virkeligheden, at vi skulle lave en ny epidemilov på et tidspunkt, hvor vi står midt i en epidemi.
Derfor er jeg også glad for, at vi har besluttet, at loven skal revideres til efteråret, forhåbentlig på et tidspunkt, hvor vi har lagt corona bag os, hvor vi kan se fremad, og hvor vi stadig væk er optaget af, at næste gang vi står i en situation med en pandemi, så har vi et beredskab, der er klar, så kommer det ikke bag på os, så har vi sørget for værnemidler, og så har vi sørget for, at vi har det nødvendige beredskab på en væsentlig bedre og mere kvalificeret måde, end det faktisk var tilfældet den her gang.
Det håber jeg også loven har bidraget til, og så håber jeg bare, at vi aldrig får brug for den igen i min levetid.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-27:
Ordføreren spørger mig, om vi da ikke er enige i, at der skal være en epidemilov.
Det, der er sagen, er jo bare, som ordføreren netop er inde på, at der har været et sammenfald mellem, at vi blev ramt af en epidemi og vi reviderede epidemiloven.
Og der har så været folkelige reaktioner af en meget voldsom karakter – mange af dem med fuld begrundelse og noget, jeg vil sige man kan forstå.
Det var dødirriterende, at man ikke kunne få ørenlyd for folk, der stod og hamrede på potter og pander, men det var jo udtryk for en frustration.
Det her er et forsøg på at sige: Hvad kan vi gøre, for at folk bliver inddraget, for at folk bliver hørt, og for at folk bliver taget alvorligt?
Det kan f.eks. være ved, at man holder en vejledende folkeafstemning.
På den måde vil man i hele den proces jo få en masse væsentlige input, bl.a. resultatet, men også debatten forud for.
Det forstår jeg så SF ikke vil.
Men har man gjort sig nogen tanker om, hvad man så kan gøre, som er udenomsparlamentarisk, altså som ikke foregår inden for Christiansborgs tykke mure, sådan at de folk, der står og laver larm og gerne vil høres, så også bliver hørt?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-05-27:
Det er rigtigt: Jeg tænker ikke, at en vejledende folkeafstemning vil give os en bedre mulighed for debat end det, som vi i virkeligheden allerede har.
Altså, nogle gange tænker jeg faktisk, at demokratiet nok har det bedre end sit rygte.
Da jeg var ung, skulle jeg på folkebiblioteket for at finde en årbog og finde ud af, hvem jeg skulle skrive til i Folketinget, sætte frimærke på, og måske fik jeg svar.
I dag kan man skrive til hele Sundhedsudvalget på en gang, midt om natten og ovenikøbet i en syvhestesbrandert, og så kan man ovenikøbet forvente at få et svar, og den debat og den dialog synes jeg jo i virkeligheden er prisværdig.
Jeg holder meget af den, og jeg synes, den er vigtig.
Jeg har meget stor respekt for, at mennesker udtrykker deres holdninger, også når det foregår nede på Slotspladsen.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-27:
Jamen jeg er glad for, vi deler synspunkt så langt, og jeg tror også, at det er rigtigt, at demokratiet har det bedre end sit rygte.
Det gælder jo for mangt og meget.
Men mener ordføreren, at demokratiet har fået bedre eller ringere vilkår igennem det seneste halvandet år?
Altså, det kan godt være, at det er bedre end sit rygte, men er vi i en situation i dag, hvor man kan sige, at demokratiet står stærkere eller svagere, end det gjorde inden corona?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-05-27:
Jeg synes ikke, man kan sige, at demokratiet har fået det værre efter corona.
Jeg synes, at det er en pligt, vi også har som samfund, at hjælpes ad med at håndtere en epidemi, som vi har gjort det den her gang, og jeg har lyttet mig til, at man rigtig meget diskuterer spørgsmålet om, hvorvidt det er at træde på ens frihedsrettigheder, at vi skal tage det her hensyn til hinanden.
Jeg synes, det er, at vi tager hensyn til hinanden, og så er det vigtigt for mig, at vi ikke har skullet bruge tvang i den sammenhæng.
Spørgsmålet om tvangsvacciner er helt taget ud af den nye epidemilov, modsat den gamle.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-05-27:
Tak, formand, og tak til forslagsstillerne.
Vi er vist alle sammen rigtig godt trætte af epidemien og af at være underlagt restriktioner.
Heldigvis kan vi efterhånden se en ende på det: Vores samfund er i vid udstrækning genåbnet, og i dag er en tredjedel af befolkningen blevet vaccineret med mindst første stik.
Så det går den rigtige vej.
Og vi har som samfund klaret os rigtig godt igennem epidemien, fordi vi alle sammen har opført os ansvarligt, har efterlevet restriktioner og retningslinjer.
Det seneste år har også lært os alle sammen, at det er vigtigt at have den rette lovgivning på plads.
Derfor var vi også i Radikale Venstre med til at få sat skub i en revision af den forrige epidemilov.
Sundhedskrisen må ikke gå hen og blive en demokratikrise.
Og det lykkedes i vid udstrækning ved den lov, som et bredt flertal i Folketinget stemte igennem tidligere på året, og som nu har været gældende under epidemien i de seneste måneder.
Her var vores fokus på retssikkerhed, transparens og parlamentarisk kontrol.
Jeg har ligesom forslagsstillerne set de folkelige protester.
Jeg har også snakket med flere af dem, der har demonstreret.
Jeg har svaret på spørgsmål, og jeg har gjort mit bedste for sætte mig ind i de bekymringer, der er.
For man skal tage det alvorligt, og derfor er det også vigtigt, at vi får belyst fakta.
I den nye lov er der sikret parlamentarisk kontrol, hvor en lang række vidtgående tiltag, der udmøntes med udgangspunkt i epidemiloven, skal igennem Epidemiudvalget, før de kan træde i kraft.
I praksis har det jo medført, at der nu ligger forhandlinger bag epidemihåndteringen, så der er sikret opbakning.
Og det er i sig selv et stort fremskridt.
Der er langt mere åbenhed og transparens, hvor indstillinger skal fremlægges ved bemærkninger fra både Epidemikommissionen og eksterne sagkyndige, så det faglige grundlag bliver lagt frem.
Men det betyder ikke, at den er perfekt, og at der ikke skal ske justeringer.
Vi har også aftalt, at vi til oktober skal samle op på de erfaringer med loven, som vi har gjort os de seneste måneder, for at drøfte, om der allerede nu skal ske en revision af den.
Der er derfor i mine øjne allerede sikret parlamentarisk indflydelse og en direkte revision af lovgivningen, som det er i dag.
Fra Radikale Venstres side kan vi derfor ikke støtte forslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-27:
Tak for de gode ord.
Vi har valgt vejledende folkeafstemning som et redskab, måske i mangel af bedre, men når valget trods alt er faldet på det, er det jo, fordi vi i forbindelse med de afstemninger, vi har haft om EU, har set, at man – når man har fået talt det igennem, uanset om man ser forskelligt på tingene – accepterer det, fordi alle er blevet hørt.
Vi diskuterer jo ikke længere Amsterdamtraktaten.
Og det er den fantastiske demokratiske fornemmelse eller følelse, som folkeafstemninger ofte føder, uanset om man så er på den vindende eller tabende side.
Men det, jeg kunne tænke mig at spørge hr. Peder Hvelplund om, er den revision, han forventer til oktober.
Jeg forstår, at det så er dér, man måske vil kunne omfavne og få den følelse, som vi havde et håb om at en vejledende folkeafstemning kunne skabe.
Kan hr. Peder Hvelplund sige lidt mere om, hvad der kommer til at ske til oktober?
Peder Hvelplund (EL), 2021-05-27:
Altså, det, der er aftalt om oktober måned, er, at der kommer til at være en revision af loven, hvor vi også kommer til at samle op på de erfaringer, vi har.
Det vil til dels foregå, som ministeren siger, ved at der bliver en opsamling fra regeringen i forhold til styrelser, men der vil jo også blive en debat i hvert fald her i Folketingssalen mellem partierne om, om det her giver anledning til, at vi skal have en decideret revision af loven.
Så vil jeg sige, at jeg også synes, at det her adskiller sig lidt fra Amsterdamtraktaten.
Men en epidemilov er jo en dynamisk størrelse, i forhold til at det er forskellige scenarier, vi kommer til at stå over for.
Jeg vil sige, at det, der er mest afgørende for mig, og det, jeg synes er mest interessant, er, hvornår vi kommer til at stå i den situation, hvor vi kan sige, at vi nu kan få deaktiveret epidemiloven og få den lagt ned i skuffen igen, og så kan få lavet de løbende revisioner af den situation, vi står i om 5 år: Er det så stadig væk en tidssvarende epidemilov, vi står med, eller skal der også dér ske ændringer?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-27:
Jamen det vil jeg gerne kvittere for.
Og så vil jeg så høre, om vi den anden vej kan regne med, at det så også bliver en reel kritisk gennemgang til oktober.
Jeg mindes, fra da vi tredjebehandlede lovforslaget, at solnedgangsklausulen jo først træder i kraft om, jeg tror, det var 5 år – altså om et stykke tid, noget ude i fremtiden.
Så det er jo ikke til oktober, at man på den måde skal begynde forfra osv.
Og der tager jeg bare det, som hr. Peder Hvelplund siger, som udtryk for, at den vilje så også er der fra Enhedslistens side.
Peder Hvelplund (EL), 2021-05-27:
Jamen det er den.
Og man kan sige, at med den nye epidemilov er der jo ikke nogen decideret solnedgangsklausul.
Altså, der er en bestemmelse om, at man hvert femte år netop laver den revision af loven for at kunne sige, om den er tidssvarende i forhold til den situation, vi står i, netop for at undgå, at vi kommer til at stå i samme situation, som vi stod i i marts måned sidste år.
Der stod vi med en epidemilov, som vi ikke kunne bruge, og derfor kom vi til at stå i en situation, hvor vi skulle bruge en hastelov.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-27:
Tak for de gode ord.
Bare lige for opklaringens skyld: Når vi har valgt at foreslå en vejledende folkeafstemning, skyldes det, at hvis vi havde søgt at aktivere den bestemmelse i grundlovens § 42, hvor man kan fremprovokere en folkeafstemning, så havde det betydet, at loven først var trådt i kraft efter den folkeafstemning, og så havde vi haft en periode uden en epidemilov – det kan vi jo ikke have.
Når jeg alligevel tager ordet her til hr. Martin Geertsen, er det ikke kun for at forklare det, men også for at høre, hvordan hr. Martin Geertsen har oplevet processen uden for huset.
Nu hørte vi hr. Rasmus Horn Langhoff tidligere sige, at det her var en lov som alle andre; dem laver vi jo mange af, og derfor er der ingen grund til at lave særlige tiltag.
Deler hr. Martin Geertsen den opfattelse?
Eller har han også ligesom jeg set et særligt engagement – positivt eller negativt, men et særligt engagement, jeg vil sige en særlig bekymring – hos befolkningen, og at det kalder på, at vi som ansvarlige lovgivere også sørger for, at der er en informationsudveksling og en debat osv., så man kan tage brodden af i hvert fald de værste misforståelser?
Magnus Heunicke (S), 2021-05-27:
Men det er jo netop ikke en parkering i en redegørelse.
Der har jo nu været to høringsrunder, først af det oprindelige forslag, som i store træk var en maskinel videreførelse af hastelovene, og dernæst af den stemmeaftalebelagte lov, som vi nu har i Danmark, med de justeringer, der så kom derefter, grundige og inddragende processer i forarbejdet og altså også høringer.
Så har vi også aftalt, at vi til oktober gør en status og leverer til Folketinget, altså hvad vi som regering ser virker, og om der er noget, der måske ikke virker, om der er værktøjer, som kommer i brug på en forkert måde, om der er ting, som ikke virker efter hensigten, eller om der er andre ting, man er blevet opmærksom på.
Og det vil vi fra Sundhedsministeriets side jo også gøre ved at spørge vores styrelser, ved at spørge andre ministerier, spørge, om der er nogen, der har noget, man er blevet opmærksom på.
Jeg forventer så også, at Folketingets partier modsat vil komme med deres analyse af epidemiudvalgssamarbejde, vidensgrundlag, parlamentarisk kontrol og de ting.
Martin Geertsen (V), 2021-05-27:
Jo, men, minister, forskellen til dengang, vi vedtog både det første og det andet, er jo, at det nu har været virksomt, altså at epidemiloven nu har haft mulighed for at virke, og det har det parlamentariske kontrolsystem, og det har Epidemikommissionssystemet osv. også.
Hvad er det, det farlige ville være ved at genfremsætte lovforslaget og få alle mulige aktører ind på banen, ligesom man plejer at gøre i forbindelse med en lovbehandling?
Jeg har svært ved at se, hvad det sådan er.
Det her er jo ikke noget, regeringen vælter på.
Altså, hvad er det farlige?
Magnus Heunicke (S), 2021-05-27:
Nu har vi jo aftalt at kigge på det til oktober måned, hvor vi får noget erfaring.
Det mener jeg er det klogeste at gøre.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-27:
Epidemikommissionen skulle jo være den her selvstændige myndighed, som skulle rådgive f.eks. ministeren.
Mener ministeren, at den sammensætning, som er i Epidemikommissionen, sikrer den her eksterne myndighed, at det er en selvstændig myndighed, som rådgiver ministeren?
Magnus Heunicke (S), 2021-05-27:
Ja, sammensætningen er jo defineret i loven, og den havde vi jo store diskussioner om.
Og dem, der sidder der, varetager jo den opgave, det er at rådgive regeringen, og det vil også sige Folketingets Epidemiudvalg, med de konkrete elementer, og jeg synes, at det, når man ser på det, de så har rådgivet om, har været en meget, meget flot og god rådgivning.
Derudover skal man være opmærksom på, at Epidemikommissionen bl.a. består af KL, men at der jo også er en række ministerier, Sundhedsstyrelsen, Seruminstituttet, og at der er en række styrelser.
Men derudover har man, før de fleste sager rammer Folketingets Epidemiudvalg,
jo så også hørt eksterne eksperter, altså folk, der ikke er ansat i statslige styrelser eller i KL eller andre.
Så de eksterne eksperter er altså derudover forankret der, og det synes jeg sådan set er en god konstruktion.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-27:
Ja, det er jo sundhedsministeren, som udpeger medlemmerne, som sidder i den her Epidemikommission, og man har udpeget departementschefen fra Sundhedsministeriet, afdelingschefen fra Sundhedsministeriet, direktøren fra Erhvervsministeriet, afdelingschefen fra Finansministeriet, departementschefen fra Justitsministeriet, og man skal så rådgive Styrelsen for Patientsikkerhed, som så også sidder i den kommission, som man så skal rådgive.
Altså, i forhold til de mennesker, man har valgt til at sidde i den her kommission, og forestillingen om at de skulle gå imod en regering og gå imod ministrene, som de skal sidde og betjene, når de sidder som departementschefer: Vil ministeren ikke anerkende, at der er et problem, når man udpeger sine egne chefer til at sidde i sådan en kommission?
Magnus Heunicke (S), 2021-05-27:
Nej, jeg er nødt til at anholde det, der bliver sagt her, for det bliver simpelt hen fremstillet, som om det er mig, der sidder og vælger, at det skal være nogle fra ministerierne, der sidder med.
Men det står jo præcis i loven, at det skal være de ministerier, som er repræsenteret i Epidemikommissionen, ligesom KL er repræsenteret, og ligesom styrelserne er repræsenteret.
Så det er fuldstændig defineret i loven, og det er fuldstændig den måde, loven er skrevet på og tænkt på.
Så det er ikke korrekt, at det er mig, der så lige udpeger nogen, som skulle være særlig regeringsvenlige.
Det er jo i øvrigt nogle embedsmænd, som varetager den opgave, man som embedsmænd skal, ud fra den lovgivning, som er omkring det.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-05-27:
Det er der flere årsager til at Socialdemokratiet ikke kan bakke op om.
For det første og vigtigste har vi et repræsentativt demokrati, hvor vælgerne med jævne mellemrum, senest hvert fjerde år, skal tage stilling til, hvilke politikere der skal repræsentere deres holdninger og politik, og de politikere må jo så stå på mål for den politik, der bliver gennemført.
Det gælder i forhold til epidemilove og coronahåndtering, og det gælder alle andre love, som vi vedtager herinde.
For det andet har vi jo netop den her evaluering af epidemiloven hvert femte år, og den skal jo allerede evalueres her til oktober.
For det tredje har vi jo indlagt det her meget magtfulde kontrolorgan i Epidemiudvalget, som vi allerede har set virke for fuld hammer, og der er jo mange af os, der sidder herinde, som fra første parket har oplevet, hvad det her udvalg kan, og med det kontrolorgan mener jeg, at vi har fået en meget, meget stærk parlamentarisk kontrol, uanset hvem der så skulle sidde på regeringsmagten.
Så derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte det her forslag.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-27:
På linje med det, som jeg spurgte ministeren om, kunne jeg godt tænke mig, om hr. Rasmus Horn Langhoff vil reflektere over den proces, vi har været igennem og forhåbentlig snart kan lægge bag os, altså i forhold til de reaktioner, der har været, fra i hvert fald dele af befolkningen i relation til coronahåndteringen og altså også den her konkrete epidemilov.
Er der ikke brug for, at vi flytter noget af processen uden for Christiansborg?
Jeg tror ærlig talt, at dem, der tror på, hvad nogle mener er konspirationsteorier, ikke føler sig betrygget ved, at der så er et udvalg her bag Borgens tykke mure, hvor man sidder og drøfter tingene eller laver en genforhandling osv.
Jeg tror, de har behov for at få tingene lagt frem i en åben diskussion.
Det er jo et redskab, vi har brugt før.
Så for at sikre opbakningen til systemet, til demokratiet, er der så ikke grund til at gøre noget ekstra end det, som ministeren lægger op til?
Det behøver ikke at være mit forslag, det kan være et andet – men så vil jeg gerne høre hr. Rasmus Horn Langhoff tanker om det.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-05-27:
Svaret på spørgsmålet er herfra nej, og jeg vil godt begrunde det.
Jeg er sådan set stor tilhænger af, som ordføreren for Dansk Folkeparti siger, at det også er vigtigt at få det uden for Christiansborgs mure, og det mener jeg sådan set gælder alle vores politikområder.
Jeg mener, at vi alle sammen har et ansvar for at sørge for, at debatten foregår her, foregår i udvalgene, men så sandelig også foregår ude i den danske befolkning, og at den foregår på et så fornuftigt og sagligt grundlag som overhovedet muligt, så vi, når der opstår misforståelser, fordrejninger, manipulation – det være sig i forhold til epidemiloven, det være sig i forhold til alt muligt andet – selvfølgelig holder fast i, hvad der er fakta, og så må man jo argumentere for sine politiske synspunkter.
Det kan man gøre mellem valgene, og det kan man jo også gøre en dag, når der kommer folketingsvalg.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-27:
Der må jeg sige, at hr. Rasmus Horn Langhoff og jeg adskiller os mærkbart fra hinanden.
Jeg vil sige, at det her nok er den lov, som har gjort det største indtryk på mig i forhold til den folkelige reaktion – der er enkelte andre.
Men jeg betragter ikke det her bare som en lov som alle andre, f.eks. som en ændring af færdselsloven, eller hvad det nu måtte være.
Det her har påkaldt sig en hel særegen interesse og særegen bekymring, og derfor synes jeg da, at det er bemærkelsesværdigt, hvis hr. Rasmus Horn Langhoff mener, at det her bare er et stykke lovgivning som de hundredvis af andre love, vi behandler hvert eneste år.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-05-27:
Jeg har ikke noget som helst problem med at stå på mål for den her lov.
Det har jeg gjort i pressen, det har jeg gjort i salen, og det har jeg gjort på gader og stræder.
Og jeg kommer jeg også til – om forhåbentlig frygtelig, frygtelig lang tid, når der en dag bliver folketingsvalg – at stå på mål for loven dér, lige så vel som vi alle må stå på mål for både alt det, vi vedtager herinde, men også alt det, som optager befolkningen derude; for det er jo også en parlamentarisk kontrol, som ligger i det.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-05-27:
Jamen tak til ordføreren.
Det vil vi så gøre herfra.
Mange tak.
Thomas Jensen (S), 2021-05-27:
Vi ved jo også alle sammen, at der er lande, der er væsentligt længere fremme på det her område, end vi er, med at udbrede elbiler og hybridbiler.
Og derfor er jeg også orienteret om, at man indhenter oplysninger og trækker på viden fra de lande, der er foran os, sådan at det bliver indarbejdet, også når vi tager spørgsmålene op her i Danmark.
Men jeg synes, at vi måske kunne følge op og ordføreren kunne følge op med et skriftligt spørgsmål til transportministeren, sådan at vi kan få klarlagt, om der er nogle huller, altså nogle ting, som vi ikke har fået med i det arbejde, der pågår.
Og hvis der ikke er det, vil vi fra Socialdemokratiets side selvfølgelig være åbne for, at det er noget, som vi kan få integreret i det arbejde, der allerede pågår.
Louise Schack Elholm (V), 2021-05-27:
Det her beslutningsforslag handler om dem, der har sjældne sygdomme, i Danmark.
De har nogle patientforeninger, som ikke kan blive anerkendt som almenvelgørende foreninger, og det har en betydning for, om man kan få skattefradrag for gaver til de her foreninger.
Der er en skatteforskel, fordi der er for få, der har sygdommene, kender til sygdommene og melder sig ind i foreningerne.
Det er en urimelig forskelsbehandling, og det er derfor, jeg har fremsat det her beslutningsforslag.
Faktisk tog et bredt flertal i Folketinget pænt imod beslutningsforslaget, men lige om lidt vil et bredt flertal i Folketinget, så vidt jeg forstår, afvise beslutningsforslaget.
Jeg er glad for, at man trods alt stemmer hverken for eller imod vores ændringsforslag, så de kan blive vedtaget, for
jeg har forsøgt at imødekomme alle de betænkeligheder, som Folketinget havde ved det her beslutningsforslag.
Det handlede om, at vi skulle tage hensyn til flere undtagelser, og det handlede om, at vi skulle sørge for, at det først blev næste år, regeringen skulle fremsætte et lovforslag.
De er jo så heldigvis blevet vedtaget; det er imod regeringens stemmer, men de er blevet vedtaget.
Men nu skal vi så stemme om, om regeringen skal fremsætte et lovforslag i næste samling om, om foreninger for sjældne sygdomme kan anerkendes som almenvelgørende foreninger, og det vil jeg bare håbe I husker på, når I lige om lidt skal trykke på knappen, altså at det handler om de sjældne sygdomme: om de skal behandles ligesom de store sygdomme, og om man også skal have skattefradrag for dem.
Det synes vi i Venstre, og derfor håber jeg, at I vil betænke jer og stemme for beslutningsforslaget, der bare pålægger, at vi fjerner den forskelsbehandling, der er i dag, af sjældne sygdomme.