runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2024-05-24:
For det første vil jeg sige, at hvis det er det, man mener, altså at man gerne vil have flere ressourcer til politiet, hvorfor er det så ikke det forslag, man fremsætter?
Det kan jeg spørge mig selv om.
Vi kan f.eks. ikke beslutte, at private vagtværn skal have kropskameraer på.
Vi kan ikke herinde eller nogen andre steder i forvaltningen sige: Jamen der er de her og de her regler, som skal overholdes, og dem kan vi føre kontrol med, som man kan med politiet.
Det synes jeg er ret afgørende i et retssamfund, hr. Mikkel Bjørn.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-24:
Der har jeg bare svært ved se logikken i, at man decideret vil forhindre borgere i selv at tage det initiativ.
Rosa Lund (EL), 2024-05-24:
Vi siger i Enhedslisten: Så må vi jo sikre, at der er ressourcer til, at ambulancen faktisk kan komme.
Det er jo det, der er hele humlen her.
Hvem er det, der skal løse den her opgave?
Hvordan er det, vi sikrer, at der lige i relation til det her beslutningsforslag faktisk er ressourcer i politiet til, at det her bliver løst, så det ikke er nødvendigt at have private vagtværn?
Private vagtværn har jo også den ulempe – sådan vil jeg i hvert fald kategorisere det – at det ikke er muligt at føre kontrol med det på samme måde.
Hvad, hvis de her private vagtværn så overskrider alle mulige regler, som politiet ikke må?
Det kan vi altid kontrollere, men det kan vi ikke med private vagtværn.
Jeg synes, at det på den måde er et meget farligt forslag.
Mai Mercado (KF), 2024-05-24:
Tak og i lige måde.
Jeg havde egentlig troet, at vi fra venstrefløjen skulle høre argumentet om, at antallet af indbrud er faldende og har været det i en årrække.
Men det er stadig væk højt i en nordeuropæisk sammenhæng.
Og når man ser på de seneste tal, er der nogle kommuner, hvor indbrudsraten er stigende, og hvor tallene springer en i øjnene.
Det gælder eksempelvis Ikast.
Og hvad er det, der ligger i Ikast, som kunne forårsage en større grad af indbrud?
Det gør Kærshovedgård.
Så lad os bare være ærlige, med hensyn til at der er villakvarterer og boligkvarterer derude, som har brug for de ekstra muligheder, som skal til for, at man kan sikre sit hjem, og derfor er jeg også rigtig glad for det samarbejde, vi har haft om det her beslutningsforslag.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-24:
Jeg er fuldstændig enig med fru Mai Mercado, særlig i pointen om området omkring Udrejsecenter Kærshovedgård.
Og jeg synes jo mildest talt også, at det er forundrende, at regeringen ikke vil gøre noget mere for at sikre, at de mennesker ikke farer land og rige rundt og terroriserer lokalområdet og meget andet, men samtidig heller ikke vil gøre mere for, at de borgere, der bor i området, faktisk selv kan tage initiativ til at finde nogle sikkerheds- og tryghedsværktøjer.
Det synes jeg er ærgerligt, men det må regeringen jo stå på mål for.
Tak for det.
Vi hører fra Enhedslisten, at det er privatisering af en opgave, der er offentlig, men det er simpelt hen ikke rigtigt.
Altså, der er ikke nogen opgave her, der bliver privatiseret.
Tværtimod handler det bare om at give borgerne mulighed for at benytte sig af en ekstra tilkøbsydelse, hvis de vil det.
Vi hørte det også fra SF, altså det her med, at man ikke vil tillade det, fordi det er en offentlig opgave.
Men det svarer jo lidt til, at en syg person ringer efter en ambulance og får at vide, at ambulancen ikke kan komme før om en times tid.
Så siger personen: Nej, ved du hvad, jeg tager sgu en taxa.
Og så siger Enhedslisten og SF: Uha, nej, det må du ikke, for det er en offentlig opgave.
Konsekvensen af den logik er bare, at personen ikke kommer på hospitalet.
Altså, det giver jo ikke mening.
Ja, det er en offentlig opgave, og ja, vi skal gøre mere, for at det offentlige løfter den opgave tilstrækkeligt.
Men hvorfor forhindre borgerne i at benytte sig af de muligheder, der nu engang er?
Det forstår jeg ikke.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-24:
Om man må det eller man ikke må det, er jo et spørgsmål om, hvad vi beslutter herindefra, og der giver jeg udtryk for, hvad SF's holdning her er, og SF's holdning er, at det at sørge for god ro og orden i gadebilledet og det at holde øje med, at folk opfører sig ordentligt og den slags, er en politiopgave.
Vi synes, at det er en offentlig opgave at tage sig af det, at man kan være tryg i området.
Så vores holdning er, at det her er en offentlig opgave, og det vil vi gerne fastholde.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-24:
Ja, og det vil det jo fortsætte med at være en offentlig opgave, hvis det her forslag bliver vedtaget.
Men det ændrer jo bare ikke på, at vi ikke lever i en eller anden utopi, hvor vi har uendelige ressourcer og uendelig meget politi, hvor politiet bare er alle steder på alle tidspunkter, og at de kan kontrollere alt.
For jeg tror, der er mange borgere derude, der sidder og tænker, om SF ikke er et parti, der går op i deres tryghed og sikkerhed i deres eget land.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-24:
SF er præcis et parti, som går op i borgernes tryghed og sikkerhed i deres eget land, og jeg går også op i, at selv de borgere, der har råd til at hyre et vagtværn, har en lige så stor ret til, at det er den offentlige sektor, at det er politiet, og at det er kommunerne, der sikrer tryghed i deres områder, som de borgere, som eventuelt ikke har de muligheder.
Mai Mercado (KF), 2024-05-24:
Ordføreren siger, at det kun er politiet, som kan skabe tryghed, og at det kun er dem, som bør have den opgave.
Men så må jeg bare minde om, at der jo også er noget, der hedder Natteravnene, som patruljerer med veste i gaden om aftenen og passer på de unge og har som deres primære formål at skabe tryghed.
Hvorfor har vi så overhovedet Natteravnene, hvis ikke det lige præcis er for at sikre unge mennesker?
Og hvorfor er det mere legitimt, at der passes på unge mennesker, end at man hyrer en vagt til at passe på folks huse?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-24:
Nu er Natteravnene jo et skønt civilsamfundsinitiativ, som jeg tror i øvrigt opstod, mens mine egne unge var meget unge, og som jo først og fremmest er beregnet til at passe på vores unge i nattelivet på alle mulige måder, også når de får drukket for meget og alt muligt andet, som vi gerne vil prøve at beskytte dem imod, og det er jo ikke det samme som at hyre et professionelt vagtværn til at patruljere i et boligområde – det er der, jeg synes der er forskel.
Så synes jeg, at det her forslag, som vi allerede har lavet omkring kommunale tryghedsvagter, er interessant at prøve af først.
Her taler vi bare om opgaven at patruljere i forhold til private borgere, der er bekymrede for, at ting ikke foregår, som de skal, i deres område.
Der holder vi fast i, at det er politiet, der har opgaven i forhold til det, og det er også rigtig interessant at prøve det her forslag om kommunale tryghedsvagter af.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-24:
Mange tak, hr. formand.
Sådan som lovgivningen er indrettet lige nu, må en vagt ikke patruljere fra ejendom til ejendom ude i et parcelhuskvarter, men alene inde på en enkelt ejendom, hvorefter han så skal forsvinde derfra igen, og så kan han jo komme tilbage senere.
Det er forbeholdt politiet at lave den tryghedsskabende patruljering.
Og det er en klar hindring af borgernes mulighed for at øge sikkerheden omkring deres hjem, særlig i de områder, som jo er plaget af indbrud, men som på samme tid oplever, at politiet ikke nødvendigvis kan afsætte ressourcerne til opklaring og patruljering.
Når en kommune har indbrud i over 1,6 pct. af sine boliger om året, er det faktisk en ret voldsom statistik.
1,6 pct. lyder måske ikke af meget, men man skal jo sætte det op over en 20-årig periode, og med den periode bliver det pludselig til en relativt stor sandsynlighed for, at man kan blive udsat for en forbrydelse.
Og det er jo en forbrydelse at få ens husfred krænket, ens ejendom gennemrodet, ens børns legetøj og sager smidt rundt på gulvet – ikke i leg, men i ligegyldig grådighed – og den følelse, disse boligejere har, af tab af kontrol, sikkerhed og tryghed i deres eget hjem, er et tab af frihed, som ikke er nogen forundt i dette samfund.
Derfor ville det da være indlysende, at vi tillader vagter, der kan være med til at sikre trygheden, når politiet jo også er presset af andre opgaver.
Det her er altså ikke en kritik af politiet eller af politiets indsats; det her er simpelt hen et spørgsmål om at tillade flere ressourcer, der kan bruges på at begrænse kriminalitet og forebygge kriminalitet i vores samfund
Og lad os da bare løbe statistikken fra 2022 igennem, når det kommer til de kommuner med flest indbrud pr. bolig – kommuner, hvor borgerne vil være godt tjent med at få denne mulighed.
I Hørsholm Kommune var der 16,9 indbrud pr. 1.000 boliger; i Rudersdal Kommune var der 15 indbrud pr. 1.000 boliger; i Greve Kommune var der 13,3 indbrud pr. 1.000 boliger; i Gentofte Kommune var der 12,8 indbrud pr. 1.000 boliger; i Solrød Kommune var der 12,3 indbrud pr. 1.000 boliger; i Allerød kommune var der 11,3 indbrud pr. 1.000 boliger, og listen fortsætter dernedad.
Det er jo forstemmende tal, og det bør mane til eftertanke.
Med det her forslag vil Folketinget altså pålægge regeringen inden udgangen af 2024 at fremsætte lovforslag, der giver adgang til, at bolig- og grundejerforeninger og lignende kan hyre indbrudsvagter, der holder øje med, at der ikke begås indbrud i et område, og som altså kan tilkalde politiet, hvis det måtte blive nødvendigt.
Så kan vi jo lige nævne en enkelt ting, og det er, at når man siger, at det her skal være forbeholdt f.eks. industriområder og lignende, så er det jo de borgere, som har trygheden i hjemmet, man frarøver muligheden, i stedet for at sige, at det da burde være forbeholdt alle steder, hvor vi gerne vil øge trygheden.
Og det er jo som sagt ikke i konkurrence, men i samarbejde med politiet, at det her skal ses.
Tak for ordet.
Lars Arne Christensen (M), 2024-05-24:
Tak for ordet, formand, og tak til forslagsstillerne for dette forslag, som sætter fokus på borgernes tryghed i lokalområdet.
I Moderaterne synes vi sådan set, at beslutningsforslaget indeholder rigtig mange gode elementer.
Vi deler til fulde intentionen bag forslaget om at forebygge indbrud og sikre borgernes tryghed.
Som det tidligere er blevet nævnt, er antallet af indbrud faldet i de senere år, hvilket er positivt.
Det tror jeg personligt skyldes en øget indsats i forhold til bl.a. nabohjælp, for rigtig mange danskere er gode til at hjælpe hinanden, og det skal de endelig fortsætte med.
På trods af den faldende indbrudskurve skal vi fortsætte den forebyggende indsats, for som foreningen Bo Trygt siger, er der potentiale til at nedbringe antallet af indbrud endnu mere.
I Moderaterne ser vi frem til at se de positive effekter af regeringens udspil »Sammen om en tryggere hverdag«, der sætter hårdere ind over for indbrudstyveri.
Et af initiativerne er udvikling af et digitalt register over stjålne genstande, som vil gøre det nemmere for den almene dansker at styre uden om hælervarer.
Samtidig mindskes det økonomiske incitament til at begå indbrud, og hæleriet af stjålne varer begrænses.
Det har alt sammen til formål at mindske indbrud.
Det samme formål lader til at ligge bag dette forslag, hvor vagtvirksomheder fremover skal kunne udøve vagtvirksomhed på offentlige veje.
Som udgangspunkt er vi i Moderaterne positive omkring at give adgang til, at vagter kan hjælpe politiet med at sikre ro og orden på offentlige steder.
Derfor stemte vi også for forsøgsordningen med kommunale tryghedsvagter, som her for nylig trådte i kraft.
For det er netop politiets opgaver at opretholde ro og orden i det offentlige rum, og hvis vi skal ændre på det, skal det gøres forsigtigt og velovervejet.
Derfor bakker vi i Moderaterne op om, at vi får indsamlet erfaringer fra alle de relevante aktører og på den baggrund med evidens og erfaringer får vurderet, om ordningen om kommunale tryghedsvagter fungerer efter hensigten, og hvilke problemer der eventuelt måtte være.
Vi er bestemt ikke afvisende over for at se på en udvidelse af ordningen med hensyn til private tryghedsvagter, hvis vi skal kalde det sådan, og vi ser frem til at få noget evidens på området, så for nuværende støtter vi ikke forslaget.
Tak for ordet.
Mai Mercado (KF), 2024-05-24:
Men argumentationen holder jo ikke, for ordføreren siger, at det kun er politiet, der kan skabe tryghed.
Der er både Natteravnene, men der er jo også vagter, som patruljerer eksempelvis i et storcenter, og på markeder og festivaler er der også vagter.
Så det er jo lige præcis også overladt til vagterne at skabe tryghed – så de findes jo allerede i dag.
Man har bare ikke som – hvad kan man sige – husejer mulighed for i et indbrudsplaget kvarter at hyre en indbrudsvagt, hvis jeg selv må sige det.
Når vi har valgt at fremsætte det her beslutningsforslag med hele den blå blok, er det, fordi der er et hul i loven om vagtvirksomhed, som jo stammer tilbage fra 1986.
I dag er det muligt at hyre vagter til markeder og festivaler, og man kan møde dem i storcentre.
Man kan også hyre en vagt til ens egen private matrikel, hvor der så kan stå en og holde vagt.
Ved naboen kan der så stå en anden vagt og holde vagt, og ved genboen kan der stå en tredje vagt og holde vagt.
Men det er ikke sådan, at en grundejerforening eller en boligforening må hyre den samme vagt, som så kan gå en tur op og ned ad gaden i et villakvarter eksempelvis og sikre, at der ikke bliver begået indbrud.
Det kunne eksempelvis være ved juletid.
Det kunne også være i sommerferien.
Så derfor er formålet med det her forslag at få ændret loven om vagtvirksomhed, således at man altså i et boligområde, i en boligforening, i en grundejerforening eller i et villakvarter, som kunne være præget af rigtig mange indbrud, kan gå sammen om at hyre en indbrudsvagt.
Vi glæder os til behandlingen og håber selvfølgelig, at regeringen kommer op og tager det her positivt ned.
Jeg tænker især, at Venstre og Moderaterne må have en positiv indstilling til det her forslag.
Det kan man i hvert fald håbe på.
Så vi glæder os til debatten og til den videre drøftelse.
Pernille Vermund (LA), 2024-05-24:
Vi skal sætte fagligheden fri, men der er jo en enorm forskel på, om man sidder som medarbejder og har borgernes, hvad skal man sige, fremtidige skæbne i sine hænder i f.eks. sagsbehandlingen vedrørende borgere, som søger en førtidspension eller andet, og ikke forvalter det arbejde tilstrækkelig godt, eller man sidder som medarbejder på et plejehjem og ikke har den tilstrækkelige uddannelse, men er enormt dygtig og under ledelse af en dygtig faglig ledelse kan udføre et større stykke arbejde end det, som man ville kunne, hvis man sådan overholdt alle de krav, der er til de kommunalt ansatte, men ikke nødvendigvis til de private.
Så for os er det enormt vigtigt, at man skelner mellem, hvad det er for nogle opgaver, man sidder med meget.
Hvis man overfører det til ældreområdet, kan man jo også sige, at når det gælder dem, der sidder og visiterer borgerne til forskellige ydelser på ældreområdet, er det jo også vigtigt, at vi er skarpe på, at man gør det objektivt, og at man ikke sidder og skalter og valter med fagligheden.
Så der er enorm forskel på, hvad det er for nogle medarbejdere, der sidder, og hvor meget vi skal kvalitetssikre oppefra, og hvor meget man kan lade den faglige ledelse nede på gulvet få lov til at styre.
Rosa Eriksen (M), 2024-05-24:
Tak, og tak for en god tale.
Jeg er vild med det, du står og siger nu.
Altså, jeg er sådan helt vild med det, fordi det er hele kernen i det her.
Det er en tillidsreform.
Det handler om faglighed.
Det er okay, hvis ordføreren ikke kan svare, men jeg bliver en smule forvirret, for jeg sidder også på socialområdet, og der er det i hvert fald en helt anden retorik end den, ordføreren bruger nu.
Der er det bodsordninger, og det er, at man skal følge reglerne, og der er ikke så meget tale om godt arbejdsmiljø og at sætte fagligheden fri.
Så jeg vil egentlig høre: Er det kun på ældreområdet, Liberal Alliance mener vi skal sætte fagligheden fri?
Pernille Vermund (LA), 2024-05-24:
Jeg og vi i Liberal Alliance synes i virkeligheden, man skal gå den anden vej.
Det er også noget af det, som har glædet mig i samtalerne og diskussionen med bl.a. Kirsten Normann Andersen fra SF, nemlig at vi har været enige om, at vi er nødt til at ligestille det her område.
Selvfølgelig skal der være et højt fagligt niveau, men der er også en begrænsning i, at man har så, hvad skal man sige, topstyret og også ofte kommunalpolitisk styret en ledelse på de kommunale plejehjem, og at man derfor har medarbejdere, som ikke synes, det er rart at være ansat, fordi de ikke kan få lov til at udfolde deres faglighed, eller medarbejdere, som ikke er fagligt uddannet, men som er virkelig dygtige og ikke kan få lov til at udføre det arbejde, som de har, hvad skal man sige, tillært sig kompetencer til, men ikke har uddannet sig til kompetencer til.
Så vi vil hellere sætte den offentlige sektor mere fri og sikre, at borgerne får mest kvalitet for pengene og også, at de medarbejdere, der er derude kan bruge deres faglighed.
Maria Durhuus (S), 2024-05-24:
Tak for en rigtig, rigtig fin tale.
Jeg vil også kvittere for et godt samarbejde under forhandlingerne og nogle virkelig gode saglige og skarpe indspark fra ordføreren om rammen, vi diskuterer i dag.
Noget af det, jeg personligt er glad for, på trods af at jeg er socialdemokrat, er, at man går ind og kigger på det her med, at den private sektor også kan komme ind og understøtte.
Noget af det, der har været problemet tidligere, har jo været, at vi ikke stillede lige krav til det samarbejde.
Hvad tænker ordføreren dér?
Er det muligt at stille de samme krav ude i den private sektor om, at hvis man skal byde ind, skal man have x antal procent faglærte eller have uddannelseskrav til dem, der er ufaglærte?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-24:
Jeg er helt enig.
Altså, fællesspisning er godt, det er godt med lækkerier, og det er godt med livretter.
Min gamle far var meget lettere at få til at spise lidt frokost, hvis det var sådan, at det var et lunt blødkogt æg, eller hvis der var en lun fiskefrikadelle til.
Så det betyder i virkeligheden rigtig meget, at man kan det.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-24:
Tak for et rigtig, rigtig fint svar.
Hele ernæringssituationen er jo så underprioriteret i dag, synes jeg.
Vi kan jo se, at der er mennesker, som sidder alene derude og ikke rigtig får den ernæring, de har behov for.
Det er egentlig ikke, fordi de ikke bliver motiveret til at spise, men det der med at sidde alene og indtage et måltid mad er bare ikke det samme, som hvis man er i et fællesskab.
Der sidder mange enlige derude, og de har behov for noget fællesskab, men også for, at vi har et meget større fokus på ernæringsområdet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-24:
Først også tak fra mig for samarbejdet generelt og i arbejdet for at nå frem til den aftale, vi lavede her.
Jeg har også lyttet mig til, at ældreministeren lover os, at vi får lejlighed til at tage fat på nogle af de ting, der ikke er en del af det.
Der synes jeg selv, sundhed er ret vigtigt, og det indebærer også et fokus på ernæring, på dysfagi og i det hele taget på, at kost har betydning for vores sundhed generelt.
Der synes jeg, der er et forbedringspotentiale, og jeg er lidt bekymret, når jeg kan se på høringsportalen, at der er et lovforslag på vej omkring, at borgere risikerer at skulle købe deres mad i fremtiden – deres morgenmad, deres frokost og også deres aftensmad.
Det tror jeg ikke nødvendigvis er den rigtige vej at gå.
Jeg tror virkelig, ernæring og den enkeltes egen appetit er helt afgørende, og der har vi jo noget, som jeg siger mere om om lidt.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-24:
Jeg må sige, at jeg bliver så glad og positiv, når man kan samarbejde så godt, som vi har kunnet – Danmarksdemokraterne, SF, Det Konservative Folkeparti, Liberal Alliance og Radikale Venstre, som jo ikke er til stede her i dag, men som også er indgået i en stærk opposition i de her forhandlinger.
Det, at vi har kunnet stå sammen, har virkelig ført forhandlingerne i den rigtige retning, så det vil jeg virkelig gerne takke for.
Noget af det, som vi jo sådan set stadig væk mangler at forhandle om så at sige, og som vi jo behøver at lægge et større fokus på, er bl.a. hele ernæringsområdet, også i forhold til mennesker med det, der hedder dysfagi, dvs. synkebesvær.
Der tænker jeg i hvert fald, at vi også sammen kan løfte det område fremadrettet.
Hvad tænker ordføreren om det?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-24:
Jeg tror, at fru Pia Kjærsgaard henviser til Herlevmodellen.
Jeg tænker ikke, at man er færdig med at diskutere modeller for, hvordan man kan få flere interessenter med ind i overvejelserne i forhold til at bygge de rigtige ældreboliger i fremtiden eller plejehjem i fremtiden.
Jeg synes måske også, at der er brug for nogle anlægsplaner, der sikrer, at vi ikke får bygget flere plejehjem, end vi også skal bruge i fremtiden, eller at de kan bruges til noget andet, når vi bliver færre ældre i fremtiden.
Så det er lidt en gordisk knude, der skal løses på det område.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-05-24:
Jamen det er fuldstændig rigtigt, og det var også det, jeg ville rejse i det næste spørgsmål, for der er jo virkelig en mangel på netop demensplejehjemspladser og – jeg tager ordet i min mund – alderdomshjem.
Altså, det er jo det, vi har behov for: gammeldags gode alderdomshjem, hvor man kunne komme hen og blive plejet og passet, også på et tidspunkt, hvor man kunne være nærværende, og netop ikke alene skulle vente på et demensplejehjem.
Og der er jeg simpelt hen så undrende, virkelig oprigtigt, i forhold til at det forslag fra pensionskasserne blev afvist på den måde; det var uden udgifter for os herinde, for kommunerne osv.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-24:
Lige præcis plejehjemspladser er faktisk adresseret i ældreaftalen – ikke nødvendigvis sådan, som jeg godt kunne have tænkt mig det, men med mulighed for, at man også kan bygge flere plejehjem.
Det synes jeg er rigtigt, og det synes jeg er godt.
Og der er også sørget for, at man kan give statsgaranterede lån til kommuner, hvor det er svært at have økonomi til at bygge de nødvendige plejehjem.
Jeg tror til gengæld stadig væk, at der kunne være et potentiale i også at se på noget andet, altså at vi kan komme til at bo på nogle andre måder end nødvendigvis på et plejehjem, altså ældreboliger, bofællesskaber eller andet.
Så vil jeg blot understrege her, som jeg også sagde indledningsvis, at jeg ikke synes, at vi har et fast bud på, hvordan vi sikrer plejehjemspladser, som er egnede til borgere med demens.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-05-24:
Tak for det.
Jeg må også sige, at ordføreren er rigtig god til at holde en tale, og jeg ved, at ordføreren mener det, der bliver sagt, helt ind i hjertet.
Men jeg synes jo, og det ved ordføreren også, at der er store, store mangler i den aftale.
Og der må jeg sige, at noget, som ikke har været så berørt, jo er manglen på plejehjemspladser.
Altså, der er ca. 20.000, der står på venteliste, og – det nævnte ordføreren også selv – der er meget, meget kort tid, når man så endelig kommer på et plejehjem.
Jamen det er jo simpelt hen grotesk, at man skal vente på den sidste station i livet.
Der må jeg så spørge: Hvad vil der blive gjort fremover i forhold til det?
Altså, det er 20.000, og antallet er stigende.
Og der er jeg så utrolig skuffet over, at Dansk Folkepartis forslag, som vi jo fik fra pensionskasserne, der simpelt hen ville finansiere omkring 5.000 ekstra pladser, blev afvist.
Men der er vi jo igen, som ordføreren også var inde på, inde i det der miskmask med så mange ministre.
Det er så her boligministeren, så der kan ældreministeren, hvis hun bliver spurgt om det, bare afparere.
Det er jo utilfredsstillende, for manglen er der, og hvad vil man gøre ved det?
Rosa Eriksen (M), 2024-05-24:
Det var godt svar.
Det giver mening.
Men jeg kan simpelt hen ikke dy mig for at drille en lille smule: Ønsker Liberal Alliance så, at der skal være en bodsordning for visitatorer i ældreplejen?