runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2021-11-09:
Hvis dette lovforslag vedtages, kan vi byde velkommen til en masse nye danskere.
Et dansk statsborgerskab er man ikke født til, hvis man modtager det som en del af et lovforslag, og derfor er det selvfølgelig en stor tillidserklæring fra den øvrige befolkning.
For os her i salen og for de fleste andre danskere er et dansk statsborgerskab noget særligt, fordi det er et endegyldigt bevis på, at man er en del af det danske fællesskab, den danske nation.
Det betyder ikke, at det er finere at være dansk end at være argentinsk, indisk eller australsk.
Det ene statsborgerskab er ikke finere end det andet.
Men for os som nation er det afgørende, at vi, der er danske statsborgere, også udgør et reelt fællesskab; at vi udgør et fællesskab, der er konstitueret af mere og andet, end at det er en praktisk foranstaltning at have et pas, når man skal ud at rejse.
I foråret strammede vi dem yderligere i en aftale med Venstre, Konservative, Liberal Alliance og Socialdemokratiet.
Fremover vil personer, som er idømt en betinget eller ubetinget dom, derfor være udelukket fra at få dansk statsborgerskab.
Samtidig indskærpes kravene over for personer, der har fået en bøde på mere end 3.000 kr. for negativ social kontrol, for overtrædelse af udlændingeloven og for socialt bedrageri.
Tidligere har der ikke været et krav om beskæftigelse, og det blev også indført med den aftale.
Med lovforslaget genindføres håndtrykket ved grundlovsceremonierne.
Kravet om håndtryk gælder også de personer, der tidligere har været optaget på et lovforslag om indfødsrets meddelelse med krav om deltagelse i en grundlovsceremoni, men som ikke har kunnet deltage på grund af corona.
De personer, der står på dette lovforslag, som vi skal behandle i dag, har arbejdet målrettet for at leve op til de stramme krav.
På vegne af Socialdemokratiet vil jeg derfor gerne sige tillykke til dem med, at de nu snart kan kalde sig for danske statsborgere.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Henning Hyllested (EL), 2021-11-09:
Ja, og det er jeg selvfølgelig langt hen ad vejen enig i – det fik jeg også sagt.
Men tilbage står jo netop, at der er specielle problemer for de helt små bysamfund.
Altså, udviklingen og fællesskabet i byerne er jo mange gange drevet – og det er også tidligere gjort klart – af ildsjæle de pågældende steder.
Og for os handler det sgu meget om, undskyld, det må man ikke sige, men for os handler det meget om, hvordan vi får understøttet den der indsats.
Vi har foreslået landsbypedeller og landsbybusser drevet af de lokale, så man faktisk får en kollektiv trafik, som er fleksibel, og som er til stede, når den skal være til stede osv. osv.
Det får vi aldrig plads til at diskutere, når vi laver redegørelsen her så bred, som vi gør.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-11-09:
Jamen det er jeg bare ikke enig i – det må jeg sige.
Og ½ minut er måske for lidt tid til at skulle forklare det, men essensen for mig er, at selvfølgelig betyder det noget for udviklingen på Lolland-Falster, hvad for nogle tilbud der er i Nykøbing Falster.
Det kan ikke skilles ad.
Altså, hvis der dér ligger statslige arbejdspladser, gode uddannelsesinstitutioner, sundhedstilbud af en høj kvalitet, gør det selvfølgelig også, at der er flere, der siger: Det her kunne være et sted, hvor vi kan bo.
Men selvfølgelig skal vi også kunne diskutere det med fokus på de helt små byer med 200, 300, 400 indbyggere.
Henrik Møller (S), 2021-11-09:
I dag skal vi behandle et lovforslag, som drejer sig om en regulering af bidragssatsen til barselsudligningsordningen, så den fortsat kan opretholdes som selvfinansierende.
Det er sådan, at den her ordning er skabt, med henblik på at private arbejdsgivere og selvstændige erhvervsdrivende skal indbetale en årlig obligatorisk bidragssats, så de kan få kompensation under barsel.
Det er sådan, at ATP's bestyrelse i juni måned indstillede, at den årlige bidragssats for både arbejdsgivere og selvstændige hæves fra 1.225 kr. til 1.350 kr., og det vil sige, at der er tale om et årligt merbidrag på 125 kr.
Det er en indstilling, vi støtter fra Socialdemokratiets side, for ved at hæve bidragssatsen fastholder vi ordningen som selvfinansierende.
Derfor kan vi også bakke op om lovforslaget, som er i overensstemmelse med ATP's bestyrelses indstilling.
Det er sådan, at jeg i øvrigt også glæder mig over, at de selvstændige i år er en del af barselsudligningsordningen.
Det er et resultat af et politisk ønske om at forbedre de selvstændiges barselsvilkår og styrke hele ligestillingen på området.
Det skal bl.a. være med til at fjerne de økonomiske barrierer, som yngre kvinder kan opleve ved at skulle starte en selvstændig virksomhed.
Så vi skal fra Socialdemokratiets side anbefale lovforslaget, og jeg har på De Radikales vegne lovet at sige, at de også støtter lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2021-11-09:
Tak for det.
Det er bare for at blive helt klar over det.
Jeg forstår udmærket, at Venstre siger, at man ikke skal bebyrde arbejdsgiveren, men jeg har ikke helt fanget, om Venstre vil stemme imod forslaget, eller de vil stemme gult.
Men stemmer Venstre imod, eller stemmer man gult?
Anne Rasmussen (V), 2021-11-09:
Altså, til L 4 stemte vi gult, og det gør vi også til det her forslag.
Bent Bøgsted (DF), 2021-11-09:
Så er det jo helt i tråd med det, der skete i 2020, hvor Venstre også stemte gult.
Det gør Venstre så også den her gang, og det synes vi i Dansk Folkeparti også virker fornuftigt, for den finansiering her er ikke god.
Det var bare lige for at få det helt på plads og være sikker på, at jeg havde fanget det rigtigt.
Anne Rasmussen (V), 2021-11-09:
Det er korrekt forstået.
Bent Bøgsted (DF), 2021-11-09:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag kan virke meget enkelt, og det er også enkelt, for det eneste, der er deri, er jo, at man hæver den egenbetaling, som arbejdsgiveren skal betale til barselsudligning, fra 1.225 kr. til 1.350 kr. Så kan man sige, at det måske ikke er så meget, og at det sagtens kan lade sig gøre, og at det skal være selvfinansiering, men vi ved også, at der er uhyggelig mange – nej, ikke uhyggelig mange, men dejlig mange – små selvstændige, der bliver pålagt mange udgifter, også rigtig mange selvstændige, der aldrig nogen sinde selv kunne få gavn af sådan en ordning her.
Det ved vi.
I Dansk Folkeparti synes vi, at selvstændige også skal have barsel.
Selvfølgelig skal de det.
Vi er også enige i intentionerne i det.
Og det er jo, som Venstres ordfører også sagde, ikke det, at de selvstændige ikke skal have barsel, og det er ikke det, at vi er uenige i intentionerne, at man skal sikre, at de kan få barsel.
Det er et spørgsmål om, om det er den rigtige finansiering og den rigtige måde at gøre det på.
Da vi behandlede lovforslaget sidste gang i 2020, var jeg som ordfører inde på, at man måske skulle se på at lave det hele om til, at de selvstændige, når de skulle på barsel, fik et skattefradrag, hvor de selv kunne dele ud af det fremadrettet, når de skulle gå på barsel.
Vi ved også, at der er rigtig mange selvstændige, der ikke bare kan skippe det hele.
De kan ikke bare forlade virksomheden og sige: Nu går jeg på barsel i lang tid.
Det er ikke altid, de kan det, og derfor var det mest hensigtsmæssige, at de kunne få lov til at dele det ud over en længere periode.
Så synes vi jo, at en måde at støtte dem på var at give dem et skattefradrag, når de skulle på barsel, så de stadig væk kunne fradrage de udgifter, de havde ved at drive virksomheden, i indkomsten der.
Men det er der selvfølgelig ikke flertal for, og Dansk Folkeparti var heller ikke med i de afgørende forhandlinger om den her barselsudligning, så sidste gang stemte Dansk Folkeparti gult.
Men vi har faktisk valgt at sige nej til forslaget den her gang, fordi det er en helt forkert måde at gøre det på.
For hvad sker der så næste gang?
Så kommer regeringen måske om et år for lige at få satsen sat op igen.
Det ved vi ikke noget om, men det er en forkert måde at finansiere det på.
Selvfølgelig skal de selvstændige have barsel, det er klart, men jeg synes bare, der skulle findes en anden måde at lave det på.
Så Dansk Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Karsten Hønge (SF), 2021-11-09:
Vi skal følge med tiden, og vi skal regulere satser, som er utidssvarende.
Derfor skal den stige en anelse.
SF støtter lovforslaget.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-09:
Jamen jeg kan sige, at fra Enhedslistens side støtter vi også lovforslaget.
Vi synes, det er rigtig fornuftigt at lave den her tilpasning af loven, og vi synes, det er fornuftigt at hæve bidragssatsen til barselsudligningsordningen.
Så der er varm opbakning herfra.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-11-09:
Mange tak for det.
Som udgangspunkt stiller vi os en lille smule positivt over for forslaget.
Vi har dog stillet et spørgsmål, spørgsmål nr. 46, om, hvorvidt ministeren vil oplyse, hvor mange selvstændige der benytter sig af Barselsfonden, som det er i dag.
Det har vi desværre ikke fået svar på endnu, og vi kan ikke tage stilling til det, før vi har set det svar og dermed har fundet ud af, hvor meget de selvstændige har indbetalt til ordningen, og hvor mange penge der dermed er i den.
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-09:
Mange tak til formanden.
Tak til ordførerne for debatten om lovforslaget.
Det glæder mig, at vi i dag har en barselsudligningsordning, som gælder både for private arbejdsgivere og for selvstændigt erhvervsdrivende, da det er med til at fremme ligestillingen i Danmark i bred forstand.
Vi har nu den opgave, at vi skal sikre, at udligningsordningen fortsat er selvfinansierende, og det betyder, at udbetalingen af refusion til private arbejdsgivere og kompensation til selvstændigt erhvervsdrivende samlet set skal finansieres af bidrag fra, ja, private arbejdsgivere og selvstændigt erhvervsdrivende.
Det foreslås, at satsen forhøjes i overensstemmelse med indstillingen fra ATP's bestyrelse.
Lovforslaget medfører, at barselsudligningsordningen fortsat vil være selvfinansieret.
Jeg ser frem til den videre drøftelse af lovforslaget, og vi skal selvfølgelig nok svare på det spørgsmål, der er fremsendt af De Konservative.
Jeg stiller mig naturligvis til rådighed for den forestående udvalgsbehandling, herunder til besvarelsen af øvrige spørgsmål.
Carl Valentin (SF), 2021-11-09:
Tak for det.
Indfødsret er et nyt ordførerområde for mig, så det er første gang, jeg står her ved den her lidt rituelle behandling af indfødsrets meddelelse, og det synes jeg egentlig ikke er så tosset at prøve, for det er jo en glædens dag i dag.
Lad mig starte med at sige stort tillykke til alle de mennesker, der nu får statsborgerskab, som de har knoklet for og nok også glædet sig til, men også tillykke til alle os, der i forvejen har et dansk statsborgerskab, for vi kan nu glæde os over at have 2.104 flere topmotiverede mennesker med i vores fællesskab af danske statsborgere.
Respekt for det.
Tænk engang, at over 2.000 mennesker har brugt den tid og de kræfter, det kræver at blive en del af det danske fællesskab.
Det er da glædeligt for os alle sammen.
Jeg forstår virkelig godt, at folk har lyst til at være danske statsborgere, for Danmark er et rigtig dejligt land at være statsborger i.
Så lad mig slutte, hvor jeg startede: Fra min og SF's side skal der lyde et højt og tydeligt og helhjertet tillykke til de mange nye danske statsborgere.
De er blevet en del af et forpligtende fællesskab, og vi er glade for at have dem med.
Socialistisk Folkeparti stemmer selvfølgelig for det her.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-11-09:
Hvis man tager det første spørgsmål omkring en udenrigspolitisk strategi, var der, så vidt jeg er bekendt, nogle ting, der gjorde, at man ikke havde lyst til at lave den aftale med IA i sin tid.
Men når det så er sagt, synes vi jo, at der skal være en arktisk strategi, og vi synes helt klart, at der burde være blevet lavet en arktisk strategi for lang tid siden, altså med større inddragelse af Grønland i det arbejde, der blev lavet fra dansk side.
Så glemte jeg desværre det andet spørgsmål, så det må du gerne lige gentage, hvis du har mulighed for det.
Jeppe Kofod (S), 2021-11-09:
Ja, det er klart, at det vil vi gøre.
Nu har vi i de tre rigsdele, de tre regeringer, en proces i gang, og en ny grønlandsk regering i naalakkersuisut vil jo fremlægge sin egen strategi, og det vil man også på Færøerne.
Når tiden er inde, kan vi selvfølgelig konsultere hinanden, men vi har også haft en lang inkluderende proces undervejs og har allerede, synes jeg, nået at blive enige om mange prioriteter.
Så uden at gå i detaljer vil jeg sige, at jeg glæder mig til den fortsatte proces.
Det er jo et levende dokument.
Det er ikke bare en strategi, men noget, der skal køre løbende.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-11-09:
Lavspænding og fred er i hvert fald en forudsætning for at skabe vækst og udvikling i det grønlandske samfund.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Folketinget bliver inddraget igen i forhold til kongerigets arktiske strategi, før den bliver fremlagt.
Jeppe Kofod (S), 2021-11-09:
Ja, i den forstand, at det gælder det at have fokus på lavspænding, det at holde det arktiske samarbejde konfliktfrit, det at bygge på det gode samarbejde, der jo er.
Det gælder alle de fem arktiske kyststater og alle de otte faste medlemmer af Arktisk Råd, og det gælder det arktiske folk – de 4 millioner, som bor og lever i det arktiske område.
Alt det er jo også sikkerhedspolitik.
Det er med til at sikre, at vi, som jeg nævnte, kan holde Arktis konfliktfrit.
Det var også noget af det, der lå mig meget på sinde, da jeg var sammen med den amerikanske udenrigsminister, Antony Blinken, både på mødet i Danmark, men også i Grønland – altså at have fokus på, hvordan vi alle sammen kan bidrage til, at spændingerne ikke stiger i Arktis.
Hvordan kan vi bibeholde Arktis i overensstemmelse med Ilulissaterklæringen, som vi alle sammen er optaget af?
Så det er klart, at det ligger som et fundament for det hele.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-11-09:
Tak for ordene, og tak for samarbejdet også herfra.
Jeg vil egentlig bare gerne stille et kort spørgsmål, for jeg synes, at sikkerhedspolitik har fyldt rigtig meget her til aften.
Bliver sikkerhedspolitik en del af kongerigets arktiske strategi?
Jeppe Kofod (S), 2021-11-09:
Altså, for ikke at tale forbi hinanden, vil jeg sige til hr. Karsten Hønge, at det, der i hvert fald har været den her regerings ønske, har været at tage initiativer af forskellig slags, bl.a. helt konkret i forhold til Arktisk Råd, som hr. Karsten Hønge var inde på.
Hvem underskriver erklæringen på vegne af kongeriget?
Hvem taler som den første?
Det gør Grønland.
Vi har også konkret styrket samarbejdet mellem de tre rigsdele, og jeg tror, vi beviser i det daglige arbejde, at den tillid er noget, vi langsomt kan bygge op og gøre os fortjent til.
Først og fremmest tak for rosen til hr. Karsten Hønge.
Det er meget vigtigt for os, at ligeværdigt, respektfuldt, inddragende og tillidsfuldt ikke bare er nogle ord, men også er noget, vi gør i praksis, f.eks. når vi optræder sammen i Arktisk Råd.
Men det, som har ligget regeringen på sinde siden dag et, har netop været at styrke det konkrete, kontinuerlige samarbejde mellem Grønland, Færøerne og Danmark om udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitikken.
Altså, vi har selvfølgelig nogle statsretlige og folkeretlige rammer.
De er der, men inden for dem kan vi jo lave rigtig mange vigtige ting sammen, og det er det, vi gør nu.
Vi har oprettet det her nye kontaktudvalg de tre regeringsdele imellem for netop at lave en afspejling og diskutere, når noget, som er et overtaget område – og fuld respekt for det – f.eks. samtidig har en sikkerhedsdimension.
Hvordan diskuterer vi det?
Kan vi finde et fælles fodslag omkring de udfordringer, vi står med?
Så vi er godt på vej.
Så jeg er helt enig i, at det skal vi dyrke endnu mere.
Karsten Hønge (SF), 2021-11-09:
Jeg nævnte det i min ordførertale, men nu synes jeg alligevel også, at jeg vil sige det her.
Altså, jeg synes, det er et godt skridt, regeringen har taget – og man gjorde det på det rigtige tidspunkt – at sige til Grønland og Færøerne, at vi bliver nødt til at lave en nyopstilling af holdet, når man møder op i Arktisk Råd.
Og det er en god idé at lave kontaktrådet.
Så ubetinget ros herfra.
Jeg tænker mere på, at det nogle gange i samarbejdet er, som om det sker i små ryk – vigtige, men alligevel små ryk.
Mon ikke det snart ville være på tide, at vi redefinerer mere fundamentalt, hvordan de tre dele af rigsfællesskabet er sammen.
Kunne det snart være på tide, at vi siger, at vi nu simpelt hen vil se mere fundamentalt på, hvordan vi med respekt for grundloven alligevel kan lave det store ryk, den store imødekommenhed, den store, nye redefinering af, hvordan vi på en ny og mere ligeværdig og respektfuld måde er sammen på?
Er det ikke ved at være tiden til, at man tager den diskussion?
Jeppe Kofod (S), 2021-11-09:
For det første er jeg fuldstændig overbevist om, at USA og andre kender rigsfællesskabets konstruktion fuldstændigt.
Jeg synes, det er glædeligt, at amerikanerne genåbner deres konsulat og sætter nogle penge af til et større samarbejde mellem USA og Grønland og støtter i øvrigt den grønlandske regering i det, ligesom EU jo gør det, altså åbner et kontor i Nuuk.
Og fra udenrigstjenesten har vi også som et led i at styrke det arktiske styrket ikke bare vores eget herhjemme i Danmark, men også i Grønland.
Vi har også en medarbejder i Nuuk fra udenrigstjenestens side, fra Udenrigsministeriets side.
Så jeg synes, det afspejler den udvikling, der er i det arktiske, og vi skal alle sammen investere i det, og jeg er glad for, at vi med vores tætteste sikkerhedspolitiske allierede, som jo er USA, kan have det her gode og tætte samarbejde.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-09:
Tak til udenrigsministeren.
Som jeg var inde på i mit indlæg, er vi jo fra vores side rigtig glade for samarbejdet med USA, også det militære samarbejde, og også for, at USA nu etablerer et konsulat.
Men vi er jo også lidt nervøse for, om USA så begynder at bruge vores gæstfrihed til lige at gå et skridt for langt og begynde at køre en udenrigspolitisk dialog direkte med Nuuk uden om København.
Jeg har jo bemærket, at konsulatet i Nuuk nærmest får en bemanding, der er stærkere end Rigsombudsmandens bemanding i Nuuk.
Jeppe Kofod (S), 2021-11-09:
Ja, vi fastholder lavspændingen ved at have fokus på dels det, der foregår i Arktisk Råd, og hele det konstruktive samarbejde, dels at vi bl.a. ved større overvågning, større tilstedeværelse, ved, hvad der foregår i det arktiske område og det område, som er fælles ansvarsområde også for vores egen sikkerhed, og som vi som en del af NATO-alliancen er forpligtet til.
Og det er jo ikke os, der har oprustet militært.
Det er Rusland, som har genåbnet nogle af de baser, man lukkede i forbindelse med den kolde krigs afslutning, hvor der er offensive kapaciteter, og det skal vi kunne tage hånd om.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-09:
Altså, man skal selvfølgelig også tænke over, hvad det er for nogle øvelser, man selv kører osv., men der er jo noget helt andet, og der synes jeg faktisk, at jeg opfatter det der, udenrigsministeren siger, med, at det er helt naturligt, at NATO interesserer sig osv., som lidt nye toner.
Og jeg vil bare gerne ligesom advare om, at det er noget, vi skal tage enormt seriøst, hvordan vi helt reelt og lavpraktisk fastholder den her lavspænding.
Karsten Hønge (SF), 2021-11-09:
Der er det bare, jeg tænker, at Danmark skulle tage initiativet i stedet for ligesom at vente på, at der er en frustration og utilfredshed, der ulmer, og som sådan fladpandede nationalister puster til, synes jeg nogle gange.
Så bliver det til mere, end det egentlig kan bære, og så bliver det sådan en uhåndterlig diskussion.
Og så bliver det måske nogle gange en oplevelse for Færøerne og Grønland, at det er, som om man skal presse Danmark til at gøre nogle bestemte ting.
Så er det, jeg tænker på, om det ikke var bedre, at Danmark selv tog initiativet til, om jeg så må sige, at redefinere rigsfællesskabet, så man ikke skal stå over for den der frustration og tvivl, og simpelt hen starte på en frisk.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-11-09:
Mange tak.
Det var måske et passende tidspunkt.
Jeg vil bare først og fremmest sige tak for samarbejdet og tak for talen.
Så vil jeg også sige, at naalakkersuisoq Steen Lynge jo sådan set var i dialog med regeringen dengang i forhold til Arktis Kapacitetspakke, og jeg har i hvert fald haft mulighed for at have et møde med naalakkersuisoq specifikt om Arktis Kapacitetspakke, efter at jeg havde talt med forsvarsministeren.
Så er det bare vigtigt at få sagt, at naalakkersuisut var inddraget, og sådan skal det selvfølgelig også være og meget gerne endnu mere i fremtiden.
Så fremsatte IA for en del år tilbage et beslutningsforslag i Inatsisartut, der netop handlede om, at vi gerne ville have en udenrigspolitisk strategi, og det blev så afvist af Siumut, der dengang ledede naalakkersuisut.
Så det syntes jeg var ærgerligt, for hvis man havde haft den strategi, og hvis den var blevet opdateret sådan jævnligt, så var der også en mulighed for, at den her proces kunne gå lidt hurtigere.
Men jeg tænker, at vi alle har en interesse i at presse lidt på derhjemme.
Så det håber jeg også at ordføreren har lyst til at gøre.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-11-09:
For det første skal det måske lige siges, at jeg helt klart mener, at grønlandske unge, som er eksperter i hundeslæde og netop også kan køre disse strækninger, er nogle af de bedste til også at deltage i de her aktioner, når de selv er ude på isen i flere uger, nogle gange i måneder.
Med hensyn til værnepligten i Grønland var det jo en af de ting, som Siumut arbejdede for, så det er måske et spørgsmål til det nuværende regeringsparti, hvorfor denne proces er blevet stoppet.
Karsten Hønge (SF), 2021-11-09:
Jeg skal bare lige høre: Er færingerne ikke anerkendt som et folk?
Jeg troede, at færingerne var et folk.
Jeg bruger det faktisk i en anerkendelse af, at når Danmark samarbejder med Færøerne og Grønland, kan vi lige så godt omtale dem som det, de er, nemlig nationer, folk, og hvad det nu kan være, inden for det fællesskab, vi nu har i rigsfællesskabet.
Men jeg vil gerne spørge igen, for jeg fik ikke noget svar på det: Hvordan vurderer fru Aki-Matilda Høegh-Dam Færøerne?
Er det en arktisk stat, er det et arktisk folk?
Med hvilken ret deltager de i udarbejdelsen af en arktisk strategi?
Ordføreren behøver ikke at henvise til alle mulige andre partier – hvad mener ordføreren egentlig?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-11-09:
Der blev ikke henvist til andre partier.
Sjúrður Skaale (JF), 2021-11-09:
Tak for det.
Grundtvig siger: »Til et folk de alle høre/som sig regne selv dertil«.
Selvfølgelig er færingerne et folk.
Jeg ved ikke, hvilken formalisme eller formalitet der tales om her, men selvfølgelig er færingerne et folk.
Det, jeg vil spørge om, er: Ser ordføreren nogle forskelle i interesser mellem Danmark og Grønland, når det gælder et område eller en specifik sag, som måske kunne komme i klemme, når det gælder om at udarbejde en fælles strategi for hele riget?
Er der nogle steder, hvor Grønland og Danmark har helt forskellige interesser?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-11-09:
Til det første skal der siges, at der blev henvist til folkeretten.
Det er først for nylig, når det gælder selvstyreloven, at det grønlandske folk blev anerkendt af folkeretten.
Mig bekendt er det ikke blevet anerkendt andre steder i riget.
Når det så er sagt, vil jeg til spørgsmålet om den arktiske strategi sige, at jeg synes, det er ret vigtigt at pointere, at det er min oplevelse, at alle partier i Grønland på en eller anden måde stod sammen og sagde: Vi bliver altså nødt til at have vores egen arktiske strategi, inden vi laver en fælles.
Den debat skulle vi have haft lang tid før.
Jeg tror, at det i den sidste ende handler om mere inddragelse, mere forståelse og mere dialog, og så kan man altid komme ind på, hvad det er for nogle specifikke og konkrete ting, som de enkelte partier måske vil være uenige om.
Men så kan man altid finde noget, man er fælles om.