runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Niels Flemming Hansen (KF), 2024-02-07:
Det bliver jo en lidt trist debat, når man står eller sidder nede i salen og ser et bundt, for de flestes vedkommende, midaldrende mænd stå og sige nogenlunde det samme fra talerstolen.
Jeg vil starte med at sige, at da vi stod og snakkede sammen herude bagved, begyndte fru Jette Gottlieb at nynne den gamle Souvenirssang tilbage fra 2012: »Han tog et nattog og mig lod han simpelthen blie'«.
Jeg skal undlade at synge den for jer, men det bragte jo minder frem fra en svunden tid.
Jeg husker selv, hvordan jeg som 15-årig blev sat af på Fredericia banegård, og så tog jeg nattoget til München på vej til sprogskole.
Det var første gang, jeg var af sted; siden har jeg været af sted en del gange og har altid nydt turen, nogle gange mere end andre.
Senest her i sommers ville jeg have været af sted med nattoget sammen med min familie, da begge drenge ville med på køreferie.
Så jeg tænkte, at nu går jeg lige ind og tjekker, hvad det koster at smide Ellerten op på transportvognen i Hamburg-Altona og så køre til Innsbruck, tror jeg det var – i hvert fald et sted i Østrig.
Det ville så koste 7.500 kr. inklusive sovepladser til os fire, og det synes jeg måske var en lille smule dyrt, i forhold til hvad det kostede at køre i bil; derfor lod vi være.
Det her forslag handler jo i virkeligheden om fremtidens togtrafik i Tyskland.
Som vi alle er klar over, det har jeg jo hørt i dag, har Tyskland i øjeblikket en meget velfungerende model med nattog, der opererer som fri trafik på strækninger, der krydser grænser mellem tyske delstater og lande.
Denne model er helt fantastisk, da den fungerer uden statsstøtte og viser, hvordan kapaciteten på de lange skinner bliver effektivt udnyttet.
Den tyske tilgang er baseret på troen på, at markedskræfterne mest hensigtsmæssigt kan fordele kapaciteten mellem togoperatørerne.
Det er jeg sådan set meget, meget stor tilhænger af.
Og skulle der opstå et behov for nattog, altså vel at mærke et behov fra forbrugernes side, som er stort nok til, at markedet kan bære det selv, så skal de da endelig køre med nattog.
I forhold til spørgsmålet om EU og om, hvor man fik oplysninger omkring det fra, er det en googlesøgning, der viser, at transportkommissær Vălean har understreget, at ifølge EU's lovgivning er det op til hver enkelt medlemsstat at beslutte, om togtrafikken på bestemte strækninger skal være offentlig servicetrafik eller kommercielt udført togtrafik.
Derfor kan det jo være svært lige at sende transportministeren til Tyskland og flytte på deres holdning, vil jeg tro.
Vores holdning til det er, at hvis markedet for nattogstrafik i Danmark er til stede, skal det være velkomment, men jeg ser ingen grund til, at vi skal finansiere det.
Så vi kan ikke støtte forslagene.
Jens Meilvang (LA), 2024-02-07:
Jeg tror egentlig, det er kommet bag på mange.
Nu er der jo bl.a. kommet stop på linjen mellem Aarhus og Hamborg, som jeg finder er et meget vigtigt udgangspunkt for den internationale togdrift i Danmark.
Det kom egentlig bag på mange af os ordførere, at der lige pludselig skulle være et stop i lang tid – jeg tror, at det p.t. er i Kolding.
Det er jo en forringelse af den internationale togdrift set fra Danmarks side.
Men jeg føler egentlig, at alle partier her i Folketinget er enige om det.
Det er også derfor, jeg siger, at vi skal have nogle konkrete cases og vide, at her er der et problem, og så tror jeg egentlig, at alle er interesseret i, at vi får løst problemerne.
Men man skal jo kende dem først.
Sofie Lippert (SF), 2024-02-07:
Jeg kender ikke til den her tyske regel.
Kan ordføreren opklare for mig, hvor man kan læse om den her regel.
Hvor kommer den fra?
Jeg kan høre, at det er en regel, som både ordføreren og ministeren kender godt til.
Jeg har aldrig hørt om den før.
Hvor kan jeg finde oplysninger om de tyske delstaters regler for statsstøttet togdrift?
Jens Meilvang (LA), 2024-02-07:
Mange tak til formanden, og også tak til Enhedslisten for at fremsætte de her forslag.
Jeg kan starte med at oplyse, at Liberal Alliance ikke kan støtte dem.
Liberal Alliance og jeg er faktisk meget optaget af den internationale togtrafik og også nattog.
Jeg har selv stillet spørgsmål sammen med SF til ministeren om, om vi kunne forbedre togforbindelsen mellem Aarhus og Hamborg og også meget gerne som et nattog.
Men i Liberal Alliance er vi altså ikke interesserede i at bruge 5 mio. kr. på en rapport, der skal analysere hele nattogsområdet.
Kan Enhedslisten derimod komme med nogle konkrete eksempler på igangværende nattogsforbindelser i et af vores nabolande, som det kunne give mening for Danmark på den ene eller anden måde at koble sig på, så ser vi meget gerne på det.
Vi interesserer os faktisk for det.
Men det skal være med udgangspunkt i en konkret case og ikke sådan en analyse af hele området, som koster 5 mio. kr. I forhold til B 66 kan jeg som mange andre oplyse, at som vi ser det, er der i forvejen en europæisk togfond, som gør arbejdet godt.
Det kunne man jo også høre af, at Danmark faktisk har haft stor glæde af den her togfond, og det mener vi er rigeligt.
Vi synes ikke, man skal til at oprette en togfond ved siden af den eksisterende.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-02-07:
Tak, formand.
Først en tak til forslagsstillerne for forslaget.
I Danmarksdemokraterne ser vi med positive øjne på indførelsen af nattog rundtom i Europa, hvis de er kommercielt bæredygtige.
Vi synes dog ikke, at selve forslaget giver særlig meget mening, eftersom forslaget forpligter regeringen til at udarbejde en rapport om de aktuelle tiltag, overvejelser og planer, der er for nattog i hele Europa.
Det mener vi ikke er en opgave fra dansk side.
Hvilke planer man har for nattog i f.eks. Spanien, er jo irrelevant i en dansk kontekst.
Som det er blevet sagt flere gange, er det jo ikke så svært at gennemskue, hvad der i Danmark udgør en forhindring for flere nattog.
Tilbage i 2022 blev en planlagt nattogsrute mellem Malmø og Bruxelles skrottet, fordi de tyske myndigheder ikke ville give tilladelse til den gennemgående trafik.
Baggrunden herfor er, at den tyske lovgivning er fundamentalt anderledes indrettet end den danske, når det gælder offentlig støtte til togtrafik.
F.eks. er det ifølge de tyske regler ikke muligt at støtte togture over 50 km.
Så længe det er tilfældet, vil det være umuligt at køre nattog fra Danmark til destinationer rundtom i Europa, og derfor er der ikke behov for at udarbejde en rapport om det.
Skal det kunne lade sig gøre, skal transportministeren eventuelt tage fat i sin tyske kollega for at få løst problemet, så Tyskland fremadrettet ikke udgør denne forhindring for nattogstrafik fra Danmark og de andre skandinaviske lande.
Så vil jeg sige lidt i forhold til B 66.
Vi mener helt generelt ikke, at det er EU's opgave at afsætte midler til at understøtte europæiske togs funktionalitet.
Det kan medlemslandenes nationale togoperatører sagtens selv håndtere, når de indkøber tog.
Funktionalitet og design er f.eks. i høj grad indtænkt i DSB's nye IC5-tog.
Derudover har vi jo, som det er blevet nævnt flere gange, i dag allerede Det Europæiske Jernbaneagentur, som arbejder med at integrere medlemslandenes jernbanesystemer på tværs af Europa.
Og derfor er der heller ikke behov for yderligere indblanding fra EU's side.
Endelig kan vi heller ikke støtte den foreslåede finansiering til Togfonden DK, da vi helt generelt er modstandere af passagerafgifter på flyrejser, som bl.a. foreslås til finansiering.
Fly vil blive langt mere bæredygtige, når der er det nødvendige grønne brændstof, hvilket vi jo godt ved er den nuværende bremseklods, og det er langt mere en bremseklods end viljen hos flyselskaber, lufthavne og producenter i industrien, som gerne vil omstillingen.
Og som et lille punktum vil jeg sige, at det er sådan, at kan jeg få lov at overnatte i mit eget hjem en nat frem for at sove i et nattog uden min skønne hustru, så jeg er helt afklaret, med hensyn til at jeg vælger at flyve.
Danmarksdemokraterne kan ikke støtte nogen af de to beslutningsforslag.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-02-07:
I de seneste 4 måneder siden terrorangrebet i den sydlige del af Israel, som Hamas begik, er der udover krigen i Gaza sket det, at volden og sammenstødene på Vestbredden er steget markant.
Det handler om overgreb fra bosættere og overgreb fra de israelske sikkerhedsstyrker på civile palæstinensere.
Der er drab på unge mennesker.
Så den krise, der er omkring bosættelserne, tager til i styrke, og den var slem nok i forvejen.
Jeg er simpelt hen nødt til at spørge ordføreren, om det ikke er tid til at kigge i en anden værktøjskasse end den med de kritiske ord.
For er det ikke netop lige nu tid til – og jeg anerkender fuldt ud problemerne og udfordringerne med, at ingen af de to sider i virkeligheden arbejder sig tættere på hinanden – at tage fat i en anden værktøjskasse, herunder det, der handler om økonomiske sanktioner over for staten Israel?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-07:
Jeg deler fuldt ud den analyse, at situationen de sidste 4 måneder kun er gået fra dårligt til langt værre, både som følge af et voldsomt, voldsomt terrorangreb, og i forhold til at den humanitære situation er dybt, dybt alvorlig.
Jeg har været med i så mange år og deltaget i så mange diskussioner, at var der en snuptagsløsning, tvivler jeg ikke på, at nogle af os havde taget den, og det gælder jo ikke bare herinde, men det gælder generelt.
Der er så mange modstridende interesser, at det ikke er nogen let sag, men jeg understreger gerne, at vi er meget, meget bekymrede fra Venstres side over, at der sker en fortsat udvidelse af antallet af bosættelser.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-02-07:
Den her forespørgselsdebat har faktisk, inden den går i gang, allerede en lang historie.
Enhedslisten forsøgte i starten af november at få en hasteforespørgsel om situationen på Folketingets dagsorden, men det blev ad et par omgange afvist af Folketingets flertal.
Og nu er vi her.
Vi kigger på et Gaza i frit fald, et fald, som synes at have trukket det moralske, politiske og humanitære kompas med sig ned.
Ingen ved deres fulde fem kan sige, at vi ikke ved, hvilke ufattelige lidelser krigen i Gaza hver dag medfører for civile palæstinensere.
På de 4 måneder, der er gået, er omkring 100.000 mennesker dræbt, såret eller forsvundet.
Piger må bruge rester fra håndklæder og iturevne teltduge som menstruationsbind der, hvor de bor, som f.eks er lejre, og hvor man kan finde skjul, for man forsøger at gemme sig fra de bomber, der falder, og som der ingen fred og sikkerhed er for.
Alle organisationer siger, at en våbenhvile er en afgørende forudsætning for, at den nødvendige humanitære hjælp kan komme ind, og også for at bremse det, som allerede nu er en humanitær katastrofe af fuldstændig ubegribelige dimensioner.
Men det er også en forudsætning for at nå derhen, hvor vi på et tidspunkt kan begynde at gøre os forhåbninger om, at der kan igangsættes en proces, der i virkeligheden begynder at tegne det politiske landskab til, at palæstinensere og israelere kan leve fredeligt side om side.
Derfor har det været stærkt forstemmende, at regeringen, når spørgsmålet om våbenhvile har været oppe i FN's Generalforsamling, har været meget afvisende, og i øvrigt til stadighed er det, over for den nødvendige våbenhvile, som et flertal af verdens lande støtter.
Den dom er meget vigtigere, end man fornemmer regeringen erkender, og jeg ser i debatten meget frem til at høre, hvad regeringen agter at gøre for at afhjælpe konflikten mellem Israel og Gaza.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-02-07:
Tak for det, og tak til udenrigsministeren.
Jeg anerkender fuldt ud, at regeringen faktisk står fast på støtten til UNRWA.
Det har vi talt om tidligere i dag.
Til gengæld vil jeg sige, at jeg undrer mig lidt over, at udenrigsministeren overhovedet ikke kommer ind på den domstolsafgørelse.
Altså, verdens højeste domstol har afsagt en kendelse, hvor den siger, at det er plausibelt, at Israel er i færd med at begå folkedrab.
Det er ikke en konklusion.
Det er en konstatering af, at det er en sag, de nu tager op og starter med at behandle.
Det er dybt, dybt alvorligt at stå anklaget for en af verdens værste forbrydelser.
Er det alt, hvad den danske regering har af kommentarer til, hvad FN siger?
Er det kloge ikke i virkeligheden at være konsistent og konsekvent i sin anvendelse af fordømmelser, når stater bryder folkeretten, den internationale humanitære folkeret, og begår krigsforbrydelser?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-02-07:
Den Internationale Domstol har ikke konstateret, at Israel bryder folkeretten.
Det er en overfortolkning.
Derfor er det helt rigtigt, som jeg har gjort – ellers ville jeg jo heller ikke have gjort det – at bruge udtrykket en løftet juridisk pegefinger.
Når det er sagt, skal det også understreges, at der hermed jo ikke er taget stilling til, om Israel har begået folkedrab.
Det er ikke det, kendelsen går ud på eller omhandler.
De foreløbige foranstaltninger sigter mod at undgå, at situationen forværres, og det er jo også i det lys, at vi bakker op om en humanitær våbenhvile.
I øvrigt støtter vi, og det er jo nok det mest konstruktive, der sker for tiden, stærke amerikanske bestræbelser på at deeskalere den her situation og prøve at forhandle løsninger frem, hvor gidslerne frigives, og hvor der kommer en længerevarende humanitær våbenhvile.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-07:
Tak for det.
Der er måske lige lidt nogle nuancer her.
Hvis jeg skal citere direkte fra den afgørelse, som er kommet fra Den Internationale Domstol, er det jo sådan, at de påtager sig sagen, fordi domstolen finder det plausibelt – og det er en ordret oversættelse – at Israel begår eller har begået et folkedrab i Gaza.
Det er plausibelt.
Foranstaltningerne er jo, at man pålægger Israel at undgå folkedrab, at muliggøre leveringen af humanitær bistand, at standse og strafforfølge tilskyndelser til folkemord og at forhindre ødelæggelsen af beviser, der er relevante i forhold til spørgsmålet om mulige brud på folkedrabskonventionen.
Herunder ligger der jo, at man skal undgå drab på civile.
Vi står måske lige på randen af – det kan være i nat eller i morgen – et meget voldsomt angreb, ser det ud til, ind i et område, der er tæt befolket med palæstinensiske flygtninge.
Der har været civile tab.
Der er ekstrem sult og udbredt sygdom.
Vurderer udenrigsministeren, at Israel siden kendelsen har overholdt de midlertidige foranstaltninger?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-02-07:
Jeg er nødt til bare at slå kælderkoldt fast, hvad enten man nu kan lide det eller ej, at domstolen ikke har afsagt en kendelse, der går ud på, at Israel har begået folkedrab.
Hvis det havde været en grundløs anklage, ville man jo ikke have optaget den til den proces, der nu kommer, som kan være en årelang proces.
Derfor synes jeg, at man skal koncentrere sig om det, der er det centrale nu, og det er de foreløbige foranstaltninger, som vi ser på med stor alvor, og som forpligter staten Israel til at sikre, at situationen ikke forværres, at der kommer humanitær hjælp ind, og at der afleveres en statusrapport.
Det er også derfor, at vi, jævnfør debatten tidligere i dag, læner os ind i det og insisterer på, at der er brug for en humanitær våbenhvile, at der er brug for humanitære korridorer, at der er brug for, at man ikke vanskeliggør, at den humanitære hjælp kan komme ind, og at der er brug for, at gidslerne frigives.
Jeg vil gerne her fra Folketingets talerstol
sådan set applaudere den ekstreme indsats, som USA for tiden udfolder for at prøve at udvirke netop det.
Jesper Petersen (S), 2024-02-07:
Som jeg nævnte i min tale, er det jo en alvorlig sag at få sådan et pålæg, og det er derfor også et, vi selvfølgelig forventer at Israel efterlever.
Det synspunkt forfægter Danmark og den danske regering, og det bakker vi selvfølgelig op om som partier og som en del af regeringen.
Det gør vi alle de steder, hvor vi kan komme til det, og jo altså også både direkte over for Israel igennem EU og i de samtaler, som udenrigsministeren, statsministeren og andre i øvrigt har, hvor de agerer på den internationale scene og i et samarbejde med andre lande.
Det har Danmark jo i den forstand gjort gennem lang tid.
Jeg tror, at det er vigtigt at forstå, at Danmarks regering ikke er Israel.
Det er jo ikke Danmark, der fører den her krig.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-02-07:
Danmark er jo faktisk forpligtet som underskriver af folkedrabskonventionen til at forebygge og forhindre folkedrab.
Derfor kommer der jo også indirekte en forpligtelse på os til at understøtte den proces, som domstolen sætter i gang.
Socialdemokratiet har jo en relativt tæt relation til Netanyahu.
Hvis man har gjort det, har det i givet fald så handlet om behovet for en varig våbenhvile og forholdet til den domstolskendelse, der er?
Jesper Petersen (S), 2024-02-07:
Jeg har lidt svært ved at genkende, at Socialdemokratiet skulle have tæt kontakt til Netanyahu.
Tværtimod er vi jo temmelig kritiske over for ham og den politik, han har stået for, og det har vi været i al hans tid, senest med den regeringsdannelse, der var tidligere.
Nu er vi i en situation, hvor vi selvfølgelig bakker op om Israels ret til at forsvare sig selv, og det står han jo i spidsen for, men vi har også klare forventninger til, at man holder sig inden for den humanitære folkeret og altså også efterlever det pålæg, der på det seneste er givet fra ICJ.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-07:
Det er i dag præcis 4 måneder siden, Hamas og palæstinensisk-islamisk jihad trængte ind i Israel og brutalt myrdede helt almindelige og uskyldige civile israelere.
Det er også 4 måneder siden, terroristernes gidsler sidst har set deres hjem og friheden – dem, der ikke har mistet livet undervejs.
I venstre støtter vi naturligvis Israels ret til selvforsvar, og vi mener, at Hamas bør frigive samtlige gidsler omgående.
Det er samtidig klart, at den humanitære situation i Gaza bliver værre og værre, og derfor bør der være humanitære våbenhviler og humanitære korridorer, så nødhjælp kan komme ind.
I den sammenhæng er international støtte til den humanitære nødhjælp helt central, for det er ikke en indsats, Danmark kan stå alene med.
Derudover bør det jo ikke være nødvendigt at nævne, at Israel selvfølgelig skal overholde folkeretten, mens de udøver selvforsvar.
Det er vigtigt, at vi deltager aktivt fra dansk side i EU's diplomatiske indsats.
Der er indført sanktioner mod støtte til Hamas og palæstinensisk-islamisk jihad, og der er også sket en forøgelse af den humanitære bistand gennem en række forskellige kanaler.
Den danske indsats har også bredt sig ud over Israel og det nærmeste Mellemøsten.
Vi har i går i Folketinget givet opbakning til, at en dansk fregat deltager i en international koalition i Det Røde Hav i kampen mod houthierne, som angriber søfarten og den internationale skibstrafik.
Det er en aktion, hvor vi som en af verdens største søfartsnationer naturligvis skal være med til at sikre, at den internationale skibsfart kan foregå på betryggende vis, og jeg er stolt af de danske udsendte soldater, som gør en forskel ude i verden.
Desværre er det jo et udtryk for, hvor hurtigt uroen kan sprede sig fra Mellemøsten.
Derfor er det naturligvis også vigtigt, at vi sikrer den rigtige løsning, og den rigtige løsning er, at vi får en tostatsløsning.
Men forudsætningen er selvfølgelig også, at begge parter anerkender den andens ret til at eksistere, og man må sige, at når vi stadig væk hører budskaber om, at Israel ikke skal være på landkortet, men skal ud i vandet, er der lang vej igen.
Det er selvfølgelig også bekymrende, når Israel heller ikke støtter en tostatsløsning.
Så der er ikke udsigt til, at situationen løses fra den ene dag til den anden, men det skal selvfølgelig ikke afskære os fra at gøre det rigtige.
Vi ser med stor alvor på situationen, og vi bidrager ad de kanaler, hvor vi kan sikre, at Israel naturligvis har ret til at forsvare sig mod et terrorangreb, men hvor vi også afhjælper den humanitære situation.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-02-07:
Tak, og tak for talen til ordføreren.
Det er en krig, der har kostet over 26.000 mennesker livet, 85 pct. af befolkningen er fordrevet, en halv million er på randen af hungersnød, og der er alle de andre tal, som vi ligesom har haft oppe her.
Mener ordføreren, at det er proportionalt, og mener ordføreren, at den måde, som Israel fører sin selvforsvarskrig, som ordføreren kalder det, på, faktisk holder sig inden for krigens love?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-07:
Krig kommer desværre ikke uden omkostninger, og et land har ret til selvforsvar.
Det er det største antal jøder, der er blevet slået ihjel siden holocaust, og det er klart, at Israel som nation har ret til et stærkt forsvar.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-02-07:
Jeg vil gerne sige tak for en god debat, til trods for at det jo ikke flyttede nogen positioner et andet sted hen end der, hvor vi måske godt vidste at de var.
Men jeg synes, det har været godt, at folk faktisk har taget forslaget alvorligt, også selv om vi egentlig konkluderer forskelligt.
Vores udgangspunkt for det her forslag er, som jeg har sagt tidligere, det, som der også er, hvad kan man sige, bred politisk opbakning til i Danmark, nemlig at bosættelserne er ulovlige og er en hindring for fred.
I Enhedslisten synes vi, at vi har talt og talt rigtig meget om, hvor bekymrende det er, at fredsperspektivet i Mellemøsten ser stadig sværere ud, at den israelske regering vel de facto har vendt ryggen til tostatsvejen, og at der på den palæstinensiske side også er kæmpestore problemer, konkret i Gaza, og Hamas har heller ikke ligefrem kommunikeret, at de går tostatsvejen og anerkender staten Israel.
Og på den måde er det meget, meget svært at finde nogen kroge nogen steder, som peger i den rigtige retning.
Et af de steder, hvor man kunne gøre noget, er jo det her med at ramme økonomien.
Og den beredthed, som man i EU-kredsen har lagt for dagen i forhold til Rusland efter Ruslands invasion af Ukraine, har jo været ekstremt vigtig og ekstremt rigtig.
Det er jp rigtigt, som fru Charlotte Munch siger, at lige nu bliver det fremsat i en kontekst, hvor der er en meget voldsom krig i Gaza, men det her forslag er jo ikke et, der er betinget af den nuværende krig.
Det er jo noget, der handler om den langvarige konflikt med den israelske besættelse og de stadig udvidede bosættelser.
Og den grundlæggende konflikt tror vi ikke på man kan løse uden at gøre noget alvorligt ved bosættelserne.
Der hører jeg egentlig ikke nogen sige andet, og derfor ønskede vi at tage fat i det her med at kunne lave et egentligt importforbud for at bryde styrken i økonomien i bosættelserne.
Så vil jeg gerne sige tak til Radikale Venstre for at anerkende intentionen, om end man ikke tror på, at vi kan gå solo fra dansk side.
Også tak til SF for faktisk at bakke op om det her forslag; det er jeg rigtig glad for.
Og så er jeg og vi i Enhedslisten enige i, at det er klart, at hvis det her virkelig skal batte, vil det være rigtig godt, at man kan få hele EU-kredsen med.
Et af stederne at starte er jo at vælge at sige, at vi går foran, og det håber vi at alle partierne vil være med til – der er snart et europaparlamentsvalg, så alle får i hvert fald chancen for at sige det.
Og vi havde håbet på, at der ville være opbakning til det her.
Der er brug for handling og ikke flere bekymrede ord.
Det har ikke bragt os tættere på en retfærdig fred for palæstinensere og for israelere, og vi havde håbet på, at det her forslag kunne være et skridt på vejen.
Men i hvert fald tak for en god debat.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-07:
Ja, og det gør vi gerne; vi vil gerne være med til at diskutere det her forslag.
Vi vil også gerne se på de her finansielle strømme.
Jeg har noteret mig, at AkademikerPension har identificeret 16 banker, som finansierer bosættelser, og de har sørget for, at AkademikerPension som pensionskasse ikke har nogen som helst form for tilknytning til eller investeringer i de banker.
Og det håber jeg der er andre der vil gøre, de store finansielle institutioner i Danmark.
Der har jo været beskyldninger fremme om, at forskellige også statslige kapitalfonde har haft forskellige investeringer, der er gået i den forkerte retning.