runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-14:
Det er jeg virkelig glad for at ministeren siger.
Jeg er så bare ærgerlig over, at det ikke sker rundtomkring i kommunerne, som ministeren også nævner.
Jeg synes også, det er et meget, meget vigtigt signal at sende, at der er flere børn, der skal af sted i nødundervisning, specielt når vi også hører fra nogle af vores frivillige organisationer, børneorganisationer, rundtomkring, at de netop oplever det.
Jeg tror sågar også, at Børns Vilkår oplever det i forbindelse med BørneTelefonen.
De har jo også nævnt det med ensomhed, som de også oplever er i stærk stigning.
Når vi netop ved, at det har så store konsekvenser, og at børnene endda også får det svært, når de vender tilbage igen, så er det jo helt oplagt, at det bliver vi nødt til at gøre noget ved.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-14:
Tusind tak.
B.T. skrev for et par uger siden om Berit Frost og Philip Lundsgaard, der driver henholdsvis en café på Agersø og restauranter på Rungsted Havn og Langelinie.
Hos Berit er der normalt plads til 20-25 gæster indenfor og lidt flere udenfor på terrassen.
Men med de gældende arealkrav, hvor der skal være 7,5 m² gulvareal pr. gæst, giver det slet ikke mening for hende at åbne, for arealkravene betyder, at der maksimalt må være tre gæster ad gangen indenfor og en lille håndfuld udenfor.
Normalvis kan Philip byde ca. 75 gæster velkommen indendørs, men fra den 6. maj må han kun have 18 gæster.
Det betyder, at han ikke engang kan omsætte for det, som det vil koste at have personalet på arbejde.
»Der er ikke nogen restauranter, der kommer til at åbne med de arealkrav ...«, sagde Philip Lundsgaard til B.T., hvorefter han fortsatte: »Jeg er mundlam.
Det her ødelægger restaurationsbranchen.
Det er fuldstændig hul i hovedet.«
Samme toner lyder fra Berit: »Det kan man ikke drive en forretning på.
Jeg er rasende.
Jeg ved ikke, hvad pokker jeg skal gøre.«
Det samme bekræfter HORESTA, der siger, at man skal ned på 2 m² pr. er gæst, som det var i sommeren 2020, før det giver mening at åbne.
Ja, hvad pokker skal Berit, Philip og andre caféejere og restauratører egentlig gøre? vil jeg spørge ministeren om.
Og vil ministeren kigge på at sænke arealkravet eller fjerne det helt?
Anni Matthiesen (V), 2021-04-14:
Tak for det.
Og ja, det kan jeg også forstå.
Og det glæder mig, for jeg kan i hvert fald se på de henvendelser, jeg får – og det skal man for den sags skyld ikke følge så meget med på de sociale medier for at se – at der er stor vrede.
Det, der er mange, der giver udtryk for, er bl.a., at det jo normalt er sådan her i landet, at man er uskyldig, indtil andet er bevist, og her kommer du så faktisk til selv at skulle betale for at bevise det, altså at man er uskyldig.
Hvad tænker ministeren om det?
Simon Kollerup (S), 2021-04-14:
Som jeg siger, er vi åbne over for at tage en drøftelse af regningen, havde jeg nær sagt, for revisorydelsen, så det mødes vi og snakker om.
Men vi er også nødt til lige at træde et skridt tilbage og spørge: Hvorfor er det, at vi gør det her?
Vi har efterkontrol, og vi vælger at gøre den risikobaseret, så det er efter en risikovurdering, at man trækker folk ud.
Det er et begrænset antal, og der er også en bagatelgrænse for det.
Men det var jo for at undgå – altså når vi valgte, og det gjorde vi i fællesskab, at udbetalingen af den her hjælpepakke skulle gå stærkt, og at pengene skulle ud og hjælpe nu – at den ikke samtidig kunne misbruges til svindel.
Så der skal være en stærk efterkontrol, men regningen for revisorydelsen er vi åbne for at diskutere hvordan vi kan håndtere, og det må vi så gøre i morgen.
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-14:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har modtaget to spørgsmål til besvarelse i dag, som ligger lidt op ad hinanden.
Jeg vil i det første spørgsmål svare på det rimelige i at inddrage eller nægte at forlænge opholdstilladelse til syriske statsborgere, og i det andet spørgsmål vil jeg så forsøge at svare på, hvad det så betyder for den her gruppe mennesker.
De syriske flygtninge har fyldt lidt i debatten i den seneste tid, og derfor kommer det nok heller ikke som nogen stor overraskelse for spørgeren, at det er regeringens holdning, at Danmark selvfølgelig skal yde beskyttelse til dem, der har behov for det, men at det er selvfølgeligt, at flygtninges ophold i Danmark er midlertidigt.
Det betyder, at man skal rejse hjem, når forholdene tillader det.
Det gælder alle, også for de syriske flygtninge.
Det har vi været åbne og ærlige om, fra den første dag folk var her i landet.
Når der er syrere, der har fået inddraget eller nægtet forlængelse af deres opholdstilladelse, er det, fordi først Udlændingestyrelsen og dernæst Flygtningenævnet i de enkelte sager har vurderet, at forholdene i dele af Syrien er forbedret, og at de pågældende ikke risikerer asylbegrundet forfølgelse, hvis de vender tilbage til de områder, hverken på grund af individuelle konflikter eller på grund af de generelle forhold.
Det er både godt og retfærdigt, at tidligere flygtninge kan rejse tilbage og genetablere en tilværelse i deres hjemland, når situationen er forbedret og de ikke længere har behov for beskyttelse.
Jeg kan da godt forstå, at man har lyst til at blive boende i Danmark, men jeg tror også, vi er nødt til at stå fast på, at man ikke har krav på livslang beskyttelse i en velfærdsstat.
Det handler jo grundlæggende om, at vi ikke kan åbne porten permanent for folk, fordi de i en bestemt periode af deres liv har haft behov for beskyttelse.
Tak for ordet.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-14:
Tak for det.
Mener ministeren, at det giver mening, at man tager opholdsgrundlaget fra syriske statsborgere blot for at placere dem i et udrejsecenter på ubestemt tid og uden mulighed for at arbejde eller uddanne sig?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-14:
Jamen i det omfang, foreninger bryder grundlovens bestemmelser og altså virker ved vold, kan man selvfølgelig tage retslige skridt, som vil kunne ende med, at foreningerne vil blive opløst.
Jeg tror bare ikke, at man generelt kan sige – det kan jeg i hvert fald ikke stå her og gøre – at der er moskéer eller moskémiljøer i Danmark, som bryder med den bestemmelse i grundloven.
Altså, hvis man skal have en sådan lidt mere præcis diskussion af, hvad den bestemmelse indeholder, må jeg nok henvise til justitsministeren eller i hvert fald til det beslutningsforslag, som skal behandles, og som spørgeren selv har fremsat.
Og ellers er vi nødt til at diskutere konkrete foreninger og ikke sådan et generelt begreb som moskéer i Danmark.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-14:
Jamen som sagt så vi gerne, at fredelige trossamfund lod sig registrere ved Kirkeministeriet, for så har vi bedre kontrol med dem.
Men vi frygter som sagt, hvad der sker, hvis de ekstremistiske begynder at lade sig registrere, og det er jo derfor, vi mener, at der først skal en indsats til for at få lukket de ekstremistiske.
Men er der en eller anden øvre grænse?
Altså, hvad skal der til?
Er der en eller anden trigger, der skal til, for at regeringen siger: Nu gør vi det, som Søren Pape Poulsen gjorde, der satte en indsats i gang mod Loyal To Familia?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-14:
Jamen spørgeren behøver ikke at være bekymret for, om den her regering har ildhu i forhold til at bekæmpe ekstremisme.
Loyal To Familia var jo en konkret organisation, som der blev rejst en konkret sag på baggrund af, som, så vidt jeg er orienteret, vistnok stadig væk kører i retssystemet.
Det sidste er jeg faktisk ikke helt hundredeti procent sikker på, men det tror jeg nu nok den gør – der er i hvert fald nogle, der har talt om, hvorvidt den skal ankes til Højesteret.
I forhold til hvorvidt der er konkrete foreninger, der driver moskéer, som ville være i strid med grundlovens bestemmelser, må jeg nok henvise til justitsministeren, hvis det er en vurdering i forhold til grundloven.
Der er i hvert fald ikke nogen bestemmelser i udlændingelovgivningen, der gør det muligt.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-14:
Jeg er glad for, at ministeren siger, at det rent faktisk er muligt at lukke en forening, f.eks. hvis de opfordrer til eller udøver vold.
Det var jo det, vi gjorde med Loyal To Familia, men det krævede en særdeles ihærdig indsats af den daværende justitsminister, Søren Pape Poulsen, for at iværksætte indsatsen for at få lukket Loyal To Familia.
Så hvis jeg må spørge igen: Hvad skal der til, før regeringen rent faktisk lige så aktivt og med lige så meget ildhu igangsætter en proces for at prøve at få lukket nogle af de mest ekstremistiske moskéer, ligesom vi gjorde med banden Loyal To Familia?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-14:
Jamen ekstremismen i Danmark skal selvfølgelig bekæmpes.
Der har vi f.eks. det nationale center for bekæmpelse af ekstremisme, ligesom vi har efterretningstjenester, der laver et fremragende stykke arbejde i den forbindelse.
En forening kan godt opløses i Danmark, selv om vi har foreningsfrihed, men det kræver, at den lever op til nogle bestemmelser i grundloven om, at den virker ved vold.
Det er ikke noget, som jeg vil kunne stå her generelt og sige, altså at jeg mener, at alle moskéer eller alle moskéer af en bestemt type lever op til grundlovens bestemmelser om, at de virker ved vold.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-14:
Tak til ministeren.
Vi Konservative har foreslået, at regeringen skal gøre langt mere for at lukke de ekstremistiske moskéer – Grimhøjmoskéen, bare for at tage et eksempel – og så derefter få de mange velmenende og lad os kalde det fredelige trossamfund til at lade sig registrere ved Kirkeministeriet.
På den måde har man også bedre kontrol med dem.
Men det ene forudsætter jo det andet.
Så bare lige så jeg forstår det hundrede procent: Vil regeringen aktivt gå ind og gøre noget for at forsøge at lukke de ekstremistiske trossamfund, og her taler vi i virkeligheden om de ekstremistiske moskéer?
Anni Matthiesen (V), 2021-04-14:
Ja, for det er jo faktisk sådan, at selv om der er sat sådan et loft ind, hvor man skal have modtaget 25.000 kr., før der overhovedet skal laves de her efterkontroller, så kan det godt – i hvert fald i nogle af de eksempler, jeg har fået ind, hvor man har fået en revisorregning på f.eks. 12.000 kr. eller 15.000 kr., som skal trækkes fra den hjælp, man har fået – opleves som begrænset, hvor meget der er tilbage
Jeg håber virkelig, at man finder en løsning på det i morgen sammen med aftalepartierne, og det er egentlig bare det, jeg gerne vil opfordre til, også i salen her i dag.
Simon Kollerup (S), 2021-04-14:
Og det er derfor, at vi har mødet; det er med den indstilling, at vi gerne vil finde en løsning på det her, for der skal selvfølgelig være en rimelig balance i tingene.
Det må bare ikke tage efterkontrollen væk.
Det er det, jeg er meget optaget af: at vi holder fast i, at kontrollen kan være der.
Og så må vi finde ud af, hvordan vi får håndteret det der spørgsmål, som jeg godt kan forstå bliver rejst, i forhold til hvis man har fået 30.000 kr. i kompensation og revisoren skal have de 15.000 kr. for at efterkontrollere; jamen så er der åbenlyst et emne.
Så jeg tager anbefalingen til mig, og vi vil også søge at lande en løsning i morgen.
Og hvis jeg må give en anbefaling videre, sådan lidt ud i det åbne rum, så skal det være til revisorerne om også i den her situation, hvor vi som samfund har meget brug for dem, at udvise det tilstrækkelige, jeg ved ikke, om man skal kalde det mådehold, men i hvert fald samfundssind, i forhold til hvad ydelserne skal koste, når der er så stor efterspørgsel på dem.
Anni Matthiesen (V), 2021-04-14:
Jamen her til sidst kunne jeg godt tænke mig at spørge: Har ministeren selv gjort sig nogen overvejelser, i forhold til hvordan det her kunne løses?
Eller vil der formentlig komme et svar, der hedder: Det venter jeg med at drøfte med aftalepartierne i morgen?
Men kunne man f.eks. forestille sig, at man som stat gik ind og dækkede måske 80 pct. af omkostningerne til den her efterkontrol, altså at man i hvert fald også hjalp de her virksomheder på en eller anden måde?
Mange af dem er jo helt i knæ og har for den sags skyld måske ikke flere penge på kontoen.
Kunne det være en løsning?
Marcus Knuth (KF), 2021-04-14:
Har ministeren intentioner om at iværksætte initiativer for at lukke ekstremistiske og rabiate moskéer i Danmark, og vil ministeren arbejde for at sikre en øget kontrol med de problematiske moskéer her i landet?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-14:
Tak for spørgsmålet.
Jeg ved, at spørgsmålet om at lukke foreninger og moskéer er noget, som spørgeren også tidligere har interesseret sig for.
Jeg ved også, at spørgeren og spørgerens parti for nylig har fremsat et beslutningsforslag, der opfordrer regeringen til at iværksætte en undersøgelse af det juridiske grundlag for at lukke ekstremistiske moskéer.
Og det er, som spørgerens beslutningsforslag også afspejler, kompliceret juridisk stof, og jeg er sikker på, at vi kommer til at drøfte spørgsmålet nærmere, når det beslutningsforslag skal behandles.
Jeg ved faktisk ikke, hvornår det er datosat til, men jeg håber, det er snart.
Jeg deler naturligvis også spørgerens bekymring om ekstrem islamisme i Danmark og alt det, der følger med.
Det kan være de antidemokratiske holdninger, sharia, kvindeundertrykkelse.
Vi har også en udfordring i forhold til visse moskéer i Danmark, for mange moskéer er for lukkede, og samfundet har vendt det blinde øje til, at de bruges til at sprede had mod Danmark og videreføre hjemlandets konflikter her i landet.
Der er blevet fejet meget ind under gulvtæppet gennem årene i forsøget på at være politisk korrekt, og man har nok også undladt at tage nogle opgør, og dermed har problemerne fået lov til at vokse sig større, end de burde have været.
Regeringen ønsker det anderledes.
Det er et opgør, der kommer til at tage noget tid, men de første skridt vil jeg sige jo egentlig allerede er taget, og de skal selvfølgelig ikke stå alene.
Moskéerne skal åbnes for omverdenens blik, uanset om det handler om hadprædikanter, donationer fra antidemokratiske kræfter, prædikerne, vielserne af mindreårige og meget mere.
Vi er også åbne for alle forslag, der sikrer, at det er de danske værdier, der hersker i Danmark, men det skal selvfølgelig ske inden for grundlovens og retsstatens rammer.
Lad det være min indledning.
Tak for ordet.
Simon Kollerup (S), 2021-04-14:
Jeg tør næsten ikke at svare det, der blev forudsagt at jeg ville svare, men det er nok lidt derhenad.
Jeg vil gerne tilkendegive i dag, at vi fra regeringens side også ønsker, at der bliver fundet en løsning, hvor vi kan hjælpe med en del af den her regning, som man bliver efterladt med.
Men jeg tror også, at jeg i respekt for aftalepartierne og den kreds, hvor jeg synes at vi har fundet en god modus for at lande gode løsninger sammen, vil præsentere det i morgen, når jeg mødes med dem.
Men at kunne hjælpe med at dække noget af den her regning er ikke en tanke, der er fjern for os.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-14:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Den sidste del kan det være at vi tager under næste spørgsmål.
Men jeg vil gerne starte med den kritik, der har været fra eksperternes side, af den automatiske model, tror jeg det hedder.
Der er flere, der skriver, at den er ude af proportioner.
Jeg tror sågar også, at folk – vel at mærke fagpersoner – har skrevet, at den tager børn som gidsler.
Jeg har egentlig to eksempler.
Det er ikke, fordi jeg forventer, ministeren kan svare, men det ene er en kristen skole i Herning, som ikke har nogen smittede elever.
Nu er de lukket ned på grund af den her model.
Så er der Vollsmose.
Nu er jeg selv byrådsmedlem i Odense, og vi har jo flere gange efterspurgt nogle tiltag til at kunne lukke ned mere lokalt og mere smart, om man så må sige, for jeg synes, den måde, modellen fungerer på, er meget uhensigtsmæssig.
Vi havde jo i Vollsmose problemer med, at selv om vi lukkede skolerne ned i Vollsmose og det var i det sogn, hvor smitten var centreret, så havde vi stadig væk elever, vi sendte ud til alle mulige andre skoler.
Vi havde også eksempler på nogle børn, der blev sendt i skole smittet, fordi forældrene ikke forstod, at det ikke var særlig hensigtsmæssigt.
Så der er et eller andet der.
Den her automatiske model er altså bare ikke hensigtsmæssig i den henseende, og det er den kristne skole i Herning jo et godt eksempel på, og det er på samme måde, bare modsatrettet, i Vollsmose.
Så kan jeg se, at jeg stadig væk har taletid tilbage.
Jeg vil også gerne spørge ministeren om det her med de 20 pct., altså at hvert femte barn har rigtig god gavn af at komme i nødundervisning.
Nu spurgte jeg netop på vores udvalgsmøde i går, hvor mange vi har tilbage.
Vi har været under 10 pct., og nu er vi lige nået op på, at det er 20 pct. af vores elever, der er i nødundervisning
Jeg får så at vide fra bl.a. Socialdemokratiet i Odense – og det er ikke, fordi ministeren skal stå til ansvar for det – at de ikke ser det som noget problem.
Det gør jeg helt ærligt, og særlig fordi vi bl.a. hører Red Barnet sige, at de oplever, at der udeomkring stadig væk sidder nogle børn hjemme, som burde have været sendt af sted.
Benny Engelbrecht (S), 2021-04-14:
Jamen der er ingen tvivl om, at Billund Lufthavn har en stor og væsentlig betydning.
Det er klart, at lige nu er alle dele af flybranchen jo helt i knæ, og derfor kan der ske rigtig mange forandringer.
Jeg forventer ikke, at det er en forandring, der betyder, at Billund Lufthavn ikke også er en væsentlig hub, både for passagertransporten, men ikke mindst og nok især også for godstransport, for cargo, som er en meget, meget vigtig del af godstransporten med fly ind og ud af Danmark.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-04-14:
Altså, det ville jo være det samme som at sige: Juhu, jeg synes, at det bedste, der nogen sinde er sket i hele verden, er, at der er en global pandemi.
Det ville jo være helt absurd.
Nu må vi jo ikke møde så mange mennesker, så det kan være, det er derfor, men jeg har i hvert fald til gode at møde et menneske, der synes, det er en god idé at have skolerne lukket.
Og jeg havde da aldrig nogen sinde forestillet mig, at jeg som undervisningsminister skulle lukke skoler.
Det er jo sådan set det modsatte, man har arbejdet for hele sit liv, når man beskæftiger sig med skolepolitik.
Men i lyset af coronaen mener jeg sådan set, at det at gribe ind tidligt og få lukket ned medvirker til, at det samlede antal skoledage, hvor der er lukket, bliver mindre.
Derfor mener jeg sådan set, at den forebyggelse, der også ligger i, at vi ikke får åbnet for tidligt, betyder, at det samlede antal skoledage, hvor der er lukket, bliver mindre, og det tror jeg er til gavn for børnene.
Den værste situation, vi næsten kan sætte vores børn i, er jo en tredje bølge af corona, hvor vi vil være nødsaget til at lave en helt hård nedlukning igen og sende 0.-4.-klasserne hjem, sende 5.-8.-klasserne, der er tilbage på halv tid, hjem, og sende afgangseleverne, der er tilbage på halv tid, hjem igen.
Det vil sige, at vi jo skal gøre tingene i et tempo, der gør, at vi ikke skal over i den der helt hårde nedlukning.
For jeg er overbevist om, at det er bedre for eleverne fra 0.-4.-klasserne at være tilbage, som de er nu, på fuld tid, men også for 5.-8.-klasserne og afgangseleverne, at de er tilbage på en måde, hvor de i det mindste er der hver anden uge.
At skulle tage det fra dem igen ville jeg godt nok synes var meget ærgerligt.
Derfor skal vi jo finde en balanceret måde at komme igennem den her pandemi på.
Men til det der med, om jeg synes, det er godt, at børnene ikke er fysisk til stede i skolerne, vil jeg sige, at jeg synes, at det er forfærdeligt, at vi skal igennem den her pandemi.
Heldigvis er der rigtig mange af børnene, der klarer det rigtig, rigtig godt, men vi ved også bare, at der neden under det her, som de store evalueringsrapporter peger på, jo i hvert fald er i omegnen af 20 pct. af børnene, der har haft rigtig svært ved at få noget ud af det her fagligt, og som heller ikke har det godt med det.
Heldigvis – og det er jo til beroligelse for en meget stor del af forældrene – er der rigtig mange børn, der klarer det her rigtig godt og nok skal få samlet op på det hele igen, men der er altså en social skævhed i det her, og den er jeg selvfølgelig mægtig bekymret for.
Benny Engelbrecht (S), 2021-04-14:
Ja, det er muligt, at det har været drøftet i Venstres folketingsgruppe, men ud fra alene det antal spørgsmål, der har været rejst her i dag, og de utrolig mange penge, det ville kræve, så kunne det måske godt være, at man lige skal tage en samtale igen, herunder også at forventningsafstemme, inden vi med stor sandsynlighed mødes igen næste onsdag og onsdagen efter igen, om, hvad man så rent faktisk har tænkt sig at prioritere inde ved forhandlingsbordet.
Det tror jeg vil være en sund og fornuftig diskussion at tage i Venstres folketingsgruppe.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-04-14:
Det gode er, at det har vi allerede haft så sent som på gruppemødet i fredags.
Det er faktisk også derfor, det er så dejligt, at jeg kan se, at vi, hvis man bare havde fuldført det, som VLAK-regeringen havde fremlagt i deres aftale, hvor man lavede den politiske principbeslutning om, at der skulle være tre spor mellem Randers Nord og Aarhus Nord, jo så allerede havde været i et helt andet niveau end det, som regeringens udspil lægger op til.
Det var jo derfor, jeg spurgte konkret, om ministeren ikke kan se, at der er en verden til forskel på VLAK-regeringens aftale og så S-regeringens udspil.
Men, minister, det er jo ikke bare, fordi jeg står og siger, at jeg er skuffet.
Selv den socialdemokratiske borgmester og tidligere kollega til ministeren og til undertegnede her i Folketinget, hr. Torben Hansen, er jo også meget, meget skuffet og siger, at det er et fejlskud fra regeringens side.
Selv det lokale socialdemokratiske folketingsmedlem er skuffet og siger, at det er en forkert beslutning fra regeringens side, en socialdemokratisk folketingskandidat lokalt, som ønsker at komme i Folketinget, er også ude at sige, at man er skuffet.
Så der er jo et ret stort, skal vi sige, tværpolitisk krav om, at der bliver nødt til at komme noget andet.
Benny Engelbrecht (S), 2021-04-14:
Jeg går ud fra, at hr. Michael Aastrup Jensen ikke er utilfreds med, at der investeres i at afhjælpe den trængsel, der er, og at der tages hensyn til, at der, som spørgeren rigtigt siger, også er trafiksikkerhedsmæssige udfordringer.
For det er jo ikke sådan, at der ikke investeres.
Jeg er med på, at hr. Michael Aastrup Jensen godt kunne have tænkt sig en større investering, men der er nogle projekter, hvorom den her regering har valgt at sige, at vi anerkender, at den samfundsmæssige forrentning enten er lige på kanten af, hvad der kan svare sig, eller faktisk er under den.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-04-14:
Tak for svaret.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at der er rigtig, rigtig mange, der er skuffede og på sin vis også overraskede over det, som den socialdemokratiske regering fremlagde i sit udspil til den nye kommende infrastruktur.
Det er ikke bare de lokale borgere, som jo i lang tid har ønsket det, fordi de med egne øjne, når de kører på motorvejen, kan se, hvordan trafikken bliver værre og værre, og at der kommer flere og flere uheld – også på den konkrete strækning fra Randers til Aarhus, men det er også borgmestrene, som har et sammentømret sammenhold via det, der hedder Business Region Aarhus, og vi har alle erhvervsorganisationer, fagbevægelsen osv.
Så alle de mennesker har altså gennem lang tid givet udtryk for, at de faktisk er enige om det her.
Derfor må jeg indrømme, at vi er rigtig mange, der er skuffede.
Vi er rigtig mange, der selvfølgelig klynger os til det lille håb, som ministeren selv åbnede op for, nemlig de her 10 mia. kr., der er i forhandlingsreserven.
Vi ved jo, at der er en lang række partier, som offentligt har været ude at sige, at de bakker op om ønsket om at få tre spor.
Jeg kan forstå, at både Konservative og Dansk Folkeparti nu også gør det, så vi er snart ved at have samling på blå blok.
Men er ministeren ikke enig i, at det, som S-regeringen har fremlagt, er langt fra det, som VLAK-regeringen lagde frem, hvor man jo kom med en politisk tilkendegivelse, som var klar, nemlig at der skulle være tre spor mellem Randers og Aarhus, og at man så derefter selvfølgelig skulle diskutere, i hvilket år det skulle være en realitet?