runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Ravn (S), 2019-12-11:
Jeg anerkender bestemt det perspektiv.
Det er også derfor, at vi med alvor ser på både de ansattes og virksomhedernes bekymringer i forhold til at lånefinansiere den her skattebetaling.
Og på grund af de bekymringer, der har været rejst omkring likviditet, som er et nøgleord, foreslår vi at fordoble længden af henstandsordningen til 30 år, og samtidig sikrer vi virksomheder adgang til ordningen med et retskrav.
Det synes jeg er et rigtig godt og vigtigt element, for vi er fælles omkring rettidig omhu i forhold til likviditet.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-11:
Vi hører hele tiden det her med, at arvinger til virksomheder skal betale den samme skat som alle andre, og det er jeg da fuldstændig enig i.
Men kan vi ikke lige få bekræftet af hr. Troels Ravn, at hvis en arving af en virksomhed trækker penge ud til sig selv i form af enten løn eller udbytte, så betaler personen nøjagtig den samme skat som alle andre?
Så det, der er på tale her, er ikke, at vedkommende arving slipper for skat, hvis arvingen trækker penge ud til sig selv, men det er, at der skal betales noget skat på selve virksomheden; det skal trækkes ud af virksomheden.
Og de penge er så ikke til rådighed for, at man kan investere i virksomheden og skabe arbejdspladser i Danmark.
Troels Ravn (S), 2019-12-11:
Som jeg allerede har sagt et par gange i debatten her, er der ikke noget, der indikerer, at vores erhvervsliv mister kræfter eller kommer i dårligere form, tværtimod.
Vi vil stadig væk være i topform, også med vores erhvervsliv, også efter at vi hæver bo- og gaveafgiften.
Det her er estimeret til at handle om omkring 400 virksomheder.
Det er et vigtigt tema at drøfte, bestemt, men med hensyn til netop det omkring rammevilkår bliver vi nødt til at se det i en helhed.
Og det at skabe gode rammevilkår for vores virksomheder er også at investere i velfærd.
Marcus Knuth (KF), 2019-12-11:
De to ting opvejer langt fra hinanden.
Men vi kan så kigge på private virksomheder, som ikke er landbrug.
Det interessante er, at landene rundt om os, Norge, Sverige osv., jo har fjernet den her afgift, jeg tror endda med socialdemokratiske kræfter i Sverige, fordi man kan se, at den er forkert, og at det er forskelsbehandling.
Hvordan skal vi sikre, at det private erhvervsliv her i Danmark ikke bare flytter over grænsen i en global verden og etablerer sig der, når nu vi har den her afgift, der er ekstremt skævvredet, og som kun findes i Danmark og ikke i vores nabolande?
Ordføreren taler hele tiden om, at det her vil give flere penge til skoler og til det ene og det andet
, jamen hvis virksomhederne bare flytter ud af landet, hvor skal pengene så komme fra?
Louise Schack Elholm (V), 2019-12-11:
Så ordføreren mener simpelt hen, at virksomhederne ikke er interesserede i genindførslen af formueskattekursen?
Skal jeg forstå det sådan?
Jeppe Kofod (S), 2019-12-11:
Det er jo dejligt, at justitsministeren er den næste i salen, der skal svare på spørgsmål fra spørgeren.
Der kan man jo få en debat med den relevante ressortminister.
Så vil jeg bare sige, at jeg ved, at spørgeren som jeg er meget optaget af, hvad vi gør ved det her.
Det er jo et alvorligt og komplekst problem, vi står med.
De her fremmedkrigere er en kæmpe trussel, og det skal vi håndtere i fællesskab.
Det er også det, jeg appellerer til.
Jeg tror, at når Danmark står sammen omkring de ting her, har vi en stor indflydelse – det mærker jeg ude i verden – i kampen mod Islamisk Stat, også i håndteringen af de sikkerhedstrusler, der er, inklusive fra de her fremmedkrigere.
Kathrine Olldag (RV), 2019-12-11:
Det er der nogle virksomheder der har været.
Det kommer jo rigtig meget an på, hvad det er for en karakter ens virksomhed har.
Men vi har simpelt hen vurderet, at goodwillcirkulærerne er det, der er flertal for, kan man sige.
Carl Valentin (SF), 2019-12-11:
Det er en lidt speciel måde at stille det op på.
For jeg mener, at socialisme og grøn omstilling går hånd i hånd, og jeg synes også, det er rigtig fornuftigt, at vi nu har lavet en historisk grøn finanslov, hvor vi faktisk har prioriteret rigtig mange penge til det her område.
Så jeg ser på ingen måde et modsætningsforhold mellem at hæve bo- og gaveafgiften og at sikre en grøn politik – tværtimod.
Jeg synes faktisk, at vi lige nu viser, at det kan lade sig gøre at gøre begge dele; vi sikrer både en mere retfærdig beskatning og fører en historisk grøn politik.
Så det er jeg rigtig stolt af.
Mona Juul (KF), 2019-12-11:
Jeg har været ude at spørge en hel del virksomheder, og det har ordføreren sikkert også selv.
Og det, jeg oplever, er, at man faktisk er meget bekymret for, om man har midlerne til lige præcis den grønne omstilling.
Carl Valentin (SF), 2019-12-11:
Jeg tror ikke lige, at jeg vil komme med et enkelt konkret tiltag her.
Men jeg vil sige, at jeg faktisk synes, det er centralt, når vi kigger på vores virksomheder, at vi forsøger at indrette vores politik sådan, at det altid kan betale sig at træffe de bæredygtige valg.
For virksomheder har det jo ofte med at lave prioriteringer og træffe valg med baggrund i profithensyn, og det forstår jeg udmærket, og derfor synes jeg også, vi skal prøve at indrette vores samfund sådan, at det kan betale sig for virksomhederne at blive mere grønne.
Det vil vi også arbejde for fremadrettet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-11:
Hvis der er en ting, jeg har lært af mine 6 første måneder herinde i Folketinget, så er det ganske enkelt, at et flertal af politikerne herinde på ingen måde har en snert af respekt for selvstændige erhvervsdrivende.
Jeg tror simpelt hen, at man ganske enkelt ser dem som nogle skaffedyr med en eller anden uudtømmelig kasse, man bare kan tage fra.
Det er skammeligt, og det er moralsk forkasteligt, og det er direkte skadeligt for Danmark og danskernes fremtid.
Nu skal jeg fortælle jer en lille hemmelighed.
Det er faktisk de selvstændige erhvervsdrivende, der driver og finansierer det her cirkus.
Nej, selv når de ønsker at overdrage deres virksomhed til næste generation, skal de også straffes.
Til det er der bare at sige, at Nye Borgerlige siger nej og nej.
Det vil vi ganske enkelt ikke være med til.
Så bliver jeg også nødt til at kigge lidt over på vores borgerlige venner, og til dem vil jeg bare sige, at vi deler jeres bekymring.
Vi synes også, det her er den forkerte vej at gå, men vi stiller også spørgsmålet: Hvorfor fjernede I den dog ikke, da I havde magten – ikke kun ved generationsskifte, men arveafgiften i det hele taget?
Det er jo en forfærdelig dødsskat, og den er skadelig.
Det hører jeg ofte fra de borgerlige partier selv.
For hvis man havde fjernet arveafgiften, skulle den socialdemokratiske regering jo til at indføre en helt ny skat, og det er langt vanskeligere at indføre en ny skat end bare at justere på allerede eksisterende.
Den her handler om 1 mia. kr. i ekstra udgifter til erhvervslivet, og det kan vi lige lægge oven i de andre øgede omkostninger, som man her fra Folketinget har lagt på erhvervslivet.
Der må jeg bare sige, at desværre har de borgerlige partier heller ikke været garant dér, for man har stemt for over en ½ mia. kr. i ekstra omkostninger til erhvervslivet.
Men der er lang tid til næste valg, og i Nye Borgerlige har vi et håb om, at vi i fællesskab kan finde de borgerlige takter frem, også selv om vi lige har været vidne til, at Venstre og Konservative rent faktisk har overhalet den socialdemokratiske regering i afgiftsstigninger.
Det er dårlige tider for det borgerlige Danmark, det er dårlige tider for erhvervslivet, når et Folketing på den måde lægger øgede afgifter ud på det erhvervsliv, som finansierer Danmark.
Så lad os mødes i borgerlig forsoning og sammen få fjernet arveafgiften, ikke kun for virksomheder, men også for borgere.
Og vi vil ikke stå alene: Norge, Sverige, Portugal, Slovakiet, Østrig, Canada, Israel, Mexico, New Zealand, Ungarn, Estland, Luxembourg, Serbien, Australien – en lang række lande har ingen arveafgift.
Så må jeg ikke ønske alle i Folketinget og især mine borgerlige kollegaer en rigtig god juleferie, når vi når så langt, og lad os nu finde, når vi kommer tilbage efter nytår, de borgerlige dyder frem, så vi står som en stærk fælles borgerlig stemme.
Ligegyldigt hvad vil Nye Borgerlige i hvert fald altid stå for dette, og derfor kan vi selvfølgelig ikke støtte et lovforslag, som giver øgede udgifter til erhvervslivet.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-11:
Jeg har lige to ting.
For det første spurgte hr. Lars Boje Mathiesen, hvorfor vi ikke havde afskaffet generationsskifteskatten.
Det går Det Konservative Folkeparti ind for; det ville vi også gerne have gjort.
Hvorfor gjorde I det så ikke, for I havde jo flertallet?
Der kan jeg sige, at hr. Lars Boje Mathiesen har jo også flertallet nu.
Altså, han kan gå sammen med os og de andre borgerlige partier – og f.eks. Enhedslisten.
Så har man jo et flertal, og så kan man afskaffe generationsskifteskatten.
Hvis hr. Lars Boje Mathiesen nu indvender, at Enhedslisten jo ikke går ind for at afskaffe generationsskifteskatten, så det flertal kan ikke blive enige om at gøre det, så tror jeg også, han vil kunne forstå, hvorfor generationsskifteskatten ikke blev afskaffet af det borgerlige flertal.
Den anden ting er, at jeg godt kunne tænke mig at få uddybet, hvad hr. Lars Boje Mathiesen mente med det sidste, han sagde, om, at vi havde overgået Socialdemokraterne i skatter og afgifter.
Vi lavede nogle ikke kæmpestore, men dog alligevel betydelige skattelettelser.
Hvordan mener hr. Lars Boje Mathiesen at vi har overgået Socialdemokraterne?
Det forstod jeg simpelt hen ikke.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-11:
Så ja, der overgik man altså den socialdemokratiske regering.
Lad os sige, at den tidligere VLAK-regering havde gået til Dansk Folkeparti og sagt: Ved I hvad, vi skal have nogle stramninger på udlændingepolitikken, og vi ved, at når der kommer stramninger på udlændingepolitikken, så sparer det penge.
Over 33 mia. kr. brugte man på forfejlet ikkevestlig indvandring.
Hvis man var gået til Dansk Folkeparti og havde sagt, ved I hvad, vi vil godt være med til nogle af de der stramninger, det giver et provenu til staten, og skal vi ikke bruge det på at sænke arveafgiften for ganske almindelige danske statsborgere?
så tror jeg, at Dansk Folkeparti havde sagt ja tak.
Det er jeg overbevist om.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-11:
Okay, så der var en enkelt skat, hvor hr. Lars Boje Mathiesen kunne påpege, at bl.a. mit parti gik ind for, at den skulle være højere, end Socialdemokraterne mener.
Det var en lille smule selektivt, når vi så samtidig ville gå ind for, at det ekstra provenu, der kommer fra det, skulle gå til at sænke andre afgifter.
Så lad nu være med hele tiden at lave et forkert billede af, hvad andre partier mener.
Lad være med at opstille nogle uenigheder, som ikke er der.
Vi går ind for lavere skat, vi går ind for et lavere skattetryk, og vi har igen og igen fremsat forslag om at sænke skatterne.
Den der strategi med at tvinge Dansk Folkeparti til noget er blevet prøvet, og jeg tror, at hr. Lars Boje Mathiesen vil finde ud af, at herinde i Folketinget får man vedtaget de ting, der er flertal for.
Og der har ikke været flertal for at afskaffe skatten ved generationsskifte.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-11:
Nu forholdt jeg mig til det lovforslag, som jeg har behandlet, og der var det Konservative og Venstre, som ville hæve afgifterne mere end den socialdemokratiske regering.
Sådan er det.
Derudover her Konservative jo også stemt med den socialdemokratiske regering om at hæve en lang række omkostninger for f.eks. bankvæsenet på hybridkapital, hvilket ikke var et krav fra EU.
Man har øget udgifterne for nogle, der eksporterer biler.
Det kostede også lige 100 mio. kr.
Så Konservative har lagt stemmer til væsentlig øgede udgifter for erhvervslivet.
Så man kan bare gå tilbage og se, hvad man har stemt.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-11:
Vi behandler nu regeringens socialistiske lovforslag om at øge beskatningen ved generationsskifte i familievirksomheder.
Vi ville nok ikke komme så langt med det, fordi vi bare står helt forskellige steder: Socialister synes, at størstedelen af samfundets produktion skal tages fra dem, der producerer, og hvor pengene skal ende i statskassen.
Mens vi, der ikke er socialister, synes, at størstedelen af samfundets produktion skal blive hos dem, der har produceret, sådan at de kan gøre godt med de penge på den måde, som de synes er bedst.
Det, man burde kunne blive enige om, er, om det gør noget godt for en samfundsøkonomi, at man opsuger penge ude fra virksomheder, der kunne benytte de penge til at investere i ny produktion, nye maskiner, som gør produktionen mere produktiv, og i flere arbejdspladser, og så i stedet bruger dem på flere pædagoger, fordi kommunerne ikke menes selv at kunne beslutte, hvor mange pædagoger det er bedst at have, på at afskaffe kontanthjælpsloftet og starthjælpen, integrationsydelsen i form af en ny ydelse, som man midlertidigt har, indtil man hæver den permanent.
Og der tror jeg, det er svært at opstøve mennesker med forstand, som vil sige, at samfundet bliver rigere af, at vi tager pengene, som kunne være investeret ude i virksomhederne, og bruger dem på de ting, som socialisterne i Folketinget hellere vil bruge dem på; det tror jeg er svært.
Man kan forestille sig en virksomhed, der har godt gang i forretningen, og som er ejet af en familie.
Og man skal ikke alene betale bo- og arveafgiften.
Fordi de arvinger, der er, i de fleste tilfælde ikke råd til selv at betale bo- og arveafgiften, skal de også have penge ud af virksomheden, både til bo- og arveafgiften, men også til at betale den skat, som skal betales af, at de får penge ud af virksomheden til at betale bo- og arveafgiften.
Så det er altså et ret stort beløb, og det beløb kan så ikke være til rådighed for den satsning, som virksomheden gerne ville gøre i forhold til en ny produktionsform, investeringer i forskning, som kunne gøre produktet, man producerer, bedre, eller i forhold til det at ansætte nogle flere medarbejdere i en periode for at se, om det kan generere et overskud, som berettiger ansættelsen.
Der er og bør ikke være nogen tvivl om, at det røde flertal i Folketinget anvender pengene på en måde, som ikke er lige så gavnligt for økonomien, som det ville være, hvis virksomhederne havde fået lov til at beholde pengene.
Og af den grund stemmer Liberal Alliance imod det her socialistiske lovforslag.
Louise Schack Elholm (V), 2019-12-11:
Hvordan mener ministeren at det her kan gavne Danmark og de 850.000, hvis job sættes på spil, når man hæver afgiften så betydeligt som 1 mia. kr. – 1,3 mia. kr. i umiddelbar virkning og 1 mia. kr. efter tilbageløb?
Hvad vil ministeren sige til de danskere, der mister deres job som følge af den her afgiftsstigning?
Morten Bødskov (S), 2019-12-11:
Regeringens erhvervspolitik handler om at investere i fremtiden.
Og derfor bruger vi de her penge til at investere i uddannelse, således at danske virksomheders kamp for vækst og beskæftigelse bliver styrket, ikke bare nu og her, men også på lang sigt, ved at man får bedre uddannet arbejdskraft.
Når jeg er rundt at besøge danske virksomheder, er det noget af det, de peger på: Der er behov for mere arbejdskraft, der er behov for mere kvalificeret arbejdskraft.
Det er det, vi sikrer nu.
Det er sådan set fair nok, altså, det har stået klart længe, at vi er uenige om det her.
Vi vil hellere bruge pengene på ungdomsuddannelser, og I vil hellere bruge pengene på store skattelettelser, og særlig meget store skattelettelser til nogle meget store virksomhedsejere.
Det er jo det, der er virkeligheden i det her.
Mona Juul (KF), 2019-12-11:
Tak for det.
Jeg tænker, at ordføreren har forklaret, hvad socialistisk politik er.
Men jeg forestiller mig også, at ordføreren går op i den grønne omstilling.
Lige præcis det område synes jeg er rigtig, rigtig vigtigt i forhold til den her debat, for det, der er vigtigt for virksomheden, er at have råd til den grønne omstilling og sørge for, at der faktisk er midler til innovation, teknologisk udvikling og hele den digitalisering, vi ser foran os.
Så hvad tænker ordføreren er vigtigst: den grønne omstilling eller den socialistiske politik?
Carl Valentin (SF), 2019-12-11:
Jeg synes, det er lidt vigtigt, at vi ikke gør behandlinger af sager i Folketinget til, at man kan stille spørgsmål til enhver politisk sag, det nu kunne være.
Men i forhold til det om konsulenter er vi helt klar til at se på at mindske antallet af konsulenter og spare nogle penge dér.
Det vil vi rigtig gerne arbejde for fremadrettet, både med regeringen og også med Nye Borgerlige, hvis det skulle være.
Det ser jeg ikke noget problem i.
Vi har ingen skrupler i forhold til at gennemføre det her forslag.
Vi er faktisk stolte af det.
Vi synes, det er rigtig god politik, og vi mener sådan set sagtens, at erhvervslivet kan klare at betale en skat på 15 pct. i den her sammenhæng.
Vi synes ikke, det er så ulidelig højt, som det lyder, når man hører de mange spørgsmål fra højrefløjen i dag.
Så vi synes sådan set, det er fornuftig politik, og kan stå fuldstændig på mål for det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-12-11:
For der er ikke mange mål, man så redder, vil jeg sige.
Det er jo altså i sidste ende lønmodtagerne, som kommer til at betale prisen med færre arbejdspladser, mindre efteruddannelse på virksomhederne, lavere produktivitet, virksomheder, der ikke tager så mange lærlinge ind.
Mangel på lærlinge- og praktikpladser er noget, vi igennem mange år har haft problemer med i Danmark, og nu er kurven ved at vende.
Det skyldes bl.a. gode vækstbetingelser og ikke mindst højkonjunktur.
Men det blæser SF altså åbenbart på.
Jeg synes, det er virkelig bekymrende.
Carl Valentin (SF), 2019-12-11:
Nej, SF blæser ikke på erhvervslivets rammevilkår, for der er masser af andre ting, der har betydning for erhvervslivets rammevilkår, end bare skatteprocenten.
Det er klart, at hvis man kun ser isoleret på det, så er det da ikke fedt for erhvervslivet at få højere skatter; det er klart.
Det er da fedest for erhvervslivet overhovedet ikke at skulle betale noget, med hvis de ikke skulle betale noget, ville vi ikke have penge til at forbedre erhvervslivets rammevilkår på nogle andre områder.
Og nu styrker vi f.eks. vores uddannelser, og det synes jeg er fornuftigt.
Det har også en betydning.
Politik handler om prioriteringer, og jeg synes, at vi prioriterer rigtigt her.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-11:
Hr. Carl Valentin siger, at den her forhøjelse af bo- og gaveafgiften er god socialistisk politik.
Denne kontrol af produktionsmidlerne kan have forskellige udtryk.
Der kan fx være tale om statsejerskab, kooperativer eller arbejdernes direkte ejerskab over deres egen arbejdsplads.«
Er det det, der er målet med forhøjelsen af bo- og gaveafgiften, altså at de familieejede virksomheder med tiden skal ophøre med at være familieejede og i stedet for komme i arbejdernes direkte ejerskab?
Carl Valentin (SF), 2019-12-11:
Nej, at det er ikke det, der er målet med det her.
Men socialisme handler jo også om andet end ejerskab.
Socialisme handler f.eks. om en retfærdig fordeling; det handler om økonomisk lighed, det handler om at styrke vores velfærd.
Så derfor synes jeg, at det her er socialistisk politik.
Det kan godt være, at min definition af socialisme så er lidt bredere end Wikipedias, men ikke desto mindre mener jeg helt klart, at det her ligger inden for rammerne.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-11:
Almindelig omfordeling i et samfund er socialliberalisme, konservatisme og socialdemokratisme – alt muligt.
Men hvis man siger, at en politik er socialistisk, så er det, fordi man synes, at produktionsmidlerne skal overgå til fælleseje.
Når hr. Carl Valentin direkte siger, at målet med det her er socialisme, og at det er socialistisk politik, spørger jeg derfor
: Er det så, fordi hr. Carl Valentin og SF som et socialistisk folkeparti inderst inde drømmer om, at de familieejede virksomheder skal ende med at være fælleseje?
Carl Valentin (SF), 2019-12-11:
Det er, fordi min definition er socialisme nok er lidt bredere end den, som ordføreren lægger frem her.
Jeg nævner det, fordi det her forslag bl.a. sikrer øget omfordeling.
Men det er klart, at det da er en del af SF's politik at sikre flere medarbejderejede virksomheder og sådan noget.
Det kan man fint finde frem til i vores principprogram, og det tænker jeg at vi kan have en god debat om en anden dag.
Men det er ikke det, der er tilfældet med det her lovforslag.
Niels Flemming Hansen (KF), 2019-12-11:
Mange tak.
Igen bliver jeg noget bekymret, når ordføreren omtaler, at de bredeste skuldre skal bære de tungeste læs.
Forstår ordføreren, hvordan man opstarter en typisk familieejet virksomhed, og hvor lidt de her mennesker rigtig ofte tjener på at drive den her virksomhed?
Carl Valentin (SF), 2019-12-11:
Det tror jeg egentlig at jeg er nogenlunde klar over.
Niels Flemming Hansen (KF), 2019-12-11:
Det er jeg på nationens vegne glad for.
Når nu ordføreren har dette vigtige ordførerskab, kan ordføreren så ikke forklare mig, hvordan 15 pct. ikke er ulideligt mange penge at skulle betale i et generationsskifte?
I øvrigt vil jeg gerne høre, om ordføreren forstår, hvordan et generationsskifte gennemføres.
Carl Valentin (SF), 2019-12-11:
Det er ikke ulideligt mange penge, for man har tidligere haft den på 15 pct. og har kunnet se, at det sagtens kunne fungere.
I øvrigt synes jeg også, at det i forlængelse af dit spørgsmål er relevant at nævne, at Det Økonomiske Råd har sagt, at det faktisk kunne forringe produktiviteten med ordningen, som den var tidligere, fordi der kunne være en tendens til, at det ikke var de dygtigste, der arvede virksomheden og drev den videre, men dem, der lige tilfældigvis var født ind i en familie.
Det synes jeg også er relevant at have med.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-11:
Deler ordføreren Socialdemokratiets og regeringens holdning om, at der kan spares 3 mia. kr. på konsulentydelser?
Carl Valentin (SF), 2019-12-11:
Jeg kan på ingen måde se, hvordan det er relevant i forhold til det her.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-11:
Det er relevant, for det handler om prioriteringer.
Det har ordføreren jo selv sagt.
Det er derfor, at jeg bringer det op.
Når man nu siger, at man deler holdning med Socialdemokratiet om, at der kan spares 3 mia. kr. på det, men man vælger kun at spare 800 mio. kr., som man har valgt, fordi man har lavet en finanslov, hvor man kun sparer 800 mio. kr., så er der jo en del i overskud, nemlig 2,3 mia. kr. Dem kunne man jo tage ved at spare noget mere på brugen af eksterne konsulenter, og så behøvede man ikke at tage pengene fra familieejede virksomheder.
Derfor handler det jo om politik, og det handler om prioriteringer.
Det er jo det, man gør.
Louise Schack Elholm (V), 2019-12-11:
Vi går sådan set op i, at danskerne har et job.
Og 92 pct. af alle danske virksomheder er familieejet, så det her er jo en generel sænkning af Danmarks konkurrenceevne.
Når man kombinerer det med regeringens øvrige finanslovsudspil, hvor man sænker hovedaktionærfradraget og indfører en række ekstra afgifter på en række forskellige ting, så bliver Danmarks konkurrenceevne forværret.
Og ministeren burde jo om nogen vide, hvordan det har en betydning for Danmarks velstand, at vi rent faktisk er konkurrencedygtige.
Så hvad vil ministeren sige til danske virksomheder, som står her og tænker: Skal vi så flytte ud af landet?
Skal vi sælge til en kapitalfond?
Synes ministeren, det er bedre, at det er kapitalfonde, der ejer de danske virksomheder, end at de er familieejede?