runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-03-19:
Overordnet set synes jeg, at det er en dårlig idé.
Der har jo været mange historier fremme, som sætter spørgsmålstegn ved, om de her stillerum bliver brugt efter hensigten, eller om de bliver kapret af religiøse kræfter.
Det er jo fint nok at have den ambition, at folk skal kunne puste ud, få en pause eller fordybe sig osv.
Det tror jeg ikke at der er nogen der er imod.
Men alligevel har man, bl.a. på Syddansk Universitet, efter min mening gjort det helt rigtige, da man valgte at lukke deres fordybelsesrum midlertidigt.
Det gjorde man, fordi man ikke var tilstrækkelig sikker på, at der var tale om et neutralt rum, som var til rådighed for alle.
Vi har haft Kommissionen for den glemte kvindekamp, der har interesseret sig for spørgsmålet om uddannelsesinstitutioner og givet en række anbefalinger, bl.a. i forhold til bederum, og det er noget af det, som jeg også sidder og kigger på.
Så generelt set
synes jeg da, at det lyder som en dårlig idé.
Jeg vil ikke på den måde ødelægge et af Danmarksdemokraternes beslutningsforslag ved at stå her i Folketingssalen og tage forskud på glæderne.
Det synes jeg at man med al respekt skal tage den dag, hvor det er sat på dagsordenen i Folketinget.
Men jeg kan i hvert fald sige så meget, og det har jeg også selv været ude med flere gange, at hvis man har de her kønsopdelte bederum – nu kalder vi dem bederum, og så lyder det jo, som om folk sidder og beder aftenbøn, men det er reelt små moskéer, som bliver etableret på danske uddannelsesinstitutioner – så skal man stoppe det, og det mener jeg at først og fremmest rektorerne har ansvaret for.
Magnus Heunicke (S), 2025-03-19:
Helt konkret har vi jo sammen i regeringen netop afsat 137 mio. kr. til 22 konkrete initiativer mod negativ social kontrol, og jeg har været rundt forskellige steder i Danmark og mødtes med støtteorganisationer og de unge kvinder, som er kommet ud fog har haft meget, meget voldsomme oplevelser i deres egen familie og i deres egen omgangskreds, hvor de nogle gange har måttet leve et dobbeltliv og flygte bare for at få en kæreste eller en uddannelse.
Det er dem, der skal hjælpes.
Det er det mest sårbare område, og der sætter vi ind.
Susie Jessen (DD), 2025-03-19:
Men det initiativ, som ministeren henviser til her, var jo et pseudoinitiativ.
Det lød også fra kommunerne selv, at det her overhovedet ikke ville have nogen virkning.
Det kommer til at køre videre uden for åbningstiden.
Det er der flere der har sagt.
Der er flere, der har bekræftet, at det bare kommer til at køre videre.
At man ændrer en lillebitte del på den måde, kommer altså ikke til at ændre noget som helst.
Det havde vi en debat om her i Folketingssalen.
Jeg kunne godt tænke mig her afslutningsvis at høre fra ministeren, hvad der ligger på ministerens bord i forhold til muslimske piger her i den nære fremtid af helt konkrete initiativer for at forhindre negativ social kontrol.
Magnus Heunicke (S), 2025-03-19:
Nu nævnte Susie Jessen netop selv et af de problemer, der har været i årevis, nemlig problemerne omkring kønsopdelt svømning, hvor vi jo så, at en far blev forvist, bare fordi han var kommet ind i svømmehallen og sad på tilskuerrækkerne, fordi der var kønsopdelt svømning.
Det, der senest er sket i den sag, er jo, at vi har grebet ind, og at der er kommet nye regler fra statens side, der betyder, at det ikke som hidtil bliver muligt at have den form for kønsopdelt svømning og dvs. diskrimination af det ene køn.
Peter Skaarup (DD), 2025-03-19:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad mener ministeren om, at Aarhus Universitet åbner endnu et stillerum?
Susie Jessen (DD), 2025-03-19:
Det er jeg enig i, men hvad skal vi så gøre ved det?
Jacob Jensen (V), 2025-03-19:
Jeg synes, det er vigtigt, at man har et regelsæt, som gør, at der sådan set ikke er behov for den her sanktionering, forstået på den måde, at dem, der går ind i en butik og køber fødevarer, bliver gjort opmærksom på, at der kan være udfordringer, i forhold til hvad der er i de her forskellige fødevarer, og hvis man er i tvivl om, om man kan tåle at spise noget, man vil købe, skal man spørge i butikken, altså så alle er klar over, hvad det er for nogle udfordringer, man har, og man kan spørge, hvis man er i tvivl.
Så er der i hvert fald mere rene linjer at arbejde efter.
Så det er sådan set at sikre, at dem, der har allergi, ikke spiser noget, de ikke kan tåle, og samtidig at sikre, at de erhvervsdrivende, der gerne vil gøre et godt stykke arbejde, også har mulighed for at gøre det, uden at de bliver overvæltet af kæmpe bøder.
Sophie Løhde (V), 2025-03-19:
Jeg konstaterer, at vi har et massivt problem, og det har vi ikke mindst med kiosker, og ikke kun for så vidt angår salg af tobak og alkohol ulovligt til mindreårige, men også med svindel og bedrageri på andre punkter.
Det afslører den sidste razzia her.
Så får man det til at lyde, som om det er, fordi der en enkelt gang bliver begået en fejl.
Vi kan se fra Sikkerhedsstyrelsens seneste opgørelse i forhold til unge kontrolkøbere, at der ved mere end hver tredje kontrol er konstateret overtrædelser, og det er jo altså ikke, at man alene har besøgt kiosker, eller at man alene har besøgt en købmand eller andet, men det vidner om, at der i stor stil bliver solgt.
Men jeg kan så også, og det er det positive, fortælle, at der i dag er kommet en helt ny undersøgelse frem, der viser, at for første gang nu vurderer de unge, er det er blevet sværere at købe alkohol og få fat i det.
Og det viser jo, at den indsats, hvor vi nu siger, at det ikke længere bare er noget, vi leger, altså det der med, at man skal være 18 år for at købe en flaske sprut, men at det faktisk er noget, vi tager seriøst, begynder at virke, men vi er langtfra at være i mål.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-03-19:
Jeg synes, jeg hører, at der er imødekommenhed.
Jeg er sådan set fint med på, at der er en mulighed for at hæve det 50 pct. og sænke det med 50 pct., afhængigt af hvor mange ansatte der er osv.
Det er, hvis der bliver en forsætlig handling – uanset hvor mange ansatte der er, er det stadig væk ikke med vilje, det er foregået.
Personligt synes jeg, at 40.000 kr., 50.000 kr. og 60.000 kr. for fejl, der er begået, altså uforsætligt, og som ikke har til hensigt at skade nogen, vel vidende og anerkendende, at vi taler om folks sundhed og helbred, er store beløb, især når vi tænker førstegangsbøder.
Jacob Jensen (V), 2025-03-19:
Men det er vi slet ikke uenige om; det er så et spørgsmål om, hvordan vi kommer derhen.
Det, man kalder normalbødestørrelsen, er fastsat helt tilbage i fødevareloven, jeg tror, det var tilbage i 2006 eller deromkring.
Og så har man så nogle muligheder for at hæve det med 50 pct., hvis man har et antal medarbejdere over 10 og op til 24, og man kan så også sænke det med 50 pct., hvis man er under 4 medarbejdere.
Så der er noget fleksibilitet i forhold til den størrelses virksomhed, der er tale om, men det er selvfølgelig også vigtigt, at man også ser det her, i forhold til hvad det så er for nogle konsekvenser, det måtte kunne have, hvis ikke man lever op til de krav, der nu måtte være i forhold til indholdet af det, der er i fødevaren.
Så det er ligesom den balance, vi skal finde, og det håber jeg vi også kan finde i fællesskab i vores aftalekreds.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-03-19:
Jeg oplever faktisk, at så stor accept blandt forbrugere og detailhandel osv., i forhold til der skal være styr på sagerne.
For ca. 2½ år siden var der ingen, der fik en bøde på 40.000 kr. for at skrevet æg med småt.
Det er helt sikkert.
Jeg har meget, meget svært ved at tro, det er begået med vilje; det forestiller jeg mig af en fejl.
En vinhandler fik for ca. 14 dage siden en bøde på 50.000 kr. for at sælge alkohol til en mindreårig, hvilket selvfølgelig ikke skal forekomme.
Vinhandleren følte sig sat i en situation, hvor det mere eller mindre mindede om en fælde.
Det, der er mit fokus her, er, at vi skal have nogle bøder, der står i proportion med den forseelse, der er begået.
Peter Skaarup (DD), 2025-03-19:
Ja, og så er det store spørgsmål jo, hvordan ministeren vil sikre det.
Jeg kan i hvert fald sige til ministeren, at ministeren ikke kommer til at ødelægge noget for os, hvis ministeren i dag siger: Nu har regeringen for en gangs skyld besluttet sig for at gøre noget; nu har regeringen besluttet sig for at stoppe med de her bederum og stillerum på vores uddannelsesinstitutioner.
Ministeren ødelægger ikke noget, hvis det er det, der kommer frem i dag.
Så kom bare ud af busken, minister.
Så vil jeg også godt lige spørge ministeren: Når nu den her kommission siger meget klart, at det er social kontrol, man bruger de her bederum til, hvad er der så at betænke sig på?
Hvad venter vi på?
Venter vi på næste valg, hvor man kan blive afløst af nogle andre, der så måske heller ikke gør noget?
Jacob Jensen (V), 2025-03-19:
Først og fremmest tak for spørgsmålet.
Jeg vil selvfølgelig starte med at sige, at jeg jo ikke kan gå ind i en igangværende sag.
Men når det er sagt, er det også vigtigt for mig at slå fast, at mærkningen af fødevarer jo skal sikre, at forbrugerne også får de nødvendige oplysninger om et givent produkt, og de konkrete regler om allergenmærkning skal være med til at sikre den bedst mulige fødevaresikkerhed for de forbrugere, som netop har allergi af forskellig slags.
Det kan potentielt have ret alvorlige og store konsekvenser for allergikere at indtage bestemte ingredienser, så det skal man selvfølgelig være meget opmærksom på.
Når det er sagt, bør vi jo altid overveje, om vi har de rette sanktionsniveauer, og om det er hensigtsmæssigt og proportionalt i forhold til forseelsen og dermed også formålet med den lovgivning, der er rammen om det.
Så det er jeg sådan set enig med spørgeren i.
Det er jo også derfor, at vi i fællesskab har aftalt i vores fødevare- og veterinæraftale fra juni sidste år, at vi netop skal gennemføre sådan et serviceeftersyn af sanktionsniveauerne i fødevarekontrollen og heriblandt også have fokus på proportionaliteten i bødestørrelser og reglerne for allergenmærkning.
For jeg hører også godt de her forskellige eksempler, som for nogle kan virke mærkværdige.
Derfor er jeg selvfølgelig særdeles tilfreds med, at eftersynet gennemføres sådan, at vi netop altid kan have proportionalitet i sanktionerne, og det ser jeg selvfølgelig også frem til at drøfte med aftalekredsen om fødevare- og veterinæraftalen her senere på året.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-03-19:
Hvad er ministerens holdning til, at en lokal slagter i Lemvig har fået en sur smiley og en bøde på ikke mindre end 60.000 kr. for i forbindelse med en opdatering af sit edb-system at have glemt at angive gult sennepsmel og selleriknold på ingredienslisten i brunchpølser med Vesterhavsost, på trods af at slagteren ikke tidligere har begået fejl og tilmed fik rettet fejlen på under 2 minutter, og inden kontrollanterne fra Fødevarestyrelsen var ude af butikken igen?
Finder ministeren sanktionen proportional med forseelsen, og vil ministeren se på, om bøder i den størrelsesorden er rimelige for sådanne småfejl og forglemmelser?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-03-19:
Der er jo også den mulighed, at regeringen bliver genvalgt.
Det ved jeg godt ikke ligefrem er hr. Peter Skaarups kop te, men ikke desto mindre kan det jo faktisk ske.
Jeg synes da, at vi har leveret masser af milde gaver til hr. Peter Skaarup og Danmarksdemokraterne.
Der var det med flere udvisninger af kriminelle udlændinge.
Det var jo noget af det, som hr. Peter Skaarup har efterspurgt i mange år.
Der var det med forbuddet mod religiøst opdelt svømning, som der blev nævnt i sidste spørgsmål.
Der var det med forbuddet mod fætter-kusine-ægteskaber.
Jeg synes, at vi overvælder Danmarksdemokraterne med gaver.
Det kan jo være, at vi også kommer til at gøre det her.
Det ved jeg ikke endnu.
Men jeg synes da ikke, at vi er fedtede med gaver til hr. Peter Skaarup og Danmarksdemokraterne.
Jacob Jensen (V), 2025-03-19:
Som sagt kan jeg ikke kommentere en konkret verserende sag.
Men det er klart, at sanktionsniveauet, også i fødevarekontrol, hvis man overtræder reglerne, altid efter min vurdering selvfølgelig skal ses proportionalt med forseelsens størrelse.
Og det gælder, synes jeg, i øvrigt generelt.
Jeg vil så også gerne sige, at når vi taler om allergenmærkning, kan det altså – som jeg også sagde i min indledning – have ret alvorlige konsekvenser, hvis folk får spist noget, som de ikke kan tåle.
Altså, der er folk, der kan dø af det.
Så derfor er det her ikke noget, man skal tage let på.
For hvis ikke kontrollen var kommet, kunne man jo forestille sig, at den så ikke var blevet rettet op, og så kunne der være sket ting og sager.
Det er igen uden at forholde mig til den konkrete sag.
Men når det er sagt, glæder jeg mig over, at vi nu har aftalt, at vi netop kigger sanktionsniveauerne igennem på fødevareområdet og får en tilbagemelding specifikt i forhold til allergenområdet, fordi det har en stor betydning i begge retninger, sådan at vi også i fællesskab kan finde ud af, om proportionaliteten er i orden i det nuværende sanktionsniveau.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-03-19:
Jeg synes faktisk, det var meget imødekommende fra ministerens side.
Jeg vil bare sige lidt i forhold til, at fejlen ifølge slagtermesteren opstod, fordi de havde fået nyt it-system til at udskrive de her labels på, og det er blevet opdateret inden for det seneste halve år, og på en eller anden måde er de her to ingredienser røget ud af systemet.
Slagtermesteren lægger sig fladt ned og anerkender også, at der kan blive tale om en bøde.
Men de 60.000 kr., som jeg kan forstå på ministeren at han godt kan se kan være lidt af en udfordring – det er der i hvert fald rigtig mange mennesker der kan se at der kan være en udfordring i – for en menneskelig fejl, der på ingen måde er gjort med forsæt, er altså i min optik helt urimeligt.
Mener ministeren så, at man f.eks. kunne lave det med en form for bøde, der er udstedt på et grundlag som begået forsætligt eller begået uforsætligt?
Slagtermesteren deroppe har hidtil aldrig fået en anmærkning og er blevet rost af fødevarekontrollen.
Så spørgsmålet er, om bøden afspejler størrelsen på forseelsen, og om den er sket ved et uheld.
Peter Hummelgaard (S), 2025-03-19:
Politiet gør i forvejen meget og også en stor indsats.
Men det er også klart, og det synes jeg lige så godt man kan være ærlig omkring, at politiet ikke altid kommer til at have mulighed for at rykke ud til hvert evige eneste tilfælde, hvis der f.eks. sker noget, der er af personfarlig karakter, i baggrunden.
Der har spørgeren og et bredt flertal i Folketinget jo også selv været med til at sige, at vi skal prioritere de sager, hvor det er sådan, at der sker personfarlige forbrydelser.
Det ændrer dog ikke ved, at politiet jo altså også kører efterforskninger, hvor man prøver at travle det op i forhold til nogle af de her organiserede butikstyverier og organiserede tyvebander, og hvor man jo rent faktisk også lykkes med det, og det skal politiet fortsætte med.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-03-19:
Nu nævner ministeren også den her tryghedsreform, der kom frem i sidste uge, og noget af det, jeg savnede ved den, var jo faktisk et fokus på den tryghed, det skaber, hvis man ved, at politiet rent faktisk kommer ud til en butik, der har haft nogle butikstyve på spil.
Der har jeg da et frisk eksempel fra SuperBrugsen i Videbæk, i mit eget område, hvor to rumænske tyve kommer ind og stjæler for 7.700 kr., de tilbageholder dem, men politiet har ikke tid til at komme.
Så hvordan skal tryghedsreformen hjælpe de butikker, hvis politiet ikke har tid til at komme?
Peter Hummelgaard (S), 2025-03-19:
Det er jo klart, altså uanset hvilke bøder og til hvem.
Der er jo desværre mange, og det er, uanset om det er fartbilister eller det er andre udlændinge, som simpelt hen ikke betaler de bøder, de får.
Der arbejder vi jo på tværs af hele regeringen med at sikre en stærkere og mere effektiv håndhævelse, og det gælder også de bøder, man måtte få for butikstyverier, og jeg har en meget, meget tæt dialog med branchen.
Så sent som den 28. februar havde jeg sidst et møde med Dansk Erhverv, og herunder også repræsentanter fra selve detailbranchen, om, hvad vi yderligere kan gøre for at sætte ind over for butikstyverier, og de kom med en række idéer, som vi lige nu er ved at kvalificere i Justitsministeriets embedsværk.
Pernille Vermund (LA), 2025-03-19:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er ministerens opgave at blande sig i, hvad de danske pensionskasser foretager af investeringer?
Betina Kastbjerg (DD), 2025-03-19:
Jeg kan jo ikke være uenig i, at det er tyvene, der står for ansvaret.
Men jeg hører jo en del frustration fra de her købmænd, og det er jo rigtig meget, som ministeren også siger det, udenlandske kriminelle, som kommer ind og begår ret store tyverier.
Nu nævner ministeren i sit første svar, at vi har skærpet bødestraffene til minimum 1.000 kr., og at det skal overstige værdien af det stjålne.
Men problemet er jo lidt, at man ikke får indkrævet de her bøder, og at det nok primært er de udenlandske tyvebander, der ikke får dem betalt.
I gennemsnit har man over de sidste 5 år opkrævet 32 pct. af bøderne.
Så hvad er det, ministeren vil gøre, for at man får indkrævet de her bøder, eller at man får iværksat noget andet, som ligesom skal bløde op for det her?
Altså, det hjælper jo ikke, at vi hæver bøderne, hvis de ikke bliver betalt.
Peter Hummelgaard (S), 2025-03-19:
Jeg mener, at butikkerne gør rigtig, rigtig meget, og det er jeg jo også selv i dialog med branchen om og har også set ved selvsyn, og det er uanset, om det har handlet om at ansætte flere vagter ved butikkerne eller at have aflåst nogle af dyre varegrupper.
Det er jo det hele taget trist, at det overhovedet er nødvendigt, men det er jo både, fordi der er for mange helt almindelige danskere, som ikke kan holde snitterne for sig selv, og fordi vi ser en stigning af bl.a. udenlandske tyvebander, som bruger det, og de ting, butikkerne gør i dag, er jo i virkeligheden forebyggende af egen drift for at minimere antallet af butikstyverier.
Men til syvende og sidst er de eneste, der bærer ansvaret for tyverierne, tyverne.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-03-19:
Tak for svaret.
Ja, og mit spørgsmål henleder jo til den udtalelse, som justitsministeren kom med tilbage i starten af januar, hvor ministeren udtalte, at butikkerne også selv havde et ansvar, når det gælder butikstyverier, og det er vel korrekt, at man har skærpet straffen osv., og det har vi også selv været med til at vedtage.
Men står ministeren ved den udtalelse?
Og hvad er det, han mener at butikkerne kan gøre yderligere for at undgå det?
Så hvad er det, ministeren mener at butikkerne skal gøre for at gøre det mindre tiltalende at begå butikstyveri, og de ikke bliver udsat for det?
Peter Hummelgaard (S), 2025-03-19:
Tak for ordet.
og også tak til spørgeren for spørgsmålet.
Der må ikke herske tvivl om, at jeg som justitsminister er meget optaget af at få knækket den kedelige stigning i antallet af butikstyverier.
Derfor har regeringen også med udspillet »Sammen om en tryggere hverdag« og det lovforslag, som Folketinget vedtog den 23. januar 2025, iværksat flere initiativer til at sætte hårdere ind over for butikstyvene.
Med lovforslaget – som jeg tror det er spørgeren bekendt – skærper vi straffen for bl.a. butikstyverier, så der som udgangspunkt altid udmåles en bøde på mindst 1.000 kr. i førstegangstilfælde, og samtidig sikres det, at bøden for butikstyveri altid overstiger værdien af det stjålne.
Derudover hæves bødetaksterne i gentagelsestilfælde.
Regeringen har desuden med finansloven for 2025 forlænget politiets styrkede indsats i de grænsenære områder mod udenlandske tyvebander, så indsatsen også gælder i 2025, og jeg bilder mig ikke ind, at det løser alle problemer med et snuptag, men det er gode skridt på vejen, og jeg fortsætter naturligvis min løbende dialog med branchen om indsatsen mod butikstyveri.
Jeg har tidligere udtalt, at politiets indsats skal gå hånd i hånd med en indsats på flere fronter, hvor også butiksindehaverne, brancheorganisationerne og civilsamfundet bidrager til at vende udviklingen.
Men det ændrer altså på ingen måde ved, at det kun – og jeg mener, at det kun er – de kriminelle, der bærer skylden for deres ulovligheder, og den del af det kan der ikke være to meninger om.
Men vi skal som samfund blive bedre til at tænke i kriminalitetsforebyggelse som et fælles ansvar og ikke kun et ansvar for politiet.
Det kender vi fra andre kriminalitetsområder som f.eks. private indbrud, hvor det er helt almindeligt med kampagner om, hvordan man som borger kan reducere risikoen for indbrud.
Tak for ordet.
Magnus Heunicke (S), 2025-03-19:
Jeg må sige, at jeg ikke kender det arrangement der, men jeg har en urokkelig grundholdning, der hedder, at kønnene i Danmark er ligestillede.
Hvis man synes, at vi skal have en kultur i Danmark, hvor vi skal forbyde det ene køn at udfolde sig og være med, så er man ikke i det rigtige land.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-03-19:
Mener ministeren, at butikkerne selv har et ansvar for at sikre sig mod butikstyverier?
Magnus Heunicke (S), 2025-03-19:
Vold, kontrol og overgreb mod kvinder er den største og den mest alvorlige ligestillingsudfordring.
Alt for mange kvinder er stadig fanget i en hverdag præget af vold, kontrol og overgreb.
Tallene taler deres tydelige sprog.
De nyeste tal, vi har, for kvinder, der søger tilflugt i et krisecenter, er fra 2023; der søgte 3.030 kvinder tilflugt i et krisecenter.
Hvis man ser på, hvad det er for nogle kvinder, kan man se, at næsten halvdelen af dem, 43,91 pct., havde indvandrer- eller efterkommerbaggrund.
Derfor ser jeg det som en af mine vigtigste opgaver at bekæmpe vold mod kvinder.
Negativ social kontrol og vold mod minoritetsetniske kvinder og jo også helt unge piger er fuldkommen uacceptabelt.
Det er alt for udbredt; det viser det tal, jeg lige har nævnt her.
Derfor er vold og kontrol og overgreb den største og mest alvorlige ligestillingsudfordring, og der er en klar, klar overrepræsentation, når det handler om kvinder med familier, der har indvandrer- eller efterkommerbaggrund.
Hvis der så sidder nogen, der siger, at de ikke er i risiko for det og ikke har oplevet det, så må jeg sige, at tallene viser, at der er rigtig mange af os, som har pårørende eller venner eller familie, som har oplevet det.
Men selvfølgelig er der også andre ligestillingsudfordringer i Danmark.
Det er der.
Nu blev der spurgt til den største og den vigtigste, og det mener jeg at det her er, for det er så tragisk, og det er så indgribende.
Men selvfølgelig har vi problemer med uligeløn og andre store problemer i Danmark, som vi også skal håndtere, men det største, vigtigste og det, der har størst indflydelse på indskrænkning af udfoldelse af eget liv, frihed, tryghed og sikkerhed, er det her.
Morten Bødskov (S), 2025-03-19:
Ja, det mener ministeren, det mener jeg, og det gør jeg, fordi det som erhvervsminister er min opgave at sætte politisk retning på erhvervsområdet.
Jeg tror, det er åbenlyst for alle, at verden er forandret og præges af store og nye spændinger.
Vi ser toldmure og handelshindringer, og vi ser kampe om nye teknologier og nye investeringer.
Hvad gør vi i den situation?
Der skal vi sørge for, at vi får flest mulige investeringer i Europa og ikke mindst i Danmark.
Det handler grundlæggende om at sikre danske arbejdspladser.
Det handler om at sikre, at danske og europæiske virksomheder har de bedste muligheder for at vækste, vokse og skabe flere arbejdspladser.
Det spiller pensionskasserne en meget, meget vigtig rolle i, og derfor har jeg opfordret til, at man bryder lidt med vanetænkningen måske kigger lidt mere på, hvordan man kan investere mere direkte i danske arbejdspladser, i europæiske arbejdspladser og særlig i vores iværksættermiljøer, som jo er dem, vi gerne vil have til at gro.
Det håber jeg faktisk også at Liberal Alliance er enig i.