runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Krarup (DF), 2020-06-16:
Men man har jo ikke valgfriheden, når den ordning ikke er i ens kommune, og man vil sjældent være så stor en andel af børnefamilier, at man kan have indflydelse på valgets udfald i den enkelte kommune.
For så mange er der jo trods alt ikke, som ønsker at tage den indtægtsnedgang, som det selvfølgelig ofte kan være at tage sig af sine børn, mens de er små.
Jeg vil også spørge om, hvorfor der ikke er nogen interesse fra ministerens side i forskning på det her område.
For det er en meget voldsom politik, vi har i Danmark, som skiller sig ud fra andre lande, og alligevel sætter vi ikke ressourcer af, og der er meget, der tyder på, at der kan være bekymrende ting for unge mennesker ved det her.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-16:
Jeg tror, der er rigtig god grund til at kigge ind i, hvorfor en ungdomsgeneration ikke trives.
Og så er det jo et spørgsmål om prioritering.
Vi har 1.000 børn, der bliver hjemmepasset, og så har vi 280.000 børn, der bliver passet i landets daginstitutioner, dagplejer m.v.
I den forbindelse er der en mangel på viden hele vejen over, og jeg har så valgt, at vi starter med den store gruppe, de 280.000, og så kan man sige, at man et eller andet sted dernede af, når der er fyldt på med viden, også når til de andre grupper.
Men det har været det, der har været regeringens prioritering.
Hanne Bjørn-Klausen (KF), 2020-06-16:
Ministeren gør meget ud af at revse blå blok her for, at staten skal betale.
Når jeg kigger på det her forslag til vedtagelse, som er fremlagt af regeringen og dens støttepartier, så er det noget med, at kvaliteten i daginstitutionerne skal forbedres og styrkes.
Jeg tænker på, om I har et forslag til finansiering på det her område, når nu vi bliver revset for, at vi ikke har regnet på vores forslag endnu.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-16:
Ja, vi har sat op til 1,6 mia. kr. af til dagtilbudsområdet hen over de næste 4 år.
Så ja, det har vi et finansieringsforslag til, som blev tredjebehandlet umiddelbart inden jul sammen med finansloven.
Så det har vi jo sådan set skaffet pengene til – som ikke er udmøntet endnu – så pengene er der, og så skal vi bare sætte navn på dem.
Og så vil jeg sige i forhold til det med, at staten skal betale: Ja, det mener jeg da.
For ja, under normale omstændigheder vil rød blok da i den grad bruge statsapparatet til at skabe ordentlige folkeskoler, ordentlige daginstitutioner osv. derudad.
Det er jo sådan set en helt vanlig rød position.
Det, der er mærkeligt i den her sammenhæng, er jo, at Venstre stiller sig et sted, hvor man vil skabe en ny type overførselsindkomst, og hvor vi ikke kan få at vide, hvad niveauet er; vi kan ikke få at vide, hvad modkravene er; vi kan ikke få at vide, om man får et beløb for hvert enkelt barn, sådan at man kan få et utrolig højt beløb, hvis man har fået otte børn og går derhjemme – altså alle mulige afledte ting, som vi ikke kan få svar på.
Pernille Bendixen (DF), 2020-06-16:
Det kan der selvfølgelig være noget rigtigt i.
Jeg kunne faktisk godt tænke mig at høre, hvad ordføreren egentlig mener om det, man kalder store dagtilbud, hvor man ligesom puljer mange børn f.eks. i en børnehave, så der er over 100 børn i en børnehave.
Er det noget, Enhedslisten er for?
Jakob Sølvhøj (EL), 2020-06-16:
Det synes vi absolut er en god idé.
Jo klogere vi kan blive på det her område, desto bedre grundlag har vi for at træffe beslutninger.
Jeg forsøgte nu i min tale også at komme rundt om meget andet end dagtilbuddene.
Jeg synes faktisk, der er brug for, at forældrene får mere tid i hjemmet til at være sammen med deres børn.
Jeg har bare peget på, i hvilken retning vi synes det kunne gå.
Altså, ens børn er jo børn længe, og har man nok af dem, kunne man sige, at det at have en permanent ret til at blive hjemme kunne strække sig over ganske mange år.
Derfor tror jeg i virkeligheden, medmindre man er glødende tilhænger af borgerløn, at vi er nødt til i fællesskab at finde afgrænsninger for, hvornår det er rimeligt, at det offentlige tilbyder økonomisk hjælp til, at man er hjemme med sine børn.
Så det er vel i virkeligheden mere et spørgsmål om, hvor vi sætter grænserne, end en principiel uenighed om den her sag.
Pernille Bendixen (DF), 2020-06-16:
Tak, og tak til ordføreren for også lige at huske at nævne dagplejen.
Jeg synes faktisk, det er lidt uhyggeligt, at når vi i Dansk Folkeparti fremsætter et forslag, der handler om at give forældrene mere tid sammen med deres børn – og det er det, der står i forslaget – så kommer der fra de røde partier en længere tekst om, at vi skal have gode dagtilbud.
Så bliver jeg faktisk lidt bekymret for, at det, man straks tænker på, er gode dagtilbud, for hvor er forældrene så henne i det her?
Er ordføreren villig til, at vi ser på mere forskning i, hvad det gør ved et barn at være i dagtilbud f.eks. 37 eller 40 timer om ugen?
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2020-06-16:
I SF arbejder vi for, at børnefamilier kan få bedre mulighed for at få arbejds- og familielivet til at hænge sammen.
Det er bl.a. derfor, at vi har foreslået, at vi i Danmark ligesom i vores nabolande får flere barn syg-dage.
En bred undersøgelse blandt flere faggrupper har vist, at de få barn syg-dage vurderes til at være den største udfordring i forhold til at få familie- og arbejdsliv til at hænge sammen.
Derudover ønsker vi, at småbørnsforældre skal have ret til at kunne arbejde 30 timer om ugen, og at der samtidig skal være mulighed for at låne op til 60.000 kr. pr. barn om året af staten som lønkompensation, hvis der er brug for det.
I SF arbejder vi stædigt for at højne kvaliteten i vores dagtilbud.
Det har vi gjort ved at kræve minimumsnormeringer, og samtidig ønsker vi et bedre tilsyn, så der kan rettes op på udfordringer og forældre trygt kan aflevere deres børn i dagtilbud.
Anne Sophie Callesen (RV), 2020-06-16:
Men jeg er også fuldt ud forælder til mit barn, selv om han tilbringer timer i daginstitution.
Så den her diskussion om, hvem der er bedst til at være sammen med børnene, synes jeg egentlig rammer ved siden af, for jeg vil jo altid være forælder for mit barn, uanset at han i nogle timer af dagen er sammen med nogle dygtige pædagoger, som sørger for, at han lærer at indgå i et fællesskab med andre børn, og det mener jeg sådan set er rigtig sundt for børn også at gøre, samtidig med at familien selvfølgelig er den grundlæggende vigtigste enhed for børnene.
Pernille Bendixen (DF), 2020-06-16:
Vi kan vel alle være enige om, at vi gerne vil have bedre og gode dagtilbud, og at de skal være af god kvalitet, men det kan jo aldrig nogen sinde erstatte ens forældre.
Selv de dygtigste pædagoger kan aldrig erstatte ens forældre.
Det håber jeg at ordføreren er enig i.
Anne Sophie Callesen (RV), 2020-06-16:
Nej, det mener jeg selvsagt ikke.
Det er netop bekymringen for den næste generation, der har gjort, at jeg selv har valgt at stille op til Folketinget og kæmpe for bedre forhold i vores daginstitutioner.
Jeg vil også godt knytte et par ord til det her med, om børn har godt af at være i hjemmet eller i daginstitution.
Jeg mener, vi skal have meget bedre rammer for, at børn kan tilbringe også mindre tid i daginstitution.
Det skal jo ikke være et valg mellem deltagelse på arbejdsmarkedet eller ikkedeltagelse på arbejdsmarkedet.
Pernille Bendixen (DF), 2020-06-16:
Mange tak for det.
Ordføreren nævnte, at det var godt for kvinderne, og at det var godt for samfundet, altså det, at kvinderne kom ud på arbejdsmarkedet, var godt for samfundsøkonomien, og det kan man jo for så vidt godt være enig i.
Men mener ordføreren også, at det er godt for samfundet, hvis vores små børn får stress allerede fra en tidlig alder, og at den stress faktisk forfølger dem resten af deres liv, således at de faktisk bliver mærket af det i voksenalderen og dermed måske ikke kan bidrage til samfundsøkonomien?
Anne Sophie Callesen (RV), 2020-06-16:
Nej og nej.
Jeg mener ikke, at nogen skal tvinges til at deltage på arbejdsmarkedet.
Når vi diskuterer øremærket barsel, lyder det, som om vi hiver mændene ud af deres kontorer og ind i hjemmet, og når vi så diskuterer det her, lyder det, som om vi binder kvinderne fast til deres arbejdspladser, og ingen af delene er jo rigtige, for det handler om, hvad det er for nogle incitamenter, vi gerne vil stille til rådighed.
Nu har jeg desværre glemt spørgsmål nr. 2, men det kan være, jeg også kan få det gentaget.
Men jeg kunne i hvert fald huske, at jeg kunne afkræfte det også.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-16:
Så ordførerens udgave af ligestilling mellem kvinder og mænd er tvang, at kvinder altså skal tvinges til det, fordi man ikke skal have muligheden for at gå og passe børnene hjemme, hvis det er det, man som familie vurderer man ønsker.
Det synes jeg er tankevækkende, altså at man fra Det Radikale Venstres side mener det, men det kan jeg jo så høre på ordføreren man mener.
Ordføreren nævner også det her med, at børnene skal kunne vokse op i trygge omgivelser, hvor de bl.a. udvikler sig, og mener ordføreren ikke, at danske familier kan stå for trygge omgivelser, og at børnene udvikler sig under gode forhold?
Mener ordføreren, at det udelukkende kan ske i en daginstitution, eller kan man også ude i familierne sørge for det?
Hanne Bjørn-Klausen (KF), 2020-06-16:
Jeg må bare tage som udgangspunkt, at jeres forslag egentlig er noget, der allerede er vedtaget.
Så det er bare en bekræftelse af noget, der allerede er vedtaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-16:
Nej, som jeg sagde, er pengene sat af, og det vil sige, at finansieringen er skaffet.
Og det, som vi skal hen over det kommende halve år, er jo så at forhandle om, hvordan vi sørger for de ting, der i øvrigt står i den vedtagelsestekst, som vi også har kigget på.
Så det, der jo er min kritik, er, at der i det borgerlige forslag, der ligger her, ikke ligger nogen finansiering; der ligger ikke nogen oversigt over, hvad det koster, og hvad de afledte konsekvenser er.
Og så vil jeg sådan set
bare sige i forhold til det, vi selv har gjort, at ja, vi har så sat utrolig mange penge af, og så udestår det nu at få forhandlet på plads, hvordan vi får højnet kvaliteten, i de forhandlinger om minimumsnormeringer, der fortsætter efter sommer.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-16:
Det, vi drøfter her i dag, er noget nær essensen af en borgerlig familiepolitik, for familierne er deres egne, de er ikke statens, og derfor skal de selvfølgelig ikke underlægges denne.
Det skal være muligt for familierne at indrette sig langt mere, som de selv ønsker, også hvis de ønsker at passe deres børn hjemme de første vigtige år.
Vi ved, at de første 1.000 dage af et barns liv er af helt afgørende betydning for barnets udvikling og trivsel, både nu og fremadrettet.
Det er alle de centrale sider af livsfundamentet, der grundlægges i de første 0-3 år.
I Danmark har vi en klar verdensrekord i at sende børn tidligt i dagtilbud.
Det er helt sikkert udtryk for mange forskellige faktorer.
Hovedsagen her er ikke, om man skal vælge dagtilbud eller hjemmepasning tidligt.
Jeg har selv haft begge mine drenge i en dejlig daginstitution med dygtige medarbejdere og masser af nærhed og omsorg.
Jeg havde også på det tidspunkt et job, der gjorde det muligt for mig at være tidligt hjemme og hente dem.
Men hvis jeg havde haft en mulighed for at passe dem hjemme i længere tid, ville jeg nok gerne have beholdt dem lidt længere tid hjemme.
Hovedsagen her er sådan set, at familierne skal have lov til selv at vælge.
Det skal være op til den enkelte familie at indrette sig, som de selv ønsker.
Mange familier er i dag fanget i det socialdemokratiske hamsterhjul, og de er afhængige af to indkomster og har derfor, selv om det er et ønske, svært ved at passe børnene hjemme.
Det er simpelt hen ikke økonomisk muligt for langt de fleste – det skal der laves om på.
Derfor er jeg også rigtig glad for den her forespørgsel.
Jeg er også rigtig glad for, at blå blok står sammen om et ønske om mere valgfrihed til familierne, for det er forskelligt, hvordan man vælger at indrette sig som dansk familie.
Jeg kender godt den der dårlige samvittighed, og det tror jeg sådan set vi alle sammen gør, og derfor skal det selvfølgelig også være nemmere for danske familier at passe deres børn hjemme den første vigtige tid, end det er i dag.
Det skal være nemmere at indrette sig som familie, som man selv ønsker det.
Jeg er skuffet, men egentlig ikke så overrasket over, at Socialdemokratiet holder fast i den her betontankegang om, at daginstitutionen er det eneste rigtige.
Det fremgår nærmest også af deres vedtagelsestekst.
Ensretning af danske familier og besværliggørelse af deres frie valg er ikke vores kop te.
Vi ønsker det modsatte: mindre stat og mere plads til familierne.
Derfor er vi glade for, at der er et fælles borgerligt ønske om, at regeringen indleder forhandlinger med henblik på at give familierne bedre valgmuligheder, hvis man ønsker at passe sine børn hjemme.
Hanne Bjørn-Klausen (KF), 2020-06-16:
Tak til Dansk Folkeparti for at sætte fokus på familiernes ret til at passe deres egne børn.
Egentlig er det lidt underligt at skulle stå her og debattere, hvordan danske familier skal have lov til at indrette sig.
Vi har jo allerede et system, hvor vi giver tilskud til pasning af børn.
Det har vi, bl.a. fordi vi også gerne vil have, at der bliver født børn i Danmark, at vi får nye generationer.
Som det er i dag, tilfalder økonomien til pasning primært offentlige daginstitutioner, og det vil sige, at vi allerede har indregnet udgiften til pasning af børnene, så hvem der så skal passe børnene, synes jeg jo
skal være forældrenes valg.
Jeg spurgte sidste år forvaltningen i min egen kommune, hvad en institutionsplads koster.
Den er dyrere end det, forældre i andre kommuner får for hjemmepasning, så egentlig kan man undre sig over, at det ikke er alle kommuner, inklusive min egen, som tilbyder hjemmepasning, for det ville faktisk spare mange kommuner penge.
Det skal så ikke være et incitament til at gøre det, men det kan undre.
Vi skal ikke som stat bestemme, hvordan de enkelte familier indretter sig.
Derfor mener vi også, at familierne selv skal bestemme, om deres børn skal passes i en offentlig institution eller en privat institution, eller om de skal passes hjemme hos deres forældre.
Det vigtigste må altid være barnets tarv og familiens tarv, og det er klart, at vi skal være opmærksomme på børn i udsatte familier.
Dem skal vi kere os om, dem skal vi hjælpe helt særligt, så de også får en god start på livet.
Og selvfølgelig skal vores daginstitutioner have god kvalitet.
Det er der slet ikke noget spørgsmål om.
De fleste familier i Danmark kan altså godt selv tage ansvar, og det skal vi ikke som stat blande os i.
Derfor mener vi også, at det skal være helt og aldeles op til familien selv at bestemme, hvordan de vil opfostre deres barn.
Det har ordføreren ret i, altså at der selvfølgelig er en mistet skatteindtægt.
Men lige her er det altså vigtigt, at familierne har en ret.
Anne Sophie Callesen (RV), 2020-06-16:
Tak for det.
Jeg skal bare lige forstå det her med, at ordføreren mener, at kommunerne kan spare penge ved at give et tilskud i stedet for at betale for daginstitutionspladsen.
Anerkender ordføreren, at der er en mistet indtægt i form af skatteindtægter, når en forælder så vælger at stå uden for arbejdsmarkedet?
Det er, som om der er en elefant i rummet her.
Jeg synes, det er helt fint, at man går hjemme og passer sine børn, men hvad er det, samfundet skal betale for?
Skal man betale mennesker for at stå uden for arbejdsmarkedet, eller skal vi stille noget til rådighed, så de kan deltage på arbejdsmarkedet?
Hanne Bjørn-Klausen (KF), 2020-06-16:
Mit svar er: det kommunale selvstyre – det er også vigtigt her.
Prøv at høre her, hr. Jens Joel, nu er det altså mig, der har ordet lige i øjeblikket.
Vores holdning er, at familierne selv skal have ret til det her, men det er det kommunale selvstyre, der afgør, om kommunerne vil tillade det.
Jeg synes, det er underligt, at de fleste kommuner ikke vil tillade det, eftersom de faktisk også kunne spare noget på det.
Altså, det skal ikke være incitamentet, men det kan undre mig.
Og det undrer mig, at man synes, at det skal være staten, der passer børnene.
Jens Joel (S), 2020-06-16:
Men det er sådan i dag, at man selv kan vælge.
Det er også sådan, at kommunerne faktisk kan tilbyde det her.
Jeg kan stadig væk ikke forstå, hvad det er, De Konservative mener.
Altså, hvad er det, ordførerens parti mener man skal have for at gå hjemme?
For man må forstå, at hvis det, vi har i dag, hvor kommunerne faktisk har mulighed for at gøre det, og hvis det, at man selv kan vælge, om man sender sit barn i institution, ikke er godt nok, men det herindefra centralt skal bestemmes, hvordan det skal indrettes, er det da underligt, at man ikke kan få et svar på, hvad det præcis er, Det Konservative Folkeparti mener en forælder skal have for at gå hjemme med sit barn.
Marie Krarup (DF), 2020-06-16:
Jeg vil blot takke for debatten og selvfølgelig først og fremmest takke for den blå opbakning til det forslag til vedtagelse, som vi kom frem til, og som jeg synes er virkelig godt, og hvor der jo står, at Folketinget pålægger regeringen at indlede forhandlinger med Folketingets partier med henblik på initiativer til at give familier med små børn bedre muligheder for hjemmepasning.
Og dermed har vi jo svaret på det spørgsmål, som ministeren rejste her.
Vi har ikke et endeligt forslag.
Der er nogle partier, der har fremlagt nogle forslag, men vi beder faktisk om, at man begynder at se på nogle forslag for at tage den her problematik alvorligt.
Så selvfølgelig foreligger der ikke umiddelbart nogen præcise udregninger af, hvad en bestemt ordning vil koste, for der er ikke en bestemt ordning endnu; det er jo sådan set det, man skal finde frem til.
Men tusind tak for en god debat.
Jeg er selvfølgelig ærgerlig over manglen på forståelse fra regeringens side, og jeg ser med bekymring på, at regeringen ikke er bekymret over, at man fortsætter den kurs, uden at man har tilstrækkelig viden på området, og uden at man forsøger at sætte forskningsprojekter i gang eller interesserer sig for det.
Det er meget, meget ideologisk – nærmest betonideologisk, vil jeg sige.
Og jeg har også en ærgrelse over, at der ikke er en forståelse for, at man jo sagtens kan have både gode kvalitetsinstitutioner – som vi helt sikkert skal have – og have mulighed for, at forældre i højere grad kan passe deres børn selv.
Men tusind tak for debatten.
Tak for debatten.
Hanne Bjørn-Klausen (KF), 2020-06-16:
Nej, det er ikke rigtigt forstået.
I nogle af de kommuner, som har den her ordning, er beløbet lavere end det, vi i min kommune betaler for en daginstitutionsplads, og det er jo også forskelligt i kommunerne.
Så det er jo ikke, fordi det her er noget, man gør, fordi man skal kunne leve stort af det.
Det er mere det her med at sige, at vi har brug for børn i Danmark, vi har brug for kommende generationer, men vi har også forståelse for, at man gerne vil passe sine egne børn selv.
Det er lidt i tråd med det, fru Marlene Ambo-Rasmussen sagde tidligere med, at vi jo også tillader barselsorlov, og det her er egentlig bare en forlængelse af barselsorloven, kan man sige.
Jens Joel (S), 2020-06-16:
Ordføreren siger, at det skal være helt og aldeles op til familierne, hvordan de vil indrette sig.
Altså, det er jo helt og aldeles op til familierne, hvordan de vil indrette sig.
Så det, der er spørgsmålet til ordføreren, er selvfølgelig: Hvad er det, samfundet skal betale for det?
Jeg forstår ordføreren sådan, at i alle kommuner skal der sendes det, man betaler for at have barnet i daginstitution; det er det, forældrene skal have for at gå hjemme med det.
Er det rigtigt forstået?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-16:
Det er også lidt den logik, der synes at have trumfet lidt igennem i den aftale, som regeringen indgik her i weekenden sammen med de røde støttepartier, og af en eller anden grund var der også nogle borgerlige partier, der syntes, at det her var en fantastisk aftale, hvor man bl.a. aftalte, at der skulle gives 1.000 kr. som sådan en engangsudbetaling, en check, til alle de danskere, der står uden for arbejdsmarkedet.
Der synes logikken at være, at fordi folk, der har tjent deres egne penge, og som er blevet tvunget til at spare dem op, og som har fået beslaglagt deres feriepenge, får en del af de her penge tilbage, så skal andre, der ikke har tjent deres egne penge, også lige have en check, for ellers er det da synd for dem.
Der vil jeg gerne høre statsministeren
: Hvad er det kloge i på den måde at stikke 1.000 kr. i lappen på folk uden for arbejdsmarkedet, og hvad er det rimelige i, at dem, der så går på arbejde, egentlig skal betale for dem, der ikke går på arbejde, bare fordi der er coronakrise? Det er jo ikke sådan, at dem, der står uden for arbejdsmarkedet, har været økonomisk berørt af coronakrisen, så der skal være en eller anden kompensation til dem.
Så hvad er det rimelige i den her aftale, og hvad er i øvrigt det kloge ved det?
Jamen det er da en fremtid, jeg også vil se frem til, tror jeg.
Så kom sandheden for en dag.
Det skaber overskrifter, breaking news.
Tiden går, og jeg bliver simpelt hen nødt til at nå at stille mit spørgsmål også.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-16:
Jeg synes, der er to ting i det her.
Det ene er, at jeg mener grundlæggende, at vi skal holde budgettet i ro – det er det, vi kæmper for.
Vi havde håbet på at få et bredt mandat af Folketinget til at tage den kamp, og det håber jeg stadig væk på, for det er det, der tjener Danmarks interesser bedst; om det bliver vi ikke uenige.
Og jeg synes fortsat, at det er grundlæggende urimeligt, at vi – og i øvrigt med den argumentation, der også bliver brugt her – med den arbejdsmarkedspolitik, den skattepolitik, den pensionspolitik, der er i Danmark, så bare skal have et budget, der vokser derudad, når andre lande ikke har truffet nogle af de samme beslutninger.
Veto bliver vi simpelt hen ikke enige om, for jeg vil ikke anbefale, at Danmark blokerer for, at Europa kan have et budget.
Risikoen for, at Europa ville falde sammen, er ganske enkelt for stor.
Jeg kunne bare så godt tænke mig at få svar på det spørgsmål, jeg stillede før: Hvis en mand, der har arbejdet i Danmark i 36 år og betalt sin skat og måske ovenikøbet har været medlem af en a-kasse, nu er på sygedagpenge, måske i en kort periode, skulle man så have pillet ham ud og sagt helt specifikt: Du må ikke få de 1.000 kr.?
Pernille Vermund (NB), 2020-06-16:
Men jeg tror faktisk, at netop det her udfordringen for Socialdemokratiet i øjeblikket.
Man siger alt det rigtige, men man gør alt det forkerte, for man bliver ved med at hæve ydelser til ikkevestlige indvandrere og efterkommere, altså udbetale danske skattekroner til folk, der kommer hertil og for en alt for stor dels vedkommende ikke bidrager til fællesskabet.
Men lad den ligge.
Sidste spørgsmål handler om EU – og tiden er ved at løbe ud.
For et par måneder siden var der ingen tvivl hos Socialdemokratiet og statsministeren om, at EU's budget skulle holdes i ro.
Regeringen gjorde faktisk et stort nummer ud af, at man havde allieret sig med andre lande i en sparebande.
Det er et af de få steder, hvor vi stadig væk kan stå fast, når de andre vil løbe af sted.
Nye Borgerlige støttede regeringen i den tilgang.
Budgettet skulle holdes nede, om nødvendigt med et dansk veto.
Det holdt ikke længe, og jeg undres: Hvorfor skal danskere betale mere, når danskerne i forvejen er dem, der slider hårdest i det og betaler den højeste skat?
I Sydeuropa har man gennemsnitligt lavere pensionsalder.
Kvindernes deltagelse på arbejdsmarkedet er lavere; man finansierer velfærd med lån og kører med store underskud.
Så hvor er rimeligheden i, at danskerne skal betale mere, før sydeuropæerne har bragt orden i eget hus?