runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-02-08:
Vi skal videre med en CO 2 -afgift; det er der ingen tvivl om.
Det glæder vi os også til.
Jeg så, at statsministeren også var hos Mærsk i sidste uge.
Det var jeg også, og det er jo helt vildt imponerende, at de har fremrykket deres målsætning om at være klimaneutrale i 2040.
Så når Mærsk kan, kan vi også i Danmark.
Men det er noget andet, jeg vil gribe fat i.
Jeg kan rigtig godt lide serier, og jeg kan rigtig godt lide den nu lidt forældede »The West Wing« – tidens tand har været lidt hård ved den, men alligevel – og et af mine yndlingscitater, og måske er det derfor, jeg kan lide serien – det er, fordi jeg kan huske citaterne derfra; de er korte – er, at Sam Seaborn, en af præsidentens rådgivere, siger, at education is the silver bullet, education is everything.
Det er nemt at huske.
For nogle år siden beregnede Finansministeriet, at stigningen i optaget på de videregående uddannelser i årene efter finanskrisen vil hæve vores bnp med over 50 mia. kr. i 2030.
Så uddannelse er en investering, men den betaler sig virkelig, virkelig mange gange igen.
Sidste sommer besluttede regeringen jo så med både røde og blå partier at skære i antallet af studiepladser i de store byer, og vi i Radikale Venstre, og det gælder i øvrigt også Liberal Alliance, er ikke med i aftalen, for det der med at lukke uddannelser, som vi har brug for mange flere af, gør os fattigere.
Det kan vi jo også meget konkret se.
Og det vil også betyde stigende karakterkrav, så det bliver de bogligt stærke, der får pladserne i byerne, og så skal resten rejse rundt.
Der kan være en risiko for, at kvaliteten falder, og at forskningsmiljøerne bliver amputeret, og erhvervslivet vil måske få sværere ved at finde de rette folk.
Her oven på den største sundhedskrise i nyere tid er det så det, vi har brug for, altså at de lukker et helt hold på farmaciuddannelsen på Københavns Universitet?
Mette Frederiksen (S), 2022-02-08:
Først og fremmest synes jeg, det er vigtigt at understrege, at der ikke er noget ønske i regeringen om at lukke uddannelser ned.
Vi har jo faktisk i fællesskab både afskaffet uddannelsesloftet og omprioriteringsbidraget på uddannelse og i andre sammenhænge valgt at prioritere uddannelse med eksempelvis frigjorte midler i »Danmark kan mere I«.
Så vi har et fælles ønske om at prioritere uddannelse.
Vi har så også et ønske, og det har Radikale Venstre jo også bifaldet ved andre lejligheder, om, at der er uddannelser i hele Danmark, og alle her i salen ved godt, at hvis ikke der er ordentlige uddannelsestilbud i hele Danmark, og det gælder både folkeskolen, ungdomsuddannelserne – og en mangfoldighed af ungdomsuddannelser – velfærdsuddannelserne og også de videregående uddannelser, så får vi en for stor opdeling af det danske samfund.
Jeg kan jo tydeligt se det der, hvor jeg selv kommer fra, nemlig Nordjylland.
Hvis ikke fremsynede mennesker dengang for mange år siden havde insisteret på et universitet i Aalborg, havde Nordjylland været noget helt andet, end Nordjylland er i dag.
Da vi besluttede i Folketinget at oprette lægeuddannelsen i Aalborg, var der meget kritik af det, og der var sågar nogle, der sagde, at det ikke er sikkert, man kan uddanne læger af høj kvalitet i Aalborg.
Det kunne man godt, og det har en kæmpestor betydning for lægedækningen i Nordjylland.
Derfor har vi et ønske om, at vi skal have uddannelser i hele landet, og hvis vi vil det, bliver vi også nødt til at være ærlige, og det gør Radikale Venstre også, og sige, at vi ikke både kan have alle de kendte uddannelser i storbyen uden at træffe nogle beslutninger omkring det og kan oprette nye uddannelser i provinsen, for det er der simpelt hen ikke unge nok til.
Vi har faldende ungdomsårgange.
Så hvis vi gerne vil have, at man kan blive lærer og sygeplejerske og læge og ingeniør og maskinmester i alle dele af Danmark, bliver vi også nødt til at sørge for, at der er uddannelsestilbud.
Det er det, vi gerne vil.
Vi har ikke sådan kig på specielle uddannelser, vi ønsker at lukke ned – det har vi faktisk ikke.
Der skal selvfølgelig foregå en dimensionering, det er klart, men det er jo med et dybfølt ønske om, at Danmark skal hænge sammen, og at der f.eks. også skal være ordentlige uddannelser på Fyn, i Sønderjylland, i Nordjylland og i Vestjylland, og det kræver, at nogle af de store byer afgiver nogen uddannelser, så vi får dækket hele landet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-02-08:
Men den ambition deler vi jo, og vi har også været med til at understøtte den.
Der er eksempelvis Kalundborg, hvor man bygger en ingeniøruddannelse op.
Selvfølgelig er der altid nogle, der ikke synes, at man skal tage noget fra et sted.
Men det er jo et spørgsmål om, hvad man vil gøre, når virkeligheden så rammer.
Nu har Københavns Universitet meldt ind, at de vil lukke den her farmaciuddannelse, og der åbner ikke en farmaciuddannelse et andet sted.
De vil lukke den, fordi der ikke er finansiering til den.
Jeg har også hørt, at der jo ligger universiteter i USA uden for de store byer – ja, det gør der, men det er en lidt anden finansiering, der følger med dem, end den, der er fulgt med til de såkaldte udflytninger her.
Man er nødt til at tage virkeligheden med ind.
Vi har ikke finansiering på den måde, som man har i USA med Yale og Harvard.
Det er noget helt, helt andet.
Så man er nødt til at tage bestik af virkeligheden, og derfor er mit spørgsmål meget konkret: Når nu virkeligheden rammer, vil regeringen så være med til at lempe på det reduktionskrav, der er til uddannelserne i de store byer, sådan at færre uddannelser må lukke? For det, vi har talt op, er, at hver gang de åbner en plads derude, lukker de tre pladser herinde.
Er det sådan, det skal være?
Mette Frederiksen (S), 2022-02-08:
Altså, noget af det, vi jo bl.a. har foreslået, er, at vi skal have en dyrlægeuddannelse i Jylland.
Og det synes jeg helt objektivt er en utrolig god idé.
Jeg tror sågar, at der er nogle, der har sagt, at det ikke er sikkert, at man kan sikre det faglige miljø.
Det tror jeg nu nok at der er gode forudsætninger for at kunne.
Vi ønsker, at der skal være uddannelser i hele Danmark.
Selvfølgelig skal vi gøre det på en klog og ordentlig måde.
Der er en kreds af partier, der står bag den her beslutning, og som jeg forstår processen, har universiteterne nu meldt ind, hvordan de kan se det foregå, og så sidder forligskredsen eller kredsen af partier – jeg ved ikke, hvad den præcise betegnelse er – og kigger ned i det og prøver selvfølgelig at stykke noget sammen, der er så godt som overhovedet muligt.
Men i mine øjne er der ikke nogen grund til, at vi skal have en stor politisk uenighed eller konflikt mellem land og by i forhold til det her, for hvis vi gerne vil have et Danmark, der hænger sammen, så ved vi, at adgang til uddannelse er noget af det allerallervigtigste.
Og det håber jeg virkelig at vi kan finde en balanceret løsning på.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-02-08:
Det håber jeg også, og derfor er spørgsmålene: Vil der blive ændret i aftalen?
Vil der blive taget højde for de her virkelighedsproblemer, så ITU eksempelvis ikke skal lukke en lang række it-uddannelser, som der er kæmpe efterspørgsel efter, inden de åbner et andet sted, så virksomhederne kommer til at mangle endnu mere af den arbejdskraft?
Så vil jeg bare lige sige: Det er godt med flere dyrlægeuddannelser, som der sikkert kan etableres et fagligt miljø til.
En dyrlægeuddannelse er meget mere end en dyrlæge til en ko.
Det er det, der har skabt kæmpe virksomheder som Novo og andre, der leverer de medicinske og forskningsmæssige løsninger til hele verden, som vi jo bliver så ekstremt rige af.
Det tror jeg også at vi virkelig skal være varsomme med at ødelægge.
Derfor kan vi bygge op, men ikke ødelægge det.
Og det er den virkelighed, jeg også er optaget af, fordi det er den, der gør os rige i dag.
Mette Frederiksen (S), 2022-02-08:
Jeg synes, man skal finde en balanceret løsning, og jeg er jo ærgerlig over, at De Radikale som et parti, der går op i uddannelse, ikke er med i den her aftale.
For det ville være langt bedre, at vi kunne sætte os sammen partierne imellem og finde en løsning, der både er til gavn for det ene og det andet i den her sag.
Vi er meget, meget afhængige af stærke faglige miljøer, men jeg kan ikke lade være med lige at sige, at dengang gode, fornuftige folk ville oprette Aarhus Universitet – det er mange år siden – blev der advaret imod det.
Man sagde: Man kan ikke få et universitet til at fungere i Jylland.
I dag har vi et stærkt universitet i Aarhus.
Der blev advaret imod at oprette Aalborg Universitet, der blev advaret imod at oprette RUC, og der blev advaret imod at oprette Syddansk Universitet.
Og næsten hver gang der er blevet flyttet uddannelser, har der været faglige bekymringer.
Og derfor har jeg igen en appel til, at vi finder en balanceret løsning, der gavner det hele.
Mai Villadsen (EL), 2022-02-08:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at bruge spørgetiden i dag på at spørge ind til udlændingepolitikken – den udlændingepolitik, vi har i Danmark – og starte med en helt konkret sag, som statsministeren måske har læst om i løbet af den sidste uges tid.
Den handler om en ung kvinde, der hedder Mishti, og som går i 3. g på Frederiksberg Gymnasium – det er der, hun har hele sit liv, og hun er sågar formand for festudvalget.
Det gjorde hun, fordi hendes mor heldigvis var kommet igennem nåleøjet og var blevet dansk statsborger.
Det var jo fantastisk for familien, troede de umiddelbart, at moderen blev dansk statsborger, men så står datteren til at blive sendt ud.
Det var et stort chok for den her familie.
Og ærlig talt synes jeg også, det virker sådan helt forrykt, helt barokt, at moderen bliver statsborger, mens datteren bliver sendt ud.
Nu behandles hendes sag igen, så hun er ikke sendt ud af Danmark, men der er mange andre, som kan komme i den klemme; det har vi set flere gange.
Det lovede han, men intet er der sket.
Så derfor vil jeg altså gerne spørge statsministeren: Hvornår kommer den ændring, som regeringen har bebudet?
Og kan statsministeren ikke godt se, at stramningerne på udlændingeområdet er gået alt for vidt?
Mette Frederiksen (S), 2022-02-08:
Altså, hvis jeg bliver spurgt til, om jeg generelt synes, at stramningerne er gået for vidt, så er mit svar entydigt nej.
Jeg er glad for, jeg er stolt af, jeg er lykkelig for, jeg er taknemlig over, at der er et flertal i det danske Folketing, der tør lægge hånden på kogepladen og tage ansvaret for, at vi kan få tingene til at fungere.
For hvis man fulgte den strategi, som nogle partier foreslår, med en meget mere lempelig udlændingepolitik, så ville Danmark på sigt ikke kunne hænge sammen.
Vi kan ikke tage flere folk ind i Danmark, end vi evner at integrere, og det er, ligegyldigt om vi taler beskæftigelse, om vi taler kriminalitet, om vi taler kulturel sammenhængskraft eller om nogle af de andre afledte konsekvenser, vi ser, af en forkert udlændingepolitik igennem alt for mange år.
Der skydes i Københavns gader, og der er en sammenhæng med det.
Derfor skal vi have styr på, hvor mange mennesker der kommer hertil, så vi kan understøtte, at de mennesker, der kommer hertil, tager ansvaret for selv at blive en del af det danske samfund.
Betyder det så, at der ikke kan være nogle enkeltsituationer og dele af lovgivningen, som man bør kigge på?
Jeg har ikke studeret den konkrete sag ned i detaljen, og jeg vil ikke anbefale, at vi står og diskuterer konkrete mennesker i Folketingssalen, men i det spørgsmål, der blev stillet, har jeg også forstået det sådan, at den ansvarlige minister har sagt, at der her er noget, som vi godt kan se på, og et problem, som vi bør løse i fællesskab.
Men helt generelt gælder det, at hvis vi vil have et Danmark, der hænger sammen, og vi ikke skal se en massiv undertrykkelse af kvinder, galoperende kriminalitet, kæmpestore arbejdsløshedsproblemer, så bliver man nødt til at føre en ansvarlig udlændingepolitik.
Susan Kronborg (RV), 2022-02-08:
Tak, formand.
Når vi nu alligevel er ved at ulejlige jer alle sammen med den her sammenskrivning, vil jeg gerne lige helt kort redegøre for, hvorfor vi har stillet et ændringsforslag uden for betænkningen.
Det er simpelt hen, fordi vi ligesom Enhedslisten og SF også har haft en bekymring.
Men vi har så angrebet den bekymring på en lidt anden måde, nemlig ved at stille vores eget ændringsforslag, som så endte med at blive uden for betænkningen.
Sagen er simpelt hen, at vi var bekymrede over, at man i lovforslaget under afsnittet »Gældende ret« om boligreguleringslovens § 29 c, som nu er lejelovens § 32, i beskrivelsen af gældende ret har lagt sig fast på en forståelse af § 29 c, der efter vores opfattelse ikke er afklaret i retspraksis.
Det vil sige, at man griber ind i domstolenes kompetence.
Vores hensigt er så at reparere på det problem ved at flytte det, som står i beskrivelsen af gældende ret – og som jo så måske ikke er gældende ret – op i lejelovens § 32, sådan at man om ikke andet i stedet for at lægge en bestemt forståelse ind i beskrivelsen af gældende ret så får det skrevet direkte ind i lovteksten.
Det var sådan en meget kortfattet beskrivelse af vores stillingtagen til den problemstilling.
Jeg håber meget, at man overvejer, om man kan stemme for vores ændringsforslag, som jo angriber problemstillingen omkring gennemgribende renovering af småhuse.
Der er tre muligheder kan man sige.
Der er den mulighed, at man laver en sammenligning med omkostningsbestemte lejemål, hvor der er en fiktiv beregningskomponent.
Det er SF's forslag.
Så er der den ordlyd, der er i boligreguleringslovens § 29 c, hvor man sammenholder med det omkostningsbestemte.
Der er så vores forslag, hvor vi tager det, der står i beskrivelsen af gældende ret, og siger, at man skal lave en sammenligning med det lejedes værdi.
Så mine damer og herrer, jeg håber, at I vil overveje vores ændringsforslag.
Mange tak.
Sikandar Siddique (FG), 2022-02-08:
For mig at se er det bare ikke særlig betryggende, at en minister ryger, fordi han tilbageholder klimaberegninger, og at der i samme uge kommer en ny sag frem, der handler om, at der er blevet tilbageholdt klimaberegninger i forhold til hybridbiler
Så flytter man ministeren, og så kan vi ikke komme til bunds i sagen.
Så må jeg også bare sige: Ja, man skal respektere det, som Folketinget ligesom siger og gør, men vi taler altså ikke kun om hr. Morten Bødskov, vi taler også om fru Trine Bramsen.
Altså, min pointe med at sige det her er bare, at det virker en anelse mærkeligt.
Det må statsministeren erkende.
Men spørgsmålet til statsministeren er så: Mener statsministeren så, at det er vigtigt, at offentligheden får indsigt i sagen om CO 2 -udledningen for hybridbiler, og hvorvidt den tidligere skatteminister har gjort sig skyldig i præcis den samme magtfuldkommenhed, som væltede transportministeren i sidste uge?
Det er konkrete spørgsmål.
Henning Hyllested (EL), 2022-02-08:
Jeg er meget enig i, at der er et specielt problem i hovedstaden.
Det er der helt sikkert, og det diskuterede vi jo også i det, der blev forligskredsen.
Så det kunne man vel nok være kommet ud over.
I hvert fald kunne man have givet tilladelsen der.
Okay, det blev ikke sådan, og vi står fuldt og helt bag aftalen og stemmer jo også for det her lovforslag – ingen tvivl om det.
I den samme problematik om nulemissionszoner synes jeg jo at vi kom uden om det og besluttede faktisk, at det kommer til at gå stærkt, og at vi formentlig vil ændre på miljøbeskyttelsesloven allerede i næste folketingssamling, så vi kan sætte det i værk.
Lea Wermelin (S), 2022-02-08:
Jeg kan kun bekræfte, at noget af det, som også ligger i vores aftale, jo er, at vi skal have de her nulemissionszoner.
De er anderledes end miljøzonerne, og det er jo også noget af det, vi er i gang med at tale om blandt de partier, der er en del af aftalen nu.
De er karakteriseret ved, at de er mindre områder, men der kan man også som kommune virkelig sige, at her har man sådan set et område, hvor man ønsker, at det kun skal være biler uden benzinmotorer, som har adgang her, og dermed kun de grønne biler, som vi i øvrigt også arbejder sammen om at få flere af på de danske veje.
Carl Valentin (SF), 2022-02-08:
Først vil jeg bare sige tak for den her aftale.
Jeg synes, det er ekstremt vigtigt, at man lokalt får bedre mulighed for at beskytte borgerne mod luftforurening.
Derfor vil jeg bare høre: Håber ministeren, at vi, når vi nu får nogle konklusioner fra luftpartnerskabet, kommer til at kunne udvide det til flere byer?
Lea Wermelin (S), 2022-02-08:
Tak for spørgsmålet.
Og det kan jo bl.a. være ved at sikre miljøzoner i andre dele af Danmark.
Der kan man jo dels kigge på effekten af det, dels kigge på, hvordan det praktisk kan lade sig gøre.
Vi har jo som en del af den politiske aftale, der er, aftalt med hinanden, at vi nu skal lave en analyse af muligheden for at lave miljøzoner i flere byer.
En af de ting, vi diskuterede angående eksempelvis hovedstadsområdet, var den problematik, at hvis man kørte ind mod hovedstadsområdet, så kunne man ende med i virkeligheden at skulle køre sådan lidt en form for slalom mellem forskellige kommuner, hvis én kommune havde valgt det til og en anden kommune sådan set ikke ønskede miljøzoner, og på den måde ville det som borger være rigtig svært at navigere i, hvordan de her miljøzoner hang sammen.
Så der er også en praktisk virkelighed i forhold til at få det her til at fungere, men vi har aftalt med hinanden, at analysen skal være færdig her i år, og der får vi jo det grundlag at se, som der så vil ligge.
Det, der er meget vigtigt for regeringen, er, at vi bekæmper luftforureningen, og det kan der jo være forskellige værktøjer til, og noget af det, vi tager fat på i dag, er jo så miljøzonerne, men der er også brændeovnene, som vi kommer til at behandle her i salen som en af de andre meget, meget væsentlige årsager til luftforureningen i Danmark, altså fra danske kilder.
Så den måde, som vi har lavet aftalen på, også sammen med SF, er jo at sige, at det her luftpartnerskab skal hjælpe os med at kunne tage de næste skridt, og et af de næste skridt kan meget vel være, at man skal udbrede miljøzoner til andre danske byer, og det er jo også derfor, det indgår.
Vi får analysen inden længe, og den omhandler både den praktiske virkelighed – hvad det egentlig vil betyde, og hvilket beslutningsgrundlag vi vil have der – og, som den anden del, hvilken effekt det vil have, at vi gør det.
Jeg synes sådan set, det er klogt, at vi får det på plads og så træffer en beslutning på baggrund af det.
Men det er klart, at det for os er vigtigt, at vi bekæmper luftforureningen, og det er jo også derfor, at vi tager de her meget vigtige skridt sammen.
Carl Valentin (SF), 2022-02-08:
Der bliver svaret en lille smule udenom.
Jeg synes ikke helt, jeg kan få at vide, om Socialdemokratiet gerne vil gå den vej.
Men det bliver understreget meget klart, at man vil bekæmpe luftforurening, og det ved jeg godt, og jeg er selvfølgelig rigtig glad for det.
Så det er godt.
Jeg vil så til gengæld gerne høre, om man kunne forestille sig, at man, ligesom man gør på andre områder, sætter nogle klare mål i forhold til at få nedsat antallet af dødsfald og antallet af personer med luftvejslidelser som konsekvens af luftforurening, for sådan nogle mål kan jo presse os i retning af at få truffet de rigtige beslutninger.
Lea Wermelin (S), 2022-02-08:
Jeg er bekendt med, at det er et af de ønsker, som SF har, og som man også har lagt frem, og som jeg ser på det, er der i det samarbejde, vi har, mange ting, vi kan diskutere for at se på, hvordan vi egentlig når derhen, hvor vi gerne vil.
Det er også derfor, at jeg gentager, at mit udgangspunkt jo er, at vi skal se på, hvordan vi kan sikre, at vi får bekæmpet luftforurening i Danmark, og der ved vi jo, at man i de store byer også er særligt udsat bl.a. på grund af trafikken, og det er derfor, vi også tager fat på miljøzonerne.
Men med det luftpartnerskab, som nu er søsat, ligger der rigtig mange ting og venter, og det kan jo bl.a. være en af de ting, som bliver løftet frem.
Andreas Steenberg (RV), 2022-02-08:
Først og fremmest tak til de to ministre og de kollegaer, der er ordførere, for at møde op i dag og diskutere et emne, der har fyldt meget i dansk udlændingelovs historie, og som er en vigtig sag for os i Radikale Venstre.
Jeg har jo med glæde noteret mig, at en række partier, herunder både regeringspartiet og Venstre, i dagspressen har åbnet op for, at vi skulle prøve at se på det her område igen.
For er det virkelig et stort problem for Danmark, hvis danskere får bedre, mere rimelige og mere fornuftige regler for at kunne bo med deres familie i deres fædreland?
Det mener jeg ikke, og det kan jeg også se at en række partier og regeringen er begyndt at ville se på.
Derfor vil jeg faktisk ikke bruge særlig meget mere tid på at begrunde forespørgslen, for jeg glæder mig til at høre, hvad de forskellige partier har tænkt sig at sige.
Jeg kommer selvfølgelig op igen som ordfører for at fremlægge vores holdning til sagen.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-02-08:
Mange tak for det.
Det er jo ikke normalt, at jeg står her som ordfører på dette udvalgs område og holder en tale, men jeg er vikar for den legendariske og altid smilende Mona Juul, og jeg vil så forsøge at se, om jeg kan gøre det nogenlunde lige så godt.
Jeg læser i hvert fald op af den tale, hun har skrevet til mig.
Der er jo ingen tvivl om, at vi i de her år har brug for at stoppe op og tænke nyt, når det drejer sig om transport og klima, og når det drejer sig om trængsel og mange mennesker på samme sted – også når det drejer sig om sundhed.
Hvert år dør ca. 900 personer af bilos, så det er helt centralt at se på, hvordan vi gør bilparken grønnere og byens luft renere.
Det vil vi Konservative meget gerne være med til at se på, for der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi ønsker at reducere udledningen og luftforureningen.
Spørgsmålet er dog, om det her forslag overhovedet batter noget, eller om der bare er tale om symbolpolitik til gene for dem, der allerede har planlagt ud fra tidligere gældende lov.
Så nemt er det heller ikke at skaffe nye biler, som høringssvarene også siger, og så nemt er det altså heller ikke lige at finde midlerne dertil på kort sigt.
Den del har vi simpelt hen brug for at få noget mere viden om, og derfor glæder vi os til at følge udvalgsarbejdet, men stiller os naturligvis positive over for forslaget.
Vi ser frem til udvalgsarbejdet og er glade for at kunne støtte det.
Jens Rohde (KD), 2022-02-08:
Tak for det.
Det kan jeg gøre meget hurtigt.
Jeg synes, det er et glimrende lovforslag, og jeg synes bare, det skulle have været bredt ud til samtlige kommuner.
Og så deler jeg de synspunkter, som hr. Carl Valentin kom med – og fru Zenia Stampe i øvrigt også.
Og med disse ord giver jeg en varm støtte til forslaget og dets retning.
Jacob Jensen (V), 2022-02-08:
Tak til ministeren for begrundelsen, kan man vel kalde det, eller forklaringen, om man vil.
Og det synes vi sådan set er fint, men det skal jo også, som ministeren også siger, have en effekt, og det har jo kun en effekt, hvis det så rent faktisk bliver brugt.
Er det ministerens forventning, at de fem byer, der nu får den her mulighed, rent faktisk vil bruge muligheden?
Og hvis nu de vælger ikke at bruge muligheden, hvad har ministeren så tænkt sig at gøre ved det?
Lea Wermelin (S), 2022-02-08:
Jeg tror, at det er vigtigt at hæfte sig ved, at vi har en række af de større byer i Danmark, som netop har ønsket sig muligheden for også at kunne omfatte dieselpersonbilerne i deres miljøzoner, og det har de jo gjort, vel vidende at trafikken er en af årsagerne til, at mange netop bliver syge eller dør for tidligt i Danmark.
Så det har jo været ud fra et konkret ønske fra de kommuner, som vi her taler om, at vi nu giver dem den mulighed.
Om de så vil bruge den – ja, det er jo så op til kommunerne og også det flertal, der måtte være i kommunalbestyrelserne, at indføre det her.
Så min forventning er, at det er et redskab, som vi kommer til at se kommunerne bruge, ja.