Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-03-10:
Skal vi, eller skal vi ikke?
Diskussionen flyver frem og tilbage, og der er mange forskellige holdninger til, hvor meget vi skal teste, og hvorfor vi skal teste.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi i Dansk Folkeparti ønsker at have test.
Det lovforslag, vi behandler i dag, handler om vores nationale test.
Det handler om, at vi har en evaluering af testen, som siger, at den ikke kan helt så meget, som vi troede.
Vi troede, at testen på en gang kunne give et billede af det nationale niveau, det kommunale niveau, niveauet på den enkelte skole, den enkelte klasse, og også niveauet for det enkelte barn.
Nu viser evalueringen, at den kan det meste, men at den ikke er valid i forhold til det enkelte barn.
Diskussionen har så gået på, hvad vi gør her og nu.
Vi har en politisk aftale om, at der skal være nationale test, så det er slet ikke til diskussion i den her sammenhæng.
Vi er også enige om, at der er nogle udfordringer med de nuværende test, som gør, at vi ønsker at udvikle en ny test.
Men hvad gør vi, indtil vi får den test?
I Dansk Folkeparti have vi helst set, at vi havde fortsat den nuværende test, indtil vi fik den nye test, og at vi havde undladt at sende resultaterne til forældrene, altså netop den løsning, man kan vælge lokalt i år i forhold til det her lovforslag.
Men det helt afgørende for Dansk Folkeparti har været, at vi ikke får et hul i de nationale data ved helt at aflyse testene i et eller flere år.
Derfor er vi også meget tilfredse med den aftale, vi har lavet, som er basis for nærværende lovforslag.
I år sikrer vi, dels at de 20 pct. dårligst præsterende skoler testes, og at vi derudover tester en repræsentativ mængde af skoler, så vi får nationale data for 2020.
Der er så en lille ting – og det er jo gået stærkt med den her lovgivning – nemlig at jeg kan se, når jeg læser bemærkningerne til lovforslaget, at der står, at man skal teste de 20 pct. ringest præsterende 9. klasser, altså de skoler, hvor man har haft de 20 pct. ringest præsterende 9. klasser sidste gang.
Det vil sige, at skoler uden overbygning ikke vil blive testet.
Det har vi haft en diskussion om, og jeg er glad for, at vi har fået en tilkendegivelse fra ministeren om, at det var en misforståelse, og at det selvfølgelig er 20 pct. af samtlige skoler, der skal testes, altså de 20 pct. dårligst præsterende af samtlige skoler.
Det er jeg sikker på ministeren vil kunne bekræfte, når ministeren senere hen går på talerstolen.
Der er forskellige forbedringer, som selvfølgelig bliver lavet, inden den skal bruges igen næste år.
Men så har vi igen en test fra næste forår, der kan bruges på alle børn.
I forhold til den nye test håber vi, at der kan udvikles en national test, der kan bruges på alle niveauer – fra det enkelte barn til nationalt niveau.
Men det er vigtigt at sige, at hvis det ikke kan lade sig gøre, så er det afgørende for Dansk Folkeparti, at nationale test er valide på det aggregerede niveau, altså at vi har nationale resultater, vi kan sammenligne år efter år, så vi kan se, hvordan det går ude i kommunerne, og hvordan det går ude på skolerne, altså at man har et værktøj i den enkelte kommune, så man kan vurdere, hvordan det går på den enkelte skole, hvordan det går i den enkelte klasse.
Og vi vil meget gerne, hvis det kan lade sig gøre, selvfølgelig have det sådan, at det samme værktøj kan bruges i forhold til at se på det enkelte barn.
Men spørgsmålet er, hvor godt det kan lade sig gøre.
Ellers må vi have forskellige test.
Lige nu er det vigtigt, at vi kommer i gang med årets test, og derefter ser vi frem til udviklingen af den nye test.
Vi har aftalt, at vi skal prøve at lave en aftale om den nye test i indeværende år.
Jeg ser meget frem til forhandlingerne og er spændt på at se, hvor god en test vi kan lave.
Tak for ordet.