runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-29:
Sådan er det, når man har en god debat.
Så kan det være svært at nå at trykke på knappen.
Så vil jeg gerne spørge ministeren om noget andet, for fru Stine Brix sagde så rammende, at alt det, sundhedsministeren taler om her i forhold til +/- juridisk ansvarsgrundlag – for hvem bærer ansvaret her, og kan man juridisk påvise det? – blot er et spørgsmål om politisk vilje.
Det her er jo et spørgsmål om, at vi rejser en forespørgsel i dag for at høre, om det her Folketing kan sige, at her har vi en lille gruppe, som har været så hårdt ramt, som sundhedsministeren siger, og som samtlige ordførere siger, og at vi så kan udtrykke en politisk anerkendelse af det og give en kompensation.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-05-29:
Spørgsmålet om kompensation har jo eksisteret, nærmest siden den her skandale startede.
Det er jo også derfor, at kemivirksomheden i Tyskland har oprettet fonden.
Vi har fondskonstruktionen i Sverige, vi har også kompensationsordninger af national, statslig karakter i en række lande.
Det er jo en diskussion, som så at sige har haft et liv igennem rigtig, rigtig mange år.
For mig er konklusionen af debatten i dag sådan set, uagtet hvad ordføreren for Socialdemokratiet siger, at der er en bred, bred politisk anerkendelse af, at det her er en skandale af dimensioner på lægemiddelområdet, som vi skal lære af.
Så ja, der foreligger da en politisk anerkendelse af, at det, der foregik, var helt uacceptabelt og har haft store menneskelige konsekvenser.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-29:
Tak for det, formand.
Jeg vil blot takke alle ordførere og tilhørere og seere for at have overværet den her forespørgsel om de thalidomidskadede.
Jeg er naturligvis rigtig glad for, at tre ordførere, kolleger fra Enhedslisten, SF og Alternativet, bakker op om den her vedtagelsestekst.
Jeg synes jo, det her er et spørgsmål om, at vi har mulighed for at handle politisk, og at vi kan kigge tilbage.
Det kan godt være, der mangler dokumentation, men det tror jeg såmænd også der har gjort i de andre lande, og man kunne godt bringe en ordentlighed ind ved i forbindelse med den fortielse, som er gået så hårdt ud over en gruppe af personer, at sige, at vi faktisk politisk ønsker at lave en markering af det ved en politisk anerkendelse og ved en kompensation.
Men jeg vil takke for debatten, og jeg vil da også håbe, som også en af mine ordførerkolleger gav udtryk for, at der eventuelt kan være mulighed for at rejse den her sag i anden sammenhæng.
Jane Heitmann (V), 2017-05-29:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge, om ordføreren kan afvise, at på baggrund af henvendelsen fra de thalidomidskadede har ordføreren haft en dialog med tidligere sundhedsminister Sophie Løhde, og at man her blev enige om – altså Socialdemokratiets ordfører og den tidligere sundhedsminister – at afvise at udbetale erstatning.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-29:
Det er fuldstændig korrekt, at den daværende sundhedsminister sagde, at der var kommet en henvendelse til sundhedsministeren, men jeg ved – vi var to ordførere til stede – at der ingen detaljer var.
Og jeg vil sige, at grunden til, at jeg rejste den her forespørgsel, var, at vi sad ansigt til ansigt, og at vi fik oprullet, hvad der rent faktisk lå i den her sag.
Jeg vil sige – det har jeg også orienteret den daværende sundhedsminister om, og det har jeg givet udtryk for her i salen i dag – at jeg synes, det havde været ordentligt af den daværende sundhedsminister ikke blot at sende et meget teknokratisk svar, men at gå i dialog med den her lille patientgruppe.
Jane Heitmann (V), 2017-05-29:
Jeg synes ikke helt, sundhedsordføreren svarer på det, som jeg spørger om, nemlig om sundhedsordføreren kan afvise eller bekræfte, at sundhedsordføreren på mødet gav udtryk for, at man fra Socialdemokratiets side ikke ønskede at udbetale erstatning.
Jens Joel (S), 2017-05-29:
Jeg mener, det er temmelig indiskutabelt, at hvis man for et halvt år siden købte et anlæg under de regler, der gjaldt på det tidspunkt, så vil det være sådan, hvis man er et liberalt erhverv eller en boligforening og det her lovforslag bliver vedtaget, at man også får andre regler.
Så kommer de også med på øjebliksafregning.
Og om det juridisk er tilbagevirkende kraft i den forstand, det kan ministeriet sikkert bruge meget tid på at forklare at det ikke er.
Men man kan bare sige, at konsekvensen ude i virkeligheden er, at nogle købte et anlæg, og mens de købte det, var der en bedre beregning, en højere tilbagebetalingstid, en bedre økonomi i systemet, end der vil være, hvis det her lovforslag bliver vedtaget.
Thomas Danielsen (V), 2017-05-29:
Jeg vil gerne følge op på hr. Carsten Bachs spørgsmål til ordføreren, for Socialdemokratiets ordfører, hr. Jens Joel, taler jo om, at vi forudsætter 2030-målsætningen, og at det er det, der er årsagen til, at vi nu kommer med det her lovforslag.
Men jeg skal bare lige høre, om ordføreren ikke er enig i, at vi jævnfør vores forligskredsaftale har en aftale om 918 MW i 2020.
Og det forventer ordføreren vel at vi når jævnfør vores aftale.
Er ordføreren ikke enig i det?
Kan ordføreren ikke bekræfte det?
Ib Poulsen (DF), 2017-05-29:
Jeg skal beklage og undskylde over for Enhedslisten, at jeg har taget fejl af, at de var med i det her forlig.
Det glæder mig jo, at de er det, så de kan fremlægge de her synspunkter, når man skal til at genforhandle et energiforlig.
Så det ser jeg frem til.
Thomas Danielsen (V), 2017-05-29:
Tak for det, formand.
I forbindelse med behandling af lovforslag nr. L 214, Forslag til lov om ændring af lov om afgift af elektricitet, kan jeg sige, at Venstre stemmer for forslaget.
Vi behandler L 214, fordi udbygningen med solceller markant overstiger forventningen og de politiske aftaler.
Den voldsomme udbygning vil efterlade staten med en ekstraregning på 1,2 mia. kr.
Det er således blevet noget dyrere end ventet, og derfor er det nu nødvendigt, at vi skrider til handling.
Med lovforslaget afvikles den timebaserede afregning, og der indføres øjebliksafregning i stedet.
I Venstre ved vi, at branchen har brug for gennemsigtighed og klare retningslinjer, og derfor ser jeg frem til, at vi kan lave en ny bred aftale på området og sikre stabile rammevilkår fremadrettet.
Jens Joel (S), 2017-05-29:
Det er virkelig bizart at skulle diskutere stabile rammevilkår i en sag, hvor samtlige høringssvar jo påpeger, at det her lige præcis undergraver tilliden til de stabile rammevilkår.
Men jeg vil lige først bede Venstres ordfører om at kommentere det her med, at man jo desværre også – og det er jeg ikke sikker på regeringen decideret ønsker, men det er bare konsekvensen – bliver ramt af det her, hvis man er erhvervsdrivende og har investeret for et halvt år siden.
En anden ting er, at jeg vil bede Venstres ordfører bekræfte, at de her 1,2 mia. kr., som man siger er forskellen, jo fremkommer, ved at man summerer op frem til 2030.
Her vil jeg bare bede Venstres ordfører bekræfte, at man ikke har tænkt sig ikke at gøre noget ved elafgifter og alle mulige andre ting frem til 2030, og så vil det her problem jo alt andet lige være noget mindre end de tal, vi nu hører.
Thomas Danielsen (V), 2017-05-29:
Men det er korrekt, at erhvervsanlæg, jævnfør statsstøttereglerne, skal behandles ens.
Ja, det er konsekvensen.
Jens Joel (S), 2017-05-29:
Så kunne man måske ønske, at Venstres ordfører kunne knytte et par politiske kommentarer til det, jeg ville opfatte som det uhensigtsmæssige i det her med tilbagevirkende kraft.
Når jeg nævner det med tallet, er det jo bare, fordi det er forskellen på regeringens indgreb, og hvis man ikke gør noget frem til 2030.
Og der er det bare, jeg siger, at det jo så også er under den forudsætning, at man ingenting gør ved afgiftsstrukturerne frem til 2030.
Betragter Venstres ordfører ikke det som urealistisk?
Thomas Danielsen (V), 2017-05-29:
Jamen for at være helt ærlig kan jeg ikke lige bekræfte det over for Socialdemokratiets ordfører, for for at være helt ærlig har jeg ikke lige det årstal i mine papirer.
Jeg ved, at jeg har det årstal, det drejer sig om, men jeg vil gerne lige finde ud af det og så vende tilbage med det til ordføreren.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-29:
Det drejer sig om det tal, som ordføreren selv nævnte, i forbindelse med den her såkaldte voldsomme udbygning med solceller, som er skitseret, og som man så siger vil koste 1,2 mia. kr. frem mod 2030.
Det er 100 mio. kr. om året – hvis det er sådan, at ordføreren er i tvivl om tallene – og det er et relativt lille beløb, især hvis man ser på, hvad der bruges af penge på opgradering og rensning af biogas, hvor man i 2015 brugte 130 mio. kr. Her i 2017 er det estimeret til 777 mio. kr., og kigger man frem til 2020, kommer vi op på over 950 mio. kr. Der er altså nogle udgifter, der bare får lov til at galopere derudad, mens der er småbeløb til solcelleudbygning på kun 100 mio. kr., som man forsøger at tale op til at være 1,2 mia. kr. over 12-13 år.
Synes ordføreren, at der er sammenhæng i tingene her, når man vil lave sådan et indgreb med tilbagevirkende kraft på solcelleområdet, mens biogassen får lov til at køre derudad?
Thomas Danielsen (V), 2017-05-29:
Tak for det.
Under det næste spørgsmål fandt jeg frem til det endelige tal, både til hr. Jens Joel og hr. Søren Egge Rasmussen.
Og det er fuldstændig korrekt, at det er 1,2 mia. kr. i perioden fra 2018 til 2030.
Det er jo sådan, at vi foretager indgrebet, fordi vi har indgået en politisk aftale om udbygning med solceller, og den udbygning ville kraftigt overstige aftalen, hvis nu vi ikke foretog den her ændring.
Så ville vi i 2020 have en udbygning på 1.350 MW mod vores aftale på 918 MW i 2020.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-29:
Nu er det sådan, at Enhedslisten er med i det nuværende energiforlig, og det her er jo noget, som vi har drøftet lidt.
Er det energiforligsstof, eller er det et eller andet, der er bygget oven på en aftale, som Enhedslisten også er med i?
Jeg tror nok, at man må konstatere, at det er at bygge videre på noget, som Enhedslisten og Dansk Folkeparti er med i.
Derfor synes jeg, at det er rimeligt, at vi får nogle gode drøftelser af, hvordan vi begrænser de her ting, som er skitseret med tilbagevirkende kraft, så vi ikke rammer de der små husstande ude på landet, som har valgt den løsning, som vi egentlig har ønsket de skulle gøre.
De har investeret i varmepumper, og så kommer regeringen og siger, at nu vil man lave noget med tilbagevirkende kraft, der forringer deres økonomi.
Kan ordføreren ikke se, at det er urimeligt?
Ib Poulsen (DF), 2017-05-29:
Men nu er det jo sådan, at de partier, der er med i de her forhandlinger fremadrettet – det kunne jo så også være Enhedslisten fremadrettet, hvis de var med i energiforliget – kunne være med til at påvirke det her i den rigtige retning, som ordføreren påtaler.
Jeg synes jo, at der er nogle rigtige elementer i det, ordføreren har fremlagt, men de forhandlinger kommer jo i gang på et tidspunkt, hvor man selvfølgelig har fokus på de her ting, så man ikke stiller folk på landet ringere i den sammenhæng.
Og det er jeg tryg ved at vores ordfører kan få forhandlet hjem på sigt.
Jens Joel (S), 2017-05-29:
Så vidt jeg forstår ministeriets tal, forventer man egentlig, at vi når mere end det, vi havde aftalt.
Så på den måde er svaret til det ja.
Altså, når man ser på fremskrivningerne, er problemet jo, at selv om vi gør det her, selv om man stemte for regeringens indgreb, så ville vi stadig væk få en større udbygning af sol, end vi havde forudsat.
Og det er jo det, der er den reelle udfordring, som vi bliver nødt til at håndtere mere bæredygtigt end ved at lave et hasteindgreb, hvor der jo har været en meget, meget kort høringsfrist, og hvor det derfor også har været vanskeligt for rigtig mange aktører at forholde sig til det.
Thomas Danielsen (V), 2017-05-29:
Jamen det er netop det, jeg mener – ordføreren taler hele tiden om hasteindgreb og hovsaløsninger osv. – men vi skal bare være enige om, at vi når de aftaler, vi har lavet politisk, og når det ambitionsniveau.
Altså, vi skruer jo ikke ned for ambitionsniveauet i de politiske aftaler.
Og forskellen på hasteindgreb og det, vi gør, er jo, hvis vi qua det, som tidligere regeringer har gjort, bare lod det løbe løbsk, for så skulle vi netop ind og lave hasteindgreb og give ministeren en næse for ikke at have ageret ansvarligt osv., fordi man bare lod en ordning løbe løbsk.
Der er to faser i det her, sådan som jeg ser det, og det er, at vi skal have lavet en langsigtet løsning – det er vi enige om – men her og nu laver vi for at undgå, at vi skal til at give næser, fordi man lader økonomien løbe løbsk osv., et indgreb, som altså lever op til de politiske aftaler, vi har lavet.
Så er ordføreren ikke enig i, at vi altså ikke sænker vores ambitionsniveau på det her område?
Jens Joel (S), 2017-05-29:
Jo, man kan sige, at det jo ikke er hver dag, jeg siger, at det sådan set ikke handler om, at regeringen er i gang med at skære ned på det samlede antal megawatt sol, vi regner med at udbygge med.
Men det tror jeg ikke man kan bruge til noget, hvis man er lejer i den almene boligsektor, eller hvis man er SuperBrugsen eller Dansk Supermarked eller et indkøbscenter, som har investeret i de her solceller.
De får forringet deres investering, også selv om den blev foretaget, dengang reglerne var nogle andre.
Og dem kan man jo ikke ringe til og sige: Skidt med det, I får godt nok en dårligere økonomi, og det var ærgerligt, for der kommer flere solceller op andre steder i Danmark.
Og derfor er man nødt til at have respekt for de mennesker, som har investeret i det.
Jeg kritiserer ikke i den her omgang regeringen for, at der kommer for få solceller; jeg kritiserer regeringen for, at planen for, hvordan vi sikrer udbygningen af solceller, er ikkeeksisterende og i virkeligheden mere er drevet af, at man ikke tager beslutninger, end at man tager nogle aktive beslutninger.
Ib Poulsen (DF), 2017-05-29:
Lovforslaget her har til formål fremadrettet at afskaffe den timebaserede afregning og erstatte dem med en øjebliksbaseret afregning i den såkaldte nettomåleordning for solceller.
En voldsom udvikling i mængden af solceller i Danmark har afledte konsekvenser på statens finanser, da solceller på forskellige måder er begunstiget, f.eks. ved afgiftsfritagelse og nettomåleordningen.
Det betyder, at en udbygning med solceller vil medføre en udhuling af statens indtægter, hvilket fører til, at der er færre penge til disposition til vores velfærdsområder.
Derfor skal udbygningen med solceller følges nøje, og det er derfor, lovforslaget her er fremsat.
Lovforslaget her skriver sig ind i en længere række af forskellige indgreb og ændringer af vilkårene for solceller.
Grundlæggende viser de mange indgreb, at den måde, vi støtter solceller på, er ude af trit med den måde, solcelleområdet udvikler sig på.
Derfor vil Dansk Folkeparti opfordre regeringen til, at vi snart får ændret på vores solcellestøtte, sådan at den bliver langtidsholdbar.
Det mener vi må ske på en måde, hvor det indbygges i ordningen, at begunstigelsen helt automatisk aftrappes, når der sker teknologiske fremskridt, og når priserne på solceller falder.
Hvordan det helt konkret skal ske, må en forudgående analyse pege på.
Men det er under alle omstændigheder på høje tid, at arbejdet sættes i gang, sådan at vi ikke fremadrettet og med stigende hyppighed skal foretage de her indgreb.
Med de ord kan jeg sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Jens Joel (S), 2017-05-29:
Tak for det.
Jeg er jo enig med Dansk Folkepartis ordfører i, at vi bør undgå de her situationer, for det er ikke godt for nogen.
Jeg vil gerne spørge, om ikke Dansk Folkeparti opfatter det som problematisk, at man her går ind og ændrer for virksomheder og for lejerne i de almene boliger, der jo har investeret i solcelleanlæg, med troen på, at de kunne regne med deres beregninger, og at vi altså kommer her bagefter og siger, at nu laver vi om på reglerne.
Det kan jo blive dyrt for nogle af lejerne i vores almene boligforeninger.
Ib Poulsen (DF), 2017-05-29:
Timingen, kan man sige, er ikke den allerbedste i den her sag, og den måde, det er foregået på, kan man nærmest betegne som en finsk model.
Det er jo en lappeløsning, lap på lap, i den her sag, og det er jo selvfølgelig også uheldigt, at man her lovgiver med tilbagevirkende kraft.
Men nu ligger lovforslaget her, og vi kan se, at det her er en udfordring, og så kan jeg forstå på det, at vi får forhandlinger, hvor jeg håber og tror på, at der bliver mere plads til flere solceller.
For det er jo fremtiden, i forhold til at vi bliver mere uafhængige af mellemøstlige landes olie, så vi får mere grøn energi og bliver mere uafhængige af dem på sigt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-29:
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Der er flere elementer i det her, og der er en del elementer, hvor det sådan er med tilbagevirkende kraft.
Der er bl.a. taget med, at hvis nu man er en almindelig husstand, som har købt et anlæg på mere end 6 kW, bliver man lige pludselig betragtet som værende noget, som har erhvervskarakter.
Det synes jeg er lidt spøjst, fordi det kan være en husstand langt ude på landet uden for fjernvarmeforsyningen, som har kasseret sit oliefyr og i stedet for købt en varmepumpeløsning eller et jordvarmeanlæg og så har solceller til at drive de anlæg og dermed har et elforbrug, som er højere end normalt.
Nu kommer der så en lov, der med tilbagevirkende kraft vil ændre på de vilkår, som den husstand har investeret under.
Det synes jeg ikke er rimeligt, og jeg vil godt høre ordførerens kommentar til, om vi ikke skulle prøve at ændre lidt på det her lovforslag, så alle de der ting med tilbagevirkende kraft blev luget ud af lovforslaget.
Jane Heitmann (V), 2017-05-29:
Jeg skal være den første til beklage, hvis jeg har misforstået spørgerens intentioner med spørgsmålet.
Jeg synes, at vi skal glæde os over, at der er afsat 5 mio. kr.
Jeg synes, vi skal glæde os over, at både Scleroseforeningen og Kræftens Bekæmpelse har fået andel i midlerne.
Der har været afholdt informationsmøder, kampagner, og der er sat en stribe initiativer i gang.
Nu skal pengene ud at arbejde, og jeg glæder mig, som jeg nævnte tidligere, til at se, hvad vi får ud af midlerne – og jeg er optimistisk.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-05-29:
Det tolker jeg lidt som et ja til spørgsmålet.
Ville hr. Henrik Dahl i den forbindelse så bruge al sin erfaring og sin viden om karakterskalaer i sit samarbejde med regeringens ministre, og det er især fru Merete Riisager og hr. Søren Pind, jeg tænker på, så de to ministre kunne klædes godt på, når vi eventuelt om et års tid skal til at tale om nedsættelse af en kommission?
Ville ordføreren være interesseret i at bidrage med sin omfattende viden?
Henrik Dahl (LA), 2017-05-29:
Sådan som jeg forstår den ministerielle køreplan, så er det i Forskningsministeriet, at det her arbejde er forankret.
Jeg har jo et fortrinligt samarbejde med forskningsministeren, og jeg tager det sådan helt naturligt, at i det gode samarbejde, der i øvrigt er, vil der også blive mulighed for at stille nogle af sine arbejdsmæssige erfaringer til rådighed.
Det bliver jo tit påtalt, at folketingsmedlemmer ikke har nogen arbejdsmæssige erfaringer, og hvis der så endelig er nogen, der har nogen, så synes jeg da bestemt også, at de skal bringes i anvendelse.
Henrik Dahl (LA), 2017-05-29:
Her vil jeg ikke bare først og fremmest tale som politiker, men altså også som gammel censor og som fagprofessionel på området gennem mange årtier.
Jeg forventer, at evalueringen vil være ret kritisk, og jeg forventer, at den ikke mindst vil fokusere på de ting, der har været rejst her, som vi – tillader jeg mig at sige – er mange censorer, der har været kede af. Så derfor ville det jo også være logisk, at man så fik sat et arbejde i gang med at lave en skala, som vi, der er i faget og skal give karaktererne, bedre kan lide at arbejde med, og som giver mere mening.
Det gamle 13-tal bør jo på en eller anden måde genindføres, for det fineste, man kan være i uddannelsessystemet, bør jo være at være selvstændig på basis af solidt håndværk.
Og det er måske det der med det solide håndværk, som så er blevet lidt problematisk.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-05-29:
Det kan jeg godt, det kan jeg godt.
Henrik Dahl (LA), 2017-05-29:
Kan ordføreren på stående fod huske, hvad der står i grundlovens § 56?
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-05-29:
Det er det mest elegante nej, jeg har hørt, for et forslag, som man egentlig godt kan lide.
Der er jo egentlig kun gode argumenter for at sige ja til en kommission.
På samme måde hørte jeg egentlig også Venstres ordfører: Der var egentlig gode argumenter for at sige ja, men af forskellige årsager siger man nej.
Nu har Enhedslisten så foreslået, at vi afventer evalueringen, og at vi derefter kan se, om der skal nedsættes en kommission.
Hr. Henrik Dahl taler meget om proces.
Ville det være en proces, som hr. Henrik Dahl kunne tilslutte sig?
Vi afventer evalueringen – den vil sandsynligvis fortælle os alt det, vi ved i forvejen.
Kunne hr. Henrik Dahl og Liberal Alliance på den baggrund så se sig selv i, at vi nedsætter en kommission med et bredt kommissorium, der inddrager alle Folketingets partier, så vi en gang for alle kan få gjort noget ved karakterskalaens mange problemer?
Kunne det være en procesvej?
Altså, vi har jo haft en evaluering, som ordføreren og andre har sagt, i 2013.
Den har ikke medført nogen forandring, den har ikke medført nogen større debat i det politiske system.
Det eneste, man har sagt, er: Vi ser lige tiden an, nu venter vi 5 år til.
Om 5 år vil man sandsynligvis sige: Vi skal lige have endnu en evaluering.
Anni Matthiesen (V), 2017-05-29:
Det er rigtigt, at ved den seneste evaluering skete der ikke de store ændringer, men det udelukker jo ikke, at det eventuelt kunne ske den her gang.
Altså, jeg er ikke enig med DF's ordfører i, at når man evaluerer, sker der aldrig ændringer.
Jeg mener netop, det er det, der er årsagen til, at vi har sikret os, at der skal ske en evaluering hvert femte år.
På den her måde har vi jo også som politikere en mulighed for at holde øje med, hvordan den her evaluering kommer til at foregå, og for den sags skyld måske også efterfølgende tage en politisk diskussion.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-05-29:
Tak for et moderat, men noget mere positivt tilsagn, end der er fra de øvrige partier og regeringen.
Mange af ordførerens argumenter for at undlade at stemme for en kommission kunne man lige så godt vende om og bruge som argument for at stemme ja til en kommission.
En kommission kunne jo også kigge på, hvilke effekter karakterskalaen har på eleverne – det ville da være relevant at inddrage. Ville det så ikke være en god idé, at man bare stemmer ja til forslaget?
Og så får vi skrevet et ordentligt kommissorium, som Enhedslisten også kan se sig selv i.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-05-29:
Det vil jeg ikke udelukke.
Men sagt lige ud af posen har vi haft det forbehold, som jeg beskrev her, nemlig at jeg synes der er en meget ensidig fokusering på 12-tallet som problem.
Hvis det skal være det, der er et ensidigt fokus, så synes vi ikke det er så interessant.
Til gengæld synes vi samlet set, at der er store problemer, og jeg vil bestemt ikke udelukke, at vi kan støtte en karakterkommission.
Jeg vil bare foretrække, at vi får det i udvalget og får skrevet en beretning , eller at vi er enige om, at der er et bredere afsæt for nedsættelse af en karakterkommission end det, der er beskrevet i bemærkningerne til forslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-05-29:
Det er jo en udmærket idé, at man får skrevet en beretning, der inddrager en evaluering, og at man så efterfølgende nedsætter en kommission.
Det er en model.
Altså, forslaget går egentlig ud på at nedsætte en kommission, og kommissoriet skal så bagefter skrives.
Der kunne man jo sagtens inddrage Enhedslistens erfaringer.
Så kunne jeg jo anbefale Enhedslisten at tage en snak med det meget reaktionære folketingsmedlem fra Socialdemokraterne, som slet ikke ser noget behov for, at man kigger på den her skala.
Vil Enhedslisten være med til at puffe lidt til Socialdemokraterne?