runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Gade (V), 2017-01-13:
Tak for det.
Lovforslag nr. L 106 ligger jo i forlængelse af L 100, og nu taler vi så om folketingspolitikernes forhold, og jeg skal ikke gentage det, mine kollegaer har sagt fra talerstolen.
Det handler jo om, at vi ændrer forholdene for folketingspolitikerne, så de er mere i overensstemmelse med de forhold, som hr. og fru Danmark arbejder under, og pensionsalderen hæves nu til folkepensionsalderen, og vi sætter eftervederlaget ned, således at det går fra 12 måneder til 6 måneder.
Så jeg vil sige tak for debatten, og så vil jeg sige, at Venstre selvfølgelig støtter de her ændringer, og at jeg er glad for de bemærkninger, der er faldet.
Jeg kan jo så se, at det er et bredt flertal i Folketinget, som støtter de her ændringer af vores forhold.
Mette Abildgaard (KF), 2017-01-13:
Tak for det.
Jeg har med stor interesse fulgt debatten indtil videre.
Jeg har også læst høringssvaret og bemærket mig, at ATP var så venlige at skrive ind, at efter § 1, stk. 6, skulle der ikke være noget komma foran ordet vælge.
Det må man sige er detaljeret læsning i en høringsperiode, så vi kan jo være taknemmelige for at have fået den hjælp.
Det, vi drøfter i dag, er på baggrund af Vederlagskommissionens anbefalinger og den stemmeaftale, som siden er blevet indgået.
Der er en række af de elementer, der kom fra Vederlagskommissionen, man har valgt at imødekomme, og som indgår i den her stemmeaftale, mens andre elementer ikke indgår.
L 100, som vi diskuterer nu og her, regulerer ministrenes forhold.
Der ligger en række elementer i det, som vi synes er meget fornuftige.
Det gælder dels det her med, at pensionsalderen kommer til at følge resten af danskerne fremadrettet, og at man kommer til at regulere lønnen i takt med lønudviklingen i den offentlige sektor, som også sikrer, at det, når vi beder andre om løntilbageholdenhed, også er det, der bliver praktiseret herinde.
Vi sætter minimumsperioden for eftervederlag ganske betragteligt ned, efter en undersøgelse har vist, at beskæftigelsessituationen ikke er så svær, som man kunne have frygtet.
Det synes vi også er meget fornuftigt, ligesom vi også regulerer det her med, at man ikke kan få eftervederlag som regionsrådsformand eller borgmester, hvis man samtidig besidder et hverv som minister.
Det er alt sammen meget fornuftige reguleringer, som vi bakker op om.
Jeg synes i virkeligheden, hr. Søren Gade sagde det meget rigtigt tidligere, nemlig at det ikke skal være penge, der driver folk ind i politik, og det skal heller ikke være penge, som driver folk ud af politik eller gør, at man ikke stiller op i første omgang.
Men man må nok også sige, at politikeres lønvilkår er en specielt sammensat størrelse, for der er mange ting, man skal tage højde for, som også hr. Martin Lidegaard var inde på.
Der er mange, der kæmper mange år for at blive valgt, før det lykkes, og i den tid har man mindre tid på sit arbejde, og man tager fri for at kunne føre valgkamp.
Jeg sagde personligt mit job op for at kæmpe for at blive valgt i Folketinget, og sådan tror jeg alle har deres historier.
At jeg stadig betaler af på et studielån den dag i dag, tror jeg heller ikke jeg havde gjort, hvis ikke jeg havde brugt så meget af min tid på politik og ikke haft mulighed for at have et job i den periode.
Sådan er der mange forskellige omstændigheder, der skal indgå i hele det her puslespil.
Fra konservativ side støtter vi det lovforslag, som ligger her, og vi synes, at balancen er landet meget fornuftigt.
Inger Støjberg (V), 2017-01-13:
Det er fuldstændig korrekt, hvad hr. Peter Kofod Poulsen siger her, at man jo ikke bare har friheden til at bygge et tårn.
Nej, det er jo netop det, der er reguleret i lovgivningen også i dag.
Det er bare reguleret lokalt.
Jeg siger jo netop ikke, at man bare kan bygge lige præcis, som man vil.
I forhold til hvilke tiltag der er blevet taget, kan jeg sige, at det er noget af det, som Dansk Folkeparti selv har været med til, bl.a. igennem de satspuljeaftaler, som der er blevet indgået, og også igennem den aftale, der er blevet indgået om religiøse forkyndere.
Så Dansk Folkeparti har jo selv været med til at tage nogle initiativer på det her felt.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-01-13:
Jeg synes, det er lidt mærkværdigt, at ministeren bruger religionsfriheden og frisindet i den her debat, for mig bekendt har man nødvendigvis ikke bare frihed til at bygge et tårn, hvis man ønsker det.
Det regulerer vi på en anden facon.
Det her er jo voldsomme symboler, så jeg vil bare igen bede ministeren om at uddybe sit synspunkt i forhold til, hvad ministeren vil gøre for at begrænse de her symboler i det offentlige rum.
Hvad er det, regeringen helt konkret har på tegnebrættet på det her område?
Inger Støjberg (V), 2017-01-13:
Ja, på nogle felter gør det, men vi har rent faktisk et land, der bygger på friheden til at tro på den gud, man vil, og det betyder, at man må dyrke den gud, man vil.
Men derfor kan jeg jo godt have en holdning om, at det i nogle områder fylder for meget, og det synes jeg da det gør.
Det synes jeg da det gør, hvis man kigger på de parallelsamfund, vi har.
Men at sige, at der skulle være en ligegyldighed, er jeg meget, meget uenig i.
Jeg mener sådan set, at der er en meget stærk tiltro til – det, jeg siger, og det, regeringen står for – at det lokale demokrati netop også kan tage stilling til vigtige spørgsmål som det her.
Man må sige, at indtil videre er lige netop det her spørgsmål vel blevet håndteret udmærket rundtomkring i kommunerne, og det kan jeg ikke se hvorfor det ikke også skulle kunne blive i fremtiden.
Hvis det så viser sig, at det ikke er tilfældet, kan man diskutere det igen.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-01-13:
Tak for det.
Jeg synes, der er tale om nogle meget, meget voldsomme symboler i det offentlige rum – symboler, som hr. Christian Langballe var inde på, netop på den sociale kontrol.
Jeg undrede mig, da jeg hørte ministerens start, fordi ministeren på den ene side ikke syntes om de her symboler i det offentlige rum, og på den anden side ville ministeren ikke gøre noget ved det.
Jeg synes jo, det er dybt paradoksalt, at man på den ene side kan have nogle holdninger, men at man på den anden side ikke har lyst til at forfølge dem.
Det forstår jeg ikke.
Så lad mig bare stille ministeren et meget enkelt spørgsmål: Fylder islam for meget i det offentlige rum?
Inger Støjberg (V), 2017-01-13:
Jamen hvad er det, der gør, at hr. Christian Langballe ikke mener, at kommunalbestyrelserne har den fornødne pondus til at beslutte det her?
Hvad er det, der gør, at Dansk Folkepartis medlemmer og Venstres medlemmer i kommunalbestyrelserne ikke skulle have den pondus?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Hvorfor er det kun Folketinget, der vil kunne gennemføre sådan en beslutning?
Det kan man da lige så godt i kommunerne.
Jeg synes faktisk, det er vigtigt, at netop beslutninger som dem her også træffes lokalt, så det er noget, man tager stilling til.
Christian Langballe (DF), 2017-01-13:
Jo, men inden der går forsamlingshus i det, hvor det bare er godt, at vi har den demokratiske samtale, vil jeg sige, at jeg sådan set synes, at når man lovgiver, er det et spørgsmål om, hvad man mener.
Det er helt grundlæggende et spørgsmål om, hvad man mener.
Og jeg mener, at der i forhold til minareter – og det kan noteres og konstateres i Mellemøsten, hvis man ser på, hvordan minareter faktisk virker – i høj grad er et element af social kontrol over det.
Og så er det bare spørgsmålet, om man vil have sådan noget i Danmark i den kommende tid.
Der siger vi jo nej – det vil vi ikke have.
Og der synes jeg jo bare at ministeren i stedet for at sige, at det her kunne være et oplæg til en god folkelig debat, så skulle sige, hvad hun egentlig mener om det – og ikke bare sådan et eller andet med, at man er kritisk, men faktisk også, at man sætter handling bag ordene.
Inger Støjberg (V), 2017-01-13:
Jeg synes sådan set ikke, at jeg gør det til et rent spørgsmål om planlovgivningen, men jeg synes, jeg gør det til et lokalt spørgsmål.
Jeg mener rent faktisk, at det her hører til lokalt.
Og det er jo netop det, der sker her.
Igen vil jeg sige, at jeg har så meget tiltro til, at kommunalbestyrelsesmedlemmerne træffer de rigtige beslutninger på det her område, at jeg ikke ser det nødvendigt, at Folketinget skal ind og lovgive om det på nuværende tidspunkt.
Christian Langballe (DF), 2017-01-13:
Jeg synes, det er lidt for slapt, vil jeg sige til ministeren.
Altså, det her er jo ikke bare en planlovsmæssig teknikalitet, vi diskuterer.
Det her er rent principielt i forhold til minareter i det danske samfund – og så i øvrigt i forlængelse af det i forhold til, at man kan indkalde til bøn.
Jeg mener, at der er en høj grad af social kontrol i minareternes hele virke og i den måde, de fungerer på, som jeg mener er skræmmende, også for de samfund, hvor der er minareter.
Og derfor synes jeg godt, at ministeren kunne forholde sig mere principielt til det i stedet for bare at gøre det til et spørgsmål om rene teknikaliteter i forhold til planloven.
Martin Henriksen (DF), 2017-01-13:
Så vil jeg også spørge ind til følgende.
Når nu regeringen ikke kan støtte det her beslutningsforslag, vil regeringen så være med til, at man skriver ind i lovgivningen et direkte forbud imod, at man indkalder til muslimsk bøn i det offentlige rum, for det fremgår jo ikke klart af lovgivningen, at man ikke må det.
Der kan en kommune jo selvfølgelig sige som betingelse, hvis man ønsker at opføre en moské, at så må der ikke indkaldes til bøn, men kommunen kan jo også vælge ikke at gøre det.
I andre lande er der jo, der er forskellige regelsæt, mulighed for, at man under forskellige forudsætninger kan indkalde til bøn, og man kan jo ikke afvise, at det på et tidspunkt også vil komme til Danmark, medmindre at Folketinget sørger for, at lovgivningen er så klar, at en kommune ved, at det kan man ikke give tilladelse til.
Inger Støjberg (V), 2017-01-13:
Jeg har jo ved flere lejligheder sagt, at jeg, når der nu bliver spurgt til symboler generelt, jo mener, at tørklædet er et kvindeundertrykkende symbol.
Dermed ikke være sagt, at jeg ville være med til at forbyde det, men man skal være bevidst om, hvilket signal man sender, hvis man bærer et tørklæde, fordi det i sin grundvold er et kvindeundertrykkende symbol.
Martin Henriksen (DF), 2017-01-13:
Tak for det.
Det kommer måske ikke som den store overraskelse, men det er selvfølgelig ærgerligt set med Dansk Folkepartis øjne.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til det, som ministeren nævnte, nemlig at regeringen er enig i, at der er et stigende behov for at gøre op med islamiske symboler.
Kan ministeren blive lidt mere præcis, i forhold til hvilke symboler regeringen tænker på, og i forhold til om regeringen agter at komme med et udspil eller et forslag på det her område, fordi det jo ville være rigtig godt.
Jeg betragter det egentlig også lidt som en ny melding fra regeringens side og fra ministerens side, at regeringen sådan set er enig i, at der er et behov for at gøre op med forskellige islamiske symboler, men kunne ministeren blive lidt mere præcis i forhold til det?
Inger Støjberg (V), 2017-01-13:
Med B 15 er det foreslået, at der indføres et forbud mod at opføre minareter ved moskeer i Danmark.
Debatten om indførelse af et forbud mod at opføre minareter er jo ikke ny.
Et lignende beslutningsforslag har været drøftet tidligere, som det jo så også fremgår af bemærkningerne til forslaget.
Dengang var de nuværende regeringspartier imod, og det er vi også stadig.
I Danmark regulerer vi opførelsen af nye bygninger bl.a. i lokalplaner, som der udarbejdes efter planlovens regler.
Lokalplaner indeholder nærmere bestemmelser om et områdes anvendelse og om de bygninger, der kan opføres i et bestemt område.
Det drejer sig bl.a. om bygningernes udseende, men f.eks. også om krav til maksimal højde.
Det er som hovedregel kommunalbestyrelsen, der vedtager disse lokalplaner, og det vil altså sige, at de er igennem en demokratisk lokal proces.
Jeg har tillid til, at lokalpolitikerne kan træffe de rigtige beslutninger om, hvorvidt der f.eks. må etableres religiøse bygninger, herunder f.eks. minareter, og hvilke krav der så skal stilles i den forbindelse.
Samtidig vil jeg også stærkt opfordre trossamfundene til at vise hensyn over for det omgivende samfund ved netop opførelse af religiøse bygninger.
Regeringen er på den baggrund imod at indføre et forbud imod opførelse af minareter og afviser således beslutningsforslaget.
Når det er sagt, vil jeg sige, at regeringen fuldt ud deler det synspunkt, som også fremgår af bemærkningerne til beslutningsforslaget, nemlig at der er et stigende behov for at gøre op med de symboler, som er med til at skabe splittelse i Danmark.
Det skal vi ikke acceptere.
En række tiltag er derfor også blevet iværksat for netop at gøre op med det, og det har været med meget, meget bred opbakning her i Folketinget, og det vil jeg gerne kvittere for.
Vi har fuld fokus på indsatsen imod parallelsamfund, og vi skal ikke acceptere det i Danmark.
Regeringen indstiller dermed forslaget til at blive afvist.
Pernille Skipper (EL), 2017-01-13:
Efter den svada, der kommer fra hr. Henrik Sass Larsen og Socialdemokratiet i dag, om, hvordan alle, som synes, at det her ikke er det helt rigtige niveau, vi er landet på, kaster grus i maskineriet og nærmest er populister, vil jeg bare gerne anholde, at Socialdemokratiet adskillige gange har stået og anklaget os, som ville ændre på forholdene, for at være populister, og man har sagt, at der ikke var noget i vejen.
Men alligevel ændrer Socialdemokratiet også holdning, når der kommer pres på.
Vi er jo faktisk der nu, hvor de her ting bliver rettet til, altså hvor pensionsalderen bliver rettet til.
Det er da godt.
Så mon ikke det kan betale sig lidt, og mon ikke også vi får overtalt Socialdemokratiet til at tilrette reglerne endnu mere på sigt, hvis vi bliver ved.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre, om det, at hr. Henrik Sass Larsen siger sådan, er et udtryk for, at man egentlig synes, at de danske politikere skal have forbedrede vilkår.
Synes Socialdemokratiet egentlig, at der er behov for en højere løn og en bedre pension?
Inger Støjberg (V), 2017-01-13:
Jeg må igen sige, at jeg har meget stor tillid til, at den debat bedst føres i kommunerne, og at kommunerne netop også tager det ansvar på sig.
Det er jo ikke så lang tid siden, at vi diskuterede – det er jo så lidt en anden del, men dog alligevel – om man skulle acceptere kønsopdelt svømning.
Jeg synes, at Aarhus Kommune efterhånden kom til at håndtere den sag ganske fint, men det er klart, at det jo så også betyder, at man skal være sit ansvar bevidst rundtomkring i kommunerne, og så er det jo godt, at der også er Dansk Folkeparti-medlemmer i kommunerne.
Kristian Jensen (V), 2017-01-13:
Jeg beklager, hvis jeg har udtrykt mig uklart, men det er jo det modsatte, altså, hvis man kommer fra et politisk job.
Vi kender jo en konkret sag, meget omdiskuteret, og den sag bliver så afklaret med lovforslaget her, at man ikke tager et eftervederlag fra et tidligere politisk job med videre.
Josephine Fock (ALT), 2017-01-13:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at tage ordet igen, men så vil jeg alligevel kommentere det sidste.
Jeg er helt enig i, at der skal være en balance mellem vederlag og pension, og det var heller ikke noget af det, jeg tog fat i i min ordførertale.
Men nu nævner ministeren lige, at der er indført modregning i det her forslag, i forhold til hvis man går ud og får et politisk arbejde, og det har jeg måske ikke kunnet læse mig frem til, så jeg vil egentlig gerne lige høre: Er det rigtigt?
Kristian Jensen (V), 2017-01-13:
Jeg er enig så langt hen, at der er forskel på, at noget er åbent og noget er let gennemskueligt, men jeg håber, at vi er – og det kan jeg også forstå vi er – fuldstændig enige om, at der er åbenhed omkring ministres økonomiske vilkår.
Det er muligt for alle at komme ind og se, hvad det er for vilkår, der gælder for hver enkelt minister.
Det synes jeg er ganske rimeligt.
Med det her lovforslag tager vi nogle skridt også i forhold til gennemsigtigheden, altså i forhold til modregning, hvis man har haft en anden politisk post tidligere og kommer ind i Folketinget, og der bliver ryddet op i nogle af de problemer, der har været.
Tilbage står sådan set spørgsmålet, om man synes, at balancen mellem vederlag og pensionsvilkår er rimelig, og der er det jo for mig sådan, at de to ting er en balance, altså er en balance i, hvor meget af det man tjener op i det årlige vederlag, og hvad det er for en optjeningsret til pensionens størrelse, man har fremadrettet.
Der har der været forskellige forslag om, at det kunne gøres anderledes.
Det har der ikke kunnet opnås enighed om, og derfor går man videre med det nuværende forslag om den balance, der ligger.
Josephine Fock (ALT), 2017-01-13:
Det er nok i virkeligheden mere en bemærkning til ministeren, i forhold til at ministeren var inde på mine ord omkring gennemsigtighed.
Altså, gennemsigtighed for mig er jo også, at det er let at gennemskue.
Nu tror jeg, at ministeren sagde, at der er fuld gennemsigtighed, og det er jeg jo fuldstændig enig i.
Så jeg kobler gennemsigtighed sammen med det at kunne evne at gennemskue tingene, og der synes jeg at det ville have været på sin plads at ensrette det her mere, både ministrenes pension og vederlag, og, det er et lovforslag, vi kommer til lige om lidt, i forhold til folketingsmedlemmerne, sådan at der er mere ensretning, i forhold til hvordan vi gør det i resten af samfundet.
Så det er mere en bemærkning.
For mig og for Alternativet betyder det, at noget er gennemsigtigt, også, at det er let at gennemskue.
Kristian Jensen (V), 2017-01-13:
Det var dengang, man fulgte efterlønsalderen, og når efterlønsalderen er blevet ændret, er ministres pensionsvilkår siden 2007 blevet ændret.
Nu ændrer vi dem så igen.
Det gælder for samtlige ministre, der er blevet ministre efter den 1. april 2007, for det, der optjenes efter 2007.
Pernille Skipper (EL), 2017-01-13:
Jeg tror, at det er rigtigt nok, at det ændrer vilkårene mere for nogle af de nuværende ministre end for andre, afhængigt af i hvor lang tid de har været ministre, og om de har været ministre før 2007 og alt muligt andet.
Det, man summa summarum bare må sige, er, at rigtig mange af de ministre, der sidder nu, rigtig mange af de folketingsmedlemmer, der har været ministre både før og efter 2007, altså ikke får en pensionsalder, der hedder folkepensionsalderen.
Er det ikke korrekt, at der er en række nuværende og tidligere ministre og folketingsmedlemmer, som kan beholde de her ekstremt gunstige vilkår, som vi endelig langt om længe er blevet enige om er urimelige?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-01-13:
Tak for det.
Et enkelt spørgsmål trænger sig på, og det er den del af forslaget, der omhandler afskaffelsen af reduktionen i ministervederlaget på de 5 pct.
Frit ud fra hukommelsen mener jeg faktisk, at det var noget, den tidligere VK-regering gennemførte på et tidspunkt, hvor man jo lavede nogle ret vidtgående økonomiske reformer.
Jeg må sige, at jeg tog min hat af for regeringen, dengang man lavede det.
Jeg synes, det var et rigtigt skridt at tage.
Det sendte et drøngodt signal om, at man vidste, at man havde en økonomisk vanskelig situation at skulle håndtere.
Derfor er jeg selvfølgelig også ked af, at man lægger op til at afskaffe den her reduktion fra 2019, og jeg vil gerne have ministeren til at uddybe, hvorfor man har besluttet at gennemføre det her.
Pernille Skipper (EL), 2017-01-13:
Jeg kan nok ikke helt afholde mig fra på et tidspunkt at nævne nogle personlige forhold nu, når vi diskuterer politikeres personlige forhold, så jeg skal prøve at gøre det så gelinde, som man overhovedet kan gøre det.
Men der er jo altså, og det kommer vi ikke uden om, nogle enkeltpersoner, der sidder herinde i salen, som får rigtig stor gavn af den lovgivning, der bliver lavet, og som får nogle markant bedre forhold end alle andre mennesker, der er uden for den.
Jeg kunne godt tænke mig at blive ved med at tale om det her med, hvem den nye ordning gælder for, og at den kun gælder fremadrettet.
For det, jeg kan forstå på finansministeren, er, at der er noget med den der tryghed for, at hvis man har optjent noget og man har fået at vide, man har retten til det, så skal man også kunne være tryg nok til at vide, at det bliver ved med at gælde, også i fremtiden.
Og det synes jeg er rigtigt.
Jeg synes, den tryghed skal gælde for ministre og folketingsmedlemmer, men også for SOSU'er og murere og pædagoger og alle de andre.
Så hvorfor er det, at det argument på intet tidspunkt har bidt på, når vi taler om forholdene for alle andre uden for Christiansborg?
Hvorfor skal den tryghed kun være der for dem, der sidder herinde?
Kristian Jensen (V), 2017-01-13:
Jeg synes, at det er en diskussion, man godt kan føre uden at fremhæve enkeltpersoner.
Jeg vil gerne acceptere, at man diskuterer min person, for jeg står her i salen og kan forsvare mig.
Jeg er i den situation, at jeg synes, det er rimeligt, at dem, der har optjent pensionsordninger på de vilkår, der har været med tilsagnspensioner ligesom tjenestemandspensioner, også får efter de vilkår, der var gældende, da de optjente deres pension.
Og den påstand, vi har hørt flere gange, om, at ministre nu bare kan gå på pension, når de er 60, altså, det er ikke gældende for alle dem, der har tjent op, siden vi ændrede reglerne fra den 1. januar 2007.
De kan få deres pension udbetalt med efterlønsalderen, hvad den måtte være.
Og når den rykkes, så rykkes ministres pensionsalder også.
Pelle Dragsted (EL), 2017-01-13:
Jamen det er jo ikke korrekt.
Lad os tage eksemplet med ministerens egen partiformand, statsministeren.
Han vil kunne gå på pension som 60-årig.
Så siger finansministeren, at man jo kan lade være med at gå på pension.
Det er rigtigt nok, men der er ministeren jo så så heldig, at pengene ruller ind på kontoen alligevel.
Det gør de ikke hos hr. Leif Mikkelsen, for han sidder i Folketinget.
Men hvis ministeren f.eks. får et andet job, begynder pensionen at rulle ind, uanset om ministeren ønsker det eller ej, og det er jo det, vi påpeger som noget helt urimeligt.
Kristian Jensen (V), 2017-01-13:
Når jeg reagerede på hr. Pelle Dragsteds ord, var det, fordi jeg ikke har givet tilsagn om at gå på pension, når jeg fylder 60.
Jeg har sagt, at jeg vil have mulighed for det, men jeg har egentlig tænkt mig at følge hr. Leif Mikkelsens glimrende eksempel og blive på arbejdsmarkedet noget længere.
Det synes jeg vil være rimeligt, naturligvis under forudsætning af at jeg er rask og rørig og har et sind, der gør, at jeg kan være længere tid på arbejdsmarkedet.
Det gør jeg ud fra jeg kan.
Det, jeg har sagt, er: Hvad er mine muligheder?
Og det er sådan, at for dem, der optjener ministerpension efter den 1. januar 2007, der vil deres pensionsmuligheder rykkes, i takt med at man rykker efterlønsalderen.
Så billedet af, at man bare freder sig selv og rykker alle mulige andre, er ikke rigtigt.
Det er sådan, at de aldersgrænser, man måtte rykke for andre, følger man også selv, hvad enten det er efterlønsalderen, for dem, der har tjent op efter den 1. januar 2007, eller den 1. april 2017.