Anders Samuelsen (LA), 2018-05-31:
Tak for muligheden for en god diskussion af EU's samarbejde med Tyrkiet under bl.a. den såkaldte Tyrkietfacilitet.
I dag har vi så her i salen mulighed for at drøfte andre aspekter end finansieringen, og det er jeg godt tilfreds med, for
lad mig sige det helt klart til at starte med: Tyrkietfaciliteten bidrager til at løse en stor udfordring for både EU og Tyrkiet.
Lad mig for god ordens skyld opridse bagtæppet for faciliteten.
I anden halvdel af 2015 stod vi midt i en voldsom flygtninge- og migrantkrise.
Der var store drukneulykker i Middelhavet, overfyldte banegårde i Europa og folk, der gik på de europæiske og danske motorveje.
Situationen var ikke under kontrol, og det var en voldsom udfordring for Europas lande og for EU at håndtere presset.
Alene i 2015 ankom 885.000 flygtninge og migranter over den østlige middelhavsrute.
Det var på den baggrund, at EU på Det Europæiske Råd i oktober 2015 udarbejdede og godkendte en fælles handlingsplan for samarbejdet med Tyrkiet om håndteringen af situationen.
Handlingsplanen blev i marts 2016 suppleret af den såkaldte EU-Tyrkiet-erklæring, og på dette grundlag begyndte faciliteten sit arbejde.
Siden da er hele den første rate på ca. 3 mia. euro blevet udmøntet.
Faciliteten har bidraget til at dæmme op for flygtninge- og migrationsstrømmen fra Tyrkiet til Europa.
Den har hjulpet et meget stort antal flygtninge i Tyrkiet til en bedre tilværelse, og den er en af de vigtigste indsatser, som EU har iværksat som svar på krisen.
Og så har den været med til at ødelægge menneskesmuglernes forretningsmodel.
Det er en god aftale for EU og Tyrkiet og for Danmark.
Faciliteten har et klart humanitært sigte, projekterne går bl.a. ud på humanitær bistand og uddannelse af flygtninge i Tyrkiet.
Lad mig kort nævne nogle af de resultater, der er opnået hidtil.
Indtil februar 2018 havde 1,2 millioner af de mest sårbare flygtninge i Tyrkiet modtaget økonomisk bistand fra faciliteten gennem et akut sikkerhedsnet.
Desuden har over 310.000 af de mest sårbare flygtninge i samme periode modtaget basal lægehjælp.
Blandt den mest sårbare gruppe af flygtninge har knap 18.000 gravide kvinder modtaget lægelig assistance før og efter deres fødsel.
På uddannelsessiden er målet, at op imod en halv million syriske flygtningebørn skal modtage undervisningsmateriale.
Mere end 310.000 børn har modtaget tyrkiskundervisning, og mere end 10.000 børn har modtaget supplerende undervisning, så de kunne genoptage deres skolegang, som var blevet afbrudt på grund af flugten.
Samtidig, og meget vigtigt, har aftalen klart bidraget til den markante opbremsning i strømmen af flygtninge og irregulære migranter, der bruger den østlige middelhavsrute.
Tallene taler deres eget tydelige sprog: fra ca. 885.000 ankomster i 2015 over 182.000 i 2016 til ca. 42.000 i 2017.
Aftalens dynamik og den meget effektive indsats fra den tyrkiske kystvagt har gjort, at langt færre begiver sig mod Europa, fordi man ved, at der er en aftale om tilbagesendelse til Tyrkiet.
Det synes jeg er meget vigtigt at holde fast i.
Lad mig også her adressere den såkaldte en til en-del af EU-Tyrkiet-aftalen, ifølge hvilken EU skal genbosætte én flygtning til gengæld for, at Tyrkiet tager én tilbage.
Det er korrekt, at EU har genbosat flere, end der er sendt tilbage til Tyrkiet.
Det skyldes bl.a., at det græske asylsystem har gjort det vanskeligt at sende et større antal tilbage.
Vi ser selvsagt meget gerne, at der kommer skub i tilbagesendelserne.
Jeg vil nu svare på det spørgsmål, som er stillet i dagens forespørgsel, og jeg vil gerne starte med at slå fast, at EU's omtalte støtte til et tyrkisk grænseværn på grænsen til Syrien ikke hører ind under Tyrkietfaciliteten.
Den er finansieret af EU's førtiltrædelsesstøtte til Tyrkiet og stammer fra tiden, før Tyrkietfaciliteten blev etableret.
Der er tale om en støtte, der har til formål at hindre ulovlig grænsepassage og sikre en effektiv og humanitær grænsekontrol som en del af et moderne grænseovervågningssystem.
Jeg ved, at hr. Søren Søndergaard har været særlig interesseret i brugen af pansrede køretøjer.
Europa-Kommissionen, der er ansvarlig for finansiering og implementering af det pågældende projekt, har oplyst, at der er tale om ikkebevæbnede pansrede køretøjer.
De fleste kan nok sætte sig ind i behovet for pansrede køretøjer i sådan en meget urolig grænseregion.
Europa-Kommissionen har også oplyst, at det pågældende projekt overvåges tæt, og at projektet som alle EU-finansierede projekter skal leve op til både EU-lovgivning og international lovgivning, herunder respekt for menneskerettighederne.
Europa-Kommissionen er af de tyrkiske myndigheder blevet forsikret om, at køretøjerne bruges som aftalt.
Det pågældende projekt har også bidraget til at fjerne mere end 25.000 landminer fra grænseområdet mellem Iran og Tyrkiet.
Det betyder, at risikoen for ulykker og dødsfald ved forsøg på illegal grænsepassage er stærkt reduceret.
Samtidig er der ingen tvivl om, at der er mange udfordringer i samarbejdet med Tyrkiet.
Vi kender de mange eksempler på en fortsat negativ udvikling i Tyrkiet, og vi har ved tidligere drøftelser i Folketinget talt om dem: indskrænkningen af mediefriheden illustreret af det høje antal fængslede journalister og lukningen af uafhængige medier; situationen i det sydøstlige Tyrkiet; den fortsatte fængsling af politikere og parlamentsmedlemmer; arrestationer og fyringer af mennesker i tusindtal; og den fortsatte undtagelsestilstand, der skaber rammerne for alle disse tiltag.
Den forværrede udvikling har bl.a. gjort, at Europarådets parlamentariske forsamling har sat Tyrkiet tilbage under fuld monitorering, og det er forhold, som både Danmark og EU rejser igen og igen.
Vi står over for et Tyrkiet, der bevæger sig væk fra Europa og EU og væk fra de demokratiske værdier og standarder, som EU-samarbejdet står for.
Det er også bekræftet i Kommissionens seneste udvidelsespakke og landerapport om Tyrkiet.
Regeringen er derfor også meget klar i sin kritik og er nået til den konklusion, at det ikke længere er muligt at se Tyrkiet som medlem af EU.
Derfor er det regeringens holdning, at EU-optagelsesforhandlingerne med Tyrkiet skal stoppes helt.
Lad mig slutte af med at konstatere, at aftalen med Tyrkiet om en begrænset tilstrømning af irregulære migranter og om humanitær hjælp i Tyrkiet har virket.
Derfor skal vi selvfølgelig fortsat støtte Tyrkietfaciliteten.
Det er værd at anerkende, at Tyrkiet gør en stor og meget vigtig indsats for millioner af flygtninge fra Syrien, og vi må aldrig se en gentagelse af scenerne fra efteråret 2015.
Det er fundamentalt for regeringen, og jeg stiller mig faktisk helt uforstående over for et forsøg på at underminere aftalen og dens uomtvistelige positive effekt.
Jeg håber, der kan findes opbakning til den foreslåede vedtagelsestekst.