runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-19:
Jeg har også læst den pågældende kronik, og det følger af retsplejelovens § 185, stk. 1, at bevisførelse om et vidnes almindelige troværdighed, herunder et vidnes forstraffe og psykiske sygdomme, kun må finde sted på den måde og i den udstrækning, som retten bestemmer.
Spørgsmål om, hvorvidt vidnet er under tiltale eller tidligere har været straffet, stilles og besvares skriftligt.
Kun retten og parterne kan gøres bekendt med svaret.
Den bestemmelse har til formål at sikre, at der kun kan fremlægges oplysning om et vidnes troværdighed, hvis bevisførelsen har reel betydning for vurderingen af troværdigheden af forurettedes forklaring.
Men det kan altså anvendes, hvis retten beslutter det.
Mette Thiesen (DF), 2023-04-19:
Så vil jeg simpelt hen afslutte med at gå lidt længere ned ad den her vej.
Hvis der eksempelvis ligger anklager om falske påstande fra tidligere osv., så går man ind og siger, at det her ikke er noget, man vil have med i forhold til troværdigheden, fordi man mere har fokus på offeret i sagen, i forhold til at det måske vil være ydmygende eller andet for det offer.
Og selv om det kan være utrolig forståeligt rent menneskeligt, at man vil gøre det, skal vi jo også sikre, at det ikke bliver brugt på en måde, hvor man, hvad skal man sige, i et eller andet misforstået hensyn måske ender med at sænke retssikkerheden for den tiltalte.
Lotte Rod (RV), 2023-04-19:
Jeg synes, det er helt vildt, at der er 37 pct. flere 12-17-årige, som nu får medicin, i forhold til under corona.
Er ministeren enig med mig i, at det er helt vildt, og hvad er regeringens holdning til, at så mange flere børn og unge får psykofarmaka?
Sophie Løhde (V), 2023-04-19:
Tak for det.
Først vil jeg gerne anholde præmissen for hele det her spørgsmål, som går på, om regeringen virkelig ikke gør sig nogen nye overvejelser om at give børn og unge anden hjælp end medicin – altså, som om vi nogen sinde skulle have haft en holdning om, at medicin skal være eneste svar på hjælp til børn eller unge mennesker i Danmark.
Jeg synes, det er problematisk, at alt for mange børn og unge for den sags skyld har haft det dårligt i forbindelse med og under coronanedlukningerne.
Det håber jeg virkelig ikke der er to holdninger til her i Folketinget.
Når det er sagt, synes jeg, det er væsentligt at være opmærksom på, at der kan være mange årsager til, at vi generelt ser en stigning i antallet af nye brugere af medicin mod psykiske lidelser blandt børn og unge.
Hen over en årrække har vi kunnet se, at vi jo generelt opsporer og udreder langt flere børn og unge med psykiske lidelser, børn og unge, der tidligere ikke fik den hjælp, de skulle have haft.
Derfor er der også flere, der kommer i betragtning til medicinsk behandling.
Men vi skal selvfølgelig aldrig bruge mere medicin, end hvad der er fagligt velbegrundet; det er en lægelig vurdering, der afgør, om et barn eller et ungt menneske har brug for medicin som led i en behandling.
Selvfølgelig skal vi have fokus på hele tiden at sikre, at den forebyggende indsats forbedres, så vi kan have fokus på, hvordan vi i virkeligheden også langt væk fra sundhedsvæsenet kan forhindre forværring af mistrivsel, tidlige symptomer på psykisk lidelse og dermed, at man overhovedet får behov for et behandlingsforløb med medicin.
Netop det er jo noget af det, som de helt nye, kommende lettilgængelige kommunale tilbud til børn og unge rundt i hele Danmark også skal kunne.
Det er også værd at nævne, at der i psykiatrien allerede i dag er et generelt fokus på værdien af behandlingsunderstøttende aktivitetstilbud og andre behandlingsformer som supplement til den farmakologiske behandling og samtaleterapi.
Tak for ordet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-04-19:
Der tror jeg, spørgeren tager fejl, hvis spørgeren tror, der ikke er sket noget.
Altså, lige nu har vi i Danmark et af de laveste antal af folk, som er i udsendelsesposition som afviste asylansøgere.
En del af årsagen til, at der ikke kommer så mange migranter til Danmark i øjeblikket, er, at folk godt ved, at de ikke får mulighed for at blive her, sådan som man gør i en række andre europæiske lande.
Antallet af folk i udsendelsesposition er halveret de sidste 3 år, og det er jo netop den forhenværende og den nuværende regering, der har sørget for – som et af de få lande i Europa – at sikre, at folk faktisk vender hjem, når de ikke har noget lovligt ophold i Danmark.
Så modsat det parti, som spørgeren var medlem af på daværende tidspunkt, tilbage i 00'erne og 2010'erne, er vi faktisk lykkedes med at finde nogle løsninger, som gør, at der kommer færre illegale migranter til Danmark.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-04-19:
Tak for det.
Lad mig starte med at sige, at jeg og dermed jo også regeringen deler bekymringen over situationen i Israel og Palæstina.
Sammenfaldet mellem den muslimske ramadan og den jødiske påske har gjort situationen endnu mere anspændt.
Og det er jo rigtigt, at der lige før påske – det var den 5. april – var voldsomme sammenstød i al-Aqsa-moskéen i Jerusalem, hvor israelsk politi slog endog meget hårdt ned på en gruppe palæstinensere, som ifølge Israel havde barrikaderet sig i moskéen med fyrværkeri, køller og sten.
Der var voldsomme billeder derfra, og jeg noterer mig da faktisk også, at israelsk politi efterfølgende har erkendt, at man brugte for meget magt i den pågældende situation.
Efterfølgende blev der jo så affyret et stort antal raketter mod Israel fra både Gaza og det sydlige Libanon, hvilket flere lande, herunder Danmark, har fordømt, og Israel reagerede efterfølgende med modangreb mod Hamas' faciliteter i Gaza og det sydlige Libanon.
I forhold til regeringens reaktion kan jeg sige, at jeg den 13. april havde en samtale med min israelske kollega, Eli Cohen, hvor jeg udtrykte bekymring over den seneste tids eskalering i Israel, i de besatte palæstinensiske områder og i det sydlige Libanon.
Jeg fremhævede, at dette også gælder i forhold til det voldsomme sammenstød i al-Aqsa-moskéen, inklusive Israels ageren, og jeg gentog opfordringen til at udvise tilbageholdenhed og bidrage til at deeskalere situationen.
I min samtale med den israelske udenrigsminister fremhævede jeg også behovet for at respektere den status quo, der gælder for de hellige steder, herunder al-Aqsa-moskéen.
Trods de voldsomme sammenstød i al-Aqsa-moskéen i påsken er der trods alt heldigvis også grund til at huske på, at flere hundrede tusinder muslimer under ramadanen har haft mulighed for at besøge og bede i al-Aqsa-moskéen.
Vi har stor opmærksomhed på den her situation, og det er også derfor, jeg har reageret, som jeg har gjort, bilateralt, og det har vi så i øvrigt også gjort i et EU-spor.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-04-19:
Tak for det.
Og det var jo indtil flere på hinanden følgende, hvad kan man sige, brutale aktioner, som den israelske hær havde ind på området, som jo netop ikke er et israelsk myndighedsområde, men jo rent faktisk hører under det jordanske, hvad kan man sige, i forhold til at dømme og håndtere.
Så ikke nok med, at man befinder sig med militær inde på et religiøst område, det er også et område, hvor man ikke har ret til at befinde sig militært.
Og derudover er der en manipulation af, hvad det egentlig er, der er foregået.
Det er jo svært ikke at se det her i sammenhæng med noget, som udenrigsministeren og jeg jo også har diskuteret her på samme plads tidligere, nemlig det skifte af regering, der har været i Israel, hvor man har en temmelig højreradikal regering med direkte racistiske ministre og racistisk politik i forhold til det palæstinensiske mindretal i Israel, men også i forhold til palæstinenserne i de palæstinensiske områder.
Det er også et land, som før det nuværende styre er blevet betegnet som en apartheidstat.
Spørgsmålet er selvfølgelig, om det ikke giver anledning til andet end samtaler.
Jeg anerkender fuldt ud den samtale, ministeren har haft, men giver det ikke anledning til andet end samtaler?
Altså, det er jo et ekstremt skifte i tilgangen til, hvordan man forholder sig til den palæstinensiske befolkning, som befinder sig ikke bare i eget land, men også i områderne ved siden af.
Er der ikke grund til andet end kritisk dialog?
Er der ikke grund til at bruge nogle af de instrumenter, man har, herunder i EU?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-04-19:
Jamen der er ingen tvivl om, at den regering, der er kommet til i Israel – nu vælger befolkningerne jo deres egen regering, og det ligger trods alt uden for mit råderum at søge direkte indflydelse på det, og det er nok meget godt – er en regering, som er kommet med nogle meget bekymrende udmeldinger om at føre en særdeles aktiv bosættelsespolitik, og på andre punkter jo også en regering, som fører en politik, der kræver, at vi markerer noget, bl.a. omkring retsstatsreformer og andet.
Det rokker ikke ved, at Israel er en god ven og en allieret, og derfor er det rigtige sted at gøre det i den kritiske dialog.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-04-19:
Men den gode ven og allierede til staten Danmark er jo i øjeblikket regeret af en højreradikal regering med nogle aktører, der udviser synspunkter og ageren, som vi vanligvis fra dansk side ville tage skarpt afstand fra, og vi må genoverveje, om det er en ven eller i virkeligheden er en fjende af nogle af de værdier, vi står på.
Og det er korrekt, at regeringen er valgt af den israelske befolkning, men i Danmark har ministeren som både repræsentant for regeringen, men jo også for befolkningen, en pligt til at stå fast på menneskerettigheder og folkeret.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-04-19:
Det er jeg helt enig i.
Den gode ven af Danmark, for nu at citere spørgeren, er jo så også et land, hvor folk kan gå på gaden og demonstrere, og det har de også gjort med effekt, altså bl.a. ved at nogle af de her lovforslag, der var, som kunne sætte spørgsmålstegn ved domstolenes uafhængighed, til en start er sat på pause.
Der er ingen tvivl om, at vi er bekymrede over noget af det, vi ser i Israel, og det bringer vi også op.
Det er derfor, at jeg havde den her samtale den 13. april.
Det er derfor, at EU's høje repræsentant tilsvarende har markeret Europas synspunkter.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-04-19:
Da jeg sagde en ven af Danmark, citerede jeg udenrigsministeren.
Pointen her er jo, om man kan diskutere, om Israel rent faktisk er et demokrati.
De retsreformer, der er lagt op til, vil underminere demokratiske retsstatsprincipper og institutioner, ligesom det sker i Østeuropa i øjeblikket.
Det at agere som en apartheidstat med et opdelt system for forskellige befolkningsgrupper er jo heller ikke særlig demokratisk.
Spørgsmålet er, udenrigsminister: Hvornår er nok i virkeligheden nok?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-04-19:
Altså, de retsreformer, der er foreslået af regeringen, og som også førte til forsvarsministerens afgang – han er så efterfølgende vendt tilbage – er jo ikke gennemført.
Der er ikke nogen i Israel, der er i tvivl om, hvad man tænker om det, altså i Europa eller i Danmark, og det er jo, fordi vi har den kritiske dialog.
Lotte Rod (RV), 2023-04-19:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er problematisk, at et stigende antal børn og unge tager psykofarmaka oven på coronanedlukningerne, og gør regeringen sig virkelig ikke nogen nye overvejelser for at give børn og unge anden hjælp end medicin?
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-19:
Vi skal selvfølgelig følge med i den.
Det er selvfølgelig også for at beskytte den forurettede i bl.a. voldtægtssager.
Som jeg nævnte i min indledende besvarelse, er man i gang med at forberede den praktiske del af evakueringen, så det kan jeg ikke sige noget nærmere om på nuværende tidspunkt.
Men det er jo klart, at hvis de to andre mødre gav samtykke til, at deres børn, som stadig væk har deres danske statsborgerskab, tog til Danmark, så ville vi selvfølgelig tage bestik af det.
Rosa Lund (EL), 2023-04-19:
Så vil jeg bare gerne bruge mit sidste spørgsmål på at spørge om, hvornår regeringen så har tænkt sig at tage stilling til, hvad der skal ske med de sidste børn.
Jeg vil gerne minde justitsministeren om, at de her børn ikke har ret lang tid igen.
Jeg tror desværre, det er et spørgsmål om tid, før et af de her børn mister livet.
Så jeg vil gerne vide, hvornår regeringen tager en beslutning om det her.
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-19:
Jamen regeringen er sådan set ikke i tvivl om, hvad stillingen er, for så vidt angår børnene.
Regeringen har til gengæld sagt, at de kvinder, som har fået frataget deres danske statsborgerskab, i udgangspunktet har vendt Danmark ryggen og derfor ikke er blevet tilbudt evakuering.
I udgangspunktet vil vi gerne hjælpe børnene, men indtil videre har det bare ikke været muligt bl.a. på grund af mødrenes manglende samtykke.
Steffen Larsen (LA), 2023-04-19:
Mange tak, formand.
Mener ministeren, at det går ud over lovkvaliteten, at Folketinget i dag bruger næsten 1 måned mindre på at færdigbehandle et lovforslag, end Folketinget gjorde i 2005, og hvad påtænker regeringen konkret at gøre for at sikre, at Folketinget har den fornødne tid til at behandle lovforslag grundigt?
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-19:
Tak for ordet, og tak til spørgeren for spørgsmålet.
Lad mig starte med at slå fast, at det er helt afgørende for regeringen, at der fremsættes og vedtages gennemarbejdede lovforslag til gavn for borgerne og virksomhederne.
Der skal derfor ikke herske tvivl om, at det er regeringens ambition, at der skal være tilstrækkelig tid til grundige folketingsbehandlinger af lovforslag.
Jeg mener derfor også, at hastebehandling af lovforslag som klar hovedregel bør undgås.
Samtidig tror jeg, at vi alle kan blive enige om, at der kan opstå situationer, hvor der af den ene eller den anden grund er behov for at hastebehandle lovforslag.
Jeg har ligesom spørgeren bemærket, at CEPOS i sidste uge fremlagde en analyse, der viser, at den tid, Folketinget bruger på at behandle lovforslag, over de seneste 20 år er blevet markant kortere.
Den tendens, analysen viser, tager regeringen alvorligt.
Som jeg har været inde på, er det regeringens ambition at sikre tilstrækkelig tid til behandling af lovforslag, vel vidende at der kan være situationer, hvor der er behov for at undergive lovforslag en hurtigere behandling end ellers.
Men som med så meget andet skal det ske i samspil med Folketinget, som tilrettelægger behandlingen af lovforslag, også når de er blevet fremsat af regeringen.
Det gælder for tilrettelæggelsen af behandlingen af almindelige lovforslag, ligesom det gælder hastebehandling af lovforslag, der som bekendt kun kan ske, hvis tre fjerdedele af de stemmende i Folketinget stemmer for det.
Så lad mig afslutte med at understrege, at der er tale om en problemstilling, som regeringen ligesom Folketinget er opmærksom på, og lad mig gentage, at det er regeringens politik og ambition, at vi får sikret tilstrækkelig tid til folketingsbehandlinger af lovforslag, så vi får vedtaget så gennemarbejdede lovforslag som muligt.
Tak for ordet.
Steffen Larsen (LA), 2023-04-19:
Regeringen siger det, men de har jo sat farten endnu højere op på lovmøllen.
Regeringen har også mål om mere kønslighed, men har kun 8 kvindelige ministre ud af 23 ministre, og regeringen vil arbejde bredt, men starter med at kræve opbakning til f.eks. afskaffelsen af store bededag for at forhandle forsvarsforlig og tromler generelt sine forslag igennem.
Er regeringens strategi at vedtage vidtløftige målsætninger for at brande sig og så bare droppe al handling på området?
For lovgivningen går jo hurtigere.
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-19:
Altså, jeg har umiddelbart svært ved at se, hvad sammenhængen er mellem kønsfordelingen internt i regeringen, og så i hvilken udstrækning der bliver hastebehandlet lovforslag.
Men når det er sagt, har regeringen en ambition om – selvfølgelig – at de lovforslag, der fremsættes for Folketinget, også kan gennemgå den grundige behandling, som ny lovgivning kræver.
Steffen Larsen (LA), 2023-04-19:
Mange tak.
Men altså, det, vi gør her i salen, har jo konsekvenser i virkeligheden.
Og jeg siger »vi«, for mit eget parti stemmer jo også for ting, der hastes igennem, selv om vi faktisk burde diskutere, om vi ikke burde slå bremserne i.
Der er mindre tid til høringssvar, der er mindre tid til at se på de fulde konsekvenser af lovgivningen, og der er mindre tid til at læse de mange hundrede sider igennem, som folketingsmedlemmer bombarderes med.
Én ting er, at jeg godt kan forstå, at det giver stress, men det gør jo også, at borgerne får mindre tillid til den lovgivning, der kommer, når de ikke kan følge med i, hvad det er, der sker.
Gør det ikke generelt indtryk på ministeren og regeringen?
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-19:
Jo, det gør da bestemt indtryk, men jeg tror altså også bare, man skal holde sig for øje, at der ikke er nogen, der har en selvstændig ambition om, at flest mulige lovforslag skal hastebehandles, tværtimod.
Men der kan jo opstå situationer, som der f.eks. gjorde under coronapandemien – den største og mest omsiggribende pandemi på hele jordkloden siden den spanske syge – som nødvendiggør, at ting bliver hastebehandlet.
Og igen med reference til Folketingets egne regler vil jeg sige, at lovforslag altså heller ikke kan hastebehandles, uden at tre fjerdedele af Folketingets medlemmer samtykker til det.
Steffen Larsen (LA), 2023-04-19:
Men hvordan vil ministeren så skabe Folketingets tillid til, at regeringen faktisk ønsker et mindre omfang af hastelovgivning?
For I har vel tænkt jer at overholde jeres egne målsætninger, eller skal der endnu en gang blot nedsættes en kommission?
Og så kan man selvfølgelig sige, at kommissioner kan være en måde at sænke lovgivningshastigheden på – hvis man laver nok af dem, kommer der jo ingenting igennem, før kommissionerne er færdige med deres arbejde.
Men jeg vil gerne høre: Er der en vej til at få et mindre omfang af hastebehandling i Folketingssalen?
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-19:
Regeringen har i hvert fald den meget klare ambition, at vi selvfølgelig vil gøre alt, hvad vi kan, for at skabe rammer, så Folketinget kan træffe beslutninger og lovgive bedst muligt efter den bedst tænkelige og mest grundige proces.
Rosa Lund (EL), 2023-04-19:
Skal jeg forstå det sådan, at når man nu så sætter en evakuering i gang af to af børnene, så kunne den evakuering i princippet også gælde for de sidste børn?
Altså, hvis regeringen også er optaget af, at de her børn ikke skal vokse op i en IS-fangelejr – det er vi optaget af i Enhedslisten – ville det så ikke give mening, når man nu alligevel satte en evakuering i gang, at evakuere alle børnene?
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-19:
Linjen i den her regering, ligesom det i øvrigt også var linjen i den tidligere regering, har jo sådan set hele tiden været helt klar: De børn, der stadig væk har et dansk statsborgerskab, som befinder sig i f.eks. al-Roj-lejren i Syrien, er velkomne i Danmark.
Dem vil vi gerne tage imod.
Dem vil vi gerne give mulighederne for at have en tryg opvækst.
Men det er også klart – og det har vi også har sagt ganske utvetydigt – at de borgere, der har fået frataget deres danske statsborgerskab, fordi de har meldt sig under fjendens faner, har vi i udgangspunktet ikke set noget behov for at yde hverken beskyttelse eller hjælp.
Mette Thiesen (DF), 2023-04-19:
Tak, formand.
Vil ministeren – i relation til overfaldsdrabet på den 42-årige i Frederikssund – tilkendegive, om ministeren finder et behov for at åbne en nærpolitistation i Frederikssund?
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-19:
Tak for ordet.
Først og fremmest vil jeg sige, at det har gjort et utrolig stort indtryk på mig at læse om den tragiske episode i Frederikssund.
Og jeg vil også gerne sige meget klart, at det er en topprioritet for mig som justitsminister at arbejde for et samfund, hvor der er lige adgang til tryghed.
Det skal være trygt at færdes i det offentlige rum, uanset om man befinder sig i Frederikssund, Fredericia eller på Frederiksberg, og det gælder naturligvis også i nattelivet.
Og en vigtig puslebrik i arbejdet med at sikre tryghed i samfundet, er politiets tilstedeværelse.
Derfor er det også positivt, at et bredt flertal i Folketinget, herunder spørgerens parti, med den seneste flerårsaftale for politiet og anklagemyndigheden har gennemført en nærhedsreform af politiet.
Ressourcer og kompetencer skal i højere grad anvendes tæt på borgerne i politikredsene.
Som led i nærhedsreformen er det bl.a. aftalt at tilføre politiet flere lokalbetjente og beredskabspatruljer.
De ekstra patruljer skal gøre det muligt for politiet at være mere til stede i aften- og nattetimerne på tidspunkter, hvor det lokale politi vurderer at behovet er størst.
Der er desuden som led i aftalen blevet oprettet 20 nærpolitistationer.
Dem besluttede vi i forligskredsen at placere i de 20 kommuner, hvor de i dag ligger.
Frederikssund Kommune var ikke blandt de kommuner, vi med flerårsaftalen tildelte en nærpolitistation, og det skyldes, at vi bl.a. lagde vægt på, hvilke kommuner der ikke havde en politistation eller en politistation med meget kort åbningstid.
Og der ligger allerede i dag en lokal politistation i Frederikssund.
Samtidig er der også til kommunen tilknyttet to dedikerede områdebetjente, som er med til at sikre nærhed og tryghed i området.
Og jeg har sådan set tiltro til, at Nordsjællands Politi gør, hvad de kan, for at sikre trygheden i Frederikssund og i politikredsen generelt, og at politikredsen løbende overvejer, om indsatsen kan styrkes eller optimeres.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2023-04-19:
Tusind tak.
Ja, der ligger en station i Frederikssund, hvor man på udvalgte dage har åbent fra 9 til 13, og så er der de her to områdebetjente til et meget, meget stort område.
Jeg er fuldstændig med på, at vi har taget et skridt i den rigtige retning i forhold til den her nærhedsreform.
For det var også tiltrængt, og det var også tiltrængt at gå langt videre, men det er i hvert fald et skridt i den rigtige retning.
Og jeg er også rigtig glad for, at man eksempelvis har lagt en nærstation i Nivå ved Islandshøjparken, hvor der, lad os bare sige det, virkelig også er behov for en generel genoprettelse af ro og orden.
Men det ændrer bare ikke på det faktum, at det her jo ikke er nok.
Altså, det handler om en politistation, der har åbent på udvalgte dage fra 9 til 13, og to lokalbetjente til et meget stort område.
Og når vi kan se de her ret voldsomme ting – der har været to voldelige overfald med døden til følge inden for det sidste år i Frederikssund, og den generelle utryghed, det har skabt, at man har nedlagt det her lokalstationer – så kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren, om ministeren sammen med Dansk Folkeparti, og forhåbentlig også regeringen, gerne vil gå videre end den nærhedsreform, man har lavet; altså at man ikke siger, at det må eksempelvis Nordsjællands Politi selv løse, for de har jo også kun de ressourcer, de har, men at vi også herindefra politisk siger, at vi gerne vil gå langt videre og måske i virkeligheden gå så langt, at man faktisk genåbner, forhåbentlig, langt de fleste af de nærpolitistationer, som desværre er blevet lukket med den tidligere politireform.
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-19:
Jeg vil starte med at erklære mig fuldstændig enig med spørgeren i den indledende betragtning om, at det har en kæmpestor betydning og en kæmpestor værdi, at borgere i et lokalområde har en oplevelse af, at politiet rent faktisk både er til stede – alle borgere skal kunne forvente, at politiet også kommer – men også oplever dem som en integreret del af hverdags- og nattelivet.
Jeg er selv både valgt og opvokset på den sydlige del af Amager, hvor der i hvert fald også i en hel del år ikke har været en åbent tilgængelig nærpolitistation, indtil det blev besluttet som led i den sidste flerårsaftale.
Så jeg vil bare starte med at erklære mig fuldstændig enig i vigtigheden af det, i hvert fald.