runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2019-04-25:
Ja, der har selvfølgelig været en udvikling i den finansielle lovgivning hen ad vejen, på nogle områder også en liberalisering, som har givet bankerne lov til flere ting.
Det er rigtigt nok.
Det ændrer ikke på de grundlæggende synspunkter, som jeg har.
Vi er sådan set glade for, at der er nogle virksomheder i Danmark, som klarer sig godt og vokser sig store, og det ønsker vi ikke at bekæmpe.
Så vi vil gerne bekæmpe økonomisk kriminalitet.
Vi vil også gerne bekæmpe de risici, der måtte være ved, at der er nogle store institutter, som fylder meget.
Men vi vil ikke være med til, at det sådan bliver destruktivt over for sektoren, og at vi begynder på noget, der er så vidtgående som at begynde at tvangsopsplitte forskellige banker.
Morten Bødskov (S), 2019-04-25:
Tak for det, formand.
Erhvervsministeren har redegjort for forslaget, men det handler som sagt om, at Enhedslisten med det her beslutningsforslag ønsker at nedsætte en såkaldt strukturkommission til vurdering af mulighederne for opdeling af de her SIFI-institutter, altså dem, der er systemisk vigtige finansielle institutter.
Der er ingen tvivl om, at det er et emne, som har været diskuteret mange gange, og jeg har også selv været deltager i debatten.
Og der valgte vi krav og regulering, således at vi i dag – det er Socialdemokratiets opfattelse – står på et langt stærkere fundament, heldigvis, når det handler om finanssektoren, end vi gjorde, op til at det gik galt, altså dér i 2008-2009.
Det er en situation, jeg personligt aldrig nogen sinde håber at komme til at stå i igen – det var virkelig ubehageligt og højst dramatisk, ikke bare for os, der sad omkring forhandlingsbordet, men også for det danske samfund som sådan.
Men Socialdemokratiet mener, at vi valgte den rigtige vej og har altså, som erhvervsministeren også fint redegjorde for, indført en hel række krav, som gør, at de her store banker er under betydelig skrappere regulering og tilsyn, end tilfældet var, da det gik galt.
Og derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2019-04-25:
Det var på baggrund af den sidste store finanskrise, som jo var tilbage i 1930'erne, at man faktisk gennemførte en del af den lovgivning, som så gjaldt i rigtig mange år, og som altså bl.a. betød, at pengeinstitutter f.eks. ikke måtte drive realkreditvirksomhed og andre typer af virksomhed, simpelt hen for at der ikke skulle ske en gensidig smittevirkning mellem de her forskellige områder.
Det samme gjorde man i resten af verden, og det betød faktisk, at vi havde en ret lang periode frem til og med 1970'erne og 1980'erne, hvor vi havde meget få store finansielle kriser, meget få bankkrak, også i Danmark.
Og så løsnede man det op i hele den her nyliberale epoke og sagde, at nu skulle alle de bånd fjernes.
Er det ikke på tide at tage en mere grundig diskussion om, hvorvidt det var klogt at fjerne de bånd og de brandmure, der var mellem forskellige dele af sektoren, og som man ophævede dengang?
Morten Bødskov (S), 2019-04-25:
Jeg synes altid, vi skal have en diskussion – og der har spørgeren helt ret i den diskussion, som han rejser her – om betydningen af, at vi har så store banker, som vi har i et relativt lille land som Danmark; det er der ingen tvivl om.
Og det er jo derfor, at Socialdemokratiet – og det håber jeg også at spørgeren har hørt og set – er gået ret hårdt ind i diskussionen om netop kontrollen og tilsynet med bankerne, fordi vi ikke på nogen måde ønsker at skulle bringes bare i nærheden af den situation, vi var i i 2008 og 2009.
Så det er ikke, fordi Socialdemokratiet ikke kan se, at der er og kan opstå bekymrende adfærd.
Vi mener, at med de efterhånden mange bankpakker, vi har lavet, og med det stærkere tilsyn, vi har fået skabt, står vi altså som sagt et andet sted i dag, hvor – det er i hvert fald vores vurdering – kontrollen og tilsynet med finanssektoren er et helt andet sted, end den var tidligere.
Pelle Dragsted (EL), 2019-04-25:
Mener ordføreren, at det med den viden, vi har om det i dag, og hvad der er foregået siden, var klogt, at man i 1990 fjernede brandmurene mellem bank og realkredit, altså gav realkreditforeningerne, som jo var demokratiske foreninger dengang, lov til at omdanne sig til aktieselskaber og gav bankerne lov til at danne og overtage realkreditinstitutter, eller havde det været klogt, at man havde bevaret den opdeling, som man havde haft i de foregående 70-80 år?
Morten Bødskov (S), 2019-04-25:
Hvis det, spørgeren spørger til, er, om Socialdemokratiet har tanker om, at vi kan rulle det tilbage, vil jeg sige, at det har Socialdemokratiet ikke.
Altså, vi tror på, at vejen frem selvfølgelig er at følge det nøje, at have et blik for regulering af lovgivningen på området, og som det har været fremme i de forhandlinger, vi har haft på eksempelvis hvidvaskområdet, er det stadig væk Socialdemokratiets holdning, at der stadig væk er områder, vi godt kan se på – det er der ingen tvivl om.
Og det bærende hensyn er det, jeg har fremført her et par gange, nemlig at vi skal sørge for at have en effektiv og velfungerende finanssektor, for det har vi gavn af som samfund, men omvendt skal vi ikke have en finanssektor, der – sådan som man fornemmede, da det gik galt – nærmest udfordrede det sidste komma hele tiden for at opnå den sidste profit, og så var det, at det gik galt.
Den situation skal vi ikke stå i igen.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-04-25:
Nej, men jeg kan også godt få øje på nogle klare fordele.
Altså, alene det signal, at man er blandt de største banker i Danmark og derved har den størrelse og soliditet, så man er kommet op og er blevet en SIFI, borger jo selvfølgelig for, at man nok ikke er en bank, der umiddelbart går ned, og derfor er det meget åbenlyst, at der vil være nogle fordele ved det.
Men som sagt synes jeg ikke, at vi sådan favoriserer SIFI'erne.
Jeg synes tværtimod, at vi har lavet et regime her, hvor der bliver stillet nogle meget hårde krav til dem, i hvert fald langt hårdere krav, end der er blevet stillet historisk set, og derfor føler vi, at vi står meget bedre rustet nu, end vi gjorde ved indgangen til sidste finanskrise.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-04-25:
Tak, formand.
Jeg hæfter mig ved, at ordføreren på vegne af Enhedslisten her til sidst nævner, at der skulle være tale om myter, og at mytedannelser vil man gerne slå ned på, og der synes jeg måske, at Enhedslisten kunne starte med en af deres egne myter, for ordføreren har jo gentagne gange plæderet for, at det her skulle gennemføres, og tager bl.a. udgangspunkt i, at danske kommuner ikke kan vælge en ikke-SIFI-bank som bankforbindelse, og ordføreren gik faktisk også specifikt ind og nævnte Svendborg Kommune på Fyn.
Der vil jeg bare spørge ordføreren, om ikke ordføreren er klar over, at f.eks. Hedensted Kommune, hvor jeg jo så kommer fra – jeg kender den – og som er nogenlunde sammenlignelig med Svendborg Kommune og har nogenlunde samme antal indbyggere, faktisk har flyttet bank fra Danske Bank og over til Middelfart Sparekasse, som nu er kommunens bank.
Og vil ordføreren ikke også samtidig bekræfte, at Middelfart Sparekasse ikke er en SIFI-bank?
Pelle Dragsted (EL), 2019-04-25:
Tak for det.
Lige først til det med myter: Nej.
Når jeg snakker om myter, er det mere det, at der nogle gange, når vi har drøftet de her spørgsmål, er blevet tegnet nogle skræmmebilleder op om, at det er det rene Nordkorea og Sovjetunionen og nationalisering af bankerne.
Det var mere det, og jeg synes egentlig, at det er godt, at vi har kunnet have en seriøs diskussion omkring et offentligt tilbud fri for den karakter, som diskussionen nogle gange tidligere har haft.
Det synes jeg er godt, og det tror jeg er vigtigt.
For jeg tror, at vi alle sammen er enige om, at den måde, vores finanssektor har udviklet sig på over de sidste 20-30 år, bør være til debat efter det, vi har set.
Jeg kendte ikke til eksemplet med Hedensted, men tak for det.
Jeg ved bare, at vores kommunalfolk og også vores folk i KL har haft en meget grundig undersøgelse af, hvad mulighederne er, og jeg har en del skriftlig dokumentation for, at det har været meget, meget svært, og det kan have noget at gøre med omfanget af kommuner, hvilken type aktiviteter de har og andet, men det har været svært og nogle steder umuligt at flytte sig fra Danske Bank.
Det synes jeg ikke var noget rigtig godt signal at sende til borgerne.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-04-25:
Man prøver på at krybe udenom, men det, som ordføreren står på talerstolen og påstår, om, at kommunerne ikke kan skifte bank, er jo mytedannelse.
Det er blevet nævnt i flere spørgsmål til andre her i salen i forbindelse med forslagets behandling, og ordføreren går jo så også selv op og nævner i sin ordførertale, at en af årsagerne til, at det er vigtigt, at vi får en statsbank, er, at kommunerne ikke kan skifte bank.
Så synes jeg jo, det er lidt underligt, at ordføreren ligesom siger, at det har han ikke lige undersøgt.
Nej, men altså, der er danske kommuner, som sagtens kan skifte bank – oven i købet til en fynsk bank.
Middelfart Sparekasse ligger på Fyn, og Svendborg Kommune, som ordføreren påstår ikke kan skifte bank, ligger også på Fyn.
Det kan være, at man så politisk i kommunen ikke har valgt at tage imod de tilbud, man har fået, og det kan være, at der nogen, der ikke har budt på opgaven, men Enhedslisten fremsætter det som et validt argument her i Folketinget og siger: Nu skal I høre – man kan ikke skifte bank.
Der synes jeg jo at Enhedslisten skal tage til sig, at det kan man faktisk godt, og sige, at de har taget fejl.
Pelle Dragsted (EL), 2019-04-25:
Jamen det ville være skønt, hvis vi i Enhedslisten tog fejl med hensyn til det her, men jeg har bare utallige eksempler – det er så ikke Hedensted, men det gælder København, nogle af omegnskommunerne, Svendborg Kommune og en række andre kommuner, hvor man har haft de diskussioner, og hvor det har vist sig ualmindelig svært dels at bryde forbindelsen med Danske Bank og dels at få et andet banktilbud.
Og man kan sige, at alle kommuner jo er tvunget til at operere med det, der hedder SKB-betalingssystemet, og det er jo altså staten, som entrerer dér, og det er så også endt med Danske Bank en gang til.
Så vidt jeg husker, var det, fordi der ikke var andre, der bød på opgaven, men det er jo også et problem – hvis ikke der er andre, så er der jo ikke en reel konkurrence og en reel mulighed for at fravælge Danske Bank.
Tak for en grundig besvarelse.
Det er jo rigtigt, at bankerne, også SIFI'erne, er bedre polstret, end de har været tidligere.
Det er noget af det, der i hvert fald kan bekymre mig.
Ministeren siger, at man sådan principielt er imod at »tvangsopdele« – som man siger.
Men kan ministeren ikke bekræfte, at vi i Danmark sådan set i vores historie har en meget længere periode, hvor der faktisk var brandmure imellem f.eks. bank og realkredit og andre former for forretningsvirksomhed, end den her relativt korte periode, vi har haft siden, ja, starten af 1990'erne, hvor man har tilladt bankerne, altså pengeinstitutterne, at drive en række andre forretningsområder og dermed også har fået de her giganter?
Men det lån, man i givet fald skal have, skal selvfølgelig betales tilbage.
Og når det så er etableret, skal banken drives og hvile i sig selv.
Vi foreslår en konstruktion, der minder om den, vi har med ATP, hvor der er tale om en selvejende institution, men som er lovreguleret, i dette tilfælde under beskæftigelsesministeren.
Og i det her tilfælde vil det så være under erhvervsministeren.
Nu blev jeg i tvivl om, hvad den anden del af spørgsmålet var.
Det kan være, at jeg kan få det i anden omgang.
May-Britt Kattrup (LA), 2019-04-25:
Ja, det var bl.a. i forhold til eventuelle tab.
Og hr. Pelle Dragsted siger, at lånene selvfølgelig skal betales tilbage.
Ja, det er jo også det, enhver privat bank drømmer om.
Men hr. Pelle Dragsted lægger op til, at en offentlig bank skal yde lån til borgere og virksomheder i situationer, hvor en privat bank vurderer, at risikoen er for høj.
Det ville jo give en yderligere risiko for tab i en offentlig bank, og hvem ville så skulle betale det eventuelle tab?
Pelle Dragsted (EL), 2019-04-25:
Der skulle selvfølgelig foretages en kreditvurdering ligesom i alle andre banker.
Altså, det er ikke noget, som hr. Pelle Dragsted står og finder på; det er jo noget, som fungerer i en række andre lande.
Lad os tage Frankrig som eksempel – der har du jo Banque Postale.
Det er en bank, som ligger under det franske postvæsen, ligesom GiroBank gjorde herhjemme, og som betjener 13 millioner kunder, og som også påtager sig nogle særlige opgaver, f.eks. at tilbyde en konto til personer, som ellers har svært ved at få en bankkonto.
Så når man kan få det her til at fungere i mange andre lande, har jeg meget svært ved at se, hvorfor vi i et veludviklet, moderne og på mange måder effektivt fungerende samfund som det danske ikke skulle kunne få det til at fungere.
I forhold til hvordan man så kunne etablere et filialnet, så vi jo gerne, at man f.eks. overtog Vestjysk Bank eller nogle af de banker, som røg i Finansiel Stabilitet, altså i statens skraldeselskab, og brugte dem som grundlag for at etablere en offentlig bank.
Altså, havde man ikke frasolgt Vestjysk Bank, havde man jo haft et fornuftigt filialnetværk netop i nogle af de dele af Danmark, hvor det ofte kan være svært for borgere og virksomheder at få adgang til kredit.
Pause Pause (Pause), 2019-04-25:
Mødet er udsat.
May-Britt Kattrup (LA), 2019-04-25:
Tak for det.
Nu bliver det heldigvis ikke en realitet med en offentlig bank, men jeg vil gerne spørge hr. Pelle Dragsted: Hvem havde hr. Pelle Dragsted forestillet sig skulle betale for etableringen af en offentlig bank, og hvem skulle betale for at opbygge de kompetencer, som det ville være nødvendigt at opbygge i det offentlige, og hvem skulle betale for et eventuelt tab i en offentlig bank?
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-04-25:
Jo, men nu har ordføreren for forslagsstillerne som begrundelse for at fremsætte det her forslag jo sagt, at det, man kan se i andre lande, er, at det fungerer der
Men hvis man kigger tilbage på hele finanskrisen og den udvikling, der har været, eksempelvis i den samlede udgift for danske virksomheder og danske private husstande, der har haft forbrugslån osv., så kan man jo se, at på grund af den meget høje investortillid til Danmark var finansieringsudgifterne markant lavere i Danmark end i mange af de lande, som Enhedslisten sidder og sammenligner med i den her sag.
Man siger, at de har en form for statsbanker i andre lande, hvor det godt kan lade sig gøre.
Jo, men skulle man ikke prøve at vurdere omfanget og kvaliteten af det, vi tilbyder, ved, hvor stor en investortillid der er, også fra udenlandske investorer, som jo faktisk gør, at hele finanskrisen har bevist, at renterne og de samlede finansieringsudgifter var langt lavere i Danmark end i de lande, som Enhedslisten sammenligner med?
Pelle Dragsted (EL), 2019-04-25:
Så jo, det at have et tilbud, der ikke har en forventning om en forrentning på 10-12 pct. i den finansielle sektor, vil selvfølgelig lægge et pres på de private banker.
Det er det, vi har set på realkreditområdet.
Det er derfor, boligejere i hele Danmark lige nu oplever deres realkreditlån blive dyrere.
Det er, fordi der ikke længere i samme grad findes en sektor, som ikke er drevet af en kortsigtet profitinteresse, som kan konkurrere med den profitorienterede sektor.
Trine Bramsen (S), 2019-04-25:
Der står folketingsår, som jo løber noget længere end folketingssamlingen.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-04-25:
Altså, i det beslutningsforslag, jeg står med her, B 146, står der: »Folketinget pålægger regeringen i indeværende folketingssamling at fremsætte et lovforslag, der ændrer den gældende voldtægtsbestemmelse i straffeloven til med afsæt i Istanbulkonventionens anbefalinger fremadrettet at være baseret på samtykke.«
Det går jeg så ud fra betyder indeværende samling, og derfor siger jeg, at jeg synes, det er lidt ærgerligt, for jeg tænker, at det her kan vi jo finde ud af i fællesskab.
Og vi kan ikke gøre det i den her samling; det kan vi ikke.
Trine Bramsen (S), 2019-04-25:
Hvornår har ministeren så tænkt sig at Straffelovrådet skal gå i gang med at arbejde med det her?
For mig bekendt er der ikke officielt nedsat et nyt Straffelovråd, der er gået i gang med at arbejde med det her, så hvornår har ministeren planer om at de skal påbegynde det her arbejde?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-04-25:
Jeg sendte beskikkelserne til det nye Straffelovråd før påske, og det er nedsat.
Deres første opgave bliver så at kigge på den her bestemmelse, og de skal gøre det, så vi i den kommende samling for det første kan komme i gang med arbejdet og for det andet forhåbentlig nå dertil, at vi i fællesskab kan komme med et forslag om det.
Vi har simpelt hen bare brug for, at der er nogle kloge hoveder, der kan strikke sammen, hvordan det her præcis kan gøres.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-04-25:
Jeg kan ikke sådan lige på stående fod bekræfte tallet 17, men jeg kan bekræfte, at de tilbud, som hr. Pelle Dragsted nævner, eksisterer.
Der er ikke noget for mig og regeringen, der indikerer, at staten skulle kunne finde ud af det eller i hvert fald skulle kunne gøre det bedre end de mennesker i finanssektoren, som er specialiseret i det.
Pelle Dragsted (EL), 2019-04-25:
Hvis man kigger ud i Europa, er der jo mange gode eksempler på – ja, faktisk i de fleste lande – at der findes offentlige banktilbud, nogle af dem lokale, nogle af dem nationale, nogle af dem udskilt i selvstændig offentlig virksomhed eller i forskellige former for konstruktioner, men med offentlig indflydelse.
Hvad er det for nogle erfaringer?
Er det Tysklands erfaring, hvor de fleste tyske borgere har deres primære bankforbindelse med en offentlig sparekasse?
Er det Frankrig, hvor over 13 millioner franskmænd har deres konto i den franske Banque Postale?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-04-25:
Det er jo mig og mit ministerium, som har reguleringen af den finansielle sektor, og jeg vil bare sige, at vi ikke føler, at vi har de kompetencer til, at vi kan sætte en statsbank op.
Altså, man kunne godt gøre det, hvis man virkelig valgte at sige, at man skal bruge en masse ressourcer; vi skal tage en masse penge ud af velfærdssystemet, vi skal bruge en masse offentlige kroner på at etablere en statslig bank.
Så kunne man da godt opbygge de kompetencer over tid, hvis man virkelig gerne ville det.
Morten Bødskov (S), 2019-04-25:
Erhvervsministeren har redegjort for indholdet af beslutningsforslaget, så derfor skal jeg på Socialdemokratiets vegne blot sige, at man jo kan sige, at den her debat om offentligt drevne banker dukker op i ny og næ, og synspunktet er jo ikke ukendt fra Enhedslistens side.
For 10 år siden var der også en diskussion, da vi stod midt under finanskrisen, som Socialdemokratiet også deltog i, men dengang var hovedproblemet, at bankerne ikke lånte penge ud, og at der ikke var likviditet til eksempelvis almindelige små erhvervsdrivende.
Det fik vi løst med den række af bankpakker, som vi vedtog, og derfor var hovedproblemet dengang et andet, og det er ikke det samme i dag.
Der er store udfordringer, som skal løses i finanssektoren, og vi har jo inden for 2 år forsøgt med nu tre aftaler om bekæmpelse af hvidvask.
Det synes vi er et udmærket skridt i den rigtige retning.
Man kan altid diskutere, om det skulle være strammere, men vi synes, det er et godt svar på noget af det, som Enhedslisten også påpeger skal være en del af sektorens fremtidige grundlag.
Så vi mener ikke, at der her er grundlag for at lave en egentlig offentligt drevet bank.
Vi synes måske også, at det ville være sådan et relativt risikofyldt initiativ, al den stund at man må gå ud fra, at en offentligt drevet bank skulle kunne fungere og operere på fuldstændig lige vilkår med andre banker.
Så det bliver en afvisning af det her beslutningsforslag fra Socialdemokratiets side.
Pelle Dragsted (EL), 2019-04-25:
Det er rigtigt, at sådan en bank selvfølgelig vil skulle konkurrere på lige vilkår.
Hvis man kigger på de fortjenester, som findes ude i den finansielle sektor nu, så er det måske ikke det sted, det er sværest at komme ind og være med, hvis man havde den tyngde, der skulle til.
Mit spørgsmål udspringer af, at min oplevelse er, at når det her bliver diskuteret, får jeg rigtig, rigtig mange henvendelser, hvor folk siger: Vi kunne rigtig godt tænke os at have den mulighed, altså have muligheden for at vælge at have vores primære konto i et offentligt banktilbud, ligesom svenskere, tyskere, franskmænd og mange andre europæere kan.
Hvorfor er det, at vi ikke sikrer det her frie valg,
Hvorfor ser Socialdemokratiet ikke en fordel i at give danskerne den mulighed for faktisk at tilvælge et offentligt banktilbud?
Morten Bødskov (S), 2019-04-25:
Man kan sige, at en af de ting, der skete, da vi forsøgte at rydde op efter den første finanskrise, som vi var igennem her for 10 år siden, var, at der fik vi sådan set en offentlig bank – det var godt nok en offentlig afviklingsbank – så det er ikke ukendt, at vi har haft offentlige banker.
Vi synes ikke, at der er noget grundlag for det, må jeg sige.
Jeg har svært ved at se en dansk model, hvor man skal have en offentlig bank, der skal operere på lige vilkår med de andre banker.
Og det er det, der er baggrunden for det.
Folk vælger jo frit banker i dag, ud fra hvad bankerne gør og især hvad de ikke gør godt nok.
Man kan jo gå ind og kigge på, hvem der er de mest populære banker i dag, og der kan man se, at nogle af de mest populære banker eksempelvis er nogle af dem, der har holdt sig væk fra nogle af de ting, som giver en række af de store banker alvorlige problemer i dag.
Pelle Dragsted (EL), 2019-04-25:
Det er selvfølgelig rigtig godt, at vi blandt bankerne har mere demokratiske alternativer, som er ejet af lønmodtagerne eller af kunderne direkte.
Det er absolut positivt.
Men de er støt på den udfordring, at de faktisk ikke må eller kan vælge andre banker end de såkaldt SIFI-institutter.
Og derfor har de faktisk ikke noget valg.
Og den socialdemokratiske borgmester i Faaborg-Midtfyn Kommune, Hans Stavnsager, har derfor bl.a. slået til lyd for at etablere en offentlig statslig-kommunal bank, som kunne betjene kommunerne.
Og jeg tænker, at det må være lidt svært som socialdemokrat, når man sidder med det kommunale ansvar, så at skulle entrere i hele landet med Danske Bank efter det, som vi har set.
Morten Bødskov (S), 2019-04-25:
Det har vi også haft i min egen kommune, Rødovre, hvor jeg er fra.
Dér har der været diskussioner i kommunalbestyrelsen, og det handler jo om sikkerhed for, at dem, man så eventuelt skulle have til at varetage et kommunalt engagement, også så at sige skal kunne levere det.
Og dér er der bestemt en udfordring.
Jeg synes, det er godt, at diskussionen er der.
Der er ingen tvivl om, at det er meget vigtigt.
Og jeg er helt sikker på, at det er noget, der bliver taget ned, altså det at man har diskussioner på så høje niveauer, som der er nu i kommunalbestyrelserne – og med et så stort engagement – om, at det, der har fundet sted, eksempelvis i Danske Bank, ikke bare er noget, man diskuterer herinde.
Altså, der er en bred folkelig forargelse over det, og det er nu ved at sætte sig i beslutninger i kommunalbestyrelserne rundtomkring.
Det tror jeg er godt i sig selv.
Og hvis det ikke skulle få Danske Bank og andre til at opføre sig bedre fremover, så ved jeg næsten ikke, hvad der skulle få dem til det.