runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Naser Khader (KF), 2017-02-07:
Jeg har enormt svært ved at acceptere, at der kan være tale om frivillighed, hvis det er under 15 år.
Det kan godt være, at man i sin egen selvopfattelse opfatter det som frivilligt.
Jeg tror simpelt hen ikke på det.
I forhold til dem under 15 år skal vi virkelig være obs.
Men jeg vil gerne gentage, at der i øjeblikket næsten ikke kommer nogen.
Der kommer næsten ikke nogen, og det har der ikke gjort efter at vi traf den beslutning.
Så det har virket præventivt.
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-07:
Altså, jeg bliver nødt til at bede Venstres ordfører om at være lidt mere konkret.
Jeg kan komme med et eksempel.
Jeg synes f.eks., at der blev givet for mange statsborgerskaber i den sidste periode.
Det synes jeg.
Jeg synes, der var for mange, der fik dispensation fra danskkrav, fra beskæftigelseskrav, fra krav om at tage indfødsretsprøven, som dengang hed statsborgerskabsprøven.
Det synes jeg var helt hul i hovedet.
Jeg kunne sagtens komme på andre eksempler på lempelser, som jeg er modstander af, men jeg vil bare understrege, at der også var udlændingepolitik, masser af udlændingepolitik, under fru Helle Thorning-Schmidt, som jeg synes var udmærket.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-02-07:
Jeg holder jo meget af den socialdemokratiske ordførers både lune facon og gode måde at afvæbne et kritisk spørgsmål på, men så mødes vi på halvvejen.
Så lad os sige, at det var en håndfuld, måske et dusin, markante lempelser af udlændingepolitikken?
Ordføreren nikker, og jeg antager præmissen for spørgsmålet er accepteret.
Mener ordføreren, at det var uklogt set i nutidens og bagklogskabens ulidelig klare lys?
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-07:
Nu blev udlændingepolitikken både lempet og strammet, mens fru Helle Thorning-Schmidt var statsminister.
Noget af det sidste, hun foretog sig, var jo at indføre f.eks. en midlertidig opholdstilladelse på kun 1 år til en del af dem, der kom fra Syrien.
I øvrigt tror jeg, at det der tal, som Venstre turnerer med – 40 kan jeg forstå at det er blevet til nu – var lidt lavere i valgkampen, og dengang blev det også diskuteret, om det nu var det helt rigtige tal, der blev fremlagt.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-02-07:
Tak for det.
Jeg må bedrøve eventuelle seere af debatten med, at jeg simpelt hen ikke kan hidse mig lige så meget op som hr. Kenneth Kristensen Berth, det var ganske imponerende – en cadeau for det.
Tværtimod vil jeg sådan set
rose ordføreren.
Jeg synes, det var en utrolig passioneret tale, ordføreren startede med at holde.
Jeg vil spørge ordføreren, om ordføreren mener, at det var et problem, at den tidligere regering med ordførerens parti, SF og De Radikale lempede udlændingelovgivningen 40 gange, mens man havde regeringsmagten.
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-07:
Jeg forstår spørgsmålet sådan: Hvad har Socialdemokratiet tænkt sig at gøre ved koncentrationen af udlændinge i bestemte boligområder af Danmark?
Punkt 1: Vi er tilhængere af en udlændingepolitik, som sikrer, at der udstedes få opholdstilladelser.
Og derfor er vi glade for, at asyltallet er faldet, for det betyder også, at antallet af familiesammenføringer falder.
Og punkt 2: Vi mener, at den nuværende regering gør for lidt for at sikre integrationen, og vi vil fastholde den fordeling af flygtninge, der sker.
Bl.a. på baggrund af vores initiativ er nøglen til fordeling af nyankomne flygtninge, at de bliver spredt ud til kommuner som f.eks. Gentofte, som har fået flere.
Mikkel Dencker (DF), 2017-02-07:
Isoleret set er det jo godt, at folk får en uddannelse og et arbejde.
Det var ministeren også meget inde på i sin tale, men der var ikke ret meget om, at en ting er, at man har en uddannelse og et arbejde, noget andet er, hvilke normer og værdier man har inde i sit hoved eller i sit hjerte, eller hvor man har dem anbragt.
Det hjælper ikke meget, at man går på arbejde, hvis man er islamist i sin fritid nede i Brøndby Strands Idrætsklub eller i skolebestyrelsen eller i forældrebestyrelsen i børnehaven.
Og hvad vil Socialdemokratiet gøre ved det?
Hvis udviklingen fortsætter, kan man jo også overtage skolebestyrelsen i Brøndby Strand, og på længere sigt kan man overtage flertallet i kommunalbestyrelsen.
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-07:
Så vil jeg sige: Jo, selvfølgelig mener Socialdemokratiet, at antallet betyder noget, det fremgår også tydeligt af vores forslag til vedtagelse, at vi ønsker en stram udlændingepolitik.
Endelig vil jeg sige: Hvis der er nogen, der mener, at jeg har fremstillet Brøndby Strand som et multikulturelt paradis, vil jeg opfordre dem til efter debatten at gå ind og høre eller læse, hvad det er, jeg har sagt, for det er på ingen måde det, jeg siger.
Jeg konstaterer bare, at glasset er halvt fyldt, så det betyder, at der er flere, der får en uddannelse; der er flere, der får en ungdomsuddannelse; der er tryghedsmålinger, der viser, at det går i den rigtige retning.
Vi er ikke på vej i den forkerte retning i Brøndby Strand.
Mikkel Dencker (DF), 2017-02-07:
Ligesom de to foregående spørgere blev jeg noget forundret, da jeg hørte ordførerens lovprisning af forholdene i Brøndby Strand.
Jeg bor selv tæt på Brøndby Strand på den anden side af kommunegrænsen, mod øst i Hvidovre kommune, og kender derfor godt området.
Men det lød, som om ordføreren mener, at Brøndby Strand er et multikulturelt paradis, hvor alle lever fredeligt og hyggeligt side om side.
Anerkender ordføreren og dermed Socialdemokratiet ikke, at antallet, altså hvor mange mennesker med fremmed herkomst der er klumpet sammen i et bestemt boligområde, betyder noget?
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-07:
Det vil jeg faktisk meget gerne se, og jeg vil også sige, at det ikke vil overraske mig, hvis hr. Naser Khader er blevet jaget ud af Brøndby Strand, fordi jeg ved, at der findes folk, som anser hr. Naser Khader for at være en forræder.
Og det ved jeg, fordi jeg har brugt en del timer på at diskutere med dem, hvad en forræder er, og hvem det er, der egentlig forråder de værdier, det her samfund bygger på.
Så det skal der ikke herske nogen som helst tvivl om.
Jeg vil på ingen måde feje ind under gulvtæppet, at den slags holdninger også er i Brøndby Strand.
Det er bare vigtigt for mig at understrege, at Brøndby Strand er et sammensat område, hvor danskerne er i flertal, og som er et område, der er på vej frem.
Det er ikke et område, der er på vej tilbage til trods for alle områdets problemer.
Naser Khader (KF), 2017-02-07:
Hvis ordføreren og andre vil læse lidt om mine erfaringer fra Brøndby, så skrev jeg faktisk et åbent brev til den tidligere formand for Socialdemokratiet, Helle Thorning-Rasmussen, og det gjorde jeg i BT den 28. februar 2013.
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-07:
Først vil jeg sige, at det ikke er Socialdemokratiets opfattelse, at hr. Naser Khader er en forræder, men det er et synspunkt, jeg møder en gang imellem i Brøndby Strand, og det er et synspunkt, jeg bruger noget tid på at diskutere.
Jeg har nu aldrig hørt Youssef konkret sige det, men hvis det er hans holdning, vil jeg tage det op med ham, og lige præcis det citat, du kommer med, må du endelig sende til mig, fordi det hører ingen steder hjemme, ligesom det ikke hører nogen steder hjemme at benægte holocaust.
Det vil jeg så også lige tage en smule forbehold for, før jeg anklager nogen for det.
Så skylder jeg hr. Kenneth Kristensen Berth et svar på det med vestegnsborgmestrene.
Jeg vil da sige for mit eget vedkommende: Ja, undskyld til alle de borgmestre, der i årevis – i årevis – råbte op omkring f.eks. reglerne for familiesammenføring, for, at der ikke blev strammet op.
Det synes jeg, ikke kun jeg selv, men at hele Folketinget skylder en undskyldning for.
Naser Khader (KF), 2017-02-07:
Jeg har normalt respekt for ordføreren, men jeg mener, at det er en utroværdig beskrivelse, vi får af Brøndby.
Ordføreren nævner en masse navne på personer med arabisk og anden baggrund, bl.a. Youssef Khalil, som engang har siddet i byrådet for Socialdemokratiet i Brøndby, og som er en kendt antisemit, holocaustbenægter, og som på Fathi El-Abeds facebookside på et tidspunkt skrev:
Det vrimler med syge zionister som sædvanlig på din Facebook, kære Fathi.
Deres racistiske apartheid og slyngelstat er snart til ende, på historiens losseplads sammen med alle zionister over hele verden.
Da jeg var til debatmøde i kulturhuset i Brøndby for nogle år siden, var han til stede.
Han rejste sig op og gejlede de unge op og sagde bl.a. – og det er der vidner på – til mig: Hvorfor kommer du til Brøndby?
Vi vil ikke have dig her.
Du er ikke velkommen.
Og så gik han ud til forsamlingen og sagde: Er I ikke enige med mig i, at han er en forræder?
Jeg fatter ikke, at ordføreren roser sådan en person.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-02-07:
Tak til ordføreren for at bringe noget viden om Brøndby Strand ind i debatten.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad der er ordførerens vurdering af den helhedsplan, der har været gældende for Brøndby Strand fra 2012 til 2016.
Hvad er de væsentligste fremskridt, man har opnået, og hvad er det, man tager med videre, nu, hvor helhedsplanen, så vidt jeg har forstået, officielt er slut?
Der må være sat gang i nogle initiativer, som der er god grund til at fortsætte med, og nogle af tiltagene bør man måske søge støtte til, eller måske kan det løbe videre af sig selv.
Er det noget, der ligesom har haft væsentlig betydning for Brøndby Strand, at man har haft en fireårig helhedsplan?
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-07:
Tak for spørgsmålet.
I virkeligheden er den helhedsplan, der har været i Brøndby Strand, et meget godt eksempel på alt det gode og alt det dårlige, synes jeg, ved socialpolitik og integrationspolitik i Danmark.
Der har f.eks. været et lille projekt, der har handlet om at sikre unge fra Brøndby Strand, altså oppe fra parkerne, fritidsjob i det lokale erhvervsliv, og det er gået fremragende, så længe der har været en frivillig koordinator ansat til at hjælpe de unge med at komme ned på McDonald's og ned i en malerhandel nede i Brøndby Strands centrum og sådan noget, men jeg kan jo godt se, hvad der kommer til at ske, når hun stopper, og det er, at det hele braser til jorden.
Udfordringerne er at få alle de her gode initiativer forankret i lokalsamfundet, og det er jo vel i virkeligheden et meget præcist billede af, hvad der har været social- og integrationspolitikkens udfordringer i de sidste 30-40 år, nemlig at det ikke bare kan bæres af velmenende projektmagere med ekstraordinære midler i ryggen.
Det er også nødt til at blive forankret i det lokalsamfund, de er en del af, og det er straks sværere, end man lige skulle tro.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-02-07:
Der er eksempler på god integration, og der er desværre også rigtig mange eksempler på fejlslagen integration.
Det er jeg enig med hr. Christian Langballe i.
Jeg er også enig med hr. Christian Langballe i – selv om han ikke har sagt det, men jeg ved, han ville sige det, hvis han havde et spørgsmål til – at en af de største udfordringer i Danmark og på det danske arbejdsmarked og for den danske kultur er en massiv indvandring fra ikkevestlige lande.
Det er ikke, fordi man som en dygtig kræftlæge fra Libanon ikke kan komme til Danmark og få en tilværelse.
Men vi har jo valgt, at det skal være nemmere at komme ind i landet, hvis man kommer fra de nordiske lande, fra EU eller nogle af de andre lande, vi har aftaler med.
Kultur betyder selvfølgelig noget.
Men kultur betyder især noget i de tilfælde, hvor man lægger mere vægt på den end det ønske, man har, om at blive en del af det danske samfund.
Christian Langballe (DF), 2017-02-07:
Det er så der, hvor jeg trods alt lige vil anholde nogle ting, for jeg tror simpelt hen ikke på de integrationsprojekter, der har kørt igennem tiden.
Og de har jo også vist sig at have spillet fallit, fordi man aldrig nogen sinde tager stilling til de kulturelle, historiske og traditionelle forudsætninger, som folk medbringer, og som gør, at nogle af de her mennesker aldrig nogen sinde bliver integreret.
Jeg mener så heller ikke, det er det, der er meningen – og det er jo det, der er sagen.
Det er ikke meningen, at folk, der kommer hertil, skal integreres i det danske samfund for så at blive statsborgere.
Det er selvfølgelig meningen, at de folk skal sendes tilbage til deres eget land.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-02-07:
Jeg er faktisk glad for spørgsmålet, for det er jeg enig med hr. Christian Langballe i.
Altså, når der er fred i det land, man er flygtet fra, så skal man rejse hjem.
Jeg er lokalpolitiker oppe i Lyngby-Tårbæk, og der har vi i mange år fulgt den klassiske integrationsplan, hvor vi først har budt folk velkomne og brugt 3-4 år på at lære dem dansk, og så har vi forsøgt at finde et arbejde til dem.
Det har ikke været en succes.
Metoden er vendt om i dag: Når du kommer, er du som udgangspunkt klar til at få et arbejde, klar til at bidrage og klar til at være en del af samfundet.
Det sker allerede fra dag et, medmindre der er tungtvejende grunde til det modsatte.
De rejser videre i deres expattilværelse .
Og er det sådan, at man har boet i Danmark i utrolig mange år og lever op til de krav, der er for at få dansk statsborgerskab, og man søger og får det, jamen så er det sådan, det er.
Men som udgangspunkt er jeg enig med hr. Christian Langballe i, at flygtninge, der kommer til Danmark, er her i en periode, og når der bliver fred i deres land, skal de rejse tilbage.
Christian Langballe (DF), 2017-02-07:
Altså, jeg vil jo så give ordføreren en mulighed for at fortsætte talestrømmen deroppefra, det mener jeg er meget nobelt.
Vi er selvfølgelig enige om det her forslag til vedtagelse, og enige om mangt og meget, men jeg vil godt lige anholde en ting – egentlig ikke for at genere regeringen eller Venstre – og det er det enkle forhold, at jeg simpelt hen synes, der er nedlagt en automatik i forhold til den indvandring, der kommer til Danmark, nemlig at først kommer man til Danmark; så skal man pinedød integreres igennem et integrationsforløb i mange år; så kommer tidspunktet, hvor man kan søge om statsborgerskab; og så bliver man automatisk statsborger.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-02-07:
Det er et kompliceret spørgsmål, men jeg tror sådan set, at processen så småt går i gang, og vi skal være med til at skubbe på den.
Det er ikke mere end tre dage siden, der var en større artikel i et af dagbladene, jeg tror, det var BT, men jeg må rettes, hvis jeg tager fejl, der fortalte, at der er flere og flere asylansøgere, der rejser hjem, da man blev opmærksom på, at forholdene ikke var, som de var blevet lovet af de mennesker, der havde hjulpet en herop.
Når jeg nu har fået lejlighed til at sige noget mere, vil jeg også gerne sige, at der sådan set er en hel del mere på den politiske menu, når det kommer til Venstres politik: parallelsamfundene, motivationen til at komme ud på arbejdsmarkedet.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-02-07:
Det vil jeg så også gerne gøre, for jeg synes sådan set, at det er meget væsentligt at tale om repatriering af nogle af de her mennesker, for
det, der jo er kendetegnende for områder med høj koncentration af udlændinge, er, at det, at der er så høj en koncentration, modvirker integrationen.
Derfor er den måde, hvorpå man kan tynde ud i det her problem, jo netop ved at anspore nogle af de her mennesker til at rejse hjem.
Så jeg vil godt spørge hr. Jakob Engel-Schmidt om noget: Hvordan skal vi her fra Folketingets side få vores lokalpolitikere til at gøre en større indsats for at få folk til at tage imod repatrieringsydelsen?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-02-07:
Det er der et meget kort svar på.
Jeg løb tør for tid, og det står på side 3.
Jeg ved simpelt hen ikke, hvordan det kan lade sig gøre, for jeg plejer normalt at være både punktlig, præcis og ganske effektiv, når jeg står heroppe, men mine tanker løb af sted, og jeg misbrugte taletiden til at gå dybere ned i nogle af emnerne, end jeg havde planlagt.
Men ordføreren er velkommen til at besigtige min tale efterfølgende.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-02-07:
Jeg synes sådan set, hr. Jakob Engel-Schmidt var i stand til udmærket at redegøre for de udfordringer, vi har, men jeg må sige, at jeg ikke mener, at hr. Jakob Engel-Schmidt pegede på et eneste konkret nyt eksempel på, hvor hr. Jakob Engel-Schmidt mener der skal gribes ind.
Jeg er også en lille smule skuffet over, at hr. Jakob Engel-Schmidt overhovedet ikke nævnte ordet hjemsendelser, for hvis der er noget, der for alvor kan ændre på en befolkningssammensætning i et område, er det netop at anspore nogle af dem, der bor i det område, som ikke er integreret, og som ikke har noget ønske om at blive det, til i stedet for at drage hjem.
Så jeg vil sådan set godt høre hr. Jakob Engel-Schmidt om, hvorfor hjemsendelser ikke indgik i hr. Jakob Engel-Schmidts ordførertale.
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-07:
Når jeg er lidt kritisk over for regeringens integrationsindsats, er det, fordi jeg mener, at fru Inger Støjberg mere er udlændingeminister, end hun er integrationsminister.
Der har været flere tiltag, der har handlet om at stramme op på udlændingeloven, end tiltag, der har handlet om at forbedre integrationen, men det kan så være, at det kommer nu.
Jeg tror, det vigtigste for integrationen er beskæftigelse.
Det er ikke det eneste, men det er det vigtigste.
Nu bliver det måske lige lovlig lokalt, men jeg ved, at hr. Kenneth Kristensen Berth også er inde i sagen om daginstitutionen Solstrålen.
Det kan jeg jo se i lokalavisen.
Og dermed må Dansk Folkepartis hr. Kenneth Kristensen Berth jo også vide, at kommunen er fuldt ud opmærksom på, at der skal snakkes dansk i alle daginstitutioner.
Om Hizb ut-Tahrir: Min erfaring er, at det bedste, man kan gøre for at inddæmme den organisation, er at sørge for, at de ikke er i stand til at rekruttere nye unge til deres arbejde.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-02-07:
Ordføreren nævnte i sin tale, at regeringen gør for lidt i forhold til integration.
Nu har vi nogle nye muligheder, i og med at der er blevet placeret nye flygtninge i hele Danmark og også i nogle af de yderområder, som ellers har et faldende befolkningstal, og her kan de nye flygtninge være med til at sikre, at der ikke er et stagnerende befolkningstal.
Har ordføreren nogle forslag til, hvad det er, vi skal gøre for at øge integrationen, sådan at de mennesker, der er placeret udeomkring i landet, måske har et bedre incitament til at blive boende i de områder?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-02-07:
Vi mangler stadig væk undskyldningen fra hr. Mattias Tesfaye, men han kan jo bruge sin anden runde til at undskylde på vegne af sit parti.
Jeg fik heller ikke noget svar på, om hr. Mattias Tesfaye vil stemme for et forbud mod Hizb ut-Tahrir.
Det går jeg ud fra at Socialdemokratiet ikke ønsker.
Jeg vil så også spørge hr. Mattias Tesfaye: Når man nu i Brøndby gør så meget ved det her problem med islamisk ekstremisme, hvad gør man så ved det forhold, at man har en daginstitution, Solstrålen, i Brøndby Strand, som er ledet af en ekstremistisk imam, Muhammed Ataseven?
Det har Brøndby Kommune sådan set heller ikke gjort noget for at imødegå.
Der er så mange konkrete problemer.
Tal konkrete løsninger, hr. Mattias Tesfaye.
Martin Henriksen (DF), 2017-02-07:
Tak for det.
Med beslutningsforslaget ønsker vi i Dansk Folkeparti at markere klart og tydeligt, så tydeligt, som vi nu kan, at en tilværelse i Danmark er uforenelig med tvangsægteskab, flerkoneri eller barnebrude.
Vi er ikke enige i, at der skal være mulighed for at indkvartere mindreårige asylansøgere sammen med eventuelle ægtefæller eller samlevere.
Det støder mod dansk tradition og kultur, når vi oplever helt unge piger, der kommer til landet med ældre ægtefæller.
Det er ikke rimeligt, at Danmark af misforstået hensyn til traditioner andre steder i verden skal undlade at komme disse unge piger til undsætning ved at få dem adskilt fra deres ægtefæller.
Vi mener i Dansk Folkeparti, at regeringen allerede ved asylansøgeres ankomst til Danmark skal sikre, at mindreårige asylansøgere under ingen omstændigheder indkvarteres med en eventuel samlever eller ægtefælle.
Det vil efter vores opfattelse bidrage til en normalisering – så normalt, som det nu kan blive – af forholdene på asylcentrene, at de så vidt muligt afspejler danske forhold, værdier og regler, som asylansøgerne jo også må forventes at indordne sig under, hvis de efterfølgende får asyl her i landet.
Reglerne i Danmark er, at man som altovervejende hovedregel skal være myndig for at blive gift, og vi ser ingen grund til at fravige den tradition af hensyn til fremmede kulturelle normer.
Det er blevet anført forskellige steder, at det i visse situationer kan være i strid med den europæiske menneskerettighedskonvention, artikel 8, om retten til respekt for familieliv og FN's børnekonvention at adskille barnebrude fra deres ægtefælle eller samlever.
Vi er uenige i det, og vi mener, at forslaget netop beskytter børns ret til at være børn, og såfremt det virkelig forholder sig sådan, at internationale konventioner pålægger Danmark at acceptere ægteskab mellem et barn og en voksen, er det vores opfattelse, at vi bør fastholde den oprindelige beslutning om at adskille de omtalte par, og vi mener godt, at vi kan tillade os at gøre det med henvisning til, at love vedtaget her i Folketinget med udgangspunkt i Danmarks riges grundlov altså har forrang i forhold til de internationale konventioner.
Jeg har noteret mig, at der i den offentlige debat er bred politisk enighed om det synspunkt, som Dansk Folkeparti har lagt frem her i dag.
Vi laver gerne en beretning, hvis vi ellers kan blive enige om, hvad der skal stå i en beretning – det er jo ligesom en forudsætning for det.
Det vil vi selvfølgelig arbejde videre med, når nu der ikke er flertal for det egentlige beslutningsforslag.
Så synes jeg også, at det er tankevækkende, at der i Folketinget, sådan forstår jeg det, er et bredt flertal, der bakker op om, at vi eksempelvis har en 24-årsregel, og grunden til, at vi har en 24-årsregel, er jo, fordi de unge piger og kvinder skal blive modne nok til at stå imod eksempelvis tvangsægteskaber, men når vi så kommer til, hvad der foregår på de danske asylcentre, har vi ikke en 24-årsregel, der har vi en 15-årsregel.
Men vi håber, at vi kan komme videre i udvalgsbehandlingen, og jeg beklager selvfølgelig, at der ikke er flertal for beslutningsforslaget, som det ligger.
Naser Khader (KF), 2017-02-07:
Jeg skal gøre alt, hvad jeg kan, for at vi går i den retning.
Christian Langballe (DF), 2017-02-07:
Det budskab må ordføreren godt tage med til regeringen.
Det kan være, at ordføreren har en større indvirkning end den, jeg bl.a. hidtil har haft.
Så det vil glæde mig.
Jeg tror, at ordføreren og jeg er enige om, at hele problematikken, hvad angår barnebrude, hører til i nogle bestemte kulturer, som ikke er vores, bl.a. i den muslimske kultur.
Det, jeg synes er problematisk i forhold til at henvise til konventionerne, er, at de her konventioner, som vi engang har tiltrådt, jo er ikke er dokumenter, som så at sige er faldet ned fra himlen og er ukrænkelige og urørlige.
Det er politiske aftaledokumenter, som selvfølgelig kan laves om, hvis de strider imod det, som Danmark gerne vil, og der synes jeg altså at man sidder for meget på hænderne, fordi det kan godt være, at man nu siger, at det vil man vente med at se på i forhold til de andre lande.
De bliver jo mere og mere udfordret, og landene bliver mere og mere udfordret.
Der mangler jeg simpelt hen bare en langt mere kritisk tilgang til de ting, der sker, også for at beskytte den retsorden, der gælder her i Danmark.
Naser Khader (KF), 2017-02-07:
Jeg er åben – og det har jeg været i mange år – over for at udfordre, modernisere og opdatere samtlige konventioner; det er jeg med på, men det kræver, at andre lande også er med på det.
Derfor kan vi godt have en position, der siger, at det er den vej, vi gerne vil gå.
Jeg vil gerne, og det vil Det Konservative Folkeparti også gerne, gå i den retning.