runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lise Bech (DD), 2023-02-01:
Det er rigtig godt, og det er også godt, man har den her aftale med KL.
Men KL siger jo nu, at de forventer, at alle har fået en afklaring på, om de kan få fjernvarme i løbet af 2023, men fristen for at få klar besked var jo inden udgangen af 2022.
Så mener ministeren ikke, det er urimeligt, at der er nogle danskere, der kommer til at vente op til et år længere end det, der var blevet aftalt?
Lars Aagaard (M), 2023-02-01:
Jeg tror, der ligger en implicit fejlantagelse i spørgsmålet.
Det er sådan, at nogle steder i det her land – heldigvis mange steder – er fjernvarmen den billigste grønne løsning til borgerne.
Varmeplanlægning går så ud på at sige: I hvilke områder kan man få fjernvarme som den billigste grønne mulighed og hvornår?
Men i de områder, hvor fjernvarmen er for dyr, skal borgerne jo ikke have den.
Så skal de over på en varmepumpe i stedet for, og der er heldigvis et meget stort udbud af forskellige varmeløsninger, som borgerne så kan vælge.
Det er det, varmeplanlægning går ud på; den går ikke ud på at pådutte alle danskere fjernvarme der, hvor det er en for dyr løsning.
Lise Bech (DD), 2023-02-01:
Ja, det her handler rigtig meget om den hastighed, hvormed man som borger får svar, og man kan jo spørge, om ministeren måske har tænkt på at målrette og sætte ind for at hjælpe dem, der ender med ikke at kunne få fjernvarme, så de kan få en mere grøn og økonomisk varmekilde.
Lars Aagaard (M), 2023-02-01:
Det er min klare forventning, at kommunerne giver et hurtigere svar end det, der ligger i spørgerens spørgsmål.
Det er i hvert fald min agt at presse på for, at kommunerne gør det.
Borgerne skal have besked om deres fremtidige varmeforsyning – det er ikke sikkert, at den besked, de får, er en, de er glade for, men det handler jo om, at man skal vide, om en varmepumpe er den billigste løsning, eller om man skal have fjernvarme.
Og igen vil jeg sige, at fjernvarme ikke er noget, vi kan garantere at alle kan få adgang til at købe i morgen, for det er store anlægsinvesteringer, som det også tager tid at gennemføre.
Men vi skal blive ved med at holde presset på kommunerne, og jeg regner med, at de holder den aftale, vi har indgået.
Lise Bech (DD), 2023-02-01:
Jamen det er jeg jo helt enig i.
Jeg bor selv i et område, hvor man ikke kan få fjernvarme; vi har træpillefyr.
Men altså, der er jo borgere i det her land, der har fået at vide, at der kommer en afklaring på, om de kan få fjernvarme eller ej, og de har ikke fået besked endnu, og det er det, jeg mener er så vigtigt at vi får sat gang i, og at det sker med en vis hastighed.
Torsten Gejl (ALT), 2023-02-01:
Altså, når den nuværende udenrigsminister og daværende statsminister sagde, at det var skønheden i det her projekt, at vi ikke skulle henvende os til skatteborgerne på noget tidspunkt, synes ministeren så ikke, at ministeren sår en del tvivl, når ministeren siger, at man jo ikke ved, hvad de kommende ministre kommer til at mene, og at man kun forventer, at det vil betale sig selv?
Kan ministeren garantere for, at det her projekt kommer til at betale sig selv?
Thomas Danielsen (V), 2023-02-01:
Det er klart, at jeg jo ikke kan garantere for, at kommende politikere ikke får så høje ambitioner om infrastruktur på området, at det ikke kan holdes inden for beløbet.
Men altså, jeg forholder mig ikke til, hvad det er fair eller hvad det ikke er fair skatteborgerne skal betale; jeg forholder mig til, at der ikke er nogen forventning om yderligere finansiering i projektet, altså at det hviler i sig selv, og hvis kommende politikere beslutter noget andet, er det jo det, flertallet gør, og så må vi udføre det.
Theresa Berg Andersen (SF), 2023-02-01:
Så kan jeg sige, at vi glæder os til at gå ind i debatten og finde ud af, hvordan og hvorledes vi får frisættelsestanken ind, men at jeg stadig væk kan bekymre mig om det her.
Men vi melder klar.
Sophie Løhde (V), 2023-02-01:
Først og fremmest kan man jo sådan set konstatere, at kommunernes udgifter til administration igennem en årrække er steget.
Og jeg kan også konstatere i en undersøgelse, der for nylig blev gennemført af, jeg tror, det var Dansk Industri, hvor man havde spurgt landets kommunaldirektører om, hvorvidt de mente, at der kunne findes besparelser på administration, at et meget stort flertal af dem bekræftede og mente, at det var muligt.
Og vi står nu engang på mål for, at hvis man gerne vil investere 3 mia. kr. i løn- og arbejdsvilkår, skal pengene også findes.
Og ja, der er for meget administration mange steder i den offentlige sektor, og vi synes, det er vigtigere at prioritere de 3 mia. kr. til løn- og arbejdsvilkår, end det er at bruge 3 mia. kr. på administration.
Theresa Berg Andersen (SF), 2023-02-01:
Jeg bliver, når man snakker administration, lidt nysgerrig på, hvad det er for en administration derude, man skal fjerne.
Det er jo ikke sådan, at der er et overflow.
Der er måske lidt, men når vi bevæger os op i en klasse, der hedder 3 mia. kr. mod 2030, så tror jeg, man bliver udfordret derude.
Sophie Løhde (V), 2023-02-01:
Vi har i regeringsgrundlaget prioriteret 3 mia. kr. til løn- og arbejdsvilkår i den offentlige sektor, og pengene skal jo komme et sted fra, og de skal finansieres krone til krone, og vi har lagt op til at lave en besparelse på administrationen i kommunerne og regionerne på 3 mia. kr., fordi der er noget, der er vigtigere end noget andet.
Og vi synes, det er vigtigere at investere i løn- og arbejdsvilkår, end det er at investere i administration.
Så det er en klar prioritering fra vores side.
Theresa Berg Andersen (SF), 2023-02-01:
Tak for det.
Jeg er jo ikke uenig i frisættelsessnakken, når vi kommer dertil.
Men anerkender ministeren ikke, at man ude i vores kommuner og vores regioner løbende har tilpasset på det administrative niveau, og at man, når der i regeringsgrundlaget står, at der skal finansieres et løft til ligeløn, så skal kigge ned i kommunernes og regionernes kasse for at finansiere det?
Man skriver, at det er 1 mia. kr. i 2024, og at det frem til 2030 skal stige til 3 mia. kr.
Det bliver altså kommunerne, der finansierer det her, og det betyder efter min overbevisning også, at der er langt færre penge til at lave noget andet for, bl.a. at opretholde vores service på socialområdet.
Sophie Løhde (V), 2023-02-01:
Det er helt i orden, vi klarer det.
Tusind tak til spørgeren for spørgsmålet.
Som det fremgår af regeringsgrundlaget, vil regeringen prioritere den borgernære velfærd, så pengene år for år følger med, når vi bliver flere børn og flere ældre.
Det er jo ikke det samme, som at der ikke vil eller skal ske prioriteringer i den enkelte kommune.
Vi står midt i en ny virkelighed, som vi alle sammen må forholde os til.
Der er krig i Europa, en afledt energikrise, en inflation, der udfordrer økonomien, og nok er ressourcer selvfølgelig vigtige, men de er heller ikke løsningen på alting, eller man kan stille sig selv spørgsmålet: Hvad nytter f.eks. ressourcer, hvis det er sådan, at du ikke kan skaffe hænder?
Derfor er det også nødvendigt at kigge på hele indretningen af den offentlige sektor og på, hvordan vi bruger vores ressourcer bedst muligt.
Vi er meget optagede af, at der skal ske en frisættelse af den offentlige sektor, som grundlæggende forandrer den måde, som velfærden i dag styres, dokumenteres, kontrolleres og leveres på.
Flere ressourcer skal målrettes borgerne, for det handler ikke udelukkende om, hvor mange ansatte der er i den offentlige sektor, men også om, hvordan de ansatte bruger tiden.
Når det er sagt, anerkender jeg fuldt ud, at kommunerne har en stor og en svær prioriteringsopgave, og den her regering står på mål for, at der er behov for at gennemføre reformer, både for at sikre finansieringen af fremtidens velfærd, men også for at sikre et øget arbejdsudbud.
Theresa Berg Andersen (SF), 2023-02-01:
Tak for det.
Nu er jeg jo ved at være en gammel rotte i kommunalpolitik, og derfor har jeg også læst mig ekstra grundigt ned i regeringsgrundlaget med mine kommunalordførerbriller.
Mener ministeren, at kommunerne i årene fremover kan fastholde deres serviceniveau, især når man ser en stigning på det specialiserede socialområde, men også på udsatte- og børneområdet, når der i regeringsgrundlaget lægges op til, at flere af de initiativer, der skal finansieres, skal finansieres af kommunernes egen kasse?
Sophie Løhde (V), 2023-02-01:
Så vil jeg bare kvittere for det, som jeg opfatter som en udstrakt hånd til gerne at ville bidrage til den frisættelsesdagsorden i den offentlige sektor, som er højt prioriteret for den her regering.
Så det vil vi gerne kvittere for.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-02-01:
Jeg tror, at den her sag også godt kunne give grobund for en drøftelse af, hvordan vi understøtter medarbejdernes ytringsfrihed.
Derfor vil mit sidste spørgsmål også bare være: Hvad er ministerens kommentarer til, at der er personale, der mener, at situationen er væsentlig mere kritisk end de data, som regionen henviser til i svaret til ministeren, og som ministeren også refererer til i svaret til mig?
Hvordan sikrer vi, at personalet har tillid til, at vi lytter til det, de siger?
Sophie Løhde (V), 2023-02-01:
Der er ingen tvivl om, at vi står med en rigtig stor rekrutteringsudfordring i vores sygehusvæsen, vores sundhedsvæsen, i den offentlige sektor, ja, man kan føre det videre ud også i forhold til den private sektor.
Derfor er den her regering jo også optaget af, at vi gennemfører reformer, så vi får øget arbejdsudbuddet.
Derfor handler det at gennemføre reformer jo også om at sikre finansieringen af fremtidens velfærd – at vi fortsat kan lave store investeringer i vores sundhedsvæsen – men også at sikre, at der vil være en situation, hvor der er mulighed for rent faktisk at kunne rekruttere og fastholde flere medarbejdere i den offentlige sektor.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-02-01:
Det har jeg også noteret mig, men ikke desto mindre vil jeg sige: Vi står midt i en rekrutteringskrise, hvor det især er svært at rekruttere personale til velfærdsområderne, og noget af det, som de selv peger på, er jo manglende anerkendelse og lydhørhed.
Derfor har jeg også selv været særlig optaget af det her spørgsmål om, hvem der rent faktisk sagde hvad i den her sag.
Det synes jeg faktisk giver mening at dvæle ved.
Jeg synes også, de svar, som jeg refererede til i indledningen, vidner om, at det der med tillid og anerkendelse er svært.
Tak for det.
Det er min erfaring, at der er grund til at slå ørerne ud, når ansatte – dem, der har direkte kontakt med patienterne – råber vagt i gevær, og det var også baggrunden for det oprindelige spørgsmål, jeg stillede, altså spørgmål nr. S 116.
Jeg hørte også en sygehusledelse svare: Vel har de ansatte travlt, men patienterne bliver behandlet, og de er ikke i fare.
Og jeg hørte regionsrådsformanden sige, at der ikke er data, som kan understøtte, at patienternes liv er i fare, selv om der er travlt.
Og jeg noterer mig, at ministeren svarer det samme, altså gentager regionens svar, og tilføjer, at man i øvrigt har fået 15 nye akutbiler, og det lyder næsten som en forbedring.
Nu ved jeg ikke, præcis hvad det er for nogle data, ministeren henviser til, men mener ministeren, at data er mere pålidelige end medarbejdernes konkrete observationer ude hos patienterne?
Sophie Løhde (V), 2023-02-01:
Tak til spørgeren for spørgsmålet.
Det er helt grundlæggende, at alle danskere skal kunne føle sig trygge ved, at akutmodtagelserne står åbne alle døgnets 24 timer, hvis man har brug for akut og livsnødvendig hjælp.
Man skal også kunne føle sig tryg ved, at man inde på akutmodtagelsen bliver modtaget og får den behandling, der er behov for, hurtigst muligt.
Jeg har naturligvis også en forventning om, at der bliver taget hånd om de bekymringer, som bliver fremsat af personalet på landets sygehuse.
Jeg noterer mig, at ledelsen på Regionshospitalet Gødstrup anerkender, at forholdene i akutafdelingen giver anledning til bekymring og kræver handling, og jeg noterer mig også, at sygehusledelsen har fremlagt en fælles plan med fokus på, hvordan akutmodtagelsen kommer bedre i balance.
Derudover har jeg noteret mig, at det er ledelsens holdning, at patienterne får den fornødne behandling af den rette kvalitet.
Det er naturligvis helt afgørende for regeringen, at vi får taget presset af sygehusene mere generelt, men der er også rigtig mange akutmodtagelser, som er presset, og det er også baggrunden for, at vi har fremlagt en akutplan, som vi i øjeblikket forhandler med landets regioner i de her uger, og netop robustgørelse af vores akutmodtagelser er et vigtigt element heri.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-02-01:
Tak for det.
Hvad tænker ministeren om, at personalet på Regionshospitalet Gødstrups vurdering af forholdene på akutafdelingen er så forskellig fra, hvad de data fra Region Midtjylland, som ministeren omtaler i sin besvarelse af spørgsmål nr. S 116, viser, og hvordan vil ministeren i fremtiden sikre en større ensartethed mellem de ansattes og ledelsens vurdering af forholdene på vores hospitaler?
Sophie Løhde (V), 2023-02-01:
Jeg mener altid, at man som ledelse og også som politisk ledelse skal lytte, når personalet i den offentlige sektor råber op om bestemte forhold, og det gælder naturligvis også i forhold til situationen på akutmodtagelsen på Regionshospitalet Gødstrup.
Og det er klart, at når der bliver fremsat påstande om, at ambulancerne holder i så lang kø, at man ikke kan komme ind, og patienterne dør i akutmodtagelsen, så ringer alle alarmklokker.
Derfor har jeg sådan set også været optaget af, at regionen nu også selv har været ude at tage et ansvar og sagt: Okay, vi kigger ned i det her.
Dermed har de også undersøgt, om der er belæg for de påstande, der har været fremsat, om, at ambulancerne holder i kø, og at patienterne dør, og der er svaret fra ledelsen på Regionshospitalet Gødstrup og fra Danske Regioner i øvrigt et klart nej.
Der må jo ikke herske nogen tvivl om, at personalet i den offentlige sektor har ytringsfrihed.
Punktum.
Længere er den sådan set ikke.
Jeg er jo ikke i tvivl om, at der også bliver lyttet fra ledelsens side.
Der bliver også lyttet fra min side som ansvarlig minister.
Jeg har så sent som i går diskuteret den her situation med Danske Regioners formandskab, der også har oplyst mig om, at ja, der er et stort pres på en række akutmodtagelser, ikke på alle, men på en række.
Men det er også deres vurdering, at det ikke er en situation, hvor patientsikkerheden er truet.
Er det så lig med, at der ingen problemer er?
Nej, der er masser, og det er også baggrunden for, at vi er så optaget af, at vi får forhandlet den her akutplan på plads med landets regioner, så vi kan styrke og robustgøre vores akutmodtagelser.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-02-01:
Tak for det.
Jamen jeg kan så betrygge spørgeren i, at Københavnerkriterierne, som i øvrigt fejrer 30 år i år, jo er basis for Europa, og det er i øvrigt også basis for regeringens tilgang.
Vi står også på det meritbaserede, og det gælder også i forhold til Ukraine.
Jeg kan i øvrigt også bekræfte, for jeg var selv engageret i Ukraine før krigen i en tidligere position, at der var betydelige udfordringer
, som jeg så til gengæld må sige – også efter den rejse, vi nylig har haft – tages ekstremt alvorligt af den ukrainske præsident og regeringsledelse.
Det er vigtigt at fastholde et europæisk perspektiv for de lande, vi taler om her, og jeg glæder mig rigtig meget til, at der bliver mulighed for på et senere tidspunkt at vende tilbage til en bredere europapolitisk drøftelse med hr. Morten Messerschmidt og andre.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-01:
Det vil vi se frem til.
Jeg vil nærmest tage ministeren på ordet og sige, at så må vi da snart have den europapolitiske debat her i Folketingssalen, hvor vi også kan komme op på den højere klinge.
Jeg vil advare imod at tænke, at det rigtige for Ukraine sådan umiddelbart set er medlemskab af EU.
Vi har alle sammen stor veneration og sympati for det ukrainske folk og den kamp, de kæmper, ikke bare på egne, men på hele Vestens og hele demokratiets vegne.
Vi skal ikke glemme, at Ukraine inden krigen var et af de mest korrupte lande i Europa og på mange måder slet ikke lever op til det, vi normalt definerer som Københavnerkriterierne.
Det synes jeg er vigtigt i den forstand, at man ikke træffer en ophedet og følelsesmæssig beslutning, som så får vidtrækkende og fatale konsekvenser – også på den længere bane.
Peter Skaarup (DD), 2023-02-01:
Så vil jeg spørge udenrigsministeren: Jamen hvis man nu får opdateret det grundlag, hvad er det så specifikt, man er meget ude efter?
Er der noget sundhedsmæssigt eller andet, der kan gøre, at man ændrer opfattelse i regeringen?
Lad mig minde om, at Socialdemokratiet, altså det ledende regeringsparti, jo sagde meget klart i valgkampen, at vi ikke skulle have nogen fra Islamisk Stat til Danmark.
Hvad er det, man specielt er ude efter?
Er det det sundhedsmæssige, er det det sikkerhedsmæssige, er det den politiske situation i området?
Hvad er det, der kan føre frem til, at udenrigsministeren får ret?
For jeg forstår, at der er en vis uenighed i regeringen på det her punkt.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-02-01:
Tak for det.
Jamen selvfølgelig deler jeg den grundopfattelse, og det er jo det, der skaber dilemmaet, for der er nogle mennesker, der har vendt Danmark ryggen og taget ned for at kæmpe for nogle værdier, der er alt andet end danske, og som er undergravende.
Så er der så nogle børn, som er danske statsborgere med et fuldt sæt af rettigheder, og det er også derfor, at der er et meget bredt flertal i Folketinget, der for et år siden har sagt, at børnene sådan set er velkomne, men det er deres mødre ikke.
Det, der skaber dilemmaet, er jo, at der sidder nogle mødre, der ikke vil sende deres børn til Danmark.
Det er en kompleks sag, og det er helt rigtigt forstået, at der har vi i regeringen besluttet, at det giver god mening lige at opdatere vidensgrundlaget om det her på alle tænkelige parametre, og det er jo både på sundhed, sikkerhed og udenrigspolitik.
Peter Skaarup (DD), 2023-02-01:
Tak for det.
Grunden til, at vi stiller spørgsmål til det her fra Danmarksdemokraternes side, er jo, at det kom frem her forleden, at der igen er folk i området, der siger, at det er vigtigt, at landene tager imod nogle af beboerne fra lejrene, herunder jo også Danmark, og der har jeg forstået det sådan, at ministeren er af den opfattelse, at det skal vi gøre, og det gælder så både børnene, men det gælder ikke mindst også de voksne; det er jo der, den største diskussion er.
Det er klart, at i Danmarksdemokraterne har vi den opfattelse, at i og med at man har tilsluttet sig Islamisk Stat og taget fra Danmark, har man i virkeligheden fraskrevet sig sit opholdsgrundlag i Danmark.
Så når der er nogle i regeringen, der begynder at tale om, at vi alligevel skal hjemtage flere – for regeringen har jo allerede taget imod nogle – fra Islamisk Stat til Danmark, er det meget, meget kritisk, og vi er arge modstandere af det; ikke så meget på grund af børnene, for børnene er jo de sikre tabere i det her spil, men på grund af at deres forældre har frasagt sig deres opholdsgrundlag i Danmark.
Jeg har så forstået det, som ministeren også siger her, at regeringen vil opdatere beslutningsgrundlaget, og så skal man i regeringen have en form for diskussion om, må man gå ud fra, om man så vil hjemtage også de voksne til Danmark, men jeg vil godt spørge udenrigsministeren her, om udenrigsministeren deler den opfattelse, at kvinderne har tilsluttet sig Islamisk Stat og derfor ikke hører hjemme i Danmark.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-02-01:
Jamen når der bliver spurgt til, hvad der kunne få regeringen til at ændre opfattelse, må jeg svare, at der er ingenting, der kan få regeringen til at ændre opfattelse, for regeringen har ingen fælles opfattelse.
Altså, der har været forhandlet et ret grundigt regeringsgrundlag, det her spørgsmål udestår, så regeringen har ikke en regeringsposition på det her spørgsmål.
Regeringen er selvfølgelig fuldstændig loyal over for den politiske aftale, som blev indgået af det tidligere Folketing, som der fortsat er flertal bag, og som siger: Børnene er velkomne, mødrene er det ikke.
Så består regeringen af nogle partier, og der kan man jo fuldstændig iagttage de partiers respektive positioner inden regeringsdannelsen, og det er derfor, det giver rigtig, rigtig god mening, når regeringen nu skal indtage en fælles position, at det sker på baggrund af et opdateret vidensgrundlag.
Peter Skaarup (DD), 2023-02-01:
Mange tak.
Spørgsmålet lyder sådan her: Er det ministerens holdning, at det er syriensbørnenes mødre, der bærer ansvaret for, at børnene ikke bliver hentet til Danmark fra al-Roj-lejren i Syrien, og anerkender ministeren, at mødrene tager deres børn som gidsler i den her sag?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-02-01:
Tak for det.
Man kan i hvert fald slå fast, og det ligger også i spørgsmålets formulering, at det jo ikke er børnene, der bærer ansvaret i de her sager.
De betaler derimod en meget høj pris for deres forældres beslutninger.
Når det så er sagt, kan jeg om hele den her sag jo sige, at vi i regeringen, og det er allerede kendt, i øjeblikket har iværksat et arbejde for at få et opdateret vidensgrundlag om børnene, deres situation, den sikkerhedsmæssige situation på landjorden og andre landes ageren i den her sag med henblik på at kunne afklare en endelig regeringsposition i spørgsmålet om syriensbørnene.
Tak for det.
Ja, og der ligger så kimen, men det tillader Folketingets spørgeregime nok ikke rigtigt, altså en større europapolitisk diskussion, som jeg i øvrigt meget gerne vil tage, og som jeg i øvrigt også kvitterer for og inviterer til at vi har løbende og uformelt, for vi står i en brydningstid.
Altså, vi kan jo se, hvad der sker i Ukraine, og vi kan se, hvad der sker, hvis ikke vi sørger for at holde lande, der grundlæggende vil vores værdier, tæt på os og vi overlader dem til russisk misinformation og propaganda og den slags ting.
Det kommer til at udfordre, det er en kæmpe debat.
Vi kan ikke tage den her.
Jeg håber, at der bliver en senere lejlighed i Folketinget.
Og så fremgår det i øvrigt også af regeringsgrundlaget, at vi på et tidspunkt, og det er i hvert fald i god tid inden det danske formandskab, skal forny vores europapolitiske aftale, hvor der bliver rig lejlighed til at tage den her diskussion ned i en hvilken som helst detalje.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-01:
Der er jo en generøsitet ved, at udenrigsministeren svarer så langt, når vi ikke kunne få en formand for Folketinget til at åbne til tiden.
Men jeg kvitterer positivt for det svar, som udenrigsministeren giver, i hvert fald første del, altså at det er en genbekræftelse af standpunktet.
Danmark ønsker ikke i udgangspunktet at fjerne vetoretten på de her områder.
Det er godt.
Så er der drøftelsen af, hvor stor medlemskredsen så skal være.
Og der tror jeg da, at jeg vil opfordre udenrigsministeren til, hvis man skal have den drøftelse ind i de østeuropæiske lande, at man ser på, om man måske skal have et løsere samarbejde i EU, for i takt med at man tager nogle af de lande, udenrigsministeren nævner, med, vil det være sværere at finde fælles positioner på udenrigspolitik, på spørgsmålet om fundamentale rettigheder og mange andre spørgsmål.
Måske giver det mening at bygge EU mere op i sådanne koncentriske cirkler, hvor man kan være med i en kerne, og så er der noget, man kan vælge til, og noget, man kan vælge fra.