runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-17:
Jamen jeg er da ked af, hvis hr. Peter Skaarup ikke synes, at vi skal lave et center i Rwanda.
Jeg havde den opfattelse, at man sådan set mente, det var en god idé, men svarene på spørgsmålet er jo: Ja.
Og så vil jeg bare sige, at vi har et europaparlamentsvalg.
Altså, der er masser af kandidater, som har masser at byde på, og som er ude at prøve at fortælle om, hvad de gerne vil arbejde for.
Jeg synes ikke, at der er noget som helst unaturligt i, at der er nuancer i det.
Jeg hørte f.eks. en debat den anden dag med Danmarksdemokraternes spidskandidat, som sagde noget helt modsat af, hvad Danmarksdemokraterne siger hernede.
Christina Egelund (M), 2024-04-17:
Tak for det spørgsmål.
Som jeg nævnte i forbindelse med besvarelsen af spørgsmål nr. S 806, er det desværre en generel udfordring for hele landet, at søgningen til uddannelserne til lærer, pædagog, sygeplejerske og socialrådgiver de senere år er faldet markant.
Derfor kan det heller ikke undgås, at der kommer til at ske forandringer i uddannelseslandskabet.
Det er ikke en ideel situation, at VIA University College nu ser sig nødsaget til at flytte alle læreruddannelsens aktiviteter i Skive og det fysiske udbud i Nørre Nissum til VIA's campus i Holstebro.
Men jeg noterer mig også, at VIA's bestyrelse faktisk forsøger at sørge for, at der også fremover vil være kvalitetsudbud af læreruddannelsen i Vestjylland, og det er vigtigt.
Det er vigtigt for regeringen, at der er gode muligheder for at arbejde og bo i hele landet.
Det handler både om, at der skal være adgang til uddannelse i hele landet, og at offentlige institutioner og virksomheder i hele Danmark kan rekruttere uddannet arbejdskraft, f.eks. inden for velfærdsområdet.
Det er også baggrunden for, at regeringen har videreført den politiske aftale om flere og bedre uddannelsesmuligheder i hele Danmark, og med den aftale er der taget forskellige initiativer med henblik på at forbedre de økonomiske vilkår for videregående uddannelser uden for de største byer.
Da vi valgte at justere aftalen i maj 2023, var det netop for at give friere rammer til at placere uddannelserne til sygeplejerske, pædagog, lærer og socialrådgiver, hvor muligheden for flest ansøgere er størst.
Derudover blev partierne enige om at afsætte 30 mio. kr. til at understøtte særlige rekrutteringsprojekter på alle landets professionshøjskoler såsom brobygningsforløb, deltidsforløb, kurser for ufaglærte osv., og det er penge, som kommer ud til professionshøjskolerne i år.
Peter Skaarup (DD), 2024-04-17:
Jeg synes, det er lidt barnligt af regeringen, at man her i Folketingssalen – jeg taler ligeud – sådan prøver at skyde tilbage på den her måde.
For virkeligheden er jo, at regeringen står med et problem, når det ene regeringsparti ud af de tre kører deres helt egen politik.
Altså, som folketingsmedlemmer herinde er vi jo nødt til at prøve at forstå, hvad det er, regeringen mener, og når ministeren er så uklar og så vævende omkring de her ting, så får man jo det indtryk, at regeringen er på vej væk fra rwandamodellen, og at regeringen er på vej væk fra, at vi har et retsforbehold.
Eller hvad siger ministeren på regeringens vegne?
Morten Dahlin (V), 2024-04-17:
Tak for spørgsmålet, som berører et vigtigt emne for livet i landdistrikterne.
Jeg vil gerne lige starte med at adressere, at når det handler om ungdomsuddannelser, er det naturligvis børne- og undervisningsministerens ressortområde, mens de videregående uddannelser hører til hos uddannelses- og forskningsministeren, som jeg ved også tidligere i dag har fået spørgsmål om det samme emne.
For regeringen er det en central prioritet, at det skal være muligt at bo, arbejde og uddanne sig i hele landet, og derfor har vi også en ambition om at sikre et udbud af uddannelser af høj kvalitet i hele Danmark.
Og det er en kendt sag, som spørgeren også er inde på, at faldende ungdomsårgange kan udfordre økonomien på bl.a. gymnasier, erhvervsskoler og sådan set også videregående uddannelser i landdistrikter.
For vi ved, at adgangen til skoler og ungdomsuddannelser har en stor betydning i forhold til at tiltrække og fastholde f.eks. børnefamilier i vores mindre samfund.
Det er derfor også et område, som jeg vil have meget fokus på fremadrettet, og jeg er også glad for, at fru Betina Kastbjerg bringer spørgsmålet op her i dag.
Aftalen rummer flere initiativer, som skal være med til at styrke de økonomiske vilkår for videregående uddannelser uden for de største byer.
Det er vigtigt, så uddannelserne er bedre rustet til de faldende ungdomsårgange, som vi kommer til at se i de kommende år.
I forhold til spørgsmålet om muligheden for at læse til lærer i Nørre Nissum og Skive er det naturligvis altid ærgerligt, når et uddannelsestilbud i landdistrikterne og i de mindre byer må lukke.
Men som jeg forstår det, er det ikke så meget et spørgsmål om økonomi som et spørgsmål om for få studerende, og derfor er det ikke i sig selv et økonomisk spørgsmål i forhold til at kunne opretholde et stærkt fagligt tilbud.
Og jeg ved også, at den endelige beslutning først vil blive truffet efter en grundig høringsproces blandt de nærliggende kommuner, Region Midtjylland og de forskellige uddannelser.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-04-17:
Tak for det.
Lars Aagaard (M), 2024-04-17:
Regeringen og den aftalekreds, der er bag aftalen om vandsektoren, er fuldstændig enige om, at der skal være et stærkt økonomisk tilsyn, fordi vi taler om naturlige monopoler.
Tilsynet går så ud på at understøtte, at der bliver truffet økonomisk gode beslutninger, og at sektoren bliver drevet godt – altså at der er effektivitet i at nå de fastsatte miljømål.
Det støtter jeg, for hvis man ikke har en god regulering af naturlige monopoler, er der en risiko for, at de kommer til at træffe ufornuftige beslutninger, der kommer til at gøre ydelsen unødvendigt dyr, og som dermed gør det unødvendigt dyrere at nå de fastsatte miljømål.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-17:
Så det handler jo om, at hvis vi skal effektivisere og fokusere på den økonomiske rammestyring for at skabe en billigere vandforsyning, så kan det have konsekvenser for muligheden for at styrke forureningsbekæmpelse, miljøhensyn, naturhensyn, klimahensyn osv.
Det er jo den politiske konflikt, jeg synes er interessant at diskutere, herunder også hvilken myndighed vi sætter til det.
Der er vi så bare grundlæggende politisk uenige.
Jeg ville ønske, at vores vandsektor i højere grad var styret af en myndighed, som havde stærke miljøfaglige kompetencer frem for kun økonomiske kompetencer.
Lars Aagaard (M), 2024-04-17:
Det skal sørge for, at de mål, der er for vandsektoren med hensyn til vandkvalitet osv., nås økonomisk effektivt.
Det handler om økonomisk regulering, og selvfølgelig synes jeg, det er ret klogt, at man tænker over, om man så har økonomiske kompetencer hos den myndighed, som foretager den økonomiske regulering.
Selvfølgelig er det da godt.
Hvad søren skulle alternativet være?
Vi har jo netop i den her aftalekreds besluttet at nedsætte et vandreguleringsudvalg, og i forhold til de andre emner, du peger på – altså, hvad er det for en god vandkvalitet, vi ønsker os fremadrettet, og hvilken rolle skal vandselskaberne have i klimatilpasning osv.? – skal målsætningerne sættes politisk, og det skal ske i forlængelse af det vandreguleringsudvalg, der skal nedsættes.
Men uanset hvilke miljømål du har, håber jeg da, at vi kan være enige om, at de mål skal nås effektivt.
Og tilsynet har den rolle at understøtte det.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-17:
Så ministeren er enig i, at vi styrker det her sekretariat, men er ministeren ikke også enig i, at det handler om, at sekretariatet får nogle flere beføjelser i forhold til vandselskaberne og kommunerne?
Og det betyder, at det sekretariat, der har mange økonomer ansat, er under Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, og det vil sige, at de har et grundlæggende økonomisk perspektiv på vores samfund, og dermed har de ikke den her planlægningsmæssige tilgang, hvor man kigger mere på miljø og forurening.
Så det er igen det her med kompetencespørgsmålet.
Hvad er ministerens holdning til det?
Lars Aagaard (M), 2024-04-17:
Hold da op, det var et langt spørgsmål med mange elementer i, så jeg bliver nødt til lige at fokusere på en del af det, du spørger om, Theresa.
Det handler om tilsyn med tilknyttet virksomhed og korrekt prissætning, når man handler koncerninternt, altså at der bliver sat en markedsmæssig pris, når det sker.
Vi styrker tilsynets muligheder for at lave analyse og overvågningsvirksomhed.
Vi gør reglerne for differencer tydeligere.
Vi udvider selskabernes oplysningspligt.
Det er det, der sker i forhold til tilsynet.
Vi laver forenklinger, f.eks. at man kan anmelde frem for at skulle have godkendt sine takster, og vi giver en klageadgang for selskaberne.
Det er sådan set det, der ligger i den her aftale.
Det er ikke et fundamentalt nyt tilsyn, og det er ikke en introduktion af et tilsyn, hvor der i dag ikke er noget tilsyn.
Det er en justering og en opdatering af de regler, der gælder for tilsynets virke, og som har været efterspurgt – noget af det af kommunerne, noget af det af vandkunderne og noget af det af branchen selv.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-17:
Men når jeg har stillet det her spørgsmål, er det jo for at blive lidt klogere på det her lovforslag, som er ret komplekst, og som indeholder mange interessante ting.
Ministeren siger, at det selvfølgelig er nogle økonomer, der skal styre den her økonomiske rammesætning, men det er jo sådan med den her vandsektor, hvilket ministeren også refererer til, at der er et naturligt monopol, så det er ret svært at lave en markedsdannelse og en prisdannelse, hvilket man egentlig forsøger at styrke i det her lovforslag.
Det er jo også derfor, der er masser af eksperter, Danske Regioner og rapporter, der netop siger, at vi har behov for en mere planlægningsmæssig tilgang.
Det, der ligesom er grundlæggende, er jo sådan det overordnede politiske, men det, som det så kan koges ned til, er spørgsmålet: Hvor lægger vi den centrale styring af den her sektor?
Der vil jeg bare gerne have ministeren til at bekræfte noget.
Er det ikke rigtigt, at det her lovforslag styrker Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen i forhold til regulering af den her vandsektor, netop ved at man giver dem nogle ekstra kompetencer?
Det var det ene spørgsmål.
Det næste punkt er så: Når vi styrker de her kompetencer, er der selvfølgelig et problem med lovforslaget, og det er, at meget af det er bemyndigelseslovgivning.
Det vil sige, at vi ikke præcis ved, hvordan det ender, for det handler jo om ministerens og det her tilsyns og det her nye sekretariats rolle i at finde ud af, hvordan man gør det.
Så det kunne ministeren måske også gøre mig klogere på i forhold til at forstå, hvordan ministeren vil sikre det.
For jeg er jo selvfølgelig meget optaget af formålsparagraffen, og ud over at sikre stabile og lave priser til forbrugerne er det centrale selvfølgelig at sikre en vandsektor og en vandforsyning med høj sundheds- og miljøkvalitet, som også bidrager til forsyningssikkerheden og til at beskytte klimaet og naturen.
Så hvordan vil ministeren sikre, at bemyndigelsen i det lovforslag udmøntes på en måde, der gør, at vi sikrer opfyldelsen af alle de formål?
Min bekymring går på, at det er økonomer, der ikke har den rette faglighed, der skal sidde og rammestyre en sektor, hvis formål faktisk er en hel masse andre ting.
Lars Aagaard (M), 2024-04-17:
Tak for muligheden for at svare på spørgsmål nr. S 808.
Vandsektoren består udelukkende af naturlige monopoler i såvel offentligt som privat ejerskab.
Derfor er der behov for en økonomisk regulering, som sikrer, at effektivitet tænkes ind i løsningen af vandsektorens opgaver, og behov for et effektivt tilsyn, som monitorerer sektoren og sikrer, at reglerne overholdes og virker efter hensigten.
Lovforslaget, vi taler om i dag, har bl.a. til formål at styrke forbrugerbeskyttelsen og styrke tilsynet med, at gældende regler i den økonomiske regulering bliver overholdt.
Vi arbejder også videre med klimatilpasning, sektorkobling og andre vigtige hensyn.
Det gør vi sideløbende, f.eks. i regi af klimatilpasningsplanen og det kommende vandreguleringsudvalg.
Det er altså ikke det, der er formålet med det her lovforslag.
Det er vigtigt for mig at understrege, at økonomisk regulering og tilsyn ikke træder i stedet for de andre hensyn.
Det er tværtimod en forudsætning for, at vandsektoren f.eks. kan gennemføre klimatilpasningstiltag på en måde, der samtidig tager hensyn til forbrugerne.
Jeg genkender således ikke påstanden om, at styringen af vandinfrastrukturen omplaceres til økonomer eller i det hele taget omplaceres.
Det er også kommunerne, der skal planlægge den overordnede vandforsyning og spildevandshåndtering og eventuelt give vandselskaberne nye opgaver.
Det ændrer lovforslaget ikke på.
I og med at Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen varetager det økonomiske tilsyn, finder jeg det kun naturligt, at der blandt de pågældende embedsmænd også er en økonomisk faglighed.
Lovforslaget ændrer ikke på magtbalancen mellem politikere og embedsværk.
Embedsmændene forvalter udmøntningen, herunder tilsynet, inden for de rammer, vi sætter politisk.
Det er helt almindelig praksis i Danmark, det er en god ting, og det er det, lovforslaget bygger på.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-04-17:
Tak for det.
Nu havde jeg jo fornøjelsen af at deltage i et samråd med ministeren for et stykke tid siden.
Der fik jeg faktisk ros af ministeren for at stille dagens bedste spørgsmål, og det var, om ministeren ville holde hånden under de her uddannelsestilbud i yderdistrikterne forhold til de her svingende ungdomsårgange.
Og jeg vil lige citere, hvad det var, ministeren svarede: Jeg synes, det er åbenlyst, at vi er dér nogle steder, hvor vi har en politisk interesse i at holde et uddannelsestilbud gående, selv om det er dyrt at gøre det, for ellers er der ikke noget tilbud i det lokalområde.
Så ja, det er vi klar til.
Morten Dahlin (V), 2024-04-17:
Ja, jeg står et hundrede procent ved det, jeg sagde i det samråd, og det er også regeringens politik.
Og det er faktisk ikke bare noget, vi siger; det er også noget, vi gør.
Og det er jo også noget, som regeringen har meldt ud at vi også kommer til at kigge på på ungdomsuddannelsesområdet, som var det, spørgsmålet på samrådet var henvist til, og hvor vi jo har sagt, at vi senere fremlægger et bud på, hvordan man kan skrue taxameterordningen anderledes sammen, sådan at vi også holder hånden under det der, hvor det er dyrere at drive skole.
Men som jeg forstår det på den her beslutning, som i øvrigt ikke er endeligt truffet endnu, er det ikke et spørgsmål om manglende økonomi, men et spørgsmål om for få studerende, som ønsker at læse der.
Og derfor står jeg selvfølgelig et hundrede procent ved, at vi skal sikre, at økonomien er til stede.
Det er jeg glad for at få som spørgsmål.
Og lad mig sige, at når det handler om dialog med uddannelsesinstitutioner på uddannelses- og forskningsministerens område, er det nok en god idé, at den dialog bliver taget af uddannelses- og forskningsministeren, og det gælder også beslutningen om, hvilken dialog der skal være.
Det, som jeg gerne vil stå på mål for, er, at vi stiller en økonomi til rådighed, så det også er muligt drive uddannelser uden for de største byer.
Det er naturligvis en væsentlig årsag, men økonomi gør det jo ikke alene; der skal også være nogle studerende, der søger ind på de her uddannelser, så man kan lave et fagligt miljø og stå på mål for kvaliteten i uddannelserne.
Men det er og vil også fortsat være en prioritet for den her regering, at man kan uddanne sig, også uden for de største byer.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-04-17:
Tak for det.
For os i Danmarksdemokraterne er det super vigtigt, at der er uddannelsestilbud i yderdistrikterne, i vores landdistrikter, for vi ved, at det er vigtigt for vores bosætning.
Og jeg ved også, at ministeren deler den intention om, at det skal være muligt at bo ude på landet og i yderdistrikterne.
Jeg ved godt, at ministeren har sagt, at det er uddannelses- og forskningsministerens ressort, men jeg vil høre her på falderebet, om ministeren vil tage initiativ til sammen med uddannelses- og forskningsministeren at indlede en dialog med VIA om, hvordan vi sikrer, at de her læreruddannelser fortsætter i Skive og Nørre Nissum.
Morten Dahlin (V), 2024-04-17:
Altså, først og fremmest forstår jeg også, selv om det ikke er mit ressort, at det ikke er en beslutning, der er endeligt truffet endnu.
Hvis spørgeren ved noget andet, skal spørgeren være venlig at oplyse mig om det; det kan jo være, at jeg er forkert oplyst.
Og jeg har også forståelsen af, at det her ikke er en beslutning, som regeringen eller Folketinget har truffet, men en beslutning, der ligger i den lokale bestyrelse.
Men ja, vi er interesserede i at styrke uddannelsestilbuddene i hele Danmark, og derfor opretter vi løbende uddannelsestilbud rundtomkring i landet, også væk fra de store byer.
For det er en vigtig prioritet for os, at man kan uddanne sig i hele Danmark og ikke kun i nærheden af de største uddannelsesbyer.
Susie Jessen (DD), 2024-04-17:
Ja, der er noget, der handler om økonomi, og så er der også bare noget, der handler om en virkelighed – en virkelighed, hvor der nu er en læreruddannelse, der lukker i Skive, og man skal hele vejen til Holstebro for at læse videre.
Det kan godt blive et kæmpestort lokalt problem for det område.
Så spørgsmålet herfra er jo bare: Hvad vil man så ellers gøre, altså ud over den her økonomidel?
Altså, er der noget som helst andet, man vil gøre for at sikre, at der ikke kommer huller i vores danmarkskort, hvor der ikke er ordentlige uddannelser til folk?
Det bekymrer mig enormt meget, at der er områder, hvor man ikke kan læse til lærer, sygeplejerske, sosu og alle de her andre professioner, som vi i øvrigt gerne vil have flere af.
Morten Dahlin (V), 2024-04-17:
Og tak for spørgsmålet.
Jeg holder fast i, at spørgsmål under uddannelses- og forskningsministerens ressort nok bedst kan besvares af uddannelses- og forskningsministeren.
Men helt generelt vil jeg sige, at jeg synes, det er enormt vigtigt, at vi har uddannelser i hele landet.
Der skal være en økonomi, der gør, at man også kan få skoler til at køre rundt der, hvor der er færre studerende.
Det er den politik, der bliver ført i dag, altså hvor man får flere penge, og hvor der er en forskel på det tilskud, man får, også på de videregående uddannelser.
Og vi kommer også senere til at fremlægge noget om ungdomsuddannelserne.
Som jeg forstår det på et område, der ikke er mit ressort, er det ikke et spørgsmål om økonomi, men et spørgsmål om nok studerende til, at man også kan stå på mål for kvaliteten i den undervisning, man giver.
Susie Jessen (DD), 2024-04-17:
Tak for det.
Vi har jo kaldt ministeren for byer og landdistrikter ind i dag, fordi det her jo i høj grad handler om, hvordan vi sikrer et Danmark, der hænger rigtig godt sammen.
Og vi ved, at uddannelser spiller en stor rolle i forhold til at holde de unge mennesker, men også lidt ældre mennesker i den pågældende by.
Jeg kommer selv fra Vordingborg, og jeg ved, hvor vigtig læreruddannelsen er der.
Ministeren er jo også minister i en regering, hvor det første, man gjorde, før blækket i regeringsgrundlaget knap nok var tørt, var at droppe udflytningen af de fire store velfærdsuddannelser.
Det er jo så uddannelserne til pædagog, lærer, sygeplejerske og socialrådgiver, der blev fritaget for udflytning.
Når man nu ser det, der sker, altså bl.a. i Skive og Nørre Nissum – og der er jo enormt langt fra Skive til Holstebro; det kommer til at tage rigtig lang tid – mener ministeren så stadig, at det var en fornuftig beslutning at droppe udflytningen af de her velfærdsuddannelser?
Morten Dahlin (V), 2024-04-17:
Jeg vil gerne gentage, hvad jeg sagde før, nemlig at der skal stilles økonomi til rådighed, så det også er muligt at drive uddannelser der, hvor elevgrundlaget er mindre.
Det er ikke bare noget, jeg siger; det er noget, vi gør i regeringen.
Det gør vi sådan set allerede i dag, og når det handler om ungdomsuddannelser, har vi også en reform på vej, der forhåbentlig skal sikre, at det også i yderligere grad vil være sådan på ungdomsuddannelsesområdet.
I forhold til Nørre Nissum og Skive er det uddannelses- og forskningsministerens ressort, men som jeg er blevet oplyst – det kan være, det er forkert, og at fru Betina Kastbjerg har nogle andre tal – så er tallet for Nørre Nissum 11.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-04-17:
Nu er det nok ikke helt korrekt i forhold til de tal, jeg synes der har været fremme omkring optaget i Skive og Nørre Nissum.
Altså, man har jo også oprettet en læreruddannelse i f.eks. Svendborg, hvor der kun går, jeg tror, det er 33, og det er cirka det samme antal, der også er optaget i Skive.
Så på den måde kan jeg jo ikke se forskellen i forhold til at holde den ene eller den anden uddannelse kørende, hvis regeringens holdning er, at man skal holde hånden under det.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-17:
Spørgsmålet er nr. S 808: Hvad er ministerens holdning til, at lovforslag nr. L 106 om vandsektorens økonomiske rammesætning koncentrerer mere magt hos Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen over vandselskaberne og kommunalbestyrelserne, og hvorfor mener ministeren, at der er behov for at centralisere magten på den måde og placere styringen af vores vandinfrastruktur hos økonomer, som ikke besidder den tekniske viden og de nødvendige kompetencer i forhold til vandkvalitet, klimatilpasning, sektorkobling osv.?
Signe Munk (SF), 2024-04-17:
Ja, og det er jo netop derfor, at f.eks. læreruddannelsen i Skive har arbejdet med at lave nye profiler for læreruddannelsen.
Men hvis man kigger på det optag, der er på læreruddannelsen i Skive på omkring 30 studerende i år, er det faktisk på samme niveau, som det ellers har været på i Holstebro, og det er på det samme niveau som den nyoprettede læreruddannelse på Vallekilde i Odsherred, som jo er en del af en politisk aftale, regeringen og nu også Moderaterne som en del af regeringen bakker op om.
Så jeg skal bare forstå: Er det så o.k. at lukke uddannelser i Midt- og Vestjylland, hvis der kun er 30 studerende ét år, når man godt kan have det på Sjælland?
Christina Egelund (M), 2024-04-17:
Jeg tror, det er en lidt stram udlægning af mit svar at sige, at jeg bare slår ud med armene og siger, at det er fint nok, at man slutter det.
Jeg synes ikke, at det er ideelt, men det er jo situationen, der ikke er ideel.
Jeg er fuldstændig enig i, at det er afgørende for livet ude i landdistrikterne – jeg kommer ikke så meget i Vestjylland, som spørgeren gør, men jeg kender Nordjylland rigtig godt, og der har man lignende problemer.
Så selvfølgelig er det afgørende.
Jeg appellerer bare også til, at vi er nødt til at tale om det her på en realistisk måde, og en forudsætning for at have en god og levende uddannelse er, at der også er et solidt optag af studerende.