runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (KD), 2021-10-12:
Meget er blevet sagt.
Jeg vil godt lige føje til fru Mona Juuls kommentar, at jeg faktisk oprigtigt mener, at der er en risiko for, at ledelsesretten bliver udfordret her, og det bliver vi nødt til at få set på.
Og jeg er jo som bekendt glødende føderalist og glødende europæisk tilhænger, men der er én ting, der altid irriterer mig, og det er, at de her mærkelige ord, som vi kalder Bruxellesengelsk, ender i den danske lovgivning; der er jo ikke én, der ved, hvad et SIFI er, hvad en taksonomi er, og hvad betyder disclosureforordningen?
Det minder mig om engang, hvor jeg spurgte en af mine kammerater: Peter, ved du, hvad subsidiaritetsprincippet er?
Og så sagde han: Nej, og hvis jeg fik det, ville jeg gå til lægen.
Det er jo lidt det samme problem, vi skaber her.
Nu ved jeg godt, at det måske ikke er et lovforslag, der retter sig mod den brede folkelighed, men mod en sektor, som udmærket godt ved, hvad det handler om.
Men vi kunne godt en gang imellem gøre os en lille smule umage med så at prøve at finde ud af, om vi kunne gøre EU-sproget til et mere forståeligt sprog, for det er jo faktisk med til at skabe den der almindelige barriere.
Det der med, hvornår en bank er systemisk, og hvornår den ikke er systemisk, altså at det har betydning for samfundsøkonomien, hvis det er sådan, at den f.eks. går konkurs, er umådelig vigtigt.
Jeg deler ikke økonomisk perspektiv med hr. Rune Lund, men det er jo fuldstændig rigtigt, når han siger, at det, at man i sin tid gjorde bankerne til en altmuligmandsforretning – altså forsikring og pension og det hele ind i den samme bankforretning – har gjort, at alle banker uanset størrelse er nødt til at geare deres investeringer ganske voldsomt.
Det betyder dybest set, at hvis selv de lokale banker kommer i risikozonen, udgør de jo en risiko for samfundet.
Det kan være i forhold til et lokalsamfund, men det kan også sprede sig ret bredt.
Derfor tror jeg, at det er nyttigt og vigtigt, at der kommer nogle nye regler for, hvordan vi vurderer systematisk bankdrift i Danmark.
Men alt i alt er vi tilhængere af de initiativer, der er her.
Jeg synes, at fru Mona Juul rejser nogle meget væsentlige spørgsmål, og jeg synes også, at man ud fra sådan en almindelig retssikkerhedsmæssig interesse burde lytte til de ordførere, der har været på talerstolen og har spurgt til, om man ikke burde opdele det her lovforslag i nogle bidder.
Det er meget voldsomt, men det kan ministeren jo gøre sig sine overvejelser om, vel vidende at meget af det, der ligger på bordet, er en bunden opgave.
En forordning er jo en bunden opgave, ganske enkelt.
Det er ikke engang en rammelovgivning, vi får fra det europæiske samarbejde; det skal gennemføres bogstav til bogstav, og når man har vedtaget det i Rådet og i Parlamentet, har vi jo bare at gennemføre det.
Sådan er spillereglerne nu engang – det kan man mene om, hvad man vil.
Men det kan måske være derfor, at man i ministeriet har syntes, at det var fornuftigt at pulje det.
Men vi lytter jo til, hvad ministeren siger til disse kommentarer, med det udgangspunkt, at vi selvfølgelig støtter op om lovforslaget.
Tak for det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-10-12:
Ja, det er rigtigt.
Og som et af de få partier i Folketinget har vi jo faktisk fremsat et beslutningsforslag, nemlig B 125, som SF også har støttet, i forhold til netop lex Amazon-diskussionen.
Så vi er et af de partier, der trods alt gør noget aktivt ved det.
Så det er vi helt enige om.
Altså, det er jo alvorligt store bøder, man kan komme ud for.
Deler SF ikke vores opfattelse af, at det kun bør være i de gentagne, de grove og de forsætlige tilfælde, at man kommer op i så store bødestørrelser?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-10-12:
Jeg er glad for, at hr. Hans Kristian Skibby lige sagde det her til sidst, for det lød jo netop, som om man, hvis man bare var tilpas lille, ikke skulle betale bøder for at overtræde de regler, vi laver i fællesskab – og sådan ser jeg det ikke.
Jeg tror måske også, at vi læser lovforslaget forskelligt, for det lyder på hr. Hans Kristian Skibby, som om han mener, at man sådan lidt ved et tilfælde kan blive ramt af de her straffeforanstaltninger – sådan læser jeg det ikke.
Men jeg vil meget gerne være sikker på, at det ikke er sådan.
Jeg vil gerne være meget sikker på, at det ikke er sådan, at man, bare fordi man laver en eller anden lillebitte fejl, kan komme til at få en meget, meget stor bøde.
Simon Kollerup (S), 2021-10-12:
Jeg er glad for, at vi deler ambitionerne; det er jo et godt udgangspunkt.
Det tror jeg egentlig vi har gjort i mange år.
Nu skal vi så også til at dele ønsket om at sætte konkret handling bag.
I forhold til de uegnede produkter: Der er produkter, som er ulovlige, og efter høringen er det også en af de ting, der er blevet præciseret, og der vil også komme en bekendtgørelse, som yderligere vil præcisere det.
Det er et rimeligt spørgsmål at stille, for det skal man selvfølgelig vide, så man også kan leve op til den pågældende lov, men jeg tror, det er det, jeg kan sige herfra, og så kan vi jo hjælpe med at bore det ud.
Men selvfølgelig skal der være klarhed over det, så man som erhvervsdrivende også ved, om man er inden for skiven.
Men jeg prøvede at give eksempler på noget af det i min tale.
Mona Juul (KF), 2021-10-12:
Tak for det, og tak til ministeren.
Som jeg også sagde i min ordførertale, tror jeg ikke, der er nogen, der er uenige i intentionerne, men jeg har simpelt hen behov for, at ministeren præciserer det her med de uegnede produkter.
Der blev nævnt slankeprodukter.
Hvad er der ellers i den definition, og vil det være muligt at få det konkretiseret?
Har der i øvrigt overhovedet været nogen organisationer og virksomheder med ind over den definition?
Det er der ikke noget der tyder på.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-12:
Lad mig bare starte med at citere min gode kollega fra De Konservative: Det her er noget makværk.
Og vi kommer ikke til at stemme for det i Nye Borgerlige.
Så kort kan det siges.
Der er ikke proportionalitet i det.
Det er en overimplementering af ting fra EU, som vi i forvejen er modstandere af at de skal bestemme.
Så der er ikke meget i det her, som vi synes er positivt.
Jo, måske intentionerne.
Men vi skal ikke lave lovgivning herinde, der kun er baseret på intentioner – de skal også følge med det, der kommer efterfølgende.
Så vi kommer ikke til at støtte det her.
Rune Lund (EL), 2021-10-12:
Fra Enhedslistens side bifalder vi det fokus på forbrugerbeskyttelsen, der er i markedsloven, og vi er positive over for det her forslag, ligesom vi har stemt for tidligere forslag, som også har forbedret forbrugerbeskyttelsen.
Især ser vi positivt på den del, som handler om beskyttelsen af børn og unge under 18 år, der nu om dage jo bombarderes i stort omfang med vildledende reklamer.
Vi tænker dog – og det er så i samklang med det, som Børnerådet siger – at der kan være plads til forbedringer og præciseringer, f.eks. hvad angår skjulte reklamer målrettet børn og i øvrigt også de ting, som ordføreren for SF nævnte, om yderligere forbedringer omkring privacy by design.
Det er også en diskussion, vi meget gerne tager, også gerne i den her sammenhæng.
Vi vil gerne være med til at kigge på, hvordan vi kan lave nogle ændringsforslag, som kan stramme op her – det vil vi meget gerne snakke med vores gode venner i SF om.
Og vi synes sådan set fra Enhedslistens side, at det skal vi ikke have noget af.
Vi mener derfor – ligesom Forbrugerombudsmanden – at bødeloftet ikke må fortolkes absolut, men at der ved en skønnet fortjeneste også er mulighed for at fastsætte en bødestørrelse, som faktisk kan ligge over de 4 pct. af den årlige omsætning, altså sådan at det ganske enkelt ikke kan betale sig at bryde loven.
Så det er noget af det, vi gerne vil kigge på i udvalgsarbejdet.
Men grundlæggende set
er vi positivt indstillet over for det her lovforslag og vil selvfølgelig også gerne afklare eventuelle detaljer om, hvorvidt det her skulle betyde, at meget små virksomheder, hvor en medarbejder begår en lillebitte fejl, skal have en uforholdsmæssig stor bøde.
Sådan læser vi fra Enhedslistens side ikke det her lovforslag, men jeg synes, det ville være fint at få afklaret den type spørgsmål i udvalgsarbejdet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-12:
Inden jeg gik op på talerstolen, stod jeg og kiggede op på en klasse, der var kommet herind i Folketingssalen, og under debatten kunne jeg se på deres ansigtsudtryk, hvad det var, der foregik under den her debat.
Og min ærede kollega hr. Jacob Mark sad også og kiggede derop og tænkte: Okay, det var så det, man havde taget den klasse herind at høre!
Men det kan jo godt være vigtig lovgivning, selv om det er meget teknisk.
Det er jo en samlet lovgivning omkring de her ting, og jeg synes, der er nogle gode forslag.
Og jeg vil sige, i forhold til at der er 523 sider, at normalt har jeg ikke noget problem med at falde i søvn, men da jeg skulle læse alt det her, var det godt nok tungt.
Så jeg hilser faktisk den tekniske gennemgang meget, meget velkommen, for nogle af tingene kunne jeg sagtens sætte mig ind i, men der er også nogle af tingene, hvor jeg må sige, at der har jeg simpelt hen ikke den nødvendige kompetence og viden, hvis ikke jeg får forklaret det her i dybden og får at vide, helt præcis hvordan det er.
Jeg har læst høringssvarene, hvor der ikke er noget grundlæggende alarmerende i de her ting, så de spillere på markedet, som det her kommer til at omfatte, ser ikke nogen røde alarmknapper i forhold til det.
Så lad os prøve at kigge på det under den tekniske gennemgang, men umiddelbart ser jeg ikke noget, der skulle være til hinder for, at vi i Nye Borgerlige kan støtte det her.
Rune Lund (EL), 2021-10-12:
Enhedslisten er med i aftalen, der ligger bag det her lovforslag, ligesom vi har været med i andre hjælpepakker.
Vi må være ærlige om, at vi jo i et vist omfang handler i blinde forstået på den måde, at det er svært at vurdere, hvad behovet er.
Det er også svært at vurdere, hvad effekten af det her præcis vil være, men vi har spændt et sikkerhedsnet ud ved at forlænge de her coronalån, og det støtter Enhedslisten.
Kathrine Olldag (RV), 2021-10-12:
Tusind tak, formand.
Vi er i Radikale Venstre naturligvis også rigtig glade for det her lovforslag, og vi vil egentlig gerne takke alle Folketingets partier for oprindelig at lave den her aftale sammen, men også for at gå ud af den sammen på en god og ordentlig måde.
Jeg synes, processen har været forbilledlig, i forhold til at regeringen jo kom med et udspil, som vi så i de forskellige partier havde nogle forskellige input til, og at vi så landede den et rigtig godt sted, hvor vi stadig væk holder hånden under nogle af de allermest sårbare brancher, som får udsat deres frist til april, samtidig med at vi ikke kunstigt holder nogle virksomheder i live, som måske alligevel ikke kunne stå.
Alt det her gør vi også, uden at det bliver alt for dyrt for de danske skatteborgere.
Så vi håber selvfølgelig også, at vi har landet den helt rigtigt, og det kommer vi selvfølgelig også til at holde øje med hvordan det går med de kommende måneder.
Men alt i alt støtter Radikale Venstre selvfølgelig med fornøjelse forslaget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-10-12:
Det har jo unægtelig været hårdt at drive en mindre virksomhed i det sidste halvandet år med restriktioner, nedlukninger og enormt svingende indtægter.
Derfor er vi i SF også glade for, at vi i fællesskab har stået parat med et sikkerhedsnet til de virksomheder, der har haft svært ved at få enderne til at mødes, og har tilbudt virksomhederne rentefrie lån og har udskudt momsbetalingen.
De første af de lån står til at udløbe lige om lidt.
Det betyder, at de mindre virksomheder, som måske knap nok er kommet i gang igen, risikerer at komme i klemme, og derfor foreslog vi i SF også, at de skulle have en forlængelse, og vi er glade for, at et bredt flertal i Folketinget ser sådan på det.
Derfor giver vi dem nu en længere frist til at tilbagebetale deres lån, så de får en chance for at komme på fode igen, før de skal betale af til staten.
Men ved at give virksomhederne et lidt større pusterum undgår vi at sende dem direkte i armene på en finanssektor, der på forhånd har sagt, at de kun vil hjælpe de solide virksomheder, og det er jo netop ofte dem, der ikke har mest brug for hjælp.
Vi synes også, det ville være torskedumt at risikere, at en lang række virksomheder går konkurs, og at vi dermed heller ikke ville få pengene ind i statskassen igen.
Endelig ville det heller ikke være rimeligt.
Må jeg så ikke også have lov til at opfordre bankerne til at være sig deres samfundsansvar bevidst og tilbyde nogle ordentlige lånevilkår, når den nye frist udløber og nogle af virksomhederne utvivlsomt vil komme og bede om et lån.
En ejer af en mindre virksomhed skal ikke straffes med tårnhøje renter, fordi vi har stået i en pandemi, og bankerne skal ikke forgyldes, fordi vi har stillet 600 mia. kr. i likviditet til rådighed af fællesskabets penge.
SF støtter forslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-10-12:
Det her lovforslag handler jo om en mere lempelig udfasning af de her såkaldte coronalån.
Baggrunden er en politisk aftale, som Dansk Folkeparti er en del af, så derfor kan jeg sige, at vi støtter forslaget.
Vi synes sådan set, det er ganske fornuftigt, at vi giver en god, lempelig måde at komme ud af de lån på, som man har optaget, for det gør trods alt – det skulle det helst i hvert fald – at der er flere virksomheder, som overlever den her krise, som vi har været igennem.
Dermed ikke sagt, at alle kommer igennem, for jeg tror også, vi er nødt til at erkende, at der vil være nogle, der kommer til at lukke alligevel.
Men jeg tror på, at i og med man får udskudt tilbagebetalingstidspunktet og den her frist, man kan få at afdrage i, bliver gjort markant længere, fra 12 til 24 måneder, så vil der være flere, der overlever, og det vil sådan set være ganske positivt.
Dansk Folkeparti kan støtte det her lovforslag.
Louise Schack Elholm (V), 2021-10-12:
For som vi ser på det, er det sådan, at når det er, vi pålægger det danske erhvervsliv nogle byrder, må vi også hjælpe til med at holde hånden under dansk erhvervsliv.
Derfor glæder det os, at vi nu kan binde en sløjfe på det her og forhåbentlig få sluttet det af på en ordentlig måde, så vi kan hjælpe de danske virksomheder med at komme videre og ikke gå til under den forfærdelige krise, vi har haft.
De konkrete elementer har Socialdemokratiets skatteordfører allerede været inde på, så dem vil jeg ikke komme nærmere ind på, men jeg skal sige, at fra vores side havde vi selvfølgelig gerne set, at vi måske havde strakt den lidt længere, men vi anerkender, at vi er blevet imødekommet.
Vi synes, at vi har landet det et ganske udmærket sted, men vi vil selvfølgelig stadig væk holde øje med, hvad tiden bringer fremadrettet, for vi er selvfølgelig bekymrede for, hvordan det går.
Men grundlæggende er vi tilfredse med, at vi her kan binde en sløjfe på det og få sluttet af med stadig væk at holde hånden under de virksomheder, der endnu ikke er kommet helt op i gear.
Venstre støtter lovforslaget.
Troels Ravn (S), 2021-10-12:
Tak for ordet.
Vi har på tværs af Folketingets partier taget en lang række vigtige skridt for at få danske virksomheder og arbejdspladser godt igennem coronakrisen.
I dag tager vi endnu et vigtigt og nødvendigt skridt ved at tilbyde en håndsrækning til de virksomheder, der opererer i brancher, der har været ekstraordinært hårdt ramt af coronakrisen.
Det er en vigtig prioritet for Socialdemokratiet, at vores virksomheder kommer godt igennem coronakrisen, og derfor er jeg også rigtig glad for at stå her i dag, med henblik på at vi skal udmønte den vigtige aftale om udfasning af likviditetstiltag på skatteområdet, som et bredt flertal af Folketingets partier vedtog den 9. september.
Lovforslaget består af tre dele.
I al sin enkelhed foreslås det først at udskyde tilbagebetalingsfristen for de momslån, der forfalder til betaling den 1. november 2021 og den 1. februar 2022, med henholdsvis 2 og 5 måneder.
Det betyder, at de i stedet først skal tilbagebetales den 1. april 2022.
På den måde giver vi virksomhederne tid til at afvikle eksisterende gæld og oprette en samlet afdragsordning hos skatteforvaltningen.
For det andet foreslås det at udvide den maksimale varighed for afdragsordninger på skattekontoen fra 12 til 24 måneder i en midlertidig periode.
Det betyder, at virksomheder, der har svært ved at betale lånene, får mulighed for at udjævne betalingerne.
Herudover kender vi nu behovet for en højere beløbsgrænse for kreditsaldoen på skattekontoen.
Det foreslås at nedsætte denne beløbsgrænse fra 100 mia. kr. til 350 mio. kr. fra og med den 1. februar 2022.
På den måde begrænser vi også muligheden for utilsigtet anvendelse.
I Socialdemokratiet mener vi som sagt, at det er vigtigt fortsat at sikre, at de virksomheder, der har været hårdest ramt af coronakrisen, kommer godt ud på den anden side, og det bidrager det her lovforslag til.
Socialdemokratiet støtter derfor naturligvis forslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-12:
Man forlænger fristerne for betaling til skat.
Det synes vi grundlæggende er en god ting.
Jeg kan heller ikke lade være med at gøre opmærksom på, at et af de problemer, som de her virksomheder har derude, med at kunne betale de her penge tilbage, er mangel på arbejdskraft.
Hvis vi ikke får adresseret det her i Folketingssalen, bliver der en større andel af de virksomheder, som ikke kan betale de her penge tilbage.
Så tingene hænger sammen, og derfor har vi altså også en bunden opgave herinde i Folketinget med at adressere den akutte mangel, der er på arbejdskraft.
For nogle af de fag, nogle af de brancher, hvor der er størst mangel på arbejdskraft, er også nogle af de fag og de brancher, som er blevet hårdest ramt af de her nedlukninger, nemlig hoteller, restauranter og andet.
Der bliver vi simpelt hen nødt til at sørge for, at de kan få den arbejdskraft, som de har brug for, for ellers bliver regningen større i den anden ende.
Så bliver der flere virksomheder, der ikke kan betale de her penge tilbage, og som må gå konkurs, og derved efterlader det en regning hos skatteborgerne.
Så jeg håber også, at Folketinget er opmærksom på, at de her ting hænger sammen.
Vi bliver nødt til at adressere arbejdsudbuddet.
Jens Rohde (KD), 2021-10-12:
Tak for det.
Jeg vil bare sige, at der jo ikke er noget, der bliver mere rigtigt af at blive gentaget.
Så vi tilslutter os det, der er sagt her fra talerstolen, og tilslutter os forslaget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-10-12:
I SF synes vi, at der er en række rigtig gode punkter i det her bunkeforslag, som jo er noget, vi tit har på Erhvervsministeriets område.
Det kan måske ikke være anderledes – vi ville nok ikke sætte pris på at blive indkaldt 24 gange i salen til det her ene lovforslag.
Problemet er på den anden side bare, at det er meget, meget kompliceret stof, og jeg vil i hvert fald sige, at en kandidatuddannelse ikke rækker her, i hvert fald ikke for mit vedkommende, så vi har fra vores side brug for at få en teknisk gennemgang af i hvert fald dele af elementerne.
Noget af det, som vi dog synes godt om, og som jeg kan sige noget om allerede nu, er det her med en ny model for SIFI-udpegning.
Det er kun godt hele tiden at blive klogere, med hensyn til hvornår de finansielle institutioner, vi har i Danmark, skal have SIFI-prædikatet.
Egentlig vil vi i SF gerne have en grundlæggende diskussion om det, at vi har SIFI-banker i Danmark, for det er jo også et mærkat, der gør, at man får nogle fordele, som mindre banker f.eks. ikke får – man får adgang til billigere kapital på de internationale markeder, og man får en de facto statsgaranti i ryggen.
Nogle af de store diskussioner, vi havde efter finanskrisen, handlede om, hvorvidt vi skulle have banker, der var too big to fail, som jeg kalder det.
Men den diskussion må vi tage på et andet tidspunkt.
I modsætning til Dansk Folkeparti synes vi, det er godt, at Finanstilsynet skal have det her tilsyn med taksonomiforordningen.
Vi synes også, det er godt med de her ESG-faktorer på det miljømæssige område og på socialområdet, men vi har brug for at komme mere i dybden med spørgsmålet om nogle af de her syntetiske produkter, som fremgår af det her.
Altså, vi er bekymrede for, om vi igen begynder at give los med hensyn til nogle af de ting, vi gerne ville have strammet op på efter finanskrisen i forhold til finansielle produkter, som vi har svært ved at gennemskue eller svært ved at forstå.
Og det var jo en af hovedgrundene til, at man kom i problemer efter finanskrisen, i hvert fald i USA, men jo også herhjemme, nemlig at man fik de her hybride produkter, de her finansielle produkter, som blev så komplicerede, at selv dem, der arbejdede med dem til daglig, ikke kunne gennemskue dem.
Det er vores bekymringspunkt her, så det vil vi gerne have lidt mere viden om, inden vi kan sige klart, om vi støtter det.
Men de andre punkter synes vi er rigtig gode og fornuftige.
Mona Juul (KF), 2021-10-12:
Det skal der helt klart øves på, for det er jo typisk sådan, at når det handler om god lovgivning, kan man lige rulle nogle eksempler ud, og det kniber det lidt med her, synes jeg.
Jeg har også behov for at spørge i forhold til hast.
Hvorfor er det, det er den 1. januar?
De fejl, man laver enten som virksomhed eller som person, er jo ikke nødvendigvis fejl, man laver bevidst.
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-10-12:
Tak for ordet.
Finansiel regulering er vigtigt.
Det er vigtigt for forbrugerne, for investorerne og for virksomhederne, og derfor er det jo et ret omfattende lovforslag, vi står med i dag, med ikke mindre end 24 forskellige delelementer.
Grundlæggende er opgaven at sikre, at tilsynet med den finansielle sektor er tidssvarende, og at lovgivningen er til at forstå og let at finde rundt i.
Man kan jo altid diskutere, om det bliver lettere med den her omgang, men udgangspunktet er, at det ikke lader til, at der er overimplementering af EU-lovgivning.
Det er jo altid noget, vi er meget opmærksomme på.
Vi synes, det er vigtigt, at det bliver mere attraktivt at etablere og drive virksomhed i Danmark, og derfor ser vi positivt på, at lovforslaget gør det lidt nemmere at rejse kapital via crowdfunding.
Det kan forhåbentlig være med til at vende en kedelig tendens til, at der er for få, der starter virksomheder, og at danske startups flytter til udlandet.
Så det ville være rart, hvis de pæne ord, som regeringen siger i forhold til iværksætteri i den her sammenhæng, også blev fulgt op af handling andre steder.
Forslaget sikrer også, at det er Finanstilsynet, der er udpeget som kompetent myndighed til at føre tilsyn med den såkaldte taksonomiforordning.
Det er faktisk også noget, som Venstres medlemmer i Europa-Parlamentet lagde stor vægt på, da sagen var i Parlamentet.
Så vil jeg også lige konstatere, at forslaget justerer kravene til systemisk vigtige finansielle institutter.
Det er jo vigtigt, at vi har meget klar lovgivning, for systemisk vigtige finansielle institutter har stor betydning for dansk økonomi og for at sikre et robust finansielt system.
Jeg må så sige, at nogle af de ændringer er en smule tekniske, så hvorvidt der reelt er tale om justeringer og opdateringer eller reelle stramninger, som kan påføre ekstra omkostninger, er i hvert fald et spor, som jeg og Venstre vil forfølge under udvalgsarbejdet i forbindelse med lovforslaget.
Som sagt er det vigtigt, at der er tillid til den finansielle sektor.
Det er vigtigt for at gøre det attraktivt at investere og have sikkerhed for, at vores finansielle system virker, også hvis der kommer stød til økonomien, så vi ikke gør os sårbare i tilfælde af kommende kriser; så skal den finansielle sektor være så robust, at den kan stå på egne ben.
Derfor er vi jo grundlæggende meget positive over for lovforslaget.
Så har jeg lovet at hilse fra Radikale Venstre og sige, at de også støtter forslaget.