runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2018-12-04:
Tak, hr. formand.
Det forslag, vi behandler, handler om, at Enhedslisten ønsker at indføre trawlforbud og forbud mod muslingefiskeri med skrabende redskaber i Lillebælt.
For Socialdemokratiet er det afgørende, at vi finder en balance, hvor der både tages hensyn til erhvervslivet, de små havne og samfundet samt miljø og natur.
Det har vi vist med den aftale om fiskeripakken, der blev indgået i 2016, hvor vi gav et rygstød til kystfiskeriet, mens vi samtidig styrkede dansk fiskeris rammevilkår.
Med dette beslutningsforslag ønsker Enhedslisten at forbyde trawlfiskeri og muslingefiskeri med skrabende redskaber i Lillebælt.
Vi er formentlig alle enige om, at vi selvfølgelig skal passe godt på vores natur og vores miljø.
I den her konkrete sag er sagen den, at der allerede bliver taget vare på naturen. For det første er der i den del af Lillebælt, der bliver kaldt Naturpark Lillebælt, allerede et forbud mod trawlfiskeri og muslingeskrab i dele af området.
Der er nemlig indgået en række frivillige aftaler mellem Bælternes Fiskeriforening og naturparken.
I realiteten er det kun en lille korridor i Lillebælt, hvor man må fiske med bundtrawl.
Det er et vigtigt hensyn, da vi målrettet kan beskytte gyde- og opvækstområder for fisk.
For det tredje er det en vigtig fiskeplads for de lokale fiskere, som Enhedslisten ønsker at forbyde trawlfiskeri og muslingeskrab i.
Det er i øvrigt småfiskere, så det er altså ikke, fordi de såkaldte kvotekonger vil blive ramt af et forbud her.
For det fjerde er Naturpark Lillebælt et vigtigt yngleområde for mange rovfugle som eksempelvis havørnen, og samtidig har Naturpark Lillebælt verdens tætteste bestand af marsvin.
Enhedslisten ønsker, at der fiskes med stillestående redskaber som net.
En af ulemperne ved at fiske med net er, at havpattedyr og fugle går i nettet, og det er uheldigt, når området er vigtigt for både marsvin og fugle.
På ovenstående baggrund kan Socialdemokratiet ikke støtte beslutningsforslaget, da det efter vores vurdering er et indgreb, der er ude af proportioner.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-12-04:
Jamen jeg tror ikke, trawlforbuddet vil forstyrre havørnen.
Jeg håber i hvert fald ikke, der er nogen konsekvenser for havørnen i vores beslutningsforslag.
Ordføreren nævnte, at det kun er en lille korridor i Lillebælt, som det her kunne vedrøre.
Hvis det kun er det, ville det så være så vidtgående, hvis man imødekom det forslag, vi har?
Hvis vi gennemfører det her trawlforbud, er der en mulighed for, at vi har et større område, der er mindre forstyrret, og hvor vi sådan set prioriterer nogle af de naturtyper, som er under havoverfladen.
Men vi mangler altså, at den samme opmærksomhed er på naturtyper under havoverfladen, og det er jo det, som vi bl.a. kan sikre ved at fremme et fiskeri, som ikke kradser op i havbunden.
Bjarne Laustsen (S), 2018-12-04:
Jeg tror ikke, man med stillestående redskaber kan udelukke en risiko for, at både marsvin og havørne går i dem.
Med hensyn til hvor meget eller hvor lidt det her betyder, vil jeg sige, at der er forskel på at lave et generelt forbud og så det, vi taler om her, hvor man går ud de steder, hvor der er noget, der skal beskyttes, og laver frivillige aftaler.
Det kan være stenrev, det kan være gydepladser og noget andet.
Det er altså den vinkel, vi har taget på det i Socialdemokratiet, nemlig at i stedet for at lave et generelt forbud kigger vi på, hvad det er, der skal beskyttes.
Og så har vi jo igennem tiden også arbejdet hårdt på at finde metoder til at sikre, at de redskaber, man bruger, er mindre belastende for havbunden end dem, vi har set tidligere.
Så der er flere forskellige strenge, vi kan spille på her, for netop at sikre, at natur og miljø går hånd i hånd med de små fiskeres interesser.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-12-04:
Tak for det.
Radikale Venstre er også meget positiv over for forslaget, så tak til Enhedslisten for at fremsætte det.
Jeg synes, at Lillebælt er noget særligt.
Det nærmeste, vi har til Lillebælt, må selvfølgelig være Øresund.
Der er interessante dybdeforskelle, og det er simpelt hen et interessant område i forhold til de øvrige indre farvande.
Vi har hørt i dag fra ministeren, at ved et forbud kigger vi på et tab for de fiskere, der er omkring Lillebælt, på omkring 1 mio. kr.
Samtidig har vi hørt, at der er en trawlbekendtgørelse på vej, som vil begrænse fiskeriet yderligere, går jeg ud fra, fra denne million kroner, der er udgangspunktet.
Det vil sige, at de summer, der i dag er på spil for de lokale fiskere, må siges at være ganske små.
Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at Øresunds fiskebestande og diversitet er begunstiget af et meget langvarigt trawlforbud der.
Der er mange slags fisk, og der er mange store fisk.
Det er et rigt område, der i det hele taget giver mere fra sig end Lillebælt, der til gengæld er ret fiskefattigt.
Vi er parat til at støtte dette.
Vi er parat til at fastholde, at hele Naturpark Lillebælt bliver trawlfri zone også fremover.
Vi vil selvfølgelig også gerne i udvalgsbehandlingen se på indfasningstider og eventuelle kompensationer i form af andre områder eller i form af penge, men først og fremmest med de små summer, der er på spil, og de naturgevinster, der er derude, der kan beskyttes, vil vi meget gerne støtte forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2018-12-04:
Jeg kan sige, at i Socialdemokratiet er vi altid friske på en åben dialog, også i udvalget, hvor vi kigger på alle de ting, og Enhedslisten skal være velkommen til at bære alle de her forskellige ting frem.
Jeg kan betro ordføreren for Enhedslisten, at jeg ikke har vekslet ord med ministeren om den her sag.
Det er nogle synspunkter, vi har, om det gælder Limfjorden, eller om det gælder Lillebælt eller andre steder.
Der har vi en praktisk tilgang til det, og hvis man kan komme med en argumentation om, at det hjælper noget i forhold til det store billede at lukke et bestemt område, så er vi selvfølgelig altid lydhøre over for det.
Men generelle forbud ser vi helst ikke.
Ib Poulsen (DF), 2018-12-04:
Tak for det, og tak til Enhedslisten for at rejse den her debat.
Regeringens eget lystfiskercenter i Assens ligger lige rundt om hjørnet.
Og som nævnt i beslutningsforslaget er Øresund efter 80 års forbud det eneste sted i østersøområdet, hvor torsken har det godt.
Det taler meget for det her forslag, men vi ved jo ikke, om det er det faktum, at der ikke har været trawlet i Øresund i 80 år, der gør, at torsken her har det godt.
Det skal man jo have belyst.
Så kan man sige, at tidspunktet, hvor det skal træde i kraft, nemlig den 1. januar, altså lige om lidt, er med meget kort varsel, og vi skulle nødig ud i noget med lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Det er der jo nogle der kunne blive stødt på manchetterne over, selv om det ofte sker her i folketingssammenhæng.
Vi mangler også lidt, synes jeg, i forslaget er at få belyst omfanget af de aktiviteter, der foregår, hvor kraftige de er, og hvor tit det er, og de her ting.
Så jeg synes jo, Enhedslisten måske skulle bruge juleferien på lige at pudse forslaget lidt af og så komme tilbage med det efter nytår.
Så vil vi i hvert fald kigge på det positivt fra vores side.
Men som det ligger her, kan vi ikke støtte forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-12-04:
Jeg vil gerne holde solhverv uden at skulle lave et nyt beslutningsforslag, men det er jo relevant nok, at ordføreren siger, at ikrafttrædelse den 1. januar er lidt tæt på.
Det er det, det er korrekt, så en lidt senere ikrafttrædelse vil vi gerne være med til at drøfte i udvalget.
Jeg synes, det er rart at høre, at ordføreren har den tilgang, også at det her er noget, der kan spille sammen med Naturpark Lillebælt.
Jeg kan sagtens se, at vi kunne komme frem til noget, der kan træde i kraft lidt senere, også ud fra de oplysninger, som ministeren har, om nuværende aktiviteter.
Så jeg ser da frem til at holde ferie og drøfte tingene bagefter i udvalget med Ib Poulsen.
Ib Poulsen (DF), 2018-12-04:
Jamen jeg siger tak, og jeg tager det som en kommentar og ikke et spørgsmål.
Erling Bonnesen (V), 2018-12-04:
Tak for det.
Lillebæltområdet og også Naturpark Lillebælt er jo et fantastisk flot område, både naturen i sin helhed og Lillebælt og også farvandet og vandmiljøet deromkring.
Det skal vi naturligvis passe rigtig godt på.
Det tror jeg at vi alle sammen er fuldstændig enige om.
Jeg oplever det også sådan, at alle, kan vi sige, trækker på samme hammel for netop også at passe godt på det.
Jeg noterer mig også, som det i øvrigt også tidligere er fremgået af ministerens redegørelse, at der er en række frivillige organisationer og foreninger og også fiskerne selv, der er gået positivt ind i det her arbejde for netop også at passe på miljøet og finde balancen i fiskeriet for det her forholdsvis lille antal fartøjer, der så kan fortsætte.
Der er også i trawlbekendtgørelsen, som er under behandling i øjeblikket, henvist til, at man kan trække og justere på stregerne med hensyn til, hvor der så skal være forbud mod fiskeri.
Jeg synes, at det er en god måde at få det her balanceret af på, så vi både kan passe på naturen og miljøet og Lillebælt og samtidig fortsat sikre, at det her forholdsvis lille antal af fartøjer kan fortsætte.
Så på det grundlag stemmer Venstre imod forslaget.
Carsten Bach (LA), 2018-12-04:
Tak for det.
Jeg vil ikke lade forsamlingen vente i spænding, men starte med at afsløre, at Liberal Alliance ikke støtter beslutningsforslaget.
Men tak alligevel til Enhedslisten for at fremsætte det.
Der kan næppe være nogen tvivl om, at fiskeriet – i øvrigt sammen med landbruget – er det erhverv i Danmark, som er underlagt flest restriktioner.
Derfor mener Liberal Alliance også, at det vil være alt for vidtgående helt at forbyde trawl- og muslingefiskeri med skrabende redskaber i Lillebælt.
Området i Lillebælt er allerede i dag underlagt en række strenge miljøbeskyttelsesregler, og der er flere steder, hvor det jo så allerede er forbudt at fiske med trawl og fiske efter muslinger.
Og det er det jo, fordi disse områder har en større naturværdi end den øvrige del af Lillebælt.
Men – eller man kunne måske nærmest sige og – det er jo selvfølgelig vigtigt, at der findes en balance i reguleringen mellem benyttelsen og beskyttelsen, og det mener jeg faktisk vi meget godt har i dag, hvor vi beskytter de mest sårbare områder og prioriterer indsatsen der.
Derfor mener jeg også, at det ville være en for stor byrde at pålægge fiskerierhvervet, hvis man helt forbød disse fiskeriformer, da det jo så ikke er alle områder i Lillebælt, som har brug for den samme beskyttelse.
Så kunne jeg forstå på både ministerens indlæg og hr. Bjarne Laustsens indlæg, at der faktisk er nogle frivillige aftaler omkring Naturpark Lillebælt, der er på vej, eller som muligvis allerede er i stand, hvor et større område vil blive friholdt for de her fiskerimetoder.
Jeg kan forstå på ministeren, at der er en ny bekendtgørelse på vej, hvor flere områder også vil blive fritaget for de pågældende fiskerimetoder.
Så kan man sige i forhold til den modsigelse, der også har været nævnt af et par andre ordførere forud for mig her på talerstolen, at så er det givetvis udelukkende de lokalt funderede fiskere, der foretager fiskeri i Lillebælt, dvs. fiskere, der udgår fra lokale havne i Lillebælt, og derfor vil et sådant forbud jo så også selvsagt påvirke de lokale fiskere og de små fiskerihavne i og omkring Lillebælt mest, hvilket vil være uhensigtsmæssigt, i hvert fald ifølge min og Liberal Alliances opfattelse.
Et forbud i Lillebælt vil jo så selvsagt også, kan man sige, afstedkomme et højere tryk på andre fiskepladser andre steder i de indre danske farvande, hvilket jo så også kan udgøre en problematik.
Samlet set bevirker det, som jeg startede med at sige, at Liberal Alliance ikke kan støtte Enhedslistens beslutningsforslag.
Christian Poll (ALT), 2018-12-04:
Tak for det.
I Danmark har vi i mange, mange år haft en nyttetilgang til naturen.
Vi bruger den i landbruget, vi bruger den i fiskeriet, vi bruger den i rigtig mange sammenhænge, en grundlæggende tilgang, der handler om, at hvis der er nogle ressourcer, skal de udnyttes økonomisk til vores fordel.
Vi mener, at det er på tide at gøre op med den tilgang til naturen.
Derfor vil jeg gerne takke Enhedslisten for at stille det her forslag.
Vi er helt på linje med det her forslag, i den forstand at vi for 2 år siden i vores naturpakke har foreslået, at man gik i gang med at give naturen store sammenhængende arealer i de marine områder beskyttelse, lige så vel som vi har naturbeskyttelse på land.
Et af de områder, vi foreslog at starte med, ud over Øresund, var også Lillebælt, og en udnævnelse af Lillebælt som en marin nationalpark vil selvfølgelig indbefatte, at man stopper for skrabende fiskerimetoder og for råstofudvinding, og hvad der ellers kan være af processer, som vi ved påvirker naturen – så en støtte herfra til forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-12-04:
Men jeg så meget gerne, at vi kom frem til at få bevæget den lidt, og at vi igennem en udvalgsbehandling fik klarlagt, hvor store områder det drejer sig om.
Vi har jo fået nogle nye tal i dag om, hvor få fiskere det er, og at det måske har en økonomisk betydning for en million mennesker.
Så jeg ser da meget frem til, at Socialdemokratiet er lidt mere åbne i en udvalgsbehandling.
René Gade (ALT), 2018-12-04:
I Alternativet bakker vi også op om begge dele af lovforslaget.
Jeg har personligt haft meget at gøre med indsamling inden for kommunikation og salg, primært telemarketing, og der skal jeg lige hilse og sige, at det også bliver glædeligt for mange af de virksomheder, der faktisk bedriver rigtig, rigtig god indsamling.
Det er blevet nævnt tidligere, at vi i Danmark har en stor vilje til at bidrage, når det skal til, og der er det meget, meget ærgerligt for de virksomheder eller organisationer, de mennesker, der sidder og er med til at indsamle, og dem, der står på gaden og samler ind til gode formål, at man bliver en del af den dårlige fortælling og den dårlige oplevelse, man får, når man bliver skuffet og frustreret over, at der er nogen, der snyder.
Så jeg tror, at det her vil være rigtig positivt for de organisationer, der opfører sig fuldstændig upåklageligt og støtter ting, som egentlig kunne være politik, og som også ofte er politik, men på et interesseorganisationsmæssigt grundlag.
Så det er glædeligt.
Der er et enkelt spørgsmål, som vi vil stille.
Det kan være, ministeren kan svare på det allerede nu, ellers stiller jeg det som et skriftligt spørgsmål.
Det er Københavns Universitet, der har et spørgsmål i forhold til fondsdelen, hvor jeg mildest talt havde svært ved at greje, hvad det helt præcis var, der var Københavns Universitets pointe.
Det var noget om kapitalkravene i den fleksibilitet, der kom.
Men det tager vi i udvalgsbehandlingen, medmindre det lige er helt present for ministeren.
Men både vi og Radikale støtter op om forslaget.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2018-12-04:
Det synes vi er yderst problematisk.
Det er en glidebane mod at lave profit på velfærden.
Derfor har vi først og fremmest stillet et ændringsforslag, som ændrer i formålsparagraffen for fondens arbejde, som handler om, at fonden ikke som altid, når den investerer i projekter, skal mindske de offentlige udgifter, men skal have det, der er socialpolitikkens formål, nemlig at lede til øget livskvalitet.
Samtidig har vi også stillet et ændringsforslag, som skriver private investorer ud af formålsparagraffen.
Vi synes, at det kan være rigtig, rigtig fint at lave tidlige indsatser og forebyggende arbejde, men det gør vi på ingen måde på den bedste måde ved at lade private investere.
Det kender vi fra den grønne investeringsfond.
Det har der indtil videre ikke været flertal for at ville gøre.
Derimod har man villet vælge den dyre løsning.
For det tredje har vi stillet et ændringsforslag, som handler om, at man ikke må kunne trække penge ud af fonden, og det vil altså sige, at man ikke må kunne tjene penge på vores syge, vores børn og vores ældre.
Det er en samfundsopgave, det er en fælles opgave for staten, kommuner og regioner at sørge for, at børn og syge og ældre har ordentlige forhold.
Det skal ikke være et investeringsobjekt for pensionskasser og investeringsfonde.
Det sidste ændringsforslag handler om, at vi sådan set gerne vil have en bestyrelse, som overvejende består af personer med en social, pædagogisk og sundhedsfaglig baggrund.
Det er en præcisering af det, som står i lovforslaget som udgangspunkt.
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-04:
Tak for ordet.
I Socialdemokratiet mener vi, at det er helt nødvendigt med nogle mere klare regler, når uledsagede mindreårige udlændinge, som opholder sig i Danmark enten som asylansøgere eller uden lovligt opholdsgrundlag, tvangsanbringes på delvis lukkede afdelinger og institutioner, sikrede døgninstitutioner og særligt sikrede afdelinger, særlig af hensyn til dem selv.
Som det er nu, eksisterer der ikke lige så klare regler i lovgivningen om, hvad der skal ske med de her børn og unge, der tvangsanbringes, som der er for børn med opholdstilladelse.
Vi mener derfor, det er fornuftigt, at de foreslåede regler i lovforslaget fastsættes efter allerede gældende regler i serviceloven, nemlig de regler, som også gælder for andre børn og unge.
Socialdemokratiet bakker op om klare regler på det her område af hensyn til de her børn og unge, som opholder sig i Danmark.
Man tvangsanbringes jo ikke for sjov herhjemme; der skal være noget helt galt, og det er altid af hensyn til den enkeltes helbred og generelle velbefindende, at en tvangsanbringelse finder sted.
Derudover vil jeg sige, at vi i de seneste år har erfaret, at det er forbundet med store problemer at få udvist udlændinge.
Det har særlig været logistiske og praktiske besværligheder.
Vi bruger med andre ord rigtig mange penge og ressourcer på at udvise meget få personer, og derfor kan vi kun bakke op om tiltag, der kan lette processen ved hjemsendelse.
De øvrige punkter i lovforslaget om justering af klageadgang i sager om frihedsberøvelse, udtømmende opregning af tilfælde for forlængelse af frihedsberøvelse, præcisering af reglerne om ro og orden på indkvarteringsstederne og forslag til ændringer som følge af nedlæggelse af Statsforvaltningen bakker Socialdemokratiet også op om.
Christian Langballe (DF), 2018-12-04:
Altså, det er jo ikke sådan et af de her forslag, der får ens puls op, hverken på den ene eller den anden måde.
Det er en række lovtekniske præciseringer, må man sige, hvor proceduren og den bagvedliggende jura i forbindelse med bl.a. anbringelse af uledsagede flygtningebørn og politiets muligheder for at foretage visitation af udvisningsdømte beskrives mere udførligt.
Hvad angår det første punkt, altså regler for anbringelse af uledsagede flygtningebørn, er vi faktisk lidt i tvivl om, hvad det her lovforslag egentlig kommer til at munde ud i, og vi vil derfor gerne stille nogle spørgsmål.
Det drejer sig jo om, at lovgivningen på det her område bringes i overensstemmelse med serviceloven, og vi vil i processen her godt spørge om, hvilke konsekvenser det rent faktisk har.
Så derfor træder vi på grund af det her punkt vande i forhold til lovforslaget, og vi vil så senere meddele, om vi støtter det eller ej.
Der er en masse forskellige ting i det her, som vi egentlig kan se at det er meget fornuftigt at man lovteknisk præciserer, og det vil sige præciserer juraen bag – det kan alle jo kun være interesseret i.
Men vi vil alligevel vente og se med hensyn til processen i det her, hvor vi altså i overvejende grad er positive, men vi vil lige stille nogle spørgsmål om de ting, som vi er i tvivl om.
Så det er hverken for eller imod på nuværende tidspunkt.
Tak for ordet.
Mads Fuglede (V), 2018-12-04:
Vi behandler i dag et lovforslag, som indeholder en række forskellige initiativer på udlændingeområdet.
Der er heroppefra blevet redegjort for flere af dem af de tidligere talere, og det vil jeg ikke udbore yderligere.
Det vedrører bl.a. anbringelse af uledsagede mindreårige udlændinge, kropsvisitation af udlændinge, ro og orden på indkvarteringssteder, samt hvem der skal overtage opgaver fra Statsforvaltningen, der lukker ned pr. 1. april 2019.
Jeg skal spare jer for en minutiøs gennemgang af alle lovforslagets dele og blot fremhæve, at lovforslaget generelt sikrer større klarhed og retssikkerhed, og det er naturligvis en ting, som vi i Venstre kun kan bakke op om.
Og med de ord skal jeg meddele, at Venstre støtter lovforslaget.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2018-12-04:
Vores ordfører, Søren Søndergaard, kunne desværre ikke være her i dag, så jeg har lovet at holde talen for ham.
Det lovforslag, som vi behandler nu, er desværre endnu et eksempel på den parlamentariske uskik, at regeringen samler vidt forskellige forslag uden indbyrdes sammenhæng i et lovforslag.
Lovforslaget her er en blanding af tekniske præciseringer, som umiddelbart kan forekomme meget fornuftige, og relativt vidtgående ændringer, som kræver en større retspolitisk diskussion.
Et eksempel på det sidste er de vidtgående ændringer i politiets mulighed for at foretage legemsbesigtigelse og legemsundersøgelse af frihedsberøvede udlændinge.
Forslaget her indfører en generel regel om, at der forud for en undersøgelse af en afvist asylansøger altid skal ske en legemsundersøgelse og en legemsbesigtigelse, også når asylansøgeren medvirker til udsendelsen, og når der ikke er konkret grund til at tro, at asylansøgeren holder noget skjult for politiet.
Vi er enige med bl.a. Dansk Flygtningehjælp, Dommerforeningen, Institut for Menneskerettigheder og Røde Kors i, at forslaget giver politiet en vidtgående pligt til at foretage meget byrdefulde indgreb i retten til et privatliv uden at foretage en konkret vurdering af behovet, og at det er meget problematisk.
Alene det er nok til, at Enhedslisten ikke kan støtte det samlede lovforslag, og da regeringen har valgt at sammenblande det med formentlig fornuftige tekniske ændringer, vil Enhedslisten heller ikke kunne stemme for dem.