runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Michael Aastrup Jensen (V), 2023-02-23:
Tak for det.
Jeg skal på vegne af vores normale ordfører, fru Linea Søgaard-Lidell, læse følgende ordførertale op, som hun gerne ville have holdt, men desværre ikke kan holde i Folketingssalen i dag.
Noget af det vigtigste, vi skal gøre for klimaet frem mod 2030, er at få alt det, som kan komme over på el, over på el.
Derfor står vi over for en kæmpe elektrificering af samfundet foruden en omstilling til grønne alternative brændstoffer, og det kræver, at vi kaster et grundigt blik på vores elnet.
Hvis vi vil lykkes, skal vores infrastruktur og elnet være rustet til det, og det skal være klar til at modtage al den vedvarende energi, vi forhåbentligvis snart kan producere, og vi skal få det passet effektivt ind i elnettet.
Derfor bakker vi i Venstre op om det her lovforslag, som har flere gode elementer i sig.
Ved at give en gulerod til de energiproducenter, som placerer sig med tanke og hensyn til elnettet, kommer vi til at bruge nettet så effektivt som muligt.
Og ved at give mulighed for at etablere direkte linjer mellem produktion og forbrug skaber vi gode rammevilkår for dem, som skal producere de alternative grønne brændstoffer, samfundet har brug for.
Det er alt sammen med til at sikre os, at det kollektive elnet bruges effektivt, og at det udbygges effektivt, for
gør det det, kan den grønne omstilling også blive så omkostningseffektiv som muligt.
Vi skal satse på den grønne strøm, og det vil være et tilbageskridt, hvis kulkraftværker bliver opført eller udbygget.
Energisektoren er jo virkelig med til at understøtte resten af samfundets grønne omstilling, så det er i vores alle sammens interesse, at den bliver fossilfri hurtigst muligt, og at infrastrukturen bliver klar til den grønne energi.
Samira Nawa (RV), 2023-02-23:
Tak, formand.
Jeg bliver dog sådan en smule provokeret, når jeg her fra talerstolen kan høre både ministeren og de tre regeringspartiers ordførere pakke deres nej til beslutningsforslaget ind i vendinger, som at hensigten jo er god og al kærlighed til forslaget; så kan jeg egentlig bedre lide Danmarksdemokraternes tonen rent flag og meget tydelige nej.
Men i hvert fald kan Radikale Venstre varmt støtte beslutningsforslaget, og hvis man kunne få regeringen med på at se på datoen for, hvornår strategien skal ligge fast, så er vi i Radikale Venstre også åbne for det i udvalgsbehandlingen, hvis det er det, der skal til, for at man kan vedtage beslutningsforslaget.
Men der er en varm anbefaling herfra.
Helle Bonnesen (KF), 2023-02-23:
Endnu en gang får jeg lov til at være vikar for fru Mona Juul og vil overbringe hendes ordførertale.
Først og fremmest tak til Enhedslisten for det her beslutningsforslag, som efter vores mening er lige i øjet.
Konservative har igen og igen forsøgt at bringe energieffektiviseringer på banen i forhandlinger og også i et udspil om en grøn bolig-belønning, hvor vi foreslog at belønne løft af energimærke.
For efter ord kommer handling, og det mangler vi i høj grad politisk, når det kommer til at spare og effektivisere vores el- og varmeforbrug.
Data og ny teknologi kan anvendes i langt højere grad, og selv med små tiltag og stor omtanke er energirenoveringer noget, der batter såvel økonomisk i form af sparet forbrug som klimamæssigt i form af mindre udledning.
Der er så meget sund fornuft i energieffektiviseringer, og som forslagsstillerne selv siger, er den grønneste energi den, vi ikke bruger, og forsyningssituationen taget i betragtning er det tankevækkende, at regeringen ikke allerede er kommet med udspil.
Mette Thiesen (DF), 2023-02-23:
Tusind tak.
Og tak for talen.
Det er rigtig dejligt, at SF støtter det her forslag.
Det er et lillebitte skridt i den rigtige retning.
Jeg undrer mig bare en lille smule, for jeg tror sådan set, ordføreren lige så godt som jeg ved, at der ikke nødvendigvis er boliger til alle de her mennesker, som måske ikke lige passer ind i de kasser.
Og apropos trivsel, som ordføreren også var inde på,
så var der faktisk en af beboerne på Corona Camping, der sagde, at hun har lidt af angst, men fordi hun havde fundet et fællesskab i det her lille samfund bestående af ganske, ganske få mennesker, så havde hun det faktisk meget bedre.
Hvad er problemet i eventuelt at udvide den her ordning og gøre den permanent?
Hvad er problemet?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Det kræver, at man definerer ordene at kæmpe på en helt særlig måde.
Altså, det at kæmpe vil være at lægge 15 mandater oven i en pulje, som alligevel er langt fra nok til at nå resultatet.
Den kamp består i at sætte en underskrift og ikke i, at der sker noget.
Det er bare det, jeg anfægter.
Man skal ikke lade, som om at hvis nu SF havde gjort det, ville verden have set anderledes ud.
Desværre ville den ikke have set det mindste anderledes ud.
Det er det, der er pointen.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-02-28:
Tak for det.
Europol-aftalen, som trådte i kraft den 30. april 2017, har til formål at styrke samarbejdet mellem de øvrige medlemslande for at forebygge og bekæmpe alvorlig og organiseret kriminalitet.
Det gælder i særdeleshed også cyberkriminalitet, som jo bliver et større og større problem også over landegrænser, for ikke at tale om terrorisme, som det også er vigtigt at vi har et fælles samarbejde omkring.
J-CAT, som er Europols Joint Cybercrime Action Taskforce, har vist sig at kunne bidrage til hurtigere og mere effektiv efterforskning og opklaring, når det drejer sig om en sag om cyberkriminalitet eller seksuelt misbrug af børn, som kan være aktuelt i flere lande.
Danmark har igennem længere tid deltaget i forskellige taskforces, bl.a. EMMA, hvor Danmark har fået adgang til store mængder data fra den krypterede kommunikationsplatform Encrochat.
Disse data indgår i en række efterforskninger af alvorlig kriminalitet.
Den organiserede kriminalitet på tværs af landegrænser er et stort problem, og det er et problem, vi skal tage alvorligt.
I Danmarksdemokraterne er vi positive over for den aftale med Europol, som har stor værdi for dansk politi.
Det er vigtigt, at vi deler informationer med hinanden, så vi kan komme kriminaliteten på tværs af landegrænser til livs.
Samtidig vil jeg gerne slå fast, at den organiserede kriminalitet på tværs af landegrænser bekræfter behovet for grænsekontrol.
For så længe der er stigende organiseret kriminalitet, har vi brug for en kontrol med, hvem der rejser ind i Danmark.
Steffen Larsen (LA), 2023-02-28:
Når det kommer til Europol, er vi jo glade for, at den her aftale, hvor vi fik en parallelaftale om Europol-samarbejdet, kunne lade sig gøre.
Vi fik ellers at vide af jasiden under afstemningen tilbage i 2015, at det nærmest var en umulighed, og at det ikke kunne lade sig gøre.
Men nu har vi trods alt været med i den siden, i nu 8 år, og det er jo trods alt en succes på den kant.
Men om ikke andet må vi sige, at det grundlæggende er dejligt at se, at mange af tingene fungerer og fungerer rigtig godt i det grænseoverskridende politiarbejde.
De forskellige ting, som er beskrevet i redegørelsen, er også af vældig interesse for folk, der har en hang til forkortelser på tre bogstaver og forkortelser generelt.
Det gælder lige fra EMPACT til HVT og OTF og NSK og JAD og alle mulige andre gode forkortelser, som man kun bliver klogere af at få læst sig igennem.
Men vi i Liberal Alliance er stadig væk optaget af at sikre, at lovgivningen vedtages så nært på borgeren som muligt, og derfor er der en idé med retsforbeholdet.
Vi er selvfølgelig også obs på, at forholdene for Europol-samarbejdet skal være så smidige og gode som overhovedet muligt, og at den grænseoverskridende kriminalitet ad den vej skal holdes i ave.
Mai Mercado (KF), 2023-02-28:
Men når man kommer lidt mere ned i teksten, læser man også om de konsekvenser og sikkerhedsmæssige aspekter, som den manglende deltagelse i Europol har for os.
Eksempelvis har Danmark ikke direkte adgang til den store informations- og efterretningsdatabase, men skal hver gang anmode Europol om adgang, hvilket gør det mere tidskrævende for dansk politi.
Det betyder helt konkret, at dansk politi ikke kan lave opslag direkte i databasen, hvilket både kan forsinke og endda begrænse grænsekontrolarbejdet, og i en tid, hvor tempoet i udviklingen af den organiserede kriminalitet stiger, hvor kompleksiteten stiger, og hvor digitaliseringen giver nye muligheder for den organiserede kriminalitet, er den forsinkelse og den begrænsning jo problematisk.
Vi har heller ikke som land mulighed for at tilgå den udvidede dataadgang via QUEST, der går på tværs af medlemslandenes forskellige it-platforme, og det kan bl.a. have betydning for det patruljerende politis opgavevaretagelse i relation til udlændinge- og kriminalitetskontrol.
Det står faktisk direkte i redegørelsen, at det er i forbindelse med grænsekontrol og indsatsen over for udenlandske personer med en relation til bandemiljøet.
Det ville jo ellers være fremragende at kunne lave sådan nogle opslag, når man stod direkte ude i marken og havde behov for det.
Så grundlæggende er Europol-redegørelsen sådan lidt mærkelig læsning.
Vi deltager på mange måder, vi har et samarbejde, men det er ifølge Rigspolitiet samtidig både besværligt, det er langsommeligt, det er mindre effektivt, og det kræver en koordinering, som kunne være bedre, både internt i Danmark, men også i forhold til den grænseoverskridende organiserede kriminalitet.
Så lad mig bare afslutte med at sige, at i Det Konservative Folkeparti ønsker vi selvfølgelig at give politiet gode forudsætninger for at kunne løse deres opgaver, og det gælder naturligvis også på europæisk plan.
Zenia Stampe (RV), 2023-02-28:
Tak for det.
Det kan man ikke sådan lige finde svar på.
Men måske begge parter har tænkt, at den her redegørelse på en eller anden måde vil bidrage til argumentationen, enten for at være fuldt og helt med eller være med på sådan en parallelaftale.
Jeg synes i hvert fald, at det har været interessant at følge debatten her, for man kan i hvert fald konstatere, at der ikke er nogen positioner, der har ændret sig.
Vi står lige præcis der, hvor vi alle sammen har stået, og dem, der var imod, at vi skulle ophæve retsforbeholdet og træde ind som fuldgyldige medlemmer, ser jo det her som et bevis på, at det behøvede man slet ikke, for det fungerer jo fint med en parallelaftale, og vi andre bruger den til at pege og sige: Se, vi får slet ikke de samme muligheder, som vi havde fået, hvis vi havde været fuldgyldige medlemmer.
Men jeg synes, det er et meget nyttigt redskab at få den her redegørelse løbende, også fordi der foregår så meget i folkestyret generelt, og jo længere væk det er, jo mindre opmærksomhed giver vi det, og jeg synes i hvert fald, det var en nyttig redegørelse.
Jeg kan da sige, at den i hvert fald bekræfter os i vores hidtidige position, nemlig at det vil være så meget bedre for Danmark, for dansk politi og i det hele taget for retssamfundet og indsatsen imod kriminalitet, hvis vi kunne deltage fuldgyldigt i Europol og få adgang til de her forskellige redskaber, ikke mindst databaserne, men i det hele taget som fuldgyldige medlemmer.
Det er vi så ikke, og så er det jo heldigt, at det er lykkedes at lave sådan en aftale her, og så må vi jo se, om de her redegørelser med tiden kan få nogle af parterne til at rykke sig, så vi ender med at blive rigtige medlemmer, eller om vi skal blive ved på den her måde.
Mere har jeg ikke at sige i den sag.
Peter Kofod (DF), 2023-02-28:
Tak for det, formand.
Så står vi her igen og skal gøre status over dansk politis situation i forhold til Europol, og som det fremgår af den skriftlige redegørelse, går det jo rigtig godt.
Jeg vil gerne på Dansk Folkepartis vegne endnu en gang benytte lejligheden til at takke det danske folk for, at det under folkeafstemningen i 2015 stemte nej til at ophæve retsforbeholdet.
Det er virkelig helt afgørende.
Det danske folk viste, synes jeg, at man var klogere end flertallet i Folketinget, og det kan vi være glade for, for Dansk Folkeparti anbefalede et nej.
En række partier forsøgte dengang at skræmme befolkningen til at stemme ja ved bl.a. undervejs at påstå, at ved at stemme nej ville Danmark blive et fristed for Europas pædofile.
Sådan blev det heldigvis ikke!
Derfor ville det også klæde japartierne at indrømme, at man også på det punkt tog fejl.
Redegørelsen viser helt generelt, at samarbejdet med Europol fungerer ganske udmærket.
Det drejer sig om afgivelse af suverænitet også på asyl- og udlændingeområdet, og den suverænitet ønsker vi i Dansk Folkeparti aldrig at opgive til EU.
I Dansk Folkeparti er vi egentlig ganske godt tilfredse med den nuværende aftale, der er blevet indgået.
Vi har en fornuftig og virksom aftale, og det er jo i alles interesse, både Danmarks og andre medlemslandes, at Danmark ikke bliver holdt udenfor.
Med hensyn til selvbestemmelse på rets- og udlændingeområdet står det, vil jeg bare sige, langt over alt andet.
Venstres ordfører startede med på talerstolen at sige, at nogen måtte have en grim smag i munden.
Jeg kan sige, at jeg har ingen grim smag i munden.
Som medlem af Europa-Parlamentet igennem 3½ år har jeg været vidne til, at EU-Kommissionen og et meget stort flertal i Europa-Parlamentet gør sig nogle tanker og forestillinger om udlændinge- og asylpolitik, som er totalt skadelige for hele Europa, og som jeg i hvert fald ikke ønsker nogen sinde skal føres ud i livet, eller som Danmark nogen sinde må blive en del af.
Derfor er jeg glad for den beskyttelse, som retsforbeholdet giver netop på det her område.
Som det er nu, er vi i Dansk Folkeparti godt tilfredse med den måde, samarbejdet fungerer på, og som vi havde spået det ville komme til at gøre, og vi tager derfor redegørelsen til efterretning.
Jeg vil endnu en gang sige en meget stor tak til de danskere, som stemte ja til at bevare forbeholdet i 2015 og altså nej til at afskaffe det.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-02-28:
Nu talte hr. Peter Kofod også om asylsamarbejdet.
Kan vi ikke for historieskrivningens skyld bare blive enige om, at asylsamarbejdet ikke var en del af det, vi stemte om, i forbindelse med at vi skulle stemme om, hvorvidt vi skulle afskaffe retsforbeholdet og erstatte det med en tilvalgsordning?
Hvis ordføreren ikke kan huske det, blev den daværende statsminister, hr. Lars Løkke Rasmussen, bl.a. citeret for at sige, at den garanti, man gav, gjaldt, indtil solen brændte ud, og selv om det er mørkt udenfor, er den mig bekendt ikke brændt ud endnu.
Peter Kofod (DF), 2023-02-28:
Den garanti om, at det gjaldt, »indtil solen brændte ud«, giver jeg ikke fem flade øre for.
Altså, det her handler om udlændingepolitik, og det var blevet en helt central genstand for det her område.
Man kan ikke bare sådan på den måde hæve forbeholdsbeskyttelsen og sige, at i øvrigt ligger alt, der handler om asylpolitik, så lige her, indtil solen brænder ud.
Sådan fungerer det ikke.
Det er ikke sådan, det fungerer i Bruxelles.
Det er ikke sådan, det fungerer i Europa-Kommissionen.
Det er ikke sådan, EU-Domstolen fungerer.
Så det her handlede om udlændingepolitik.
Og hvis man fra dansk side havde ønsket, at Danmark skulle have været med i Europol, så kunne man jo være kommet med den indvending, sidste gang man forhandlede EU-traktat, men det gjorde man ikke.
Man sad på hænderne, og selv om man vidste det, accepterede man, at hele det her område ville blive overstatsligt, vel vidende at der her ville blive en konflikt på et tidspunkt.
Jeg vil bare sige, at hvis der er nogen, der skal have en dårlig smag i munden, så er det hr. Jan E. Jørgensen og hans ligesindede, der har lokket Danmark ud i det her.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-02-28:
Det er okay, at vi er uenige, men det er ikke okay, at vi er uenige om fakta.
Altså, kan hr. Peter Kofod ikke nok venligst fortælle, at i forhold til de 23 retsakter, vi stemte om, var asylpolitik ikke en af dem?
Altså, tilvalgsordningen betød, at Danmark kunne vælge til og fra, og en af de ting, vi valgte fra i forbindelse med folkeafstemningen, var asylpolitikken.
Kan vi ikke bare blive enige om fakta?
Så kan vi bagefter diskutere politikken.
Peter Kofod (DF), 2023-02-28:
Jamen, hr. Jan E. Jørgensen, vi ville jo i givet fald, hvis danskerne havde stemt ja, have hævet hele forbeholdsbeskyttelsen.
Altså, så var vi endt i en situation, hvor det her var røget til Bruxelles.
Det er fuldstændig uomtvisteligt.
Altså, sådan er verden jo ikke.
Sådan fungerer EU-samarbejdet ikke.
Sådan fungerer EU-Domstolen ikke.
Zenia Stampe (RV), 2023-02-28:
Det er et fuldstændig legitimt, fair standpunkt.
Det er godt, det er der.
Men må jeg ikke bare få ordføreren til at bekræfte, at det dog er en begrænsning i politiets muligheder for at efterforske kriminalitet?
Peter Kofod (DF), 2023-02-28:
Jeg tror ikke helt, vi ser det på samme måde.
Det gjorde man ikke, fru Zenia Stampe.
I stedet for satte man det til afstemning.
Nu har jeg jo fulgt den her sag fra LIBE-udvalget i Bruxelles i Europa-Parlamentet i 3½ år, og jeg vil sige, at det absolut ikke er mit indtryk, at dansk politi på nogen som helst måde er dårligt stillet sammenlignet med alle andre politistyrker i Europa.
Tværtimod har vi et fantastisk godt politi, der fungerer langt bedre end mange andre landes.
Bjørn Brandenborg (S), 2023-02-28:
Tak for det, formand.
Dagsordenen viser, at det igen er blevet tid til, at vi skal have den tilbagevendende debat om Europol-aftalen.
Vi har igen fået en grundig redegørelse om status for dansk politis samarbejde med Europol, og det er så den, som danner grundlaget for vores debat i dag.
I 2015 stemte danskerne som bekendt nej til at lave retsforbeholdet om til en tilvalgsordning – en tilvalgsordning, som ellers kunne have sikret, at Danmark forblev et fuldgyldigt medlem af Europol-samarbejdet.
I stedet måtte vi indgå denne særlige samarbejdsaftale med Europol – en aftale, som vi følger tæt.
Vi kan alle blive enige om, at dansk politi skal have de bedst mulige redskaber for at kunne bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet, for det er jo det, som det grundlæggende handler om – vores politis muligheder for at bekæmpe alvorlig kriminalitet og i sidste ende holde Danmark sikkert og trygt.
Desværre er der også en række konsekvenser, som udspringer af, at vi jo som tredjeland i forhold til samarbejdet ikke har de samme rettigheder som de fulde medlemmer.
Det er konsekvenser, som vi godt kender, og som vi har drøftet før, men hvor vi ikke desto mindre skal være opmærksomme på udviklingen.
Det handler jo især om adgangen til Europols vigtige databaser, hvor dansk politi ikke har samme adgang, som de har i andre EU-lande.
Det er en væsentlig begrænsning i dansk politis mulighed for at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet, og det er selvfølgelig ærgerligt.
Men det er godt, at også denne redegørelse viser, at aftalen virker.
Den er ikke optimal, men dansk politi har overordnet set nytte af samarbejdet.
Spørgsmålet er selvfølgelig, om det så kan blive ved sådan.
Som følge af retsforbeholdet er vi låst fast i de rammer, som aftalen sætter, men trusselsbilledet derude er dynamisk.
Den grænseoverskridende kriminalitet udvikler sig, og derfor skal Europol også udvikle sig og finde nye løsninger, og der må vi så som tredjeland i forhold til samarbejdet bare håbe på, at vi også kan få glæde af de løsninger.
For det er ærgerligt at læse i en redegørelse og lytte til dansk politi og høre, at der er ting, som det danske politi gerne vil kunne, men som de ikke kan – vigtige operationelle ting, som ellers ville kunne styrke indsatsen mod alvorlig kriminalitet.
Dansk politi bør have de bedst mulige forudsætninger for at bekæmpe den alvorlige og grænseoverskridende kriminalitet.
Tak for ordet.
Pernille Vermund (NB), 2023-02-28:
Jeg synes, det er meget interessant, for hvis vi ophæver retsforbeholdet, har det også betydning for vores asylpolitik og vores ret til selv at føre vores asylpolitik.
Nu står ordføreren her ikke længere bare som ordfører for Venstre, men også som ordfører for et regeringsparti.
Det betyder, at hvor ordføreren før var ordfører for et parti, der ikke stod bag finansieringen af det politi, som ordføreren står og taler om nu, så er ordføreren nu ordfører for et parti, der gudskelov står bag finansieringen og også har gjort op med skattestoppet, men som til gengæld også er en del af regeringen.
Og derfor vil jeg gerne høre: Når ordføreren udtaler sig i dag, er det så regeringens holdning, at vi skal have en ny folkeafstemning om at ophæve retsforbeholdet og dermed Danmarks ret til selv at føre vores egen asylpolitik?
Jan E. Jørgensen (V), 2023-02-28:
Altså, det ville jo hjælpe på Nye Borgerliges forståelse af Venstres politik, hvis Nye Borgerlige hørte efter, hvad jeg sagde.
Og jeg talte om at afskaffe retsforbeholdet og erstatte det med en tilvalgsordning, så vi selv kan vælge, hvilke dele af det retlige samarbejde vi ønsker at være en del af – præcis som det, der var temaet, da vi stemte om det sidst.
Så derfor er præmissen for Nye Borgerliges spørgsmål forkert.
Pernille Vermund (NB), 2023-02-28:
Men så er den tidligere udlændinge- og integrationsminister kommet til at udtale sig forkert, for den tidligere udlændinge- og integrationsminister hr. Mattias Tesfaye har klart sagt, når han er blevet spurgt, at det ville have haft betydning for vores ret til at føre vores egen asylpolitik, eksempelvis med projektet i Rwanda, hvis vi havde opgivet vores retsforbehold.
Så lad mig bare spørge endnu en gang: Er det regeringens politik og mål, at vi skal have en ny folkeafstemning om retsforbeholdet i EU, altså om at afskaffe det?
Jan E. Jørgensen (V), 2023-02-28:
Altså, nu ved jeg jo af gode grunde ikke, hvad den tidligere udlændinge- og integrationsminister hr. Mattias Tesfaye har sagt, men der har på intet tidspunkt været tale om at afskaffe retsforbeholdet.
Det, der var tale om, var at afskaffe retsforbeholdet og erstatte det med en tilvalgsordning.
Det var derfor, der var 23 retsakter, som vi stemte om i forbindelse med Europol – 23 retsakter helt konkret – og asylpolitikken var ikke en af dem.
Så jeg går ud fra, at der er blevet spurgt til, om vi, hvis man fuldstændig fjernede retsforbeholdet, så ville kunne føre vores egen asylpolitik.
Nej, det kan vi ikke.
Men det var heller ikke det, vi stemte om i sin tid, og det er heller ikke det, jeg lige har foreslået her fra Folketingets talerstol at man gør.
Peter Kofod (DF), 2023-02-28:
Tak for det.
Jeg synes simpelt hen, at ordføreren fik svaret fru Pernille Vermund for dårligt, for der går ligesom noget teknik i den fra Venstres ordførers side.
Og jeg kunne godt tænke mig at vide, om det virkelig er sådan, at hr. Jan E. Jørgensen står her på vegne af et regeringsparti og foreslår, at vi skal have en lignende afstemning som den, vi havde i 2015.
Altså, er det Venstres – eller jeg vil snarere sige regeringens – position, at vi igen skal have en afstemning om de samme temaer, som vi havde i 2015?
Jan E. Jørgensen (V), 2023-02-28:
Det er Venstres holdning, at vi skal have en afstemning igen; jeg siger ikke noget om hvornår.
Og jeg hørte også Socialdemokratiets ordfører sige, at den ordning, vi har i forhold til Europol, er dårlig.
Det ville være bedre, hvis vi var fuldt og helt medlem af Europol, og det kan altså kun ske, hvis vi får en ny folkeafstemning.
Hvornår den i givet fald skal komme, har jeg ikke noget bud på, men det ville være det bedste for Europol.
Det ville også være det bedste på en række områder.
Det retlige samarbejde udvider sig inden for EU.
Det handler om familieret, det handler om civil ret, det handler om erhvervsret, det handler om en lang række områder, hvor danske virksomheder, danske borgere, dansk politi, dansk anklagemyndighed osv. stilles dårligere i alt retligt samarbejde, der har en grænseoverskridende karakter.