runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2024-05-23:
Som jeg ser det, er der en meget, meget fin balance og dermed også en sammenhæng mellem de her ting.
Det er min opfattelse, at der vil være en efterspørgsel på også grisekød i de kommende år ude i verden.
Det er i hvert fald min klare vurdering.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi har et øje på og et blik for, ikke bare et blik for, men også gør noget ved det, de dyrevelfærdsmæssige forhold, der er i grisestaldene.
Det anerkender erhvervet også, og det anerkender vi jo også bredt politisk.
Men vi bliver også nødt til at gøre det på en måde, sådan at det også stadig væk kan betale sig rent økonomisk, for hvad er alternativet til det?
Det er, at det bliver produceret et andet sted, for efterspørgslen vil stadig væk være der, og det vil givet fald være under forhold, som dyrevelfærdsmæssigt er ringere end det, som vi har i Danmark.
Det synes jeg ikke tjener noget formål, hverken økonomi eller dyrevelfærd.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-23:
Brydensholt.
Jeg skal nok snart droppe et af de der lange efternavne.
Så bliver det lidt nemmere for jer oppe i formandsstolen.
Tak til ministeren for talen, som jeg egentlig syntes var meget ærlig.
Sådan som jeg i hvert fald hørte den, var det sådan, at ministeren egentlig godt kan se, at det burde være sådan som det her forslag, vi kommer med, men jeg hører lidt ministeren sige, at økonomien og arbejdspladserne er vigtigere.
Vil ministeren sætte et par ord på det?
Er økonomi og arbejdspladser vigtigere end at sikre grisenes trivsel?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-23:
Vedrørende økonomien er det muligt at ordføreren har ret.
Men jeg synes jo heller ikke, vi er et tilfredsstillende sted med hensyn til udfasning af buræg, når vi skal kigge ind i, at det er 12 år, der skal til, for at vi kommer frem til, at det er udfaset.
Det er min tålmodighed ikke til.
Den slags er jeg ikke til.
Men jeg synes virkelig, vi skylder at komme frem til noget, som forbedrer dyrevelfærden for alle produktionsdyrene i landbruget, også for grisene.
For grisene ser det rigtig slemt ud, og det er jo, fordi de er skjult inde i de der stalde.
Der er mange danskere, der ikke ser nogen levende husdyr i landbruget.
Måske ser de en pony tæt på København, men altså, man ser ikke de der dyr.
Jeg ved ikke rigtig med den der parallel over til køer på græs.
Vi ønsker jo køer på græs, også fordi de så skal ud og spise noget græs.
Det er jo ikke bare, at de skal ud på et lille frimærke, hvor de så kan gå frem og tilbage.
Så jeg synes, vores forslag om køer på græs er supergodt.
Carl Valentin (SF), 2024-05-23:
Så tak for det.
Vi stemte også for det dengang, og jeg er også enig i, at det går alt for langsomt med buræggene.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre, om Enhedslisten egentlig ikke er principielt enig i, at alle grise skal have adgang til udearealer, og at det jo i virkeligheden bare er det, som det her forslag handler om – at alle grise skal have adgang til udearealer, og at man skal lægge en plan for at gøre det sådan.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-23:
Jeg vil også nødig være der, hvor man så accepterer, at de har et udeareal, men måske så kan være på gårdtur en gang om dagen.
På den måde vil jeg heller ikke have nogle pseudorettigheder for grise, der ikke er noget værd.
Så hvis de skal ud i det fri, skal de altså også have et ordentligt areal og ikke bare en gårdtur en gang om dagen.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-23:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg håber virkelig ikke, at ordføreren tror, at det her er det eneste forslag, Alternativet har på tegnebrættet i forhold til grises velfærd.
Jeg synes, det er en god sammenligning med kvæg, altså at de også skal have adgang til græs, som ordførerens parti selv har fremsat forslag om.
Det er jo også et forslag, der kan vise de danske borgere, at det faktisk for langt de fleste grises vedkommende ikke sker, altså at de har adgang til udearealer, og vise, hvor absurd det egentlig er.
Jeg synes også, vi har lavet et forslag, som er ret fleksibelt.
Men jeg er da glad for, at ordføreren overvejer at stemme gult.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-23:
Jo, men til det med, at man kan fremsætte forslag i Folketinget, der er så logiske, at man kan få et flertal i Folketinget til at være for det, vil jeg sige, at jeg egentlig havde forventet, at man, oven på at vi vedtog en ny dyrevelfærdslov, hvor det er defineret, at vores husdyr er levende og sansende væsener, kom frem til noget, der forbedrede dyrevelfærden for produktionsdyrene i landbruget.
Det var min klare fornemmelse, da vi ligesom fik stemt det igennem, og det kan jeg ikke rigtig se er sket.
Jeg synes, det ville være rigtig fint, hvis man kom frem til, at man her i Folketinget vedtog at begrænse de der totale urimeligheder i landbruget.
Nu skal man passe på med at sammenligne, for så er der nogen i landbruget, der bliver sure på mig, men det er ligesom at acceptere en systematisk begået ulovlighed, og det har jeg svært ved at forlige mig med.
Jeg sidder her, fordi jeg er lovgiver, og jeg vil gerne lave noget lovgivning, der forbedrer dyrevelfærden.
Peter Kofod (DF), 2024-05-23:
Tak for det, og tak til Alternativet for at fremsætte det her beslutningsforslag, som vi har diskuteret meget i DF-gruppen.
Vi synes, det er rigtig sympatisk, for det, det i virkeligheden sigter efter, er at skabe nogle bedre vilkår for svinene i de danske svinestalde.
Det lyder jo meget besnærende og er jo et mål, som vi også har i Dansk Folkeparti, nemlig at det skal være bedre at være et dyr i Danmark.
Uanset om der er tale om produktionsdyr eller kæledyr, skal vi have nogle bedre vilkår for vores dyr.
Enhedslistens ordfører påpegede også det aspekt, der, synes jeg, mangler i det her forslag, nemlig realismen i det.
For hvis man forestillede sig, at vi bare tog forslaget, som det ligger her, vedtog det en til en, ville det jo være mange millioner grise, der lige pludselig skulle lukkes fuldstændig ud af staldene i et helt nyt system.
Det vil være, jeg vil ikke bruge ordet revolutionerende, men det ville være meget vanskeligt at se det realiserbare i den måde at gøre tingene på for sig.
Så jeg synes, der er nogle overvejelser, man er nødt til at gøre sig om realismen i det her forslag, også om det måske er det rigtige sted at starte.
Vi kunne måske godt tænke os, at vi startede med at fokusere mere på transport af slagtesvin, men også af smågrise, for noget af det, der gør, at det er vanskeligt at forestille sig, at vi har den her branche i fremtiden, er, at man udtager
Det kunne vi måske godt se på hvad man kunne gøre ved.
Det her skal gøres klogt.
Der blev talt meget om lækage i debatten, og sagen er jo også den, at verdens befolkning i de her år har en øget efterspørgsel på kød.
Så er det op til os at bestemme, hvor det kød skal produceres henne, om det skulle være i Danmark og i Vesten, hvor vi har standarder for, hvordan man behandler dyr, eller om det er en produktion, vi er villige til at flytte til andre lande, hvor dyrene har dårligere vilkår.
Vi kunne godt tænke os, at vi beholder den produktion i Danmark og i Vesten, hvor vi har nogle ret høje standarder både miljømæssigt og dyrevelfærdsmæssigt, men også klimamæssigt.
Derfor er vores vurdering, alle de her ting lagt sammen, at vi ikke kommer til at støtte det her forslag.
Men vi synes, der ligger nogle ret fine ting i det, som vi gerne vil arbejde videre med.
Om vi kan gøre det på en anden måde, altså lande det i en eller anden beretning, om man kan rette forslaget til, vil vi gerne indgå i en dialog med Alternativet og andre om, men i den nuværende form kan vi ikke støtte det, selv om vi egentlig godt kan se noget potentiale i dele af det.
Tak for ordet.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-23:
Jeg kvitterer for talen.
Det var en god tale, og vi bakker i Alternativet også op om nogle af de forslag, som ordføreren stiller her.
Jeg havde også forventet, at Dansk Folkeparti ville være positive over for det her forslag, og vi er åbne over for at lave en beretning, hvis vi kan få flertal for det.
Som sagt tidligere, også til Enhedslisten, er det her forslag jo også fremsat, vel vidende at det ikke ville blive stemt igennem, men måske mere også med det formål, at vi kunne have en debat om det her emne herinde i Folketinget.
Så tak for en fin tale, og tak for at give positive ord med på vejen.
Peter Kofod (DF), 2024-05-23:
Tak for det, og tak for at rejse debatten.
Det synes jeg er vigtigt.
I øvrigt tror jeg, det er første gang, jeg kan sige i den her type debatter, at jeg var ret enig med Enhedslisten og hr. Søren Egge Rasmussen.
Det sker jo ikke sådan hver dag, så det er værd at tage med.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-05-23:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg skal bare forstå det rigtigt.
Nu siger ordføreren jo også meget direkte, at Alternativet vil noget helt andet med landbruget: Vi skal spise meget mindre kød, og vi skal spise mere grønt.
Så bliver der selvfølgelig lidt mere plads til grisene inde i staldene, ved at der er færre grise der og der skal ikke bruges så meget jord til at producere foder til grisene.
Det jord skal så nok bruges til at producere grønt til os i stedet for.
Men vi skal jo bare lige huske, at der skal bruges 20-50 pct. mere jord til foderproduktion til de grise, der stadig væk er tilbage, når de skal ud.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-23:
Vi vægter både dyrevelfærd, klima, miljø og natur lige højt, og som ordføreren også er inde på, ønsker vi jo en markant reduktion af den animalske produktion i Danmark, 86 pct.
Hvis vi gør det, vil vi bruge markant mindre jord til at dyrke foder til dyr og meget mere jord til at dyrke foder til mennesker.
Det er en langt bedre forretningsmodel, både for dyrene, for folkesundheden, for naturen og være inden for klodens bæreevne.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-05-23:
Så skal jeg bare forstå det.
Vil Alternativet tvinge det her igennem over for den danske befolkning, eller hvad er det, man har tænkt sig?
For når man ser på det derude, som det er nu, er der en efterspørgsel på kød, også grisekød.
Den bliver vi nødt til at forudsætte bliver ved med at være der, og så skal vi importere kødet udefra.
Eller mener Alternativet, at det skal gennemtvinges over for den danske befolkning, at de nu må spise højst så og så meget kød, og resten skal være grønt?
Er det det, man vil?
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-23:
Jeg ved ikke, hvad ordføreren mener med »at tvinge igennem«.
Vi er jo ansat herinde til at tage beslutninger på borgernes vegne, og en af de allerstørste grunde til, at vi f.eks. ser, at vores kyster og vores hav er ved at dø, er jo landbruget, det animalske landbrug, og der er det jo vores ansvar her at tage nogle beslutninger, som er bedst for fællesskabet og for alle borgerne.
Carl Valentin (SF), 2024-05-23:
Det, som Danmarksdemokraterne gør her, er, at man tager ét parameter – et parameter – og kigger isoleret på det for så at udskamme en anden produktion.
Det var det samme, dengang vi diskuterede, hvorvidt man skulle udfase buræg.
Der blev det også fremhævet, at høns i bure ikke får lige så mange sygdomme som høns uden for bure, og det er jo klart, for de er ikke i kontakt med de ligeså mange andre.
Så er der nogle andre grunde til, at der er nogle problemer i den økologiske produktion, men det kunne man også godt kigge på f.eks. ved at ændre avlsarbejdet.
Så det vil vi også meget gerne have.
Tak for en god tale.
Jeg er sådan set enig med hr. Søren Egge Rasmussen i, at det er et sådan lidt reduktionistisk forslag.
Det fokuserer på en lillebitte ting, som er, at grisene skal ud.
Men det vil også være en fundamental forandring i vores svineproduktion.
Jeg vil dog sige, at Enhedslisten jo også har fremsat forslag herinde om, at alle køer skal have adgang til at komme på græs, hvilket egentlig er ret meget i samme kategori.
Vi blev spurgt, om vi ville være med på forslaget.
Det ville vi så ikke, netop fordi vi syntes, det var reduktionistisk.
Men vi er grundlæggende enige i tiltaget.
Jeg fik bare lige lyst til at kommentere på det her med, at hr. Søren Egge Rasmussen siger, at det ville blive rigtig dyrt.
Det synes jeg ikke man kan konkludere ud fra det her forslag, for der er jo ikke nogen tidsangivelse for, hvornår det her skal træde i kraft, kun at man skal planlægge en udfasning i år – altså ikke at det skal udfases i år, men at det skal planlægges i år.
Så for mig at se
kunne man jo egentlig godt indrette det her på en måde, ligesom vi har gjort med burægproduktionen, hvor det som udgangspunkt ikke koster noget.
Er ordføreren ikke enig i det?
Erling Bonnesen (V), 2024-05-23:
Konsekvensen af det, som SF's ordfører siger nu tydeligere og tydeligere – jeg tror, det er anden eller tredje gang nu inden for det sidste års tid, at SF's ordfører bekræfter det, i dag stort set så tydeligt som nogen sinde før – er, at den danske slagtesvinsproduktion skal lukkes.
Konsekvensen af det er jo, at det resulterer i dårligere dyrevelfærd.
For hvis vi kigger på efterspørgslen globalt, er der en stigende efterspørgsel efter kød.
Det vil jo sige, at de grise, som Carl Valentin og SF så vil have lukket for produktionen af i Danmark, vil blive produceret andre steder, og det vil resultere i dårligere dyrevelfærd.
Det er bare konsekvensen af det.
Det kan vi jo bare tage til efterretning.
Carl Valentin (SF), 2024-05-23:
Jeg synes, det er vildt, at man altid lægger sig op ad det her lækageargumentet.
Vi har det igen og igen i Folketinget, også selv om vi ved, at alle mulige andre lande også er nødt til at reducere deres animalske produktion.
Det har de økonomiske vismænd i øvrigt også været inde på.
Man er nødt til at reducere den animalske produktion, hvis man skal sørge for markant mere klimahandling, og det skal de andre lande, der er en del af Parisaftalen, også.
Og derfor kan man ikke bare tage en gigantisk svineproduktion som den, vi har i Danmark, og etablere den i andre lande.
Så når vi reducerer, kan vi ikke forvente, at det hele bare flytter til andre lande.
Noget af det vil selvfølgelig gøre det.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Men man kan ikke bare konkludere, at det vil give dårligere dyrevelfærd med mindre animalsk produktion i Danmark, for det hele kommer ikke til at flytte til andre lande.
Erling Bonnesen (V), 2024-05-23:
De argumenter, som SF's ordfører står med der, holder jo ikke.
Hvis man går ind og googler verdens største svinefarm, kan man se, i hvert fald sidst jeg gjorde det, at den står i Kina.
Den er på 26 etager.
De har planer om at bygge to-tre mere af den slags ting der.
Så svineproduktionen er jo bare stigende.
Så SF's ordfører står jo i en fantasiverden.
Jeg er da glad for, at vi her i Danmark har en forholdsvis bred kreds, der, kan man sige, realistisk forbedrer dyrevelfærden inden for de muligheder, der er.
Men konsekvensen af SF's meget ultimative tilgang til det er jo, at det bliver dårligere dyrevelfærd set globalt.
Carl Valentin (SF), 2024-05-23:
Desværre kan vi så bare se, at når det kommer til initiativer ikke bare i Danmark, men på EU-niveau f.eks., er Venstre også et parti, der modarbejder dyrevelfærdstiltagene.
Hvis vi vil gøre noget i Danmark, siger man, at det flytter til andre lande, og hvis vi vil gøre noget i EU, siger man, at det vil flytte til andre lande, og på globalt plan har vi ikke nogen institutioner, og derfor må vi ligesom bare leve med, at dyr har fuldstændig horrible liv på store fabrikker.
Det holder vi fast i.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-05-23:
Tak for det, formand, og tak til beslutningsforslagsstillerne for forslaget.
Beslutningsforslaget her kommer med et krav om, at alle danske grise i danske stalde skal have adgang til udearealer.
Det vil være et dansk særkrav, der her følger af beslutningsforslaget, som vil forvride rammevilkårene for den danske griseproduktion så meget i forhold til resten af EU, at det formentlig vil betyde en de facto-nedlukning af erhvervet.
Den bagvedliggende intention hos forslagsstillerne, som jeg deler, er forbedret dyrevelfærd.
På den måde bliver der nemlig tale om forbedringer af dyrevelfærden for alle grise i EU, og det er ikke kun et spørgsmål om den risiko for nedlukning, der er, af den danske produktion.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-23:
Tak til Liberal Alliance for at tale positivt om intentionen bag forslaget.
Liberal Alliance peger så på, at det er noget, der skal løses på EU-niveau.
Det er som regel svaret fra mange partier, når vi taler om dyrevelfærd, og det er jo fair nok – eller det er retfærdigt nok.
Jeg vil så høre Liberal Alliance, om ordføreren kan forsikre mig om, at når Liberal Alliances spidskandidat, hr. Henrik Dahl, eller nogle af de andre kandidater brager ind i Europa-Parlamentet lige om lidt, vil de også aktivt arbejde for det her forslag og for dyrevelfærd?
Det, jeg hører ordføreren sige, er, at det er Liberal Alliances generelle politik, at alt, der vedrører dyrevelfærd, skal løses på EU-niveau.
Så kan jeg forvente, at ordførerens parti aldrig kommer til at stemme for dyrevelfærdsforbedringer i det danske Folketing?
Steffen W. Frølund (LA), 2024-05-23:
Jeg tror, at i mange tilfælde vil det være sådan, at man kan lave forbedringer rundtomkring, som ikke har så stor en risiko for en konkret nedlukning af et helt erhverv, at der vil være så store lækageeffekter.
Så det vil selvfølgelig altid være proportionalt, i forhold til hvilke konsekvenser de forbedringer, man eventuelt laver, har for dyrevelfærd eller for alle mulige andre ting.
Det er jo en balanceakt hver gang.
Per Larsen (KF), 2024-05-23:
Her skilles vandene nok lidt, for vi ved jo, at i den konventionelle produktion har man eksempelvis bøjler, som beskytter smågrisene mod at blive klemt ihjel.
Når de f.eks. bliver klemt ihjel ude i hytterne, er det jo ikke sikkert, at de dør lige med det samme.
Det kan sagtens være, at de måske bare brækker nogle af benene, eller hvad ved jeg.
Jeg synes jo som udgangspunkt, at man altid skal prøve på at undgå, at dyrene dør.
På samme måde ved vi også, at der faktisk dør ret mange fritgående høns, inden der er nogen, der beslutter, at de skal dø.
Det, at dyr dør af at blive klemt ihjel, af sygdomme eller på anden måde, synes jeg jo ikke er særlig god dyrevelfærd.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-23:
Nu synes jeg altså, at samtalen bliver lidt underlig, især den her italesættelse af, at bøjlerne beskytter de små grise.
Vi har fremavlet grisene på en måde, som SF's ordfører også var inde på, så de føder langt flere unger, end de kan nå at give mad til.
Først og fremmest er der jo alt for mange pattegrise til den enkelte so, og så er de på så lidt plads, at man bliver nødt til at beskytte dem med en bøjle.
Nu bliver jeg nødt til at kommentere på det her med, at der er flere pattegrise, der dør ude på friland.
Det kommer til at lyde, som om vi beskytter dem ved at holde dem på den måde, vi holder dem nu, og som om det nærmest er derfor, at vi skal have grise fuldstændig tæt pakket sammen, fordi der så i det mindste er lidt færre pattegrise, der dør.
Det synes jeg er sådan en mærkelig samtale at have.
Altså, dyr dør i naturen.
Sådan er det.
Så kommer der en rovfugl og tager et lille dyr.
Sådan er naturen.
Men er det ikke også okay, at de gør det?
Det har vi som sådan ikke noget imod i Alternativet.
Det, vi har noget imod, er, hvordan de har det i det konventionelle landbrug, indtil de så bliver slagtet eller dør som helt små.
Og man kan jo argumentere for, at dem, der dør med det samme, faktisk er ret heldige, for så skal de ikke leve det liv, som deres søskende kommer til at leve.
Per Larsen (KF), 2024-05-23:
Og tak til Alternativet ved fru Helene Liliendahl Brydensholt for at bringe grises velfærd til debat, men der er desværre ikke så mange lette løsninger, når det handler om grise på friland.
Forbrugerne svigter desværre i stor udstrækning de producenter, der forsøger sig med økologi, med Antoniusgrise med krøller på halerne eller bare med det at lukke grisene ud dele af året.
Hvis det skal lykkes, skal forbrugerne altså også efterspørge de produkter og betale det, det koster, og meget nedslående var det rent faktisk sådan, at i 2023 måtte de økologiske griseproducenter lide et tab på 342 kr. i gennemsnit for hver gris, de producerede.
Det er også dyrt at producere grise på friland.
Vi ved, at dødeligheden blandt smågrise er tårnhøj og mange af grisene bliver klemt ihjel i hytterne.
Når man søger på nettet, finder man jo projekter, hvor det dokumenteres, at der er en meget stor dødelighed.
Det er helt op til én gris pr. tre styk, der dør, inden de når slagteriet, og faktisk er der også gisninger om, at op mod 30 pct. af grisene dør, inden de bliver fravænnet soen.
Dertil kommer, at det jo er sådan, at smågrisene ofte, hvis de er på friland, bliver hentet af måske rovfugle, ræve eller andre rovdyr.
Når Alternativet foreslår, at vi skal have 30 millioner grise ud på markerne, så er det jo et spørgsmål om, hvor meget areal det i grunden er, det vil lægge beslag på.
Det kan være, at forslagsstillerne kan svare på det spørgsmål.
De her arealer, som grisene går på, vil have et meget lavt udbytte af afgrøder, hvilket jo så på den måde vil være til stor skade for vores CO 2 -regnskab.
Så har vi også andre problemer i forhold til det her, som andre ordførere også har været inde på, nemlig at man jo typisk kan forestille sig, at de grise, som så ikke bliver produceret i Danmark, måske bliver produceret i Kina, og som en anden ordfører også var inde på, må man bare sige, at når man ser billeder fra den kinesiske svineproduktion, er det i hvert fald under nogle forhold, som er væsentlig ringere end dem, vi ser i de danske svinestalde.
Så i Det Konservative Folkeparti kommer vi til at stemme nej til forslaget.
Tak for ordet.
Der er somme tider nogle, som svigter og har et lille kuld.
Hans Christian Schmidt (V), 2024-05-24:
Jeg synes, man skal vente og se, hvad der sker under politiforhandlingerne.
Altså, vi har ikke noget religiøst omkring det, for vi synes, det er vigtigt, og vi synes også, det er vigtigt, at vi siger til politiet, at der altså skal patruljeres mere der, hvor der er utryghed.
Og som jeg sagde her til sidst, og jeg må hellere læse det op igen, for så er jeg sikker på, at jeg har sagt præcis det samme: »Kan vi ikke skaffe fornøden tryghed i udsatte områder, må vi vende os til andre muligheder, og her kunne forslaget om udvidelse af lov om vagtvirksomhed være en mulighed.«
Så det er det, vi mener.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-05-24:
Tak for det, og tak til De Konservative for at invitere os med til at være medforslagsstillere på det her forslag.
Som nævnt i forslaget er indbrudstallet i Danmark stadig væk ret højt, når vi sammenligner os med Norge og Tyskland.
Kun i under 10 pct. af alle indbrud bliver der rejst sigtelser.
I dag kan et vagtfirma ikke udøve vagtvirksomhed i det offentlige rum.
Derfor foreslår vi med det her, at vi ændrer i loven, så det fremadrettet kan være muligt for en bolig- eller en grundejerforening at ansætte indbrudsvagter.
Det kunne være f.eks. hen over julen, som også hr. Steffen Larsen nævnte, eller hen over en sommerferie, hvor der er rigtig mange, der er bortrejst.
Det kunne afskrække eventuelle indbrudstyve, at der med jævne mellemrum patruljerer vagter i et område.
Det vil i hvert fald gøre det lidt mere besværligt at være indbrudstyv.
Der er tidligere også blevet justeret i lov om vagtvirksomhed.
Derfor synes vi, det kunne være en god idé at udvide formålet i loven om vagtvirksomhed, så de her private vagtfirmaer også kan bidrage til at skabe tryghed i private boligområder eller i industriområder, hvor der kan være flere virksomheder, der går sammen.
De her vagter skal på ingen måde overtage politiets opgaver, men de skal være med til at skabe tryghed ved deres tilstedeværelse og om nødvendigt tilkalde politiet.
Så i Danmarksdemokraterne synes vi jo selvfølgelig, det her forslag er ret godt, og vi støtter det selvfølgelig.