runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-05-07:
Tak for det, formand.
Det er meget forståeligt, at der kan være en bekymring i forhold til den aktivistiske domspraksis, som har præget EU-Domstolen.
Det er også meget interessant at læse afgørelserne i Ajossagen og den klare afgørelse fra Højesteret om, at dansk ret ikke kunne trumfes, når det ikke var i medhold af tiltrædelsesloven.
Hvis man finder et konkret tilfælde, hvor man mener at dansk ret bliver trumfet, uden at der er grundlag for det i tiltrædelsesloven, bør de konkrete sager jo anlægges ved retten.
Som det anføres i begrundelsen for forslaget, har både Maastrichttraktaten og Lissabontraktaten været prøvet ved Højesteret, uden at man har fået medhold i de nedlagte påstande.
Jeg er ikke helt sikker på, om det skulle give anledning til at nedsætte en undersøgelseskommission, men der kan naturligvis være god grund til at se nærmere på, om flere EU-retsakter eller afsagte domme konkret burde principafprøves i forhold til det forfatningsretlige grundlag.
I forbindelse med forhandlingerne i sin tid om Lissabontraktaten var der en intention om et kompetencekatalog, så det var tydeligt, hvor EU's kompetencer startede og stoppede.
Det kunne der ikke blive enighed om, og derfor har vi i dag, mildt sagt, en relativt uskarp kompetencefordeling med den usikkerhed, der følger deraf.
Det gælder specielt, hvis man læser teksten i traktaten, artikel 5, stk. 3: »I medfør af nærhedsprincippet handler Unionen på de områder, der ikke hører ind under dens enekompetence, kun hvis og i det omfang målene for den påtænkte handling ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne på centralt, regionalt eller lokalt plan, men på grund af den påtænkte handlings omfang eller virkninger bedre kan nås på EU-plan.«
Det er den mest gummiagtige paragraf, jeg nogen sinde har hørt om.
Hvornår vil EU ikke synes at målet opnås bedst på EU-plan?
Derfor deler vi i Danmarksdemokraterne også reelt bekymringen for, hvornår EU tiltager sig mere kompetence på områder, som vi mener bør være hundrede procent nationale.
F.eks. blander man sig allerede lidt i børnepasning, i ældrepleje og tilsvarende.
Så der er god grund til at arbejde med grænsen for EU's kompetence, og i den forbindelse er overholdelse af grundloven naturligvis helt central.
Derfor håber vi også, at vi kan tage en snak og eventuelt lave en beretning, for vi er enige i, at der er udfordringer, som Danmark bør adressere, og vi bør drøfte, hvordan vi bedst kommer videre med det.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-07:
Hvorfor skulle vi lave en beretning?
Hvorfor skulle vi ikke bare stemme forslaget igennem?
Alexander Ryle (LA), 2024-05-07:
Det, jeg siger, er, at det står alle danske borgere frit for, om de vil indbringe spørgsmål om, hvorvidt EU overholder grundloven og tiltrædelsesloven.
Og derfor mener vi ikke, at der er behov for en undersøgelseskommission.
Søren Søndergaard (EL), 2024-05-07:
Altså, først vil jeg lige gøre opmærksom på, at jeg ikke eksaminerer nogen, men jeg anfægter et argument, der hedder, at vi ved folkeafstemningen omkring forsvarsforbeholdet principielt tog stilling til afgivelse af suverænitet til EU.
Det mener jeg ikke at vi gjorde.
Men okay, det kan vi have forskellige holdninger til, og det var den holdning, jeg ønskede at få frem; der var ikke nogen som helst eksamination i det.
Når det kommer til, hvad jeg er bekymret for, er jeg sådan set bekymret på alle områder, hvor det sker, for selv hvis det er områder, hvor jeg f.eks. kunne støtte en eller anden retsakt, der kan være på kant med grundloven, er det vigtigt at få undersøgt.
Jeg kan jo ikke bare sige: Nå, men jeg støtter den retsakt, og så er det ligegyldigt, om den er i overensstemmelse med grundloven.
Altså, sådan kan man ikke opføre sig.
Men det er da klart, at jeg er særlig bekymret, når vi kigger på de faglige forhold, når vi kigger på de sociale rettigheder, og når vi kigger på alt det, der omhandler techindustrien, og alt det, der omhandler, hvad mulighederne er for, at der kan gribes ind over for den individuelle frihed, over for borgerne i EU.
Karin Liltorp (M), 2024-05-07:
Tak for det.
Nu håber jeg også, at ordføreren ved, at jeg faktisk ikke prøvede at tage det negativt op.
Jeg synes faktisk bare, at vi alle sammen burde have glæde af den indsigt, der er, og at vi skal være klar til at lære og skal være klar til at forstå det, når der er nogle områder, vi ikke har fuldt overblik over.
Så jeg vil sige: Der er fuld respekt for også at blive sat på plads og at blive taget til indtægt for, at jeg ikke har fuldstændig styr på, hvornår man snakker om suverænitetsafgivelse eller ej.
Søren Søndergaard (EL), 2024-05-07:
Men det, jeg gør, er, at jeg politisk anfægter det, hvis jeg synes, at man kommer for nemt om ved at afvise det her forslag.
Jeg kan love jer, at det var altså en fest.
Der var jo ikke grænser for, hvor ligegyldige de der indvendinger, som en enkelt fra Venstre – eller var det et par stykker? – og så SF og Enhedslisten kom med, var.
Og derfor er jeg altid sådan lidt bange for de der automatreaktioner med, at det er klaret, og at det behøver vi ikke at kigge nærmere på.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-07:
Nu har Danmark overdraget magtbeføjelser efter grundlovens § 20 til EU tre gange.
Ved tiltrædelsen af Romtraktaten i 1972, i forbindelse med ratifikationen af Maastrichttraktaten i 1993 og ved ratifikationen af Amsterdamtraktaten i 1998.
Det vil sige, at der er tre muligheder, når man bliver spurgt: Hvornår har Danmark overdraget beføjelse til EU på x område?
Finder hr. Søren Søndergaard det urimeligt at spørge en ordfører, der anfægter, at der skulle være EU-myndighed i dag på områder, hvor det ikke er overdraget, om, hvilken af de afstemninger det så har fundet sted i?
Søren Søndergaard (EL), 2024-05-07:
Nej, jeg anser det ikke for urimeligt, men jeg vil godt sige, at det her for mig er en meget politisk diskussion.
Altså, det er en politisk diskussion om, om man synes, at der en gang imellem er behov for kigge nogle ting efter i sømmene.
Og jeg tror sådan set, at alle er enige om, at der sker rigtig meget i EU, og at der er rigtig mange muligheder for, at der er grund til at se noget efter i sømmene.
Derfor bliver jeg lidt nervøs, hvis argumenterne imod det bliver lidt for lette.
Det er sådan set det eneste, jeg vil sige.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-07:
Jeg deler fuldstændig synspunktet.
Måske vil hr. Søren Søndergaard hjælpe på min hukommelse, for jeg husker i hvert fald, at der var medlemmer af Enhedslisten til stede ved afsigelsen af Lissabondommen tilbage i 2013.
Er det ikke korrekt, at Børge Dahl direkte opfordrede til, at man fremadrettet forsøgte at prøve konkrete retsakter i stedet for de mere overordnede og luftige traktater?
Karin Liltorp (M), 2024-05-07:
Tak for det.
Nu ved jeg jo, at hr. Søren Søndergaard er en af de klogeste, når det kommer til EU-forhold i det hele taget, og nu dumpede jeg jo eksaminationen, så jeg vil gerne høre hr. Søren Søndergaard, på hvilke områder han er bekymret for dansk suverænitet i forhold til EU-retten.
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-07:
Tak for det.
Vi er i Radikale Venstre – og jeg tænker ikke, det kommer som nogen overraskelse – stærke tilhængere af EU-samarbejdet, og vi er, som vi også fik skrevet ind i vores europapolitiske aftale, endda helhjertede tilhængere af det europæiske samarbejde.
Vi er også glade for den grundlæggende beskyttelse, som EU og EU-Domstolen sikrer for EU-borgere i centrale spørgsmål om menneskerettigheder, indfødsret og fri bevægelighed.
Jeg har en søster, der har været ved EU-Domstolen, og en søster og en svoger, der har ført retssager ved EU-Domstolen, som har sikret borgere, der opholder sig i Danmark, grundlæggende rettigheder.
Det er jeg stolt af og glad for at vi kan bruge Domstolen til.
Den her kamp for grundlæggende rettigheder med EU-Domstolen som spydspids er jo vigtig i Danmark, men den er i stigende grad vigtig i en række andre EU-lande, og det er en anden grund til, at vi glæder os over EU-samarbejdet – at vi har et regelbaseret samarbejde, at vi har EU-Domstolen, og at vi har respekt for de afgørelser, som EU-Domstolen træffer.
Og det er jo ikke, fordi vi ikke vil anerkende, at vi har brug for en gang imellem at kunne afprøve grænserne mellem EU-retsakter og de danske retsakter, EU-retsakter og den danske grundlov, den suverænitetsafgivelse, som vi foretager med tiltrædelsesloven, og de traktater, vi har bidraget til at udarbejde og har ratificeret gennem folkeafstemninger.
Og de grænser skal vi selvfølgelig hele tiden diskutere, og det gør vi jo i Europaudvalget.
Når vi får nye retsakter, er det ofte sådan, at vi stiller spørgsmål til, i hvor høj grad der er grundlovsproblemer eller udfordringer, som vi skal være særlig opmærksomme på.
Det er jo vores opgave i Folketinget at holde skarpt øje med, at de EU-retsakter, der er, er i overensstemmelse med dansk lov og med grundloven.
Og hvis der så opstår tvivl efterfølgende, er det jo ikke en sag for en undersøgelseskommission, men så er det en sag for de danske domstole, for Højesteret og i virkeligheden også for EU-Domstolen at sikre, at den her overensstemmelse er til stede.
Derfor er vi jo ikke tilhængere af en undersøgelseskommission og det her beslutningsforslag.
Så vil jeg til sidst også bare udfordre den præmis, der ligger i det her forslag, og det er, at afgiver vi suverænitet til EU, tager vi noget suverænitet fra danskerne, og sådan forholder det sig jo netop ikke.
I en globaliseret verden og med stadig stigende trusler og udfordringer og internationale virksomheder, som er langt større end stater og i virkeligheden end Danmark, er det jo helt afgørende, at vi står sammen.
Og EU-samarbejdet er jo ikke et spørgsmål om et nulsumsspil om suverænitet; det er et stærkt eksempel på, at vi faktisk i Danmark kan få langt stærkere indflydelse, selvbestemmelse og suverænitet ved at være en del af et stærkt internationalt samarbejde.
Også derfor siger vi nej tak til det her forslag.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-07:
For det er jo ikke sådan, at vi ønsker at nedsætte en undersøgelseskommission, der skal træffe en afgørelse.
Det er ikke sådan, at vi sidder og vil blande magtformerne i § 3.
Jeg er helt med på, at det er Højesteret, der i sidste ende afgør, om en EU-retsakt er gyldig og anvendelig i Danmark, så det er det forberedende arbejde, der skal ligge i en undersøgelseskommission, fordi jeg alt andet lige tror, det er bedre, også når man ser den debat, vi har haft her i dag, hvor hovedparten af ordførerne har talt om, hvor fantastisk EU er.
Det er jo slet ikke det, det handler om, så jeg tror, det her er et forkert forum at få den rent juridiske vurdering i.
Så idéen er at få den ind i en undersøgelseskommission og så indbringe sagen for Højesteret, hvis der skulle være noget.
Stiller det måske Radikale Venstres tilgang til det anderledes?
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-07:
Det havde vi nu forstået, og jeg vil netop svare nej.
For det tilsikrer jo borgere i Danmark at kunne rejse sager ved de danske domstole, hvis man mener, at grundlovens paragraffer bliver overtrådt, og Højesteret kan selv drøfte, hvorvidt der sker suverænitetsafgivelse på et plan, som ikke er i overensstemmelse med tiltrædelsestraktaterne og tiltrædelseslovene.
Derfor har vi jo et fuldt gyldigt dansk retssystem, som kan varetage den opgave, og derfor ser vi ikke en grund til, at der er en undersøgelseskommission, som skal forberede noget.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-07:
Hvad er det for en retssag, som ordføreren mener borgerne skal anlægge?
Det er måske udenrigspolitik osv.
Altså, hvad er det for en borger, der skulle kunne argumentere for at have en retlig relevans over for domstolene?
Det eneste, jeg kan se har den retlige relevans, er Folketinget, som har ratificeret de her traktater.
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-07:
I beslutningsforslaget bliver der jo fremført en række sager, hvor der har været borgere eller virksomheder i det her land, som har retslige interesser og dermed et grundlag for at rejse en sag, hvis de mener, at en bestemt retsakt fra EU overtræder grundloven.
Så det grundlag findes, og netop beslutningsforslaget oplister jo en række sager, hvor det faktisk har fundet anvendelse, uden at det har givet anledning til grundlovsstridige EU-retsakter.
Karin Liltorp (M), 2024-05-07:
Tak for det.
Det er utrolig sjældent, vi får lov til det.
Forslagsstillerne mener, at der er opstået tvivl om, hvorvidt EU's handlinger er forenelige med den suverænitet, som Danmark overdrog til EU i 1998.
Jeg tænker nok, at den tvivl primært er at finde internt hos Dansk Folkeparti og ikke hos befolkningen, da det jo netop ligger sådan, at danskerne ved sidste EU-afstemning, afstemningen om forsvarsforbeholdet, gav et rungende ja til mere EU-integration med den hidtil største forskel på ja og nej-stemmer ved en dansk EU-folkeafstemning.
Utilfredsheden er heller ikke at finde i store dele af Folketinget, hvor regeringen i slutningen af sidste år sammen med SF, Liberal Alliance, Konservative, Radikale Venstre og Alternativet indgik en ny europapolitisk aftale, som understreger en bred opbakning til et helhjertet dansk engagement i det europæiske samarbejde.
Selvfølgelig skal vi forholde os kritisk og være på vagt, hvis vi mener, at EU går for langt, og det kan forhåbentlig også glæde Dansk Folkeparti, at vi allerede har mulighed for at påvirke EU's udvikling og indflydelse og gør det løbende – ved Højesteret, i relevante ministerier og ved forhandlinger i EU.
Og det bliver jo også jævnligt diskuteret på europaudvalgsmøderne.
Så da der allerede eksisterer mekanismer til at overvåge og regulere EU-retten i Danmark, mener vi, at en undersøgelseskommission risikerer at være en omgang unødvendigt bureaukrati og spild af ressourcer, og det ved jeg Dansk Folkeparti generelt plejer at være store modstandere af, altså det her med unødvendigt bureaukrati.
Modsat Dansk Folkeparti mener vi i Moderaterne ikke, at EU-retten er en trussel mod dansk suverænitet, men snarere et redskab til at fremme fælles værdier og retssikkerhed på tværs af medlemsstaterne.
Det er det, der binder os sammen.
Selv om der er sager, der har givet anledning til diskussion, er vi ikke i tvivl om, at vi allerede har de værktøjer, der skal til for at udfordre afgørelserne.
Så vi siger nej tak til overflødige kommissioner, og vi stemmer nej til forslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-07:
Det var en utrolig spændende tale, især indledningen, som fru Karin Liltorp holdt, altså det her med, at en meget stor del af danskerne bakker op.
Det giver jo anledning til en filosofisk overvejelse om grundlovens stilling – at hvis en stor del af danskerne bakker op om noget, kan jeg forstå at det ikke er væsentligt, om det er grundlovsmedholdigt.
Der er jeg nok et andet sted end fru Karin Liltorp.
For mig var det en af de mest højtidelige dage i min tilværelse, da jeg skrev under på at ville overholde grundloven.
Derfor vil jeg bare høre, om fru Karin Liltorp virkelig har det synspunkt, at blot der er tilstrækkeligt med opbakning i den danske befolkning, er det ikke væsentligt, om det, der så er opbakning til, er grundlovsmedholdigt.
Karin Liltorp (M), 2024-05-07:
Nej, og det var et interessant filosofisk spørgsmål, men det var bestemt ikke det, jeg prøvede at sige.
Selvfølgelig er der opbakning til grundloven, men jeg vil også minde ordføreren om, at vi faktisk med åbne øjne har afgivet suverænitet til EU, og det er jo netop det, vi ser eksempler på her.
Vi har jo faktisk sagt ja til, at EU gerne må lovgive i Danmark, og at deres lov i de tilfælde står over danske love.
Så det synes jeg ligesom er noget, vi er gået ind i med åbne øjne, og det har danskerne også sagt ja til.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-07:
Jeg går ud fra, at ordføreren husker grundlovens § 20, altså at beføjelser, der tilkommer denne grundlov, kan ved lov i nærmere bestemt omfang overdrages til mellemfolkelige sammenslutninger – »ved lov« og »i nærmere bestemt omfang«.
Det vil sige, at man ikke bare kan sige: Vi overdrager al magt.
Kan fru Karin Liltorp minde mig om, hvor og hvornår det var, at Danmark overdrog EU beføjelsen på mindstelønsområdet?
Karin Liltorp (M), 2024-05-07:
Må jeg minde ordføreren om, at vi i øjeblikket har anlagt retssag mod EU netop for at få afklaret det her spørgsmål om, hvorvidt det er noget, vi synes at EU skal bestemme eller ej.
Den retssag er stadig væk i gang, så der har vi faktisk ikke en afklaring endnu.
Søren Søndergaard (EL), 2024-05-07:
Jeg blev bare interesseret i at spørge Moderaternes ordfører, om afskaffelsen af retsforbeholdet var suverænitetsoverdragelse til EU.
Karin Liltorp (M), 2024-05-07:
Jeg ved ikke, om det er et juridisk snydespørgsmål.
Søren Søndergaard (EL), 2024-05-07:
På hvilke områder overdrog vi beslutningsret til EU i forbindelse med afskaffelsen af forsvarsforbeholdet?
Karin Liltorp (M), 2024-05-07:
Vi sagde ja tak til at indgå mere helhjertet i forsvarsbeslutninger, der bliver taget fra EU's side.
Jeg er ikke helt sikker på, hvor ordføreren vil hen med det her.
Vi sagde ja tak, i forhold til at vi gerne vil have, at EU i højere grad tager ansvar for det her område.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-05-07:
Synes ordføreren ikke, det er lidt underligt at komme til sådan en questions and answers her, altså hvor der er nogle, der eksaminerer ordføreren i, om man kan huske en bestemt afgørelse eller lignende?
Personligt må jeg sige, at jeg troede, det var en debat om, hvorvidt der skulle nedsættes en kommission eller ej.
Men jeg vil da godt høre, om ordføreren er forberedt på alle de spørgsmål, der kommer, og formålet med dem.
Om det er juridiske spidsfindigheder eller det er snydespørgsmål, som der blev sagt, ved jeg ikke, men hold da op, vil jeg sige, og al respekt for det, hvis ordføreren kan svare på det.
For det ligger da langt, langt uden for det emne, vi skal debattere i dag.
Karin Liltorp (M), 2024-05-07:
Tak for kommentaren, og jeg kan så forsikre om, at man bestemt ikke kan høre mig i alle historiske sager på EU-niveau, langtfra.
Niels Flemming Hansen (KF), 2024-05-07:
Jeg tror, vi alle ved, hvor vi står i den sammenhæng, og ellers vil jeg gerne sige, at vi er for.
Vi synes, at EU har været godt for Danmark, og at det er godt for Danmark, men at det her også er et kompliceret område, og jeg tror egentlig, det giver meget god mening, at man nedsætter en gruppe, som kan se lidt nærmere på det her spørgsmål.
Om det så skal være en undersøgelseskommission, eller om man måske kunne foreslå et alternativt instrument, en anden type kommission eller et ekspertudvalg eller lignende, synes jeg, man skal kigge ind i.
Men selvfølgelig er der et behov for en afklaring, hvis det er vigtige forfatningsmæssige spørgsmål, og i sidste ende er det jo også et spørgsmål om danskernes tillid til både lovgivere i Danmark og i EU.
Vi er ikke sikre på, at en undersøgelseskommission er det bedste instrument til forarbejdet, inden Domstolen skal tage stilling, men det kan man jo justere, når vi når til en eventuel andenbehandling.
Men samlet set støtter vi forslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-07:
Det glæder mig selvfølgelig meget, at vi i hvert fald er to borgerlige partier, som tager den forpligtelse alvorligt, som vi har tilkendegivet ved tiltrædelsen af medlemskabet af Folketinget, og jeg vil glæde mig meget til at samarbejde med hr. Niels Flemming Hansen om det her, især fordi Det Konservative Folkeparti i det principielle spørgsmål om EU jo står et andet sted, end vi gør i Dansk Folkeparti, men også fordi ordføreren i modsætning til de tidligere ordførere faktisk tydeligvis forstår at skille de to spørgsmål ad, altså om man kan lide EU-samarbejdet, som det er, og om det er grundlovsmedholdeligt.
Og der vil jeg bare give en stor cadeau for, at man tør holde den fane højt, selv om jeg er sikker på, at det udløser en bandbulle af utidigheder fra det, der engang var borgerlige kammerater.
Niels Flemming Hansen (KF), 2024-05-07:
Jeg takker hr. Morten Messerschmidt for den bemærkning.
Søren Søndergaard (EL), 2024-05-07:
Vi har jo altså direkte oplevet at have diskuteret nogle bestemte forslag fra EU, som man selv fra ministeriernes side har konstateret var i strid med grundloven, og som man derfor har fået ændret, så de ikke længere var i strid med grundloven.
Der er altså et problem, og det, forslaget går ud på, er, at vi skal undersøge det problem.
Men jeg kan forstå, at regeringens svar på spørgsmålet om, om vi skal undersøge det og hvordan det er forvaltet, er: Nej, det skal ikke undersøges.
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-07:
Der er ikke nogen tvivl om, at der har været en række sager både inden for de senere år, men jo også længere tilbage, hvor vi med al mulig rimelighed har diskuteret det materielle indhold, og hvor vi også med al mulig rimelighed har diskuteret, om det er dommere i Luxembourg, der skal træffe de beslutninger frem for folkevalgte osv.
Men det er bare ikke ensbetydende med, at det er i strid med grundloven, når nu vi har overladt de kompetencer til EU, og Højesteret i øvrigt har taget stilling til, at det ikke er grundlovsstridigt.
Torsten Gejl (ALT), 2024-05-07:
Jeg har en demokratisk ret til at belyse det spørgsmål alt, hvad det overhovedet passer mig.
Nu kommer der så mange spørgsmål ud i et, så jeg vil bare nøjes med at sige, at jeg har en demokratisk ret til at kaste lys over den her sag.
Det var ikke mig, der inviterede alle dem, der kom til den høring.
Jeg pegede på nogle; andre pegede udvalget på.
Og det er jo fair nok, at vi har totalt forskellige opfattelser af, hvad Peter Pagh sagde.
Thomas Danielsen (V), 2024-05-07:
Jeg vil endnu en gang sige, at jeg naturligvis bifalder, at sagen kan komme tilbage i udvalget.
Det vil jeg til enhver tid gøre, fordi det danske Folketing selvfølgelig skal kunne stille alle de spørgsmål, man har på hjerte, og indtil videre har jeg svaret på alle de spørgsmål, der er blevet stillet.
Det kan godt være, man er uenig, og det er fair nok, men det er simpelt hen ikke fair at stå på talerstolen og påstå, at vores miljømyndigheder ikke er trygge ved projektet, eller at de er uenige med projektet.
Jeg har sagt gentagne gange på flere samråd, at ingen hverken lokale, regionale eller statslige miljømyndigheder har råbt vagt i gevær.
De har ikke på nuværende tidspunkt nogen yderligere bemærkninger.
Det betyder jo ikke, at vi så ikke lytter til dem i processen, men på det stadie, vi er nu, er det for det første ikke normalt at have lavet alle de prøver, vi har taget.
Det er netop for, at vi kan træffe en beslutning på et oplyst grundlag.
Det er fair nok at være uenig, og det er også fair nok at mene, at man skulle have taget prøverne på en måde, som man gør det på i et helt andet land, men vi har gjort det udvidet, i forhold hvad vi normalvis gør.
Så er det fair nok at sige, at det aldrig bliver tilstrækkeligt, uanset hvad I gør, og at man vil stemme imod, lige meget hvor meget det undersøges.
Det er helt fair, men jeg er ked af, at man er begyndt på den tendens, som vi ellers kun har set i USA, hvor man simpelt hen påstår, at vores embedsværk fremsætter ulovlige forslag, altså at der både politisk, men også i vores embedsværk, fremsættes ulovlige forslag, og at de ikke vil svare på spørgsmålene.
Der er svaret på præcis spørgsmål 55, i forhold til de boreprøver, der er taget.
Der er endda udarbejdet en hel rapport derfor, og jeg har henvist til den.
Jeg er også helt sikker på, at uanset hvor mange gange jeg kommer til at gøre det, vil man ikke acceptere det.
Jeg bifalder, at vi kan have en politisk uenighed; jeg er især ked af, at man kaster vores dygtige embedsværk under bussen og ligefrem påstår, at de bifalder ulovlige forslag osv.
Det gør man naturligvis ikke.