runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-12-05:
Tak, formand.
Det er faktisk et overraskende godt og gennemarbejdet forslag fra Lars Boje Mathiesens parti og med en forholdsvis kreativ tilgang til udviklingsbistand.
I Dansk Folkeparti har vi valgt en anden vej.
Vi vil afskaffe den og så bruge den på noget andet, bl.a. på at sænke fødevarepriserne, og afskaffelsen af ulandsbistanden indgår som en del af vores økonomiske plan for 2030.
Jeg må egentlig også indrømme, at jeg synes, at mange af mine ærede folketingskollegers reaktion er forholdsvis reaktionær.
Altså, det er jo ikke ukendt i nogle lande, at man blandt borgerne stemmer om en godkendelse af finansbudgettet, og det er lande, der er langt rigere end Danmark, og som også er langt mere innovative, når det kommer til den teknologiske udvikling.
Jeg kan egentlig godt lide idéen bag forslaget om at delagtiggøre borgerne og at ansvarliggøre borgerne, og jeg synes egentlig, at mine kolleger skulle tænke lidt over, hvordan det står til med det repræsentative demokrati rundtomkring i Europa.
Det er i krise, og en måde at genoplive demokratiet på er jo at delagtiggøre borgerne.
Det har man gode eksempler på rundtomkring i Europa.
Det her er jo også en måde, hvorpå man kan bede borgerne om aktivt at tage stilling til, om man vil bruge nogle af sin indkomstmidler til at støtte ulande og tredjeverdenslande gennem sine skattemidler.
Så i Dansk Folkeparti støtter vi forslaget, og vi synes egentlig, det er et fint lille forslag fra Lars Boje Mathiesens parti.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-12-05:
Hvad skal man svare på det her, hr. Lars Boje Mathiesen?
Vi er ideologisk meget uenige om det her.
I Enhedslisten går vi ind for et meget stærkt internationalt engagement, som også indebærer, at vi omfordeler og giver minimum 1 pct. af vores velstand til resten af verden igennem vores udviklingspolitik og yderligere 0,5 pct. af bni i klimabistand, og så er der også noget omkring fred og konfliktforebyggelse.
Det mener vi faktisk skaber en bedre position for Danmark i verden og en bedre verden for Danmark.
Jeg må bare sige her til sidst, at når man vælger at føre en populistisk politik, der grundlæggende bygger på, at man faktisk mener, at fødevarepriserne er for høje, og at vores velfærdssystem bliver udhulet, og gør det til omdrejningspunktet for en debat om udviklingspolitik, så stikker man folk blår i øjnene fra Borgernes Partis side.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-05:
Nu er jeg jo en sindig jyde, så jeg synes, at ordføreren er undskyldt for det, hvis nu hun kom lidt for sent og måske ikke hørte min indledende tale.
For der sagde jeg jo, at det var specifikt på det her område, og jeg nævnte netop områder som skolen, hvor jeg ikke synes det skal være.
Så hvis man havde hørt mine indledende bemærkninger, ville man have hørt, at jeg specifikt sagde, at det skulle være på det her område, fordi det ikke er en del af det offentlige forbrug, men er midler, som hovedsagelig ryger til udlandet.
Så det konkretiserede jeg dengang.
Dernæst vil jeg så sige, at der jo er en lang række områder, hvor det er sådan, at når vi laver målinger ude blandt befolkningen, f.eks. på udlændingepolitikken, så har danskerne en anden holdning, end hvad sammensætningen i Folketinget p.t. har.
Så der er jo steder, hvor der ikke er alignment mellem, hvad Folketinget mener, og hvad borgerne mener.
Kasper Roug (S), 2025-12-05:
Tak for det.
Og tak for de afsluttende bemærkninger fra ordføreren.
Jeg vil gerne igen kvittere for, at ordføreren kerer sig sådan om det socialdemokratiske bagland.
Lad mig så også kere mig lidt om den samlede blå opposition, for jeg lægger jo mærke til, at Det Konservative Folkeparti ikke er her.
Ordføreren, Rasmus Jarlov, er jo tydeligvis ikke med i den blå opposition, så den samlede blå opposition er jo åbenbart splittet igen.
Men det må I selvfølgelig tage internt i den blå opposition.
Mit spørgsmål til ordføreren er nok nærmere, om det her helt ærligt ikke er en billig omgang.
Altså, det er jo ikke et spørgsmål om, at det er udenrigsministeren; det er jo Udenrigsministeriet, som kommer med en klar anbefaling af, at det her kan man ikke se sig selv i, for det er jo et finmasket internationalt net, som risikerer at blive destabiliseret.
Altså, Danmark er afhængig af det.
Vi er i en svær situation i Europa – måske den sværeste situation, vi har været i i mange, mange år.
Er det her ikke for billigt, altså at man bare begynder at snakke om en eller to konventioner uden at pege på andre?
Det er bare lige de her to; de andre skal vi stadig væk beholde, men de her to skal vi af med.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-12-05:
Jo, mit indtryk er også, at der er sket en større udvikling på klyngeammunitionsområdet, end der er på mineområdet, for man har alle mulige idéer om de her smarte miner, men det er endnu ikke noget, der rigtigt fungerer i virkelighedens verden.
Når det er sagt, vil der især inden for klyngeammunition stadig være ueksploderede enheder.
Det er afhængigt af, hvilket underlag der er tale om.
Konsekvenserne er store, men også forskellige, i forhold til hvor kampen foregår henne, og det anerkender jeg også.
Men jeg vil stadig holde fast i, at jeg hellere vil opnå samme effekt med nogle mere præcise våben og nogle våben, som rammer det, man gerne vil, og som ikke, som det sker i visse tilfælde – ikke fra NATO's side selvfølgelig – er lavet for primært at skade civile.
Carsten Bach (LA), 2025-12-05:
Ja, det er fuldstændig rigtigt, at der selvfølgelig også er andre måder, men her fratager vi jo så danske enheder en potentiel taktisk mulighed, og det synes jeg er uheldigt.
Lige præcis klyngeammunition er jo noget, man anvender, fordi det er den ammunitionstype, der har den største effekt i målet.
Så er det rigtigt, at der tidligere har været en hel del ueksploderede enheder fra klyngeammunition, men teknologisk har man udviklet sig hen et sted, hvor mængden af ueksploderede enheder fra klyngeammunition faktisk er på niveau med almindelig artilleriammunition.
Så klyngeammunition er jo den ammunitionstype, der giver den største effekt i målet.
Anerkender Radikale Venstre ikke, at den teknologiudvikling eksisterer?
Stinus Lindgreen (RV), 2025-12-05:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er helt enig i, at vi skal lære af erfaringerne fra Ukraine.
Den første del af spørgsmålet eller kommentaren, om man vil, tror jeg kræver noget nuancering.
Selvfølgelig har en mine en værdi, men spørgsmålet er, om den er god nok, eller om der er noget andet, der kunne have samme effekt med færre negative konsekvenser, og det er det, der er min pointe.
Vi er et andet sted i dag, end vi var for årtier siden, og vi kan få den samme effekt uden at skade civile.
Så spørger ordføreren, om vi ville ændre holdning, hvis der lå en militærfaglig anbefaling.
Nej, ikke som det er i dag, for man er også nødt til at tage de negative civile konsekvenser med.
Nu har vi hørt om smarte miner og alt mulig andet, men de findes jo ikke i virkelighedens verden.
Det her
vil stadig væk primært have konsekvenser for civilbefolkningen og for de lande, som vi jo kæmper for at beskytte, i årtier efter kamphandlingerne er stoppet.
Vi er ikke et sted, hvor vi har en mine, som ikke primært vil skade andre end dem, man lægger den ud for.
Så vi er nødt til have begge dele med: Hvad er det, man vil opnå?
Hvad er det for en effekt, man vil opnå?
Der ved jeg også, at ordføreren er klar over, at der selvfølgelig er andre måder at forhindre fjendtlige tropper i at rykke frem på.
Og hvad er de negative konsekvenser, også i årene efter kamphandlingerne er stoppet?
Carsten Bach (LA), 2025-12-05:
Tak for ordførertalen.
Jeg tror helt bestemt, at hvis ordføreren spurgte soldater fra Ukraine og fra Rusland for den sags skyld, så ville de ikke svare, at personelminer og klyngeammunition bestemt ikke kan finde nogen effektiv anvendelse på den moderne kampplads.
Det svar tror jeg, uden at jeg selv har været der, simpelt hen ikke man ville få.
Det er i hvert fald min opfattelse, og jeg vil tro, at hvis man spørger en række militæreksperter, vil de nok også kunne bekræfte det.
Derfor er det, når vi kigger på opbygning af kampkraft i det danske forsvar – hr. Stinus Lindgreen er selv forsvarsordfører – meget vigtigt for os, at der bliver hentet erfaringer hjem fra kamppladsen i Ukraine, sådan at vi jo netop også i vores opbygning af kampkraft herhjemme drager nytte af de erfaringer, de gør sig dernede.
Hvis nu der lå en militærfaglig anbefaling fra forsvarets ledelse bag, ville Radikale Venstre så ændre sin indstilling til det her beslutningsforslag?
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-12-05:
Helt konkret har Danmark udstationeret en bataljon med jævne mellemrum i Baltikum.
Hvis vi skal hjælpe dem med at lægge klyngeammunition og personelminer ud, skal vi jo være udtrådt af konventionen.
Så det er helt konkret i dette tilfælde.
Jeg ønsker ikke, at vi kommer til at bruge dem, men det bliver måske nødvendigt, at vi gør det.
Sascha Faxe (ALT), 2025-12-05:
Jeg deler ikke nødvendigvis analysen af, hvad målet er for Putin.
I mine øjne ligner det mere en nationalkonservativ retning, og at man gerne vil genoprette et zardømme.
Men altså, det er ikke det, der er det afgørende i det her.
Det afgørende er, at jeg faktisk ikke fik svar på mit spørgsmål.
Ordføreren siger, at det skal bruges som afskrækkelse.
Derfor er jeg nysgerrig på at høre, hvordan man så vil sikre sig, at det ikke bliver brugt på en anden måde, end at vi har dem på lager og de faktisk ikke bliver brugt aktivt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-12-05:
Rusland opruster, Rusland angriber, og Rusland har en drøm om et imperium og om at genskabe den socialistiske Sovjetunion i en moderne udgave.
Det må vi jo bare tage bestik af.
Jeg ønsker ikke, at vi anvender alle slags våben.
Jeg ønsker ikke, at man kommer til at anvende atomvåben.
Dette forslag går ud på, at vi udtræder af to konventioner, så vi kan indkøbe og deployere personelminer og klyngeammunition.
Det er det, forslaget går ud på.
Det er ganske enkelt for at kunne støtte og hjælpe vore venner i Baltikum og på østfronten, på den østlige flanke, som er voldsomt udsat.
Derfor er disse lande også trådt ud af disse konventioner.
De ved, at Rusland vil komme til at bruge dem imod dem, sådan som de bruger dem i Ukraine.
Sascha Faxe (ALT), 2025-12-05:
Jeg vil starte med at sige, at jeg deler ordførerens drøm om en verden i fred og også et venskab med et fredeligt Rusland – og egentlig også det, der er blevet sagt før, nemlig at vi alle sammen er fælles om gerne at ville støtte Ukraine.
Ingen underkender truslen fra Rusland i det her.
Oversættelsen er: Hvad er det, vi vil gøre?
Der er jeg nysgerrig, når ordføreren så siger, at man ikke har nogen intentioner om at lægge det her ud.
Jeg anerkender, at det er det, man siger.
Men hvilke mekanismer har vi så, når vi ikke har konventionerne til et holde styr på den her type våben?
Hvilke mekanismer har vi så til at sikre, at det bliver brugt til afskrækkelse, og at det ikke i en lidt mere tilspidset situation kan blive brugt som aktiv i en krigssituation?
Carsten Bach (LA), 2025-12-05:
Tak for bemærkningerne.
Den første bemærkning rettet mod Det Konservative Folkeparti kan jeg jo ikke svare på.
I virkeligheden tror jeg, at jeg vil skyde bolden tilbage igen, for det her ville jo netop være med til mere effektivt at afskrække; det ville være med til at give en mere effektiv og øget kampkraft til det danske forsvar, som jo nok i virkeligheden er lige præcis det, som det socialdemokratiske bagland efterspørger i øjeblikket, hvor der er en vigende tilslutning til støtten til Ukraine.
Sascha Faxe (ALT), 2025-12-05:
Og tak til ordføreren for den afsluttende bemærkning.
Jeg vil i modsætning til den tidligere ordfører gerne stille spørgsmål til ordføreren.
Ordføreren siger, at Danmark ikke kan ruste sig til fremtidens krig uden klyngebomber og antipersonelminer.
Jeg mener rent faktisk, at Danmark skal ruste sig til fremtidens fred, og det er derfra, jeg taler.
Ordføreren nævner læring som et vigtigt perspektiv i det her.
Jeg læste en hilsen, der kom direkte fra Genève, mens vi sad her i salen, nemlig fra Angolas officielle repræsentant til Ottawakonventionen, op, som i høj grad anbefaler: Lad være med at gå væk fra det her.
Angola har med et konservativt skøn fra ICRC, altså Den Internationale Røde Kors Komité, haft en million af den her type våben spredt ud over deres land.
De ved, hvad de taler om; de har om nogen en erfaring.
Vil ordføreren og Liberal Alliance tage den erfaring til efterretning?
Carsten Bach (LA), 2025-12-05:
Den beror på afskrækkelse af potentielle fjender, hvad enten det er Putins Rusland eller andre.
Det er det, der skaber tryghed og sikkerhed for Danmark og for danskerne.
Christian Friis Bach (V), 2025-12-05:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg tog ordet udelukkende for at påpege, at jeg desværre kom til at glemme at sige, at jeg skulle hilse fra Alternativets fru Sascha Faxe, som heller ikke støtter forslaget.
Jeg skal også hilse fra Moderaternes hr. Henrik Frandsen, som heller ikke støtter forslaget.
Så er det noteret behørigt i bogen.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-12-05:
Dengang man etablerede de her konventioner, gjorde man det jo, fordi man mente, at det var våbentyper, der har en uacceptabel høj konsekvens på den humanitære skala, altså at det er civile, der primært er ofrene.
Det går jeg ud fra at ordføreren anerkender.
Det er jo en af grundene til, at det er så vigtigt at fastholde dem, for dem, der betaler prisen, er de civile, der bagefter skal genopbygge, fordi våbnene ikke skelner mellem en soldat i uniform og et barn med en fodbold.
Jeg vil bare spørge ordføreren, om ordføreren er enig i, at vores sikkerhed i Danmark jo beror på, at der er spilleregler – også i krig – for, hvordan det er, man kan opføre sig, og om forslagsstillerne i virkeligheden ikke utilsigtet kommer til at gå og Ruslands ærinde ved at afmontere selvsamme internationale retsorden med fælles spilleregler for også krig.
Carsten Bach (LA), 2025-12-05:
Den logik, der ligger bag det her forslag, er jo virkelighedens logik.
Det er ikke Ruslands logik.
Det er vores allieredes logik, det er vores naboers logik.
Det er logikken i de lande, hvor kampen ville skullet udkæmpes, hvis vi potentielt kommer i en krig med Putins Rusland, og det er en logik i de lande, hvis civilbefolkning potentielt vil blive ramt af de her ammunitionstyper.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-12-05:
Tak for det.
Jeg undrer mig over sammen med min socialdemokratiske kollega her, hvor Det Konservative Folkeparti er henne som medforslagsstiller, og jeg er lidt forundret over, hvor de egentlig står i den her debat, for det er ikke mere end et år siden, at hr. Rasmus Jarlov fra De Konservative udtalte, at han ikke så noget behov for, at Danmark skulle udtræde af de her konventioner.
Det kan ordføreren selvfølgelig ikke gøre for, men han må gerne hilse medforslagsstilleren og sige, at det er ærgerligt, at man ikke stiller op til forsvar for det forslag, man har lagt frem, medmindre det er, fordi man har fortrudt.
Jeg kunne godt tænke mig at prøve at forstå kompasset her.
Hvad er det, man styrer efter, når man nu er nået frem til, at det er klogt at melde sig ud af to konventioner.
Hvis logikken er, at det her gør Rusland, og så er det også vigtigt, at vores soldater kan gøre det, er der så andre typer våben, hvor man med samme type logik som Liberal Alliance og foreslagsstillernes ville synes var fint at tage i anvendelse fra dansk side, for det må man jo forstå er den logik, der ligger bag det her forslag, man har fremsat?
Carsten Bach (LA), 2025-12-05:
Som ordfører for Liberal Alliance står jeg bag, at vi får leveret mest mulig effekt, og der er andre muligheder med samme effekt.
Men der vil stadig væk være en yderligere taktisk mulighed for vores allierede og, jo endnu værre, for vores potentielle fjende i den her situation, som danske soldater ikke vil have, og det vil på en kampplads uvægerlig stille danske enheder og danske soldater i en svagere position end alle andre deltagere på kamppladsen, og det synes jeg er meget, meget uheldigt.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-12-05:
Den konklusion deler jeg jo så oplagt ikke.
Men ordføreren siger nogle ting, jeg er helt enig i, altså at vi i forhold til den taktiske mulighed ikke skal stille vores soldater dårligere, og også, at vi skal kunne støtte Ukraine helhjertet.
Det er også noget, jeg er fuldstændig enig med ordføreren i.
Som vi har kunnet se her de seneste dage omkring støtten til Ukraine, ser den desværre ud til at falde i årene, der kommer.
Carsten Bach (LA), 2025-12-05:
Det, som det her primært handler om på slagmarken, på kamppladsen for de danske soldater, er at have de samme taktiske muligheder og de samme muligheder for at anvende våben og ammunition som vores allierede.
Det er jo det, der er tilfældet her.
Vi vil komme til at stå side om side, skulder ved skulder med soldater fra Polen, fra Finland og fra de baltiske lande, som jo vil have muligheden for at udnytte de her ammunitionstyper.
Det skaber et taktisk vakuum.
Der er nogle manglende taktiske muligheder for de danske enheder i den situation, og det vil uvægerlig komme til at koste danske soldater livet i modsætning til vores allieredes soldater.
Det er en pris, vi i Liberal Alliance ikke er villige til at betale i den situation, hvor vi er i gang med at opruste.
Og det er derfor, vi – i øvrigt på linje med Dansk Folkeparti – siger, at det her også i stor udstrækning handler om at sende det signal til Putin, at vi er villige til at gå det skridt videre.
Det vil have en afskrækkende effekt.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-12-05:
Ordføreren nævner flere steder, at vi skal stå sammen, og at vi ikke skal stå alene.
Det er jeg enig i.
Jeg anerkender også, som ordføreren er inde på, at krig aldrig er pænt, og våben er lavet for at lemlæste og slå ihjel.
Det er jo desværre et vilkår.
Men er ordføreren ikke enig i, at der er nogle våben, som har
større, om man så må sige, negative konsekvenser for civile end andre, og har ordføreren en grænse for, hvor slemt det må være?
Altså, hvad skal forholdet være mellem, at man opnår det militære mål, og at man skader civilbefolkningen i årevis efterfølgende?
Ordføreren nævnte også, at vi ikke kan opruste og stå imod Rusland i det her tilfælde, hvis ikke vi tillader de samme våben, som Rusland bruger, her altså miner og klyngebomber.
Er det sådan en generel tilgang, at hvis de bruger det, så skal vi også tillade at bruge det?
For det har nogle, synes jeg, interessante konsekvenser på sigt.
Carsten Bach (LA), 2025-12-05:
Det er jo desværre sådan med alle våbensystemer og alle våbentyper, at det jo er lemlæstelse, der er formålet, og det er også det, der udgør en del af afskrækkelsen – en meget stor del af afskrækkelsen.
Så på den måde hænger de to ting, som spørgeren der bemærker, jo sådan set meget godt sammen.
Vi mener, at vi skal bruge den nyeste teknologi, hvad end det handler om den ene eller den anden våbentype, ammunitionstype osv.
Og der er helt bevisligt her, særlig i forhold til klyngeammunition, en væsentlig teknologisk udvikling, der gør, at de ueksploderede enheder for ammunitionstypen er på samme niveau som for andre ammunitionstyper.
Sascha Faxe (ALT), 2025-12-05:
Først vil jeg sige ja til, at der har været en del teknologisk udvikling.
Når det kommer til de her konkrete våben, har der stort set ikke været en teknologisk udvikling siden 1980'erne, som har en mærkbar effekt.
Jeg er med på, at der er mere smarte våben, men der er stadig væk ingen garanti for, at det her virker, og der er en del erfaringer fra rundtom i verden med, at det ikke virker.
Ordføreren taler også om, at det skal have afskrækkende effekt.
Det her er lemlæstelsesvåben med en ekstrem konsekvens for civile og for fremtiden.
Hvordan er det beskyttelse af Danmark?
Carsten Bach (LA), 2025-12-05:
Vi lytter jo til al den erfaring, der er derude.
I øjeblikket er der jo både en teknologisk udvikling, men der er også et stort behov for at øge kampkraften mest effektivt i forhold til det danske forsvar, i forhold til det forsvar og den afskrækkelse, som NATO jo reelt set står for i øjeblikket.
Vi opbygger kampkraft, og det mener vi i Liberal Alliance vi skal gøre mest muligt effektivt i forhold til de midler, vi bruger på det – også for at tækkes f.eks. det socialdemokratiske bagland, hvor der jo er en vigende opbakning til støtte til Ukraine, netop fordi man måske mener, at pengene skulle bruges anderledes.
Det er vi sådan set enige i i Liberal Alliance.
Vi vil gerne mest effektivt øge kampkraften i det danske forsvar, øge afskrækkelsen inden for NATO-rammen i forhold til Putins Rusland.
Det mener vi at vi gør, bl.a. ved at gennemføre det her beslutningsforslag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-12-05:
Jeg forstår ikke den nedladenhed fra ordførerens side.
Det er der ingen grund til.
Våben skader mennesker.
Alle våben skader civile.
Det er vi ikke.
Rusland bruger personel, miner og klyngeammunition, og jeg vil bare på Dansk Folkepartis vegne sende et signal til Rusland, og det er: Bruger I det mod os, bruger vi det også mod jer.
Jeg ønsker ikke at anvende det, og jeg håber aldrig, det kommer til at ske.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-12-05:
Jeg tror, ordføreren skal passe lidt på med, hvordan man udlægger Enhedslistens politik.
Der er ingen i det her Folketing, der ikke mener, vi skal svare på den sikkerhedspolitiske situation, der er i Europa efter Ruslands fuldskalainvasion af Ukraine – ingen.
Diskussionen er, hvordan man gør det på den rigtige måde, om det er hovedløs oprustning med alle typer af våben eller ej.
Diskussionen her, som ordføreren stadig væk ikke svarer på, er: Hvad er det for en pris, man er villig til at betale?
Mener Dansk Folkeparti, at våbentyper, som i altovervejende grad går ud over civile, er en acceptabel, civiliseret form for våben: ja eller nej?
Det er korrekt, og jeg kunne godt have citeret hr. Bent Wigotski, som var den chefforhandler, som ordføreren refererer til.
Jeg kunne også have citeret fra hr. Helge Adam Møllers ordførertale tilbage i 2009 – den har jeg nemlig også printet ud –
jeg synes, den er ret interessant.
Nu er Det Konservative Folkeparti, som er medforslagsstiller, jo desværre ikke til stede, men det er ellers ret interessant, eftersom manden selv har soldaterbaggrund og talte meget varmt for, at Danmark skulle tiltræde konventionen.
Så sådan er der jo så meget.
Men det fritager jo ikke os her i salen i dag fra at tage stilling hver især, og hos Enhedslisten er der ikke nogen tvivl om, at de civile ofre, der ville være konsekvensen, og som har været konsekvensen, i årevis ved brugen af det her inhumane våben, ikke er en pris, vi er villige til at betale, og vi synes, at Danmark skal vedblive at være en del af den kreds af lande, som sørger for, at selv i krig er der nogle klare spilleregler for, hvilke våbentyper man må bruge, og hvordan man må føre sin krig.
For ultimativt bliver det jo sådan, hr. Carsten Bach, er der ikke er nogen krigsforbrydelser længere at forholde sig til, for så er alt gangbart, og den verden ønsker vi ikke.
Carsten Bach (LA), 2025-12-05:
Og tak for ordførertalen, hvor hr. Per Stig Møller, den tidligere udenrigsminister, bliver nævnt en del gange.
Men mig bekendt er den danske diplomat, der forhandlede de her aftaler på plads for Danmark, vendt på en tallerken og har faktisk i dag den modsatte holdning.
Det kunne ordføreren måske forholde sig til.
Men ordføreren må også meget gerne forholde sig til det faktum, at det her, kan man sige, lidt kontroversielle forslag jo i virkeligheden er med til at spare soldater på slagmarken, fordi der er nogle øgede taktiske muligheder, og der er i øvrigt også, hvad det angår, en stor afskrækkelseseffekt i det.
Så måske kunne man i virkeligheden ved at træde ud af de her konventioner helt undgå en krig.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-12-05:
De ting stemmer tit overens med hinanden, men ikke altid.
Og det farligste for os og for Danmark lige nu, som jeg også synes at udenrigsministeren har gentaget igen og igen, er den rute væk fra en international retsorden, hvor normer og værdier dikterer, hvad man må, og hvad man ikke må.
Og det her er en vej væk fra den retsorden.