runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-29:
Jeg har da en klar holdning til, at der skal gøres noget, for at det her problem ikke gentager sig, og det har jeg jo også gjort i den sag, som hr. Rasmus Prehn omtaler, for 4 måneder siden, hvor jeg havde mulighed for at sætte mig ind i, hvor problemet egentlig er, hvad der er årsag til problemet, og så gribe til de rette værktøjer for at få det ordnet, sådan at det ikke sker igen.
Men i den her sag bliver jeg bedt om en holdning til, om det rette værktøj er at forhøje bøder, uden at jeg har haft mulighed for at sætte mig ind i, hvad det er for nogle konkrete mangler, der opstår ved de her bybusser, og før jeg har sat mig ind i, hvilke konkrete mangler det er, kan jeg ikke have en holdning til, hvad der er det rette værktøj at bruge for at sørge for, at manglen ikke er der længere.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-11-29:
Vil regeringen fremsætte lovforslag, der har til hensigt at inddrage passet fra pædofilidømte, for at forhindre dem i at rejse til udlandet og begå nye krænkelser?
Tak for det.
Vil regeringen fremsætte lovforslag, der har til hensigt at inddrage passet fra pædofilidømte, for at forhindre dem i at rejse til udlandet og begå nye krænkelser?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-11-29:
Tak for spørgsmålet.
Det berører et meget, meget vigtigt emne, der jo bør ligge os alle sammen meget på sinde.
Seksuelle overgreb mod børn er en af de mest modbydelige forbrydelser, et menneske kan begå, overgrebene kan jo sætte sig dybe spor i barnets fremtidige liv.
Derfor fremsatte regeringen også, bl.a. efter drøftelser med spørgerens parti, for nylig en række forslag om ændring af reglerne om overgreb mod børn som led i regeringens retfærdighedspakke.
Og vi er naturligvis altid villige til at kigge nærmere på nye foreslag.
I forhold til det konkrete forslag om pasinddragelse så har jeg, ligesom spørgeren formentlig, noteret mig, at der er nogle lande, der i den allerseneste tid har taget nogle skridt i den retning.
Jeg synes, det vil give rigtig god mening, at vi undersøger, hvordan de ordninger er udformet, og derefter tager en drøftelse af, om det er nogle erfaringer, vi kan drage nytte af i dansk sammenhæng.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-11-29:
Tak for besvarelsen.
Jeg synes jo, det er hamrende, hamrende vigtigt, at når man i Danmark dømmer en person for at have begået et så hæsligt overgreb, som det jo altid er, når det drejer sig om overgreb mod børn, har vi også en forpligtelse til at sørge for, at den person ikke bare rejser til et andet land på et senere tidspunkt for at fortsætte med at begå de her overgreb.
en, må man sige, stor medieinteresse mod det over de seneste år, og det har jo vist sig, at nogle af de her mennesker er rejst til fattige lande, hvor de har købt sig adgang til børn, som de så har misbrugt, hvorefter disse personer så igen er rejst tilbage til Vesten.
Det synes jeg ikke vi kan være tjent med.
Jeg synes, vi skal søge at beskytte børn mod seksuelle krænkelser, uanset hvorhenne det måtte være.
Jeg synes simpelt hen, det er en skændsel, hvis der er danske statsborgere, som vi kender til i vores system, som kan udøve denne adfærd.
Derfor synes jeg, at det mest logiske ville være, at vi selvfølgelig bremser det og bruger lovgivningsinstrumentet til at gøre det med.
I Australien har man gjort det igennem flere år, og med fine resultater, bl.a. er det lykkedes Australien at holde 20.000 sexkrænkere i Australien, hvor man kan have dem under opsyn, så man ved, hvad der foregår, og kan forhindre dem i at rejse til de her fattige lande og købe sig adgang til børn.
Det er noget, vi meget gerne vil handle på, og jeg kan også bare sige til justitsministeren, at vi regner med at fremsætte et beslutningsforslag om det snarest muligt, så jeg håber selvfølgelig, at regeringen vil stemme for et ændringsforslag, alternativt vil fremsætte eget lovforslag, og gerne gør det, så vi kan få det behandlet inden sommer.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-11-29:
Jeg er jo enig i holdningen til alle de punkter, som spørgeren tilkendegiver.
Der er bare sådan, da det er inden for rammerne af et mundtligt spørgsmål, at det er begrænset, hvad jeg lige kan nå at finde ud af, men jeg kan sige, at jeg har bedt mit ministerium om lige præcis at finde ud af, hvad det er for en ordning, man har i Irland, og hvad det er man gør i Australien, før de ser på, hvordan det skal være i en dansk sammenhæng.
Hvor skal rammerne så ligge, altså, hvad er det for en gerning, man skal have begået, hvis vi skal gå videre med det her?
Men det tænker jeg er sådan noget af det, der må komme efterfølgende, og som jeg da synes vi skal tage en drøftelse om.
Nu bliver vi klogere på det, og så går vi den vej og ser på, hvad vi kan gøre.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-11-29:
Det vil sige – og det er bare for at få slået det helt fast – at regeringen har til hensigt at indsamle erfaringer fra Irland og fra Australien for at få det her emne belyst.
Hvornår kan vi regne med at høre noget fra regeringen?
Hvornår vil man fremsætte et eller andet om et initiativ?
For jeg har sådan en erfaring med, at når man siger, at man vil undersøge noget, er det vældig godt, men at det så også bare kan tage vældig lang tid, og det synes jeg egentlig ikke der er grund til.
Jeg har indtryk af, at det er meget positive erfaringer, man f.eks. har fra Australien på det her punkt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-11-29:
Men jeg ved ikke, hvad erfaringer der er, og det er vi nødt til lige at undersøge.
Det er ikke, fordi jeg ikke stoler på spørgeren, men jeg er nødt til at undersøge det.
Nu arbejder vi i Justitsministeriet med mere end en ting ad gangen, og hvis man kigger på rækken af initiativer, så ser man, at der er rigtig, rigtig mange ting.
Det er også derfor, at jeg ikke lige kan sige en dato.
Jeg har bare sagt, at nu går vi i gang med at finde ud af, hvordan det hænger sammen, og så vil jeg da foreslå, at jeg inviterer spørgeren over til et møde, hvor vi lige drøfter rammerne for det og ser på, hvordan det kan passes ind i en dansk kontekst.
Vi er nødt til først lige at undersøge mulighederne, synes jeg.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-11-29:
Så vil jeg sige til ministeren, at det er fint nok, at vi undersøger det, og at vi selvfølgelig kommer til møde, hvis vi får et tilbud om det, og måske var det en anledning til, at regeringen gav hele området et større serviceeftersyn og altså også kiggede på sådan noget som grooming og på det forhold, at nogle jo altså bestiller overgreb på nettet; det har dansk politi også eksempler på, så vidt jeg er orienteret.
Så måske – og det skal ikke være et spørgsmål, bare en kommentar – skulle man se mere bredt på det her, så det er ikke kun er spørgsmålet om inddragelse af pas, men give hele området et eftersyn.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-11-29:
Vi har faktisk for kort tid siden haft fat i nogle af de her ting, men jeg synes da, at vi tager en drøftelse af, hvor langt vi skal gå med det.
Det er klart, at jo mere vi skal undersøge, jo længere tid tager det.
Nu synes jeg, at jeg i første omgang lige vil tage initiativ til at indhente erfaringer, og lad os så tage en drøftelse af, hvad de erfaringer siger, og så ser vi på, hvordan der kan strikkes noget sammen i en dansk sammenhæng, som giver mening på det her område.
Rasmus Prehn (S), 2017-11-29:
Hvad mener ministeren der skal gøres for at nedbringe antallet af indbrud i Region Nordjylland, hvor man på 10 dage har oplevet hele 105 indbrud?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen: »105 indbrud på 10 dage: Nordjylland ramt af indbrudsbølge« på Nordjyske.dk.
Mange tak, formand.
Hvad mener ministeren der skal gøres for at nedbringe antallet af indbrud i Region Nordjylland, hvor man på 10 dage har oplevet hele 105 indbrud?
Merete Riisager (LA), 2017-11-29:
Liberal Alliance er meget optaget af offentligt forbrug, og som jeg har sagt helt klart, er der noget, der ser helt forkert ud i forhold til den her sag.
Men det er styrelsen, der helt konkret skal gå ind og vurdere den, og det har jeg tillid til at de gør meget grundigt.
I forhold til det generelle er jeg også meget optaget af uddannelseskulturen på bl.a. VUC, men også hf osv.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-11-29:
Meget konkret i forhold til VUC Syd: Når den afrapportering, som ministeren afventer og vil dele med os andre, foreligger, forhåbentlig inden jul, kan jeg forstå på ministeren, i hvor høj grad vil der i den så være taget stilling til et eventuelt bestyrelsesansvar, altså om bestyrelsen har reageret tilfredsstillende?
Vil det være noget, der kommer til at indgå meget klart, så man kan forvente, at der også lokalt kommer en afklaring?
Jeg må jo sige, at den her sag har fyldt utrolig meget i det lokalområde, hvor jeg selv bor, og derfor er det selvfølgelig også vigtigt, at der kan sættes et punktum med den undersøgelse, som ministeren kommer med.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2017-11-29:
Her samarbejder EU's medlemslande om alt fra iværksættelse af civile og militære operationer og missioner til forskning og udvikling på forsvarsområdet.
Som bekendt er der i de seneste år iværksat en række initiativer, der har til formål at styrke dette samarbejde set i lyset af det stigende konfliktniveau i og omkring Europa.
Ønsket er, at EU i højere grad end tidligere skal kunne bidrage til håndteringen af de sikkerhedspolitiske udfordringer, som Europa står over for i dag.
Som sagt tidligere er der ingen, der seriøst taler om et EU-forsvar som en modsætning eller en konkurrent til NATO.
I den forstand ser regeringen ikke en modsætning i ambitioner om, at EU skal kunne klare mere selv.
Der er ikke en modsætning mellem EU og NATO.
I forhold til betydningen af Storbritanniens udtræden af EU er det jo for tidligt at sige noget om, hvordan det vil påvirke udviklingen i det sikkerheds- og forsvarspolitiske samarbejde.
Det vil jo afhænge af udkommet af forhandlingerne om Storbritanniens fremtidige tilknytning til EU.
Men det, Storbritannien giver udtryk for, er jo, at man lægger vægt på forsvarssamarbejdet i Europa.
Og man kan sige, at USA jo som bekendt aldrig har været en del af EU's sikkerheds- og forsvarssamarbejde, men har været – og vil fortsat være – en vigtig partner for Europa i rammen af NATO.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-11-29:
Altså, jeg synes bare, det virker lidt som en besværgelse, når forsvarsministeren hele tiden siger, at der ikke er nogen modsætning mellem at udvikle EU-samarbejdet og udvikle NATO-samarbejdet, og at der ikke er nogen, der mener, at EU skal have sit eget forsvar.
Men hvis man følger debatterne i eksempelvis Europa-Parlamentet, må man jo konstatere, at det er der ganske mange, der mener.
Altså, der er ganske mange, der mener, at EU skal udstyres med sin egen hær og ikke bare sådan en kampstyrke, som vi har i øjeblikket, der kan indsættes, men som aldrig er blevet indsat, altså at EU skal militariseres – for nu at sige det, som det er.
Jeg synes jo også, de bemærkninger, som Angela Merkel kom med i foråret, klart er udtryk for det samme, altså en ambition om, at EU skal kunne klare sig selv.
Og der siger jeg så bare, at der er meget, meget langt.
Altså, nu nævner forsvarsministeren selv spørgsmålet om forskning og udvikling, og det er sådan, at Det Europæiske Forsvarsagentur har et budget til forskning og udvikling i 2012 på 8 mio. euro.
Til sammenligning har man i Storbritannien til forskning og udvikling inden for forsvarsområdet i deres 10-årsplan afsat 178 mio. pund.
Det er altså 60 mio. kr. om året i EU-regi over for 1,5 mia. kr. på en 10-årsbasis i et enkelt land, nemlig Storbritannien.
Og det sætter jo ligesom tingene i perspektiv efter min mening.
Det er jo også derfor, det virker absurd, at vi nu står og diskuterer, om EU skal fylde mere forsvarspolitisk i en situation, hvor det land, som i virkeligheden er bedst rustet inden for det militære samarbejde, nemlig Storbritannien, udtræder.
Altså, i min optik hænger det ganske enkelt ikke sammen.
Der er en kæmpestor forskel på den ambition, som EU udtalt siger at man har, og så det, man i virkeligheden er parat til – om man så må sige – at smide i butikken, altså betale for.
Men hvordan ser forsvarsministeren egentlig på det?
Er forsvarsministeren ikke enig i, at der tales med meget store ord, men i virkeligheden er situationen den, at pengene ikke er der?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2017-11-29:
Men det taler jo ikke imod, at de europæiske lande skal arbejde sammen på forsvars- og sikkerhedspolitikkens område.
Det taler jo netop for, at vi skal prøve, om vi i fællesskab kan gøre noget af det, som vi i Europa er gode til, og som en militæralliance som NATO ikke er god til.
Jeg synes faktisk, det er en kerneting for Europa, at vi også på den måde med andre end militære midler kan styrke vores egen sikkerheds- og forsvarssituation.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-11-29:
Det kan jo være, at ministeren havde behov for det.
Hvem ved?
Det er jo sådan efter min bedste overbevisning, at hvis ministeren har ret i alt det, ministeren siger, om, at der er en masse ting, som EU er gode til, hvorfor er det så, at vi taler om militært isenkram nu?
Hvorfor er det så, at vi taler om alle de ting, som EU dybest set ikke er god til, og som EU jo dybest set har haft – reelt sagt – fiasko med, når man har forsøgt det selv?
Det mest eklatante eksempel var jo situationen i Bosnien, hvor vi måtte ringe efter amerikanerne for at få orden i den butik.
For mig at se virker det bare, som om ambitionerne ikke tilsvarer det, som man rent faktisk har at putte i det, f.eks. økonomi.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2017-11-29:
Men det er jo også derfor, at en række EU-lande har besluttet at styrke det samarbejde, fordi det, man har oplevet før i tiden, nemlig at alle render i hvert sit hjørne, er klart utilfredsstillende.
Det kan jeg sige med sikkerhed, da jeg jo både følger forsvars- og sikkerhedsdebatten i NATO-sammenhæng og i rådssammenhæng i Bruxelles.
Der er ikke den ambition om, at vi skulle trænge amerikanerne ud.
Tværtimod er alle enige om, at amerikanerne er en hjørnesten i Europas sikkerhed.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-11-29:
Der er heller ikke nogen tvivl om, at vi sandelig også mener det i Dansk Folkeparti.
Det er jo også derfor, at vi ikke forstår retorikken fra den tyske kansler.
Jeg bliver nødt til igen at forholde mig til det, der bliver sagt, altså at vi ikke kan forlade os på, at andre kommer og hjælper os.
Hvis det ikke er begyndelsen til en undergravning af NATO-samarbejdet, så ved jeg ikke, hvad det er.
Jeg kan simpelt hen ikke begribe, hvad Angela Merkel ellers skulle mene med den sætning.
Så sent som i går eller i dag – jeg tror, det var i går – var Rex Tillerton ude at sige igen, at USA står fuldstændig op om NATO.
Så for mig at se
må der være en eller anden form for forventningsafstemning mellem de europæiske politikere, for jeg har svært ved at se det, som Angela Merkel siger, på anden måde end som udtryk for, hvad jeg forestiller mig om det, nemlig at hun ønsker, at EU skal klare mere selv.
Rasmus Prehn (S), 2017-11-29:
Mener ministeren, at det er nødvendigt at se på bødestørrelser og reglerne for lovpligtige syn, i lyset af at næsten hver tredje bybus, der blev stoppet i en razzia i Aalborg den 16. november 2017, viste sig at have så store sikkerhedsmæssige mangler, at de skulle indkaldes til syn igen?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-29:
Tak for spørgsmålet.
Det lyder jo umiddelbart som et højt tal, hvis det er tilfældet, at næsten hver tredje bybus, der blev stoppet i en politikontrol i Aalborg den 16. november 2017, viste sig at have så store sikkerhedsmæssige mangler, at de skulle indkaldes til syn igen.
Men om det derfor er nødvendigt at se på bødestørrelser og reglerne for lovpligtige syn, kræver nærmere viden om manglernes karakter og omfang.
Man kan jo også spørge, hvorfor disse fejl ikke i større omfang er blevet fanget i det ordinære syn.
Spørgsmålet kan derfor ikke besvares på baggrund af informationer, der er umiddelbart tilgængelige, hvorfor det ligger uden for rammerne af et § 20-spørgsmål.
Det har mit ministerium også på forhånd gjort spørgeren opmærksom på.
Jeg må derfor henvise spørgeren til at stille spørgsmålet i Transport-, Bygnings- og Boligudvalget.
Rasmus Prehn (S), 2017-11-29:
Igen vil jeg sige, at vi har haft den her diskussion før, og jeg mener jo, at det, der er selve kernen i de her mundtlige § 20-spørgsmål, er at bede ministeren om en mundtlig holdningstilkendegivelse, og det her er så endnu et eksempel i en række af mange på, at der er bybusser, der kører rundt og er mangelfulde.
Vi havde her i sommer hele sagen om Dana Cup, hvor der var en hel masse busser, der blev stoppet, en hel masse busser, der fik klippet pladerne osv., en hel masse busser, der var ude på vejene og skulle køre med mindreårige til et sportsstævne – altså en hel masse busser, som simpelt hen ikke var i orden.
Nu kommer der så yderligere en sag om det her, og der mener jeg jo nok, at transportministeren har haft lejlighed til i løbet af de her 4 måneder, der er gået, siden vi så den seneste sag, at gøre sig nogle refleksioner over, hvad der skal til på det her område.
Det var jo en kæmpe sag i sommer, at der var de her mange bybusser, der kørte rundt, og som ikke var lovpligtige med hensyn til bremser og andet.
Nu er der så en ny sag, og der mener jeg altså, at man må kunne forvente, at transportministeren kan møde op i Folketinget og have nogle klare holdninger til, hvad der skal til på det her område for at stramme op.
Ministeren behøver ikke at indhente konkrete tal for den her specifikke situation, men der kan ministeren, på baggrund af at der nu har været en periode med flere på hinanden følgende sager, sige: Det er simpelt hen uacceptabelt, det skal der strammes op på, vi vil gøre nogle forskellige tiltag.
Så jeg er simpelt hen ikke enig med ministeren, når ministeren giver udtryk for, at det falder uden for, hvad man kan spørge om her under de mundtlige § 20-spørgsmål.
Jeg mener, at ministeren skal komme ind i kampen.
Det handler jo om sikkerhed på det her område, så jeg synes, vi skal have en diskussion af det her i salen.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-11-29:
Tak for det.
Og det lyder: Mener ministeren, at et EU-forsvar uden deltagelse fra USA eller Storbritannien vil føre til et »EU der kan klare mere selv« som udtalt af den tyske kansler, Angela Merkel?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2017-11-29:
Men det er jo ikke noget, der er givet udtryk for i NATO-sammenhæng eller i EU-sammenhæng, altså at der skulle være en ambition om, at Europa skulle erstatte USA.
Der er almindelig bred enighed om, at USA er hjørnestenen.
Vi kan konstatere i de faktiske forløb, at USA har bevilget et gigantisk milliardbeløb til Europas sikkerhed, og det viser jo alliancens store holdbarhed.
Men derfor kan der da være god ræson i at styrke samarbejdet, prøve at få europæisk industri udviklet, så vi ikke altid er nødt til at købe udstyret af amerikanerne, men vi kunne måske producere noget af det selv i Europa og dermed skaffe arbejdspladser i Europa.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-11-29:
Mener ministeren, at et EU-forsvar uden deltagelse fra USA eller England vil føre til et »EU der kan klare mere selv« som udtalt af den tyske kansler, Angela Merkel?
Merete Riisager (LA), 2017-11-29:
Men jeg kan sige, at jeg som minister er optaget af, at det ansvar, man får som ledelse i forhold til at drive en skole eller institution, må man også gøre i forhold til de forventninger, man kan have om faglighed, budget osv.
Der stiller vi nogle rimelige krav.
Går man langt ud over det, så har det selvfølgelig også nogle konsekvenser.
Men det må afhænge af det, som styrelsen afdækker, hvad der præcis skal ske fremadrettet.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-11-29:
Er ministeren enig med den tyske kansler, Angela Merkel, når hun udtaler, at europæerne skal tage deres skæbne i deres egne hænder og som konsekvens heraf bør oprette et EU-forsvar?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2017-11-29:
I EU-kredsen er der truffet beslutning om, at EU's sikkerheds- og forsvarspolitiske samarbejde skal styrkes i lyset af det stigende trussels- og konfliktniveau i og omkring Europa.
Derfor har man iværksat en række initiativer, som har til formål at styrke det mellemstatslige samarbejde på forsvarsområdet, senest med lanceringen af det forstærkede forsvarssamarbejde, der hedder Permanent Structured Cooperation, det såkaldte PESCO-samarbejde.
Jeg synes indledningsvis, at det er vigtigt at slå fast, at der ikke er tale om initiativer, der har til formål at udvikle et egentligt EU-forsvar.
Ingen taler om et EU-forsvar som en modsætning til eller en konkurrent til NATO.
Tiltagene har til formål at styrke det sikkerhedsog forsvarspolitiske samarbejde mellem EU's medlemslande, så EU i højere grad kan bidrage til håndteringen af de sikkerhedspolitiske udfordringer, som vi står over for i dag.
Det er også vigtigt for mig at slå fast, at regeringen støtter ambitionen om at styrke Europas evne til at bidrage til håndteringen af de aktuelle sikkerhedspolitiske udfordringer.
NATO er jo en militæralliance og hjørnestenen i europæisk sikkerhed.
Samtidig er alliancen også afgørende i forhold til at fastholde det amerikanske engagement i kollektiv sikkerhed.
Derfor er der i min optik ingen modsætning mellem udviklingen af EU's forsvarssamarbejde og det samarbejde, vi har i NATO.
Og derfor arbejder regeringen også for, at EU-NATO-samarbejdet styrkes og udvikles yderligere i de kommende år, så de fortsat kan komplimentere hinandens indsatser og instrumenter, så vi undgår unødig duplikation.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-11-29:
Jeg må jo altså bare konstatere, at da Angela Merkel udtalte de her ord i et øltelt i München tilbage i maj måned, var de jo efterfulgt af følgende sætning, nemlig at vi ikke længere kan forlade os på, at andre kommer og hjælper os.
Og man må sige, at når man tilføjer den bisætning til den sætning, som Merkel udtalte, så må man jo antage, at det er, fordi den tyske kansler ikke længere har tillid til NATO-samarbejdet.
Og jeg synes da, at det er dybt problematisk, hvis vi er derhenne, hvor forsvarsministeren her i dag står og siger, at det her ikke er en udfordring til NATO-samarbejdet, når vi har en tysk kansler – trods alt ikke en helt ubetydelig statsleder i Europa – som tydeligvis, i hvert fald hvis vedkommendes ord skal stå til troende, har en anden antagelse.
Der er det bare, at vores indstilling er den enkle, at det simpelt hen forekommer mærkværdigt, at EU nu skal hen at bruge rigtig mange ressourcer på at opbygge sin egen EU-hær.
Altså, når man kigger ned over listen over, hvor stor en andel af bruttonationalproduktet de enkelte EU-lande bruger på forsvaret, så må man jo sige, at det er ganske få, der lever op til den forpligtelse, vi har i NATO.
Så vidt jeg husker, er det Estland og Storbritannien, og Storbritannien er jo for så vidt på vej ud af EU-samarbejdet.
Så hvad er det egentligt, forsvarsministeren ser, at EU kan bidrage med i den her sammenhæng, særlig under hensyntagen til det forhold, at der jo indtil nu i hvert fald ikke har været vilje fra EU-landenes side til endog bare at leve op til målsætningen om de 2 pct., som vi skal betale til forsvaret i henhold til vores NATO-forpligtelse?
Tak for det.
Mit første spørgsmål lyder: Er ministeren enig med den tyske kansler, Angela Merkel, når hun udtaler, at europæerne skal tage deres skæbne i deres egne hænder og som konsekvens heraf bør oprette et EU-forsvar?
I 2016 havde EU 4.500 soldater i missioner.
Det skal måles op imod 85.000 FN-soldater og 24.000 fra Den Afrikanske Union og 18.000 fra NATO.
Jeg synes bare, det giver mere mening at samordne de her ting i NATO-regi i stedet for at forsøge at samordne det i EU-regi.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2017-11-29:
Det, der jo er EU's styrke, er, at der er 28, snart 27, lande, som i fællesskab udvikler politikker på det her område, og det, der er fælles for NATO-landene og de europæiske lande, der også er medlemmer af EU, er, at vi ikke ønsker en konkurrerende organisation med NATO.
EU skal koncentrere sig om det, vi er gode til i Europa, og som NATO ikke tager sig af, og derfor er der et stort arbejdsområde i bl.a. at sikre, at vi kan konkurrere på salg af militært udstyr.