runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Johansson (KF), 2019-03-19:
Tak for det.
Lovforslaget her handler jo, som flere af de foregående ordførere har været inde på, om at afskaffe iværksætterselskaber som selskabsform og nedsætte kapitalkravet for anpartsselskaber til 40.000 kr. fra de nuværende 50.000 kr.
Det synes vi er et meget fornuftigt lovforslag.
I Det Konservative Folkeparti vil vi meget gerne gøre det let at stifte og drive virksomhed i Danmark, og derfor arbejder vi også målrettet på at reducere erhvervslivets byrder generelt, men desværre har selskabsformen iværksætterselskaber, ivs'ere, vist, at det også kan blive for nemt at stifte et firma – 1 kr. er simpelt hen for lidt.
Og risikoen for, at selskaberne bliver brugt eller misbrugt, er det vel nærmere, til snyd og svindel eller på anden måde ender med at blive en byrde for samfundet, er for stor, når stifteren ikke i tilstrækkelig grad skal have hånden på kogepladen – og det er hverken i form af kapital eller i forhold til hæftelsen.
Derfor har ivs'ere været rigtig dyre for det offentlige, fordi mange er endt med at skulle tvangsopløses eller gå konkurs.
I forbindelse med at vi nu afskaffer ivs'erne, har det været en vigtig prioritet for De Konservative, at vi samtidig får reduceret kapitalkravet til ApS'erne, så det bliver en smule lettere at stifte et ApS nu, hvor vi så udfaser ivs'erne.
Så vi er rigtig godt tilfredse med lovforslaget og selvfølgelig også med, at vi i den forbindelse får sænket kapitalkravet til de 40.000 kr. fra de 50.000 kr.
Så vi støtter lovforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-03-19:
I lighed med Folketingets øvrige partier ønsker vi i SF også en balance mellem, at det på den ene side skal være let og nemt at oprette en virksomhed og være iværksætter, og på den anden side må vi jo også bare tage ansvar over for den ladeport af konkurser og svindel osv., som vi har set med ivs'erne.
I modsætning til i enkeltmandsvirksomheder hæfter man i ivs'erne jo kun for anparten, altså for den formue, der er i selskabet, hvorimod man i enkeltmandsvirksomheder hæfter ubegrænset.
Der har vi altså bare set alt for mange historier om, hvad der er kommet ud af det.
Så hvis vi i fællesskab vil det – og det hører jeg egentlig at Folketingets partier gerne vil, altså lave en model, som kan gøre det nemmere for iværksættere at starte op – jamen så skal vi selvfølgelig kigge på det her med, at man kun hæfter for sit indskud, sin anpart.
På linje med Socialdemokratiet, og jeg hører det også fra Alternativet og måske Enhedslisten, vil vi gerne se, om vi, inden vi skal stemme ved tredjebehandlingen, kan finde nogle andre muligheder.
Det er vi meget klar til.
Vi ved jo også, at vi har en erhvervsminister, der siger, at ministeren går meget op i små virksomheder.
Der mener jeg på linje med flere af mine kolleger, at vi skal kigge på mere end bare selskabsformen og det indskud, der bliver krævet, men også kigge på barselsfond til selvstændige eller på nogle af de problematikker med, at der er en række rettigheder, man kunne sige, at man selvfølgelig ikke har som iværksætter.
I SF har vi jo fremsat et forslag omkring medarbejderejede virksomheder, hvor et af elementerne er, at der er nogle medarbejderrettigheder, som man faktisk fører ind i den her nye selskabsform.
Det skal ikke være risikofrit at være iværksætter, men jeg tror, at vi godt kan skabe en model, hvor der alligevel er et sikkerhedsnet, så vi får flere til at prøve det af.
Og så er der det her med en balance.
Vi skal ikke have en selskabsform, der i for høj grad har givet incitament til alt for mange, der ikke har handlet på en ordentlig og fornuftig måde og dermed bare har sendt regningen videre til fællesskabet i form af et hav af konkurser og underskud, hvor man ikke hæfter for det, man egentlig har været ansvarlig for.
Det ligner jo ikke noget.
Men vi skal også gøre det nemmere.
Så vi støtter regeringens forslag, men jeg synes også, det er en fantastisk situation, at vi på det her område faktisk har alle Folketingets partier, der siger, at lad os prøve at se, om vi kan bevare nogle af de positive elementer i det, og så skal vi gøre op med, at der altså er for mange, der har misbrugt den her ordning.
Den kan ikke fortsætte i uændret form.
Ida Auken (RV), 2019-03-19:
Når man følger debatten i dag, får man jo et meget godt indtryk af, hvad dilemmaet er, når vi taler om ivs'er.
På den ene side vil vi gerne gøre det rigtig let at starte et selskab – det var derfor, vi gav mulighed for at lave et ivs for bare 1 kr. – og på den anden side skal vi jo sikre statskassen; vi skal sikre, at der ikke bliver svindlet; vi skal sikre, at kommunerne ikke sidder og får bud ind fra firmaer, der stort set ikke findes.
Derfor kan det være ret klogt at sikre sig, at man ikke har en ordning, som bliver misbrugt.
Jeg synes, at undersøgelsen fra Erhvervsstyrelsen viser, at der er problemer med den her ordning, som alle ordførerne før mig har anerkendt.
Fra radikal side synes vi også, at det er en god idé at prøve at løse det her.
En mulighed, som man jo foreslår, er at sætte kapitalkravet til anpartsselskaber ned fra 50.000 kr. til 40.000 kr. – det synes vi er en klog vej at gå.
Vi vil også gerne diskutere i udvalgsbehandlingen, om der er en mulighed for at redde ivs'erne, hvis nogle kan komme op med det helt geniale forslag.
Jeg synes ikke, det har været på bordet endnu; jeg synes heller ikke, at det har ligget i høringssvarene, at der var en vej til at redde ivs'erne.
René Gade (ALT), 2019-03-19:
Da vi sidst behandlede emnet i Folketingssalen, var det, fordi Dansk Folkeparti havde taget sagen op og lagde op til at få afskaffet iværksætterselskaberne.
Vi havde en god debat, og i Alternativet anerkendte vi også analysen af, at der i hvert fald var et problem.
Der var simpelt hen for meget snyd, og det blev udnyttet, at man kunne oprette de her selskaber uden at have, som der blev sagt, hånden på kogepladen økonomisk.
Der var nogle, der havde oprettet et absurd antal selskaber for absolut egen vindings skyld og uden ret meget vækst for Danmark.
Dog har vi hele tiden været meget kritiske over for at lukke selskabsformen, fordi vi faktisk mener, at man burde lave en bedre version; man burde måske gå ind at kigge på den kontrol, der har været, i stedet for – altså lade muligheden være der, men øge kontrollen og blive bedre til at vurdere, hvornår der er risiko for, at der er nogle, der vil snyde med det.
Der har der egentlig været en del interessante ting i spil også fra nogle af høringsparterne, der, som jeg også stillede spørgsmål om lige før, nævner eksempelvis Luxembourg, hvor man har valgt, at man kun må have anparter i ét ivs.
Altså, man kan ikke bare oprette x antal ivs'er, fordi man har slette motiver for øje; altså, man kan kun have en anpart i et ivs ad gangen.
Det kunne jo være en måde, man i hvert fald kunnet få dæmmet op for, som jeg forstår den taxisag, der var fremme, hvor der var nogle taxiselskaber, der oprettede rigtig, rigtig mange ivs'er.
Man kunne også gå ind at se på, om den her beløbsgrænse på 1 kr. faktisk gavner det vækstlag af selvstændige, som vi gerne vil have i Danmark.
Jeg tror, at der med eksempelvis ivs'er har været en mulighed for dem, der simpelt hen ikke har økonomi til at starte en reel større virksomhed og lægge x antal kroner i depositum eller stiftelse.
Der har simpelt hen været et behov.
Og i og med at man som enkeltperson kan oprette et personligt ejet selskab, hvor man så hæfter for det hele og ikke bare for stiftelsesbeløbet, så kan man jo så sige, at det kan man stadig væk, hvis man har lyst til at oprette noget selv uden at skulle lave et ApS. Jamen der er altså forskel.
I Alternativet ville vi gerne have beholdt ivs'erne.
Vi lytter meget til de høringsparter, også iværksætterforeninger, der siger, at det her altså er rigtig ærgerligt.
Vi kommer til at stemme nej til forslaget, men det kunne da være, at man i udvalgsbehandlingen kunne finde en løsning, der gjorde, at vi også vil blive positive over for det.
Alt efter hvor man er i livet kan det være den helt rigtige model.
Som jeg sagde før i et af spørgsmålene, som så blev til en kommentar, har jeg selv haft et ivs, og jeg har også været med i et ApS, og jeg har også haft en enkeltmandsvirksomhed.
Det har været afhængig af, hvor jeg var i livet.
Og der tror jeg, vi skyder os selv i foden ved at gøre det her i stedet for at gå ind i en dybere behandling af, hvad det er, vi kunne have forbedret.
May-Britt Kattrup (LA), 2019-03-19:
Tak for det.
I Liberal Alliance synes vi, det skal være nemt at starte virksomhed i Danmark, og det skal også være nemt at drive virksomhed i Danmark.
Vi ser gerne rigtig mange selvstændige iværksættere i Danmark.
Det er vigtigt for Danmark, og det er også dejligt, at der er mennesker, som gerne vil løbe en økonomisk risiko og yde en ekstra indsats for måske – man ved jo aldrig om det lykkes – at skabe en stor, god virksomhed.
Vi synes, at ivs'erne var en rigtig god idé, som vi gerne havde set fortsætte, men det viser sig jo altså desværre, at den konstruktion betød, at der kom en masse gæld til det offentlige, og at der kom mange flere tvangsopløsninger på statens regning, end der ellers ville komme, og dermed øgede omkostninger for det offentlige.
Derfor kan vi godt se det vigtige i at få det afskaffet.
Det, vi så gerne vil have gjort i stedet, eller det, vi gør i stedet, er at sætte noget i gang, som så kan hjælpe iværksættere på en anden måde.
Derfor foreslås det at nedsætte kapitalkravet fra 50.000 kr. til 40.000 kr., når man starter et anpartsselskab.
Vi havde egentlig gerne set, at det kom længere ned, men vi synes, at det her er et rigtig godt kompromis, og derfor støtter Liberal Alliance lovforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-03-19:
Lovforslaget her implementerer 5. hvidvaskdirektiv, og det siger jo sig selv, at det her også er noget, der i mange år efterhånden har været fokus på i EU, og der er kommet rigtig meget god lovgivning.
Der foregår selvfølgelig også løbende en diskussion, ikke kun om, hvorvidt vi får nok lovgivning, men også om, at vi gør det på den rigtige måde.
For der er rigtig meget at holde styr på, både for politikere i Folketinget – og det er jo vores eget problem, kan man sige – men også for virksomheder og finansielle institutter.
Med hensyn til dele af de ting, som vi også har diskuteret i forligskredsen, vil jeg nævne det her med 500-eurosedlen.
I SF er vi også åbne over for at kigge på andre større sedler.
Der foregår en diskussion lige nu omkring det kontantløse samfund.
Vi er imod, at vi i højere og højere grad prøver at udfase det at have mulighed for at betale med kontanter generelt, men der er på den anden side ikke nogen grund til at have meget store pengesedler florerende i det danske samfund.
En anden ting, som vi får rettet op på med det her forslag, og som vi synes er en rigtig god ting, er rapporteringspligten.
Man kan jo sige, at det er underligt, at man har en masse regler om compliance – man har complianceansvarlige, regler om, at det er ledelsen, der skal håndtere f.eks. hvidvaskrisici – og så har vi indtil nu ikke haft en rapporteringspligt; altså, at hvis du ligger inde med en viden, skal du give den videre.
Det får vi på plads nu.
Noget, som vi i SF også havde foreslået, og som vi er meget glade for er med, er, at man som ledelse skal sikre, at de whistleblowerindberetninger, der kommer, bliver der rent faktisk også fulgt op på.
Man må ikke stå i en situation, hvor man siger: Jamen det havde vi aldrig hørt om; de oplysninger var ikke tilgået os.
Så er der jo også det, vi har diskuteret i nogle år efterhånden, nemlig reelle ejere.
Og det er bredere end hvidvask, det er jo også skatteunddragelse, skattely osv., og det har vi desværre set utallige eksempler på, altså at man gennem meget kringlede manøvrer kan flytte store summer rundt.
Og det kan være helt uigennemskueligt, selv for myndigheder, selv for de dygtigste graverjournalister, at følge pengestrømmene til deres endemål, fordi der er mulighed for simpelt hen at gemme sig.
Det er vi ved at få rettet op på.
Jeg synes også, det er godt, at truster, som vi jo ikke rigtig kender i dansk lovgivning, og som er sådan et commonwealthfænomen, også bliver underlagt, at vi simpelt hen skal vide, hvem der i sidste ende står bag det her.
Alt i alt er vi meget glade også for det her lovforslag og støtter det selvfølgelig.
May-Britt Kattrup (LA), 2019-03-19:
Tak for det.
I Liberal Alliance tager vi skarpt afstand fra hvidvask og snyd.
Desværre har vi jo set nogle sager, som er helt uacceptable.
Derfor vil vi gerne stramme op på regler, kontrol og straf.
I det her lovforslag lægger vi op til at udvide kredsen af personer, som kan leve op til kravene om egnethed og hæderlighed, de såkaldte fit and proper-krav.
Det betyder, at Finanstilsynet har mulighed for at reagere, hvis man ikke finder, at personer er egnet til at indtage en nøglerolle i et betalingsinstitut, pengeinstitut eller e-pengeinstitut.
De nye regler vil ikke få indflydelse på allerede ansatte i disse stillinger.
Derudover vil vi lave en politik, som sikrer og fremmer en sund virksomhedskultur.
Det skal bidrage til, at medarbejderne er opmærksomme på, om der eventuelt foregår aktiviteter, som kan forbindes med hvidvask eller anden finansiel kriminalitet.
Det vil være den administrerende direktør, som skal være ansvarlig for, at politikken forankres i organisationen.
I naturlig forlængelse heraf – når man nu beder medarbejdere om at have større opmærksomhed – skal det jo også være sådan, at medarbejderne kan fortælle om den ting, de eventuelt opdager.
Så hvis man ser noget, som man mener har karakter af kriminalitet, skal man kunne gå videre med det uden at være bange for repressalier eller være nervøs for ens fremtidige karriere.
Derfor går vi ind og foreslår, at man styrker whistleblowerordningen.
Det giver selvfølgelig kun mening at bede personalet om at være opmærksomme, og det giver kun mening at styrke en whistleblowerordning, hvis direktionen eller ledelsen også reagerer på de indberetninger, der kommer.
Så det er også noget, vi vil sætte fokus på.
Derfor er det også vigtigt at tænke filialer fra tredjelande ind i lovgivningen.
Det foreslås derfor at give bemyndigelse til Finanstilsynet til at fastsætte regler for filialer af virksomheder for tredjelande.
Men ud over de tiltag, som jeg har nævnt her, er der en række af tiltag, som følger op på dele af vores aftale fra efteråret 2018 om yderligere initiativer til en styrket indsats på hvidvaskområdet.
og Liberal Alliance støtter forslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2019-03-19:
Også fra radikal side er vi positive over for at implementere det her direktiv.
Det glæder os, og det er nærmest sød musik i vores ører, det er dagens højdepunkt, at både Dansk Folkepartis ordfører og Enhedslistens ordfører sådan står og godt kan se, hvilke utrolige fordele det giver, at EU eksisterer, at EU står sammen om at bekæmpe den her grænseoverskridende kriminalitet, og at det sandelig er godt, at vi har den institution i en stærk udgave.
Det glæder vi os også over i Radikale Venstre.
Og så vil jeg bare sige, at jeg sådan set er helt enig med hr. Pelle Dragsted i, at der er behov for yderligere finansiering til Finanstilsynet.
Det er også noget af det, som vi har foreslået og kæmper for i de igangværende forhandlinger.
René Gade (ALT), 2019-03-19:
Tak for det.
I Alternativet bakker vi op om lovforslaget.
Generelt ved de her reguleringer af finanssektoren i årene, vi står i lige nu, er det altid et spørgsmål for os, om vi gør nok.
Men jeg synes, at det er meget glædeligt, at vi sammen i Folketinget står vagt om, at nu skal der i hvert fald gøres noget.
Jeg synes, at lovforslaget er fint.
Jeg tror, at det eneste, vi kommer til at dykke ned i, ud over den fine gennemgang, der har været fra mine ordførerkolleger, er et par kommentarer fra Mellemfolkeligt Samvirke og Oxfam IBIS, bl.a. om en mulighed for ikke at oplyse adresse, men at det er nok at angive det land, man har en virksomhed i.
Der kan være noget med, at man kan omgå reglerne og smutte fra det, hvis man har intentioner om det.
Der bliver der anbefalet bøder fra nogle instanser.
Det er lige før, jeg vil sige, at det kunne være okay med en tvangsopløsning.
Det er noget af det, vi vil kigge nærmere på i udvalgsbehandlingen, men generelt er vi positive over for lovforslaget.
May-Britt Kattrup (LA), 2019-03-19:
Desværre er det nødvendigt at stramme op på lovgivningen og kontrollen i den finansielle sektor på grund af nogle meget kedelige sager om hvidvask og kriminalitet.
Penge, som stammer fra disse aktiviteter, kan meget let ende som en finansiering af terror.
Lovforslaget gennemfører dele af 5. hvidvaskdirektiv og dele af den politiske aftale fra september 2018.
Det foreslås, at loven vedrørende hvidvask udvides til at omfatte kunsthandlere og aktører på det virtuelle valutamarked, da det vurderes, at der også her er potentiel risiko for hvidvask.
Der foreslås ligeledes indført regler og tiltag, som skal medvirke til, at registeret over reelle ejere altid er opdateret og gennemsigtigt.
Desuden forbydes brug af 500-eurosedler.
Liberal Alliance støtter forslaget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-03-19:
Det er en implementering af dele af EU's 5. hvidvaskdirektiv og dele af den politiske aftale fra september 2018 om yderligere initiativer til styrkelse af indsatsen mod hvidvask og terrorfinansiering.
Som en del af 5. hvidvaskdirektiv er der en række helt konkrete initiativer, som lovforslaget implementerer, bl.a. at hvidvasklovens anvendelsesområde udvides til at omfatte kunsthandlere og aktører på det virtuelle valutamarked.
Det er vigtigt, at vi har en balance på dette område.
Vi skal på den ene side sikre, at misbrug af virtuelle valutaer med kriminelle hensigter vanskeliggøres; på den anden side skal der selvfølgelig også være plads til innovation og teknologiske fremskridt.
Årsagen til, at kunsthandlere bliver taget med, er, at det altså også vurderes at være et sted, hvor der er potentiel stor risiko for hvidvask.
Jeg må jo indrømme, at vi på det her område overimplementerer et EU-direktiv eller hvidvaskningsdirektivet, fordi den beløbsgrænse, vi anvender i forbindelse med kunsthandlere, er 50.000 kr., og den kunne faktisk have været højere.
Men det er som sagt en overimplementering, og det er vi jo traditionelt lidt kritiske over for i Venstre, men i det her konkrete tilfælde giver det god mening.
Forvaltere af udenlandske truster bliver omfattet af forpligtelsen til at registrere reelle ejere, for det er vigtigt, at vi øger gennemsigtigheden i ejerstrukturen bag selskaber.
Der bliver også en hjemmel til at indføre elektroniske systemer – det skal sikre rettidig identifikation af bankkonti, og det vil også øge gennemsigtigheden med ejerskabet til de pågældende konti.
Fra vores aftale fra september 2018 udmønter det her lovforslag en anden del af whistleblowerordningsbeskyttelsen, nemlig at tidligere ansatte ikke skal kunne behandles ufordelagtigt, hvis de indberetter potentielle overtrædelser af hvidvaskloven.
Som det også er blevet nævnt, laver vi også et forbud mod anvendelse af 500-eurosedler i Danmark.
Det gælder udlevering, veksling og betaling, og årsagen er, som tidligere beskrevet, at vi har set 500-eurosedlen været benyttet i forbindelse med kriminelle aktiviteter.
Det er en meget værdifuld pengeseddel, som betyder, at meget store værdier kan skjules på meget begrænset plads.
Det er ikke forbudt at besidde en 500-euroseddel, men veksle den kan man altså ikke.
Der kommer også en rapporteringsforpligtelse for virksomhedernes daglige ledelser og nøglepersoner.
Det indføres for at sikre, at advarsler om hvidvask og terrorfinansiering skal indberettes til den øverste ledelse, og det vil sikre, at den øverste ledelse af virksomheden har det fornødne og nødvendige fokus på hvidvask.
Det er ganske fornuftige elementer, både at vi får implementeret 5. hvidvaskdirektiv og selvfølgelig de opstramninger på hele området, som vi har aftalt i efteråret.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-03-19:
Det er så modtaget i samme ånd – tak.
René Gade (ALT), 2019-03-19:
Det synes jeg da næsten at jeg skylder.
Altså, hvis jeg er positivt stemt, har jeg også let til smil, og det var den indirekte billedskabelse, som ordføreren brugte fra talerstolen, der lige fik mig til at smile.
Det var ikke indholdet eller substansen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-03-19:
Jeg vil gerne gå lidt videre i forhold til den debat, vi havde om det forrige lovforslag, L 189, for som jeg sagde tidligere, hænger de her tre lovforslag, som vi behandler, jo uvilkårligt ganske meget sammen.
Dels er det aftalestof i den finansielle forligskreds, dels er det en række af de initiativer – hvad Socialdemokraternes ordfører hr. Morten Bødskov var inde på – der følger nogle anbefalinger fra den rapport, vi fik lavet, om at gøre området bedre rustet til fremtidige udfordringer.
Der får vi også implementeret en række af de delelementer i det lovforslag, der så her hedder L 208.
Det er jo rigtigt, at vi også med det her lovforslag får en ændret tilgang til benyttelse og udstedelse og – i hvert fald i Danmark – veksling af 500-eurosedler.
I Dansk Folkeparti er vi jo lidt ærgerlige over, at vi ikke samtidig også fik taget favntag med 200-eurosedlerne og også med de danske tusindkronesedler.
Det er jo en uomtvistelig kendsgerning, at der foregår meget spekulation, og det er en måde at placere sine såkaldte sorte penge på, at man bl.a. gør det i de her typer af valuta, som ikke fylder ret meget, men har en meget stor værdi.
Lige uden for Christiansborg her har vi jo noget, der hedder Christiania, sjovt nok, og der vurderer man jo at der hver måned passerer omkring 100 mio. kr. igennem kasseapparaterne, som så ikke har strimler på og registrerer, hvad der bliver købt.
Men der er 100 mio. kr. i omsætning af euforiserende stoffer osv. på Christiania.
Og forskellige tv-stationer har kunnet dokumentere, hvordan transporten så foregår ud af Danmark, ned ad forskellige vejnet, og så tager man ned til Spanien og Portugal og sådan nogle steder og køber nogle nye forsyninger, som jo kommer meget nemt ind fra Marokko og andre steder i Nordafrika, og så kommer der nye forsyninger op til borgere, der begiver sig ud på Christiania.
Jeg skal ikke her fra talerstolen nævne, hvordan det foregår, men det er jo ikke altid lige nemt at få pengesedlerne med over grænsen, i tilfælde af man bliver stoppet, så de bliver sådan placeret nogle sjove steder på kroppen.
Og der kan man altså have mange penge, når det drejer sig om 500-eurosedler, men det kan man så sandelig også, når det drejer sig om en 200-euroseddel, som jo trods alt repræsenterer en værdi på halvanden tusindkroneseddel.
Det kan man jo så synes er lystigt – og jeg kan se, at hr. René Gade synes, det er sjovt – men det er jo den måde, det foregår på, og det er jo 100 mio. kr. om måneden.
Det er over 1 mia. kr., der kører ud af Danmark på den måde år efter år.
Jeg synes jo, at det var et rigtig godt sted at gøre noget ved det.
Så ville vi også samtidig få gjort noget præventivt i forhold til alle de andre såkaldte sorte penge, som cirkulerer rundt og bliver gemt under madrasserne i Danmark.
Det giver god fornuft at se på de tiltag.
Og vi vil sådan set bare fra Dansk Folkepartis side sige, at det er en god begyndelse – det, som vi kommer ud i nu, med 500-eurosedlerne – men Dansk Folkeparti vil gerne gå et stykke længere.
Men vi støtter det samlede lovforslag, sådan som vi også gjorde med det tidligere og også gør med det efterfølgende lovforslag.