Frederik Vad (S), 2023-11-30:
Tak for det.
De almene gymnasier er historisk set en kæmpe succes i det danske velfærdssamfunds historie.
Der er generelt rigtig høj trivsel.
Der er enormt mange, der får en studenterhue som den første i familien.
Det er en del af infrastrukturen i en stor del af landet i forhold til uddannelse.
Der er enormt mange, der bliver klar til livet, får venner, der følger dem gennem tilværelsen, får en god uddannelse og et godt arbejde og får en meget god portion dannelse med i livsrygsækken.
Men der er også udfordringer.
Jeg vil prøve at fremhæve fire visioner, som samtidig rummer nogle udfordringer.
Den første handler om, at alle skal kunne få en uddannelse, uagtet hvor de bor henne i landet.
Her spiller de almene gymnasier en meget, meget stor rolle.
De er en del af rygraden i mange lokalsamfund.
De sørger for, at der er lærere, pædagoger, sygeplejersker og på sigt ingeniører og andre med en lang videregående uddannelse til rådighed for erhvervslivet og lokalsamfundet.
Det sikrer, at mange af dem, som måske ikke ville kunne få en uddannelse ellers, kan få en.
Og så er der den afledte effekt, at mange af de åndsfyrster, som arbejder på de almene gymnasier, bidrager lokalt til teaterforeningen og foreningslivet i bred forstand og opretholder et kulturliv lokalt.
Men der er også nogle udfordringer forbundet med den her vision.
Demografien peger jo den tunge ende nedad.
Og frem mod 2032 ved vi med sikkerhed at ungdomsårgangene bliver mindre og mindre.
Det betyder, at det kan være svært at opretholde gymnasier og hf lokalt, men vi ved også samtidig, at mange af dem, der så er tilbage lokalt, er dem, der allermest har brug for et uddannelsestilbud tæt på, hvor de bor.
Den anden vision handler om, at kvaliteten skal være høj.
Der har vi nogle store udfordringer.
Det er der sådan set ikke nogen problemer i.
Men hvis man ikke kan matematik, hvis man ikke kan læse og skrive, og hvis man ikke kan tale fremmedsprog overhovedet, risikerer man at få mange nederlag på sin almene gymnasieuddannelse, der kan gøre det meget, meget svært både socialt og fagligt at komme videre.
Det leder mig over til den tredje vision, som handler om at bekæmpe faglig mistrivsel og sikre meget høj faglig trivsel.
Mistrivselsdebatten i Danmark er blevet en stor gryde af en masse forskellige bekymringer, tal og statistikker, som er meget, meget alvorlige, og som bliver blandet sammen i en pærevælling.
Vi taler meget sjældent om faglig mistrivsel.
Vi taler meget sjældent om alle de unge, der sidder i klasserne og forsøger at overleve gennem en skoledag og håber på ikke at blive valgt af læreren og håber på at komme i gruppearbejde, hvor man ikke behøver at bidrage, fordi man er bange for at blive afsløret i, at man ikke kan fagene.
Den form for mistrivsel skal vi bruge lidt mere tid på at diskutere.
Hvad bilder vi os egentlig ind?
Vi kan simpelt hen ikke være bekendt at lade alle dem, som måske ikke er i stand til at læse og skrive, henslæbe 3 år i en gymnasieuddannelse, hvor de sådan set bare bliver bekræftet i, at de har meget, meget svært ved at følge med.
Den fjerde vision handler om, at dannelsen skal føre til livsmestring.
Når jeg er rundt på gymnasier og taler med unge mennesker og følger debatten, kan jeg se, at viden om, hvordan samfundet fungerer, og viden om internationale forhold og international politik mange steder aldrig har været højere.
Rigtig mange unge i dag ved sindssygt meget om den verden, de er en del af.
De er enormt begavede og kloge.
Men livsmestring handler også om nogle andre ting.
Det handler om myndiggørelse.
Det handler om, om man er i stand til at håndtere modstand, man møder på sin vej.
Det handler om respekt for andres synspunkter.
Med de ord vil jeg læse en vedtagelsestekst op på vegne af Socialdemokratiet, Venstre, Moderaterne, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti.
Den lyder således: Forslag til vedtagelse
»Formålet med de gymnasiale uddannelser er at forberede til videregående uddannelse, herunder at være alment dannende.
Færre studenter begynder imidlertid på en videregående uddannelse kort efter deres studentereksamen.
Folketinget ønsker at fastholde gymnasiets formål og ønsker derfor, at uddannelserne skal være præget af et højt fagligt niveau, der forbereder eleverne til at kunne studere på en videregående uddannelse.
Folketinget ønsker, at der er attraktive ungdomsuddannelsesmiljøer i hele landet og støtter derfor op om regeringens ambitioner om at understøtte campusdannelser og indrette økonomien på ungdomsuddannelserne således, at det understøtter attraktive ungdomsuddannelsesmiljøer uden for de større byer.«