runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-25:
I forhold til udarbejdelse af de her digitale søkort handler det jo om sikkerhed til søs, og det handler om at forebygge så meget, vi overhovedet kan her fra Folketingets side i forhold til de beslutninger, som vi træffer.
Det sidste, jeg har hørt, er, at alle ansatte i Geodatastyrelsen har valgt at sige op i forbindelse med den her udflytning.
Hvordan kan vi fremadrettet være med til at sikre, at de beslutninger, som bliver taget i Danmark, ikke påvirker Grønland og de opgaver, som skal løses for Grønland?
Christian Juhl (EL), 2016-10-25:
Jeg kan kun sige tak for kommentarerne.
For jeg synes, det er vigtigt, at vi netop har dialogen med den grønlandske regering, sådan at vi kan sige, om det er den ene eller den anden vej, vi skal.
F.eks. med Siriuspatruljen og andre ting tror jeg, det er vigtigt, at vi prøver at sige: Er der nogle unge grønlændere, som kunne være interesserede og måske endda få sig en uddannelse inden for forsvaret, ja, måske endda også løse andre opgaver på skibene.
Der er jo masser af ting, der skal laves i fremtiden, og derfor ligger der rigtig mange arbejdspladser.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-25:
Mange tak for ordførertalen.
I forhold til Arktis er det jo et kæmpestort emne, og vi kommer meget vidt omkring og snakker både miljø og klimaforandringer og forsvar og alle mulige ting.
Derfor er det også svært at vælge, hvad det egentlig er for nogle spørgsmål, man gerne vil stille.
Men jeg vil gerne give ordføreren ret i, at der er behov for en større inddragelse af grønlændere i forhold til forsvarets opgaver i Grønland.
Jeg var selv i Station Nord med Forsvarsudvalget efterfølgende den tur med Grønlandsudvalget, og jeg var den første grønlænder, som dem, der var udstationeret i Station Nord, mødte.
Så en større inddragelse både i forhold til et frivilligt beredskabet, men i høj grad også et lønnet job i Arktisk Kommando giver rigtig god mening.
Det vil jeg gerne bakke op om.
I forhold til søkort er jeg lige kommet fra Grønland i går, hvor jeg har talt med to forskellige medlemmer af naalakkersuisut, den grønlandske regering, om det her med et søkort og et beredskab.
Og jeg ser et kæmpestort behov for at presse på og at prioritere den her opgave.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-10-25:
Jamen jeghar været involveret i den diskussion, for jeg ved, at der er nogle konkrete udfordringer på den her base, jeg desværre ikke kan huske hvad hedder.
Man har set, at der er et miljømæssigt problem med den her base, der var aktiv tilbage i 1960'erne, som jeg husker det.
Og der er sikkert også andre eksempler.
Igen mener jeg bare ikke, at det skal komme på tværs af den aftale, vi har.
Hvordan vi så får det løst, og hvem det er, der skal betale regningen, er ikke mit bord.
Det er der andre der må håndtere, men selvfølgelig skal vi have fundet en løsning på det.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-25:
Jeg er sikker på, at Grønland ikke på nogen måde sætter spørgsmålstegn ved den sikkerhedspolitiske vigtighed af amerikanernes tilstedeværelse i Grønland og i det hele taget, men det behøver ikke ske på bekostning af Grønlands miljø.
Grønland har jo ikke, hvad skal man sige, de store gevinster ved, at amerikanerne er til stede.
Hvad mener ordføreren skal gøres nu, hvor Venstre er i regering alene?
Mener ordføreren, at man vil kunne se forbedringer på det område?
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-10-25:
Jamen jeg har selv haft lejlighed til bl.a. at besøge Thule Air Base i Grønland, og jeg anerkender også spørgsmålet.
Nu kan jeg ikke huske, hvad den nedlagte amerikanske base hedder, men der er også en miljødiskussion om oprydningen af den.
Selvfølgelig er det vigtigt, at vi hele tiden sørger for, at der er ryddet op i de forskellige, skal vi kalde det efterladenskaber, der er.
Jeg vil samtidig også bare sige klart herfra, at den aftale, vi militært har med en af vores nærmeste allierede, nemlig USA, også er strategisk, militært og sikkerhedspolitisk vigtig for kongeriget Danmark, og derfor gælder det selvfølgelig om at finde, skal vi sige balancegangen, så vi på den ene side får sikret miljøet og oprydningen og på den anden side også stadig væk har det stærke militærfaglige, sikkerhedspolitiske samarbejde.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-25:
Arktis er jo et område, som mange ikkearktiske lande ser meget på og også ser som et indsatsområde i fremtiden, hvad angår de nye sejlruter, og hvad angår mineralske råstoffer, og af geopolitiske årsager.
Kongeriget Danmark er en del af det arktiske og af Arktisk Råd, men alligevel har Danmark et samarbejde med amerikanerne, hvilket i sidste ende har bragt og stadig bringer store problemer med sig i form af stor miljøforurening i Grønland baseret på amerikanerne og danskernes forsvarsaftale.
Hvad mener ordføreren skal gøres for at sikre, at Danmark som kongerige kan leve op til, at man arbejder for et godt og rent og miljømæssigt bæredygtigt Arktis?
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-10-25:
Jeg ved, at det er en stor debat over for EU som system, men også i forhold til nogle lande i EU.
Jeg synes bare stadig væk igen, at det burde vi diskutere et andet sted, for her diskuterer vi altså fremtiden for, hvordan og hvorledes vi får sikret både sikkerheden og de miljømæssige gevinster, og så er det, som jeg ser det – i gåseøjne – stadig væk en handelsmæssig diskussion.
Det kan man så være uenig eller enig i, men den må så blive taget et andet sted.
Carsten Bach (LA), 2016-10-25:
Det er jo et meget konkret spørgsmål, og jeg tror ikke, at jeg her fra talerstolen vil forsøge at komme med eller skitsere nogen konkrete løsninger, andet end at jeg igen vil gentage, at jeg ser meget frem til, at regeringen fremlægger deres strategi for det, og at vi i Liberal Alliance helt sikkert vil være meget konstruktive i den dialog, der skal til efterfølgende i forhold til udmøntningen af regeringens strategi for arktisk forskning.
Christian Juhl (EL), 2016-10-25:
Så kunne vi se, om ikke vi inden for den tidsramme kunne få de her opgaver færdige, og så kunne nogle nye jo starte på en frisk i Aalborg.
Jeg er helt overbevist om, at det for det første ville være den hurtigste måde, for det andet den mest effektive måde, fordi de folk, der har været der, har en meget stor kapacitet, og for det tredje tror jeg, at når vi gør regnskabet op om et par år og skal spørge ministeren, hvad hele den dér flytten rundt så har kostet, vil det også vise sig at være det billigste.
Jeg vil endda gå så langt som til at sige med hensyn til de samtaler, der i hvert fald ifølge Venstres ordfører angiveligt finder sted mellem regeringen og USA, at hvis de ikke relativt hurtigt fører til en aftale, mener jeg, at Danmark selv skal tage fat og få ryddet op i det, og så må de jo bagefter prøve at placere regningen der, hvor den skal placeres.
Derfor mener jeg, at vi jo har en meget, meget stor pligt, da vi har lavet aftalerne om det, til også at sørge for, at der sker noget, og der kan Danmark jo først og fremmest sige: Så rydder vi op og betaler regningen, og så sender vi den videre, hvis vi mener, at vi kan få amerikanerne til at betale den.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-25:
Hvordan kunne ordføreren forestille sig at man samarbejdede i forhold til at etablere en arktisk forsknings-hub i Grønland, i Arktis?
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-25:
Amerikanernes tilstedeværelse handler om at forsvare Vesten, men man må sige, at det har været på bekostning af Grønlands miljø og uden at give job til det grønlandske folk.
Jeg synes ikke, at det skal være okay for Danmark at høste frugten af et godt samarbejde med USA på bekostning af Grønland.
Man må tage ansvar og også tage ansvar for det, man har givet tilladelse til.
Det skulle da bare mangle.
Jeg synes, at Danmark skulle mande sig op og gøre noget ved problemstillingen, så det ikke bare bliver ved snakken, men omsættes i handling.
Amerikanernes tilstedeværelse vil jeg gerne nævne en gang mere.
Ordføreren er fortaler for et rent miljø, for antiuranudvindinger og for mange gode ting, som jeg mener det er vigtigt at tage med i den her sammenhæng.
Amerikanernes tilstedeværelse ifølge Danmarks og USA's forsvarsaftale har gjort, at vi i dag står med den udfordring, at en meget stor del af Grønlands miljø er forurenet i en sådan grad, at der er tale om grusomme tilstande, må man sige; det er det i hvert fald i henhold til den seneste rapport, vi har set i det videnskabelige tidsskrift, som hedder Geophysical Research Letters, og som dokumenterer, at der er en stor miljøforurening i Grønland, og at man ikke har gjort rent efter sig, på trods af at man i Canada og USA, som har været udsat for lignende tilstande, har gjort noget ved det og har gjort rent efter sig.
Men hvad angår Danmark, er der ikke sket noget.
Har ordføreren noget at tilføje om det?
Christian Juhl (EL), 2016-10-25:
Nu vil jeg helst ikke udtale mig på vegne af regeringen, og det tror jeg også man vil have sig frabedt.
Det, jeg siger, er på Enhedslistens vegne.
Vi vil gerne arbejde så aktivt om Arktis som muligt, og jeg tror, ministeren kan bekræfte, at jeg adskillige gange har påpeget behovet for det.
Han har også jævnligt sagt, at her har vi lavet den løsning; her har vi grønlænderne med; her har vi færingerne med; her har vi nogle formøder og den slags ting.
Og jeg synes, der sker en udvikling.
Det kan godt ske, det går for langsomt, men så er det vigtigt, at vi netop bruger vores nordatlantiske kollegaer til at få sat ord på og pege præcis på, at i dét udvalg, i dén komité og i dét råd halter det stadig væk.
Og lad os så prøve at kæmpe det igennem.
Tak for det.
Jeg er enig i, at uddelegeringen skal ske meget målrettet og meget systematisk.
Vi har jo et interesse- eller skæbnefællesskab, så længe vi er i rigsfællesskab sammen.
Det er noget, der siger sig selv.
Og derfor ser jeg også helst, at grønlænderne og færingerne får lov til at sidde med ved bordet.
Det havde vi jo i starten nogle problemer med og, i hvert fald i nogle af rådene og komiteerne, nogle slagsmål om.
Det er rettet mange steder, og jeg synes, at vi i fællesskab skal sige til regeringen, at det skal rettes de steder, hvor det ikke er rettet.
Der skal vi sørge for at færinger og grønlændere er med. Nogle gange er vi også nødt til at acceptere, at det så er i et parallelt forløb, hvor man inddrager formøder.
Det er i hvert fald et minimum, at man gør det dér, hvor det ikke er muligt at flytte rundt på pladserne.
Det er ikke første gang, vi diskuterer det.
Jeg mener, at det er amerikanerne, der skal rydde op.
Forureneren skal rydde op efter sig.
Sådan må det være under alle forhold, og især når nogle er der gratis i området, må man sige, at der er en dobbelt forpligtelse til at rydde op.
Jeg har fulgt med i det og læst nogle af de artikler, der på det seneste er skrevet om de gamle baser.
Men jeg mener også, at vi har hørt historien fra Thule, hvor det blev forsikret, at der aldrig ville komme atomvåben, men hvor det rent faktisk blev afsløret.
Det blev selvfølgelig afvist i første omgang, men senere blev det erkendt, at det endda var en bombe, som man jo stadig væk ikke ved om er fundet; sandsynligvis har amerikanerne fjernet den.
Men sådan nogle ting er jo ret ubehagelige.
Jeg vil sige, at havde jeg været grønlænder, ville jeg have sagt: På de her betingelser kan vi altså ikke have gæster i vores land, og så ville jeg have forlangt nogle ting.
Jeg synes også, at Grønland med fuld ret kan forlange en leje af det jord, der bliver brugt, og så skal vi i fællesskab sikre, at der er krav om oprydning, uanset om det er på Thule, eller om det på nogle af de helt gamle steder.
Karina Adsbøl (DF), 2016-10-26:
Spørgeren er ikke aggressiv, men spørgeren er bekymret over den her udvikling, som vi kan se, i forhold til de familier, som det handler om, de børn, som det handler om, og de børn, der ikke kan håndtere at være i en skole, men som bliver tvunget til en lang skoledag.
Ja, det er jeg berørt af, men jeg er ikke aggressiv.
Det ved ministeren også godt.
Det er et område, jeg kerer mig om, og jeg synes, det er meget, meget ærgerligt, at det her sker.
Og så vil jeg igen vende tilbage til det med den opsættende virkning, som ministeren ikke har svaret på.
Er det ikke en god idé, at vi får en opsættende virkning på det her område, så familier ikke lige pludselig får frataget erstatning for tabt arbejdsfortjeneste?
Karen Ellemann (V), 2016-10-26:
Baggrunden for, at jeg arbejder sammen med undervisningsministeren – og vi arbejder sådan set på at lave det her – er jo, at det er to lovkomplekser.
Det er både en folkeskolelov, og så er det en lov om tabt arbejdsfortjeneste.
Nej, de enkelte lovkomplekser er ikke hver især problematiske, men de skal spille sammen, eftersom børn i det her land går i skole og børn i det har land har ret til undervisning.
Derfor skal tingene hænge sammen.
Og undskyld mig, men jeg synes, det er useriøst at være aggressiv over, at der ikke er en dato for, hvornår et brev kommer.
Vi er i gang med at lave det.
Det er to ministre, der sammen laver det her brev, fordi der er tale om to lovkomplekser.
Det laver man ikke bare lige en eftermiddag, hvor man sætter sig sammen ved et skrivebord.
Vi er i gang med at udarbejde det.
Det kommer snart ud.
Jeg skal love at orientere spørgeren og udvalget, og man får et kopi af brevet, når det bliver sendt ud til kommunerne.
Som jeg også sagde i den forrige besvarelse, er det jo ikke lovligt at fratage kompensation uden saglig grund, og selvfølgelig skal en kommune overholde loven, når der træffes afgørelser.
Det handler bl.a. om at sikre, at en afgørelse er både velbegrundet og saglig.
Det gælder selvfølgelig også i sager, der handler om hjælp til dækning af tabt arbejdsfortjeneste.
Derfor er det min overbevisning, at det klare hyrdebrev, den her redegørelse, som redegør for, hvordan reglerne er, vil være med til at tydeliggøre reglerne.
Dermed har det jo det formål at forebygge, at kommunerne laver fejl i fremtidige afgørelser.
Karina Adsbøl (DF), 2016-10-26:
Mener ministeren, at lovgivningen er klar og tydelig på det her område, i forhold til hvordan kommunerne tolker lovgivningen?
Ministeren vil sende det her hyrdebrev ud, men kan ikke sige noget om, hvornår ministeren vil sende det ud.
Jeg ved godt, at ministeren vil sende et hyrdebrev ud.
Det har jeg læse på TV 2
/Østjyllands hjemmeside den 14. oktober, og så tænker jeg: Hvor lang tid kan det vare, inden man får formuleret sådan et hyrdebrev?
Det kan jo ikke tage ret lang tid.
Sender ministeren det ud for ligesom at sige til kommunerne, at de skal overholde lovgivningen?
Eller er det lovgivningen, ministeren mener der er noget galt med?
Det er sådan, at kommunerne også skal fastsætte deres serviceniveauer.
Det har der også været udfordringer med.
Man sætter simpelt hen et loft over, hvor meget folk kan få, og det er jo ikke i overensstemmelse med lovgivningen, som siger, at det skal være efter en individuel vurdering.
Noget andet er, at man kan sætte spørgsmålstegn ved den individuelle vurdering, hvis der er rigtig mange kommuner, der følger en række eksempler fra Aarhus, altså at andre kommuner følger efter og tager erstatningen for den tabte arbejdsfortjeneste fra familier, der har et handicappet barn.
Karen Ellemann (V), 2016-10-26:
Til det sidste først: Nej, jeg mener ikke, at opsættende virkning er det rigtige redskab at bruge.
Men jeg er glad for, at vi dog opnår en enighed om, hvad det her handler om, for det er vigtigt at holde fast i, at alle børn, også børn med handicap, har krav på undervisning, og at reglerne om hjælp til dækning af tabt arbejdsfortjeneste selvfølgelig gælder her.
Derfor er det altså ekstra kompliceret for forældrene, men jo også for kommunerne at holde styr på det her regelsæt, og det er derfor, at undervisningsministeren og jeg i fællesskab udarbejder det her hyrdebrev for at tydeliggøre, hvad regelsættet er, og for at forebygge fejl i afgørelserne.
Bertel Haarder (V), 2016-10-26:
Jeg har forstået, at Danmarks Radio har en ambition om at henlægge flere produktioner til byer uden for København, og det støtter jeg varmt.
Jeg vil ikke kommentere det, som hr. Morten Marinus her nævner, vedrørende de lokale stationer.
Det vil jeg helst ikke kommentere, uden at jeg er forberedt på det.
Men jeg fik ikke i første omgang kommenteret, hvad hr. Mogens Jensen har sagt vedrørende villigheden til at se på Danmarks Radio.
Og mit råd til de blå partier, hvis jeg må sige sådan, er, at vi gør os klar til en forhandling.
Sådan er det jo.
Karina Adsbøl (DF), 2016-10-26:
Jeg forstår ikke det med opsættende virkning.
Venstre stemte også for den del af beslutningsforslaget, der handler om det.
Så har ministeren jo ændret holdning til opsættende virkning.
Vi fik endda ministeriet til at udarbejde forslag til, hvilke områder der kunne køre med ind under opsættende virkning.
Det om tabt arbejdsfortjeneste kom faktisk fra ministeriet.
Så har ministeren jo ændret holdning til den del.
Noget andet er, at jeg appellerer til ministeren om at få det med de her sager til at gå stærkt, så de forældre, som har et barn med handicap, får ro, fordi de sager fremadrettet vil blive individuelle.
Dermed kan man undgå, at den ene kommune efter den anden skærer på det her område.
Karen Ellemann (V), 2016-10-26:
Men jeg kan bekræfte, at sådanne sager skal vurderes konkret og individuelt, og at man selvfølgelig ikke bare kan sige, at vi kun tager økonomiske hensyn.
De skal oplyses sagligt.
Ordføreren nikker også.
Det er rigtigt, at der er enkelte dårlige eksempler.
For at vende tilbage til diskussionen om opsættende virkning vil jeg sige, at det er korrekt, at vi har iværksat det her arbejde med at se på, hvordan man kan arbejde klogere med afgørelser, som har indgribende virkning.
Kan man gøre det på en klogere måde end med brug af opsættende virkning for dermed ikke bare at skabe et nærmest uoverskueligt klagesystem, men måske arbejde langt klogere med varslinger?
Det er noget, som Danske Handicaporganisationer rent faktisk støtter os i.
Men det er en anden forhandling, og den skal vi ikke tage her.
Pernille Bendixen (DF), 2016-10-26:
Hvad er ministerens holdning til, at flere kommuner benytter skibsrejser til Caribien som en form for terapi/afvænning, og finder ministeren, at det er umuligt at finde lignende terapi/afvænning, der holder sig inden for landets grænser?
Skriftlig begrundelse
Der findes både billigere og gode foranstaltninger i Danmark.
Der findes også dyrere.
Vi bør kunne bruge vores egne nationalt.
Der findes ingen foranstaltninger, der i den grad krænker folks retsfølelse som disse.
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til, at flere kommuner benytter skibsrejser til Caribien som en form for terapi/afvænning, og finder ministeren, at det er helt umuligt at finde lignende terapi/afvænning, der holder sig inden for landets grænser?
Karen Ellemann (V), 2016-10-26:
Tak for spørgsmålet.
Til at starte med vil jeg sige, at det er sådan, at opgaverne på det sociale område er noget, der skal ligge hos kommunerne.
De skal varetages af kommunerne, og det mener jeg sådan set grundlæggende er fornuftigt, fordi kommunerne er tættest på de mennesker, det handler om.
Når det gælder indsatsen over for udsatte unge, skal kommunen selvfølgelig iværksætte den indsats, som bedst imødekommer den unges behov og bedst hjælper den unge.
Der har kommunerne ret vide muligheder for at vælge de konkrete indsatser, som er mest formålstjenlige, men har også pligt til at tage de fornødne økonomiske hensyn, altså finde den rette balance.
Det har jeg sådan set i udgangspunktet tillid til at kommunerne gør, fordi jeg ikke tror, at en kommune har nogen som helst interesse i at anvende en indsats, der ikke virker eller er uforholdsmæssig dyr.
Men jeg kan sådan set godt forstå, at der sættes spørgsmålstegn ved, hvorvidt de her skibsprojekter er den bedste løsning for de unge, og om det er den bedste brug af skatteborgernes penge.
Det kan jeg personligt betvivle.
Man kan jo interessere sig for, om det reelt virker.
Men det er stadig væk vigtigt at slå fast, at det er kommunerne, som ud fra en faglig vurdering skal træffe afgørelse om de konkrete indsatser.
Jeg mener også, det er farligt, hvis vi står her i Folketinget og i gåseøjne kloger os på, hvilken indsats en kommune skal eller ikke skal iværksætte i et helt konkret eksempel.
Karina Adsbøl (DF), 2016-10-26:
Finder ministeren det rimeligt, at familier med handicappede børn pludselig fratages kompensation for tabt arbejdsfortjeneste uden saglig grund, som det øjensynlig sker i visse kommuner?
Karen Ellemann (V), 2016-10-26:
Ja, undskyld mig, men jeg synes måske, det er ravruskende galt at stå og hidse sig op over, at jeg egentlig tilkendegiver, at vi er ved at udforme et brev i fællesskab – undervisningsministeren og jeg i fællesskab – til kommunerne, som redegør for, hvordan de to regelsæt skal ses i sammenhæng.
Og så er der en frustration over, at der ikke er en eksakt dato for, hvornår et brev bliver sendt ud.
Undskyld mig, det synes jeg er lidt useriøst.
Morten Marinus (DF), 2016-10-26:
Det er jo så spændende, hvornår den valgkamp kommer.
Men der er som sagt udfordringer, og vi har jo bl.a også set, at der med hensyn til finanseringsdelen, altså licensdelen, kører sager rundtomkring i Europa om, hvorvidt de måder, man opkræver licens på, er lovlige.
Tror du, at public service-udvalget tager sådan nogle anbefalinger med ind i sin rapport om fremtidens finansiering, eller er det noget, som politikerne ene og alene skal begynde at diskutere fra bar bund?
Det kunne vi såmænd godt.
Men er det med i public service-udvalgets kommissorium og rapport?
Bertel Haarder (V), 2016-10-26:
Det ville jeg nok holde mig langt fra, hvis jeg var public service-udvalgsformand.
Men det vil vise sig den 7. november.
Jeg tror, vi politikere bliver nødt til at tage diskussionen om det andet, og jeg er nok lidt konservativ, når det gælder måden, vi finansierer Danmarks Radio på.
Jeg er i hvert fald ikke klar til lige at springe over i en skattefinansiering, selv om det ville være bekvemt for nogle, men jeg er enig med Dansk Folkeparti og med Danske Medier i, at man godt kan tage nogle hop nedad, når det gælder de licenspenge, der bruges i Danmarks Radio.
Karina Adsbøl (DF), 2016-10-26:
Hvordan forholder ministeren sig – i forlængelse af artiklen »Hjælp til forældre til handicappede fjernes uden grund« bragt på DR’s hjemmeside den 10. oktober 2016 – til den angivelige stigning i antallet af sager, hvor kommuner uden saglig grund fjerner kompensation for tabt arbejdsfortjeneste til forældre til handicappede børn, hvad kan efter ministerens opfattelse være årsagen til denne udvikling, og hvilke initiativer agter ministeren at tage for at rette op på problemstillingen?
Tak for det.
Hvordan forholder ministeren sig – i forlængelse af artiklen »Hjælp til forældre til handicappede fjernes uden grund« bragt på DR’s hjemmeside den 10. oktober 2016 – til den angivelige stigning i antallet af sager, hvor kommuner uden saglig grund fjerner kompensation for tabt arbejdsfortjeneste til forældre til handicappede børn, hvad kan efter ministerens opfattelse være årsagen til denne udvikling, og hvilke initiativer agter ministeren at tage for at rette op på problemstillingen?