runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (DF), 2020-12-02:
Mange tak.
Er ministeren enig i, at den advarsel om manglende hjemmel til aflivning af raske mink uden for de såkaldte sikkerhedszoner, som ministeren modtog i regeringens Covid-19-udvalg den 1. oktober, burde have ført til, at ministeren forhindrede den ulovlige ordre, som regeringen udsendte på pressemødet den 4. november?
Magnus Heunicke (S), 2020-12-02:
Jeg kan svare, at jeg blev opmærksom på problemstillingen om den manglende fornødne lovhjemmel, i forbindelse med at fødevareministeren tog kontakt til ordførerne i løbet af den der weekend.
I og med det ikke er noget, der kan hjemles i de love, som jeg har ansvaret for, så er det den måde, jeg blev opmærksom på det på.
Liselott Blixt (DF), 2020-12-02:
Det virker jo lidt underligt, og jeg synes jo, at man i en regering har en pligt og et ansvar, uanset hvilken minister man er.
Der er i dag et læserbrev i Jyllands-Posten, der er skrevet af en lektor, der underviser unge mennesker i samfundsfag og ret og pligt.
Hun siger, at hun ikke ved, hvordan hun nu skal undervise de unge mennesker, for: »I en lærebog står: »I en retsstat gælder et overordnet princip om retssikkerhed.
Det betyder, at borgerne sikres mod overgreb fra staten.«
« Så tænker jeg: Er det ikke noget, der også går sundhedsministeren på, der faktisk har det største ansvar i den her regering, når vi taler corona?
Magnus Heunicke (S), 2020-12-02:
Jo, det er det.
Vi har sagt fra starten, at vi er på ubetrådt grund, at der er mange ting, vi ikke har prøvet før i Danmark, inklusive beslutningen om mink og om at føre det ud i livet.
Jeg er stadig væk helt overbevist om, at det var en nødvendig beslutning, og det er også det, vores eksperter stadig væk siger.
Men ikke desto mindre vil der blive begået fejl, og der er blevet begået fejl, og den pågældende daværende minister har jo trukket sig af samme årsag.
Og jeg er både dybt ulykkelig over, at han trak sig, men selvfølgelig også over, at fejlen blev begået, ikke mindst i forhold til minkavlerne, men sådan set også i forhold til hele samfundet.
For de fejl skal vi gøre alt, hvad vi kan, for ikke bliver begået.
Liselott Blixt (DF), 2020-12-02:
Jeg undrer mig, for I er jo en af de regeringer, der har flest rådgivere og embedsfolk ansat, og jeg ved godt, at man ikke kan have alting i hovedet selv, men jeres pligt er jo også at ansætte nogle mennesker, som kan rådgive jer korrekt.
Så jeg mener, at I har et ansvar uanset hvad, og uanset om man siger: Jamen det er den anden minister, der har gjort det.
Nej, I er en regering, og I gør det sammen over for alle borgerne.
Magnus Heunicke (S), 2020-12-02:
Tak for det.
Jeg må så lige bestræbe mig på at sige det rigtige.
Til spørgeren vil jeg sige, at det rent sundhedsfaglige belæg for beslutningen står jeg fuldt ud på mål for.
Den konkrete lovgivning og den lovhjemmel, som der manglede, hører under et andet ministerium, og det viser disse redegørelser jo meget, meget klart.
Man kan jo også se, at det lovforslag, som er ved at blive behandlet i Folketinget, også ligger hos en anden minister, nemlig den minister, hvis ressort det hører under.
Og derfor er ansvarsfordelingen på den måde.
Stén Knuth (V), 2020-12-02:
Vil ministeren tage initiativ til, at alle fgu-elever bliver tilbudt SPS, og vil ministeren bringe forslaget ind i finanslovsforhandlingerne?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-02:
Tak for spørgsmålet.
Man kan sige, at fgu jo stadig væk er en relativt ny type uddannelse, og derfor er det selvfølgelig noget, regeringen løbende vil følge, og derfor synes jeg også, det er for tidligt at sige, om man endegyldigt skal gå den ene eller den anden vej, og om man endegyldigt er landet på de rigtige niveauer.
Eleverne på fgu har samme mulighed for at søge SPS-hjælpemidler, som eleverne på ungdomsuddannelserne har.
En del af eleverne vil formentlig også have brug for støttetimer i undervisningen, og det er der ikke mulighed for at søge SPS til, så det er ligesom den del, vi taler om.
Så det er der altså taget højde for i form af højere takster; man får simpelt hen et større beløb pr. elev, end man gør på de andre ungdomsuddannelser, og det er for ligesom at sige, at det vil der være behov for for så stor en gruppe elever, at vi ser det som en del af selve grundtaksterne på stedet.
Derfor modtager institutionerne i gennemsnit også ca. 12 pct. mere pr. årselev, faktisk også i forhold til de tidligere, gamle ordninger, og derfor har det heller ikke været en af regeringens prioriteringer nu i forbindelse med finanslovsforslaget, at fgu-eleverne skal have yderligere støttetimer end de her ekstra 12 pct., der er sat af i forhold til tidligere.
Så det er bare for at sige, at jeg ikke mener, at vi er færdige med at drøfte fgu.
Stén Knuth (V), 2020-12-02:
Tak for det, minister.
Jeg tror, at man bliver rigtig ked af det derude, når ministeren ikke vil tage det med ind i finanslovsforhandlingerne.
Som ministeren ved, og jeg er også helt sikker på, at ministeren er optaget af det, står fgu mig ret nært.
De har haft en kæmpestor, svær opstart: vuc-elever, produktionsskoleelever og også nogle fra de her kommunale tilbud.
Det har været en kæmpe øvelse bare at komme i gang med hele arbejdet omkring det vigtige ungearbejde her.
Og så har coronaen jo lagt sådan en kæmpestor dæmper nedover.
Eleverne blev sendt hjem, og så skulle de tilbage, og det har været svært at finde praktikpladser, og så er elevsammensætningen også svært udfordret.
Det er jeg sikker på ministeren også ved.
Jeg tror også, at ministeren er bekendt med, at FGU Danmark faktisk har lavet deres egen undersøgelse af, hvor mange elever der har det svært, og hvor mange der egentlig burde have noget mere hjælp.
Jeg er bekendt med, at man ved beslutningen om at lave fgu jo vedtog et taxameter, som var højere, men her kalder det bare på, at vi bliver nødt til at hjælpe de her fgu-elever.
Og det vil jeg sådan set
gerne have ministerens ord på, altså at vi hurtigst muligt, når det åbenbart ikke er med i finanslovsforhandlingerne, får drøftet det også.
Nick Hækkerup (S), 2020-12-02:
Tak for ordet.
Det dokument, der henvises til i spørgsmålet, er Justitsministeriets notits af 16. juni i indeværende år om B 32.
I notitsen vurderes det, at B 32 om at afskære statsstøtte til visse friskoler, hvor over halvdelen af eleverne har udenlandsk baggrund, ikke rejser spørgsmål i forhold til grundlovens § 70.
Konsekvensen af den vurdering er, at grundlovens § 70 ikke er til hinder for, at man her i Folketinget beslutter at indføre en lovgivning, der afskærer statsstøtte til friskoler, hvor over halvdelen af eleverne har udenlandsk baggrund.
Men bare fordi Folketinget inden for grundlovens rammer har en mulighed for at vedtage en lov, betyder det jo ikke, at Folketinget skal gøre det.
Grundlovsfortolkningen ændrer ikke i sig selv reglerne om friskolernes ret til statsstøtte.
Hertil kommer i øvrigt den vigtige pointe, som også kan læses i Justitsministeriets notits, at det fortsat er vurderingen, at den ordning, som er foreslået i beslutningsforslag nr. B 32, vil rejse væsentlige spørgsmål i forhold til Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Jeg kan derfor betrygge spørgeren i, at hverken grundloven eller Justitsministeriets grundlovsfortolkning bringer støtten til de tyske skoler i grænselandet i fare.
Liselott Blixt (DF), 2020-12-02:
Jeg ved godt, at der var et andet ressortområde ind over, men man sidder også i et koordinationsudvalg, hvor man skal koordinere med hinanden, og når man så får at vide, at det skal undersøges nærmere, så er man vel også lidt mere på tæerne i forhold til at finde ud af, om det nu er lovformeligt at gøre det?
Liselott Blixt (DF), 2020-12-02:
Det vil sige, at da man fik den her besked den 1. oktober, mente de ministre, der sad rundt om bordet, at man kunne gå ud slå alle minkbesætninger ihjel, uanset om de var raske eller syge – i hele landet?
Magnus Heunicke (S), 2020-12-02:
Nej, det fremgår jo nemlig også af redegørelsen, at spørgsmålet om hjemmel til yderligere udvidelse af aflivningsindsatsen netop ikke drøftes på mødet, for det var ikke det, der var til beslutning, og der er derfor ikke grundlag for at italesætte sagen på mødet i regeringens Covid-19-udvalg den 1. oktober som en advarsel om manglende hjemmel til at aflive alle mink i Danmark.
Det skulle først, som jeg citerede, afklares, hvilke tiltag man ville iværksætte.
Og dermed er der ikke belæg for det spørgsmål.
Liselott Blixt (DF), 2020-12-02:
Jeg spørger jo, for når man står og læser op fra en redegørelse, er der rigtig mange informationer, og derfor vil jeg bare gerne have det præciseret, i forhold til hvad der bliver sagt.
Men når vi ved, at der er kommet en advarsel, eller at der kan være noget, der skal undersøges, så undrer det jo alle mennesker – borgere og minkavlere – at man over en måned efter går ud som statsminister og siger: Alle mink skal aflives.
Og dagen efter går politiet i gang.
Hvad har ministeren gjort efter den famøse dag, den 1. oktober, hvor man kunne se, at der kunne være et problem?
Magnus Heunicke (S), 2020-12-02:
Men som sagt står der meget klart i den sag, og det er der jo redegjort for i redegørelsen, at der ville komme en fornyet vurdering, skulle disse tiltag blive relevante – f.eks. tiltag; der var en række eksempler, jeg læste op – og at denne fornyede vurdering skulle foretages.
Derfor må systemet arbejde, sådan at de foretager en sådan vurdering og lægger den frem, skulle det være relevant.
Liselott Blixt (DF), 2020-12-02:
Men der var jo ikke lovhjemmel til det.
Det er jo det, vi diskuterer.
Altså, så skulle man lave en fornyet behandling, men havde man så den klar, da man gik ud og sagde, at alle mink skal aflives, hvor man allerede startede dagen efter – det var den 3. november, hvor man aftalte det?
Magnus Heunicke (S), 2020-12-02:
Og derfor er det jo så op til den konkrete ressortminister at få det afklaret, sørge for, at det sker, og lægge det frem for regeringen.
Liselott Blixt (DF), 2020-12-02:
Vi kan heldigvis fortsætte.
Hvad gjorde ministeren internt i regeringen – herunder i relation til statsministeren – for at udbrede kendskabet til den manglende hjemmel til aflivning af raske mink, som blev forelagt ministeren i regeringens Covid-19-udvalg den 1. oktober, for således at få standset den ulovlige ordre?
Ellen Trane Nørby (V), 2020-12-02:
Tak, formand.
Peter Skaarup (DF), 2020-12-02:
Jeg kunne så godt tænke mig at spørge om noget i forhold til andre sager.
Altså, noget af det, der går galt for vanvidsbilister, er jo, at de på grund af alt for høj fart mister kontrollen over deres køretøj.
Kan man ikke sige det samme om regeringen i minksagen?
Man har utrolig meget fart på.
Det skal gå vældig, vældig stærkt, man har ikke engang tid til at læse papirerne og konsultere de myndigheder, der så skulle fortælle en, om tingene er rigtige eller forkerte, før man kører.
Jeg synes, det er problematisk at man mister kontrollen og mister overblikket over den her sag, og nu står vi altså med en situation, hvor uskyldige danske erhvervsdrivende er blevet ramt.
Og bagefter kan man se, at det ikke burde være sådan.
Nick Hækkerup (S), 2020-12-02:
Det er jo rigtigt, at vi her har været i et område, som har været ubetrådt land.
Jeg synes faktisk, der er behov for, at spørgeren anerkender politiets indsats, f.eks. den indsats, politiet har leveret i forbindelse med aflivningen af mink.
Jeg synes, vi mangler, at det kæmpe, kæmpe arbejde, der er blevet lavet over de sidste 8 måneder af vores myndigheder, herunder politiet, bliver anerkendt.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-02:
Jeg tror ikke, der er nogen her i Folketinget, der ikke anerkender både forsvarets og politiets enorme indsatser og er taknemlige for det.
Det, der er problemet her, justitsminister, er jo, at regeringen ikke anerkender, at man har begået lovbrud.
Den er den anerkendelse, som vi mangler.
Derfor kunne jeg tænke mig at spørge: Når nu justitsministeren i sit svar til hr. Peter Skaarup siger, at det ikke var fuldstændig klart, at der ikke var hjemmel, men at der var en form for uklarhed, som så skulle afklares – det var det, der var situationen den 1. oktober – kalder det så ikke på, at man i hvert fald sikrer sig vished om, hvorvidt der er hjemmel, inden man går videre?
Altså, er der hensyn, som justitsministeren kan remse op her, der kan retfærdiggøre, at man bevidst fastholder sig i ukendskab og alligevel går videre?
Nick Hækkerup (S), 2020-12-02:
Det, som man skal være opmærksom på på det pågældende møde, var, at det her jo var et element, som ikke blev diskuteret, og som så i øvrigt vender tilbage til det, som jeg sagde før, nemlig at det også fremgår af sagen, at der skal ske en teknisk afklaring af lovgrundlaget.
Så man siger ikke, at der ikke er hjemmel, man siger heller ikke, at der er hjemmel, man siger, at det skal der ske en afklaring af, hvis vi på et tidspunkt når dertil.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-02:
Så det, vi får oplyst her, er altså, at man den 1. oktober var bekendt med, at der måske ikke var hjemmel, og man gjorde ikke noget for at afklare det – tydeligvis – frem mod den ulovlige ordre.
Så den 1. oktober var man ikke overbevist om, om det var lovligt eller ulovligt.
Kan justitsministeren fra sin juridiske studietid måske erindre, at det minder lidt om det, vi kalder dolus eventualis, altså at man accepterer, at der er en risiko for, at man gør noget ulovligt?
Og er justitsministeren enig i, at det er en af fortsætsgraderne?
Nick Hækkerup (S), 2020-12-02:
Jeg er enig i, at dolus eventualis er den laveste grad af forsæt.
Jeg er bestemt ikke enig i, at der her skulle være en grad af fortsæt til ikke at sikre sig, at der er hjemmel, bestemt ikke.
Peter Skaarup (DF), 2020-12-02:
Jeg må sige, at jeg, når jeg hører justitsministeren, bliver lidt i tvivl om, hvad der egentlig er foregået på det møde dengang den 1. oktober.
For ministeren siger her på den ene side, at der var nogle tekniske ting, der skulle afklares, men på den anden side får vi ikke at vide, i hvert fald ikke af ministeren i dag, om man har forsøgt at afklare de tekniske ting.
Og det vil jeg jo godt spørge om man har forsøgt at afklare på baggrund af det, som ministeren siger i dag.
Er der blevet forsøgt fra Justitsministeriets side at få en afklaring af, om det var lovligt eller ej, hvis der overhovedet var tvivl om det?
Så vil jeg også godt sige, at det jo nu er blevet sådan, at ministeren siger, at vi ikke længere må kalde justitsministerens ordre for en ordre.
Er det så det samme teknikproblem, der er omkring de her forklaringer, hvor de fleste nok vil mene, at det faktisk var en ordre.
For de gjorde det jo; de skulle jo aflive de her mink.
Nick Hækkerup (S), 2020-12-02:
Hvad er det for en ordre, som jeg har afgivet?
Det er jo ikke det samme, som at man kan huske alle papirer, man har læst.
Men igen: Problemet med det her spørgsmål er efter min mening, at præmissen for spørgsmålet er forkert.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-12-02:
Tak for ordet, og tak til ministeren for at være her.
Jeg har lige lovet først at sige, at jeg gerne vil støtte op om forslag til vedtagelse nr. V 25 til F 25.
Og til ministeren vil jeg sige, at jeg er meget glad for, at al den tvang er kommet ud af det her forslag, som ministeren nu fortæller i dag.
Men nu har jeg jo ikke set teksten, og jeg kan forstå, at der skal laves en kommission, der kan følge op og lave indstillinger, men at ministeren ikke behøver at følge de indstillinger, så derfor har jeg et spørgsmål: Hvordan er det lige det hænger sammen sådan helt konkret?
Magnus Heunicke (S), 2020-12-02:
Først tak for meldingen.
Med det forslag, som vi vil drøfte med alle Folketingets partier, foreslås det, at vi får en epidemikommission.
Vi har jo måttet opfinde ting undervejs i den her krise.
Og så bliver det sådan, at hvis en kommende anden regering vælger at følge indstillingen, skal regeringens minister gennem folketingsudvalget og få opbakning til dette.
Hvis en regering vælger at sige, at den vil gå videre, eller at den ikke vil følge indstillingen, eller at den ignorerer indstillingen, så skal indstillingen alligevel fremlægges for Folketinget, og så skal ministeren stadig væk spørge Folketinget, om der altså ikke er et flertal imod denne beslutning, der så vil være fra regeringens side.
Og ellers må man jo selvfølgelig overholde, hvad det så er, Folketinget siger.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-12-02:
Det synes jeg lyder godt, det glæder mig.
Gælder det samme omkring tvangsisolation og tvangsbehandling og tvangstestning?
Skal det også igennem Folketinget, hvis ministeren ikke følger en indstilling?
Magnus Heunicke (S), 2020-12-02:
Ja, idéen er, at det samme skal gælde.
Men der skal man lige være opmærksom på, at det ikke er sådan, at Folketinget skal beslutte det.
Vi har haft 5-6 tilfælde af nødvendige tvangsforanstaltninger over for mennesker – det er meget, meget tragiske, personlige problemstillinger, der har været i den her covid-19-situation.
Undskyld, har jeg kun 10 sekunder?
Undskyld, tak.
Det var bare lige for at kunne svare lidt på substansen i det spørgsmål der.
Det egner sig på ingen måde til, at et Folketing skal sidde og træffe beslutning om hver enkelt – det er op til en styrelse.
Det er heller ikke en minister, der skal sidde og gøre det – naturligvis ikke.
Det er en styrelse.
Og derefter indbringes de ting for domstolene helt automatisk.
Meningen er, at man skal kunne tage det i brug som værktøj, og det vil så være noget, som folketingsudvalget skal kunne sige ja eller nej til.
Martin Geertsen (V), 2020-12-02:
Jeg skal nok gøre det lynhurtigt.
Tak til ministeren, og tak til Folketinget for en – jeg tror, det var ministeren der brugte ordet – interessant debat.
Det er i hvert fald noget af det, ministeren har sagt i dag, jeg kan tilslutte mig.
Ja, det kan jeg garantere ministeren for at vi gør.
Det kan jeg garantere ministeren for at vi gør henset til de seneste dages og ugers begivenheder i dansk politik.
Vi har en regering, der har brudt loven!
Ja, jeg kan garantere regeringen og ministeren for, at vi går op i proces.
Proces er ikke noget skældsord, når det handler om, at man skal leve op til landets lovgivning, og at tingene skal foregå efter almindelige parlamentariske principper.
Der er simpelt hen spørgsmål, regeringen ikke har svaret på i dag.
Altså, man har haft helt fra juni måned, hvor man bliver pålagt at fremlægge et lovforslag til september måned, til sådan at skære det til i overensstemmelse med det, Folketinget beslutter.
Man vælger at gøre noget helt andet.
Og så har man ovenikøbet den frækhed at påstå, at det er Venstres skyld, at man har fremlagt en politik, som man ikke selv er enig i.
Altså, helt ærligt.
Og på toppen af det, begynder man så at forhandle isoleret med rød blok om en ny epidemilov – altså en fuldstændig tilsidesættelse af det, statsministeren selv har sagt i Folketingssalen om, at man ville invitere alle partier.
Hvis man nu var lidt konspiratorisk – og det er jeg ikke – så ville man jo påstå, at regeringen i september fremlagde et lovforslag, som man godt vidste, at Folketinget og eksperter og alle mulige andre var imod, og som kunne blive hældt ned ad brættet.
Så kan man starte på en frisk med en helt ny lovgivningsproces, sådan at den hastelov, man vedtog i marts måned, bare kan køre videre, indtil solnedgangsklausulen udløber i marts måned.
Og vupti! Så sidder man på magten og kan regere Danmark, som man har gjort i de sidste mange måneder.
Men så konspiratorisk er jeg selvfølgelig ikke.
Prøv at høre: Vores tillid til den her regering kan ligge på et meget, meget lille sted.
Peter Skaarup (DF), 2020-12-02:
Tak for det.
Nick Hækkerup (S), 2020-12-02:
Tak for ordet, og tak for spørgsmålet, og det korte svar er: Nej, det mener jeg ikke.
For jeg er ikke enig i spørgerens præmis for spørgsmålet, altså at jeg eller andre ministre i Covid-19-udvalget på det møde blev advaret om manglende lovhjemmel til at aflive alle mink.
Lad mig forklare det ved at gennemgå de to afsnit, der er citeret i redegørelsen, for det første fra sagen, som citeres på redegørelsens side 4 og 5. Der opridses en række elementer, herunder aflivningen af alle mink, et midlertidigt og permanent forbud mod hold og avl af mink og erstatning, som kan overvejes i tilfælde af, at smitteudviklingen udvikler sig yderligere.
Listen er ikke udtømmende, for den indledes med »f.eks«.
Det konkluderes herefter, og det er et direkte citat: Et sådant tiltag forudsætter ændret lovgivning på området.
Citat slut.
Det er altså ikke klart, om det er et eller flere af de nævnte elementer, der forudsætter ændret lovgivning.
I det andet afsnit fra sagen, som citeres på redegørelsens side 5, forholder man sig direkte til et af de elementer, som er nævnt i første afsnit, altså det element om aflivningen af alle minkbesætninger.
Heraf fremgår det, at hvis det skal ske, skal der ske en teknisk afklaring af det fornødne lovgrundlag, såfremt der siden hen måtte blive truffet beslutning om det, altså med andre ord afklaringen af, om der i forvejen er hjemmel, eller om der skal gennemføres ny lovgivning.
Man kan altså ikke udlede, at der manglede hjemmel til aflivning af alle mink i Danmark, men at det skulle afklares, om der allerede var hjemmel eller skulle indføres ny lovgivning, hvis man senere besluttede sig for at aflive alle mink i Danmark.
Det bliver endda besluttet, at regeringen vil blive forelagt et beslutningsoplæg, hvis de faglige myndigheder vurderer, at smitteudviklingen i minkbesætningerne skulle give behov for at iværksætte yderligere tiltag.
Peter Skaarup (DF), 2020-12-02:
Det er jo en alvorlig sag, synes vi i Dansk Folkeparti, og det har jeg lagt mærke til at der også er mange andre der synes, at man vælger at aflive mink – altså raske mink – uden lovgrundlag.
Og vi synes, det er meget uheldigt med den måde, som regeringen har grebet tingene an på, hvor man ligesom har placeret aben hos tilsyneladende én bestemt minister, men hvor de notater, som vi har set, og de oplysninger, som er kommet frem i regeringens egen redegørelse, tyder på, at det ikke kun er én minister, der har kendt til problemstillingerne, men også andre ministre end den tidligere fødevareminister.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge justitsministeren her, om ministeren kan forklare, hvad pointen egentlig er med et Covid-19 udvalg eller for den sags skyld et Koordinationsudvalg, hvis medlemmer, der deltager i beslutningerne, ikke læser de sager, som udvalget får præsenteret.
Jeg kunne også godt tænke mig at spørge, hvis det er sådan, at man skal tage regeringen alvorligt, om det så ikke er vigtigt og rimeligt, at man på områder, der har kolossal betydning for os alle sammen, også stor økonomisk betydning, får læst papirerne, når der er møde?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-02:
Jeg har som minister ikke sagt, at det ikke er med i finanslovsforhandlingerne.
Jeg har sagt, at det ikke er med i regeringens udspil til finanslov.
Men hvad der forhandles om inde ved finanslovsforhandlingerne, udtaler jeg mig ikke om.
Der forhandles, og det vil sige, at hvad der foregår inde ved bordet dér, synes jeg ikke vi skal diskutere her, og det plejer heller ikke at være god tone.
Jeg vil sige, at tidligere i år, og det er jo ikke for sjov, at vi har gjort det, sendte jeg et aktstykke over til Folketinget – og jeg fik i øvrigt, og tak for det, Venstres opbakning til det – om at sætte yderligere 57,2 mio. kr. af til landets fgu-institutioner i et ekstraordinært tilskud, og det er jo præcis på baggrund af de problemstillinger, vi ved der er i starten.
Og lad mig så bare være konkret omkring det her: I forhold til hvad man fik på avu, fvu, obu, kuu, produktionsskoleforløb og agu, altså de gamle uddannelser, som fgu afløser, får man 11.190 kr. mere pr. årselev i tilskud.
Det svarer til 165 mio. kr. for hele fgu-området.
Det var altså udgangspunktet for reformen af økonomien.
Oven i det har vi så lagt yderligere de her 57,2 mio. kr.
Og man kan sige, at den første del netop er afsat, fordi vi ved, at vi har at gøre med en elevgruppe, som har brug for et mere inkluderende læringsmiljø og derfor pr. definition har brug for den ekstra støtte.