Christian Poll (ALT), 2019-03-28:
Dyrevelfærden i Danmark har en mærkelig skæv fokus.
Sammenligner man det frie dyreliv i naturen med husdyrenes liv, er der i dyreværnsloven og hele forståelsen af dyrevelfærd en overdreven fokus på at skabe gode forhold, når dyrene skal slagtes,
Løfter man blikket og ser med mere etiske briller på dyrevelfærden, er det på mange måder en problematisk tilgang, vi har til vores husdyr.
Dyrene er produktionsenheder, og fokus i dyrevelfærden er overvejende på at sikre, at dyrene er i optimal foderstand, lever længe nok, til de skal slagtes, og ikke bliver syge undervejs.
Egentlig trivsel i forståelsen et respektfuldt liv for dyrene nærmer man sig kun i visse mindre produktioner, f.eks. nogle af de økologiske samt for kæledyrene.
Der er behov for, at vi gentænker vores forhold til vores dyr.
Måden, vi holder dyr på, siger en del om det etiske niveau i vores kultur, og for millioner af dyr i Danmark lever niveauet ikke op til danskernes etiske niveau.
Rigtig mange dyr i Danmark behandles med manglende respekt og meget lidt empati.
Grise er mere intelligente end hunde, og alligevel er det hunde, vi har i stuen, og grise på gaflen.
Alligevel byder vi grise kastration uden bedøvelse og halekupering og kummerlige liv i bure med meget lidt plads, forhold, vi i Danmark ikke ville acceptere for hunde.
Alternativet ønsker at igangsætte en grundlæggende folkelig, faglig, etisk debat om dyrevelfærden i Danmark, og derfor var det jo godt at se et forsøg på at lave en ny hovedlov for det her område.
Som producent af millioner af dyr til kød, mælk, æg, pels har vi en særlig forpligtelse til at gå forrest i retning af en respektfuld omgang med dyr.
Vi anser ikke i Alternativet dyrehold i sig selv for uetisk, men der er behov for, at vi tager den maskinelle tilgang til vores husdyr som rene produktionsenheder op til overvejelse.
Vi skal væk fra forståelsen af god dyrevelfærd som en lav dødelighed og en lav sygdomsfrekvens og hen til en empatisk helhedsforståelse af dyrene som individer, der har en naturlig adfærd og langt højere grad af følelser, som vi har et ansvar for at behandle i forhold til den forståelse.
I 2012 vedtog en række anerkendte neuroeksperter den såkaldte Cambridgedeklaration om bevidsthed.
Her anerkender man, at en række undersøgelser viser, at følelser ikke forudsætter tilstedeværelsen af neocortex, altså frontallappen, som er særlig for højerestående pattedyr.
Altså selv mere primitive dyr, end vi tidligere har antaget, kan have følelser og er måske i besiddelse af en større bevidsthed.
Den indsigt kalder på etiske overvejelser om, hvorvidt vi bør justere på måden, vi behandler vores dyr i det danske samfund på.
For Alternativet er det indlysende, at alt for mange af landbrugets husdyr lever et liv, der er meget langt fra deres naturlige adfærd, at de lever et stresset liv, et uværdigt liv, indtil de bliver slagtet.
Alternativet ønsker en gennemgribende reform af måden, vi holde dyr og omgås dyr på, så fokus flyttes til at skabe respektfulde liv med trivsel og naturlig adfærd for alle dyr.
Vi løfter det fra dyreværn til dyrevelfærd.
Dyreværn er i mine øjne at passe på de helt basale ting, at dyret ikke bliver sygt, at det ikke dør i utide, men dyrevelfærd indeholder jo langt stærkere etiske aspekter og en styrkelse af vores respekt for dyrene.
Selv i Lissabontraktaten er der jo en anerkendelse af, at dyr er sansende væsener, og det er der f.eks. ikke blevet plads til i § 2 i den foreslåede lov her.
Der står, at dyr er levende væsener.
Der står ikke, at de er levende og sansende væsener, og det er jo en meget vigtig forskel, når vi rykker fra dyreværn til dyrevelfærd.
Så er der forskellige andre ting, som også er blevet påpeget af nogle af de andre ordførere, f.eks. det besynderlige i, at man gerne vil inddrage dem, der holder dyrene og tjener penge på dyrene, men ikke dyrevelfærdsorganisationerne, og det vil helt parallelt som inden for naturen være rimeligt, da dyrene ikke har deres egen stemme, at dyreværnsorganisationer vil kunne gå ind og få en særlig rolle her.
Så som forslaget ser ud i dag, kan vi ikke støtte det.