runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dan Jørgensen (S), 2020-11-20:
Igen vil jeg hjælpe med at oversætte, hvad det er, spørgeren refererer til.
Når der bliver refereret til en orangutang i tanken, er det ikke sådan, at vi blender en orangutang og putter den i tanken, men så er det, fordi palmeolie også bruges i biler rundtomkring i verden, og det er typisk noget, der kommer fra lande, hvor man har lavet palmeolieplantager, efter man har fældet regnskov, og det går ud over orangutangernes habitat.
Så er det rigtigt, at der også er andre afgrøder som f.eks. soja, som vi bestemt skal se på, og som vi også er i gang med at udbore i forhold til de kommende forhandlinger.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-20:
Jeg synes, det er rigtig fint, at man kommer frem til, at man ikke putter en orangutang i tanken ved at putte palmeolie i.
Så kunne man jo godt lige have gået en tand videre og have fravalgt soja og lige have forlænget listen – dobbelt op i forhold til to produkter, man ikke måtte putte i tanken.
Jeg undrer mig over, at man ikke lige tager soja med, for det ville sådan set være rationelt; altså, det ville jo være ud fra, at man tager det værste væk først.
Hvorfor er det, at ministeren ikke er gået videre og har fravalgt sojaolien allerede her i 2021, når det ifølge rygter er noget, der godt kan lade sig gøre fra 2022?
Nu nævnte ministeren selv, at der er nogle forhandlinger i gang, og jeg synes jo, det er meget spændende, hvis man kommer langt med CO 2 -reduktionerne i den aftale.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ministeren, om ikke det er lidt usolidarisk over for den nye minister for fødevarer, landbrug og fiskeri, hvis det er sådan, at man på transportområdet kun når et eller andet CO 2 -reduktionstal mellem sådan 1 og 2 millioner.
Så har vi en ny minister for fødevarer, landbrug og fiskeri, som står over for nærmest at skulle afvikle det hele og plante skov ud over hele landbrugsjorden, for at regeringen ligesom kommer i mål med vores fælles målsætning om en 70-procentsreduktion i 2030.
Kan det ikke give anledning til, at ministeren er lidt mere solidarisk over for den nye minister for fødevarer, landbrug og fiskeri og ligesom påtager sig en større del af opgaven og prioriterer de forhandlinger, så man kommer frem til mere end sådan bare 1 mio. t i CO 2 -reduktioner?
Dan Jørgensen (S), 2020-11-20:
Tak for det.
Lad mig indledningsvis starte med at takke ordførerne for bemærkningerne til lovforslaget.
Som I ved, pågår der lige nu forhandlinger mellem regeringen og Folketingets partier om, hvordan vi skaber en grønnere transportsektor i fremtiden.
Det indebærer bl.a. drøftelser om en ny og fremtidssikret løsning for biobrændstofområdet, der skal træde i kraft i 2022.
Vi skal, indtil den langsigtede løsning er på plads, have skabt ro om biobrændstofbranchens vilkår og fastsætte regler for brugen af biobrændstoffer i 2021.
Regeringen indgik derfor i oktober sammen med en række af Folketingets partier den politiske aftale om iblandingskrav til biobrændstoffer i 2021, som vi taler om i dag.
Lad mig understrege, at der er tale om en midlertidig løsning for 2021, og jeg ser frem til at finde en langsigtet løsning sammen med jer i forhandlingslokalet.
Lovforslaget, som vi drøfter i dag, indeholder tre hovedpunkter.
For det første sikrer vi CO 2 -reduktioner i 2021 fra den fossile bilpark, og det har vi brug for.
Det sker gennem forslaget om at fastholde det forhøjede iblandingskrav for 2020 på 7,6 pct. til også at gælde i 2021.
For det andet fastsætter vi kravet til avancerede biobrændstoffer på 0,3 pct., og for det tredje udelukker vi biobrændstoffer på palmeolie med en høj såkaldt ILUC-risiko fra at tælle med i iblandingskravet.
Lad mig takke for interessen for lovforslaget og sige, at jeg ser frem til udvalgsbehandlingen.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-20:
Liberal Alliance tilslutter sig de partier, som siger, at dette lovforslag er en lappeløsning.
Vi vil dog gå lidt længere og sige, at den egentlige løsning ikke er alle mulige bedre regler for, hvad man putter i tanken.
Den er, at vi har et velfungerende kvotemarked for CO 2 -udledning de steder, hvor det kan lade sig gøre, og at vi de steder, hvor det ikke kan lade sig gøre, har nogle afgifter, der afspejler den skade, som udledningen af CO 2 gør på vores klima.
I fraværet af, at de ting fungerer optimalt i dag, ser vi det her som en lappeløsning, og vi stemmer for.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-11-20:
Regeringen har fremsat et forslag til lov om ændring af biobrændstofloven.
Lovforslaget har til formål at udmønte den aftale, der blev indgået den 7. oktober 2020, og som Nye Borgerlige er en del af.
Industrien har behov for klare regler om iblandingsforpligtelsen angående biobrændsler, så de har mulighed for at foretage tilpasninger og investeringer i tide.
Nye Borgerlige ønsker at imødekomme dette, så vores erhvervsliv får ro til at udføre deres arbejde.
Med den midlertidige forlængelse af et forhøjet iblandingskrav sikres en kortvarig stabilitet på området.
Aftalen gælder for 2021.
Vi i Nye Borgerlige havde gerne set, at aftalen rakte længere ind i fremtiden, mindst 2 eller 3 år, men 1 år var, hvad der var muligt at blive enige om på nuværende tidspunkt, og Nye Borgerlige støtter derfor lovforslaget.
Egil Hulgaard (KF), 2020-11-20:
Som det er sagt af flere ordførere, udmønter lovforslaget her en aftale mellem regeringen og en række partier inklusive Det Konservative Folkeparti om forhøjelse af iblandingskravet for biobrændstoffer til 7,6 pct. biobrændstof i 2021, reduktion af kravet til avancerede brændstoffer fra 0,75 til 0,3 pct., stadig væk i 2021, og forbud mod brug af palmeolie.
Aftalen er 1-årig, og det er naturligvis en svaghed.
Vi bør kunne lave en bred fælles aftale om en fremtidig ordning for biobrændstof, der er mere langsigtet.
Sådan en aftale skal naturligvis være ambitiøs, men den skal også sikre, at vi rent faktisk kan komme i mål, så opfordringen herfra er, at vi sikrer en langsigtet aftale, som sørger for, at vi kommer i mål med en klimaneutral transportsektor, også i 2050, men hvor vi lægger sporene så langt ud i fremtiden, at rammevilkårene for virksomhederne er passende, samtidig med at vi altså får den omstilling, som vi alle sammen ønsker os.
Så med de bemærkninger støtter Det Konservative Folkeparti nærværende forslag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-20:
Det her er et lovforslag, som udmønter en aftale, som Enhedslisten har fravalgt at være med i.
Vi synes, det er vigtigt at arbejde med det her CO 2 -fortrængningskrav, i forhold til hvad man putter i tanken i de danske biler.
Og hvorfor er det så, vi er havnet her?
Jamen det er jo, fordi den tidligere regering totalt har svigtet.
Der havde man sådan set 4 år med Lars Christian Lilleholt som klima- og energiminister, og hvad skete der i den periode?
Ja, der lå en gammel aftale fra det gamle energiforlig fra 2012, og man vidste jo godt, at der var et EU-krav om, at man skulle arbejde med at minimere CO 2 -belastningen fra bilparken, og der skete intet for at fremme elbiler.
Der skete tværtimod det, at man sænkede afgifterne for nogle diesel- og benzinbiler, så det sådan set blev billigere at købe en stor diesel- eller benzinbil.
Det var sådan set den transportpolitik, som rådede i 4 år med en Venstreledet regering.
Så jeg har forståelse for, at Dan Jørgensen har overtaget et dårligt udgangspunkt, og det er jo derfor, det så er endt i sådan nogle aftaler her for 2020 og 2021, hvor vi kører videre i den forkerte retning, og hvor man ender med, at der blandes fødevarer i tanken i de danske biler, og så kan man officielt have et godt regnskab CO 2 -mæssigt.
Det synes vi er en skam, og jeg vil sådan set sige, at det er den tidligere regerings skyld, i højere grad end det er den nuværende regerings skyld.
Og jeg ser meget frem til, at man får lavet en aftale på transportområdet frem mod 2030, som tager den massive CO 2 -emission fra landtransporten alvorligt.
Hvis man ser på det mål, vi skal frem til, med at reducere med 20 mio. t frem mod 2030, og hvis man kun når sådan 1 mio. t eller 1,5 mio. t på transportområdet i det, man forhandler nu, står vi jo i den situation, at vi skal gøre hele landbruget til en nationalpark for at nå i mål, og det er mit indtryk, at det ikke er regeringens politik.
Det er heller ikke Enhedslistens politik, selv om vi gerne vil reducere landbrugsarealet.
Men det er sådan set meget nødvendigt, at man finder varige løsninger for CO 2 -reduktioner på transportområdet.
I det her lovforslag kommer man så frem til at fravælge palmeolie som noget, der kan puttes i de danske bilers tanke.
Jeg synes, at det ville have været meget naturligt, at man var gået et skridt videre og havde fravalgt sojaolien også.
Vi har haft nogle gode debatter i Folketingssalen, hvor vi har diskuteret, i hvilket omfang vi kan begrænse sojaimporten til foder i Danmark, og hvor regeringens parlamentariske grundlag har været ret enige om, at det var et vigtigt emne.
Nu har vi så en sag her med iblanding, hvor man så ikke har fravalgt soja; det synes jeg er skuffende.
Så vi kan ikke tilslutte os det her forslag, og vi ser meget frem til, at der kommer noget markant bedre for 2022-2030, selv om jeg er lidt bekymret for, om det bliver markant bedre.
Signe Munk (SF), 2020-11-20:
Det kan godt være, jeg ikke har fået sendt et citat til den her aftale.
Hvis hr. Søren Egge Rasmussen med det implicit prøver at spørge, om det er, fordi SF ikke er synderlig begejstret for den her aftale, vil jeg bare lægge mig fladt ned og sige, at det er helt korrekt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-20:
Jeg er glad for, at SF fremhæver, at det her er en lappeløsning.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om ikke det var ved den her aftale, at der var en fælles pressemeddelelse bagefter, hvor der ikke var noget citat fra SF?
Signe Munk (SF), 2020-11-20:
Med det her lovforslag forlænger vi forhøjelsen af iblandingskravet fra 5,75 pct. til 7,6 pct.
Det er en regulering, der også har været for indeværende år.
Samtidig fastsættes kravet til avancerede biobrændstoffer til 0,3 pct.
Grundlæggende har SF den samme holdning, som vi havde for et år siden, da vi stod og diskuterede lovgivningen for 2020.
Vi ser lovforslaget som en lappeløsning, der kunne være undgået, hvis vi havde haft en mere stringent tilgang til at få lavet en fremtidssikret løsning – præcis som vi også diskuterede for et år siden.
Vi mener, det er grundlæggende vigtigt, at den fremadrettede regulering, der bliver af de brændstoffer, der bliver hældt i tanken på forbrændingsmotorer i det her land, bliver reguleret ud fra et CO 2 -fortrængningsperspektiv og ikke ud fra et bioiblandingsperspektiv.
Derfor kan man sige, at når man har det standpunkt, er det her lovforslag og den her aftale altså en lappeløsning.
Det har været SF's overordnede ambition at minimere tidsperioden for den her aftale, fordi det ganske simpelt ikke er en fremtidssikret løsning, hverken for klimaet eller for branchen.
Hvis man læser samtlige høringssvar – det er fra Dansk Erhverv, Drivkraft Danmark, Dansk Energi – så understreger de, at det, branchen ønsker sig, er et CO 2 -fortrængningskrav og en langtidssikret løsning.
Det er altså en lappeløsning, vi står med.
I SF havde vi hellere set, at kravet til de avancerede biobrændstoffer, som jo altså er fremtidens biobrændstof, når vi taler om det, var højere.
Der er ikke andet at sige, end at det her er et års lappeløsning, som med to fede streger under viser, at nu skal der laves en langtidssikret løsning.
Det er vi glade for er en del af de pågående forhandlinger om fremtidens grønne transport.
For det, vi har brug for, er jo at skabe et marked for de VE-baserede brændstoffer, altså dem, der bliver lavet på power-to-x.
Ruben Kidde (RV), 2020-11-20:
Jeg konstaterer blot i al stilfærdighed, at vi har været en del partier rundt om bordet, der skulle mødes om en overgangsløsning fra 2021, og hvor det ikke har ligget på den flade at få palmeolien med.
Og det er noget, som vi har gjort, og som jeg mener, når vi kun taler 2021, vi kan være stolte af.
Det sender et klart signal også ud af landet om, at det er noget, vi gør.
Og så skal sojaen selvfølgelig med, og vi skal have et CO 2 -fortrængningskrav, der batter, fremadrettet.
Det ligger os meget, meget på sinde.
Carsten Kissmeyer (V), 2020-11-20:
Tak for ordet, formand.
Lovforslaget skal føre to aftaler ud i livet.
For det første skal den aftale om en ny økonomisk regulering af Energinet, som vi aftalte i 2018, føres ud i livet.
Energinet er karakteriseret ved at varetage opgaver, som er et naturligt monopol.
Vi kan heller ikke have dobbelte højspændingsledninger ejet af flere forskellige selskaber osv., for det vil ikke være hensigtsmæssigt.
Derfor er Energinet jo ikke udsat for konkurrence og et effektiviseringspres fra et marked, og det betyder, at den prisdannelse, der er for Energinet, er en prisdannelse, vi er nødt til at have en regulering af.
Tidligere har det været sådan, at Energinet har skullet drives som et hvile i sig selv-selskab, og der er tænkningen, at når man er et hvile i sig selv-selskab, så er incitamentet til at drive virksomheden så effektivt som overhovedet muligt ikke til stede, idet Energinet blot har kunnet overvælte, havde jeg nær sagt, deres omkostninger til forbrugerne i forbindelse med tarifferne.
Derfor er der indført et indtægtsrammeloft, sådan at der er en samlet indtægtsramme for den samlede virksomhed.
En indtægtsrammeregulering giver en bedre forbrugerbeskyttelse, da der lægges loft over opkrævningerne.
Så er det jo sådan, at Energinet også er en væsentlig del af den grønne omstilling, og lige nu er vi jo i gang med på et eller andet sæt at vende vores energiproduktion.
Det har tidligere været sådan, at vi producerede el på nogle store centrale kraftværker, men nu producerer vi el mange steder, også meget decentralt, og det betyder, at vi har brug for, at Energinet er i stand til at agere også mere agilt, end det har været, og derfor tænker jeg og Venstre, at det er vigtigt, at vi også i vores regulering kigger ind i en fremtid, hvor vi får nye energiforsyninger.
Det kan være energiøer ude i Nordsøen, der kræver, at vi kan transportere strøm ind, måske til nogle power-to-x-anlæg osv. Så det er vigtigt.
Det er også vigtigt for aktørerne ude i markedet, der laver grøn omstilling, at de er i stand til at se, hvad det er for nogle muligheder, der kommer, så der er brug for transparens.
Så med de her ord tilkendegiver Venstre, at vi støtter det samlede forslag.
Tak for ordet.
Dan Jørgensen (S), 2020-11-20:
Jeg tror, at spørgsmålet ligger en lille smule uden for behandlingen af det her, men jeg vil prøve at hjælpe spørgeren med at få det sporet ind, så det alligevel hænger sammen, for jeg tror, jeg forstår intentionerne.
Hvor meget CO 2 -reduktion vi får af den aftale, vi er i gang med at forhandle lige nu, afhænger bl.a. af, hvad vi beslutter at gøre i forhold til iblandingen, og det, regeringen jo har foreslået, er at erstatte iblandingskravet med et CO 2 -fortrængningskrav.
Men næste skridt er så selvfølgelig at lægge sig fast på, hvor højt det skal være, og hvordan det skal indrettes.
Hvor stor en CO 2 -fortrængning vi så rent faktisk når, og dermed også hvor stor en del af den samlede reduktion vi når med det, afhænger jo meget af de forhandlinger, og der ved jeg da heldigvis også at spørgerens parti stadig væk er en vigtig del af samtalerne, så lad os håbe, vi når hinanden der.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-20:
Tak, formand.
Jeg kan tilslutte mig de fornuftige ord, der er kommet,
både fra Socialdemokratiets og Venstres ordførere om det lovforslag, vi har her i dag, som gerne skulle berede vejen for, at Energinet også kan begå sig i den grønne fremtid og forhåbentlig omkostningseffektive fremtid, som vi står over for.
Det er ikke noget, vi taler så meget om, men med adekvat respekt for ministeren er det nok sjovere at stå med pressen og åbne havvindmølleparker, end det er at stå og tale for behovet for at udvikle og udrulle elinfrastruktur.
Men det er nu engang vigtigt, at vi vedligeholder og sørger for at opgradere vores især centrale, men også decentrale – men nu er det Energinet, vi taler om – elnet, sådan at det er beredt til den elektrificering, vi håber på og regner med i fremtiden.
Og de rammer skulle det her lovforslag altså gerne lægge.
Dog er der intet bæger uden en smule malurt i den forstand, at der her for et par uger siden, den 5. november, var møde i det, der hedder Interessentforum bag Energinet, og der behandlede man selvfølgelig også fremtiden for Energinet og det lovforslag, vi behandler her i dag.
Med formandens tilladelse tillader jeg mig at citere fra det notat, der ligger efter mødet: »Det er et dilemma, at en ny økonomisk regulering, der blandt andet skal give Energinet incitamenter til effektiv drift, ser ud til at ville give anledning til markant stigende tariffer, fordi reguleringen stiller krav om øget konsolidering af Energinet, samt øger kapitalomkostningerne.
På denne baggrund finder Interessentforum det vigtigt, at den fremtidige regulering udformes, så den indeholder incitamenter til effektiv drift samt ikke i sig selv giver anledning til stigende tariffer.«
Når jeg nævner det og gerne vil have det med i bemærkningerne her fra i dag, er det, fordi vi i Dansk Folkeparti er meget enige.
Det er rimeligt, og det er også betimeligt, for det er det, der skal være det drivende i dansk energipolitik.
Men det er uhyre væsentligt, at vi også har øje for omkostningerne, og at det ikke bare bliver en så at sige gratis omgang at vælte omkostninger over på tarifferne, fordi det ikke tæller med i det samlede skattetryk og det sådan er lidt lettere på den måde at få finansieret sine ting.
Så derfor vil jeg gerne have lov til at erklære mig fuldstændig enig i det dilemma, som Interessentforum bag Energinet altså her for ca. 14 dage siden gjorde sig til talsmand for.
Tak, formand.
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-20:
Men jeg synes da, at den her lov er vigtig – ellers ville vi jo heller ikke stemme for.
Som sagt synes vi jo, at processen har været træls.
Men når det er sagt, henviser jeg jo bare til en professor, som jeg fandt en artikel af, og som skriver, at det ikke vil ændre det store for hverken offer, tiltalte eller domstol, at der nu indføres en ny voldtægtslov, der baseres på samtykke.
Det vurderer Eva Smith, tidligere juraprofessor i proces ved Københavns Universitet.
Og hun skriver jo, at det er svært for hende at se, at det vil rokke ved forfærdelig meget.
Det er den artikel, som jeg har taget udgangspunkt i, kan man sige, for jeg tænker, at når man er tidligere juraprofessor, må man være meget klog inden for det her område.
Men jeg håber da inderligt – igen, som jeg siger – at det her ud over symbolet, signalet og de her ting også kan mærkes markant i forhold til domfældelser, så vi ser, at vi får styrket ofrenes retssikkerhed.
Pernille Skipper (EL), 2020-11-20:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig også at diskutere det her om symbolet.
For jeg synes faktisk også, at ordføreren har ret i, der er en hel del symbol i det.
Altså, det er fuldstændig korrekt, hvad fru Karina Lorentzen siger, nemlig at det har ført til flere domfældelser i flere lande.
Der er en meget stor sandsynlighed for, at mange af de frikendelser, vi har set de seneste år, ville have ført til domfældelse, hvis man havde den her lovgivning.
Men det sender jo også et signal til unge mennesker om, hvad der er rigtigt og forkert.
Og når vi diskuterer, hvordan vi definerer voldtægt, så diskuterer vi også, hvordan man opfører sig over for hinanden.
Vil ordføreren ikke give mig ret i, at det at sende et meget klart signal om, at der skal være et aktivt samtykke fra begge parter, og at man ikke bare må røre ved mennesker, selv om de er passive, er et vigtigt, vigtigt signal at få sendt?
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-20:
Jeg siger ikke, at det ikke har nogen betydning.
Jeg siger, at vi også sender et signal med den her lovgivning.
Det er symbollovgivning.
Jeg synes, det er rigtig godt, og vi skal evaluere det.
Men nu ved ordføreren jo også godt, at jeg ikke er retsordfører, så i forhold til at være helt nede i materien og vide, hvordan det ser ud i Sverige eller Norge, er jeg sikker på, at SF's ordfører, som er retsordfører, er meget dybere inde i den del.
Men i forhold til den anden del, der drejer sig om handicapområdet, er jeg helt nede i materien, så den vil jeg jo rigtig gerne drøfte videre med fru Karina Lorentzen Dehnhardt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-11-20:
Jeg kan sige, at det korrekte svar er: Ja, det vil være nemmere med den nye lovgivning at få has på sådan en sag, fordi det vil have formodningen imod sig, at der kan være afgivet et samtykke, når man er så fuld.
Så den her lovgivning kommer bestemt til at betyde noget.
Så vil jeg bare til sidst spørge, om ordføreren kan bekræfte, at det, da man indførte samtykkeloven i Sverige, faktisk førte til flere domme.
Det vil sige, at det har en betydning, om det er samtykke eller noget andet.
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-20:
Nu er det jo sådan med jura, at det er utrolig svært, når man står i en retssal, hvor det er ord mod ord.
Men jeg håber da så inderligt, at det vil have en stor effekt, og det kan vi jo se på et tidspunkt.
Jeg håber da, at vi får evalueret det her efter nogle år, så vi kan se, at det har rykket sig markant.
Det håber jeg da.
Men tingene skal jo hænge sammen, også i forhold til anklagemyndighed og domstole og også strafniveauet.
Der kan vi jo også bare se, at straffene i dag jo er alt, alt for lave.
Og så synes jeg jo, vi skal have kigget på erstatninger til ofrene, og jeg synes også, vi skal have kigget på, om offentlige straffeattest skal være obligatorisk, når man arbejder med mennesker, der har en funktionsnedsættelse, eller man arbejder i sundhedsvæsenet eller andre steder.
Det synes jeg da er logisk.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-11-20:
Jeg får nemlig også lige lyst til at kaste mig ind i en diskussion af, om det her er symbolpolitik, og derfor vil jeg tage udgangspunkt i et eksempel, som ordføreren måske kender, fordi det stammer fra vores valgkreds, det stammer fra Esbjerg, hvor en taxachauffør bliver anklaget for at have voldtaget en pige, som har en promille på 3,26.
Det er jo et under, at hun overhovedet er ved bevidsthed.
Det er faktisk der, hvor det begynder at blive livstruede og meget farligt.
Jeg skal sige, at sagen endte med en frikendelse.
Offeret kunne jo hverken sige ja eller nej.
Vil man med den her nye lovgivning bedre kunne få ram på sådan et tilfælde?
Jeg vil gerne have et svar, som er et ja eller nej, og en begrundelse.
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-20:
Det er kriminelt.
Der er ikke nogen, der skal udsættes for voldtægt eller seksuelle overgreb, altså noget, der er imod deres vilje.
Det, der er i det,
er, at det er svært at løfte bevisbyrden, og der må vi jo håbe, at det her lovforslag kan rykke noget.
Jeg er da glad for, at vi i Dansk Folkeparti har været med til at gøre den socialdemokratiske ordfører glad, for vi stemmer selvfølgelig for lovforslaget.
Vi er fuldstændig enige.
Vi synes, at forløbet kunne have været anderledes – og det er blevet nævnt – for det var jo, kan man sige, et arbejde, der gik i gang under den tidligere regering.
Så der har jo været bred opbakning i Folketinget til at finde en løsning på det her område.
Jeg håber da så inderligt, at den socialdemokratiske ordfører får ret.
Det er jo det, vi må afvente og se, når de her retssager har kørt.
Det, jeg bed mærke i, og det, jeg også svarede på i forhold til det, var jo, at Eva Smith var ude at sige, at det her samtykkekrav ikke ændrer noget i voldtægtssager.
Det var det, jeg henviste til.
Det er ikke, fordi Dansk Folkeparti ikke går ind for symbollovgivning.
Det gør vi bestemt, for det sender netop et signal, som den socialdemokratiske ordfører også sagde i sin tale.
Det er også med til at kunne skabe en kulturforandring, hvor man vitterlig tager det her seriøst, og det synes jeg er godt.
Men jeg kunne godt ønske mig, at regeringen og den socialdemokratiske ordfører ville være med til mere i forhold til det – altså straksudvisninger af voldtægtsforbrydere og hævede straffe, som det også er blevet sagt tidligere i dag – og at vi sikrede, at ofrene også fik noget hjælp, og at der blev taget ekstra godt hånd om dem, så deres retsfølelse ...
Og nu har formanden rejst sig, og så stopper jeg.