Christian Poll (ALT), 2019-01-24:
Vi har brug for meget mere vild natur i Danmark, og et af de redskaber, vi har til at skabe det, er at frede naturområder.
Det er en regel og et værktøj, vi har haft siden 1937, som det også er nævnt flere gange i debatten, og dengang blev Danmarks Naturfredningsforening givet den her særlige mulighed for at rejse fredninger.
Det er faktisk en meget stor folkelig forening, en demokratisk forening og en almennyttig forening, det vil sige en forening, som arbejder med det formål at skabe mere vild natur i Danmark og beskytte naturen.
Sådan som jeg opfatter Danmarks Naturfredningsforenings ret til at rejse fredninger, gav man borgerne retten til at rejse fredninger i 1937 via den her forening af borgere, som hed Danmarks Naturfredningsforening, og som siden dengang har været en forening af borgere.
Alle borgere, der har interesse for natur, kan melde sig ind og deltage i det her arbejde, og derfor synes jeg sådan set, at det er en fin konstellation.
Den underbygger det demokrati, som jeg er en stor tilhænger af, hvor borgerne får så meget magt, som de har lyst til i deres gerning.
Så for mig er retten til at rejse fredninger ægte borgerinddragelse og så endda på den seriøse måde, fordi Danmarks Naturfredningsforening jo så samtidig har udviklet sig til Danmarks største miljøorganisation med i størrelsesordenen 130.000 medlemmer.
Det vil sige, at når Danmarks Naturfredningsforening går ud med f.eks. forslag til en fredning, så er der rigtig mange danskere i ryggen på de initiativer.
Så har vi jo netop hørt, at en af de ting, som ligger i det forslag, vi drøfter her, er et ønske om, at lodsejere bliver informeret tidligere i processen.
Danmarks Naturfredningsforenings ledelse har tidligere på året sidste år meldt ud, at det vil man gøre allerede nu, når man beslutter at rejse en fredning.
Og det synes jeg jo er et fint skridt på vejen, for det imødekommer noget af det, der er i det her forslag fra Dansk Folkeparti.
Så er der den her vinkel, der handler om, om flere organisationer skal have retten til at rejse fredninger, og der vil jeg sige: Tja, det kunne man vel godt gøre.
Jeg tror nu ikke, det vil gøre nogen forskel.
Det vigtige her er, at hvis man ville indføre det her, skulle man gøre det på en måde, så man sikrer, at det er andre almennyttige organisationer med et naturformål, typisk organiseret som en forening, så man sikrer, at der faktisk er tale om en samling af borgere, som kan rejse fredninger, for det er jo det, der er tale om her med Danmarks Naturfredningsforening.
I praksis kender jeg jo arbejdet nærmere, fordi jeg har været ansat i organisationen, og jeg ved, at det er et kæmpe stykke arbejde at udarbejde et forslag til en fredning.
Derfor tror jeg, at selv om man gav flere organisationer den her mulighed, var der ikke andre, der i første omgang ville tage bolden op, for det kræver simpelt hen en dyb kompetence og mange ressourcer at kunne rejse en fredningssag.
Det er typisk et arbejde, hvor man går dybt ind i både historik, kultur og naturhistorik; man går ud og ser på området, man forholder sig til en masse detaljer, og man udfører et omfattende kortarbejde, hvor man beskriver præcist, hvad det er, der skal ske.
Det arbejde er simpelt hen så ressourcekrævende, at jeg ikke tror, at andre vil tage den bold op.
Men i princippet har jeg da ikke noget imod, at andre almennyttige foreninger gives samme mulighed.
Så samlet set er vi i Alternativet imod det her forslag – vi kan ikke støtte det.