runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-06:
Man svarede ikke.
Jeg forholder mig bare til fakta.
Det er det, vi kan se ude i kommunerne: at det ligger oppe ved kommunegrænserne, altså langt væk fra de store byer.
Så det er ikke noget med at tale ned til nogen.
Det handler bare om, at man placerer det oppe langs kommunegrænserne.
Aarhus, Rebild, Aalborg, vi kan jo tage alle kommunerne og gå det igennem.
Det kan vi hurtigt lave.
Men der var ikke et svar.
Der var heller ikke et svar på, om man kan få lov til at rulle det tilbage, såfremt man får en ny kommunalbestyrelse og man ikke er gået i gang med at sætte jernmarker op.
Det vil sige, at ved næste kommunalvalg kan man få lov til at rulle alt det her forfærdelige tilbage, hvis ikke det er kommet i gang.
Til allersidst
: Går Venstre virkelig ind for, at sådan noget som solceller skal have førsteret over for bilag IV-arter, såsom f.eks. flagermus, som vi faktuelt ved bliver påvirket i deres fouragering af de her solcellemarker?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2026-01-06:
Først og fremmest synes jeg faktisk, at ordføreren taler ned til kommunerne, i forhold til at de er ude på at genere nogen for at sætte det her op.
Jeg tror sådan set, at de fleste, som sidder og er kommunalt valgte, gerne vil træffe beslutninger, som dem, de repræsenterer, er glade for.
Og jeg oplever, at de kommunale politikere også tager ansvar for de beslutninger, som de træffer.
Jeg er blevet oplyst om, at der er udpeget i alt fem energiparker, og jeg har da sådan set indtryk af, at der, hvor man har bedt om at få det udpeget, har man også en interesse i at få det realiseret.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-06:
Tak for det, formand.
Vi tager den da gerne en gang til.
Grunden til, at kommunerne gør lidt, ligesom Folketinget gør, er, at vi ikke sætter store VE-anlæg op inde i de store byer.
Det gør de små kommuner heller ikke; de sætter dem ude ved kommunegrænserne.
Man går glip af færre stemmer, fordi man sætter det så langt væk som muligt, og allerhelst så langt, at det kun generer borgerne i nabokommunen, som så ikke har indsigelsesret.
Jeg forstår simpelt hen ikke det her med statsligt udpeget, for det, man gør, når man statsligt udpeger, er, at man fjerner det politiske ansvar i kommunerne.
Kommunalbestyrelserne vil jo med glæde sende dem ind, for de står så bagefter og siger på alle møderne derude: Det er jo en statslig energipark nu, så vi skal ikke tage ansvar.
Jeg vil gerne lige høre: Er det en meget stor problemstilling for Venstre at lave det sådan, at hvis en kommune nu, eventuelt ved næste kommunalvalg, har sendt noget ind om en statslig energipark – den er ikke blevet realiseret endnu – kan kommunen efterfølgende få lov til at trække det tilbage?
For det har jeg spurgt en minister om, og der kunne jeg ikke få et svar, så nu kan jeg vel få det af en ordfører for et regeringsparti.
Så kan man trække et ønske tilbage, når nu først det er kommet ind og er blevet en statslig energipark og man eventuelt har lavet en lokalplanlægning herindefra?
Tak for det.
Jamen virkeligheden er jo, at kommunerne gør, ligesom Folketinget gør.
Kommunerne lægger de der solcelleparker helt ude ved kommunegrænsen – der, hvor der bor færrest mennesker, for så mister man færre stemmer på det.
Det er jo virkeligheden.
Det er jo virkeligheden, at alle de her VE-anlæg kommer ved kommunegrænserne.
Så kan nabokommunen så døje ...
Linea Søgaard-Lidell (V), 2026-01-06:
Jeg synes sådan set, det er virkelig positivt, at vi har øget kompensationen til naboerne til de her energianlæg, ligesom jeg synes, at det er virkelig positivt, at vi belønner de kommuner, som tager ansvar for vores alle sammens grønne omstilling.
Det forstår jeg ikke at Danmarksdemokraterne ikke er enig i.
Vi øger kompensationen og belønningen til de kommuner, som lægger arealer til vores alle sammens grønne omstilling.
Det synes jeg virkelig er positivt.
Og i forhold til isboder tager jeg meget gerne en snak om, hvad der skal til, for at lokale isboder kan få lov til at komme og at stå.
Susie Jessen (DD), 2026-01-06:
Vil ordføreren ikke også medgive, at man skubber på for, at der kommer mere og mere grøn energi op i landdistrikterne, når man f.eks. laver nogle pengegaver til de forskellige kommuner, der har sat meget grøn energi op?
Det er sådan nogle ting, der gør, at man sætter endnu mere op.
Så vil jeg også gerne have ordføreren til at forholde sig til det her med, at man i årevis ude i landdistrikterne ikke har kunnet sætte en isbod op og ikke har kunnet modernisere en FDF-lejr, fordi der er nogle mega rigide planlovsrammer og kystbeskyttelseslinjer og alt muligt, der skal overholdes.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2026-01-06:
Jeg står helt på mål for den lovgivning og for regeringens energipolitik, som jeg også sagde i min tale.
Jeg synes sådan set også, at det er en god lov.
Man skaber nogle rammer for, at kommunerne kan melde det her ind.
Men som det blev præsenteret, og som det er nu, er det op til kommunerne at vurdere, hvor de her energiparker skal placeres.
Som jeg også sagde, kommer vi til at stå og mangle strøm, så det er godt, at det bliver udbygget.
Vi vil gerne være med til at skabe nogle rammer for, at det kan lade sig gøre.
Det ændrer ikke på, at det er op til kommunerne, hvor de her arealer skal udpeges.
Susie Jessen (DD), 2026-01-06:
Jeg kan huske, da klimaministeren og den tidligere minister for landdistrikter, Louise Elholm, stod ude foran en af de her jernmarker og præsenterede loven om statslige energiparker.
Dengang var man meget, meget stolt over den her lov.
Man mente, at det var rigtig vigtigt med hastigheden.
Det skulle gå rigtig hurtigt, og man skulle have nogle dispensationer, så man kunne sætte meget mere VE op.
Nu står der i dag en Venstreordfører, som har meget, meget travlt med at tørre det her af på kommunerne.
Nu vil man gerne lægge lidt distance til den her lov, for nu har man forstået, at den åbenbart ikke er så populær derude alligevel.
Jeg synes, at man burde tage ansvar for den lovgivning, man laver herinde på Christiansborg.
Man laver jo lovgivning, der netop gør, at det går meget hurtigere, og at man kan omgå en masse regler og en masse beskyttelseslinjer, og på den måde kommer der nogle meget store anlæg op ude i landdistrikterne.
Det er på grund af den lov, Venstre er med til at lave.
Det er egentlig bare for at sige, at jeg synes, at ordføreren burde tage noget ansvar for den lovgivning, som regeringen selv laver.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-01-07:
Mit spørgsmål lyder: Er ministeren tryg ved, at vi opdager eventuelle kriminelle forhold, som ansøgere til dansk indfødsret har begået i udlandet, når vi ifølge ministeren selv slet ikke undersøger, om ansøgerne f.eks. har domme fra udlandet?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-01-07:
Jamen altså, i princippet accepterer vi jo ingen overtrædelser; altså ikke nogen som helst skal opleve, at adoptionen sker på et ufuldstændigt grundlag.
Det er det, der f.eks. er baggrunden for, at Ankestyrelsen i dag skal godkende matchningsforslag fra udlandet, før sagen overhovedet kan gå videre, hvilket jo var en markant stramning i forhold til det, vi så i 1970'erne og 1980'erne, hvor der kom rigtig mange til Danmark fra f.eks. Sydkorea.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi har et anderledes adoptionssystem i dag.
Men regeringen vil gerne se på, hvordan vi kan tilstræbe, at der i endnu højere grad er styr på matchningsprocessen, hvis der er tale om international adoption, og det er derfor, vi har igangsat et arbejde, hvor man kigger på det.
Jamen som jeg har nævnt, blev loven strammet i 2016, og så ophørte man faktisk efterfølgende med at have international adoptionsformidling fra Sydkorea.
Det viser jo sådan set, at stramningen virkede, ved at man begyndte at kigge endnu mere kritisk på international adoptionsformidling fra forskellige lande.
Senest var det Sydafrika, vi ophørte med at adoptere fra i oktober 2024.
Og som jeg har nævnt, er der allerede i det nuværende adoptionssystem en række sikkerhedsmekanismer, der sikrer, at procedurer og krav i forbindelse med adoptionsprocessen overholdes.
Men lige nu har vi et arbejde i gang, hvor man sidder og kigger på, hvad det er for nogle procedurer og mekanismer, der skal være fremadrettet i forhold til internationale adoptioner.
Jeg glæder mig til at høre, hvad den arbejdsgruppe når frem til, for det er vigtigt, at man, når der er to lande, hvor der foregår international adoption, har nogle mekanismer, der kan sikre, at der i det land, der afgiver et barn til en familie i Danmark, hele tiden er betryggende forhold.
Men helt at garantere det kan man aldrig.
Det er jo i sidste ende noget, man må tilstræbe.
Katrine Daugaard (LA), 2026-01-07:
Det er jo ikke korrekt, for nok blev lovgivningen ændret i 2016, men der blev fortsat adopteret børn fra Sydkorea helt frem til 2022, altså har den stramning ikke været nok og slet ikke, når de koreanske myndigheder stadig væk siger, at de ikke har været foretaget på et korrekt grundlag.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge: Hvad betyder det her med at tilstræbe helt konkret?
Har I et bud på, hvor mange og hvor slemme overtrædelser I ligesom vil acceptere?
Men ministeren må jo have tænkt over, hvor stor en margen af uregelmæssigheder og ulovligheder man vil, hvad skal man sige, blåstemple fra dansk side, i og med at man ved, at der foregår ulovligheder i en lang række af de lande, vi allerede har adopteret fra.
Så jeg spørger igen: Kan ministeren svare på hvad »tilstræbe« konkret betyder, og hvor slemme overtrædelser ministeren kan se igennem fingrene med på adoptionsområdet?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-07:
Tak for det spørgsmål.
Tildeling af dansk statsborgerskab er en stor tillidserklæring fra det danske samfund.
Derfor stiller vi med rette strenge krav til at blive statsborger.
Ansøgere må selvfølgelig ikke have begået kriminalitet.
Det gælder både i Danmark og i udlandet, og de er forpligtet til på tro og love at oplyse om alle strafbare forhold både Danmark og i udlandet.
Der indhentes relevante oplysninger fra danske myndigheder som en del af sagsbehandlingen.
Det gælder også politiet og PET.
I forbindelse med behandlingen af en ansøgning om dansk statsborgerskab foretages ikke systematiske opslag i udenlandske kriminalregistre.
Det betyder dog ikke, at strafbare forhold begået i udlandet er irrelevante.
Hvis der fremkommer oplysninger eller der er konkret mistanke, kan ministeriet undersøge det nærmere og indhente yderligere dokumentation.
Viser det sig, at en ansøger bevidst har fortiet oplysninger om strafbare forhold i ind- eller udland, er det et alvorligt tillidsbrud, og det kan medføre, at statsborgerskabet skal fratages.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-01-07:
Men jeg synes jo ikke, at det er et underligt krav at stille, når vi beder om, at det ikke er den danske stat eller os, der behandler ansøgningen, men at det er ansøgerne, der selv indhenter en straffeattest fra de lande, som de tidligere har haft bopæl i.
Jeg synes, det ville være meget relevant, at de ligesom selv medsendte rene straffeattester, sådan at vi med sikkerhed ved, at der i hvert fald ikke er registreret kriminalitet i de lande, de har boet i, før de kom til Danmark.
Er det ikke noget, ministeren eventuelt kunne overveje at se nærmere på?
Noget af det, jeg særlig har været optaget af i min tid som indfødsretsordfører, har været at sikre, at vi ikke giver dansk statsborgerskab til kriminelle udlændinge, og det gælder sådan set både kriminalitet, som er begået her i Danmark, men i lige så høj grad også kriminalitet, som er begået i udlandet.
Man kan sige, at vi jo gør rigtig meget.
Det kommer ministeren også selv lidt ind på.
Vi gør rigtig meget for at undersøge de kriminelle forhold, som ansøgeren har her i Danmark.
Men når det så kommer til kriminalitet, som er begået i udlandet, er det egentlig kun, hvis vi selv har registreret noget i vores egne registre eller ansøgeren ligesom selv nævner det i deres egen ansøgning, at vi bliver oplyst omkring kriminelle forhold, der er begået, før deres indrejse i Danmark.
Det må jeg ærligt sige godt kan bekymre mig en lille smule, fordi jeg mener ikke, at kriminelle skal belønnes med et dansk statsborgerskab, og det er sådan set, uagtet om kriminaliteten er begået i Danmark, eller om den er blevet begået, før de egentlig er indrejst i Danmark.
Jeg kunne godt tænke mig at høre lidt mere om, om ministeren slet ikke er bekymret for, at vi potentielt kan give statsborgerskab til kriminelle udlændinge, uden at vi sådan set er oplyst omkring det, altså uden vi ved det.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-07:
Også godt nytår til fru Sandra Elisabeth Skalvig.
Først og fremmest er jeg jo enig i, at vi skal undgå at give statsborgerskab til kriminelle udlændinge, og det er så også derfor, at vi har strammet reglerne for at opnå indfødsret ad mange omgange.
Man skal jo for overhovedet at komme i betragtning til at få dansk statsborgerskab bl.a. leve op til et vandelskrav, og det vil sige, at man ikke har begået kriminalitet, og at man har forsørget sig selv osv., og det skal man jo have gjort i ret mange år for overhovedet at komme i betragtning til dansk statsborgerskab.
Hvis der så er mistanker, har man så mulighed for at indhente oplysninger i udlandet.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-01-07:
Men som ministeren også selv er inde på, er det kun, hvad der registreret i Kriminalregisteret i Danmark, man undersøger, og så er det kun, hvis man har en begrundet mistanke til den pågældende person, at man undersøger det nærmere.
Noget, man eventuelt kunne gøre, var måske at stille krav om, at ansøgere skal medsende en straffeattest, altså en legaliseret straffeattest fra det land, de kommer fra.
Ville det være noget, som ministeren måske ville overveje at undersøge nærmere, altså om det er et krav, vi kan stille til ansøgeren til dansk indfødsret?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-07:
Jeg ved ikke, om det sidste er realistisk, men jeg ved, at vi jo allerede har det sådan, at man skal leve op til ikke at have begået kriminalitet i Danmark for overhovedet at komme i betragtning, i hvert fald ikke alvorlig kriminalitet; vi taler ikke p-bøder og den slags.
Derudover vil jeg sige, at når der er en eller anden form for mistanke, har man jo mulighed for at indhente oplysninger i udlandet.
På den måde er det egentlig mit indtryk, at vi har nogle ret gode værn mod at give kriminelle statsborgerskab.
Jeg har ikke på stående fod indtryk af, at vi har en reel udfordring med, at vi får givet statsborgerskab til kriminelle udlændinge, og det hænger bl.a. sammen med, at man skal have været i Danmark i ret mange år, at man skal leve op til ikke at være kriminel i den tid, man er i Danmark, og at man skal have været selvforsørgende og fået lært dansk.
Derfor føler mig egentlig relativt tryg ved det system, vi har etableret og derudover også med de forskellige muligheder for at indhente oplysninger i udlandet, og at PET og Rigspolitiet kan indhente bidrag.
På den måde er der nogle gode værn for at undgå, at kriminelle kan få statsborgerskab.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-01-07:
Nu blander spørgeren fra Liberal Alliance nogle forskellige ting sammen.
Danmark har ikke adopteret nogen børn fra Sydkorea i mange år.
I 2016 blev loven strammet markant, og man indførte en lang række mekanismer, som siden hen har gjort, at vi ikke længere har samarbejde med en lang række lande.
I dag er det kun meget få adoptioner om året, der gennemføres, og kun fra meget få lande, en håndfuld lande, og Sydkorea er jo ikke et af dem.
Det synes jeg også er vigtigt at få slået fast.
Det, der er vigtigt at sige, er, som jeg sagde før, at international adoptionsformidling foregår mellem to lande, og derfor skal vi have mekanismer og procedurer, der sikrer, at vi kan opfange det – hvilket man jo ikke gjorde dengang – når der foregår ulovligheder i det afgiverland, der sender børnene til Danmark.
Torsten Gejl (ALT), 2026-01-07:
Jeg vil gerne forklare det lidt mere generelt, også for folk, der måtte lytte med.
Der, hvor man vil bygge Lynetteholm i Øresund uden for København,
er der i øjeblikket et kæmpestort bassin omkranset af stenmoler.
Bassinet er lige nu ved at blive fyldt op med jord fra tusindvis af lastbiler.
Der skal i alt hældes 80 mio. t jord i Øresund for at bygge den ø, som man kalder Lynetteholm, og som der senere skal bygges boliger på.
Meget af den jord, der bliver fyldt i bassinet, er forurenet jord, og meget af den er såkaldt ikkerensningsegnet jord.
Det betyder, at den er så forurenet med f.eks. PFAS, giftstoffer eller tungmetaller, at man har opgivet at rense den.
Normalt skal den slags jord deponeres i det, der hedder et deponi.
Og ifølge EU-regler skal sådan et deponi være så tæt, at der ikke må ske udsivning derfra i 300 år.
Men der findes en regel, der siger, at man også kan nyttiggøre jorden.
Man kan f.eks. hælde jorden i det store saltvandsbassin, der hedder Lynetteholm.
Så hælder man altså tonsvis af jord, der er så forurenet, at den ikke er rensningsegnet, i et bassin, der er omkranset af moler, som ikke er tætte.
Når man hælder stærkt forurenet jord i et bassin, der er omkranset af utætte moler, fortrænger man jo milliarder af liter vand gennem molerne og ud i Øresund.
Helt konkret udvasker man giftstoffer fra jord, der er så forurenet, at der ikke måtte sive en dråbe ud i 300 år, hvis den var i et deponi, direkte ud i Øresund.
Man foretager utrolig få målinger på ydersiden af molerne.
En gang om måneden tager man stikprøver, og en af de sidste stikprøver viste, at der slap for meget af det yderst giftige stof cyanid ud gennem molerne.
Synes ministeren ikke, det ville være nyttigt at lave flere målinger langs molerne, så vi får et bedre overblik over, hvilke giftstoffer, tungmetaller og PFAS'er vi vasker ud i Øresund fra de mange forskellige former for stærkt forurenet jord?
Sigurd Agersnap (SF), 2026-01-07:
Når man som jeg går lidt op i tiden nu, er det, fordi der ikke er så lang tid tilbage af den her regeringsperiode, og det er jo sket før, at ministre velmenende har lavet et godt forarbejde og tænkt, at nu lå det på den flade hånd, men at det så er havnet nederst i bunken efter et valg, fordi der er kommet en ny minister ind i kontorerne.
Derfor synes jeg, det er okay at sige: Der er noget af det her, der er kompliceret, så lad os få det udboret og udpenslet i detaljer. Men kunne ministeren ikke sige til Folketinget nu: Vi kan godt nå at ændre det, der er tydelige og åbenlyse urimeligheder her, altså at man ikke har samme mulighed for optjening, og det kan vi nå i den her regeringsperiode?
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-01-07:
Jeg tror ikke, det er sådan, at der er nogen, der har siddet og sagt: Nu skal der være en speciel ordning for kombinatører.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi får udboret, hvad der er den økonomiske situation her, altså hvad det koster, og hvis det koster noget, om pengene så skal findes andre steder i vores samfundsøkonomi, eller om det er noget, som skal gå fra andre modtagere af barselsdagpenge eller modtagere af dagpenge på andre måder.
Det er selvfølgelig grundlæggende en politisk diskussion, som vi har brug for at have et grundlag for at tage.
Sigurd Agersnap (SF), 2026-01-07:
Hvis man som lønmodtager har mere end 15 timers lønarbejde, optjener man ret til barselsdagpenge, men hvis man som kombinatør har mere end 15 timers lønarbejde, optjener man ikke ret til barselsdagpenge.
Så selve optjeningsprincippet er det vel ikke meget kompliceret at gå ind og ændre på?
Altså, hvorfor skal der være den specifikke ordning for kombinatører, hvis de har den samme gennemsnitlige arbejdstid?
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-01-07:
Og den situation ved jeg i hvert fald at SF ikke er interesseret i at komme i.
Så det går sådan set begge veje.
Jeg vil tro, at man vil kunne nå at lave et beslutningsgrundlag.
Om man vil kunne nå at få det stemt igennem i Folketingssalen, er mere tvivlsomt.
Det vil så i givet fald skulle være før oktober, og der ser det jo noget stramt ud i forhold til det lovprogram, der ligger.
Så jeg tror, at beslutningen kan træffes, men om det så når at komme i funktion, er nok mere tvivlsomt.
Sigurd Agersnap (SF), 2026-01-07:
Tak til ministeren for svaret.
Det er også godt at høre, at man kan høre, at ligestillingsministeren også er engageret i problematikken.
Det er klart, at der er 21 kulturorganisationer, som har rejst den her problemstilling og sagt, at for dem og deres arbejdsliv er det et ret stort problem, og at det føles som en meget, meget stor uretfærdighed.
Jeg synes, det rejser mere grundlæggende spørgsmål på vores arbejdsmarked, for den udvikling, vi ser, er jo, at der er flere, der arbejder deltid, freelance, måske kombinerer en fastansættelse med en anden beskæftigelse ved siden af.
Derfor synes jeg, det er en meget stor problematik, og det er rettidigt nu at kigge på at få lavet en løsning for dem.
Jeg er også glad for at høre, at ministeren jo som sådan er enig i, at det er et problem, og umiddelbart virker det som en urimelighed, der skal gøres noget ved.
Så jeg er glad for, at vi deler den enighed.
Ministeren svarede DR 9. december, at han glædede sig til at høre mere om problematikken, og jeg kan se, at ministeren har hørt lidt mere om den siden, men endnu ikke har holdt et møde med de kulturorganisationer, der har rejst spørgsmålet.
Kan ministeren i dag ikke sige lidt om, hvad det er, han oplever er kompliceret?
Hvorfor er det ikke bare på den flade at få lukket det her hul?
Hvis det er en åbenlys urimelighed og der er nogle, der er fanget i dag, og vi er enige om, at der er flere, der kan risikere at ryge i det hul i fremtiden, hvorfor er det så ikke noget, vi sætter ind for at gøre noget ved hurtigst muligt?
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-01-07:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er selvfølgelig som minister opmærksom på den aktuelle kritik, der er på barselsdagpengeområdet.
Det handler om, at reglerne ikke er fleksible nok for de arbejdsformer, som er opstået her i løbet af de senere årtier.
Senest har en sammenslutning af 21 organisationer på tværs af kulturlivet 9. december kritiseret de selvstændiges barselsrettigheder.
Jeg har et møde med repræsentanter fra sammenslutningen senere på måneden, hvor vi skal diskutere problematikken.
Det er jo en central udfordring på barselsdagpengeområdet, som handler om kombinatørproblematikken, som også rejses af spørgeren i det her spørgsmål, og det handler om personer, som både har arbejde som selvstændige og som lønmodtagere.
For at få ret til barselsdagpenge skal man opfylde beskæftigelseskrav enten som lønmodtager eller selvstændig eller begge dele.
Timer som selvstændig og timer som lønmodtager kan efter de regler, der gælder i dag, ikke lægges sammen.
Det er ikke tidssvarende efter min mening og bringer nogle kombinatører i klemme, fordi de ikke kan leve op til beskæftigelseskravet, hverken som selvstændig eller som lønmodtager.
Det er vigtigt for mig som beskæftigelsesminister, at uanset hvor man arbejder, skal man have mulighed for at få barselsdagpenge.
Derfor har jeg bedt mit ministerium om at se nærmere på den her problemstilling, for det er selvfølgelig ikke rimeligt, hvis man ikke kan få ret til barselsdagpenge.
Ministeriets umiddelbare vurdering er, at det kræver grundlæggende ændringer ...
Ssh! Magnus!
Ministeriets umiddelbare vurdering er, at det kræver grundlæggende ændringer af barselsdagpengeområdet at løse kombinatørproblematikken, og derfor er der desværre ikke nogen hurtig eller gratis løsning at gribe fat i.
Derfor er jeg glad for, at også SF sætter fokus på det her problem.
Sigurd Agersnap (SF), 2026-01-07:
Spørgsmålet lyder: Finder ministeren det rimeligt, at såkaldte kombinatører med beskæftigelse både som selvstændige og som lønmodtagere i dag kan stå uden ret til barselsdagpenge, alene fordi de kombinerer indkomst?
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-01-07:
Jamen det er ikke simpelt.
Alle de der ting gør jo bare, at det kan være svært at balancere i forhold til det, som er kombinatørers virkelighed, som er, at det kan skifte fra uge til uge.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-07:
Tak for det, formand.
Er ministeren villig til at køre sin egen forligskreds over og sikre midler til elektrificering af jernbanen nord for Aalborg på samme måde som i tilfældet med strækningen mellem Vejle og Struer?