runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (DF), 2024-11-19:
Tusind tak.
Jeg deler sådan set bekymringerne, som den konservative ordfører også taler om.
Det er sådan set, fordi det lyder på Socialdemokratiets ordfører, som om man går ud fra, at man er ressourcestærk og velintegreret, hvis man har et arbejde.
Og der er jeg altså bare nødt til at sige, at det er der simpelt hen for mange eksempler der taler imod, til, at man stadig væk kan tro på det i Socialdemokratiet.
Altså, det undrer mig ekstremt meget.
Da man lavede den her aftale i sin tid – og der kan man mene en masse ting – var det jo grundlæggende set almennyttige boligområder med dejlige lejligheder til en lav husleje tiltænkt enlige mødre og folkepensionister osv.
Og desværre er de jo mange steder endt som sådan nogle ghettoområder, fordi man har proppet alt for mange ind, der aldrig burde have været her.
Det er så, hvad det er.
Men det her med, at man automatisk går ud fra, at fordi man er i arbejde, så er man velintegreret, og så er man ressourcestærk, undrer det mig meget at man fra Socialdemokratiets side mener i år 2024.
Det må jeg indrømme.
Astrid Krag (S), 2024-11-19:
Vi må måske få det uddybet i udvalgsbehandlingen, for det her er jo ikke en opløsning af hele parallelsamfundsaftalen.
Det er jo sådan set to greb, som man godt kunne mene trækker i en strammere retning, altså at man kan blive ved med at bruge nogle af de hårde regler fra den aftale, også 3 år efter et boligområde er røget af listen.
Det kan man ikke i dag.
Det er jo skrappere værktøjer, man får mulighed for at bruge, og tilsvarende øger det, at ressourcestærke forældre, som er i arbejde eller under uddannelse, kan have deres børn i et lokalt dagtilbud, jo sandsynligheden for, at de børn, der går der, møder nogen, der altså har en mor og far, der står op og går på arbejde hver dag og taler dansk.
Så umiddelbart forstår jeg ikke, hvad det er, der bekymrer den konservative ordfører, men det skal vi selvfølgelig gerne forholde os til i udvalgsbehandlingen.
Det her trækker, synes jeg, i den rigtige retning, i forhold til at vi skal være optaget af, at de her børn altså skal have de samme muligheder som børn med en dansk forældrebaggrund.
Birgitte Bergman (KF), 2024-11-19:
De hegnspæle, vi netop satte op dengang, løber man jo nu fra i regeringen, og det er det, der bekymrer mig.
For vi ser jo stadig, at der er store udfordringer; det er det, vi gør.
Tag f.eks. Høje-Taastrup og Taastrup, som har store udfordringer med de her problemer, og som også råber vagt i gevær.
Så jeg kan simpelt hen ikke se, at man med det her lovforslag kommer til at få den tilsigtede virkning, som er regeringens hensigt, og som regeringen ønsker.
Tværtimod er jeg meget nervøs for, at vi ikke får integreret folk på den måde, som vi i hvert fald ønsker det i Det Konservative Folkeparti.
Astrid Krag (S), 2024-11-19:
For det første synes jeg egentlig, ordførerens indledning på spørgsmålet viser, hvorfor det er meget godt, at vi giver mulighed for, at man fra lokal side, hvor man kender sine boligområder bedst, kan fortsætte med at bruge nogle af de her værktøjer fra aftalen, også efter et område er kommet af den her liste.
For man kan have viden om, at i det her område er der altså stadig børn, der har brug for f.eks. at blive introduceret til det danske sprog, så man fortsætter med obligatoriske læringstilbud, selv om området er taget af listen.
For det andet vil jeg sige, at når jeg siger, at det er en konsekvensrettelse, er det jo, fordi noget af det, der virker nogle steder, er at have mulighed for at sige, at det i forhold til ressourcestærke mennesker, som er i arbejde – mor og far er i arbejde – er en måde at få ændret beboersammensætningen i et område på, at de kan flytte ind.
Hvis de så ikke kan have deres børn i det dagtilbud, modvirker det jo den hensigt.
Så medmindre det er, fordi man er imod, at ressourcestærke mennesker flytter ind i et område, der har brug for en ændret beboersammensætning, så har jeg svært ved at forstå, at man kan være imod, at de også må have mulighed for at have deres unger gående i det lokale dagtilbud.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2024-11-19:
Tak for ordet, formand.
Jeg skal starte med at sige, at jeg står her i dag som vikar for vores børne- og undervisningsordfører, Rasmus Lund-Nielsen, der ikke kan være i salen.
L 95, som vi behandler i dag, handler grundlæggende om en effektiv og målrettet indsats mod parallelsamfund.
Alt tyder på, at en tidlig indsats for børn i udsatte boligområder er afgørende for deres muligheder i livet.
De skal have den bedst mulige start og møde jævnaldrende med forskellige baggrunde og få den sproglige og sociale ballast, der gør dem klar til en fremtid som aktive borgere i vores samfund.
Så det er det, det her handler om.
Vi foreslår med L 95 en vigtig justering af 30-procentsreglen, som i dag begrænser antallet af børn fra udsatte boligområder i daginstitutioner.
Den ændring giver kommunerne mulighed for at fritage børn, hvis forældre er i beskæftigelse eller under uddannelse, fra den opgørelse.
For en ting er bopæl, men en anden er, at bopælen ikke altid fortæller os, hvilke forhold børn i et parallelsamfund lever under.
Derfor introduceres der nu også beskæftigelsesstatus.
Med den ændring bliver det nemmere for familier, hvor forældre arbejder eller uddanner sig, at få en daginstitutionsplads tættere på deres bopæl.
Samtidig understøtter vi en mere blandet bopælssammensætning i de udsatte områder, hvilket bidrager til at gøre disse boligområder mere attraktive for ressourcestærke familier.
Det er vigtigt at understrege, at denne justering ikke alene handler om at opfylde mål om at nedbryde parallelsamfund inden 2030.
Det handler også om at tage hensyn til kommunale forskelle og behov.
De udfordringer, som en storbykommune står med, kan være vidt forskellige fra dem, man møder i mindre byer.
Derfor er det afgørende, at vi giver kommunerne redskaber til at skræddersy løsninger, der virker lokalt.
Det gør vi netop ved at bløde op på reglerne, så de ikke er så rigide og firkantede.
I Moderaterne tror vi helt sikkert på, at en sådan ændring på sigt kan inspirere flere fra parallelsamfund til at tage del i arbejdsmarkedet eller påbegynde en uddannelse.
Når vi skaber bedre rammer for familier i beskæftigelse eller i uddannelse, sender vi et stærkt signal om at deltage i samfundet og dermed i første omgang gøre en forskel for sin familie, men også for samfundet.
Det er vigtigt at tage individuelt ansvar, og det er vigtigt, at man som forældre sender et positivt signal til sine børn.
Lovforslaget afspejler meget godt vores fælles ambitioner, nemlig et Danmark uden parallelsamfund i 2030; et Danmark, hvor alle børn får mulighed for at blomstre, uanset hvor de kommer fra.
Og vi stemmer naturligvis for forslaget.
Tak for ordet.
Birgitte Bergman (KF), 2024-11-19:
Tak for det.
I 2018 under VLAK-regeringen blev en stor aftale indgået om 22 initiativer, hvis formål var at nedbryde og forebygge parallelsamfund.
Initiativerne skulle stoppe en udvikling, hvor nogle borgere ikke møder det almindelige Danmark, og hvor der er stor risiko for en adfærd i strid med de demokratiske og liberale frihedsværdier.
Herunder var det vigtigt at give de mange børn i de udsatte boligområder, som lever isoleret fra det danske samfund, en god start på livet.
Derfor skulle børn fra udsatte boligområder i daginstitution fra 1-årsalderen, og derfor måtte andelen af børn fra udsatte boligområder fremover ikke være over 30 pct. i de enkelte daginstitutioner.
Der blev sat nogle klare hegnspæle op – nogle vigtige hegnspæle – og det mener vi i Det Konservative Folkeparti at regeringen løber fra i dag, for
lovforslaget
L 95 lemper regeringen på reglerne.
Det kan på overfladen virke fornuftigt, men ved nærmere eftersyn afslører det alvorlige konsekvenser for vores samtid, for vores samfund og for fremtidens generationer.
Det Konservative Folkeparti er imod dette forslag.
Vi ønsker en stærk og sammenhængende indsats mod parallelsamfund, der sikrer, at alle børn får den bedste start i livet uanset deres baggrund.
Dette kræver klare regler og konsekvent handling, og det kræver, at vi lytter til dem, der har hænderne direkte på kogepladen i dagligdagen.
Forslaget om at lempe 30-procentsreglen for børn af forældre bosat i udsatte boligområder, når forældrene er i uddannelse eller i beskæftigelse, er efter vores opfattelse ikke et skridt i den helt rigtige retning.
Selvfølgelig er det positivt, at flere forældre kommer i uddannelse og arbejde, men det ændrer ikke på den grundlæggende udfordring, nemlig at børnene har brug for en bedre start og mulighed for at komme i daginstitution, hvor de møder jævnaldrende med forskellige baggrunde.
Derudover kan vi heller ikke støtte regeringens forslag om, at reglerne for fordeling af børn i daginstitutioner skal gælde i 3 år, efter at boligområdet er fjernet fra listen over udsatte boligområder.
En sådan forlængelse kan risikere at fastholde status quo frem for at skabe den nødvendige forandring.
Det Konservative Folkeparti kan derfor ikke støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Katrine Robsøe (RV), 2024-11-19:
Tusind tak for det.
Fra Radikales side støtter vi naturligvis også Færøernes ønske om at hjemtage administrationen af investeringsfonden, og derfor støtter Radikale Venstre lovforslaget.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-11-19:
Tak, formand.
Det går stærkt i salen i dag.
Dansk Folkeparti støtter selvfølgelig også lovforslaget.
Det er jo en lille julegave til Færøerne på brutto 650 mio. kr.; med tilbageløb er det omkring 370 mio. kr., så vidt jeg husker.
Fonden blev i sin tid oprettet for at støtte Færøerne, så de kunne diversificere, som det hedder med et fint ord, erhvervslivet på Færøerne, så man ikke var så voldsomt afhængig af fiskeriet.
Det er man stadig væk, men denne fond har i hvert fald hjulpet til at gøre Færøerne mindre afhængig af fiskeriet, hvilket jo selvfølgelig er en god ting.
Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget, og vi ønsker Færøerne held og lykke med investeringsfonden til gavn for de færøske borgere i fremtiden.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2024-11-19:
Tak for ordet, formand.
Jeg skal gøre det kort her i dag på talerstolen.
Med lovforslaget overdrager vi nu investeringsfonden for Færøerne til de færøske myndigheder.
Der har hos skiftende landsstyrer været et ønske om at få overdraget administrationen af fonden til de færøske myndigheder, hvilket nu bliver en realitet.
Det synes vi sådan set er glædeligt, og Moderaterne støtter selvfølgelig lovforslaget.
Tak for ordet.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-11-19:
Tak for det.
Sólbjørg Jakobsen er desværre blevet syg, men Liberal Alliance er enig i det, de andre ordførere har sagt, og hvad Færøerne selv ønsker i den her sag, så Liberal Alliance støtter op om lovforslaget.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-11-19:
Tak for ordet, formand.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi i Danmarksdemokraterne støtter det her forslag.
Det er jo efterhånden ved at være en investeringsfond, der har eksisteret i mange år, og det er efterhånden også ved at være mange år, Færøerne mere eller mindre selv har styret den her fond, så at det nu bliver overdraget helt og holdent til Færøerne, synes vi egentlig er meget på sin plads og helt rimeligt.
Vi støtter selvfølgelig forslaget.
Louise Elholm (V), 2024-11-19:
Tak for ordet.
Det er dejligt i dag at skulle behandle det her lovforslag på Færøområdet og erhvervsområdet, der er et af de steder, hvor mine ordførerskaber går rigtig godt sammen, eftersom jeg er ordfører for begge dele.
Vi behandler her lovforslaget om at overdrage ejerskabet af investeringsfonden for Færøerne til Færøerne.
Nu ønsker Færøerne at overtage ejerskabet af investeringsfonden, og det bakker vi fuldt ud op om i Venstre.
Det har været et ønske gennem længere tid, og det er rigtig positivt, at det endelig er faldet på plads.
Vi håber selvfølgelig, at Færøerne fortsat vil sikre driften af investeringsfonden til gavn for Færøernes fortsatte investeringer i infrastruktur.
Tak for ordet.
Per Husted (S), 2024-11-19:
Tak, formand.
I januar blev der underskrevet en hensigtserklæring mellem den danske statsminister og Færøernes lagmand omkring en overdragelse af investeringsfonden for Færøerne fra Danmark til Færøerne.
Fra Socialdemokratiets side kan vi støtte den her overdragelse, især i betragtning af at Færøerne siden 1976 reelt selv har rådet over fonden, hvorfor det her i sidste ende bare er en formalitet, men en vigtig del af visionen.
Så med de ord støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Tak for ordet.
Mattias Tesfaye (S), 2024-11-19:
Tak til alle ordførere for en god debat.
I regeringen ønsker vi et sammenhængende Danmark, et land, der bygger på demokratiske værdier, og hvor alle har lige muligheder, uanset hvor de vokser op.
Derfor er vi glade for de aftaler om parallelsamfund, der blev indgået tilbage i 2018, og som handler om at forebygge, at parallelsamfund i det hele taget opstår, og vi er meget opsatte på, at i 2030 skal der være gjort op med parallelsamfund i vores byer.
Det var ambitionen dengang, og det er det, vi fortsat forfølger.
Dagtilbudslovens regler om henholdsvis en bedre fordeling af børn i daginstitutioner og obligatoriske læringstilbud på dagtilbudsområdet udspringer af den her aftale tilbage fra 2018.
Det er nogle regler, der skal sikre en bedre start på livet for børn med bopæl i udsatte boligområder.
De skal optages i daginstitutioner, hvor de møder børn og rollemodeller fra andre miljøer og udvikler deres sprog.
Erfaringerne med reglerne om en bedre fordeling viser dog, at reglerne nogle steder modvirker omdannelsen af udsatte boligområder til attraktive bydele.
Nogle steder kan der også være behov for at fortsætte den tidlige indsats, selv om et boligområde ikke længere optræder på listen over udsatte boligområder.
Regeringen foreslår derfor at ændre reglerne, så kommunerne får mulighed for at beslutte, at børn med bopæl i udsatte boligområder, hvis forældre er i beskæftigelse eller under uddannelse, ikke skal indgå i loftet på 30 pct. årligt optag af børn fra udsatte boligområder i en daginstitution.
Det vil sige, at fremover kan kommunerne beslutte, at fordelingen ikke alene tager højde for bopæl, men at forældrenes uddannelses- og beskæftigelsesmæssige baggrund også skal vægte.
Forslaget kan f.eks. betyde, at forældre, der er i beskæftigelse eller under uddannelse, i højere grad får mulighed for at få en plads til deres barn i en daginstitution tæt på, hvor de bor, og det kan betyde – og det er nok det vigtigste – at det bliver mere attraktivt for familier, hvor forældrene er i beskæftigelse eller under uddannelse, at flytte ind i et udsat boligområde, og at beboersammensætningen i de udsatte boligområder og børnesammensætningen i dagtilbuddene derfor bliver mere blandet.
Og det er jo det, der er hele formålet.
Børn, der er bosat i udsatte boligområder, er udfordret på en række parametre
De får f.eks. dårligere karakterer i 9. klasse.
De udfordringer er ikke nødvendigvis overvundet, når boligområderne ikke længere optræder på listen over udsatte boligområder.
Derfor foreslår vi også at ændre reglerne, så kommunen får mulighed for at anvende reglerne, i op til 3 år efter at boligområdet er fjernet fra listen.
Jeg vil godt takke for debatten i dag, og jeg ser frem til spørgsmål under udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Lotte Rod (RV), 2024-11-19:
Tak for det, formand.
Vores demokrati bygger på ligeværd, at vi kender hinanden, og at vi har tillid til hinanden, og det starter jo med, at vi går i børnehave med hinanden, at vi går i skole med hinanden, og at vi går på ungdomsuddannelse med hinanden.
Derfor er vi i Radikale Venstre – som den eneste del af alle de regler, der blev indført om parallelsamfund – med i det, der handler om at skabe nogle bedre blandede daginstitutioner og skoler.
Så har det senere vist sig, at vi måske fik lavet reglerne en lille smule for firkantede.
Det har givet rigtig god mening, når nogle kommuner har taget fat i os for at sige: Kan I ikke lige kigge lidt på, at man godt kan se lidt anderledes på det, når nu forældrene er i uddannelse?
Jeg synes, det giver god mening, at vi ændrer det her, så jeg kan bare lægge mig helt i slipstrømmen af det, som ordførere før mig har sagt om det.
Det vil vi gerne støtte i Radikale Venstre.
Jeg synes i virkeligheden, at det mest tankevækkende med det her lovforslag er, at det jo så er det, regeringen er kommet med på børneområdet.
Derfor tænker jeg, at når jeg nu er enig i det, de andre ordførere har sagt, vil jeg gerne bruge anledningen til at sige, at jeg godt kunne tænke mig, at vi i Folketinget fik en rigtig diskussion om vores børnepolitik og om, om vi i Folketinget ikke skulle prioritere børnene noget højere.
Jeg kunne godt tænke mig, at vi fik lavet nogle ordentlige normeringer, som ikke bare ser fine ud på papiret, men som faktisk gør, at man kan have små børnegrupper hele dagen i vores vuggestuer og børnehaver.
Jeg vil gerne have, at vi får en pædagogandel, som betyder, at mindst tre ud af fire af de voksne, der arbejder i vores vuggestuer og børnehaver, er uddannede pædagoger.
Vi vil i Radikale Venstre også gerne afskaffe forårs-sfo'en, så børn kun starter én gang i skole.
Så er der også det, som I i regeringsgrundlaget har skrevet om den pædagogiske samtale, alt det fantastiske arbejde, vi er i gang med at sætte i gang i skolerne med de nye fagplaner.
Så vi kan godt støtte det her, men jeg er lidt ked af, at det ligesom er det eneste, regeringen er kommet med på børneområdet.
Jeg ville sådan ønske, at regeringen fik nogle større ambitioner, så vi kunne lave en stærkere børnepolitik.
Birgitte Bergman (KF), 2024-11-19:
I Det Konservative Folkeparti er vi meget bekymret for det her lovforslag, og det er vi, fordi det, som ordføreren var inde på, var en bred aftale, der blev lavet tilbage i 2018, og tilsigtet jo var 22 initiativer om at få gjort noget ved parallelsamfundene.
I den by, hvor jeg selv kommer fra, Helsingør, har vi jo desværre stadig også store grupperinger af borgere, som bor sammen – ja, vi kom jo faktisk på ghettolisten for mange år siden.
Det har vi efterhånden fået lidt styr på, men nu siger ordføreren, at det er utilsigtet og en konsekvensrettelse.
Altså, gør det slet ikke indtryk, når KL, BUPL, FOLA og Børne- og Kulturchefforeningen råber vagt i gevær om, at det her faktisk vil få det til at gå i den modsatte retning, altså at det netop lige præcis ikke kommer til at få den tilsigtede virkning, som er regeringens hensigt med det her lovforslag?
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-11-19:
Tak for det.
Det er virkelig skønt at stå her på talerstolen igen, når det handler om afbureaukratisering, for det er en af de allervigtigste opgaver, vi har foran os.
Jeg vil faktisk gerne starte med at sige, at Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Selv om nogle af dem måske kan være gode og rare at have, er det vigtigt at huske på, hvem det er, der betaler regningen – det er jo nemlig skatteyderne – og et eksempel på det er Rådet for Børns Læring.
De laver jo et fint stykke arbejde, men der er heldigvis så mange, der går op i børns læring og i skolen, og som kommer med masser af anbefalinger, og så er det slet ikke nødvendigt at have et statsligt råd, der løbende kommer med anbefalinger.
Et andet eksempel, hvor jeg kan sige at Liberal Alliance står lidt anderledes end Venstre, er Den Nationale Klageinstans mod Mobning.
Intentionen er god, men i praksis har den begrænset effekt.
Instansen kan kun udstede vejledninger og anbefalinger, hvilket gør den lidt tandløs over for skolerne.
Samtidig skaber den en falsk tryghed for elever og forældre, der tror, de kan få reel hjælp, men i stedet bliver mødt af bureaukritiske processer uden konkrete resultater.
For LA's skyld kunne vi nedlægge den i morgen og ikke vente til 2027.
Alle børn har ret til en god skole, og vi er glade for, at man beholder bekymringslisten og udbygger den.
Men egentlig så vi hellere, at man havde beholdt det statslige tilsyn med folkeskolen og så havde fjernet det kommunale, så kommunerne ikke både er driftansvarlige og tilsynsmyndighed.
Helt principielt mener vi, at det er et problem ved den her lov, at staten ikke længere kan lukke en folkeskole.
Det må være den yderste konsekvens, hvis man har en skole, hvor kvaliteten af undervisningen er virkelig dårlig, eller hvor vold og trusler er en del af dagligdagen.
Så Liberal Alliance kommer til at følge de her nye regler om tilsyn meget tæt, for de sidste, det må gå ud over, er børnene.
Men selv om vi er lidt skeptiske over for den del, støtter vi som sagt stadig væk lovforslaget.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2024-11-19:
Tak for det, formand.
Dette lovforslag er et led i at frisætte den offentlige sektor.
Vi vil gerne fjerne administrative opgaver, så vi kan bruge vores ressourcer og for den sags skyld også borgernes skattekroner bedre.
Mange regeringer og rigtig mange politikere har gennem tiden slået fast, at vi skal mindske bureaukratiet og vi skal fjerne papirarbejde for at frigive mere tid og for den sags skyld også sikre, at vores offentlige medarbejdere får mere tid til borgerne.
Men ofte bliver det kun ved snakken.
I perioden fra 2012 til 2022 steg antallet af akademikere i den offentlige sektor med 65 pct.
Vi gik fra 30.000 ansatte til 50.000 ansatte, altså i en periode på 10 år.
Med forslaget til finanslov for 2025 lægger både Venstre og de to øvrige regeringspartier nu op til at fjerne og forenkle opgaverne på tværs af alle ministerområder.
Samlet skal det cirka svare til, at man fjerner administration svarende til 1.000 årsværk.
Hvis vi vil mindske bureaukratiet, kræver det også, at vi tør tage fat, og derfor skal vi selvfølgelig også tage fat på børne- og undervisningsområdet.
Når vi forhåbentlig nu får frisat den offentlige sektor mere, skal det jo helst også give plads til noget lokal frihed, og vi skal her fra Christiansborg også turde løsne tøjlerne og sikre os, at vi så ikke bare indfører ny administration og yderligere ny kontrol.
Vi har nok alle sammen igennem vores tid som politikere kritiseret den mængde af statslig administration og papirarbejde, der findes rigtig mange steder, og ofte beder vi kommuner og regioner om at mindske bureaukratiet, og så glemmer vi måske selv at kigge indad og kigge på, hvad staten egentlig kan gøre for at mindske administrationen.
Jeg ved selvfølgelig også, at der er dele af lovforslaget – det er måske næsten naturligt – der har mødt kritik.
Sådan vil det jo også være, når man rammer nogle, og det er så også helt naturligt, at man i høringssvar osv. kommer med sine holdninger.
Jeg skal heller ikke lægge skjul på, at for mig og for os i Venstre har en af de ting, som har været svære i forbindelse med den her nedskæring og fjernelse af administration, været, at vi nu ændrer på det med klageinstansen i forhold til mobning.
Det er sådan, at det er en af de sager, som jeg selv har været med til at kæmpe for, men heldigvis, kan man sige, har vi sikret, at den bliver videreført indtil 2027, hvor den udløber med den solnedgangsklausul, som er skrevet ind i aftalen.
Alt i alt er det altid svært, når det bliver konkret og man næsten ved, hvilke medarbejdere der sidder bag de her nedskæringer, men modsat er det også her, vi skal turde at gøre noget, og derfor bakker vi i Venstre selvfølgelig op om dette lovforslag.
For der er brug for, at vi tager fat, og at vi får afbureaukratiseret.
Tak for ordet.