runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-05-04:
Igen: Det er jeg enig med ordføreren i.
Det behøver jo ikke at betyde, at man flytter noget fra kommunerne over i regionerne.
Men det betyder, at vi skal blive skarpe på det.
Jeg har også sagt det flere gange – jeg tror, det er fjerde gang, jeg siger det nu – at jeg også rigtig gerne vil have, at vi indkalder til nogle ordførermøder, forhandlinger eller kald det, hvad man vil, om det her, så vi netop får sat os ind i, hvad vi skal gøre.
Vi behøver ikke kun at vente på en evaluering.
Vi venter alle sammen på den med utålmodighed.
Men det er da klart, at der er noget i forhold til visiteringsdelen, hvor det giver mening, at man får lavet en anden struktur – uden at det nødvendigvis flyttes fra kommunerne.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-04:
Det er meget interessant, når Venstre for det første siger, at I er tilhængere af, at familierne kan planlægge deres hverdag, og at der findes hjemmetræning.
Ja, først og fremmest skal man jo bevilges hjemmetræning til sit barn, og det er ikke altid lige nemt.
Så jeg vil bare gerne høre: Hvad er det, Venstre konkret gerne vil på det her område?
Hvor er det, Venstre kommer ind med forslag til at forbedre det her område?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-05-04:
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren for Enhedslisten.
Det er et problem.
Det er et problem, hvis man enten i regi af VISO eller i regi af regionen har været forbi dygtige speciallæger.
Det er f.eks., som jeg sagde i min tale, når der er dygtige børneneurologer og børnelæger, som tilser børnene, og som måske har set dem adskillige gange gennem adskillige år, og så sidder der f.eks. nogle børnelæger i kommunalt regi og træffer en helt anden afgørelse.
Det er simpelt hen ikke i orden.
Jeg har faktisk været inde på i Odense, at vi burde spare vores kommunale børnelæger væk, for så undgår vi, at der sidder nogle i kommunen og bestemmer.
Hvorfor skal de bruge en masse krudt på et barn, se en masse ting hos det barn og visitere ud fra det, og så sidder der læger i kommunalt regi, som gør noget andet?
Det er både dobbeltarbejde, og det er også forkert.
Det giver jeg ordføreren ret i.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-05-04:
Hvis man får mistanke om, at man lider af en alvorlig sygdom og går til sin læge, kan det jo forekomme, at hun ikke synes, hun har en tilstrækkelig specialiseret viden og visiterer en til nærmere undersøgelse på sygehuset, og hvis de der konstaterer, at der er behov for en operation, har jeg ikke hørt om, at de så vender tilbage til den praktiserende læge og hører, om den praktiserende læge er enig i vurderingen, eller om det eventuelt bliver for dyrt.
Når kommunen ikke har tilstrækkelig forstand på det eller ikke har tilstrækkelig specialiseret viden, spørger de VISO, og når VISO så ud fra deres stærke faglige viden – jeg hørte meget ros af VISO – giver en anbefaling om, hvad der er behov for, kan kommunen bare fravælge det.
Så er der ikke noget, der tyder på, at der her er en disrespekt, som ikke ligger hos den enkelte, men i den struktur, vi har opbygget, i forhold til at træffe afgørelser ud fra en specialiseret faglig viden?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-05-04:
Jeg kan jo egentlig sige det samme, som jeg sagde til forespørgselsdebatten i fredags, nemlig at det her jo er noget, der skal foregå ude i kommunalt regi, og også med den respekt for, at der er forskelligheder ude i de enkelte kommuner.
Men – og det er bare en hård erkendelse – jeg synes, vi taler mere om handicapområdet som helhed på tværs af partier herinde, end vi gør ude i kommunerne.
Jeg synes ikke, jeg får meget opbakning fra andre partier, når jeg sidder i børne- og ungeregi i Odense.
Det bliver jeg bare nødt til at sige.
Men det er i virkeligheden derude, det burde være, man talte om det her, for der er det der med, at man vil flytte det hele over til noget andet.
Altså, det, der ikke er svært, skal være nært.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-05-04:
Det glæder mig.
Men er vi så ikke nødt til, når vi nu skal have det her område ændret, at sige, at dem, der træffer afgørelsen om, hvilken indsats der skal til for at imødekomme det behov, borgeren har, også er dem, der har den specialiserede viden til at træffe afgørelsen, og ikke nogle, der ikke har den specialiserede viden?
Camilla Fabricius (S), 2021-05-04:
Jeg køber simpelt hen ikke ind på præmissen fra Dansk Folkeparti.
Jeg mener, det er helt ukorrekt at gribe det an på den måde.
Det er jo rigtigt nok, at jeg selvfølgelig også bygger en del af mine egne betragtninger på, at jeg faktisk har arbejdet inden for autismeområdet i utrolig lang tid.
Det er et af de mest komplicerede handicaps, der er, at man har et usynligt handicap, så folk ikke kan se, hvor graverende det er.
Og det mener jeg helt ærligt, hånden på hjertet, at vi er nødt til at få evalueret grundigt.
Så jeg mener, at vi er nødt til at få evalueret og set på, hvad det er, der skal være af løsning.
Uanset om det er en specialeplan, eller om det er, at man skal køre noget fælles tværfagligt mellem kommunerne for at opgradere, så er det åbenlyst tydeligt, at der skal ske noget.
Jeg mener, at vi er i gang med en rigtig grundig evaluering, og det er jo den, der skal være med til at afdække, hvilke løsninger vi skal pege på.
Jeg er også nødt til at sige, at der jo også er handicap, som ikke er specielt komplicerede.
Det er borgernært.
Det har spørgeren også peget på er nødvendigt, altså det der med at sige, at man har den borgernære velfærd.
Det er jo vigtigt at sige, at det er et ekstremt nuanceret område, og derfor er der heller ikke noget enkelt svar.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-04:
Jeg tror ikke, at der er nogen, der er uenig i det.
Det var bare ikke rigtig svar på spørgsmålet.
Jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren helt konkret svarede på, om ordføreren helt reelt mener, at et så specialiseret område, et område, der kræver så stor en specialisering, ligger godt ude i den enkelte kommune.
For jeg tænker, at det må Socialdemokratiet jo synes, siden man bliver ved med, ikke at få løst problemerne, man måske bare sender flere penge ud i et system, som ikke rigtig ser ud til at fungere.
Så mener ordføreren reelt set, at det ligger rigtigt ude i kommunerne – ja eller nej?
Jens Rohde (KD), 2021-05-04:
Tak for det.
Nu skal jeg komme ordføreren en lille smule til undsætning, i og med at jeg er en af dem, der bærer et meget stort ansvar for, at strukturen er, som den er i dag.
For jeg var med til at lave strukturreformen i sin tid sammen med den daværende regering.
Og det, der skete, var, at vi trods alle de gode intentioner kom til at placere handicapområdet og det specialiserede område i et økonomisk strukturelt ingenmandsland, hvor der opstår en kassetænkning mellem regioner og kommuner.
Derfor er det fornuftigt at placere det ét sted.
Og så tog vi skatteudskrivningsretten væk fra regionerne, hvilket var en kapitalbrøler, for når hr. Torsten Gejl siger, at der mangler penge, har han fuldstændig ret.
Man kan nemlig ikke finansiere det, fordi man altid skal spise nådsensbrød af finansministerens hænder.
For der har faktisk været engang, hvor det fungerede bedre, end det fungerer i dag.
Hvad siger ordføreren til det?
Camilla Fabricius (S), 2021-05-04:
Det allerværste, der overhovedet kunne ske, var, at de intentioner, som er i forslaget, ikke blev implementeret.
Det allerværste ville være, at vi står her igen om 5 eller 10 år og ikke har løst et problem, der handler om, at vi skal se mennesker med handicap på lige fod med alle mulige andre; at vi også taler om mennesker på lige fod; at vi ikke taler om dem som gøgeunger.
Tak, hr. formand.
Jeg blev optaget af det.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-05-04:
Det, der ville være en rigtig stor katastrofe, ville være, hvis det her borgerforslag bare bliver stemt ned og ryger i glemmeposen, ned i skuffen, og at der så ingenting sker.
Det ville være det allerværste i alle verdener.
Der er et stærkt opråb fra mange mennesker, der taler på vegne af rigtig mange mennesker, der i virkeligheden kæmper med en hverdag.
De har et handicap og en masse udfordringer – og det går ikke længere.
Så det ville være det værste i hele verden.
Vil Socialdemokratiet være med til at lave en tekst, hvor vi pålægger regeringen at indkalde til forhandlinger oven på evalueringen af det specialiserede socialområde og også indkalde til forhandlinger i forhold til at sikre bedre retssikkerhed?
Camilla Fabricius (S), 2021-05-04:
Jeg vil jo sige, at jeg faktisk godt kan huske, da ordføreren var med til at træffe den beslutning.
Jeg var selv ansat på en amtsskole og rykkede over til kommunen og kunne jo se, at de bekymringer, vi havde dengang, også er sket rent praktisk.
Det er derfor, at vi står med sådan et borgerforslag.
Det er, fordi der faktisk er 53.000 mennesker, der er gået sammen og har sagt, at vi er nødt til at få gjort noget.
Og jeg håber også, at det bliver entydigt, at vi selvfølgelig i Socialdemokratiet er villige til at være med til at gøre noget.
Men hr. Jens Rohde peger jo også på, at det er noget strukturelt, der har været udfordringen, og derfor er vi også nødt til at gå strukturelt til værks.
Vi er nødt til at se, hvad evalueringen peger på.
Men det er jo helt rigtigt, at der har været et massivt videnstab.
Men dengang pegede man jo også på – og det var vel også derfor, at hr. Jens Rohde dengang syntes, at det var en god idé – at det, sådan som det var, ikke var godt nok.
Eller?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-05-04:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg er enig med ordføreren i hele intentionen og den indlevelse, der er, i området.
Jeg er jo også som sagt enig i, at det her ikke er et quickfix.
Men hvis man ikke gør noget, hvis man ikke handler, sker der i hvert fald helt sikkert ikke noget.
Så hvad er det, Socialdemokratiet gerne vil?
Hvad er det så, man i Socialdemokratiet vil gøre?
Der er også hele aspektet omkring retssikkerhed.
Vil Socialdemokratiet være med til at lave en beretning eksempelvis, eller er der andre løsninger, som Socialdemokratiet har på listen?
Camilla Fabricius (S), 2021-05-04:
Men det, som ordføreren peger på, og som flere andre også har peget på, og som i øvrigt også borgerforslaget peger på, er jo, at der er noget strukturelt grundlæggende galt.
Så er vi altså nødt til at få afdækket, hvad det er, der er udfordringen, og hvad det så er for nogle løsninger, der skal til.
Jeg ved godt, at det er den easy måde at tage det synspunkt på, men jeg er simpelt hen ikke enig i, at det er den måde, vi skal løse det på.
Jeg synes, det er af respekt over for de mennesker, der har brug for vores hjælp.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-04:
Jeg mener overhovedet ikke, det er ukorrekt, det, jeg siger, for jeg mener faktisk, at vi sagtens kan køre i to spor.
Vi kan sagtens handle nu og her, så Mette og de andre ikke bliver mødt med stopursmetoder, vi kan sagtens handle her og nu, så borgerne ikke skal vente i 2 år på at få en handicapbil.
Vi kan sagtens handle på de initiativer her og nu, som styrker retssikkerheden, som forkorter sagsbehandlingstiden – ja, det kan vi sagtens.
Og så er der det andet spor, som så kører.
Så derfor vil jeg igen høre ordføreren: Er ordføreren ikke enig i, at vi da nu skal handle på de udfordringer, der er nu, og som vi allerede kan rette op på – de retssikkerhedsmæssige udfordringer?
Camilla Fabricius (S), 2021-05-04:
Tak til ordføreren.
Jeg vil også gerne kvittere den anden vej, for jeg synes faktisk, vi har haft nogle rigtig gode, konstruktive debatter, og jeg synes, det her med at blive klogere sammen gør noget godt, når man skal træffe beslutninger.
Det gør jo også, at jeg kommer herhen til mit svar, og det vil være at gentage.
Når jeg rent faktisk holder fast i, at jeg synes, det giver mening at lave så grundig en evaluering, som vi har gang i, så handler det om, at vi kan se udfordringer, som er generelle i både store og små kommuner, ved forskellige typer af handicap, ved forskellige typer af alder, ved overgange, f.eks. når man går fra ung til voksen eller man går fra voksen til pension, og vi kan se, at der er nogle ting, som går galt.
Derfor er vi simpelt hen nødt til at kigge på, hvad det er, der er problemet.
Jeg er helt overbevist om, at det massive videnstab, der er, er med til at gøre, at vi står i de her udfordringer.
Det er, at man selvfølgelig skal have den rette hjælp første gang.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-04:
Tusind tak.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren om noget.
Når vi jo ved, at cirka halvdelen af alle sager er behæftet med fejl; når vi ved, at 42 pct. af de sager, der ender i Ankestyrelsen, enten omgøres eller sendes tilbage til kommunen til ny behandling, mener ordføreren helt reelt set så – det er helt klart et ja-nej-spørgsmål – at handicapområdet ligger godt ude i kommunerne?
Ja eller nej?
Camilla Fabricius (S), 2021-05-04:
Det er jo klart en betragtning, vi er nødt til at tage med, når vi står med evalueringen.
Jeg synes også, det er væsentligt at få kigget overgange godt igennem og også få kigget på, hvad der så er grunden.
Altså, grunden til, at man overhovedet havde VISO, var jo, at man var bekymret for det her med – som også ordføreren for Det Radikale Venstre, nej hr. Jens Rohde sagde – at der var videnstab.
Derfor oprettede man jo VISO for at sikre, at de kunne få den referenceramme, man havde.
Det har ikke været nok.
Jens Rohde (KD), 2021-05-04:
Problemet er, at hendes konklusion er forkert.
Det får mig til at minde om den daværende Nyrupregering.
Da den måtte gå af, læste jeg et glimrende interview med vores nuværende formand i Folketinget, hr. Henrik Dam Kristensen, der sagde, at det, jeg fortryder mest som minister, er alle de gange, jeg har sagt nej til folk, der er kommet til mig med gode idéer.
Camilla Fabricius (S), 2021-05-04:
Der er i hvert fald noget, der helt klart tyder på, at opgaven er yderst svær for langt de fleste kommuner – om det så er den økonomiske del af det; om det er prioriteringen af det; om det er, at man spreder sig ud over for mange.
Når evalueringen peger på mulige løsningsforslag, så synes jeg jo, at det giver super meget mening at sige det.
Når det så er sagt, får jeg også bare lige lyst til at knytte an til noget, fordi ordføreren for Enhedslisten er så tydelig om det her med kommunerne, og simpelt hen også lige rejse en diskussion tilbage i vores kommunale Danmark, altså at være opmærksom på, at når de taler om mennesker med handicap; når vi taler om og sammen med mennesker med handicap, så er det ressourcer, det er personer, som kan være med til at gøre en forskel.
Og hvis ikke man får det – og det synes jeg også at ordføreren for Enhedslisten peger på – er vi nødt til at sætte de ressourcer i spil.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-05-04:
Jeg vil godt sige, at jeg ikke er i tvivl om, at vi har en aftale om, at vi skal forhandle om en reform, når evalueringen er færdig.
Jeg har også en forståelse for, at ordføreren ikke her kan stå og forhandle, hvordan præcist en ny struktur skal se ud.
Men vi var jo enige om for små 15 år siden, at den kommunalreform, der lige er blevet refereret til igen, var en klar fejl, for man lagde opgaver ud til kommunerne, som de faktisk ikke var gearet til at løfte.
Er ordføreren ikke enig i, at alt tyder på, at det med den struktur, vi har i forhold til vores kommuner, ikke er muligt for dem at være det fundament for at have en tilstrækkelig specialiseret viden til at løse de komplekse opgaver og til at træffe afgørelser i de meget komplekse sager, vi har på handicapområdet?
Camilla Fabricius (S), 2021-05-04:
Jeg synes faktisk, at det er en god betragtning, altså det der med at øve sig på at sige ja eller øve sig på at tage imod det, der kommer.
Og så vil jeg i øvrigt kvittere for rosen til min tale.
Men det er jo faktisk det, jeg forsøger at sige, nemlig at alle de intentioner, al det indspark, der er fra organisationer og enkeltpersoner og fra den bevægelse, som #enmillionstemmer er, tager vi med ind i et kommende forslag eller løsningsmuligheder, og det vil jeg da gerne stå på mål for.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-05-04:
Noget af det, vi bekymrer os for i Enhedslisten, er, at der træffes afgørelser på et niveau, der faktisk ikke har en tilstrækkelig specialiseret viden til at træffe dem.
Altså, vi hører jo i dag, at når kommunerne ikke er i stand til at håndtere en opgave, så sender de den meget fornuftigt af sted til VISO, men når de så får anbefalingen fra VISO, så vælger de ikke at følge den, fordi økonomien vejer tungere end den faglige vurdering.
Er vi ikke nødt til at skabe et system, sådan at dem, der træffer afgørelserne, også er dem, der har den specialiserede viden til faktisk at træffe dem på et fagligt og sagligt grundlag?
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-04:
Jeg glæder mig også til det, og jeg tænker, at vi kan få en eller anden form for redegørelse fra ministeren om, hvordan problematikken er i forvaltningen, og hvis der er den udfordring, så lad os se på det.
Det er vi selvfølgelig villige til.
Vi siger ja til det om decentralisering, men jeg synes bare også, at der er niveauer.
Decentralisering er jo ikke altid bare af det gode.
Nogle gange er der behov for et blik oppefra, når vi ser på planlægning på tværs og på, hvordan det er med vores kyster, og så er det ikke nødvendigvis altid bare godt, at alle beslutninger bliver truffet lokalt.
Så jeg synes ikke, at det er en måde at anskue tingene på, at fordi vi ikke støtter det her forslag, sådan som vi forstår det, er vi imod decentralisering.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-05-04:
Tak for det.
Ministeren har tidligere sagt, at regeringen ikke har nogen planer om at afskaffe boligjobordningen, som »hjælper bl.a. travle familier i hverdagen«.
Lige præcis.
Én ting er, at der er et fagligt efterslæb – det er i sig selv slemt og noget, vi kommer til at tage stilling til herinde.
Men ministeren vil gerne være med til at hjælpe travle familier i hverdagen i forbindelse med boligjobordningen, og det er jo lige netop også det, jeg gerne vil med det her forslag.
Morten Bødskov (S), 2021-05-04:
Altså, hvis vi gerne vil bruge vores fælles penge på lektiehjælp til dem, der har mest behov for det, er jeg som sagt ikke helt sikker på, at den rigtige måde at gøre det på er ved at give et øget fradrag til folk, som jo i udgangspunktet har råd til selv at betale for det.
Det er derfor, vi har valgt at fokusere andetsteds og altså sætte hele 390 mio. kr. af til lige nøjagtig et formål, som også rammer det.
Så er der det med boligjobordningen, og det er rigtigt nok, at den jo også handler om at sikre bedre muligheder for, at travle familier kan få hjælp til service i hjemmet, havearbejde og andet, men det er en lidt anden sag end lektiehjælpen.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-05-04:
Tak til ministeren for svaret.
Det er jo de samme argumenter, vi bruger.
Der ligger lektiehjælp lige præcis i forlængelse af det.
Jeg bliver også bare nødt til at sige, at det, at ministeren siger, at det på en eller anden måde kan kravle ind under noget børnepasning, jo heller ikke giver nogen mening.
Altså, det lyder nærmest, som om man forsøger at undgå nogle regler, man har lavet.
At jeg som studerende skulle komme ud og undervise en 15-årig knægt i matematik og man så lægger det ind under børnepasning, giver jo ikke nogen mening.
Morten Bødskov (S), 2021-05-04:
Det er jo sådan set bare, om man vil, en klar imødekommelse af forslagsstillerne, at vi siger, at hvis man har valgt børnepasning og den enkelte børnepasser så også hjælper med at sætte den lille purk i gang med noget lektiehjælp, så er det faktisk inden for rammerne.
Men vi mener ikke, at det her er målrettet dem, som måske har allermest behov for lektiehjælp.
Man kan sagtens indtage det standpunkt, at der blandt dem, der har allermest behov for lektiehjælp, nok også er rigtig mange forældre, som ikke har råd til at betale for privat lektiehjælp og dermed få et fradrag.
Jens Rohde (KD), 2021-05-04:
En tidligere statsminister sagde engang til mig: Man kan ikke lede et land på mavefornemmelser.
Det er jo det, skatteministeren gør.
Skatteministeren aner da intet om, hvem der lige har behov for lektiehjælp, og hvem der ikke har behov for det.
Det gør skatteministeren til et indkomstspørgsmål, men det er jo absurd, og det er en farlig og mærkelig måde at se samfundet på.
Det her forslag går jeg ud fra tager lidt hul på at se på den situation, at der er rigtig mange børn, som har betalt en meget høj pris under coronakrisen, og som ville kunne få temmelig meget ud at få noget lektiehjælp, som man så skulle kunne få et midlertidigt fradrag for – det er jo en midlertidig udgift, og det er jo ikke noget, regeringen ellers har problemer med at solde rundt om sig med penge til.
Nu bliver der i det her forslag givet noget til børnene – hvad er det, der er så galt i det?
Morten Bødskov (S), 2021-05-04:
Som sagt er intentionen udmærket, og det, vi, også med hr. Jens Rohdes hjælp, har gjort tidligere, er jo at afsætte 390 mio. kr. bl.a. til at understøtte børn og unges muligheder for bedre trivsel.
Det syntes regeringen stadig væk er et ganske udmærket forslag, og derfor er det blevet gennemført, og der kommer flere diskussioner på det her område.
Jeg og regeringen mener ikke, at det er den rigtige måde at bruge penge på, hvis man altså så giver fradraget til folk, der i forvejen har råd til at betale privat lektiehjælp.
Jeg forstår på argumentationen, at dem, der har allermest behov for lektiehjælpen, skal have det, men det får de jo ikke via boligjobordningen, fordi der netop er tale om forældre, som ikke har råd til at betale privat lektiehjælp.
Hvis regeringen ikke havde gjort det, som man har gjort, også med hr. Jens Rohdes støtte, ville de små børn og de unge stå uden noget.
Jens Rohde (KD), 2021-05-04:
Jeg henviste før til den nuværende formand for Folketinget, der, da Nyrupregeirngen i sin tid gik af, i et Interview til Berlingske sagde: Noget af det, jeg fortryder mest, er alle de gange, jeg sagde nej til de gode idéer.
Er det her i virkeligheden bare et spørgsmål om, at man som regering synes, at man skal sige nej til en idé, fordi det ikke er ens egen idé, selv om den er god?
Morten Bødskov (S), 2021-05-04:
Nej, det er det bestemt ikke.
Og det er derfor, at regeringen ikke kan støtte forslaget.
Vi mener, det er meget bedre at bruge de der 390 mio. kr., som vi har sat af til børn og unges trivsel i uddannelsessystemet, på den måde, at vi har foreslået, og ikke på den her måde.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-04:
Jeg sagde, at regeringen tager for let på det.
Og det her er jo klassisk socialdemokratisk på den dårlige måde: Man har en god idé, som kunne gavne nogle , men fordi det ikke kan gavne alle, er Socialdemokraterne imod.
Det synes jeg er meget forkert.
Lektiehjælp er ikke et luksusgode, som kun de meget rige vil have råd til, særlig ikke, hvis man giver et fradrag.
Vi taler om få hundrede kroner i timen, nogle gymnasieelever, der kan komme og hjælpe til stor gavn for dem selv og børnene.
Støt det nu, så de her børn kan få noget hjælp.
Morten Bødskov (S), 2021-05-04:
Det er nu engang sådan, at hvis du skal have et fradrag, skal også betale noget for at få et fradrag.
Derfor er det, vi siger, sådan set meget enkelt, nemlig at det her vil have en meget stor slagside, og derfor mener regeringen ikke, at det er en måde at hjælpe dem, som vi i øvrigt er enige med Det Konservative Folkeparti om skal hjælpes, nemlig dem, som, fordi coronapandemien har sat sig så hårdt, har problemer med at komme igennem deres skoleår.
Det er derfor, vi jo som sagt også med Det Konservative Folkeparti har aftalt at afsætte 390 mio. kr. lige nøjagtig til børns og unges trivsel.
Jeg synes måske, selv om klokken er 20 minutter i tolv og det snart går mod en ny dag, det er lige i overkanten at anklage regeringen for på ingen måde at have et blik for, at børn og unge har og kan have trivselsproblemer under coronakrisen.