runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2020-02-04:
Tak for ordet.
Beslutningsforslaget er jo fremsat, fordi ministeren tidligere har sagt, at der ikke er lovhjemmel til, at de borgere, der bor i gul zone, og som af uvildige folk, altså ejendomsmæglere og andre, får besked på, at deres ejendom er faldet i værdi, kan få en uvildig vurdering, som også har betydning for, hvordan de bliver kompenseret.
Derfor siger vi i Nye Borgerlige: Lad os nu sørge for, at lovgrundlaget er til stede.
Vi kan lave et tillæg til den nuværende aftale eller ændre den nuværende aftale, således at dem, der ligger i gul zone, og som i dag får at vide af banker, pengeinstitutter, ejendomsmæglere, at de kommer til at lide et værditab eller allerede har lidt et værditab, fordi man jo har foretaget den her investering, bliver kompenseret.
Nu siger ministeren så, at man bliver stillet dårligere ved – ud over at have de muligheder, man har i dag – at have en mulighed for at få en uvildig vurdering, som er det, der ligger i beslutningsforslaget, altså at borgerne bliver stillet dårligere.
Kan ministeren forklare, hvordan man bliver stillet dårligere ved at få en mulighed for også at få en uvildig vurdering, hvis ikke man synes, at det, man har fået, er godt nok?
Bent Bøgsted (DF), 2020-02-04:
Tak for det, formand.
Jeg tror, ministeren er udmærket klar over Dansk Folkepartis synspunkter – at vi fra starten af egentlig havde ønsket en overgangszone, en orange zone, hvor der var en nedtrapning af ydelserne, af erstatningerne.
Det tror jeg ministeren godt kan huske har været fremme, også under forhandlingerne.
Det, der ligger i det, er, at jo flere oplysninger, der kommer om den her sag, des klogere bliver man selvfølgelig altid på det, og under samrådet om det samme emne havde vi også det her oppe.
Der var kommet fire boliger med ind i den røde zone, og jeg spurgte ind til, hvor mange andre der ligger sådan lige på grænsen.
Der er også det der med, at støj har sådan en mærkelig tendens til at vandre i terræn.
Der kan ligge to huse med måske et par hundrede meters afstand, hvor støjen opfattes forskelligt, fordi der er noget med terrænforhold, der gør, at man ikke bliver ramt af støj på samme måde.
Men vil ministeren være indstillet på, at vi måske kigger på, om vi kunne lave en overgangszone?
Det har Dansk Folkeparti altid ønsket, altså at man kunne få sådan en nedtrapningszone, i stedet for at der er den bratte grænse fra 140.000 kr. til 70.000 kr.
Jan Johansen (S), 2020-02-04:
Dem i rød zone, hvor der er mest støj, får jo et tilbud om, at deres boliger bliver opkøbt.
Og så siger man på nuværende tidspunkt, at de allerede har tabt i værdi.
Som jeg sagde før, har jeg set et skema, hvoraf man ikke kan se, at der er noget, der havde tabt i værdi indtil nu.
Man må være ærlig og sige, at nu er der meget støj omkring, at der kommer lige netop F 35.
Der er gjort nogle tiltag til, at man kan støjisolere osv. osv., så jeg tror faktisk på det.
Når det er etableret, må vi se, hvordan og hvorledes det ser ud.
Men det forarbejde, der er lavet, synes jeg er et godt tilbud – derfor skal vi egentlig sige, at det ikke er nødvendigt, at vi gør det.
Bent Bøgsted (DF), 2020-02-04:
Tak for det.
Jeg skal lige høre ordføreren, hvordan Socialdemokratiet stiller sig til måske at kigge lidt mere på en mere glidende overgang fra rød til gul zone, som Dansk Folkeparti egentlig har ønsket.
Jeg ved godt, Dansk Folkeparti har været en del af aftalen, og den står vi selvfølgelig ved, men vi har også hele tiden gjort opmærksom på, at vi ønskede en mere glidende overgang.
For der er jo nogle, der er kommet lidt i klemme, og vi ved også godt, at for alle de boliger, der ligger langs med den røde zone, er der ikke blevet støjmålinger individuelt for hver bolig, og det kan også have betydning.
Men hvordan stiller ordføreren sig til, at det, at man kan vælge at få støjbehandlet fra 3-5 dB, hvis man er i gul zone, og fra 3-10 dB, hvis man er i rød zone, kan gøre, at udgifterne i stedet for at være 250 mio. kr. måske snarere er 400 mio. kr. – altså at udgifterne kan komme derop, på grund af hvad støjisolering koster?
For der er jo ikke noget tilbud for hver enkelt bolig, så vi ved ikke, hvor meget det eventuelt vil koste.
Karsten Lauritzen (V), 2020-02-04:
Og så må man jo kigge på, hvad der kommer ind, og det vil man også gøre i enhver anden aftale, hvor man udmønter en aftale til et egentligt lovforslag.
Altså, jeg har det bare sådan, at vi skal passe meget på med at lave et eller andet helt særligt i Skrydstrup, for så er der nogle borgere, der vil sidde og sige, at de da også har noget støj fra en motorvej, fra Københavns Lufthavn, fra Aalborg Lufthavn, og de har jo krav på den samme gode behandling.
Inden vi laver fuldstændig om på de regler, der gælder, skal vi i hvert fald have et overblik over, hvordan vi så får sikret, at folk bliver behandlet lige, og hvordan vi får sikret, at den regning, vi måtte udskrive, er finansieret.
Det kan jo være fornuftigt nok at udskrive en regning, så man kan give folk, hvis ejendom står over for at skulle eksproprieres på grund af støj og andet, en bedre behandling.
For hvis der er noget, jeg ikke kan lide, og som vi ikke kan lide i Venstre, er det ufinansierede løfter.
Det er heller ikke det, jeg hører fra hr. Morten Messerschmidts side, men man bliver i hvert fald så bare nødt til også at se det i en større sammenhæng.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-04:
Jamen jeg forsøger ikke at få os til at tale os fra hinanden, og jeg er for så vidt også enig med ordføreren i, at det lige skal behandles lige.
Jeg hører, at det er det, som ordføreren siger.
Dog synes jeg også, at man må være ærlig og sige, at vi ikke ved, præcis hvordan støjbelastningen bliver.
Vi ved ikke, hvordan hverdagen bliver i rød og gul zone osv.
Derfor bør der også være en rimelighed i at sige, at skulle der være borgere, som rammes anderledes end forventet, og som derfor stilles ulige i forhold til andre i tilsvarende situationer, så må vi også som lovgivere være åbne over for at give dem en anden kompensation end det, der er lagt op til nu.
Karsten Lauritzen (V), 2020-02-04:
Sådan har jeg sådan set også hørt forsvarsministeren i forhold til den her genberegning og muligheden for det.
Og så er det jo rigtigt nok, at nogle løber ind i det her, lang tid før de der fly kommer.
Det er jo den samme problemstilling – den anerkender vi – som når vi skal anlægge en motorvej.
Der har vi nogle problemstillinger.
Jeg tror, man gør sig selv en tjeneste som lovgiver ved at se på, om reglerne generelt skal laves om.
Så hører det jo ikke under Forsvarsministeriet, men under en række andre ministerier.
Det er vi i Venstre slet ikke tilbageholdende over for at diskutere med Folketingets partier, altså om vi generelt skal forbedre reglerne.
Men hvis vi gør det, skal vi også finde ud af, hvordan vi finansierer det.
Vi skal ikke bare udstikke nogle løfter, som vi så, når det kommer til stykket, ikke kan finde pengene til at indfri.
Så får vi først for alvor ballade med borgerne.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-04:
Vi hørte tidligere, at forsvarsministeren var sådan meget optaget af, at erstatningsregler er faste, og at man, hvis ikke man opfylder de erstatningsretlige betingelser, ikke kan få erstatning.
Det er selvfølgelig rigtigt.
Det er jo som at høre en candidatus juris tale.
Men der er mulighed for at give kompensation uden for erstatningsreglerne.
Kompensation som redskab er jo netop ikke en erstatning.
Bent Bøgsted (DF), 2020-02-04:
Ja, det er ikke nemt at styre kvinder, når de har fået ordet; det er heller ikke nemt at styre mænd, når de endelig har fået lov at sige noget.
Men det er så sådan, det er.
For at skære det ud i pap: Jeg synes absolut, den kritik, der er kommet fra naboerne til Skrydstrup, er rimelig, og den er også til at tage og føle på.
Jeg forstår udmærket den kritik, der
har været
Men vi har allerede den kritik, der er kommet nu, og den har jeg fuld forståelse for, og vi synes også i Dansk Folkeparti, at det er rimelig kritik.
Det er bare for, at det ikke skal misforstås.
Det var jeg lige ved at være bange for at fru Pernille Vermund gjorde.
Jeg håber ikke, at det er sådan, at naboerne til Skrydstrup har misforstået Dansk Folkepartis holdning.
Det er også derfor, vi har spurgt ind til, hvor mange af dem, der ligger tæt ved, der egentlig burde have været i rød zone.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-04:
Det er måske, fordi DF jo har tiltrådt aftalen og er et af forligspartierne – og respekt for det.
Det er jo kompromisets kunst.
Men nu står vi i en situation, hvor der er flere, der har meldt sig på banen og har fortalt om situationer, som for mig at se er uholdbare, og som man skal være ret ufølsom som politiker for ikke at tage alvorligt.
Derfor vil jeg bare for lige at få det præciseret være helt sikker på, at DF, selv om man måske ikke kan støtte beslutningsforslaget, fordi man er en del af forligspartierne, så ikke ser, at sagen er slut her, men at vi fortsætter.
Bent Bøgsted (DF), 2020-02-04:
DF mener ikke, at sagen er slut.
Og hvis fru Pernille Vermund spørger hr. Hans Christian Schmidt, så erkender han også, at jeg og Dansk Folkeparti fra starten af har sagt, at vi ønsker en overgangszone.
Det var det, vi arbejdede hen imod, men det kunne vi så ikke få igennem.
Men vi gik med i aftalen, fordi der trods alt gives en pæn erstatning og vi skal have fundet en løsning på det.
Men det er ikke ensbetydende med, at vi har afskåret os fra at prøve at påvirke ministeren i den retning, som Dansk Folkeparti gerne vil.
Eva Flyvholm (EL), 2020-02-04:
Men hvis man ser lidt på historikken omkring det her kampflykøb, synes jeg, at noget af det, der er interessant, er, at for ikke så mange år siden var de fleste partier i forligskredsen jo faktisk enige om, at det nok ikke engang ville blive nødvendigt med sådan en kompensation.
Det mente Dansk Folkeparti heller ikke til at starte med, og det er jo rigtig godt, at det har rykket sig.
Men jeg tror, at den utryghed, som rigtig mange af borgerne i området har gået med i den periode, har været superhård, fordi man ikke rigtig ved, hvad man står over for, og derfor tror jeg også, at der er et ønske om at få så meget klarhed – hvad skal man sige – på forkant som overhovedet muligt, og at det derfor ligesom også er et hensyn at forsøge at gøre noget med det samme nu og ikke vente for lang tid.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-04:
Tak til ordføreren for trods alt at være åben over for, at man gerne, hvis der skulle komme rimelig kritik af aftalen, vil være med til at se på det.
Der er jo – i hvert fald set fra mit perspektiv – kommet rimelig kritik af aftalen.
Jeg er med på, at høringsperioden ikke er afsluttet, men de mennesker, der har meldt sig både i debatten og har deltaget i arrangementer i området, hvor man jo har diskuteret det her, dem, der har været til møde i Forsvarsudvalget, har fortalt om deres egne historier om vurderinger fra ejendomsmæglere og banker osv., som fortæller, at de kommer til at lide et værditab eller måske allerede har gjort det som konsekvens af beslutningen om at investere i de her fly.
Det kan jo selvfølgelig både være den støj, som kommer fremover; det kan også være, at der er en risiko for, at de mister værdi, hvis en stor andel af dem, der ligger i røde zone, sælger.
Der kan være mange forhold i forbindelse med den her investering, der spiller ind.
Hans Andersen (V), 2020-02-04:
Tak for det.
Og tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Og det er jo også en debat, som vi havde tilbage i 2017, da Dansk Folkeparti fremsatte et lignende beslutningsforslag.
Venstres standpunkt har jo ikke ændret sig siden dengang.
Vi vil fortsat arbejde for fair og rimelige regler i EU, og vi mener, at den mest holdbare tilgang til at ændre visse urimeligheder er ved at gøre det inden for de eksisterende EU-retlige regler.
Altså, helt basalt kan EU jo ikke fungere, hvis hvert enkelt medlemsland sådan egenhændigt ændrer reglerne på en måde, som samtidig er i strid med EU-reglerne.
Venstre går ind for et stærkt EU-samarbejde, og derfor ønsker vi, at forandring sker gennem EU og i samarbejde med andre EU-lande.
Forslagsstillerne har jo også noteret sig i beslutningsforslaget, at det strider mod eksisterende EU-regler om sociale ydelser.
Nærmere bestemt strider det imod forordning 883, som omhandler sociale ydelser i EU.
Forordningen har jo været til debat i Europa-Parlamentet tilbage i foråret 2019, og der er endnu ikke landet en aftale om ændringer af forordningen.
Der er også flere lande, som er imod det forslag, der ligger på bordet lige nu, deriblandt Danmark – men der er jo også Tyskland, Holland og Belgien, der har ytret sig kritisk, og også Ungarn og Tyrkiet.
Beslutningsforslagets problemstilling understreger jo blot, at vi har et arbejde at gøre i EU-regi for at sikre rimelige og fair regler om bl.a. dagpengeperiode og beskæftigelseskrav.
Et stærkere EU-samarbejde afhænger jo af, om vi også fremadrettet kan få de her urimeligheder mindsket.
Vi kan jo ikke komme udenom, at det her beslutningsforslag, som det konkret ligger, vil stride imod EU-reglerne, og derfor kan Venstre heller ikke den her gang støtte op omkring det.
Jan Johansen (S), 2020-02-04:
Nu har jeg ikke forstand på at måle støj eller noget som helst i den retning, for det har jeg ikke kompetencer til.
Men det, der er lavet omkring hele den røde zone og den gule zone, er jo noget, som eksperter har været med til, altså folk, der har forstand på det her.
Jeg er da overbevist om, at selv om vi lavede en zone mere, ville der bare skulle nogle nye zoner til.
Jeg tror, at hvis du havde lavet fem zoner, ville der være nogle, der var utilfredse med den zone, de var anbragt i.
Det er jeg næsten overbevist om.
Sådan er vi jo som mennesker.
Jeg ville måske også selv være sårbar over for de ting.
Der er blevet sagt, at når flyene er sat ind, må vi prøve at kigge på det, hvis der er nogle, der er meget mere støjbelastede end det, der egentlig er beregnet at de er, og se på, hvor de så skal være placeret.
Det synes jeg da er en god garanti.
Jeg tror slet ikke på det der med, at jo flere zoner vi laver, jo flere tilfredse mennesker bliver der.
Det tror jeg ikke på, for de vil altid kigge hen til den nærmeste zone, hvor de kunne eller skulle have været placeret.
Bent Bøgsted (DF), 2020-02-04:
Jeg skal så bare lige høre ordføreren: Er man i den 10 års overgangsperiode, i forbindelse med at flyene kommer i 2023, fra Socialdemokratiets side så klar til at sige, at så skal man lave en støjmåling for hver enkelt bolig, for at se, hvordan støjniveauet er, efter at de har fået lydisoleret?
Jeg ved jo, at der kan lydisoleres, så man næsten ingenting kan høre.
Jeg har f.eks. været inde på et veteranhjem, hvor man næsten ikke kunne høre nogen udefrakommende støj.
Men er ordføreren indstillet på, at der skal laves en måling for hver enkelt bolig og ikke bare sådan en generel måling for hele flyvepladsen, som det er sket nu her?
Jan Johansen (S), 2020-02-04:
Nu har man jo i området levet med F-16-fly siden 1980, og de har også larmet.
F-35-fly larmer noget mere, og det er en kompensation for det, der skal være.
Jeg aner ikke, hvordan det lyder, når F-35-flyene kommer.
Jeg aner sådan set heller ikke, hvordan F-16-flyene lyder, men de har altså fløjet der siden 1980.
Så derfor vil jeg sige: Lad os nu komme i gang, lad os få vedtaget de her ting i lovforslaget, og lad os så arbejde med det og se, hvordan det er, når flyene kommer.
Så vil det være realistisk, og så kan vi se på, hvordan situationen ser ud til den tid.
Det er jo også det, vi har sagt.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-04:
Tak for ordet.
Og tak til ordføreren for trods alt at være åben over for at lytte til de borgere, som nu melder sig på banen, og som jo er helt konkrete familier.
Det her er jo en aftale, der er indgået, og som, hvad skal man sige, rammer området ind og deler det op i to zoner.
Og selv om ministeren prøver at få det til at se ud, som om det er en individuel vurdering, er faktum jo bare, at når man kommer uden for huset, altså ud på ejendommen, ud i sin have, og hvad der ellers er, så er støjkompensationen ikke ret meget værd.
Det betyder jo, at når vi taler om værditab på ejendommene, er det forskellige værditab, afhængigt af hvor ejendommen ligger.
Der vil givet være nogle i gul zone, som synes, at det her er helt fint – måske tilmed bedre, end man havde forventet – men der er åbenlyst også nogle, som har meldt sig allerede, der siger: Vi ligger så tæt på det her, og det er ikke rimeligt, at vi skal belastes så voldsomt af støj, og at vi får at vide, at værditabet på vores ejendom er langt større end det, vi kan få i kompensation eller få af muligheder for at støjisolere.
Så tak til Venstre for trods alt at lytte.
Karsten Lauritzen (V), 2020-02-04:
Men vi er bundet af den aftale, som vi har indgået, og i det ligger der jo, at vi kigger på det materiale, der kommer ind, og så har vi en drøftelse, som jeg formoder at forsvarsministeren indkalder til, når nu alle høringssvarene foreligger, for det er jo normalt dér, man retter et lovforslag til.
Og jeg kan se, at Forsvarsministeriet indtil videre har rettet til i forhold til i hvert fald fire huse, hvor man havde regnet forkert – og jeg udelukker ikke, at der kan være sådan nogle ting.
Når det er sagt, kommer jeg ikke til at stå her i dag og love naboerne guld og grønne skove, for det kan jeg ikke, og det synes jeg heller ikke ville være rimeligt.
Hvis der er ting, der skal laves om, er vi åbne over for at diskutere det, men vi foretrækker at gøre det samlet, når alle høringssvarene er kommet ind.
Og så er jeg sikker på, at vi nok skal finde, ikke en god løsning, for der vil være nogle, der ikke vil være tilfredse, men en så god løsning som muligt, også på de problemer, der måtte komme frem i høringsperioden.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-04:
Er det rigtigt forstået på det svar, jeg nu hører, at ordføreren siger, at hvis høringssvarene viser, at der er, lad os sige 10, 15 eller 20 huse, som bliver hårdere ramt på det værdimæssige tab på deres ejendom som konsekvens af den her beslutning om at investere i de nye fly, så vil Venstre være positivt indstillet over for at lave et tillæg til aftalen eller ændre på aftalen, således at de mennesker ikke kommer i klemme, og at de får mulighed for en uvildig vurdering?
Hans Andersen (V), 2020-02-04:
Jeg kan ikke her på stående fod lire det ene eksempel efter det andet af, men der er jo ikke nogen tvivl om, at det, når vi har været inde og være optaget af at samarbejde i EU, så er for at søge maksimal indflydelse, og jeg synes, at Danmark, når man gør regnebrættet op, har en klar, klar fordel af at være med i EU-samarbejdet.
Vi har også en klar fordel i, at unge mennesker f.eks. kan tage rundt i EU og uddanne sig og tage tilbage igen, og at vi også kan tage ud i hele EU og arbejde.
Det er jo resultatet af det samarbejde, som man har i dag, og det er vi sådan set tilfredse med.
Men selvfølgelig skal vi hele tiden være kritiske og konstruktive, og det er Venstre.
Samira Nawa (RV), 2020-02-04:
I Radikale Venstre ønsker vi grundlæggende at styrke den fri bevægelighed, og vi mener, at mennesker skal have mulighed for at søge arbejde i andre lande frem for at blive i Danmark på dagpenge.
Så det her med at ændre incitamentet til netop at søge arbejde udenlands er vi modstandere af, og sådan set også den anden vej rundt.
For som ministeren nævnte i sin tale, er det 20 pct. af arbejdspladserne i Danmark, der er bundet op på eksport m.v., og i Radikale Venstre synes vi, at man skal kunne tiltrække den arbejdskraft, som virksomhederne har behov for.
Endelig handler det om mennesker, der har indbetalt til en a-kasse og optjent retten til dagpenge, og man skal nu engang være i arbejde for at optjene dagpengeretten.
Når det så ovenikøbet sandsynligvis – eller utvivlsomt, sådan som ministeren formulerede det – er i strid med EU-retten, så er den sag ligesom afgjort for Radikale Venstre, og vi er imod beslutningsforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2020-02-04:
Tak for det, formand.
Ordføreren sagde, at det er mennesker, der har indbetalt til a-kassen.
Jeg går ud fra, at fru Samira Nawa er klar over, at det i dag kun er 3 måneder, man skal indbetale til en a-kasse for at have ret til at få 1 års dagpenge i Danmark.
Og hvis de nye regler går igennem, er det kun 1 måned, man skal indbetale til en dansk a-kasse for at få ret til danske dagpenge i 1 år.
Det var noget andet, hvis man havde indbetalt i 12 måneder og havde optjent retten til dagpenge i Danmark, men det har man ikke.
Typisk har man måske optjent retten i Polen eller i Bulgarien, og så kan man lige tage til Danmark og arbejde i 3 måneder – eller i 1 måned med de nye regler, når de kommer igennem – og så har man ret til danske dagpenge i stedet for dagpenge fra sit hjemland.
Synes ordføreren ikke, at det er lidt mærkværdigt, at det skal være på den måde?
Det burde jo være sådan, at man som minimum skulle have optjent 12 måneder i Danmark for at få ret til danske dagpenge.
Samira Nawa (RV), 2020-02-04:
Jeg synes ikke, at det er mærkværdigt.
Det, jeg forholder mig til, er, at det er meget bedre, at folk, som ender i ledighed i Danmark, har incitamentet til at søge et arbejde i udlandet frem for at blive i Danmark på dagpenge.
Bent Bøgsted (DF), 2020-02-04:
Det synspunkt kan jeg godt forstå at Radikale har, for Radikale er et meget EU-venligt parti og synes, at vi i EU kun skal være ét land, og at man skal afgive sin egen selvstændighed i Danmark.
Det er jo det, som Radikale arbejder for.
Og så får man ens regler; man er ens over hele verden.
Men det burde jo være sådan, at hvis man optjener i Bulgarien, må man indbetale samme beløb til en a-kasse for at få det samme beløb.
Men det er jo ikke tilfældet.
Man kan optjene for en billig betaling i Bulgarien, så kan man tage til Danmark i 1 måned, og så har man ret til de fulde danske dagpenge.
Det er da at undergrave det danske dagpengesystem.
Samira Nawa (RV), 2020-02-04:
Det er helt korrekt, at Det Radikale Venstre er et EU-positivt parti.
Vi ser vitterlig alle fordele ved, at Danmark er en fuldt integreret del af EU.
Og derfor er det klart, at når et beslutningsforslag som dette strider med EU-retten, kan vi naturligvis ikke bakke op om det.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-04:
Jeg bemærkede, at ordføreren brugte udtrykket fuldt integreret medlem af EU, altså et land uden restriktioner, forbehold eller reservationer over for EU.
Det får mig så til at spørge: Er det sådan, at der er andre områder, altså andre velfærdsydelser, som fru Samira Nawa mener at EU bør harmonisere adgangen til?
Der er jo f.eks. stadig væk restriktioner på folkepension og revalidering og flere andre offentlige ydelser, som fru Samira Nawa måske kunne kaste sit arbejde over og også få bredt ud til andre unionsborgere.
Jeg mener, hvorfor egentlig begrænse sig kun til su, børnepenge og dagpenge?
Hvorfor lade Kommissionen være dem, der hele tiden kører det her tog?
Kunne Det Radikale Venstre i virkeligheden ikke lige så godt som Europa-Kommissionen føre den her vendetta mod danske skatteydere?
Samira Nawa (RV), 2020-02-04:
Ja, et fuldt integreret medlemskab af EU uden nogen forbehold er, hvor Radikale Venstre står.
Men nej, jeg ser ikke en situation, hvor Radikale Venstre sætter sig selv i stedet for Europa-Kommissionen.
Det var ikke det, der var pointen, når jeg sagde, at vi skal være fuldt integreret medlem af EU.
Radikale Venstre arbejder ikke for den indeksering af folkepension, som hr. Morten Messerschmidt peger på.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-04:
Jamen hvorfor så beskeden, fru Samira Nawa?
Det Radikale Venstre repræsenterer jo dog Danmark i Europa-Kommissionen, så hvorfor ikke gøre det fuldendt, så at sige.
Kunne man ikke forestille sig, at der måske sidder nogle stakkels arbejdssøgende nede i Rumænien eller Kroatien eller andre steder, som måske afholder sig fra at søge arbejde i Danmark, fordi de ikke har fuld og lige ret til folkepension?
Det er jo den retorik, som fru Samira Nawa tidligere anvendte, altså at vi er nødt til at uddele dagpenge, fordi det ellers måske måtte afholde nogle fra at søge til Danmark.
Så er det bare, jeg forsøger at udforske fru Samira Nawas tankegang og siger: Kunne det ikke være, at restriktionerne på andre områder afholder østarbejdere for at komme hertil?