runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-02-19:
Det lovforslag, som regeringen har valgt at fremsætte her, følger jo op på de initiativer, der er i forhold til det EU-direktiv, der blev vedtaget tilbage i maj måned 2017.
Nu er der mulighed for at gennemføre det i den danske lovgivning, som omhandler specielt de her regler og vilkår i forhold til de børsnoterede selskaber.
I Dansk Folkeparti er vi glade for, at vi får skitseret nogle bedre markeringer af netop indsatsen for, at investorerne bedre kan læse sig frem til og vel at mærke også forstå, hvem der er de formelle ejere, men også og ikke mindst, hvem der er de reelle ejere af forskellige børsnoterede selskaber.
Socialdemokratiets ordfører var jo inde på de tekniske dele, der ligger i det samlede lovforslag.
Dansk Folkeparti er sådan set enig i præmissen om, at vi naturligvis skal tage de her initiativer, således at de her børsnoterede selskaber skal udarbejde og offentliggøre en politik om aflønning af deres ledelser og deres ledelsesmedlemmer med fastsættelse af rammer for både den faste og den variable del af aflønningen.
Vi tror i Dansk Folkeparti, at det vil få en markant og god virkning i forhold til de her omtalte lønninger.
Men vi er selvfølgelig også enige i nogle af de kritikpunkter, der kom fra den socialdemokratiske ordfører, netop i forhold til at vi har set nogle ganske alvorlige eksempler til den dårlige side, som tegner et skidt billede af, hvordan man måske i nogle virksomheder mere tænker på egen vinding frem for på andre.
I Dansk Folkeparti er vi specielt interesseret i også at lave en aftale med Socialdemokratiet, hvor vi går ind og kigger på de selskaber, som staten ejer dele eller det hele af.
Vi har jo eksempelvis set en velbjærget socialdemokrat, som har fået en ganske god pose penge med sig fra hovedstaden i forhold til udvikling osv.
Det var bare et eksempel på det.
Vi har Nets, som jeg synes er et skandaløst eksempel på, hvordan det kan gå, når et selskab, der for halvdelens vedkommende ellers er ejet af danskerne, laver nogle optionsprogrammer, som er vanvittige, for over 100 såkaldte ledende medarbejdere, som kunne købe aktier for eksempelvis 300.000 kr., og så kunne de bagefter notere en gevinst på 35 mio. kr., og andre i selskabet har fået endnu større beløb.
Så vi hilser det velkommen, at vi også får en principiel forhandling om andre dele, og det er også det, som Socialdemokratiet lagde op til.
Det ser vi frem til også eventuelt efter et kommende folketingsvalg.
Men det lovforslag, som vi har her, indeholder som sagt specielt nogle markeringer i forhold til de børsnoterede selskaber, og det kan vi i Dansk Folkeparti også tilslutte os.
Vi synes, at det er nogle fornuftige regelændringer, der kommer på plads, og det betyder også, at man i forhold til hovedformålet netop tilskynder selskaberne til at gøre mere langsigtede investeringer.
Man håber også, at man med de her lovændringer kan gøre ejerskabet mere aktivt og også gøre det til et mere langsigtet ejerskab, end det gennemsnitligt har været tidligere, hvor andre måske har haft lyst til at gå ind og ud med investeringer alt for ofte.
Så vi støtter det samlede lovforslag.
Anders Johansson (KF), 2019-02-19:
Lovforslaget her har jo, som flere af de foregående ordførere har været inde på, til formål at udmønte det andet aktionærrettighedsdirektiv, som har til formål at tilskynde aktionærerne til aktivt langsigtet ejerskab i børsnoterede selskaber.
Der er fire hovedelementer, som flere de foregående ordførere også har været inde på, men jeg vil da ikke undlade lige at komme omkring dem igen.
Børsnoterede selskaber gives bedre muligheder for at identificere deres aktionærer, hvilket så igen gør det lettere for selskaberne at kommunikere med deres aktionærer og dermed også fremme et aktivt medejerskab.
Så giver lovforslaget mere åbenhed om aflønning af selskabernes ledelse, ved at der bl.a. skal udarbejdes en politik for aflønning af bestyrelse og direktion og der skal offentliggøres en vederlagsrapport.
Jeg synes, det er fint, at der kommer fokus på vederlagspolitikken i de børsnoterede selskaber, for så får aktionærerne også ret til at stemme om vederlagspolitikken på selskabets generalforsamling ved enhver væsentlig ændring og mindst hvert fjerde år.
Derudover skal større transaktioner til selskabets nærtstående parter godkendes af bestyrelsen og offentliggøres – endnu et element, som skaber større åbenhed.
Det giver aktionærerne bedre mulighed for at vurdere vilkårene og rimeligheden af sådanne transaktioner.
Det er fornuftigt, og det er fremmende for et aktivt medejerskab.
Så er der endelig de institutionelle investorer og kapitalforvaltere, der skal offentliggøre en politik for, hvordan de har tænkt sig at tage et aktivt medejerskab i forbindelse med deres investeringer.
Så vi kan selvfølgelig støtte lovforslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-02-19:
Tak til alle partier for den meget positive modtagelse hele vejen rundt af forslaget om gennemførelse af ændringer i aktionærrettighedsdirektivet om tilskyndelse til langsigtet aktivt ejerskab.
Så har vi alle sammen fundet en mundret mærkesag til de kommende folketingsvalg.
Hovedformålet er at styrke det aktive ejerskab i børsnoterede selskaber, og det handler om at give aktionærerne mulighed for at vide, hvad der foregår i selskaberne, og for at udøve deres indflydelse.
Aktionærerne er dem, der bestemmer i selskabet, og det skal de har mulighed for.
Det kræver, at de ved, hvad der foregår, og at der er en høj grad af gennemsigtighed og gennemskuelighed, for at de kan styre en stor, børsnoteret virksomhed, hvor der kan være meget komplekse forhold, der kan være svære at gennemskue.
Så vi vil hele tiden gerne sørge for at stille aktionærerne så godt som muligt i forhold til at kunne udøve deres ejerskab.
Det indebærer bl.a., at der er en dialog med selskabet.
Det indebærer, at man får mulighed for at deltage og afgiv sin stemme ved generalforsamlingerne.
Dermed kan selskaberne nemmere sende oplysninger om begivenheder i selskabet, som f.eks. afholdelse af en generalforsamling, til aktionærerne, og dermed får aktionærerne bedre mulighed for at udøve deres rettigheder som aktionærer og som ejere.
Børsnoterede selskaber skal også udarbejde og offentliggøre en vederlagspolitik for aflønning af ledelsesmedlemmerne, og den vederlagspolitik vil fastsætte rammen for både fast og variabel aflønning.
Og så skal selskaberne lave og offentliggøre en rapport om den aflønning, som de enkelte ledelsesmedlemmer er tildelt eller har til gode for det seneste regnskabsår – og igen – for at skabe gennemskuelighed, så aktionærerne ved, hvad ledelsen får i løn.
Regeringen er så enig i, at det skal være op til aktionærerne at træffe den beslutning, og det giver vi dem bedre mulighed for nu, men vi har ikke tænkt os at lave lovgivning om, hvad lønnen skal være; der tror vi jo på, at det må private virksomheder selv bestemme.
Og det er for at sikre, at man ikke kan sende store beløb til sin mor eller til andre nærtstående parter og dermed tømme selskabet for værdier, uden at det i hvert fald kommer til den øverste ledelses kendskab.
Regeringen forventer, at reglerne her vil tilskynde aktionærerne til langsigtet aktivt ejerskab, og jeg er som sagt glad for, at der var bred opbakning hele vejen rundt, og selv om jeg selvfølgelig også noterede mig, at der var nogle, der gerne ville gå videre og lave flere regler om aflønning og forskellige andre forhold, så er jeg da glad for, at vi er enige om, at vi tager et skridt i retning af at give aktionærerne bedre kontrol over selskaberne.
Pelle Dragsted (EL), 2019-02-19:
Tak for en rigtig god ordførertale med mange vigtige pointer, som vi fuldstændig deler i Enhedslisten.
Det er meget positivt, at Socialdemokratiet nu – hvis det er nyt – går ind for et loft over ÅOP.
Så vidt jeg husker, er det nyt, og det er positivt, for det betyder jo, at der måske snart kan samles flertal for det i Folketinget.
Men mit spørgsmål går meget konkret på § 35 og spørgsmålet om Forbrugerombudsmandens stilling i det nye her.
Forbrugerombudsmanden skriver direkte, at begrænsninger i Forbrugerombudsmandens kompetence vil »være en unødvendig lempelse af tilsynet med forbrugslånsvirksomheders efterlevelse af de forbrugerbeskyttende regler«.
Vi vil, som jeg vil sige under min ordførertale, stille et ændringsforslag til lovforslaget, som følger op på den anbefaling om at fjerne den her § 35.
Jeg vil bare høre, hvordan Socialdemokratiet vil stille sig til sådan et ændringsforslag.
Karin Gaardsted (S), 2019-02-19:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har først lige en kommentar til ÅOP.
Der har jo før her i salen været et beslutningsforslag om, at man skulle sætte et loft over renter osv.
Det stemte vi ikke for, og det er, fordi vi ønsker, at vi skal se på det her område som et hele.
Vi skal ikke tage små delelementer, vi skal tage det hele på en gang.
Det mener jeg også at jeg har lagt meget vægt på i min ordførertale.
Hvad angår det med Forbrugerombudsmanden, har jeg også bemærket, at både Forbrugerombudsmanden, Forbrugerrådet Tænk og Dansk Erhverv, tror jeg det var, har sagt, at det vil være en svækkelse.
Der står flere gange i lovforslaget, at det her skal være en styrkelse af forbrugernes rettigheder, og jeg tænker, at det bliver vi simpelt hen nødt til at få boret meget tydeligt ud under udvalgsarbejdet, og der kan vi i hvert fald godt finde hinanden.
Hvordan jeg vil stille mig til et ændringsforslag, kan jeg ikke sige lige her og nu, men jeg er villig til, at vi arbejder med det under udvalgsbehandlingen.
Mai Mercado (KF), 2019-02-19:
Der er faktisk flere forslag af det, som opdragelsesdebatten kom med, som er taget med i 1.000-dagesprogrammet.
Noget af det, som jeg synes var rigtig fint og som blev sagt meget tydeligt i opdragelsesdebatten, er, at børn skal blive til nogen, før de bliver til noget.
Så før man begynder at diskutere, hvad barnet gerne vil være, når det bliver stort, skal det have den her kerne, og det skal have den her robusthed, og man skal sikre, at det barn selvfølgelig udvikler sig på en rigtig, rigtig god måde.
Det synes jeg var noget af det fineste, de kom med.
Det er jo i virkeligheden også noget af det, som vores majestæt nævnte i sin nytårstale, og på den måde er det jo også noget af det, som er taget med i 1.000-dagesprogrammet, hvor vi jo lige præcis gerne vil understøtte og hjælpe forældrene i deres forældrerolle.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-02-19:
Det vil jeg gerne uddybe.
Karakterer i sig selv er et tal, og de siger egentlig ikke særlig meget, hvis de ikke bliver koblet sammen med nogle ord, og det er så det, der er feedback.
Vi ønsker ikke som sådan at afskaffe alle karakterer, men vi ønsker, at der skal være karakterfri semestre, f.eks. på ungdomsuddannelserne.
Vi ønsker, ligesom CBS har indført det, karakterfri semestre, hvor man får et frirum til at lære uden at skulle konkurrere.
For man ser, at de faktisk bliver stressede over at sidde og tænke over, om de gør det bedre end deres sidemand, i stedet for at koncentrere sig om at være en del af et læringsmiljø.
Så vi ønsker ikke at afskaffe karakterer fuldstændig, men vi ønsker, at der skal meget mere fokus på feedback og den formative læring og så mindre fokus på karakterer og konkurrence.
Anni Matthiesen (V), 2019-02-19:
Så er der lige en anden ting, som Alternativets ordfører måske kan gøre mig klogere på.
I selve forslaget til vedtagelse tror jeg der er en formulering om, at man ønsker at afskaffe testene i de mindste klasser.
Mener man med det testene i 2. klasse, eller gælder det hele indskolingsdelen?
Hvad mener man med de mindste klasser?
Pernille Schnoor (ALT), 2019-02-19:
Nu kan jeg jo kun tale for vores vedkommende om, hvad vi mener.
Jeg tror godt, jeg kan sige, at vi mener, at de nationale test bliver brugt forkert, for de bliver jo netop brugt til at konkurrere og sammenligne sig skolerne imellem, børnene imellem og landene imellem og alt muligt andet.
Så det gælder ikke kun indskolingen.
Pernille Bendixen (DF), 2019-02-19:
Jeg bliver bare lidt forvirret, for Alternativet er jo med i en vedtagelsestekst, hvori der står, at man vil afskaffe de nationale test i de mindste klasser.
Så kan man jo ikke bare stå og sige: Vi mener noget i Alternativet, og det er så noget andet end det, der står i vedtagelsesteksten.
Er I så ikke med i vedtagelsesteksten alligevel?
Pernille Schnoor (ALT), 2019-02-19:
Vi mener ikke noget andet, end der står i vedtagelsesteksten.
Vi vil bare gå skridtet videre.
Det har man jo lov til.
Altså, en vedtagelsestekst er jo noget, man kan blive enige om, det er en fællesnævner.
Derfor kan vi jo godt have nogle forhåbninger om, at man kan gå endnu længere og faktisk ikke nødvendigvis overhovedet skal have nationale test i hele skoletiden.
Pernille Bendixen (DF), 2019-02-19:
Jamen jeg siger ikke, at det er forkert.
Jeg blev bare forvirret, for der blev spurgt direkte, om man mente, at det skulle afskaffes for de mindste årgange, som der står i teksten.
Og der blev så svaret: Vi mener noget andet i Alternativet.
Ellers har jeg misforstået det.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-02-19:
Det tror jeg ordføreren har misforstået.
Jeg prøvede bare at uddybe, hvad vi mener med det.
Og der var jeg i gang med at uddybe, at vi faktisk mener, at det bliver brugt forkert, så vi synes, det er rigtig fint, som der står i teksten, nemlig at man afskaffer det i de første årgange.
For det skaber utrolig lavt selvværd, når man godt er klar over, at man er den dummeste, fordi man sidder i over en time.
De ved godt, at dem, der kun sidder en halv time og klarer det hele – merskumspiber og alt det, der bliver spurgt om – er de kloge, og dem, der sidder og bliver ved og ved, er dem, der klarer sig dårligst.
Det er ikke godt for børns selvværd.
Så derfor bakker vi fuldstændig op om den vedtagelsestekst, der er.
Anni Matthiesen (V), 2019-02-19:
Det er blot for at bruge muligheden for at blive lidt klogere.
Kunne ordføreren prøve at uddybe det lidt?
Og så siger ordføreren, at det er bedre med feedback.
Jeg skal bare forstå det rigtigt.
Er det, fordi man ønsker både-og?
Altså, man vil gerne bevare karaktererne, men man vil også gerne give plads til mere feedback, eller hvordan skal det forstås?
Anni Matthiesen (V), 2019-02-19:
Jeg synes, det ville være forkert, hvis vi satte os ned her i dag og sagde: Vi har gjort alt det, der skal til.
Det var også årsagen til, at jeg sammen med den tidligere uddannelses- og forskningsminister, Søren Pind, valgte også at gå i medierne for et stykke tid siden, kort tid før Søren Pind stoppede her i Folketinget.
Jeg mener, at vi alle sammen har et ansvar for at prøve at kigge indad: Er der ting, vi har gjort, måske endda forkert, som man også bør rette op på?
Er der ting, vi kan gøre endnu bedre?
Og ja, så er det korrekt, at jeg var omkring de sociale medier og selvfølgelig også det der med nærvær og sociale fællesskaber, vigtigheden af fællesskaber osv.
Det var det, jeg kunne nå i min tale, men jeg synes helt bestemt også, at der er andre områder, hvor vi også som landspolitikere har en forpligtelse til at kigge på, om der er ting, der skal være anderledes.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-02-19:
Jo, jo, vi har alle sammen et ansvar, men jeg synes jo, der påhviler Folketinget et særligt ansvar, og det er der, hvor vi i Socialdemokratiet gerne vil hen: at vi påtager os det særlige ansvar.
Det synes jeg også vi gør på nogle punkter, og det har vi også gjort i fællesskab på nogle punkter.
Men indimellem får man jo også uret.
De nationale test i de små klasser kunne vi jo godt tænke os en refleksion over og en diskussion af, simpelt hen fordi det her med testen har vist sig at have den bivirkning, at det skaber en meget stor grad af uro, fordi børnene er for små til at overskue, hvad konsekvensen er.
Hvilke refleksioner gør Venstre sig i forhold til mistrivselsdagsordenen?
Så kan der jo være alle mulige andre hensyn, der gør, at man alligevel tipper et andet sted hen, men vi må vel også kunne reflektere over den del.
Anni Matthiesen (V), 2019-02-19:
Jeg ved godt, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil ikke var med i lokalet, da vi forhandlede justeringer af folkeskoleområdet, for der var vi netop omkring de her ting.
Der har vi jo også givet hinanden håndslag på, at det er noget af det, vi skal kigge på.
Men jeg synes også, det er vigtigt, inden man tager forhastede beslutninger, at man også får undersøgt, hvad der er af ulemper og fordele f.eks. ved det, Socialdemokratiet foreslår sammen med de andre røde partier i deres forslag til vedtagelse her, inden vi begynder at sige, at vi fjerner de nationale test i de små klasser.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-02-19:
Jeg kunne tænke mig lige at gå videre og sige, at jeg gerne vil anerkende, at ordføreren sammen med den tidligere minister, hr. Søren Pind, var ude at sætte fokus på, at der også er strukturer i vores undervisnings- og uddannelsessystemer, som er med til at skabe den mistrivsel.
Det er sådan, jeg husker det, som ordføreren var ude at sige.
I den forbindelse kunne jeg godt tænke mig, hvis ordføreren var lidt mere konkret i forhold til, hvad det er for nogle strukturer, og hvad det er, vi kan ændre på, og måske også kunne sige lidt om det, som sundhedsministeren var inde på, altså noget med, at der er brug for at prioritere noget psykologhjælp og noget fokus på PPR osv. ude i kommunerne.
Så er det jo nærliggende at spørge, om Venstre vil tage initiativ til at tage det spadestik dybere og finde ud af, hvad det egentlig er for nogle strukturer i vores undervisningssystemer og uddannelsessystemer, der skaber mistrivsel.
Så det vil jeg jo gerne høre om Venstre vil prioritere at finde ud
af: Hvad er det egentlig for nogle strukturer, der gør det?
For det her er komplekst, men vi er jo nødt til, som ordføreren siger, at grave det spadestik dybere.
Anni Matthiesen (V), 2019-02-19:
Ja, og nu skal jeg lade være med at bruge det meste af talen på at sige, at det jo derfor også ville have været rart, at der faktisk var blevet brugt nogle flere penge på at få noget mere viden, noget af det, som jo var fremme i forbindelse med satspuljeforhandlingerne.
Men når det så er sagt, synes jeg jo netop igen også, at vi i den aftale, som vi har indgået om en justering af folkeskoleområdet, har taget fat på en del af det, som de røde partier også bringer frem i dag: Kan vi få undersøgt nærmere, hvordan de nationale test faktisk påvirker eller for den sags skyld bliver anvendt?
Det synes jeg også er noget af det, som det er vigtigt at få taget fat på.
Peder Hvelplund (EL), 2019-02-19:
Tak for det, formand.
Det kan ikke længere overraske nogen.
Rapport efter rapport viser det samme: Danske unge er mere pressede end nogen sinde før.
Det er et problem, vi har talt om længe, men som stadig væk mangler politisk handling.
Vi har hørt vores undervisningsminister sige, at det er forældrenes skyld, altså at danske forældre ikke tager ansvar for deres børn.
Vi har hørt et regeringsparti sige, at de unge bare skal stramme balderne og tage sig sammen uden klynk og ynk, og vi har hørt andre partier påstå, at karakterkrav ligefrem er godt, især for socialt udsatte.
For har man dårlige karakterer, skal man ikke lokkes på gymnasiet i håb om at kunne ændre sig.
Men for det her er der ikke skyld at finde hverken hos børnene eller deres forældre.
Det her handler om vores system, der presser unge mennesker helt ned i de mindste skoleklasser.
I Aalborg havde hele årgangen af elever i 2. g på to skoler et markant højere stressniveau end befolkningen i Danmark.
Mere end hver anden elev scorede lige så højt på stressskalaen som den mest stressramte femtedel af befolkningen.
I 2014 var 40 pct. af 70.000 adspurgte elever i danske gymnasie- og hf-klasser stressede hver uge.
20 pct. var stressede hver eneste dag.
Jeg ved ikke, hvornår det går op for regeringen, at det her ikke længere handler om bare at tage sig sammen.
Det handler ikke længere om børn og unge, der i forvejen er eksponeret for pres eller er ressourcesvage.
Det handler om vores alle sammens børn, der med det nuværende uddannelsessystem risikerer at lide knækket.
Disse menneskers liv burde handle om fællesskabet og ungdomslivet.
Nu kommer alt fokus til at handle om bundlinjer og vækst.
De unge er ikke en del af en præstationskultur, men en perfektionskultur, der risikerer at gøre dem syge.
Individualiseringen er gået for langt, og vores børn og unge har i årevis prøvet at råbe os op uden held.
Mistrivsel blandt børn og unge er et strukturelt og et politisk problem, som vi politisk kan gøre noget ved.
Det er hverken noget, børnene, deres forældre eller de enkelte uddannelsesinstitutioner kan rykke alene.
Det handler om at tage ansvar og få rettet op hurtigst muligt.
May-Britt Kattrup (LA), 2019-02-19:
Tak for det.
Psykisk mistrivsel blandt landets børn og unge er et meget vigtigt og et meget alvorligt emne.
Det er vigtigt, fordi det handler om unge mennesker, som burde glæde sig over at have hele livet foran sig med de mange muligheder, der i dag tilbydes, men som i stedet for at være glade er ramt af depression, angst eller andre psykiske lidelser, der betyder, at de mistrives, og det er alvorligt, fordi det er et stigende problem i vores samfund.
Derfor er det klart betryggende, at alle Folketingets partier er optaget af emnet og konstant søger løsninger.
Derfor vil jeg også takke forespørgerne for at rejse denne forespørgselsdebat i dag, så vi kan drøfte emnet grundigt blandt alle Folketingets partier.
En god og tryg opvækst er en del af fundamentet for et godt og velfungerende voksenliv.
Vi ved fra forskning, at jo tidligere indsatserne sker, jo bedre, men det er også bare sund fornuft.
Derfor er jeg da også glad for, sådan som vi også hørte at børne- og socialministeren var inde på, at regeringen og Dansk Folkeparti har afsat 1 mia. kr. til de første 1.000 dage for udsatte og sårbare familier.
Det vil øge muligheden for at give den støtte, som udsatte børn og deres familier så inderligt har behov for, og det er meget positivt.
Vi så også satspuljen fra sidste år på sundhedsområdet, som jeg faktisk kaldte en psykiatrisatspulje, fordi der var meget stor fokus på psykiatrien og især for børn og unge, og vi har lige lavet en psykiatrihandlingsplan for ca. 2 mia. kr., hvor der også er rigtig meget fokus på børn og unge.
Grundlæggende mener jeg, at forebyggelse er helt afgørende for at løse det her problem.
Vi skal ikke vente på, at de unge mistrives og har fået en diagnose, men vi skal sikre, at dygtigt fagpersonale er på banen, så snart de første tegn på mistrivsel kan spottes, og at der allerede her sættes ind.
Undervisningsministeren har taget hul på denne debat, og det er vigtigt, at vi løfter den i fællesskab.
Instagram er ikke virkeligheden, og hvordan får vi fortalt og lært de unge mennesker at skelne?
Det ved jeg ikke.
Men jeg tror, at noget af usikkerheden og følelsen af ikke at være god nok opstår her.
Som vi kan høre på ministrene i den her debat, er det bestemt ikke, fordi det ikke er blevet forsøgt at modvirke psykisk mistrivsel med diverse initiativer og indsatser.
Det er der.
Men vi er ikke i mål, og jeg tror ikke, at denne dagsorden går væk lige om lidt.
Jeg hæfter mig dog ved, at der er blevet etableret nogle meget afgørende indsatser, og jeg glæder mig til at se effekterne af de indsatser.
I Liberal Alliance vil vi fortsat have fokus på emnet, for det duer ikke, at Danmarks fremtid i højere grad mistrives.
Det kan vi ikke leve med, og det skal vi ikke leve med.
Liberal Alliance tilslutter sig det forslag til vedtagelse, som fru Pernille Bendixen læste op.