runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-10-26:
Først og fremmest vil jeg gerne kvittere for, at regeringen har valgt at vende udviklingen, om man så må sige, i forhold til statslige arbejdspladser.
Men når man nu lukker de her statslige arbejdspladser i netop Holbæk og Korsør, annullerer man jo den ellers positive effekt, som der var ved at udflytte de her arbejdspladser, bl.a. Søfartsstyrelsen til Korsør og de her arbejdspladser på uddannelsesområdet til Holbæk.
Og så har man jo ikke opnået en ny balance, så har man blot videreført den eksisterende balance, i hvert fald i forhold til det gamle Vestsjællands Amt, som jo på den måde ikke rigtig har fået del i den her nye udflytning, når man samtidig vælger at fjerne andre arbejdspladser. Så vil ministeren uddybe lidt, hvordan man har opnået en bedre balance for et område som det gamle Vestsjællands Amt, når man flytter arbejdspladserne til Roskilde, som jo bogstavelig talt ligger på grænsen til Region Hovedstaden?
Intet er jo umuligt for den, der bærer viljen i hjertet, kan man jo sige.
Så vil jeg gerne bare foreholde ministeren ministerens partifælle og folketingsmedlem hr. Marcus Knuths udtalelser den 21. august 2015
: Det giver jo ikke mening at lukke skattecentrene i Korsør og Holbæk og samtidig begynde at flytte andre statslige arbejdspladser ud.
Citat slut.
Er det sådan, at hr. Marcus Knuth er ude at sige noget vrøvl til Danmarks Radio her, eller anerkender ministeren den udtalelse, som hr. Marcus Knuth kommer med?
Karsten Lauritzen (V), 2016-10-26:
Jamen hr. Marcus Knuth er en fremragende Venstremand og gør det godt for partiet.
Og han arbejder selvfølgelig for, at der kan være så mange statslige arbejdspladser som muligt i det område, han nu repræsenterer.
Så jeg forstår til fulde synspunktet.
Men det har bare ikke været muligt for regeringen at omgøre alle den tidligere regerings beslutninger, heller ikke på SKATs område, når det handler om lokaliseringplanen.
Og det er desværre ikke økonomisk og praktisk muligt med de rammer, SKAT har.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-10-26:
Jeg har svært ved at forstå, hvordan det ikke kan være praktisk muligt med de rammer, som SKAT har, for det er jo ikke sådan, at SKAT har fraflyttet lokationerne endnu.
Og med regeringens ønsker om at udvide antallet af ansatte i SKAT burde der jo være en mulighed for at fastholde de lokationer, som der er nu.
Og hvis man virkelig ønskede et Danmark i bedre balance, var det jo ikke noget problem, at man andre steder i landet havde det samme ønske, for så kunne man jo bare få endnu bedre balance i Danmark.
Karsten Lauritzen (V), 2016-10-26:
Altså, vi ønsker jo et Danmark i bedre balance, men vi ønsker også en effektiv offentlig og statslig drift.
Dette gælder i særlig grad skattevæsenet, for når SKAT får så mange af skatteborgernes penge ind, må vi også bruge dem effektivt.
Det betyder, at et skattecenter, for at man kan drive det effektivt og med et godt fagligt miljø, altså skal have en vis størrelse.
Og derfor bliver vi nødt til at reducere antallet af skattecentre.
Det besluttede den tidligere regering så at gøre, og hvis jeg ruller den reduktion tilbage – ikke blot i Holbæk og i Korsør, men generelt – så får vi et skattevæsen, der ikke bliver drevet så godt, som det kunne.
Og det synes jeg altså er ærgerligt.
Kaare Dybvad (S), 2016-10-26:
Mener ministeren, at det er hensigtsmæssigt at lukke de to stadig eksisterende skattecentre i Holbæk og Korsør, når der fremadrettet skal ansættes 1.000 nye medarbejdere i SKAT?
Karsten Lauritzen (V), 2016-10-26:
Altså, samlet set forholder det sig sådan, at med den beslutning, den tidligere regering traf – jeg tror, det var under hr. Morten Østergaard som skatteminister, altså en radikal skatteminister – vedtog man den her lokaliseringsplan.
Den betyder, at i 2020 – altså ikke om lidt, men i 2020 – lukker der et skattecenter i Korsør med 86 medarbejdere, og i Holbæk er der så 46, der skal fraflytte i 2020.
Med det »Bedre balance«-udspil, som regeringen har lavet, flytter vi 191 nye arbejdspladser til Korsør og 136 arbejdspladser til Holbæk.
Jeg forstår til fulde, at spørgeren godt kunne tænke sig, at vi kunne omgøre den tidligere regerings beslutning, men det har ikke været muligt.
Søren Søndergaard (EL), 2016-10-26:
Jeg tillader mig at tage ordet – og skal nok holde igen lidt senere – fordi jeg synes, det er vigtigt, at det er klart fra starten, hvad det er, vi diskuterer.
Og jeg synes ikke, hr. Naser Khader svarede på de spørgsmål, der var fra hr. Nikolaj Villumsen, nemlig om hr. Naser Khader er klar til at risikere en krig med Rusland for at håndhæve en flyforbudszone
Altså, det værste, der kan ske, er jo, at man siger, man vil have en flyforbudszone, at man erklærer en flyforbudszone, og når Putin så siger »rend og hop«, opgiver man det igen.
Så er man for alvor færdig.
Så vi må have en klar melding fra hr. Naser Khader: Ja, Det Konservative Folkeparti er klar til at risikere en konflikt med Rusland, en verdenskrig, eventuelt en atomkrig, på at håndhæve et flyforbud i Syrien.
Naser Khader (KF), 2016-10-26:
Hold da op.
Altså, hele den frie verden med dens styrke giver op på forhånd og siger: Ej, vi kan ikke gøre noget, vi tør ikke gøre noget, for vi tør ikke komme i konflikt med Putin.
Vi skal heller ikke have en verdenskrig, men vi har altså en masse håndtag, vi kan bruge til at presse Putin til at acceptere et flyforbud.
For målet er ikke at gå ind og besætte landet, det er at beskytte de civile.
Hvis man virkelig er humanist, skal man gå ind for et flyforbud.
Kristian Jensen (V), 2016-10-26:
Som jeg startede med at sige, tror jeg ikke, at ord kan stoppe bomber i sig selv, men de kan være med til at gøre det.
Og ord og den udstilling af, hvem der har ansvaret for, at man ikke får den humanitære nødhjælp frem – at man ikke får den nødvendige pause i bombardementerne, at man ikke får skabt en forbedret situation for de mange, mange borgere i Aleppo – bliver vi nødt til at fortsætte med.
Derfor deler jeg hr. Rasmus Nordqvists forslag om, at vi skal vedblive med at være aktive i FN.
Selv om vi ikke har et sæde i Sikkerhedsrådet, kan vi stadig væk være medforslagsstillere på resolutioner, og det vil Danmark være.
Søren Søndergaard (EL), 2016-10-26:
Først vil jeg godt takke ministeren for hans klare afstandtagen fra det tyrkiske bombardement på kristne, arabiske og kurdiske befrielsesstyrker fra SDF, som vi har oplevet.
Men jeg har et spørgsmål til ministeren.
For når vi snakker om Ruslands rolle og Ruslands placering og Ruslands muligheder for at operere, er det så ikke stærkt bekymrende for udenrigsministeren at se den rolle, som Tyrkiet nu spiller mere og mere?
Altså, nu snakker vi ikke bare om angreb på befrielsesstyrker og dermed indirekte støtte til Islamisk Stat, men jo en aftale med Rusland om fremtiden for Syrien, som vi har set.
Vi har set Erdogan tage til Moskva – nej, det var nu Sankt Petersborg – og føre samtaler med Putin osv.
Og vi har hørt den retorik, der kører, og samarbejdet mellem dem.
Er det ikke noget, som er stærkt bekymrende for udenrigsministeren?
Kristian Jensen (V), 2016-10-26:
Vi er nok et lille stykke væk fra ordlyden af forespørgslen her, nemlig blodbadet i Aleppo, da jeg ikke mener, at Tyrkiet har en direkte rolle i det.
Men da der stadig væk kan findes en forbindelse, skal jeg sådan set gerne svare.
Jeg er bekymret for de lande i Syriens nabolag, der mener, at de har retten til at bestemme over Syriens fremtid.
Det gælder Tyrkiet, det gælder også Iran, og det gælder Hizbollah i Libanon, som mener, at det er dem, der skal bestemme over Syriens fremtid.
Jeg mener, at der kun er én gruppe, der kan bestemme over Syriens fremtid, og det er det syriske folk, primært gennem frie og fair valg, der skal afholdes under FN-observation og med en garanti for, at man både får en fri valgkamp, men også en ærlig gennemførelse af valget og optællingen bagefter.
Det er det eneste, der skal til.
Og vores indsats, uanset hvor vi forsøger at lægge den – gennem EU, FN eller bilateralt – går ud på at sikre, at Syriens befolkning kan få lov til at vælge deres egen fremtid.
Søren Søndergaard (EL), 2016-10-26:
Altså, når Tyrkiet bomber befrielsesstyrker lige nord for Aleppo, og når Tyrkiet indgår alliancer med Rusland på et tidspunkt, hvor der er behov for at lægge pres på Rusland, så har det en direkte konsekvens for blodbadet i Aleppo, en direkte konsekvens.
Det er derfor, jeg synes, at man jo ikke kan lade være med at tage det udgangspunkt, at vi har med et NATO-land at gøre.
Okay, vi kan have forskellige holdninger til NATO, men jeg ved, at ministeren er meget begejstret for NATO, og der er det altså et kerneland i NATO med den næststørste hær, som nu direkte letter presset på Rusland og dermed forlænger blodbadet i Aleppo.
Jeg er glad for, ministeren er bekymret.
Jeg vil opfordre ministeren til også at give udtryk for det i flere sammenhænge.
Kristian Jensen (V), 2016-10-26:
Den bekymring er der givet udtryk for i EU-sammenhæng i en dialog med den tyrkiske europaminister; den er der givet udtryk for direkte på mit møde med den tyrkiske udenrigsminister i Ankara her for nylig; og den vil jeg fortsætte med at give udtryk for.
For jeg mener, det er et problem, når man på den måde går ind og skaber en intern konflikt og kamp i koalitionen.
Jeg synes, det er bekymrende, hvis der sker de her sekteriske overgreb.
Det er i forhold til kurdere, og det er også i forhold til shiamuslimer og i forhold til sunnimuslimer rundtomkring, hvor vi ser, at de kampe, der er, begynder at få et skær af at have en etnisk baggrund.
Det er problematisk, og det gør vi fra dansk side, hvad vi kan, for at bekæmpe.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-10-26:
Tak for det.
I Enhedslisten er vi jo fuldstændig enige med udenrigsministeren i, at Rusland agerer fuldstændig uacceptabelt, helt konkret i Aleppo, men man kunne også nævne Ukraine, Krim og Syrien generelt.
Kristian Jensen (V), 2016-10-26:
Jeg har til daglig et meget bredt ressort, så jeg skal også nok svare på spørgsmålet her.
Sagen er, at Danmark så sent som i sidste uge på Det Europæiske Råd bad om, at vi fik en drøftelse i EU af, hvordan vi reagerer på anmodningen, der måtte komme, om tilladelse til Nord Stream 2.
Danmark har ikke modtaget nogen anmodning, men vi har et ønske om at få det drøftet i Europa, fordi der vil være en mulighed for at kunne lægge en Nord Stream 2-ledning uden om danske farvande og derfor uden en dansk mulighed for at have indflydelse.
Og den forbindelse vil have en virkning på europæisk energipolitik og energiafhængighed, som rækker ud over Danmark, og som betyder noget for hele Europa.
Jeg ønsker en diversificeret energistruktur.
Jeg ønsker meget mere, at vi fik en baltic pipeline, altså den, der skal gå fra Norge til Danmark til Polen, og som vil skabe en mangfoldighed af leverancer og ikke en øget afhængighed af én stor leverandør.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-10-26:
Jeg er glad for at høre, at udenrigsministeren bringer det op.
Fra Enhedslistens side skal der så lyde en klar opfordring til at betragte det her som et politisk valg, og et politisk valg, hvor man skal sige fra over for at øge afhængigheden i Europa af russisk gas.
Den opfordring håber jeg at udenrigsministeren vil handle på.
Jeg bemærkede, at der har været en række artikler, hvor der også er kritik fra en række andre partier, så forhåbentlig kan vi finde en bred fælles front om at sige fra over for Nord Stream 2.
Kristian Jensen (V), 2016-10-26:
Det er sådan, at Danmark har underskrevet en række internationale konventioner angående retten til at tillade infrastruktur i danske farvande.
Nu kender jeg Enhedslisten som et parti, der mener, at når man har tiltrådt internationale konventioner, skal man overholde de internationale konventioner.
Derfor ville jeg være overrasket, hvis Enhedslisten var det første parti, der ligesom åbent anbefalede, at vi bryder de konventioner, vi har undertegnet, herunder konventioner om tilladelse til infrastruktur, såfremt de er miljømæssigt forsvarlige.
Det siger jeg bare for at vise, at det her er et problem, der har mange aspekter, og derfor er det i mine øjne vigtigt, at det bliver løftet op på europæisk plan til en fælles beslutning.
Naser Khader (KF), 2016-10-26:
Tak, jeg skal gøre det kort.
Tak for en rigtig god debat.
Tak til alle ordførerne, og tak til ministeren for at tale klart, højt og tydeligt her i dag, hvor vi sammen sender et budskab til især Putin og Assad, krigsforbryderne, om, at det, de har gang i, er totalt uacceptabelt.
Vi kerer os om de syriske civile, vi vil gøre alt, hvad vi kan, for at beskytte dem.
Men det, der er vigtigt i dag, synes jeg, er, at vi har fået et fælles forslag til vedtagelse, som er enormt vigtigt, og nu skal der så handles på det forslag til vedtagelse.
Og vi kommer også med nogle konkrete initiativer til, hvordan vi kan presse manden, der har nøglen til at løse den syriske konflikt, og det er Putin.
Han har også nøglen til at beskytte de syriske civile.
Det er ham, der skal være fokus på, og det er ham, der skal presses, sådan at man kan reducere vanviddet i Syrien.
Tak for debatten.
Kristian Jensen (V), 2016-10-26:
Udfordringen er, at på sanktionssporet over for Syrien har vi ikke rigtig haft noget gennembrud indtil videre, fordi Rusland jo i FN's Sikkerhedsråd har blokeret for muligheden for at vedtage sanktioner og vi i EU-kredsen ikke har haft alle medlemslandene klar til at indføre sanktioner.
Når man indfører sanktioner, skal man også vide, hvornår man skal stoppe med at have sanktioner, og hvad betingelserne skal være.
Derfor skal det her drøftes nøje igennem, så vi ikke står i en usikker situation.
Jeg vil dog sige at Rusland har reageret på sanktioner, hvilket de gjorde i forbindelse med forhold omkring Ukraine, hvor sanktionerne har været med til at føre Rusland til forhandlingsbordet om Minskaftalen og om Normandietformatet, hvor der er en dialog i gang på flere spor.
Jeg tror ikke, at sanktioner er noget, man skal tage let på.
Det er ikke noget, man skal bruge i flæng, for der gives både et signal, når man indfører sanktionerne, og når man ophæver sanktionerne.
Derfor skal man tænke sig nøje om, med hensyn til hvad det er for en virkning, man vil have ud af det.
Men jeg tror, det er nødvendigt at gå et trin op i de værktøjer, vi har i den diplomatiske værktøjskasse, og der er sanktioner det næste trin.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-26:
Tak, og mange tak til ministeren – ja, to spor, altså, så skal man jo vælge.
I forhold til det med sanktioner kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre lidt om, hvad ministeren kan se at de nuværende sanktioner egentlig har ført til.
Det gælder jo om hele tiden at have den balance.
Jeg er bekymret for, at vi ikke kommer til at se skub i det i forhold til sanktionssporet, men at det mere handler om det diplomatiske spor, om at få udstillet Rusland, i forhold til hvad de gør, blive ved igennem FN, så de kan blive ved med at sidde der og trykke på deres vetoknap og få udstillet, at de står alene.
Hvad har vi fået ud af sanktionerne indtil videre, hvor langt skal vi gå med dem i forhold til at få mere ryk i det her, som jo er det, vi alle sammen er interesserede i?
Jamen jeg er fuldstændig enig i, at det er et kæmpe problem.
Men vi bliver hele tiden nødt til at se på, hvornår sanktioner bliver så kraftige, at vi fuldstændig lukker for dialogen.
Og det er der, jeg nu er meget, meget påpasselig med at sige, at vi skal skrue op for sanktionerne.
For det eneste, der kan redde civile liv i Aleppo lige nu, er, at vi får den dialog i gang.
Vi kan ikke lige pludselig stå og snakke om et flyveforbud og intensivere den militære tilstedeværelse fra andre lande her og nu.
Vi bliver nødt til at få dialogen op at stå, og jeg er bekymret for, at hvis der skrues alvorligt op for sanktioner nu og her, mister vi den mulighed – og jeg siger mulighed; jeg står ikke og er skråsikker – der er, for dialog.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-10-26:
Jo, men jeg synes da stadig væk, det er vigtigt at have klarhed over, om baggrunden for Ruslands helt uacceptable politik i Syrien er sanktionerne, eller om det er, at Rusland har en magtpolitik og en kynisme, hvor man er villig til at bruge alle midler og, om jeg så må sige, ikke er til at lave aftaler med, fordi man kort tid efter bryder de pågældende aftaler.
Altså, er det ikke et større problem?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-26:
Jeg er ked af, hvis spørgeren har fået den forståelse, at jeg mener, det er sanktionerne, der har skabt Ruslands politik.
Jeg snakker om, hvordan vi får etableret den dialog, der skal til for at løse den her konflikt, og der tror jeg bare at man skal være varsom med at skrue op for sanktioner nu og her.
Men det er selvfølgelig ikke sanktionerne, der har skubbet Rusland til de her fuldstændig uhyrlige reaktioner, de politisk eller militært har for tiden.
Søren Søndergaard (EL), 2016-10-26:
Vi deler jo fuldstændig hr. Martin Lidegaards kritik af Rusland i den her sag.
Vi deler også fuldstændig ønsket om målrettede sanktioner.
Helt sikkert.
Der, hvor tingene bliver lidt vævende for os, er, hvis det viser sig, at det i virkeligheden er et andet formål end det, man siger der ligger bag.
Det kan jo f.eks. afdækkes, hvis man har én standard i forhold til nogle, som blander sig, men en anden standard i forhold til nogle andre, der blander sig.
Derfor vil jeg bare høre hr. Martin Lidegaard, om det var et uheld, en forglemmelse, at hr. Martin Lidegaard ikke nævnte Tyrkiet, når man snakkede proxykrig i Syrien – altså Tyrkiet, som for få dage siden dræbte 200 unge mænd og kvinder, kristne, arabere, kurdere, fordi de tillader sig i deres eget land at kæmpe for frihed, imod Islamisk Stat og Assad; Tyrkiet, som i dag, mens vi har siddet her, har meddelt, at de vil forhindre YPG og YPJ, kurdere i Syrien, i at deltage i befrielsen af Raqqa.
Var det ikke en forglemmelse, at Tyrkiet ikke også blev nævnt?
Martin Lidegaard (RV), 2016-10-26:
Der er ingen tvivl om, at den udvikling, vi ser i Tyrkiet i øjeblikket, går den helt, helt forkerte vej, og at der er grund til at rejse al mulig kritik af det, der foregår, bl.a. de ting, som Søren Søndergaard nævnte.
Men når jeg ikke nævnte Tyrkiet i den her sammenhæng, er det, fordi Tyrkiet, lige når det handler om energiimport, er et knap så oplagt mål, da man har ikke energiimport fra Tyrkiet.
Søren Søndergaard (EL), 2016-10-26:
Nu nævnte hr. Martin Lidegaard en række lande, som har interesser i Syrien, men nævnte lige præcis ikke Tyrkiet.
Men jeg synes, det er fint, hvis det var en forglemmelse, eller hvis det bare var af andre grunde.
Så derfor vil jeg spørge: Kan hr. Martin Lidegaard herfra ikke sige klart og tydeligt, at det er et kæmpe problem med Tyrkiets manøvreren rundt i Syrien, som mere og mere foregår i overensstemmelse med Rusland og i en alliance med Rusland og i en alliance med Assad?
Kan hr. Martin Lidegaard ikke sige det klart fra Folketingets talerstol?
Martin Lidegaard (RV), 2016-10-26:
Jeg er ikke sikker på, at jeg kan bekræfte billedet af en meget, meget tæt alliance mellem Rusland og Tyrkiet, for det er lidt mere speget end som så.
Der er på nogle strækninger en alliance, og på andre er der det slet ikke, og jeg mener trods alt også, der er en lille smule forskel, for ikke at sige en stor forskel, på det, som Rusland foretager sig med systematisk tøndebombning af civile områder i Aleppo lige nu, og så det, der foregår fra Tyrkiets side.
Men det er ikke, fordi jeg ønsker at retfærdiggøre det, der foregår fra Tyrkiets side, overhovedet.
Carsten Kudsk (DF), 2016-10-26:
Tak, fru formand.
Jeg læser spørgsmålet op.
I forhold til »omgående« ved jeg, at ministeren jo svarede senere på spørgsmålet.
I forhold til de her krænkelser, der er foregået, altså de her barnebrude, der kommer, har ministeren så tænkt på at tage en snak eller noget med justitsministeren for at sende et signal til de asylsøgere, der kommer til Danmark om, at de sådan set kan komme ud for at blive retsforfulgt for en seksuel krænkelse, selv om den eventuelt kan være foregået i det land, de kommer fra, fordi vi i Danmark har nogle andre regler?
Lad os nu sige, den pågældende brud f.eks. er 14-15 år.
Har man overvejet nogle tiltag, i forhold til at ministeren gør det, at man måske kunne lave en eller en form for retsforfølgelse for at sende et signal udadtil om, at det bare ikke er i orden i Danmark?
Inger Støjberg (V), 2016-10-26:
Jeg vil i hvert fald sige, at vi på ingen måde er uenige om, at der ikke skal finde krænkelser sted.
Carsten Kudsk (DF), 2016-10-26:
Ministeren kan jo godt se, at det faktisk ville være et fint signal at sende udadtil, hvis der er nogle, der f.eks. påtænker at flygte til Danmark og tage deres barnebrude med.
Så skal de være klar over, at så sender Danmark et signal om, at det bare ikke er acceptabelt, og at de kan risikere eventuelt at blive retsforfulgt, når de kommer til Danmark.
Så tror ministeren ikke også, at det vil virke afskrækkende udadtil, i forhold til når der kommer asylsøgere her til landet?
Inger Støjberg (V), 2016-10-26:
Det kan jo blive meget svært at efterforske sådan en sag, må jeg sige.
Men jeg kan bare sige, at der er ingen tvivl om, hvor jeg står i den her sag, og jeg hører overhovedet heller ikke nogen være uenig i, at der selvfølgelig ikke skal finde overgreb på mindreårige sted.
Jeg tror ikke, man kan finde nogen, der har den holdning, her i Folketinget.
Pernille Bendixen (DF), 2016-10-26:
Tak for det, formand.
For der står også i den danske lov, at hvis ægteskabet er indgået på lovformelig vis i det land, som de pågældende kommer fra, så skal det accepteres, også i Danmark.
Hvad er ministerens holdning til det?
Inger Støjberg (V), 2016-10-26:
Altså, jeg er ikke helt enig i det sidste, som spørgeren siger.
Men jeg kan sige, at hvis man kommer hertil som gravid og f.eks. som meget ung, kan jeg love, at vi passer rigtig godt på de kvinder, det drejer sig om.
Og vi giver dem al den hjælp og støtte, der overhovedet skal til.
Pernille Bendixen (DF), 2016-10-26:
Socialministeren har sagt – og jeg er ikke helt klar over, hvor langt den proces er – at der skal komme et nyt lovforslag om, at man faktisk skal være over 18 år for at kunne indgå ægteskab.
Det er noget, jeg har læst i en artikel, så jeg kan selvfølgelig ikke holde integrationsministeren op på det.
Inger Støjberg (V), 2016-10-26:
Nu er det jo rent praktisk sådan, at man ikke bor på et asylcenter i så lang tid, så uden at være klar over, hvornår socialministeren fremsætter sit lovforslag, vil jeg faktisk tro, at de personer, der nu bor på et asylcenter, i hvert fald for hovedpartens vedkommende vil være væk fra asylcentret, når først loven er vedtaget – hvis det er det, der bliver spurgt til.
Det er ikke, fordi det er uinteressant, men fordi det rettelig ligger på Socialministeriets område.
Carsten Kudsk (DF), 2016-10-26:
Tak, hr. formand.
Ministeren sagde, at der ikke var mulighed for at foretage en efterforskning, men kan vi blive enige om, at hvis der kommer en pige på 15 år gående med en lille pige i hånden, er der sket en seksuel krænkelse, for så har vedkommende været gravid.
Det, jeg tænker på, er: Vil ministeren i sådan et tilfælde godt kunne finde på at sige, at der skulle man retsforfølge manden for at have begået en seksuel krænkelse over for en mindreårig?
Inger Støjberg (V), 2016-10-26:
Jeg kan altså ikke stå her i dag og tage stilling til, hvordan det lige præcis vil foregå, også fordi det overhovedet ikke er på mit område, det her ligger.
Men det, jeg bare kan sige, er, at når det gælder børn, der kommer til Danmark, så varetager vi de børns tarv.
Jeg kan sige, at jeg jo mente det, der står, og det, som spørgeren allerede har læst op.
I forhold til den anden del af spørgsmålet, om hvornår »omgående« træder i kraft, som det blev udtrykt, så må jeg svare, at »omgående« efter min opfattelse allerede er indtrådt.
Carsten Kudsk (DF), 2016-10-26:
Tak, hr. formand.
Jeg læser lige spørgsmålet op: Hvad mente ministeren med opdateringen i Facebook i januar 2016, hvor ministeren skrev, at »Det er fuldstændig uacceptabelt, at barnebrude indkvarteres sammen med deres ægtefæller på danske asylcentre.
Det skal stoppes omgående, og det vil jeg omgående meddele Udlændingestyrelsen.
Når man opholder sig i Danmark, så gælder danske normer og regler, og det skal gøres meget klart over for asylansøgerne«, og hvornår tænker ministeren, at »omgående« træder i kraft?