runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-16:
Tak for talen og den måske knap så overraskende tilkendegivelse fra regeringen om, at man ikke støtter forslaget her.
Ministeren kalder det ret og rimeligt, og det er integrationspolitik og ikke sundhedspolitik, kan man forstå.
Det lyder nærmest, som om indvandrere vil sidde og tænke, at de ikke gider at lære dansk, fordi de kan få gratis tolk i sundhedsvæsenet, hvis man fjernede det her – som om der ikke er andre grunde til at lære dansk.
Det er jo ikke det, det handler om.
De fleste vil jo gerne lære det.
Jeg tvivler på, at der er mange, der sidder derhjemme og tænker: Vi kan få gratis tolk i sundhedsvæsenet; så behøver jeg ikke lære dansk.
Det forstår jeg ikke.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre om noget, for ministeren har tidligere givet udtryk for noget utrolig klogt, synes jeg, nemlig at man selvfølgelig godt kan blive klogere.
Hvis nu man indførte det her, fordi man troede, det integrationsmæssigt gav mening, så fred være med det, men når vi nu kan se, at det ikke virker efter hensigten, kunne man så ikke måske ændre det, eller mener ministeren rent faktisk, at det har virket?
Har det ført til, at flere har lært dansk, og har det ført til, at der ikke har været problemer i sundhedsvæsenet?
Sophie Løhde (V), 2024-05-16:
Først og fremmest kan man jo i hvert fald starte med at konstatere, at når vi snakker integrationspolitik i det danske samfund, er det jo ikke sådan noget, man bare kan betragte, og noget, der kun foregår inden for én sektor.
Det handler jo om at stille nogle krav til mennesker, der kommer til Danmark.
Det gør vi i forhold til sundhedsvæsenet, det gør vi i forhold til skolen, og det gør vi i forhold til beskæftigelsesindsatsen og så fremdeles.
Så det er jo en diskussion af, om man synes, vi skal stille nogle krav på forskellige niveauer, og hvis ja, hvordan de krav så skal være formuleret, og hvilke undtagelsesbestemmelser der skal være.
Her synes vi, vi har fundet en balance, som gør det ret og rimeligt i forhold til at stille nogle krav, men på den anden side også tage højde for, at der er nogle særlig sårbare patientgrupper og andre, som af forskellige årsager har mulighed for at kunne komme ind under undtagelsesbestemmelserne, og det mener jeg faktisk ordningen, som den er udformet, giver en række ganske udmærkede muligheder for.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-16:
Det er jo så i strid med virkeligheden.
Vi kan jo se, at den her ordning er en administrativ byrde, at den koster vores sundhedsvæsen penge, at den rammer socialt skævt, og at den øger ulighed i sundhed, hvilket ellers er noget, som både ministerens parti og alle andre partier taler for at vi skal mindske – det her øger ulighed i sundhed.
Jeg er ikke stødt på nogen derude, der synes, det har fungeret efter hensigten.
Det her er et problem i vores sundhedsvæsen.
Så igen vil jeg spørge: Mener ministeren helt oprigtigt, at de eventuelle fordele, hvad de så end måtte være, ved ordningen her opvejer de helt oplagte ulemper, som den har skabt?
Sophie Løhde (V), 2024-05-16:
Altså, tolkegebyret blev jo politisk bestemt, i øvrigt med et bredt flertal her i Folketinget, tilbage i 2018
Der var mig bekendt også et tolkegebyr, da Radikale Venstre, Enhedslisten, Socialistisk Folkeparti og andre var støttepartier for en regering for trods alt ikke ret længe siden.
Vores holdning som regering nu er fortsat den samme.
Vi mener, det er rimeligt, at vi stiller nogle krav til de udlændinge, der har boet i Danmark i flere år, og evnen eller viljen til at betale tolkegebyret er jo ikke en forudsætning for, at der skal tilkaldes en tolk.
Per Larsen (KF), 2024-05-16:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Der er ingen tvivl om – det ved vi, der færdes blandt sundhedsfaglige – at det er en kæmpestor belastning at skulle håndtere de der omkring 10.000 personer, som årligt får tolkebistand.
Der går selvfølgelig masser af tid med det.
Det er der ingen tvivl om.
Men hvis man kigger på økonomien, er det så en stor udfordring for regionerne rent økonomisk, eller hvordan hænger det sammen?
Kan ministeren redegøre for det?
Som vi siger der, hvor jeg kommer fra: Stemmer kassen?
Er der overskud, eller er der underskud?
Sophie Løhde (V), 2024-05-16:
Jeg vil igen lige gøre opmærksom på, at det her jo ikke er indført for at være en pengemaskine, og jeg har ikke lige sådan et kasseeftersyn med herop på talerstolen i dag, så en nærmere konkretisering af det tror jeg er noget af det, vi i så fald må vende tilbage til i en skriftlig besvarelse via den efterfølgende udvalgsbehandling.
De synspunkter, som hr. Per Larsen her fremhæver, kender jeg jo selvfølgelig også.
Jeg regner også med, at Det Konservative Folkeparti som et af partierne, der jo har stået bag indførelsen af tolkegebyrordningen, stadig mener, at den skal være der.
Men som jeg tilkendegiver i min besvarelse her i dag, vil jeg også meget gerne være lydhør, hvis der i regionerne er forslag til rum for forbedring af de administrative krav.
Per Larsen (KF), 2024-05-16:
Grunden til, jeg spørger til økonomien, er, at jeg dykkede lidt ned i, hvordan man organiserede det, dengang det blev indført.
Det er fuldstændig rigtigt, at Konservative var med til at indføre det, og det står vi selvfølgelig ved.
Men når man så kigger på, hvordan regnestykket ser ud, kan man se, at man havde en forventning om, at man skulle indkradse omkring 30 mio. kr. i tolkegebyr, da man lavede ordningen.
Udgifterne var estimeret til 31,8 mio. kr., og derfor var der så en manko på 1,8 mio. kr. Sidste år fik regionerne indkradset 8,7 mio. kr., og så er der jo et stykke vej op til de 30 mio. kr.
Så ud fra sådan en ganske almindelig økonomisk betragtning ser det i min optik ud, som om det her er en kæmpe underskudsforretning.
Sophie Løhde (V), 2024-05-16:
Der er jo allerede tidligere stillet en række spørgsmål via Sundhedsudvalget i forhold til det økonomiske aspekt.
Som jeg også tror, jeg fik tilkendegivet i min forrige besvarelse, så har vi, hvis vi skal dykke dybere ned i tallene, også behov for at få indhentet nogle flere oplysninger fra regionerne.
Så det vil i hvert fald forudsætte, at vi lige kommer omkring dem, inden vi er klar med et endeligt svar.
Men igen vil jeg sige, at det her jo ikke handler om, hvorvidt det skal generere et eller andet overskud eller andet.
Det her handler jo om en principiel diskussion om, hvorvidt man synes, det er ret og rimeligt, at man stiller nogle krav til udlændinge, der kommer til Danmark.
Derfor vil jeg også bare gerne kvittere for, at Det Konservative Folkeparti jo også fortsat bakker op om, at det er ret og rimeligt, at der er et tolkegebyr i sundhedsvæsenet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-16:
Tak for det.
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at tage ordet, for jeg er jo nærmest en til en enig med ministeren, og ministeren ved jo, at jeg synes, at ministeren er et fantastisk skønt menneske, men så blev jeg alligevel noget bekymret, dengang ministeren så stod på talerstolen og ligesom var i tvivl, da hun sagde, at oppositionen ligesom må finde ud af, om de er for at afskaffe tolkegebyret eller de ikke er.
Der kan jeg godt mærke, at kompasset alligevel er blevet sådan lidt drejet af at være fedtet ind i samarbejdet med socialdemokrater i en regering.
For jeg kender jo ministeren som et menneske, der godt ved, at alle ovre på den anden side af salen ville være enige i det her.
Selvfølgelig er det et personligt ansvar, selvfølgelig kan man stille krav om det, selvfølgelig er det integrationspolitik, og selvfølgelig er der dispensationer, såfremt sundheden kommer i fare.
Det er bare sådan en nordjysk hjælp til en minister, som jeg var bange for lige havde mistet kompasset der.
Men vennerne er i oppositionen nogle gange.
Så i hvert fald her vil jeg bare lige forsikre ministeren om, at på nær hr. Stinus Lindgreen – jeg ved faktisk ikke, hvorfor han har fået den plads – er vi alle sammen på ministerens side i det her spørgsmål.
Lise Bertelsen (KF), 2024-05-16:
Jeg vil gerne lige tilbage til mit bagland og drøfte, om vi skal lande en beretning, eller hvordan vi skal komme videre herfra.
Det håber jeg at der er forståelse for.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-16:
Tak for det.
Og tak for talen – og igen tak for et, synes jeg, utrolig godt forslag.
Den eneste grund til, at jeg er lidt forbeholden i forhold til bare at sige, at jeg stemmer for, er den lillebitte passus, hvor der står eksplicit, hvordan man skal ændre vejledningen.
Det er den del, som jeg slår mig lidt på.
Det kan godt være, at det er rigtigt, men det er jeg simpelt hen ikke kvalificeret til at sige.
Derfor har jeg blot en opfordring.
Vi kan blive enige om, at vi godt vil kigge på det og få ændret, hvad der skal ændres, men det er ikke nødvendigvis os, der skal beslutte den præcise ordlyd; det må vi få noget input til.
Kunne ordføreren være interesseret i, at vi går den vej?
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-16:
Jeg synes, hvad jeg også forsøgte at sige, at regeringen skal betale det, det koster at føre integrationspolitik også på hospitalerne, for så kan man jo tage det dilemma ud af det, at vi jo som politikere så lige om lidt bliver skudt i skoene, at vi nu bruger penge på integration, og så tager vi tæpperne fra dialysepatienterne i Nordjylland.
Det behøver ikke at være sådan.
Det kan jo godt være sådan, at vi sørger for, at regionerne bliver kompenseret for den ekstra administration, vi pålægger dem, for jeg mener, det her primært er integrationspolitik.
Ja, man skal bruge pengene klogt.
Man kunne jo også gå den anden vej og sige, at det er ca. 8 mio. kr., man får ind, og det er 20 mio. kr., vi bruger, men så kunne man jo hæve prisen.
Man kunne jo hæve prisen, sådan at forbrugeren – den, der ikke gider at lære dansk – betaler det, det koster.
Så kunne vi jo inddrive det på den måde, og så ville det koste 20 mio. kr. at inddrive 20 mio. kr., og så var det en nulsumsløsning.
Men det kræver jo, at vi så siger: Fordi du personligt har valgt ikke at lære det dansk, der skal til, og du skal bruge det, så skal du betale det, det koster.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-05-16:
Tak for det, og tak til Det Konservative Folkeparti for at sætte det her vigtige emne på dagsordenen.
Det er rigtig vigtigt, at vi er gode til at inddrage de pårørende, fordi det kan være en afgørende hjælp, en meget vigtig hjælp, for patienterne i forhold til at sikre, at de får et godt forløb, altså at der er nogle omkring dem, der også ved, hvad de går igennem, og kan hjælpe i den forbindelse.
Særlig i forhold til borgere med en psykisk diagnose kan det have en særlig stor betydning, men det er jo også, som det bliver fremhævet her, et af de områder, hvor det kan være svært.
Derfor anerkender vi også det arbejde, Det Konservative Folkeparti har lavet, og den bekymring, man tager med her og gerne vil arbejde med i forhold til at sikre, at det sker på en god måde, når de pårørende skal inddrages, og at vi skal have det til at fungere bedre.
Det fungerer heldigvis godt mange steder, men der er også for mange historier om, at det ikke har fungeret.
Det er jo noget, vi også har arbejdet med tidligere.
Bl.a. er det et af de temaer, vi har diskuteret i forbindelse med indgåelsen af den her 10-årige psykiatriplan, hvori der også er sat penge af til at sikre en bedre inddragelse af de pårørende.
Så det er også en af de veje, vi kan gå, altså at vi kan arbejde videre med sporet i vores 10-årige psykiatriplan og se på, hvilke erfaringer vi får dér i forbindelse med det arbejde, der kommer til at ske i forhold til at sikre, at de pårørende bliver bedre inddraget på psykiatriområdet.
Jeg vil så også sige, at i forhold til de konkrete formuleringer, der bliver foreslået, kan jeg godt lidt have en bekymring for, om det, hvis man f.eks. skriver »skal«, kan misforstås den anden vej, i forhold til hvordan det bliver misforstået i dag.
Der er selvfølgelig mange situationer, hvor der er tale om et forløb af en alvorlighed, der ikke gør det nødvendigt at inddrage de pårørende, eller hvor man ikke ønsker det, bl.a. fordi det kan være en sygdom, man ikke ønsker at dele med sine pårørende, eller at man har en konflikt med sine pårørende, som man er bange for bliver inddraget, hvis de opdager, man har en lidelse af en eller anden form.
Så vi tager det meget, meget positivt ned, som ministeren også sagde, og vil rigtig gerne diskutere videre med Det Konservative Folkeparti, hvordan vi kan få udryddet nogle af de her misforståelser og eventuelt også få kigget vejledningen, som jo er gammel, igennem og se på, om det er der, der ligger nogle udfordringer, eller om vi skal gøre yderligere i forhold til at udbrede viden om, hvordan det gode samarbejde er, ud over det, som det arbejde, vi har med den 10-årige psykiatriplan, også satte i gang inden for psykiatrien i forhold til at sikre den her gode inddragelse af de pårørende.
Vi håber også på – jeg tror faktisk, at vi er ret enige, når det kommer til stykket – at vi kan mødes om at lave en beretning, hvori vi bliver enige om at kigge på de her ting.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-16:
Tak for ordet, og tak til Konservative for dybest set at se et problem, der er ude i virkeligheden, og komme med et rigtig godt løsningsforslag – et løsningsforslag, som Danmarksdemokraterne fuldstændig støtter intentionen i, især såfremt det handler om at præcisere vejledningen.
Det, der ofte sker, er jo, at hvis en regel blev lavet for 20 år siden, skaber man en fortælling og en kultur på en arbejdsplads, hvor man sådan ligesom først får skåret den ene sætning væk, så den næste sætning væk, og så kommer der sådan en fælles forståelse.
Til sidst er der ikke nogen, der læser det, og så er det den, der er bedst til at fortælle historien om, hvad det er, man skal, som ligesom sætter dagsordenen.
Det er egentlig det, jeg hører Konservative gøre opmærksom på.
Der er et spændingsfelt imellem at være patient og have ret til sine egne oplysninger, men også at være familie og få mulighed for at fortælle noget, der faktisk måske kan være en hjælp til, at man bliver sund og rask igen.
Så det er et rigtig godt forslag, som vi kommer til at støtte.
Konservative har jo fået lagt bolden på mållinjen.
Nu skal vi bare sparke den ind.
Regeringen siger, at de er enige.
De siger også, at vi skal kigge på en beretning om det.
Ministeren siger, at jamen lad os da få kigget på, om ikke der er noget i den her vejledning.
Så tillykke til ordføreren for forslagsstillerne.
Den kan nærmest ikke svigtes nu.
Men vi er også nogle, der er sådan lidt dumstædige nordjyder, og der er det måske rart nok, at konen, broren eller søsteren lige kan prikke sygeplejersken på skulderen og sige: Kim har for øvrigt også gået og døjet med det her og sådan og sådan.
Som vi siger i Nordjylland: Det er kommet af sig selv, så det går over af sig selv.
Der er nogle informationer, som et fagligt dygtigt sundhedspersonale har brug for, og jeg tror, det er vigtigt, at vi som politikere peger på den ømme tå, vi kan se, og siger, at det er tid til forbedring, at de gør et fantastisk arbejde, men at her er der nogle misforståelser, vi lige skal have rettet op på.
Så kan det være, at der skal stå »skal«, bare for at den fortælling, man har fået skabt på en afdeling, måske kan blive ændret til, at det skal man faktisk.
Det er et supergodt forslag.
Danmarksdemokraterne kommer til at støtte det.
Maria Durhuus (S), 2024-05-16:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg vil tillade mig lige at starte med en lille korrigering.
Der er heller ikke skåret en linje eller flyttet et komma.
Den er, som den er, også som da jeg læste den for 20 år siden.
Jeg vil bare tillade mig at spørge ordføreren om noget.
Som jeg hører ordføreren, går han lidt i gang med nu at sige, at man støtter det her forslag, som det ligger her i den her form, fordi det kan være meget godt, at man lige kan få nogle informationer og give nogle informationer om en patient.
Nu handler det her forslag jo meget om psykiatrien.
Mener ordføreren ikke, at patienter skal have en mulighed for at blive beskyttet?
Hvis man for en stund er så syg, at man skal bæltefikseres, eller man for en stund er så syg, at man er så manisk, at man er paranoid omkring sin egen familie eller tror, at ens børn er besat af et eller andet, mener ordføreren så, at det er information, der med vold og magt skal videregives til de pårørende?
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-16:
Nej, men Socialdemokraternes ordfører skal jo så lytte til hele intentionen i det, jeg står og siger heroppe.
Jeg siger jo ordret heroppefra, at patienten skal have lov til at have den sikring, at der er ting, der skal være private.
Så det er ikke alt, der skal deles.
Det er jeg fuldstændig tryg ved at personalet godt kan vurdere.
Det tyder bare på, at der, uanset om man har læst tingene, er sket en holdningsændring til, at man måske ikke får det gjort.
Det er det, jeg hører er bekymringen for Konservative.
Jeg hører faktisk også en minister, der siger: Jamen det her kan jo ske, så lad os dog få kigget på, om det er en problemstilling.
Så jeg tror, ordføreren fra Socialdemokraterne skal lytte til hele intentionen i det her, nemlig at det tyder på, at der kan være noget, hvor man af bedste mening – og der kan jo sagtens være en faglig begrundelse for det – ikke ønsker at dele det.
Men forslaget går også den anden vej, nemlig at man skal huske at lytte til de pårørende, der måske fortæller noget, som man ellers ikke ville få at vide.
Så jeg siger ikke, at det her nogen sinde kan blive sort-hvidt, men jeg er meget sikker på, at det kan blive bedre, end det er.
Maria Durhuus (S), 2024-05-16:
Jeg tænker også, at jeg lige vil henvise til min egen tale, hvor jeg sagde, hvad jeg også mener er rigtigt, at vi skal have kigget på, om retningslinjerne er korrekte.
Jeg hørte også ministerens meget, meget udmærkede tale.
Men hvad er det så, ordføreren helt konkret vil have at vi herinde fra Folketingssalen skal bestemme og pådutte nogen, hvis ordføreren også mener, at det faglige personale godt selv kan sortere i, hvad der er vigtigt at få ud?
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-16:
Det er godt nok svært at snakke med en socialdemokrat nogle gange.
Det, ordføreren siger, er, at derude i virkeligheden – hvis nu man lige gik ud på den anden side – kan vi se, vi kan simpelt hen opleve, at man en gang imellem ikke følger op på det, uanset hvilket område vi laver regler og love på med intentioner.
I private virksomheder følger man jo også op på, hvad man ønsker.
Det, Konservative siger, er, at de kan se, at der er sket et kulturskred eller et eller andet, at man har flyttet sig.
Lad os da få kigget på, hvordan vi kan gøre det bedre.
Jeg er ikke efter sygeplejerskerne, og jeg er bestemt ikke ude efter at gøre det værre for patienterne heller.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-16:
Tak for det.
Tak til De Konservative for at fremsætte forslaget om, at sundhedspersonalet skal samarbejde med pårørende.
Det er sorgfuldt at være vidne til, at ens kære er alvorligt syge, og de fleste af os kender følelsen af både magtesløshed og stress, når sygdom dominerer i familien.
Pårørende har også brug for at blive set og hørt, men den bedste inddragelse sker dog sammen med den syge, og det bør prioriteres i videst muligt omfang.
Det tror jeg faktisk også allerede sker i videst muligt omfang, for der er undtagelser, som bekræfter reglen.
Nogle gange er vores kære så syge, at det ikke er en mulighed at inddrage dem i alle samtaler.
Men pårørende kan have vigtige informationer om det levede liv, som kan have betydning for behandlingen, og pårørende kan også selv have brug for at blive betrygget i, at deres kære er i de bedste hænder, og at der er styr på behandlingen.
Men naturligvis skal det være med respekt for tavshedspligten, som det allerede er blevet sagt rigtig mange gange fra talerstolen, og det vil jeg også gerne understrege en gang til: Vi har som patienter også ret til fortrolighed i vores sundhedsbehandling.
Jeg er ked af, at det tilsyneladende stadig er svært at finde den der gode balance, selv om jeg også forstår, at den er svær på trods af vejledningen, som vi allerede har, og som De Konservative jo også selv peger på i virkeligheden er helt okay eller burde være okay.
Den er svær at omsætte i praksis, og det kan jeg godt forstå, for det er et svært dilemma for personalet at stå i.
For jeg anerkender sundhedspersonalets tavshedspligt, men det må ikke forhindre, at vi også anerkender, at pårørende er en vigtig ressource.
Uddannelse har tilsyneladende ikke helt været nok til eller tilstrækkeligt til at skabe den her balance, og det betyder bare, at vi ikke er i mål i forhold til den her problemstilling.
Jeg tror selv, at faste tværfaglige teams og en synlig og nærværende ledelse kan bidrage til, at man i de enkelte afdelinger rundtom i landet kan finde den her balance, hvis vi insisterer på, at det er det, vi skal.
SF bakker op om Konservatives forslag, men jeg vil også gerne sige tak til sundhedsministeren for at omfavne forslaget, og jeg synes faktisk, det giver rigtig god mening, hvis det er sådan, at vi i udvalgsbehandlingen efterfølgende kan blive enige om en beretning, som rækker sig den rigtige vej.
Jeg er nemlig også enig i, at vi ikke herfra kan lave en vejledning, der rummer alle de dilemmaer, som jeg godt ved er derude i praksis, både for personalet, for de pårørende og for patienterne.
Tak for ordet.
Louise Brown (LA), 2024-05-16:
Tak, formand.
Det at være pårørende har vi jo nok alle sammen prøvet.
Altså, på en måde håber jeg det, for det betyder jo, at man rent faktisk har nogen i sin nærhed, som man er noget for.
Jeg har selv været pårørende, faktisk op til flere gange, hvis man forstår ordet i betydningen at være slægtning til en, der er syg.
Min morfar var flere gange indlagt på forskellige psykiatriske afdelinger, både lukkede og åbne.
Min mor fik en hjerneskade efter 6 uger i koma og boede efterfølgende på et skønt plejehjem, fra hun var 44 år, til hun døde som 51-årig.
Og sådan kan jeg desværre blive ved.
Vi er her for hinanden, og det skal vi huske at glæde os over, for der er desværre også mange, der ikke har nogen pårørende.
Her er der jo altså ikke tale om at ændre i loven, men blot, at regeringen skal udarbejde en ændring af vejledningen, således at sundhedspersoners pligt til dialog og samarbejde med pårørende indskærpes, og det bakker vi fuldt ud op om.
Og tak til fru Lise Bertelsen og Konservative for at fremsætte det her forslag.
Tak for ordet.
Maria Durhuus (S), 2024-05-16:
Jeg har bare lige et afklarende spørgsmål til ordføreren: Mener ordføreren, at det er staten, der skal lave vejledningerne til det personale, der arbejder med mennesker hver dag?
Louise Brown (LA), 2024-05-16:
Bedre Psykiatri har også været ude at omtale udfordringen med det.
Altså, sådan som jeg ser det, er vejledningen sådan set o.k., men det skal indskærpes, at den også skal følges.
Så der ligger jo noget, der er lavet i forvejen, og som også er godt, men hvis ikke det bliver fulgt ordentligt, så har vi jo en udfordring.
Og ministeren har jo tidligere indskærpet det over for regionerne, bl.a. når der er noget, der ikke er blevet fulgt tilstrækkeligt.
Det er faktisk det samme, jeg efterspørger her, altså at det bliver indskærpet, at man også har pligt til at samarbejde med de pårørende i højere grad, end man gør i dag.
Det er klart, at det er de fagprofessionelle, der ved bedst og måske også bedst kan udforme sådan et regelsæt.
Men der ligger noget, som det bare skal indskærpes at følge.