runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dahl (LA), 2021-02-23:
Jeg synes, at ordføreren snakker en lille smule udenom, og jeg vil også overveje at tale lidt med min sidemand på et senere tidspunkt om det her spændende emne.
Men der må jo ske et eller andet i Venstres tænkning om epidemier, fra man laver den her mega skrappe lov uden særlig meget demokratisk kontrol – det ligger i Sundhedsstyrelsen og i nogle epidemikommissioner – og så frem til i dag.
Er det simpelt hen, fordi man aldrig nogen sinde havde regnet med at bruge den der lov fra 1979, og så stemte man bare for den, eller hvad er egentlig grunden til, at man pludselig fandt ud af, at det var en frygtelig lov?
Martin Geertsen (V), 2021-02-23:
Jeg sagde i min ordførertale før, at Venstre ønsker, at der er en epidemilov i det her land.
Altså, jeg synes, alt andet ville være useriøst, for den til enhver tid siddende regering skal jo have nogle redskaber til at håndtere en epidemi med.
Så har vi i den her situation i det sidste års tid haft det problem, at regeringen ikke rigtig har villet lege med andre end sig selv.
Det synes jeg har været et kæmpeproblem.
Det synes jeg vi skal håndtere, ved at der kommer en ny epidemilov.
Men det synes jeg er en parlamentarisk opgave.
Og der kan sagtens være ting, der kan ændres i den epidemilov, vi står med nu, og det er også derfor, vi foreslår en revisionsbestemmelse.
Men jeg synes, at det er en politisk opgave at tage et politisk ansvar for, at Danmark har en epidemilov.
Henrik Dahl (LA), 2021-02-23:
Jeg vil gerne sige tak for talen.
Jeg synes, der var nogle vigtige ting i den, som skal fremhæves.
Et civiliseret land skal have en epidemilov, for ellers kan civilisationen ikke bestå – det vil være truende mod civilisationen ikke at kunne kontrollere epidemier – og derfor er vi selvfølgelig også rigtig glade for, at vi får en epidemilov nu, som netop ikke er en coronalov, men en epidemilov, som forhåbentlig kan række langt ud i fremtiden.
Men jeg er også meget interesseret i historie.
I 1979 fik vi jo en meget skrap epidemilov, som havde en § 6 og en § 8 med tvangsvaccination og tvangsbehandling osv.
Det var under SV-regeringen, og den daværende indenrigsminister var Knud Enggaard.
Senest blev den lov revideret i 2007, mens min sidemand hernede på bageste række var sundhedsminister.
Derfor er jeg lidt interesseret i at høre, hvordan Venstre har fået sådan en meget, meget anderledes holdning til skrappe epidemilove på relativt få år efter at have accepteret 1979-loven fra 1979 til 2020.
Martin Geertsen (V), 2021-02-23:
Men jeg tror, det er vigtigt her, at man adskiller – hvad skal man sige, hvis jeg skal sige det på dansk – det, som paragrafferne i lovgivningen kan, fra det, der handler om, hvordan de enkelte paragraffer i lovgivningen så rent faktisk bliver aktiveret.
Prøv at høre her: Det er jo ikke en frihedsbuket sådan en epidemilov, vel?
Altså, det er det jo bare ikke.
Den er jo smækfyldt med alle mulige og umulige restriktioner, som man kan nedkalde over befolkningen.
Det, jeg synes har været opgaven for mig, har jo været at prøve at hegne det så godt ind som overhovedet muligt; altså, det vil sige ved parlamentarisk kontrol, ved indstillinger fra Epidemikommissionen, ved automatisk domstolsprøvelse, ved solnedgangsklausul og hvad ved jeg.
Det synes jeg ligesom har været opgaven – så den til enhver tid siddende regering ikke bare kan bringe de her paragraffer i anvendelse uden rigtig at spørge nogen.
Det synes jeg har været opgaven.
Jeg tror sådan set, at jeg bliver nødt til at gentage mit svar fra før til hr. Henrik Dahl.
Vi har jo sådan set ikke på nogen måde fraveget det budskab, at Danmark har brug for en epidemilov, hvor der også kan være nogle krasse redskaber, man kan bringe i anvendelse.
Men det, jeg i hvert fald selv har lært under den her epidemi, har været, at når det virkelig kører derudad og der skal epidemihåndteres, er der god grund til, at der også er nogle, der ligesom holder hånd i hanke med den til enhver tid siddende regering.
Det er det, jeg har brugt mine kræfter på at forsøge at hegne ind, nemlig at det kan den til enhver tid siddende regering altså ikke bare gøre.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-23:
Når nu ordføreren er så venlig at nævne mig i talen, synes jeg lige, at jeg ville kvittere for det samarbejde, som jeg har haft med ordføreren i det forgangne år.
For selv om vi faktisk ender på hver vores side, har vi haft et tæt samarbejde om de her ting.
Nogle gange har vi været enige, andre gange har vi ikke, men vi har haft et godt samarbejde om det.
Jeg vil gerne lige konkretisere, hvor forskellen ligger, for nu blev det lidt insinueret, at Nye Borgerlige ikke synes, der skal være en epidemilov, hvilket vi synes, der skal være.
Der, hvor vi stod af, var, i forhold til at vi synes, at man forjagede den her forhandlingssituation lige før jul, hvor man indgik en aftale, som vi ikke mener var god nok.
Derfra er det jo sådan set gået i stå i forhandlingerne.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge, om ordføreren også mener, at den aftale, der blev indgået før jul, ikke var tilstrækkelig, når vi nu kan se, at der har været 80 ændringsforslag siden.
Martin Geertsen (V), 2021-02-23:
Jeg er da helt enig i, at den her proces har været helt på månen, men det vil jeg simpelt hen ikke stå og tage ansvaret for.
Prøv at høre: Sammen med andre gode kræfter i Folketingets sundhedsudvalg før sommerferien vedtog vi, at regeringen skulle fremlægge et nyt forslag til en epidemilov, en ny epidemilov baseret på folkestyre, på gennemsigtighed, på retssikkerhed, og regeringen kommer med noget, der er i den stik modsatte retning.
Det er ligesom det ene hensyn.
Og så er det jo gået slag i slag med at forsøge at forhale den proces.
Det vil jeg simpelt hen ikke tage ansvaret for.
Det må regeringen tage ansvaret for, for regeringen gjorde ikke det, Folketinget bad regeringen om.
Sådan er det.
Min ambition har jo så været at sige, at vi på den anden side set hurtigst muligt skal af med den epidemilov, vi har nu, fordi den efter min bedste overbevisning ikke er tilstrækkelig i forhold til gennemsigtighed, ikke er tilstrækkelig i forhold til retssikkerhed og ikke er tilstrækkelig i forhold til folkestyre.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-23:
Jamen jeg er enig.
Jeg kan godt huske sommeren, for det var jo faktisk et Nye Borgerlige-forslag, som ligesom accelererede det hele, som fik opbakning fra Venstre og Radikale Venstre, og som faktisk fik regeringen ud af busken, og hvor vi så kom i gang med den her proces; så det husker jeg tydeligt.
Nu kan jeg godt lide demokrati og folkestyre, som vi kan høre arbejder udenfor i dag.
Nu så jeg i medierne tidligere i dag, at Dansk Folkeparti fremsætter et forslag om § 42, og at der skal være folkeafstemning om den her sag.
Hvad er Venstres holdning til det?
Martin Geertsen (V), 2021-02-23:
Altså, vi har jo fremsat et forslag om en revisionsbestemmelse i den nye epidemilov, som sådan set gik ud på, at vi skulle have loven til revision igen her i oktober måned, og det gjorde vi jo, fordi vi mente, at det var det rigtige redskab, og så mener vi jo ikke, at alle mulige andre redskaber er de rigtige redskaber.
Jeg har ikke haft det i Venstres folketingsgruppe, men mit bedste bud er, at svaret er, at det vil vi nok ikke komme til at støtte.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-23:
Tak for venligheden, formand.
Det er blot for lige at præcisere, at det forslag, som vi agter at fremsætte, ikke er en aktivering af § 42 i grundloven, for det ville jo så medføre, at epidemiloven ville blive udskudt, og at vi så ikke havde nogen epidemilov i Danmark.
Det duer i sagens natur ikke.
Det vil jo give en mulighed for, at man får gennemlyst også alle de svagheder, som Venstres ordfører er inde på, og at man hører, om befolkningen er med eller imod.
Vi ved jo ikke, om de trommebegejstrede typer, der står herudenfor, er repræsentative for befolkningen eller ej, og derfor kunne man jo meget passende holde sådan en folkeafstemning den 15. september og dermed muliggøre, at hele den debat kunne køre hen over sommeren, og at vi så kunne indlede folketingsåret i oktober med at se, om der var noget, der skulle ændres, eller om alting er fuldstændig som båret ned fra Sinaibjerget på stentavler.
Kan det her måske formilde Venstre en lille smule?
Peder Hvelplund (EL), 2021-02-23:
Jo, der er jo domstolsprøvelse ved § 28, for hvis du får et pålæg om f.eks. at skulle lade dig teste, fordi du har deltaget i en større begivenhed, så påligger det stadig væk myndigheden at bevise det.
Det er jo dem, der bærer bevisbyrden.
Og så er det myndigheden, der skal bevise, at du netop har været til stede, og at du ikke ønsker at lade dig teste.
Så er der jo muligheden for en domstolsprøvelse.
Der er ikke tale om en automatisk domstolsprøvelse, men det ville jo også være temmelig vidtgående, hvis man skulle sige: I samme øjeblik man siger, at alle, der har været deltagere ved en koncert, skal de have en automatisk domstolsprøvelse.
Der bør det selvfølgelig være sådan, at den enkelte borger har muligheden for at have den retssikkerhed, i forhold til at det er myndigheden, der har bevisbyrden.
Du kan ikke bare komme og pålægge nogen en sanktion, uden at det er lovmedholdeligt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-23:
De har bare sammensat et forkert et, synes jeg.
Og jeg forstår udmærket godt, at hvis vi går fra en kommunist til en socialist, så er der nok ikke meget forskel på, hvordan man ser på tvangsbegreberne.
Altså, jeg har bare en anden begrebsforståelse end den, som socialister og kommunister har.
Nej, og det er netop problemet med § 28, altså at den stort set er umulig at administrere, når den er vedtaget.
Der kan jo blive udstedt bøder til dem, hvis de ikke går hjem og tvangsisolerer sig.
Hvor er deres retssikkerhed henne?
For de skal selv rejse en sag og selv betale for en sag.
Og det er jo derfor, at vi og Radikale Venstre har rejst problemet omkring § 28, for der er ikke en automatisk domstolsprøvelse.
Man får til gengæld en bøde, hvis man ikke overholder de regler, bare fordi man har været til samme arrangement.
Peder Hvelplund (EL), 2021-02-23:
Tak for det.
Jeg vil starte med at sige, at der efter min opfattelse var en række fejlslutninger i ordførerens tale, i forhold til hvad den her epidemilov kunne bruges til.
Men det, jeg godt vil spørge ordføreren om, vedrører, at jeg simpelt hen ikke forstår, hvad det er, ordføreren mener med, at det her betyder, at et folketingsflertal har en anden proportionalitetsopfattelse, end ordføreren har.
Altså, hvad er det i en demokratisk proces, som ordføreren mener er angribeligt, i forhold til at der kommer parlamentarisk kontrol?
For det er jo rigtigt, at når der er parlamentarisk kontrol, så betyder det, at det er politikere, der bliver stillet til ansvar for de beslutninger, der bliver truffet, og vi skal sikre, at de gør det på en så fagligt funderet baggrund som overhovedet muligt.
Men hvad er det, ordføreren mener der er et problem i forhold til det?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-23:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg godt forstår, at Enhedslisten ser anderledes på det her, end vi gør.
Altså, vi er et borgerligt parti, og vi kerer os om borgernes grundlæggende borgerrettigheder og om frihedsbegreber.
Enhedslisten har et andet syn på tvang, et andet syn på statsstyring, end vi har.
Så jeg forstår godt, at vi ser forskelligt på det her, og at Enhedslisten ser det her som positiv lovgivning, mens jeg ikke ser det som positiv lovgivning.
Det her udvalg er et lukket udvalg, og det vil sige, at det begrænser borgernes muligheder for at kigge politikerne i kortene.
Hvis vi i stedet for tog det herned i salen til en folkelig debat, tror jeg, at der ville være større opbakning til de tiltag, man ville lave.
Så det er den bekymring, jeg har omkring det, og grunden til, at jeg hellere ville have haft det herned i Folketingssalen end i et lukket udvalgslokale.
Peder Hvelplund (EL), 2021-02-23:
For når ordføreren står og siger, at vi på venstrefløjen er optaget af tvang, vil jeg sige, at nogle af de retssikkerhedsmæssige garantier har vi kæmpet igennem sammen med bl.a. vores gode allierede i Venstre – i forhold til at sikre automatisk domstolsprøvelse, i forhold til at sikre, at grundlæggende frihedsrettigheder bliver forsvaret.
Så når man taler om den her lovgivning som udtryk for en eller anden obskur tvangstanke, der præger et flertal i Folketinget, er det simpelt hen ikke rigtigt.
Og det er simpelt hen heller ikke fair at tage den debat ned på det niveau.
Jeg synes ikke, det er rimeligt, og jeg synes, at hr. Lars Boje Mathiesen skulle forholde sig til det, der er den politiske substans i det her: Hvad er det, der er problemet med, at der er demokratisk kontrol i forbindelse med en epidemilovgivning?
Hvad er det, der gør, at det er et problem, at det er et folketingsflertal, at det er et politisk flertal, som kan definere, om man vil gå længere, end hvad sundhedsmyndighederne anbefaler?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-23:
Jeg syntes netop, jeg forsøgte at forholde mig til det.
Jeg nævnte konkret, hvad jeg syntes der var problemet med udvalget.
For Enhedslisten og jeg ser ikke ens på det.
Det er jo klart, at det, som reelt set er tvang, ser Enhedslisten ikke som tvang.
Det, der er ekstremt, ser Enhedslisten ikke som ekstremt.
Når vi taler om verdens højeste skattetryk, som vi har i Danmark, så finder Enhedslisten det ikke ekstremt.
Virkeligheden er jo bare, at det er ekstremt.
Og virkeligheden er jo også, at der i forbindelse med mange af de ting, som Enhedslisten ikke betragter som tvang, er tale om tvang.
Jamen hvis man ikke syntes, at den bekymring, vi havde omkring den demokratiske forankring i udvalget, var et problem, forstår jeg ikke modstanden mod at lave en mindretalsbeskyttelse deri, som vi har haft et forslag om; så forstår jeg ikke, hvorfor man har afvist det ønske om mindretalsbeskyttelse.
Hvorfor er det, man frygter det så meget, at man ikke vil have det med?
I min optik er det, fordi der er noget at komme efter på det område der, for vi kommer til at sidde og have et flertal, et socialistisk flertal, som overhovedet ikke har nogen proportioner i det her.
Regeringen har overhovedet ikke haft de rette proportioner omkring nedlukning og omkring de ting, man har gjort.
Nu får de så et udvalg, hvor de kan få opbakning fra venstrefløjen til at gå endnu længere, hvis de har lyst til det.
Jeg synes ikke, det er godt.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-02-23:
Så vil jeg blot vende mig mod mine kolleger i den anden side af salen og sige: Hvor er det godt, at vi rigtig ofte, heldigvis, kan lave brede aftaler på netop sundhedsområdet.
Så tak til en stor del af Folketinget for at være med til at vedtage den her epidemilov under de betingelser, som det nu engang er foregået under.
Og jeg beklager virkelig ordførerens syn på demokrati i den her sammenhæng.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-23:
Hvad angår alle andre aspekter af livet, lærer vi vores børn og alle mulige andre, at det er okay at sige nej, og at det at sige nej til noget faktisk også kan være at tage ansvar.
Men herinde er der et eller andet dogme om, at hvis der er partier, som ikke vil det, som flertallet beslutter sig for, så er de uansvarlige; så vil de ikke tage ansvar.
Det kan også være at tage ansvar at sige nej.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-02-23:
Tak for det.
L 134 er jo langt bedre end den lov, vi har nu, og den kunne måske også være blevet nærmest god, hvis vi havde haft noget mere tid til at få den arbejdet igennem, så vi ikke kom ud i det her hastværk til sidst.
Det er helt klart, at vi skal have en epidemilov, men efter store og lange overvejelser er vi i Frie Grønne kommet frem til, at vi desværre er nødt til at stemme imod.
Vi er undervejs kommet med fem forslag i forhold til at øge retssikkerheden og har fået fire af dem med, og det er vi selvfølgelig glade for.
Og vi har også støttet en hel del af ændringsforslagene og er egentlig ret kede af, at Venstres ændringsforslag, i forhold til at loven skulle revideres i oktober, ikke kom igennem, for så havde vi netop fastsat, at der skulle kigges grundigt på den igen.
Men vi synes generelt, at der stadig væk er for store beføjelser til at bruge tvang som redskab.
Der mangler noget klageadgang – klageadgangen er ikke stærk nok.
Og retssikkerheden er simpelt hen for svag.
Der er for meget tvang og for lidt tillid til befolkningen og for lidt fokus på den oplysning, der skal gives til befolkningen, så de kan træffe de rigtige valg og agere fornuftigt og ansvarligt, som vi jo også langt hen ad vejen har set i den her epidemi.
Der er for lidt tillid til medarbejderne og de decentrale myndigheder.
Men det er godt, at der stadig væk bliver lagt op til en revision, og det arbejde vil vi gerne deltage i.
Men vi stemmer imod.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-02-23:
Det bliver jeg jo lige nødt til at følge op på, altså på min gode kollega her bagved, for det er en meget særlig definition, hr. Lars Boje Mathiesen har, på, hvad demokrati egentlig betyder.
Så jeg skal bare spørge hr. Lars Boje Mathiesen, om borgerne har sammensat et udemokratisk Folketing, fordi de tilfældigvis valgte, at der skulle være et rødt flertal?
Peder Hvelplund (EL), 2021-02-23:
Nu er det jo ikke sådan, at det bare er noget, man gør.
Altså, det er jo stadig væk omfattet af både mindsteindgrebsprincippet og proportionalitetsprincippet.
Men det er jo klart, at hvis der er en begivenhed, kan du risikere, at du får en bøde, hvis du har deltaget i den og nægter at lade dig teste.
Så kan du få en bøde, men hvis du så ikke mener, at det er rigtigt, at det er i overensstemmelse med loven, at du har fået den bøde, så kan du nægte at betale den og dermed tage det til domstolen.
Det er jo ikke anderledes, end det er i alle mulige andre tilfælde.
Det vil naturligvis være sådan, at det er myndigheden, der bærer bevisbyrden, og som skal kunne dokumentere, at det er i overensstemmelse med sandheden, når de siger, at man har været til et arrangement, og at man har nægtet at lade sig teste.
Jeg vil gerne medgive, at det kan være svært at håndhæve det, men spørgsmålet er, om man ikke kan sige, at det nogle gange er nødvendigt at give et klart påbud for at sikre, at man får begrænset smittespredningen.
Per Larsen (KF), 2021-02-23:
Tak for det, formand.
Vi skal jo have en epidemilov, og den hastelov, som alle Folketingets partier vedtog for et års tid siden, udløber på mandag, og det er vi nogle der er rigtig, rigtig glade for – personligt har jeg glædet mig rigtig meget.
Vi får jo en helt, helt anden lovgivning end den, som vi har skullet leve med det seneste års tid – en lovgivning med en lang række forbedringer, sådan at jeg faktisk kan undre mig over, at der bliver ved med at være sådan et spektakel derude.
For jeg synes, at vi er kommet rigtig langt i forhold til at komme i den rigtige retning.
Nu får vi jo nemlig vristet magten fra regeringen, og det bliver simpelt hen Folketingets flertal, der kommer til at bestemme.
For vi må jo erkende, at regeringen i det forgangne år har været ualmindelig fedtet, når det handler om at inddrage Folketinget.
Sagt mere direkte, så har regeringen ikke forvaltet de beføjelser, som Folketinget gav regeringen,
godt nok.
Når restriktioner og påbud er blevet indført, er Folketinget kun blevet informeret ganske kort tid før nogle af de famøse pressemøder og uden nogen form for inddragelse, forhandling eller drøftelse, men er alene blevet orienteret om, hvad der skulle pågå.
Det allerværste eksempel var jo, da statsministeren og regeringens ministre mente, at man kunne aflive en hel minkbranche uden nogen form for lovgrundlag, altså totalt ulovligt.
Men nu bliver der jo sat en begrænsning for egenrådigheden.
Nu får vi demokratiet tilbage i beslutningsprocessen; ja, vi får som sagt magten tilbage til Folketinget.
Vi får en Epidemikommission, som skal fremlægge beslutningsgrundlagene og beregningerne helt åbent, så vi politikere kan tage udgangspunkt i det – altså åbenhed og gennemsigtighed i beslutningsprocessen, sådan som vi kender det i det øvrige almindelige lovarbejde.
Med den nye lov får vi også retssikkerheden for befolkningen i højsædet, idet alle påbud rettet mod enkeltpersoner helt automatisk skal indbringes for domstolene, vel at mærke af myndighederne.
Det giver i hvert fald mig tryghed for, at ingen bliver udsat for unødige foranstaltninger.
Det har været en lang proces, og vi er også kommet rigtig langt, men frygten for, at der er noget, som vi har overset, gør jo så, at vi har forlangt, at loven genbesøges til efteråret.
Og det er så ikke helt lykkedes, kunne jeg læse her i formiddags i Ekstra Bladet, for det, der sådan set var et flertal for, er jo blevet noget udvandet, sådan at vi jo netop ikke skal revidere på samme måde, som der var flertal for i går, men lave en vurdering.
Og jeg vil da tage de partier på ordet, som her i dag har tilkendegivet, at hvis der bliver behov for det, tager vi simpelt hen også og laver en revision af den.
Og det ser jeg da frem til, hvis der bliver behov for det, men lad os håbe, at der ikke gør det.
Jeg vil gerne slå tre ting fast, inden vi stemmer ja til loven.
Vi får jo fremover, som jeg nævnte, retssikkerheden styrket markant.
Der bliver også igangsat et grundigt arbejde med at udarbejde regler og principper for erstatning og kompensation.
Og så får vi som sagt magten tilbage til Folketinget.
Og derfor stemmer vi Konservative selvfølgelig for loven.
Peder Hvelplund (EL), 2021-02-23:
Tak for det.
Jeg vil bare gerne kvittere for talen, og så vil jeg bare gerne sige, at ordføreren kan være ganske forvisset om, at hvis vi er af den opfattelse, at der er behov for en revision af loven, vil vi også forlange, at vi får den til oktober måned, for det er fuldstændig afgørende.
Så vil jeg også bare spørge ordføreren, om ordføreren ikke er af den opfattelse, at det der med, at vi lige vurderer, om der er behov for en revision, i virkeligheden kunne være meget klogt, for ordføreren siger jo selv, at det ikke er sikkert, at det er nødvendigt.
Og derfor er det måske meget fornuftigt, at vi først konstaterer, om det er nødvendigt med en revision, før vi beslutter, om det er det, vi skal gøre.
Per Larsen (KF), 2021-02-23:
Jo, det kan jeg da kun give Enhedslistens ordfører hr. Peder Hvelplund ret i, altså at der jo ikke er nogen grund til at revidere noget, hvis ikke der er behov for det.
Men det, at man havde nedfældet det, synes jeg som udgangspunkt ville have været en fordel.
I den lov, som vi har levet med det sidste års tid, var der jo en solnedgangsklausul, og den udløber jo, og det synes jeg alt andet lige er en fordel, for det har jo gjort, at vi nu simpelt hen er nødt til at skulle lave en ny lovgivning.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-02-23:
Som ordføreren jo nok er bekendt med, var en del af aftalen jo netop, at man skulle tage hensyn til høringssvar og stille ændringsforslag, når man blev bekendt med, hvad der måtte være af kritikpunkter, hvilket alle ansvarlige partier har gjort i vid udstrækning.
Det er jo derfor, vi har en markant forbedret epidemilov i dag.
En af de ting, ordføreren nævner, er, at man kunne lave et eller andet vanvittigt tvangsindgreb på baggrund af corona, og at regeringen kunne internere folk, og hvad ved jeg, men det er jo ikke rigtigt.
Tværtimod vil det jo netop ikke være op til regeringen.
Det vil være op til, om der er et flertal for de indgreb, der kommer.
Det er jo derfor, vi har lavet et epidemiudvalg, hvor der skal være et flertal.
Hvis der er et flertal imod, og hvis der er et flertal imod i Folketinget, kan vi til enhver tid omgøre det.
Jeg forstår overhovedet ikke den kritik, som ordføreren kommer med fra talerstolen.
Det er fuldstændig forfejlet.
Det er jo en ny epidemilov, vi står og diskuterer her.
Per Larsen (KF), 2021-02-23:
Ja, og med de ord vil jeg da også sige, at jeg er fortrøstningsfuld ved, at vi, hvis der bliver et behov, kan samles om at sige, at så bider vi også til bolle, for at sige det rent ud, for så laver vi også en tilretning af det, vi måtte synes var uhensigtsmæssigt.