Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-11-13:
Tak for det, og tak for den her analyse af situationen i det arktiske område og i det nordatlantiske område.
Jeg kan fuldstændig bekræfte det billede, der bliver tegnet, bl.a. med en øget russisk aktivitet, primært – sådan som vi kan vurdere det – defensivt, men egentlig også med nogle offensive muligheder.
Og det er jo også i det spejlbillede, man skal se en tilkendegivelse om et voksende amerikansk engagement, som jeg grundlæggende hilser velkommen, fordi amerikanerne sammen med os andre i NATO er vores værn.
Regeringen fremlægger om ganske kort tid – jeg ville ønske, min hukommelse var spændstig nok til, jeg lige kunne sætte dato på, men det må være i næste uge – en udenrigs- og sikkerhedspolitisk strategi.
For vi tog jo det redskab i brug efter folketingsvalget, at vi, oven på en granskning af vores ambassadør i Indien, Peter Taksøe-Jensen, år for år kommer med en udenrigs- og sikkerhedspolitisk strategi, som også bliver genstand for en debat her i Folketinget, som finder sted ultimo november.
Der vil vi også adressere det her spørgsmål.
Det gjorde vi jo allerede, da vi lavede forsvarsforliget, hvor vi også afsætte øgede ressourcer til vores tilstedeværelse i Arktis.
Men jeg er helt enig i, at omstændighederne flytter sig, og det må man hele tiden tage pejling af.
Jeg har selv lige haft lejlighed til at være i Nordøstgrønland hos Sirius og også på Thulebasen, og det står mig lysende klart, at der er en stigende aktivitet.
Det gælder det her militærstrategiske, sikkerhedspolitiske, men det gælder jo også det kommercielle, hvor der kommer stadig flere krydstogtskibe, der også sætter vores search and rescue under pres.
Så jeg er meget enig i, at vi har brug for løbende at forholde os til det her, i øvrigt med det afsæt, at vi skal fastholde Arktis som et lavspændingsområde, og det er også derfor, vi bruger Arktisk Råd og i det regi jo sådan set også har en god dialog med Rusland.
Tak for det.
Det er rigtigt, at der er en øget interesse i og omkring Grønland.
Jeg vil være ked af det, hvis man rubricerer en dansk investeringslyst på linje med en amerikansk og en kinesisk.
Jeg betragter ikke danske investeringer i Grønland som investeringer, der kommer fra udlandet, men investeringer, der kommer fra rigsfællesskabet.
Og det er præcis perspektivet i det her, når der nu bliver spurgt til de usikre tider, altså at dem skal vi jo agere på.
Der skal findes en balance mellem på den ene side at hilse velkommen, at der er en interesse for at investere – det er godt for væksten, det er godt for en selvbærende grønlandsk økonomi – og så på den anden side at man jo skal undgå naivitet.
Det er jo bl.a. derfor, at vi i Danmark har en diskussion om at lave screeningsmekanismer omkring udenlandske investeringer i særlig strategisk vigtig infrastruktur.
Det har vi også en interesse i at være i dialog med både Grønland og Færøerne omkring, for jeg deler fuldstændig det synspunkt, at vi skal finde et sted i rigsfællesskabet, altså med respekt for efter grundloven at udenrigspolitikken føres af regeringen, hvor vi kan få skabt et rum, hvor man kan tale om de her ting.
For man skal hilse investeringer velkommen, men man skal selvfølgelig også passe på sin kritiske infrastruktur.