runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-22:
Vi lever netop af uddannelse, uddannelse og uddannelse, og derfor var det jo tåbeligt, da regeringen foreslog besvarelser på uddannelse på 550 mio. kr. som følge af oplægget til politiaftalen og ikke havde afsat en eneste krone ekstra til det.
I 1813 gik Danmark statsbankerot, og der sagde den daværende kronprins, at fordi man gik statsbankerot, skulle man selvfølgelig ikke spare på uddannelse: Nok er vi fattige, men vi behøver ikke at være dumme.
Derfor vil jeg godt høre, om regeringen så kan sige nu: Næste år og fremover kommer der ikke flere uddannelsesbesparelser.
Kan den fungerende finansminister, vikaren fra Vestegnen, garantere det?
Jens Joel (S), 2020-12-22:
Jeg skal blot meddele, at Finansudvalget mødtes her i pausen og gennemgik de ændringsforslag, der har været til afstemning.
Så udvalget indstiller lovforslaget til videre behandling.
Morten Bødskov (S), 2020-12-22:
Jeg er da meget spændt på at høre, hvad Venstre på et eller andet tidspunkt finder ud af de skal mene.
Regeringen håndterer et af danmarkshistoriens største økonomiske tilbageslag.
Vi fører en historisk aktiv finanspolitik med et i øvrigt meget, meget aktivt parlamentarisk grundlag.
Vi er med til at holde hånden under 80.000 arbejdspladser i år, skaber grundlaget for 55.000 arbejdspladser næste år og skaber isoleret set med finansloven, hvad der svarer til 14.000 job.
Det er det, vi har fokus på nu.
Det er tryghed.
Det handler grundlæggende om, at vi skal sikre, at folk ikke havner i en situation, hvor de har behov for dagpenge.
Dagpengesituationen kan man rigeligt drøfte i Venstre.
Vi er uenige i det, man valgte at gøre, dengang man selv skulle forsøge at håndtere en krisepolitik.
Vi har valgt en anden vej, og det har vi gjort, fordi krisepolitik som sagt er et politisk valg.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-12-22:
I forhold til den midlertidige politik vil jeg sige, at vi jo heldigvis begge har store aktier i den – i fællesskab – og jeg tror næsten ikke, der findes det stimulielement, som Venstre ikke har været en del af, for vi er enige i, at det handler om at sikre flest mulige i den her alvorlige situation.
Men det fremgår bare tydeligt, at den langsigtede effekt af regeringens førte politik gør landet fattigere.
Det kan ministeren ikke løbe fra.
Der er et enkelt spørgsmål, der lige presser sig på her til allersidst – så det er jo fint at få lov at slutte med det.
Den socialdemokratiske ordfører sagde, at der ikke var råd til højere dagpenge, men jeg synes ikke helt, det harmonerede med det, der blev svaret på SF's spørgsmål tidligere, så jeg skal bare høre: Hvad mener regeringen om dagpengeniveauet – skal det hæves, eller skal det fastholdes?
Morten Bødskov (S), 2020-12-22:
Efter temmelig mange timers debat er jeg desværre ikke i stand til at forklare hr. Torsten Schack Pedersen, hvordan han forstår det svar, som han selv har læst.
Det må han selv stå på mål for.
Det, jeg kan stå på mål for, er regeringens politik, som vi med oprejst pande er gået til valg på i forhold til at sikre de lønmodtagere, som har slidt og slæbt længst på det danske arbejdsmarked, en mulighed for at træde ud af arbejdsmarkedet og samtidig sikre en krisepolitik, som er med til at holde hånden under danske lønmodtagere og danske virksomheder, og som har en langsigtet virkning, al den stund at alternativet ville have sat sig som endnu værre og mere langsigtede tilbageslag i forhold til arbejdsløsheden, økonomien og mulighederne for de lønmodtagere, som nu med den krisepolitik, vi har ført, er blevet sikret deres job.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-12-22:
Tak for det.
Det er jo mageløst at høre den fungerende finansminister harcelere over, hvordan man fik skabt styr på dansk økonomi efter finanskrisen og fik skabt et råderum, som den fungerende finansminister nu har glæden af at benytte.
Hvis det var så forfærdeligt, kunne Socialdemokratiet jo bare have lavet ændringerne om, men det var den nuværende statsminister, der var beskæftigelsesminister, da ændringerne efterfølgende blev vedtaget – bare sådan lige for historiefortællingens skyld.
Jeg har jo forstået på den socialdemokratiske finansordfører, at jeg skulle forstå svaret på spørgsmål 66 i sin helhed, og jeg vil bare gerne vide, hvem der har ret: Er det den mundtlige finansminister, der siger, at der er vækst i regeringens førte politik, eller er det den skriftlige finansminister, der siger, at af permanente tiltag, der har betydning for væksten i Danmark, har regeringens førte politik medført, at Danmark bliver 12 mia. kr. fattigere?
Hvem har ret – mundtlig finansminister eller skriftlig finansminister?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2020-12-22:
Nu spurgte jeg ind til de udsatte børn og unge i forhold til statsministerens nytårstale.
Men nu er ministeren selv inde på det her omkring minimumsnormeringer.
Der kan jeg jo konstatere, at der forholdt det sig jo også sådan, at de frie børnehaver, de frie dagtilbud, privatdagtilbud, ikke fik del i minimumsnormeringspengene.
Jeg kan også konstatere, at i forhold til ekstra penge til folkeskolerne fik private og friskoler heller ikke nogen penge.
Regeringen vil også gerne nedlægge opholdssteder, som jo laver et fagligt, kvalitetsmæssigt og pædagogisk set godt stykke arbejde for de børn, der er der, og som er glade for at være der.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig så at høre, hvordan det kan være, at regeringen ...
Morten Bødskov (S), 2020-12-22:
Jamen det passer jo ikke.
Altså, det passer ikke, at den her regering ikke har gjort noget for børn og unge.
Og det passer slet ikke, at den her regering ikke har gjort noget for udsatte børn og unge.
Altså, vi er ved at lave en finanslov, hvor vi f.eks. har fremrykket mulighederne for at indfase minimumsnormeringer.
Altså, den konservative ordfører stiller sig herop og siger, at det er en fuldkommen forkert vej, den her regering har i sin krisepolitik, og man må forstå, at det er helt galt i finansloven.
Og så stiller man sig efterfølgende op her som spørger fra Det Konservative Folkeparti og klandrer regeringen for slet ikke at gøre noget.
Altså, hvad vil I?
Kan vi ikke snart få en retning fra Det Konservative Folkeparti og finde ud af, hvad jeres svar er?
Regeringen har igen investeret – som sidste år – i en bedre fremtid for børn, bedre pasningsmuligheder for børn, bedre uddannelsesmuligheder for børn og unge.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2020-12-22:
Jeg vil egentlig også godt blive lidt ved børnene.
For nu er det jo snart 1 år siden, at statsministeren holdt sin nytårstale, hvor statsministeren lancerede, at nu skulle flere børn tvangsanbringes, flere børn skulle tvangsadopteres, og i det hele taget italesatte sig som børnenes minister.
Og nu er der jo næsten gået 1 år, og der er sådan set intet sket.
Og det er jo ikke sådan, at der ikke er lavet andre aftaler.
Som ministeren også selv var inde på, er der jo både lavet aftale for Arne, og der er lavet skatteaftale, der er lavet klimaaftale, der er lavet politiforlig.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre: Hvordan hænger det sammen med, at man gerne vil være børnenes minister, være på børnenes side, når der så faktisk igennem et helt år intet er sket?
Der er ikke kommet noget udspil, der er ikke kommet noget som helst i forhold til de udsatte børn og unge.
Morten Bødskov (S), 2020-12-22:
Vi investerer i børns fremtid, og det betyder, at de børn, som måske har og kommer fra vanskelige kår, får udsigt til en bedre fremtid – eksempelvis med rigtig mange af de initiativer, som er i den her finanslov.
Og det er vi faktisk meget stolte af.
Anni Matthiesen (V), 2020-12-22:
Kan ministeren ikke bare bekræfte, at det er korrekt, at der sker en diskrimination af de børn – og at der dermed også skabes en form for usikkerhed i de familier – som går i en privat pasningsordning, og at man på den måde jo kommer til at udhule økonomien i de private pasningsordninger, og at det også dermed skaber en utryghed for familierne?
Morten Bødskov (S), 2020-12-22:
Derfor glæder jeg mig til at høre om det.
Og det alternativ finder man måske, når man har fundet ud af, hvad det er for en vej og hvilken udgave af sit skattestop, man går op i i Venstre lige i øjeblikket.
Forhåbentlig får vi det, jeg ved det ikke, men det vil helt sikkert skabe større klarhed over, hvilke veje der er i den økonomiske politik.
Anni Matthiesen (V), 2020-12-22:
Den fungerende finansminister sagde i talen, at regeringen gerne vil sætte børnene først.
Ministeren sagde også, at det var rigtig vigtigt at skabe tryghed i familierne.
Jeg synes jo egentlig, at regeringen gør lige det modsatte.
For man kan sige, at i forhold til tryghed skaber det jo utryghed hos danskerne med den øgede gæld, der bliver skabt.
Hvad er årsagen til det?
Morten Bødskov (S), 2020-12-22:
Spøg til side.
Retningen er sat.
Vi mener det alvorligt, når vi taler om investeringer i uddannelse, og det gør vi, fordi det er bedst for Danmark.
Det lever vi af, det lever vores børn og unge af, og det lever vi af på arbejdsmarkedet.
Det er derfor, vi i den finanslov, som vi lige har vedtaget, også er enige om, at der skal være puljer til omstilling af, om man vil, arbejdsstyrken, lønmodtagerne, således at der, selv om de måske er så uheldige, at de og deres familier bliver ramt af arbejdsløshed, skal være ekstra muligheder for at tage en uddannelse.
Så retningen er sat, og det skal der ikke herske nogen som helst tvivl om.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2020-12-22:
Jamen så vil jeg spørge: Hvordan kan det egentlig være, at regeringen siger, at de er på børnenes side, når de så forskelsbehandler børn i Danmark på den her måde?
Morten Bødskov (S), 2020-12-22:
Jamen regeringen sikrer en bedre fremtid for danske børn og unge med de investeringer, vi har lavet, både i forhold til at styrke pasningstilbud, uddannelsestilbud og fritidstilbud, og det er både under den her krise og efter den krise, vi står i.
Derfor må Det Konservative Folkeparti beslutte sig: Altså, bruger vi for mange penge eller for få penge?
Altså, man kan jo ikke stille sig op sige, som hr. Rasmus Jarlov sagde før, at det her er helt galt, og at man bruger alt for mange penge og man slet ikke sparer nogen steder, som han sagde, og så nu anklage os for, at vi bruger for få penge.
Det kan godt være, det er mig, men jeg kan ikke se hoved og hale i det.
Måske skulle man lige prøve at skærpe argumentet internt i den konservative folketingsgruppe.
Jamen Dansk Folkeparti behøver ikke at være nervøs.
Hvis Dansk Folkeparti gerne vil drøfte det her, drøfter vi det hjertens gerne.
Vi må jo bare konstatere, at selv under den tidligere regering var der heller ikke styr på det.
Det er jo det, der er virkeligheden.
Derfor er det jo en fælles opgave.
Og uanset hvilken regering der sidder, er der her nogle helt centrale udfordringer, som skal håndteres.
Det handler eksempelvis om at sikre, at de lande, der så skal hjemtage deres egne statsborgere, rent faktisk også gør det.
Med det kendskab, jeg trods alt har til området fra at have siddet med det tidligere, ved jeg, at det er en udfordring, der går på tværs af regeringer, og hvis Dansk Folkeparti har interesse for at finde en vej og har indspark til, hvordan vi kan gøre det, lytter vi selvfølgelig gerne til det.
Men vi sidder og kigger på, hvordan vi kan stramme det regime, der er her.
Der er ikke to synspunkter om, at de her typer ikke hører til i landet.
De skal ud.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-22:
Jeg tror, at det, der i virkeligheden gør mig allermest nervøs, er, når en socialdemokrat siger til mig: Du behøver ikke at være nervøs.
Hvornår kan vi regne med, at det her falder på plads?
Nu er det halvandet år siden, regeringsmagten skiftede, at folketingsflertallet skiftede, hvornår kommer der en god aftale?
Er det noget, vi får i morgen?
Det har vi hørt fra andre socialdemokrater.
Kan vi få et tidsperspektiv på, hvornår de her mennesker kommer hen på et så ubekvemt sted, at de foretrækker at rejse hjem til Somalia, Afghanistan, og hvor det nu er de hører hjemme, i stedet for at vandre frit rundt i Danmark med meldepligt til politiet og i øvrigt beslaglægge over 50 betjente, som kunne være ude og opklare forbrydelser og andet godt?
Morten Bødskov (S), 2020-12-22:
Dansk Folkeparti behøver ikke at være så nervøs.
Regeringen har sagt, at vi kommer til at kigge på det her.
Og vi sidder lige i øjeblikket og arbejder på en løsning på, hvordan vi eksempelvis får, som jeg også antydede, fastere hånd om dem, som er et problem, og som jo også under den tidligere regering har været et problem.
Det inkluderer flere forskellige elementer, og det er det, vi sidder og kigger på.
Jeg tror ikke, der er to synspunkter om, at de her folk ikke hører til i Danmark, og at de derfor skal ud af landet.
Og indtil de kan komme det, sidder vi og kigger på, hvordan man i øvrigt, om man vil, kan stramme det regime, der er omkring dem.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-22:
Jeg må vende tilbage til noget, jeg hørte ministeren sige i begyndelsen af sin svarrunde.
Her sagde han, at det der med et udrejsecenter var der ved at være styr på.
Det tror jeg vi er rigtig mange der godt kunne tænke os at høre lidt mere om, for hvor bevæger det sig hen?
Sidste år var der 40.000 overtrædelser af meldepligten og overtrædelser af de generelle regler, der gælder på Kærshovedgård.
Jeg kan konstatere, at ham, der for 10 år siden, en somalier, forsøgte at slå Kurt Westergaard ihjel med en økse, i dag spankulerer frit rundt i samfundet.
Er det virkelig et udtryk for, at der er ved at være styr på udrejsecenteret, minister?
Altså, det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi i Dansk Folkeparti havde en aftale med den tidligere regering om Lindholm, da det skulle være så ubekvemt som muligt.
Vi ville egentlig godt have anvist nogle lidt mere ubekvemme steder, men det kunne vi så ikke komme igennem med.
Det skrottede den her regering for at please sit radikale og socialistiske grundlag.
Så hvad sker der nu?
Er det virkelig at have styr på tingene, at mordere og andet pak på den måde kan vandre rundt i det danske samfund?
Andreas Steenberg (RV), 2020-12-22:
Der var engang en, der blev kaldt vikaren fra helvede, så var der vikaren fra himlen, og nu har vi så fået vikaren fra Vestegnen.
Jeg vil gerne benytte muligheden her til at sige, at vi synes, det er rigtig godt, at finansministeren har taget barselsorlov.
Vi synes, at den kritik, der har været af ham, er helt forkert, og vi er helt trygge ved den fungerende finansminister.
Tak for samarbejdet, og tak for de pæne ord.
Jeg vil så spørge om en af de ting, vi desværre stadig er uenige om, og det er jo dansk-internationale par, altså danske statsborgere, der har fundet deres ægtefælle uden for EU's grænser, og som stadig har meget, meget svært ved at kunne bo i deres eget fædreland.
Det drejer sig om omkring 600 mennesker hvert år.
De udgør ifølge Finansministeriet et økonomisk bidrag.
Kriminalitetsraten for dem er lavere end for etniske danskere.
Vi har svært ved at se problemet.
Vi forstår godt, der er nogle udlændinge, der er et problem, men den her gruppe er ikke.
Hvornår kan vi få en ordentlig debat om det og få lavet det om?
For det kunne jo være mennesker, der kunne udgøre et bidrag til økonomien.
Morten Dahlin (V), 2020-12-22:
Det var en hel masse ord, der tog lang tid at sige, men som desværre ikke rigtig svarede på spørgsmålet.
Det, som er så centralt i den her diskussion, er nemlig, at den politik, regeringen fører, gør Danmark fattigere, og når Danmark bliver fattigere, er der færre penge til velfærd, der er færre penge til grøn omstilling, og der er færre penge til bedre infrastruktur.
Derfor vil jeg bare prøve at spørge igen: Hvorfor mener ministeren, at det er rigtigt at føre en politik, som gør hele det danske samfund fattigere?
Morten Bødskov (S), 2020-12-22:
Tak for det, formand.
Den her regering fører en politik, som betyder, at Danmark kommer mere retfærdigt gennem krisen.
Vi står fuldstændig på mål for, at modsat den krisepolitik, der blev gennemført under den tidligere regering, hvor det i særlig grad var dem, der havde behov for at få mest hjælp, eksempelvis at træde af fra et meget hårdt, fysisk nedslidende arbejde, der betalte regningen, følger vi en anden linje.
Det står vi helt på mål for, og jeg synes, at det, der har været fantastisk i dag, er, at den brede aftale, som er lavet i Folketinget mellem Dansk Folkeparti, SF og Enhedslisten, er en aftale, som nu betyder en ændring i forhold til det.
Det står vi helt på mål for.
Og så har vi selvfølgelig et sigte om også at sikre en grøn og mere retfærdig genstart af Danmark, og det er det, vi gør med de øvrige initiativer, som vi har taget.
Morten Dahlin (V), 2020-12-22:
Tak for det.
Den fungerende finansminister har i dag på Folketingets talerstol og i øvrigt også tidligere i et svar til Finansudvalget indrømmet, at den isolerede effekt af den politik, regeringen fører, altså ikke alle mulige konjunkturer, men det, som den fungerende finansminister rent faktisk har indflydelse på, er, at det danske samfund bliver 14 mia. kr. fattigere, og den indkomstgruppe, som det går allerhårdest ud over, er dem med de laveste indtægter.
Så kunne finansministeren ikke bare helt kort forklare her i dag, hvorfor finansministeren mener, der er behov for en politik, der samlet set gør Danmark fattigere.
Morten Bødskov (S), 2020-12-22:
Vi mener, det er rigtigt, at dem, som har slidt og slæbt længst på det danske arbejdsmarked, skal have mulighed for at trække sig tilbage tidligere, end de ellers havde udsigt til.
Det er Venstre uenig i.
Det har nogle omkostninger – det er det, der bl.a. står i det svar, som jeg har sendt over til Finansudvalget – og det tager vi med oprejst pande, og så løser vi det i andre sammenhænge.
Peter Skaarup (DF), 2020-12-22:
Nu er der også andre, der har spurgt lidt til den økonomiske politik hos Nye Borgerlige, og jeg synes også, den er interessant, bl.a. det, hr. Lars Boje Mathiesen sagde omkring den offentlige vækst.
For der sagde hr. Lars Boje Mathiesen, at den skulle være på minus 0,5, kan jeg forstå.
Det vil jo betyde gedigne besparelser på ældreområdet og sundhedsområdet, som jo er de store poster på de offentlige budgetter.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-22:
Arh, det vil jeg nu ikke gå så langt som til at sige.
Altså, i forhold til at man inflationsregulerer nogle gebyrer og samtidig er et parti, som vil fjerne arbejdsmarkedsbidraget og fjerne registreringsafgiften på biler osv., kan jeg nu godt se, at der er forskel på de to ting.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-22:
Jo, men nu er det sikkert gået op for hr. Lars Boje Mathiesen, at det der med, at oppositionen fremsætter beslutningsforslag, ikke altid ender med at blive omsat til virkelighed
Jeg vil sige, at hr. Lars Boje Mathiesen, selv om han gør meget ud af at sige, at han ikke er politiker, jo vel så trods alt kommunikerer med de tre andre, han sidder i folketingsgruppe med, så man nogenlunde ved mellem finansordførere og retsordførere, hvad der foregår.
Altså, det er vi da i stand til blandt 16 medlemmer, så er man det vel også blandt 4 medlemmer i Nye Borgerlige.
Så hvordan kan det være, at retsordføreren i Nye Borgerlige ikke har kendskab til de finansieringsforslag, som finansordføreren i Nye Borgerlige bringer frem?
Det er da underligt, at der sidder én person, som er retsordfører, og siger ja til at hæve skatterne – til nogle gode formål; det er vi jo med på – men at der så er en finansordfører, som siger, at alting skal finansieres, ved at vi dropper udviklingsbistanden, nedlægger jobcentrene og nedlægger Danmarks Radio, og ved at der skal være nulvækst, eller var det minusvækst, i den offentlige sektor.
Altså, det er jo, som om det er to forskellige partier.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-22:
Nu skal jeg jo sige, at det var vores retsordfører, som forhandlede det, så jeg kan ikke udtale mig om, hvad der decideret er foregået inde i forhandlingslokalet.
Jeg har ikke været der.
Men hvis Dansk Folkeparti vil lave et beslutningsforslag sammen med Nye Borgerlige om at beskære nogle steder og så bruge pengene på øget politi, er vi da sikkert med på det.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-22:
Jeg lyttede med stor interesse til hr. Lars Boje Mathiesens svar til hr. Hans Kristian Skibby i forhold til alle de penge, vi kunne finde.
Der var noget med noget udviklingsbistand, der skulle væk, og der var noget med et EU-bidrag.
Der var også noget med Danmarks Radio, og det får jo mit efterhånden gamle hjerte til at banke hårdt, når jeg hører den slags.
Derimod har vi jo været nødt til, som det har været fremhævet et par gange, at hæve lidt skatter og sådan nogle ting, og det er Nye Borgerlige jo så med på her.
Altså, hvordan kan det være, at Nye Borgerlige, da vi lavede det her politiforlig, f.eks. så ikke foreslog, at vi lige sløjfede halvdelen af EU-bidraget eller halvdelen af udviklingsbistanden?
Det var i hvert fald ikke os i Dansk Folkeparti, der skulle have modsat os det, og så kunne vi jo have brugt 10-20 mia. kr. mere på politiet.
Hvorfor gik Nye Borgerlige så egentlig dér med til at hæve nogle skatter og helt droppe drømmen om at fjerne alle de her unødvendige knopskud?
Der var også noget med nogle jobcentre og sådan noget.
Hvorfor hørte vi ikke noget om det i forhandlingerne?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-22:
Du finder nærmest ikke en politik i det danske Folketing, der er bedre til at få folk i arbejde end Nye Borgerliges.
Man skal huske på, at det er regeringen, som har lavet en finanslov, der gør Danmark 12 mia. kr. fattigere – den sidste finanslov gjorde alle fattigere.
Vi vil sænke skatter og afgifter – sænke selskabsskatten, sænke topskatten, fjerne registreringsafgiften på biler – for det er der, du får the big bang for the buck.
Alt, hvad det kræver, er bare, at politikerne lader være med at bruge helt så mange af borgernes penge.
Anders Kronborg (S), 2020-12-22:
Jeg kan fornemme, at der er en dør på klem, i forhold til at Nye Borgerlige faktisk har et fokus på, at vi skal have danskerne i beskæftigelse, og at tiden ikke på nuværende tidspunkt er moden til, ligesom Venstre og Konservative foreslår, at sænke beløbsgrænsen, så udenlandsk arbejdskraft fra uden for EU lettere kan komme ind på det danske arbejdsmarked.
Hvordan er det helt klare svar fra Nye Borgerlige på det?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-22:
Og så skal man lige huske de 5.000-6.000 i minkbranchen, som også er blevet arbejdsløse på grund af regeringens ulovlige ordre – dem kan man lige lægge oveni det antal arbejdsløse, der er på nuværende tidspunkt.
Det er rigtigt, at med hensyn til hvordan vi kan øge arbejdsudbuddet, vil Nye Borgerlige meget, meget gerne kigge på skattelettelser, afgiftslettelser og alt muligt andet.
Den foregående regering havde et niveau for, hvor lønningerne skulle ligge, og det synes vi faktisk er fornuftigt.
Vi har ikke truffet beslutning om, at der skal lægges et nyt snit, i forhold til hvad den foregående regering havde.
Jamen nu falder Dansk Folkeparti jo i den socialistiske gryde og tror, at man kun kan lave besparelser på den grundlæggende kernevelfærd, og det deler vi simpelt hen ikke opfattelsen af.
Der er f.eks. eksterne konsulenter.
Hvis du skal finde de 0,7 pct. i demografisk træk plus de 0,5 pct., så er det 1,2 pct. af det offentlige forbrug på omkring 560 mia. kr.
Det vil sige, at det er 6 mia. kr., du skal finde det første år.
Herregud, du kan fjerne støtten til Danmarks Radio, og så har du fundet de 4 mia. kr., så mangler du 2 mia. kr., og dem kan du finde på eksterne konsulenter.
Så har du fundet de første 6 mia. kr. til det første år, og sådan kan du fortsætte ned ad vejen.
Altså, det er ikke noget problem at finde det.
Vi betaler verdens højeste skat, vi har en af verdens største offentlige sektorer.
Er der en forestilling om, at man ikke kan spare i det?
Er det virkelig DF's vision at sige, at man ikke kan finde nogle steder, hvor man kan effektivisere, at man ikke kan finde nogle steder, hvor man kan spare, så derfor skal borgerne stadig væk betale verdens højeste skat?
Selvfølgelig kan man det, det kræver bare en politisk vilje, og den har vi.