runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2023-02-22:
Tak for ordet.
Vores lovgivning er på mange områder kompliceret og bureaukratisk.
Det er derfor glædeligt at behandle et lovforslag, hvor formålet er at ensarte og afbureaukratisere.
I lovforslaget foreslås det at hæve beløbsgrænsen for, hvor meget studerende højst kan modtage som en erkendtlighed.
I Liberal Alliance vil vi gerne være med til hæve beløbet, men vi så også gerne, at beløbsgrænsen blev hævet endnu mere, for vi mener, at det i højere grad skal være op til enten virksomhederne eller praktikstederne at bestemme, hvor stor en erkendtlighed de studerende skal have.
Ligeledes foreslås det i lovforslaget, at betegnelsen strategisk rammekontrakt indarbejdes i en række af institutionslovene for de selvejende uddannelsesinstitutioner.
I Liberal Alliance mener vi, at det giver god mening at ændre betegnelsen og derved gøre reglerne mere tidssvarende og ensartede på tværs af de selvejende uddannelsesinstitutioner.
Endelig foreslås det i lovforslaget, at overdragelse af en uddannelse eller et uddannelsesudbud fra én institution til en anden kan ske uden prækvalifikation.
Jeg ved ikke, hvor mange af de tilstedeværende, der har været med i en proces om godkendelse af en uddannelse eller et uddannelsesudbud, men jeg kan fortælle, at det er en tung administrativ proces med rigtig mange aktører involveret.
Eftersom der ved en overdragelse af en uddannelse eller et uddannelsesudbud allerede er taget stilling til og det er blevet afgjort, at den konkrete uddannelse bidrager til en dækning af kompetencebehovet i vores samfund og derved er blevet godkendt til at blive udbudt i et specifikt geografisk område, giver det god mening, at det kan ske uden en prækvalifikation.
Derved kan vi lette den administrative proces i disse særlige tilfælde.
Bureaukrati skal give mening, og i særdeleshed i praksis.
I Liberal Alliance er vi altid åbne for at se på, om vi kan fjerne endnu mere bureaukrati, så vi derved får færre unødvendige regler både i den offentlige og den private sektor.
Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-22:
Jamen først vil jeg sige, at det er enormt positivt, at der er bevægelse i mange EU-lande, for jeg synes, at asylsystemet, som det er i dag, er dysfunktionelt og bliver udnyttet af kyniske menneskesmuglere.
Vi arbejder for en reform af det europæiske asylsystem, som sikrer, at Danmark og Europa har kontrol med, hvor mange der kommer hertil; at det er Folketinget og andre parlamenter, som er valgt af befolkningerne i Europa, som har en større kontrol med, hvor mange der kommer til landet.
Det synes vi er helt rimeligt og ordentligt.
Vi vil have, at det skal laves som et udrejsecenter uden for Europa, men selvfølgelig i respekt for de internationale konventioner, Danmark har tilsluttet sig, og i respekt for de regler, der gælder inden for EU.
Vi samarbejder med Rwanda på migrationsområdet og afsøger muligheden for en EU-løsning samtidig.
Det er for os at se vigtigt, at vi har begge dele, men det er klart, at en samlet europæisk løsning vil være det, der er mest effektivt i forhold til migrationspresset på Europa, frem for hvis man kun laver en rent dansk løsning.
Vi fornemmer også, at der er idéer om modtageordninger i andre lande, fordi medlemsstaterne oplever et migrationspres, som er større, end det har været før.
Regeringen vil derfor engagere sig i alle løsninger, som er mulige, og som overholder internationale konventioner og Danmarks EU-retlige forpligtelser, og det kan f.eks. være ordninger, som er inspireret af EU-Tyrkiet-aftalen, som vi kan vedtage på europæisk plan, men det kan i sidste ende også være en rent dansk løsning.
Lars Aagaard (M), 2023-02-22:
Hvad folk spiser, må de i min optik selv bestemme.
Jeg tror, at vi lever i et land, hvor de fleste danskere er så oplyste, at de egentlig godt har en idé om, at når de fylder indkøbskurven, skal de slappe lidt af med kødet, at de skal fylde nogle flere grønsager i, og at de skal passe på madspild osv.
Så jeg tror egentlig, at danskerne langt hen ad vejen er med på det her.
Men igen vil jeg sige: For at realisere det politiske ønske, spørgeren har om at designe danskernes madkøb, må der jo følge med, at spørgeren så også kan begynde at fortælle danskerne om, hvad det er for nogle politiske tiltag, man vil tage, medmindre det altså bare er en informationskampagne, spørgeren spørger til.
Peter Kofod (DF), 2023-02-22:
Tak for det, formand.
Vil ministeren tilkendegive, om regeringen i lyset af det store asylpres i Europa og det hollandske parlaments ønske vil genoptage og intensivere bestræbelserne på at oprette et dansk asylcenter i Rwanda?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-02-22:
Jeg er helt med på, at regeringen i regeringsgrundlaget har sat nogle rigtig flotte grønne mål, specielt på klimaområdet.
Jeg prøver bare at grave et spadestik dybere og høre, hvad finansministeren siger, i forhold til om det lige præcis er 10 pct. eller et andet beløb.
For det er jo nogle voldsomt store beløb, der er tale om, og hvem skal ligesom betale regningen?
Det taler vi jo tit om herinde: Pengene skal passe, regningen skal betales.
Hvem skal betale, når vi ser på, hvad der sker med vores vandløb, åer, biodiversitet og lignende?
Det vil jeg prøve at blive konkret på, også fordi det jo var et af de spørgsmål, vi besvarede i fællesskab, da vi lavede en CO 2 -afgift for erhvervslivet.
Der skal vel også være nogen, der betaler regningen for de ting, der sker i vores natur og miljø.
Nicolai Wammen (S), 2023-02-22:
Jamen jeg tager det meget alvorligt, at der er en omkostning for vores natur og miljø, og det er jo også derfor, at man grundlæggende har et forureneren betaler-princip.
Derudover iværksætter vi en række indsatser som regering og Folketing på det statslige niveau – det sker også på kommunalt og regionalt niveau.
Og hvad det præcise tal er, har jeg ikke noget finansministerielt skøn over, men spørgeren har jo ret i, at uanset om det er det ene eller det andet beløb, så er det en udfordring, vi står med.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-02-22:
Bare for at skære helt ind til benet af det: Er det rimeligt i finansministerens optik, at man også på det her område følger en forureneren betaler-logik?
Nicolai Wammen (S), 2023-02-22:
Jeg tror, at det er vigtigt, at man ser det her som en bred samfundsudfordring, hvor der selvfølgelig er et klart element af, at forureneren betaler, men hvor vi også som samfund ved at træffe en række beslutninger kan modgå de her tendenser.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2023-02-22:
Mener ministeren, at psykiatrien har tilstrækkelig gode muligheder og vilkår for at opspore, udrede og behandle mennesker med psykisk mistrivsel og sygdom i dag?
Sophie Løhde (V), 2023-02-22:
Det korte svar på det spørgsmål er jo i virkeligheden nej.
Det lidt længere svar er, som jeg også har understreget flere gange som indenrigs- og sundhedsminister, at der ikke er nogen tvivl om, at vi fra regeringens side mener, at psykiatrien har brug for et markant løft – et løft, der også rækker ud over den aftale, der blev indgået om en 10-årsplan for psykiatrien og mental sundhed tilbage i efteråret.
Det er også derfor, at vi som regering med vores regeringsgrundlag har lagt et tårnhøjt ambitionsniveau i forhold til psykiatrien og de store investeringer, som vi mener der er behov for i de kommende år.
Med yderligere 3 mia. kr. i en ny 10-årig psykiatriplan, som kommer oven i de 500 mio. kr. årligt fra den tidligere psykiatriaftale, vil det betyde, at psykiatrien vil være løftet med 4 mia. kr. ekstra om året om 10 år.
Den massive investering i psykiatrien skal selvfølgelig danne grundlag for, at vi kan få en nyere, bedre og langt mere sammenhængende psykiatri, og investeringerne skal være med til både at sikre flere sengepladser og flere hænder til at løfte opgaverne i forhold til de enorme udfordringer, som psykiatrien står over for, både når det gælder opsporing, men også når det gælder udredning og behandling i psykiatrien og socialpsykiatrien.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2023-02-22:
Det er jo dejligt at høre ministeren bekræfte det, som jeg også tror står i regeringsgrundlaget, nemlig at der er rigtig, rigtig mange planer på det her område.
Men så undrer jeg mig lidt over den her såkaldte her og nu-pakke på 77 mio. kr., der blev aftalt i psykiatripakken fra september, og som skal udmøntes i 2023, når man sammenligner med, at der afsættes 800 mio. kr. i akutplanen til sygehusvæsenet.
Vi er sådan set enige om, at det også er nødvendigt at gøre noget i forhold til akutsystemet og i forhold til det generelle sygehusvæsen, men hvor bliver psykiatrien af i det her?
Sophie Løhde (V), 2023-02-22:
Nu har vi ikke præsenteret vores forslag til finanslov endnu, men når vi gør det, kan ordføreren se frem til at læse den såkaldte § 16, der er indenrigs- og sundhedsministerens budgetoversigt i finanslovsforslaget.
Nicolai Wammen (S), 2023-02-22:
Allerførst tak for, at spørgeren også anerkender, at der er et arbejde i gang her, og jeg ved, at det er noget, som fru Lisbeth Bech-Nielsen er meget optaget af og engageret i.
Og det er jeg også selv, fordi jeg synes, det er en meget væsentlig del af den opgave, vi står med, ikke alene at tænke i den traditionelle bundlinje, men også i en klima-, miljø- og biodiversitetsbundlinje.
Det er også baggrunden for, at regeringen i regeringsgrundlaget har lagt op til en række indsatser, hvor vi styrker vores miljø og vores biodiversitet og frem for alt tager meget alvorligt fat om den klimaudfordring, som Danmark står med, med de mest ambitiøse mål i verden.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-02-22:
Tak for det.
Ministeren har jo ret i, at det her er et arbejde, der løbende pågår, og hvor vi hele tiden prøver at blive klogere – selvfølgelig først og fremmest de kloge forskere, som arbejder med det grønne bnp.
Og når jeg stiller spørgsmålet på den her måde, er det jo, fordi det ved præsentationen kom frem, at man vurderede, at der hvert år skete ødelæggelser for et beløb svarende til 10 pct. af vores bnp, og det er jo et gigantisk, voldsomt stort tal.
Og hvis det står til troende, at det er i det omfang, at der sker naturødelæggelser, så kan man sige, at ud over at det i sig selv er en katastrofe, at vores natur, miljø og klima bliver ødelagt, er der også det økonomiske aspekt i det.
Mener finansministeren, at i det omfang, hvor der pågår de her ødelæggelser og man kan sætte et tal på, skal vi så at sige også betale for det – eller at dem, der har begået ødelæggelserne, skal betale for det – ud fra, lad os sige et udvidet forureneren betaler-princip?
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-22:
Tak for ordet, og også tak til spørgeren for spørgsmålet.
Efter regeringens opfattelse er strafniveauet generelt, som det skal være, men det skal have hårde konsekvenser at begå kriminalitet, der udfordrer almindelige menneskers tryghed og sikkerhed.
Straffene for denne type kriminalitet skal også i højere grad afspejle forbrydelsernes grovhed og samfundets afstandtagen.
Derfor vil regeringen jo gennemføre en strafreform, hvor der bl.a. skal sættes hårdere og mere konsekvent ind over for alvorlig personfarlig kriminalitet, herunder vold og voldtægt.
Som spørgeren sikkert allerede er opmærksom på, står vores retssystem desværre over for store udfordringer.
Vi mangler fængselsbetjente, vi har for få fængselspladser og for lange sagsbehandlingstider.
Det er uholdbart for de ofre for kriminalitet, der har brug for at komme videre i deres liv, og det er også utilfredsstillende for alle de medarbejdere, der gør en stor indsats for at få enderne til at mødes.
Der er med de seneste flerårsaftaler for både politiet, anklagemyndigheden og kriminalforsorgen allerede taget vigtige skridt til at løse udfordringerne, men der er brug for mere.
Regeringen vil derfor som en del af strafreformen investere i en styrkelse af straffesagskæden, så vi skaber forudsætningerne for at kunne føre den retspolitik, vi mener er rigtig.
Når forudsætningerne er på plads, vil alvorlig personfarlig kriminalitet være et af de områder, hvor vi skal sikre, at straffen står mål med forbrydelsens grovhed.
Der er desuden nedsat et udvalg, der skal afdække forholdet mellem strafniveauer og strafferammer.
Udvalget skal bl.a. undersøge, om domstolene følger lovgivers anvisninger om strafudmåling.
Udvalgets redegørelse vil give et solidt grundlag for en politisk drøftelse af strafniveauerne, og derfor ser jeg også frem til at modtage udvalgets redegørelse, der efter planen skal afgives inden sommerferien i år.
Tak for ordet.
Det her er noget, vi tager meget, meget alvorligt, og jeg forstår også godt, hvor SF's ønske kommer fra.
Af samme årsag rejser jeg også selv om nogle uger til en justitsministerkonference i Storbritannien om netop retsforfølgelse af krigsforbrydelser begået i forbindelse med krigen i Ukraine.
Og så vil jeg bare sige, at Danmark jo også tidligere har retsforfulgt personer for både grov vold og vold med døden til følge begået i forbindelse med f.eks. den væbnede konflikt i Jugoslavien.
Det er selvfølgelig også der, den indledende vurdering af, at der ikke er mangler i straffeloven, stammer fra.
Men det ændrer ikke ved, at vi tager den her drøftelse med SF med åben pande og ikke afviser noget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-02-22:
Så vil jeg måske spørge ministeren på en anden måde: Hvad skal der til, for at ministeren så bakker op om det her forslag?
Altså, det er jo ikke en helt hypotetisk situation.
Ministeren har oversendt et svar til mig om, at der faktisk er to ukrainske flygtninge, som har anmeldt sager i Danmark, og i Norge har vi jo set, at man har fået en afhoppet Wagnersoldat, som man også har anholdt og modtaget.
Så det er jo ikke en helt hypotetisk situation.
Så hvad mener ministeren egentlig der skal til, for at vi får det særskilt kriminaliseret?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-02-22:
Hvad er ministerens holdning til, at Danmark hvert år tager værdier fra naturen svarende til ca. 10 pct. af vores samlede bnp?
Nicolai Wammen (S), 2023-02-22:
Allerførst tak for spørgsmålet.
Det grønne bnp er et spændende forskningsprojekt, der bl.a. søger at værdisætte tab af biodiversitet, udledning af drivhusgasser og forurening af luft- og vandmiljø, og som finansminister glæder det mig, at nogle af landets dygtigste økonomer forsker i at gøre fremskridt i at sætte tal på det grønne område, for det tror jeg vi har en fælles interesse i bliver gjort.
Det er også sådan, at når regeringen træffer beslutninger om ny politik, skal konsekvenserne for miljø og klima som udgangspunkt kortlægges som en del af beslutningsgrundlaget, og de konsekvenser skal vi naturligvis hele tiden blive bedre til at regne på, så de kan være med i det samlede beslutningsgrundlag.
Det er også på den baggrund, at Finansministeriet støtter udviklingen af modellen GrønREFORM.
Det er Finansministeriets ambition, at vi med modellen i fremtiden bliver endnu bedre til at sammentænke miljø- og klimapolitikken med den økonomiske politik, fordi klima, miljø og biodiversitet er en meget vigtig prioritet for regeringen, ligesom jeg også ved at det er for spørgeren.
Klimakrisen er vores generations største udfordring, og derfor har vi i regeringsgrundlaget sat de mest ambitiøse klimamål for Danmark nogen sinde.
Bl.a. vil vi jo hæve barren for klimaindsatsen og fremrykke målet om klimaneutralitet til 2045, og vi sætter også et mål om 110 pct.'s reduktion i 2050, og derudover kommer vi med ambitiøse udspil for Danmarks biodiversitet og miljø.
Med andre ord: Vi tager det meget alvorligt at passe godt på vores klima, vores natur, vores biodiversitet, og vi arbejder målrettet på at få nogle bedre værktøjer til at se, også i en økonomisk sammenhæng, hvad betydningen er af de beslutninger, vi træffer, for vores klima, natur og miljø.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2023-02-22:
Så får jeg jo lyst til at spørge om noget.
Så er det, ministeren siger her, at der bliver lagt den der halve milliard kroner permanent oveni hvert år på psykiatrien de kommende år?
Sophie Løhde (V), 2023-02-22:
Nu har jeg desværre ikke haft lejlighed til at læse NB-Økonomi.
Når jeg her godt kan stå og annoncere, at der kommer en halv milliard kroner ekstra til psykiatrien fra 2023 og frem, er det, fordi et flertal her i Folketinget allerede har besluttet og vedtaget det.
Godt nok er partiet Danmarksdemokraterne ikke en del af den psykiatriaftale – eller den sundhedsaftale, der blev lavet, som psykiatriaftalen så efterfølgende er blevet en del af.
Men vi har jo prioriteret nu her at sikre, at vi får tilføjet, at der skal afsættes 0,5 mia. kr. mere.
Og hvis jeg måtte have taget fejl, og Danmarksdemokraterne så er med i den aftale, er det jo kun godt, for så er ordføreren jo også hermed blevet oplyst om, hvad man allerede har skrevet under på politisk der skal investeres fra 2023 og frem.
Det, der er behov for, er jo, at vi ikke kun gør noget her på kort sigt, men også kigger fremad og dermed finder investeringer til en reel 10-årsplan for psykiatrien og ikke bare – i gåseøjne – en 2-årsplan.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-02-22:
Tak for ordet.
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-22:
Tak for ordet, og også tak for spørgsmålet.
Som det fremgår af begrundelsen for spørgsmålet, er det om et par dage årsdagen for Ruslands invasion af Ukraine.
Lad mig derfor starte med at sige, at regeringen på det kraftigste fordømmer Ruslands ulovlige invasion og vil fortsætte den stærke opbakning og støtte til Ukraines frihedskamp.
Vi skal som retssamfund sikre, at personer, der har begået krigsforbrydelser, bliver retsforfulgt, også i Danmark.
Der er ikke bestemmelser i straffeloven, som selvstændigt kriminaliserer tortur, krigsforbrydelser og forbrydelser imod menneskeheden, men det betyder ikke, at der er alvorlige mangler i straffeloven.
Krigsforbrydelser, tortur og visse forbrydelser mod menneskeheden er kriminaliseret efter reglerne i straffeloven om bl.a. drab, vold, voldtægt, frihedsberøvelse og hærværk.
Samtidig har vi regler om dansk straffemyndighed, også kaldet jurisdiktion, som gør det muligt at retsforfølge lovovertrædelser begået uden for den danske stat, når de angår handlinger omfattet af Romstatutten, hvis gerningspersonen befinder sig i Danmark.
Romstatutten er det juridiske fundament for Den Internationale Straffedomstol.
Personer, der begår krigsforbrydelser i f.eks. Ukraine, kan derfor altså godt holdes strafferetligt ansvarlige i Danmark.
Sophie Løhde (V), 2023-02-22:
Hvordan vi kommer videre med det her, forudsætter i hvert fald, at den 2-årsplan, vi har lavet, også bliver omsat til virkelighed, og det er det, der har mit fulde fokus nu her.
Altså, vi kunne allerede nu begynde at sige, at vi hellere vil snakke om, hvad der skal ske om 5 år, om 8 år, men skulle vi ikke starte med at levere på det, vi har sagt og lovet patienterne og personalet de næste 2 år?
Og det er en aftale, jeg håber vi kan lave her i løbet af foråret eller den tidlige sommer.
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-22:
Altså, krigsforbrydelser, tortur og også visse forbrydelser imod menneskeheden er kriminaliseret efter reglerne i straffeloven om bl.a. drab, vold, voldtægt, frihedsberøvelser og hærværk.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-02-22:
Det er jo så lidt positivt, kan man sige, at ministeren ikke fuldstændig afviser, at vi kan gøre det her.
Så vil jeg gerne følge op på det her om strafbarhed eller mulig straffrihed for krigsforbrydere.
For Den Internationale Straffedomstol skal jo tage sig af sager med ledende generaler og statsoverhoveder, mens almindelige soldater, hvis man kan sige det på den måde, skal retsforfølges nationalt, primært selvfølgelig i Ukraine eller der, hvor en gerningsmand opholder sig.
Men ifølge DIGNITY og Amnesty International er det f.eks. uklart, hvordan angreb, der ikke skelner mellem civile og kombattanter, eller brug af eksplosive våben med uforholdsmæssig stor effekt i tætbefolkede område er kriminaliseret i Danmark.
Mener ministeren så, at vi på nuværende tidspunkt har en klar straffelov på det område?
Eller kunne det være et ekstra argument for at kriminalisere krigsforbrydelser?
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-22:
Jeg tror i virkeligheden, jeg vil gentage noget af det, jeg har sagt, nemlig at den umiddelbare vurdering er, at der ikke er mangler i straffeloven, for så vidt angår kriminalisering af forbrydelser begået i forbindelse med en krig.
Men når det så er sagt, synes jeg, det er en relevant diskussion.
Jeg synes også, det er et legitimt ønske at have den diskussion, som vi skal have i forbindelse med SF's beslutningsforslag, og det er jo altså af samme årsag, at jeg heller ikke vil afvise, at vi kan gå ned ad den sti.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-02-22:
Jeg er måske en lille smule skuffet over ministerens svar, for jeg havde nok håbet på, at der ville være en klar opbakning til at få kriminaliseret det her i dansk lovgivning.
Mit spørgsmål er derfor: Er ministeren helt sikker på, at der ikke er huller i vores straffemuligheder i dag?
F.eks. peger Amnesty, Institut for Menneskerettigheder og DIGNITY i et fælles indlæg på, at det ikke er nok med straffelovens eksisterende paragraffer om vold og drab, fordi vi uden den helt rigtige klassificering af forbrydelserne risikerer, at gerningsmændene slipper for at blive retsforfulgt for det fulde omfang af deres forbrydelser.
Så er ministeren fuldstændig sikker på, at straffeloven dækker alt, når det handler om krigsforbrydelser, tortur osv.?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2023-02-22:
Det er jo derfor, jeg også efterlyser lidt fakta.
Jeg var faktisk med til for Danmarksdemokraterne at forhandle psykiatriplanen i september, så ja, vi er med i den del.
Og jeg er godt bekendt med det, der står i den aftale.
Men jeg er også bekendt med, at der jo efterlyses ret mange ekstra midler i de kommende år, sådan at man får et varigt løft.
Jeg tror faktisk, at der i regeringens plan står 4 mia. kr. på det permanente plan.
Så er de penge tænkt ind i det finanslovsforslag, vi kommer til at se lige om lidt?
Sophie Løhde (V), 2023-02-22:
Jeg beklager, hvis jeg fejlagtigt fik sagt, at Danmarksdemokraterne ikke var med i psykiatriaftalen.
Det var sundhedsaftalen, Danmarksdemokraterne ikke var med i.
Jeg beklager, det var min fejl.
Med psykiatriplanen og -aftalen, der er lavet blandt Folketingets partier, har vi prioriteret og øremærket et ekstraordinært løft på 500 mio. kr. til psykiatrien for 2023 og frem.
Det var det, man nåede at aftale, og det var derfor, der også før folketingsvalget var en diskussion om, at man havde lavet en 2-årsplan, men at psykiatrien havde behov for en 10-årsplan.
Den udfordring eller opgave med at levere investeringerne og finansieringen til den længere bane og ikke bare de første år er den opgave, som regeringen har taget på sig, og det er derfor, vi også har sagt klart i regeringsgrundlaget, at vi vil investere et ekstra, historisk stort løft i psykiatrien på 3 mia. kr. oven i den ene milliard kroner, som psykiatrien er blevet løftet med, så vi om 10 år har løftet psykiatrien med 4 mia. kr. ekstra.
Det er et historisk højt niveau, og det har vores psykiatri brug for, så vi også kan få ligestillet psykiatrien og somatikken med hinanden.
Vi mener, vi skal tage et opgør med, at der er forskel på, om man som patient har ondt i sindet eller har en fysisk lidelse.