runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-05-16:
Nogle af de ting, som ordføreren er inde på, er sådan set meget fair, i forhold til at vi selvfølgelig skal have fokus på børns trivsel, også før de eksempelvis bliver 12 år.
Det deler vi da til fulde i Dansk Folkeparti, bestemt.
Jeg vil gerne spørge ordføreren om det her med, at vi igennem mange år haft mulighed for via kommunerne at gennemføre de her ungepålæg.
Her kommer man jo med nogle skærpelser over for den unge og den unges familie.
Hvis den unge er på vej ud i noget skidt, har man så mulighed for fra de sociale myndigheders side at give et ungepålæg og sige: Du skal være hjemme efter kl. 20.00, du skal være hjemme på bestemte tidspunkter, eller du skal rydde op efter hærværk.
Det kan være alle mulige andre ting.
Hvis de ting så ikke bliver gjort, har kommunen lov til at tilbageholde en del af de sociale ydelser, som den unges forældre eventuelt modtager.
Det er noget, der ikke har været praktiseret ret meget i kommunerne, fordi man ikke har lyst til at gøre det, og det er der forskellige årsager til.
Men jeg vil bare gerne spørge ordføreren: Er det noget, som Alternativet kan se fornuften i, at man måske begynder at udnytte de ungepålæg, som har været her i mange år, og som egentlig er en mulighed inden for den gældende lovgivning?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-16:
Nej, vi støtter på ingen måde, at man trækker borgere i ydelser, fordi der er de her forhold.
Man skaber ikke gode resultater ved at fjerne ydelser fra folk, altså ved at skabe mere fattigdom.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-05-16:
Hvis argumentet fra ordførerens side er, at de ikke bliver bedre af at få færre ydelser, ville de så få det bedre af at få flere ydelser?
Og der er vi da nødt til at stille nogle krav op for at komme igennem med det, og en af måderne at komme til de her forældre på er bl.a. at gå ind i den økonomiske del af det og sige, at nogle af deres ydelser vil kunne blive gjort mindre, hvis ikke de overholder de spilleregler, som de har fået i forhold til kommunen og de sociale myndigheder.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-16:
Om det ville gøre det bedre, hvis folk fik flere ydelser?
Ja, jeg tror faktisk, det ville være bedre, hvis man afskaffede fattigdomsydelserne, kontanthjælpsloft osv., der jo netop presser folk ud i fattigdom.
Så jeg tror i den grad, det ville gøre det bedre, hvis ikke vi presser folk ud i fattigdom.
Dermed igen også sagt, at det, der jo skal være konsekvensen, er, at vi har en social og pædagogisk indsats.
Vi snakker om børn, og det er altså den måde, man hjælper børn og unge til at komme videre.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-16:
Så skulle det vist virke.
Lige nu leger en masse 12- og 13-årige hjemme hos hinanden helt uden bekymringer.
De spiller måske PlayStation, hænger ud i den lokale fodboldklub, eller måske laver de lektier sammen.
De er i hvert fald sammen helt uden bekymringer.
Sådan skal det være, når man er barn, og sådan skal det være, når man vokser op.
Det Radikale Venstre vil til enhver tid styrke børns muligheder og ikke begrænsninger, og derfor kan vi simpelt hen ikke se de logiske årsager til, at børn skal bag tremmer fremfor at lege.
Nu er jeg selv jurastuderende, når jeg ikke lige får lov til at sidde herinde, og jurister bliver tit anklaget for, at love er snørklede og usammenhængende, men her er der faktisk en meget nem opbygning af reglerne.
Det er faktisk så nemt, at straffelovens § 15 siger, at den kriminelle lavalder er 15 år.
Spøg til side.
Det Radikale Venstre kan ikke støtte, at der oprettes ungdomsdomstole under dække af, at man samtidig også sænker den kriminelle lavalder til 12 år, og det er heller ikke i overensstemmelse med FN's Børnekomités anbefalinger at sætte den kriminelle lavalder ned.
Så lad os droppe den her klapjagt på børn.
Selvfølgelig skal vi gøre en social indsats over for dem, der har lidt mere krudt i røven end andre, dem, der måske går lige til grænsen, dem, vi vurderer har en risiko for at ende i kriminalitet eller på andre måder på kanten af samfundet.
Men vi må ikke give op over for børn.
Vi skal insistere på, at de er fremtiden uanset deres fortid, og insistere på deres muligheder fremfor begrænsninger.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-05-16:
Tak for det.
Vi bruger tit ordet disruption om it, velfærdsteknologi og den teknologiske udvikling generelt, og de sidste årtier er der også sket en disruption af vores familiemønstre i forhold til sammenbragte familier og skilsmisser, men også i forhold til vores mulighed for at skifte køn biologisk eller, som vi for nylig har indført det, juridisk.
Som vi har set med Uber og den begyndende kritik af Airbnb, kan det være svært at følge med den teknologiske udvikling.
Systemet og vi mennesker har simpelt hen svært ved at omfavne de nye muligheder, og det gælder også anerkendelsen af personers juridiske køn i børneloven.
Det relevante for børneloven er at sikre barnets tarv og en klar fordeling af rettigheder og pligter for forældre, men hænger det sammen med, hvem man nødvendigvis må kalde mor og far for at tildele de rigtige rettigheder og pligter?
Det mener jeg som udgangspunkt ikke.
Jeg håber, at vi bliver klar til at omstille os og tilpasse vores systemer og lovgivning til de nye mønstre på en måde, der også giver plads til et mindretal, selvfølgelig samtidig med at man sikrer hensigten bag loven, i dette tilfælde barnets tarv.
På nuværende tidspunkt er alle desværre ikke klar til at tilpasse sig, og derfor må vi som en del af regeringen stemme nej til forslaget.
Men jeg håber meget, at ministeren vil være åben for en videre dialog om moderne familiemønstre.
Trine Torp (SF), 2017-05-16:
Tak til Alternativet og Enhedslisten for at fremsætte det her forslag, som vi i SF er enige i handler om et meget vigtigt ligestillingsspørgsmål.
Som forslagsstillerne beskriver det i beslutningsforslagets bemærkninger, valgte Folketinget i 2014 at give personer mulighed for at ændre deres køn juridisk.
I 2016 besluttede regeringen med Folketingets opbakning at fjerne det at være transkønnet fra listen over psykiske sygdomme.
Begge beslutninger var to store skridt for ligestillingen og anerkendelsen af transpersoner i det danske samfund.
Vi er i SF utrolig glade for den udvikling, som de beslutninger afspejler, og vi mener, det er helt afgørende, at vi får kigget lovgivningen igennem for at se, om der stadig væk skulle være forældede kønsforståelser og -strukturer til stede, som ikke er forenelige med vores moderne forståelse af et ligestillet og frit samfund.
Derfor er vi også glade for, at forslagsstillerne netop har taget initiativ til dette med forslaget i dag.
Vi deler intentionen bag forslaget om at ændre børneloven.
Børneloven tillader i dag kun, at man kan opnå juridisk forældreskab til et barn, man ikke selv er biologisk tilknyttet, hvis forældreskabet er knyttet op på det køn, man biologisk set havde ved fødslen, uanset ens juridiske køn.
Det betyder, som det også nævnes i bemærkningerne til forslaget, at en mand, der biologisk er født som kvinde, men som juridisk er anerkendt af staten som en mand, kun kan registreres som medmor til barnet ved fødslen og ikke som far.
Det samme gør sig gældende for en juridisk anerkendt kvinde, der biologisk er født som en mand – hun kan ikke registreres som medmor.
SF kan med andre ord bakke op om forslaget.
Orla Østerby (KF), 2017-05-16:
Tak for det.
Som udgangspunkt var det jo sådan, at da det juridiske kønsskifte blev vedtaget i 2014, var Det Konservative Folkeparti imod, og derfor er Det Konservative Folkeparti selvfølgelig også imod beslutningsforslaget, som ligger her i dag.
Før Folketinget vedtog loven, der giver mulighed for juridisk kønsskifte, var der nedsat en tværministeriel arbejdsgruppe i forhold til juridisk kønsskiftes betydning for børnelovens bestemmelser om faderskab, moderskab og medborgerskab.
Det blev af arbejdsgruppen anbefalet at fastholde udgangspunktet om, at forældrenes biologiske køn ved barnets undfangelse udgør deres betegnelse i børnelovens forstand.
Arbejdsgruppens anbefaling blev fulgt, og der skal således ikke foretages ændringer i børneloven som konsekvens af muligheden for at opnå juridisk kønsskifte.
I børnelovens forstand har man det køn, man bruger til at forplante sig med.
Det er således forældres biologiske køn ved barnets undfangelse, der afgør deres rolle i børneloven som enten far eller mor eller medmor.
En person, der føder et barn, uanset om pågældende juridisk er en mand, vil være at betragte som barnets mor i børnelovens forstand.
Vi er jo her inde også at røre ved det, som er hele fundamentet i vores familier.
Vi er jo inde at røre ved, at det næste vel bliver et forslag om intetkøn.
Jeg må bare sige, at forslaget her jo er så vidtgående, at man næsten ikke kan forstå det.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-16:
Når jeg beder om ordet, er det sådan set på grund af ordførerens sidste kommentar.
For vi har her at gøre med personer, hvis køn vi faktisk anerkender, nemlig juridisk køn.
Det kan man sammenligne med en anden mand, som ikke har mulighed for at få børn og derfor bruger en donor, selv om han er født biologisk som mand.
Så hvordan er det, det kan være så chokerende for ordføreren, at der er to mænd, som egentlig er sidestillet, fordi ingen af dem kan reproducere sig, for de producerer ikke sædceller, og derfor anvender de den her moderne teknologi, der hedder, at man bruger en donor.
Hvad er forskellen på de to mænd?
Kan ordføreren ikke lige forklare mig det?
Orla Østerby (KF), 2017-05-16:
Det kan jeg forklare på den måde, at Det Konservative Folkeparti var imod det juridiske kønsskifte, og så stopper det der.
Det betyder jo, at vi ikke kan begynde at gradbøje det, der hedder at være en mand og en kvinde.
Der står også her i oplægget, at man tager konsekvensen.
Men det gør man jo ikke.
Man tager jo ikke konsekvensen ved det juridiske kønsskifte.
Det er bare et personnummer, man ændrer.
Det skal forslagsstillerne også lige huske.
Det er stadig væk det samme menneske, bortset fra at man har skiftet sidste del af nummeret til lige, til ulige.
Stine Brix (EL), 2017-05-16:
Tak for det.
Vi har fremsat et beslutningsforslag sammen med Alternativet, som pålægger regeringen inden udgangen af 2017 – det synes vi jo er en rimelig tidsfrist – at fremsætte et forslag til en lovændring af de relevante steder i børneloven og også at ændre praksis, således at forældres køn defineres ud fra deres juridiske og dermed selvvalgte køn.
I Enhedslisten har vi igennem efterhånden mange år arbejdet for at sikre transpersoners rettigheder.
Jeg husker i hvert fald beslutningsforslag helt tilbage fra 2007, så det er jo efterhånden 10 år siden.
Det har været et arbejde, som bl.a. har handlet om at sikre, at man kunne skifte køn juridisk, uden at man skulle igennem kastration først, som ellers tidligere var et krav.
Der har også været forslag om at sikre, at transkønnethed ikke skulle være en psykiatrisk diagnose.
Begge de ting er vi efterhånden kommet igennem med, og vi arbejder stadig for at sikre, at transpersoner får en ordentlig og respektfuld behandling i sundhedsvæsenet – i øvrigt et tema, som er på dagsordenen her i Folketinget i morgen.
Alligevel er der så stadig væk områder tilbage i lovgivningen, hvor transpersoner ikke har de rettigheder, som de bør have efter vores mening.
Det er jo kommet frem her i foråret, at en mand ikke kan anerkendes som far til sit barn, hvis vedkommende er født som kvinde biologisk.
Der er altså et hul i loven, som betyder, at de børn, som har enten en mor eller en far, som er transkønnet, risikerer at stå uden vedkommende som forælder.
Det er altså mænd, som både rent juridisk anerkendes som mænd, over for deres ægtefæller er mænd, socialt og visuelt fremstår som mænd, men som præcis i forhold til deres børn ikke kan anerkendes som fædre.
Det omvendte gør sig selvfølgelig også gældende for kvinder.
Vi synes, der er en åbenlys parallel til eksempelvis infertile mænd, som jo sagtens kan anerkendes som barnets juridiske far, også til trods for at det ikke er dem, der har leveret de kønsceller, der har dannet barnet.
Det har også nogle åbenlyse konsekvenser for de børn, som altså risikerer, at deres forældre ikke får et juridisk forældreskab.
Derfor forstår jeg ikke, at ministeren bliver ved med at fremhæve, at det er af hensyn til barnets ret til to retslige forældre, at man ikke vil ændre loven.
For vi har jo her et eksempel på, at loven står i vejen for netop det – altså at barnet får to juridiske forældre.
Det kan jo have fatale konsekvenser for et barn.
Hvis den anden forælder dør, er det usikkert, hvad der vil ske med barnet, hvem der får forældremyndigheden, og hvilken retsstilling den forælder, der ellers burde være anerkendt, så har.
Hvis der skulle være nogen muligheder for, at vi ad anden vej kan komme videre med den her sag, f.eks. i form af en beretning i udvalget, er vi selvfølgelig også åbne over for det.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-16:
Det sidste her, som ordføreren siger, gør, at jeg glæder mig til, at De Konservative stemmer for Alternativets kommende forslag om kønsneutralt cpr-nummer, for så er det jo ligegyldigt, om der er køn på cpr-nummeret.
Er det, fordi man aktivt vil arbejde på at afskaffe den her mulighed igen?
Orla Østerby (KF), 2017-05-16:
Det er jo sådan, at der var et flertal, der stemte det her igennem.
Jeg har ikke lyttet mig frem til, at der er et flertal, som vil ændre det juridiske kønsskifte.
Så det bliver i hvert fald stående, som det er nu.
Det, at man ikke på personnumrene kan se forskel på mand og kvinde, vil jo fundamentalt set være en katastrofal løsning, og det vil selvfølgelig heller ikke ske i Danmark.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-05-16:
Jeg vil bare beklage meget, at jeg kom til at begå en fejl før.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-16:
Camilla Tved er højgravid, og mens vi taler, kører hænderne rundt på hendes mave i mønstre.
Barnet kan komme når som helst, det er hendes tredje, og hun er uddannet jordemoder, så mon ikke hun ved det.
Ved siden af Camilla sidder Jon, han er far til barnet, og det er hans første.
De to har kendt hinanden i 10 år, har boet sammen i 2 år, og i sommeren 2014 besluttede de at få barn sammen.
De skal føde hjemme, og han skal klippe navlestrengen.
Barnet er blevet til ved hjælp af donorsæd, for som så mange andre par, der er udfordret af, at manden enten har for lav eller ingen sædproduktion, har de fået hjælp fra en donor.
Det var faktisk de ord, der indleder den artikel, som fik os til at reagere.
Han kunne bare ikke få lov til at være far til det her barn, men han kunne få lov til at være medmor.
Det fik os til at reagere, og derfor har vi fremsat det her forslag, for det var så absurd, da jeg læste artiklen, og jeg troede simpelt hen, det var en fejl i loven.
Så i første omgang tænkte jeg, da jeg snakkede med journalisten, at vi bare lige ringer til ministeren, og så får de styr på det.
Det er jo en absurd mangel på konsekvens i vores lovgivning, at en mand kun kan blive anerkendt som medmor, fordi manden biologisk er født kvinde.
Vi anerkender altså masser af mænd, der ikke kan reproducere, som der står i artiklen, som fædre, når de har brugt en donor, og forskellen er sådan set ikke længere.
Der har jo været meget af den her forvirring fra talerstolen omkring, hvornår man kan være far, og hvornår man kan være mor, men jeg synes sådan set, at det er vigtigt, at vi giver lighed for loven, og det vil vi gøre, hvis vi får ændret det her, så vi selvfølgelig anerkender det.
Så bliver jeg også nødt til igen at citere fra den her rapport fra arbejdsgruppen om juridisk kønsskifte fra 27. februar 2014, hvor der står, at faderskab og moderskab er reguleret i børneloven, hvor begreberne dækker over den juridiske relation mellem barnet og den pågældende forælder og ikke nødvendigvis over det genetiske forældreskab.
Jeg synes, det siger det så tydeligt, altså at det simpelt hen handler om den jura, vi laver, altså den lovgivning, vi her i den lovgivende forsamling laver.
Jeg håber meget, at vi kan få en god dialog i udvalgsarbejdet, også med ministeren, omkring det her, for vi står med en udfordring, og den udfordring synes jeg vi skulle være modne nok til at løse.
Tak for debatten.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-16:
Tak for det, og tak for den pæne modtagelse af formålet i det mindste.
Jeg er fuldstændig enig i, at det her forslag ikke skal betragtes som et forsøg på at omgå det kommunale selvstyre, og det var heller ikke tanken.
Men så sent som i går kunne vi lægge øre til, at der er meget store forskelle på, hvad kommunerne magter.
Nogle kommuner har mulighed for at tilbyde hjælp ofte, og andre kommuner har simpelt hen ikke ressourcerne til at tilbyde hjælpen så ofte.
Så der er store forskelle på, hvad kommunerne har mulighed for, og det er trods alt et Christiansborganliggende.
Så jeg vil spørge, om man alligevel kunne forestille sig, at det kunne betale sig at give Kommunernes Landsforening en hjælpende hånd i forhold til at få udredt, hvor udfordringerne så egentlig er med hensyn til i alle forhold og hos alle borgere at kunne levere hjælp, så vidt muligt med de samme team af hjælpere.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-05-16:
Jeg anerkender problemet, og jeg er nødt til at skuffe.
Jeg ville ønske, jeg kunne gøre alle tilfredse heroppefra, og jeg beklager også, hvis min indledende og i øvrigt også afsluttende del af svaret til fru Stine Brix ikke var præcis nok.
Venstre er ikke indstillet på at støtte beslutningsforslaget.
Vi anerkender, at der kan være problemer, men vi synes også, at børnelovens nuværende form er vigtig, essentiel, og vi er ikke klar til at ændre den nu.
Jeg kan ikke gøre det mere klart.
Mai Mercado (KF), 2017-05-16:
Det her handler ikke om ikke gerne at ville blive klogere eller ikke gerne at ville se sager på nye måder.
Børnelovens formål er at sikre barnet med udgangspunkt i, at barnet får to retlige forældre.
Der er det altså vigtigt, at juraen er tydelig, så det klart fremgår, hvem der har ret til hvad og hvornår.
Og hvis man begynder at ændre på, at biologi ligesom er rettesnoren for børneloven, så vil det ikke være så entydigt klart.
Derudover har vi jo ikke engang diskuteret, hvad konsekvenserne så vil være, hvis man først får juridisk kønsskifte for så dernæst at rulle det tilbage.
Altså, det efterlader også barnet i en form for retstilstand, som jeg umiddelbart har svært ved at kunne overskue konsekvenserne af.
Trine Torp (SF), 2017-05-16:
Jamen vi har allerede accepteret det med børn, som bliver, hvad kan man sige, kunstigt skabt, altså når der er en donor inde over.
Og der har vi jo allerede taget stilling til, at biologien ikke er det, der skaber de retlige forældre.
Så jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvad forskellen er, når der er et barn, der er en del af en familie, af en mand og en kvinde, der hele tiden har været mand og kvinde, og hvor det er en anonym sæddonor.
For der kan man godt have en retstilstand for barnet, hvor der er en far og en mor.
Men man kan det ikke i det andet tilfælde.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Mai Mercado (KF), 2017-05-16:
Det er jo så bare her, jeg fastholder, at regeringen viderefører den tidligere regerings politik, i øvrigt en regering, som fru Trine Torps eget parti selv har været en del af.
Det, som er fuldstændig afgørende for mig, er at sikre, at barnet har to retlige forældre, og at der ikke er tvivl om juraen; at der ikke er tvivl, hvis man vil rejse en sag om faderskab; at moderen stadig væk har pligt til at oplyse, hvem der kan være far.
Hvis først man begynder at ændre børneloven, så den ikke tager sit afsæt i biologi, så vil der komme fortolkning.
Og jeg tror ikke på, at vi har brug for mere fortolkning.
Jeg tror faktisk, vi har brug for en ret klar og konsistent lovgivning på det her område.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2017-05-16:
Jeg vil gerne takke Alternativet og Enhedslisten for at fremsætte det her forslag, og jeg kan med det samme udløse spændingen og sige, at Socialdemokratiet bakker op om forslaget.
I virkeligheden mener vi slet ikke, at det var noget, vi skulle bruge så frygtelig lang tid på at diskutere.
Det burde være en helt naturlig konsekvens af nogle af de love, vi har vedtaget tidligere, først og fremmest at vi i 2014 gav mulighed for juridisk kønsskifte, men sådan set også i forlængelse af, at vi i 2016 fjernede transkønnethed fra listen over psykiske sygdomme.
Når vi vedtager sådan en lov, som vi gjorde i 2014, bør den resterende lovgivning følge med.
Det gælder altså også børneloven.
Jeg kan godt forstå de borgere, der føler det krænkende – at det føles krænkende for den mand, som også juridisk anerkendes som mand, at han skal registreres som medmor.
Jeg kan se, hvem den nuværende lovgivning generer.
Det er jo derfor, vi overhovedet diskuterer det her, altså det er, fordi der er nogle mennesker, der føler sig krænket og generet af det her.
Jeg har ikke fået øje på, hvem det er, der vil blive generet, hvis vi tager hensyn til de mennesker her, hvis vi anerkender folks juridiske køn.
Jeg har ikke lige fået øje på, hvem det er, vi træder over tæerne.
Hvis der er nogen, der har bud på det, må de endelig byde ind.
Men fra Socialdemokratiets side er der opbakning til forslaget, det er et godt forslag.
Pernille Bendixen (DF), 2017-05-16:
Tak for det.
Dansk Folkeparti stemte imod lov nr. 752 om ændring af lov om Det Centrale Personregister, og det gjorde vi, fordi vi er imod juridisk kønsskifte, og af den grund kan vi sådan set heller ikke støtte forslaget i dag.
Da man i sin tid vedtog lov nr. 752, blev der nedsat en arbejdsgruppe, som bl.a. skulle se på de etiske regler.
Følgende var deres konklusion: I børnelovens forstand har man det køn, man bruger til at forplante sig med, for at der ikke må opstå plads til fortolkning.
En ændring af børneloven vil nødvendiggøre en gennemgribende ændring af både børneloven og forældreansvarsloven.
Bl.a. på baggrund af det begrænsede antal personer, der er berørt af dette forhold, er det arbejdsgruppens anbefaling, at man fastholder udgangspunktet, at forældre har det køn, de har ved barnets undfangelse.
Da reglerne i børneloven giver plads til, at man alligevel kan være forælder som far eller medmor, mener vi derfor heller ikke, at der er grundlag for at ændre børneloven.
Juridisk set er det vel bedst, at loven er så klar som muligt.
Ændrer man i det, ændres det retlige forælderskab, hvilket kan medføre stor usikkerhed for barnet.
Da man ved juridisk kønsskifte modtager en vejledning om, at den juridiske status som far eller mor ikke ændres efter børneloven ved juridisk kønsskifte, mener vi, at man er udmærket oplyst om konsekvenserne af sit valg ved at få juridisk kønsskifte.
Tak for ordet.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-16:
Det er helt rigtigt, at Dansk Folkeparti jo var imod det her omkring juridisk kønsskifte, men nu står vi så med en konsekvens af det.
Jeg har også prøvet at sidde og sige ja til noget, hvor jeg egentlig var uenig i loven, men så er der nogle konsekvenser, hvor vi må sige, at så må vi ligesom sørge for at løse de udfordringer og problemer, der kan opstå.
Det er jo det, vi står med her, for en biologisk mand, en juridisk mand, der ikke kan få børn, kan jo godt blive anerkendt som far.
Så hvad er forskellen her – at en juridisk mand, som ikke kan få børn, også kan blive far?
Pernille Bendixen (DF), 2017-05-16:
Så er jeg i udgangspunktet jo enig med hr. Rasmus Nordqvist.
Vi er egentlig uenige, og så kan vi jo sådan set bare sige, at så er det heller ikke vores opgave at være med til at rydde op.
Sådan kan man også se på det.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-16:
Vi taler ikke så meget om at rydde op.
Vi taler bare om at ændre de konsekvenser, der er.
Det er jo tit i lovgivning sådan, at der er konsekvenser i en anden lovgivning, men det er interessant at høre, at man ikke går konstruktivt ind i det for at sørge for, at vi har en god og fungerende lovgivning.
Men igen: Kunne jeg ikke bare lige høre, hvad forskellen er på en biologisk og juridisk mand, der ikke kan få børn, der bliver erklæret for juridisk far, og så en juridisk mand, der ikke kan få børn, der så ikke kan blive far - altså, hvori ligger forskellen for ordføreren?
Pernille Bendixen (DF), 2017-05-16:
Jeg skelner overhovedet ikke i alle de der små detaljer, for mit udgangspunkt er, at jeg ganske enkelt grundlæggende er fuldstændig imod juridisk kønsskifte, og jeg er også grundlæggende fuldstændig imod alle de her små ændringer og små forskellige fortolkninger og historier.