runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Valentin (SF), 2019-11-27:
Tak for det.
Formålet med lovforslaget er at skabe bedre muligheder for generationsskifte særlig for unge landmænd ved køb og salg af erhvervsejendomme.
Det ønsker oppositionen skal ske ved at indføre en såkaldt pantebrevsmodel.
Helt konkret er der tale om, at man udskyder noget af skatten i stedet for at betale alt i salgsåret, så man ikke risikerer at betale skat af noget, som senere kunne give tab.
Der er ingen tvivl om, at vi her i salen er uenige om, hvordan landbruget bør se ud i fremtiden, men uagtet de uenigheder tror jeg sådan set, at vi alle sammen deler et ønske om at støtte unge landmænd og kvinder, som ønsker at komme ind i branchen, uanset om det er ved generationsskifte eller ej.
Det helt centrale for SF er dog, at vi ønsker et bæredygtigt landbrug, og med det mener vi ikke bare et bæredygtigt landbrug i klima- og miljøperspektiv, men også et økonomisk bæredygtigt landbrug, hvor landmænd ikke er på kanten af konkurs og drukner i uoverskuelig gæld.
Når vi skal bruge penge på landbruget, som vi gør med landbrugsstøtten og diverse hjælpepakker eller f.eks. med det her lovforslag, så skal vi også sørge for at fremme den type landbrug, som vi ønsker i fremtiden.
I kender SF's synspunkt i den her sag.
Vi er som udgangspunkt kritiske over for den her model, men som det også er blevet påpeget mange gange i den her debat allerede, så indgår det i de aktuelle drøftelser om finansloven, og vi kan derfor ikke sige endeligt, hvordan vi kommer til at stille os i forhold til det her.
Kathrine Olldag (RV), 2019-11-27:
Der har ordføreren naturligvis en god taktisk pointe, men vi vælger altså i den her omgang også at være loyale over for de forhandlinger, der pågår lige nu, og må sige, at vi jo stadig forsøger at lande en finanslov sammen med Socialdemokratiet og de øvrige støttepartier.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-27:
Jamen jeg forstår ikke rigtig det her.
Altså, når det er, man indgår en finanslovsaftale, så forpligter man sig til efterfølgende ikke at stemme for udgiftskrævende forslag i Folketingssalen, for man jo er enig med et flertal om, hvilken finanslov der skal være.
Men lige nu handler det jo om, at vi har den her debat og det her lovforslag, før der er lavet en finanslovsaftale.
De Radikale burde da bare kunne tage det her og sige: Nej, hvor glædeligt!
Nu behøver vi ikke at kæmpe for det inde i forhandlingslokalet, fordi der er et flertal, der har pålagt regeringen at finde pengene til det, fordi regeringen tilsyneladende har pillet pengene af sit finanslovsforslag, som jo lå der.
Det lå ellers i pipelinen i overslagsårene for finansloven for 2019, men regeringen har pillet det af.
Så hvorfor ikke bare stemme for det her og så lægge det pres på regeringen, så man ikke behøver bruge kapital på det inde i forhandlingslokalet?
Kathrine Olldag (RV), 2019-11-27:
Jamen som ordføreren også selv påpeger, ser det ud, som om at det er et forslag, der sparker en åben dør ind.
Men ordføreren kan jo også selv høre, bare på den debat, der har været indtil nu, at den kreds, der lige nu sidder og diskuterer finanslov, ikke nødvendigvis er helt enig i, om det her skal blive til noget eller ej.
Så den her kommer jeg simpelt hen til at parkere ovre i Finansministeriet, og så må vi se, hvad der sker.
Jeg håber, at vi ender med at stemme for.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-27:
Jamen det behøver jo reelt ikke være en del af forhandlingerne; finansieringen er jo fundet.
Og hvis der er et flertal i Folketinget, der vil udmønte det her, så er det vel sådan, det er.
Så der er vel reelt ikke noget at forhandle om.
Socialdemokraterne synes, det er en god idé, siger de, men de ved så ikke helt, om de vil stemme for.
I synes, det er en god idé, i De Radikale.
Forslagsstillerne synes naturligvis, det er en god idé.
Altså, hvad er det, der forhindrer, at man bare stemmer for?
Finansieringen er der, lovgrundlaget er der, og erhvervslivet efterspørger det; jeg synes, det er en god idé.
Problemstillingen siger vi alle sammen er reel.
Altså, hvad er det, problemet er?
Kathrine Olldag (RV), 2019-11-27:
På det tidspunkt Landbrugsavisen spurgte mig – inden vi overhovedet var kommet i gang med det her år i Folketinget – var jeg ikke klar over, at det her ville blive en del af finanslovsforhandlingerne, så derfor har jeg været nødt til ligesom at trække det gule kort på det her i første omgang.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-27:
Hvis finansieringen ikke er noget større problem og man er enig i retningen i det, så kunne man vel også bare sige, at man stemte for.
Altså, finansieringen er jo fundet.
Det er jo ikke noget med, at man skal finde en ny finansiering i en finanslov.
Det er jo ikke sådan, at vi er uansvarlige og foreslår noget og siger: Så må I andre finde ud af i forhandlingerne, hvordan man finansierer det.
Finansieringen er jo på plads.
Jeg har egentlig også bemærket, at ordføreren i, jeg tror, det var Landbrugsavisen sagde, at det syntes man var en god idé; det ville man godt støtte.
Nu står man i Folketingssalen, og så vil man ikke helt støtte det.
Altså, hvad er det, der er sket, fra man udtalte sig til medierne, hvor man syntes, det var en god idé, og så til nu?
Kathrine Olldag (RV), 2019-11-27:
For ordførerens egen regning – altså den ordfører, der står heroppe – vil jeg sige, at jeg ville have ønsket, at det her lovforslag var en del af lovkataloget.
Jeg synes, det ville have været reelt, for jeg synes faktisk, det er et super konstruktivt forslag, som burde have været en del af finansloven, også den her omgang.
Og som Venstres ordfører selv har fremført, er det ikke noget, hvor provenuet er overvældende eller til den ene eller den anden side.
Så derfor ville jeg have ønsket, at Socialdemokratiet havde bidt til bolle.
Benny Engelbrecht (S), 2019-11-27:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kunne i gårsdagens udgave af dagbladet JydskeVestkysten konstatere, at spørgerens intention med spørgsmålet her i virkeligheden ikke så meget vedrører, om der skal laves en forundersøgelse af en fast forbindelse mellem Als og Fyn, en sydlig lillebæltsforbindelse, men snarere hvorvidt en eventuel forundersøgelse vil belyse en tunnelløsning af hensyn til de miljømæssige forhold.
Men lad mig dog starte med at svare på det spørgsmål, der faktisk er stillet.
En fast forbindelse mellem Als og Fyn, en sydlig lillebæltsforbindelse, er et spændende projekt med mange visionære perspektiver.
Vejdirektoratets rapport tidligere på året viste, at forbindelsen vil have en positiv samfundsøkonomisk forrentning, der med forbindelsen vil spare mange bilister for mange kilometers omvejskørsel.
Projektet er indtil nu undersøgt på et meget overordnet niveau, og det kan derfor være relevant at undersøge projektet mere vidtgående.
Jeg har derfor noteret mig, at flere transportordførere, bl.a. den konservative transportordfører, men også ordføreren fra spørgerens eget parti, hr. Andreas Steenberg, har ytret sig positivt om en forundersøgelse af en fast forbindelse, og det er derfor også et spørgsmål, jeg forventer vil blive bragt op i forbindelse med de kommende forhandlinger om en ny langsigtet infrastrukturplan.
Lad mig gå videre til det, som jeg kan forstå at spørgeren egentlig er interesseret i, nemlig hvorvidt en eventuel forundersøgelse vil belyse en mulig tunnelføring af forbindelsen.
Det er ikke nogen ny tanke; det har været fremhævet før.
I en eventuel forundersøgelse af projektet vil det være naturligt overordnet at vurdere forskellige relevante konstruktionsløsninger, og det vil også kunne omfatte, om en tunnellægning af forbindelsen er mulig og hensigtsmæssig.
Vejdirektoratet skrev således i rapporten fra foråret, at en Als-Fyn-forbindelse uundgåeligt vil berøre Natura 2000-områder og ikke mindst også naturskønne områder på både Als og især på Fyn.
Og det fremgår også af Vejdirektoratets rapport, at der i forbindelse med en eventuel forundersøgelse vil skulle foretages nærmere analyser af projektets konsekvenser for natur og miljø.
Morten Bødskov (S), 2019-11-27:
Tak for det, formand, og tak til spørgeren.
Det bliver lidt en gentagelse af, hvad vi var igennem tidligere, men jeg vil gerne indlede med at sige, at også det her spørgsmål mener jeg som sagt bygger på nogle forkerte præmisser.
Der lægges som sagt til grund for spørgsmålet, at Skattestyrelsen har betalt den strafferetlige bøde, som domstolene har idømt en tysk bank.
Der lægges også til grund, at det så at sige skulle være lig med straffrihed.
Det er ikke korrekt.
Banken er idømt en bøde af en domstol, og det kan som sagt ingen aftaler, som Skattestyrelsen indgår, ændre på.
Det er heller ikke Skattestyrelsen, der betaler bøden.
Banken hæfter for bøden, og den betales af bankens salgssum, når banken sælges.
Som jeg tidligere har sagt, forventer jeg selvfølgelig, at Skattestyrelsen får ryddet op og gør alt, hvad der står i dens magt, for at få så mange af de uretmæssigt udbetalte penge tilbage i den danske statskasse.
Det støder ikke min retsfølelse, at Skattestyrelsen efter rådgivning med Kammeradvokaten har indgået et forlig, som får 1,6 mia. kr. tilbage, hvor de hører hjemme, nemlig i vores alle sammens statskasse.
Man skal også huske på, som sagt, at Alternativet havde været årelange retssager med store advokatregninger til følge og måske en risiko for at tabe de her sager.
Og hvis man endelig vandt, ville man ikke være sikker på, at modparten i sidste ende måske alligevel havde mulighed for at betale.
Det er vigtigt at holde fast i, at ingen kan slippe for straf ved at indgå et forlig; eventuelle strafferetlige sanktioner forfølges, dog ikke af skatteforvaltningen – det er vigtigt at holde i.
Det overlader jeg trygt til Justitsministeriet og Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitet – i folkemunde kaldet bagmandspolitiet – og derfor kan jeg konstatere, at Skattestyrelsen på det skarpeste har afvist beskyldninger om, at forligsparterne skulle have fået en rabat eller er blevet lovet straffrihed som en del af forliget.
Det er ikke tilfældet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-27:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Er ministeren enig i, at det er krænkende for danskernes retsfølelse, når Skattestyrelsen har indgået en aftale om at betale en bøde på 110 mio. kr. for groft bedrageri mod SKAT, som en tysk bank blev idømt i en udbyttesvindelsag, en aftale, som reelt holder banken straffri?
Morten Bødskov (S), 2019-11-27:
Altså, det her er jo Kammeradvokatens vurdering; det er i hvert fald sådan, jeg har fået det forelagt, og så har jeg ikke noget grundlag for at tro, at forliget skulle være ulovligt.
Tværtimod har jeg kun grundlag for at tro, at det er lovligt og selvfølgelig er indgået ud fra den vurdering, der skal til, af Kammeradvokaten, og at målet har været at få flest mulige penge tilbage i statskassen.
Det arbejde synes jeg at myndighederne fortjener ros for.
Der bliver brugt meget store ressourcer på det, og jeg tror, det er vigtigt at huske på, at alternativet havde været årelange retssager med måske en meget lille sikkerhed for at få penge tilbage.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-27:
Det er jeg jo med på, men jeg vil egentlig bare gerne høre skatteministeren, om man så ikke burde få nogen til at vurdere det?
Altså, der er jo en professor i forvaltningsret, som siger, at det her ikke er lovligt.
Burde man så ikke få nogle eksterne til at undersøge det på vegne af danskerne, altså om det er en lovlig forvaltningspraksis, man har lavet, med at sørge for, at de reelt bliver holdt fri for bøden?
Jeg har bemærket, at Statsrevisorerne har sagt, at de vil gå ind i sagen, men de kigger måske ikke nødvendigvis så meget på det forvaltningsretlige, men mere på, om økonomien stemmer.
Så det kunne være en mulighed for at få afklaret det her på vegne af danskerne, at man fik f.eks. et eksternt advokatfirma til at vurdere, om man har overholdt lovgivningen på det her område.
For jeg går ud fra, at ministeren sådan principielt heller ikke mener, at man skal have embedsværket til at kontrollere sig selv.
Morten Bødskov (S), 2019-11-27:
Altså, jeg tror bare, det er vigtigt at slå fast, at jeg ikke kommer til at stå her og forholde mig til et forlig, som er fortroligt, og som Folketinget bliver orienteret om i fortrolighed.
Det kan jeg ikke, og det vil jeg ikke.
Det her handler helt grundlæggende om, at i forbindelse med den her kæmpe skandale skal vi sørge for, at vores myndigheder har de bedste muligheder for at arbejde målrettet efter at få alle de her penge tilbage – helst dem alle, men i hvert fald så mange som overhovedet muligt.
Det her baserer sig på Kammeradvokatens rådgivning, og det er på det grundlag, den tidligere regering har truffet beslutning om at gå den her vej.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-27:
Det er reelt nok, at man gerne vil have pengene tilbage – det ønske tror jeg vi deler – men der er jo grænser for, hvor langt jeg synes man burde gå.
Og er ministeren ikke enig i, at det er at gå for langt, hvis man reelt holder bagmændene fri for bøden på 110 mio. kr.?
Det er jo det, det her spørgsmål handler om.
Og så er der jo det næste spørgsmål, som handler mere om den anden del.
For det kan jo være fornuftigt nok, at man indgår aftaler, men hvis det reelt betyder, at de slipper for en bøde på 110 mio. kr., kunne jeg forestille mig, at der var ret mange danskere, som ville synes, at det virkede lidt underligt.
Så vil ministeren være med på, at vi får undersøgt, om det overhovedet er lovligt?
Jeg forstår godt, at ministeren siger, det er lovligt, men bør man ikke få nogle eksterne til at vurdere sådan en sag?
Morten Bødskov (S), 2019-11-27:
Tak for det, formand.
Hr. Dennis Flydtkjær ved jo godt, at jeg i min ministertid i hvert fald har bestræbt mig på at orientere Folketingets ordførere i den her sag, endog meget grundigt.
Og vi har også talt om tidligere, at spørgeren har syntes, det var helt i orden.
Helt grundlæggende handler det her jo om, at vi skal sikre, at der kommer flest mulige penge i kassen.
Det her er en kæmpe skandale.
Der har været udført et enormt arbejde, og der kører et enormt arbejde nu.
Så det, der er mit fokus, er at sikre, at de myndigheder, der arbejder med det, arbejder efter det mål.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-27:
Tak for besvarelsen.
Jeg har naturligvis ikke set aftaleteksten, som er lavet med banken,
og heller ikke den, der er lavet med bagmændene fra USA.
Men man kan jo læse noget af den, bl.a. i Politiken, som har oversat en del af aftaleteksten.
Jeg kan prøve at læse op: Ved modtagelse af 86,7 pct. af den kontante købspris påtager SKAT sig at betale hele den danske bøde til SØIK på forhånd og til parikurs, altså det fulde beløb.
Så sådan, som det i hvert fald er refereret af medierne, fremgår det direkte af aftaleteksten, at man skal betale bøden.
Og det gør jo, at vi på den ene side står tilbage med en situation, hvor vi har SØIK, som på vegne af danskerne vælger at køre en sag mod banken og får den idømt en bøde på 110 mio. kr., og på den anden side har vi så en dansk myndighed, Skattestyrelsen, som laver en aftale om, at den nok skal tage den økonomiske risiko og nok skal betale bøden.
Altså, lige meget om bøden så var blevet 100 kr. eller 110 mio. kr. eller 500 mio. kr., havde det ikke haft nogen betydning.
Og det betyder vel reelt, at man med den aftale, som Skattestyrelsen har lavet, har gjort dem straffri, fordi man i princippet vælger at betale bøden for dem eller i hvert fald tage den økonomiske risiko for bøden.
Det siger jeg egentlig bare for at høre ministeren, om ikke ministeren synes, at det virker en smule hult, når man sidder som dansker derude og skal sidde og kigge på, at man har en myndighed, som på vegne af danskerne sørger for, at en bank bliver stillet for en dommer – med rette – og får en dom; og så har man en anden myndighed, som sørger for, at det så ikke har nogen betydning for bagmændene alligevel.
Det er altså en smule spøjst og burde i hvert fald ikke være lovligt.
Om ikke andet end af hensyn til mig vil jeg høre, om ministeren ikke også synes, at man bør stoppe med den form for aktiviteter?
Morten Bødskov (S), 2019-11-27:
Tak til spørgeren for spørgsmålet.
Men må jeg ikke starte med at slå fast, at både det her spørgsmål og det spørgsmål, vi skal behandle bagefter, altså spørgsmål nr. 345, bygger på nogle forkerte præmisser.
Der lægges også til grund, at det er lig med straffrihed.
Det er ikke korrekt.
Banken er idømt en bøde af en domstol, og det kan ingen aftaler, som Skattestyrelsen indgår, ændre på.
Det er heller ikke Skattestyrelsen, der betaler bøden.
Banken hæfter for bøden, og den betales af bankens salgssum, når banken sælges.
Når det er sagt, tror jeg, at spørgeren og jeg – i øvrigt sikkert også sammen med resten af Danmark – er hundrede procent enig i, at udbyttesagen er en forargelig skandale.
Den vidner om en gruppe mennesker med et, pænt sagt, moralsk kompas, der er helt i uorden, når de snyder statskassen for milliarder ved at udnytte og spekulere i vores fælles regler.
Derfor forventer jeg selvfølgelig også, at Skattestyrelsen får ryddet op og gør alt, hvad der står i deres magt, for at få så mange som muligt af de uretmæssigt udbetalte penge tilbage, hvor de hører hjemme, nemlig i vores fælles kasse.
Jeg må sige, at jeg ikke har grundlag for at tro andet, end at forliget er lovligt og indgået ud fra en vurdering af, hvad der skal til for at få flest mulige penge tilbage i den danske statskasse.
Som jeg har fået det udlagt, var det en nødvendig forudsætning for at indgå forliget, at Danmark accepterede, at en eventuel bøde vil være en del af det beløb, som statskassen samlet får tilbage fra bankens ejer, hvis banken endelig bliver solgt.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-27:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens kommentar til, at professor i forvaltningsret Sten Bønsing mener, at det er ulovligt, når Skattestyrelsen reelt betaler den bøde på 110 mio. kr. for groft bedrageri mod SKAT, som bagmændenes tyske bank blev idømt ved Retten i Glostrup den 23. september i år?
Astrid Krag (S), 2019-11-27:
Jeg synes, at det i virkeligheden grænser til det lidt platte.
Altså, erhvervsministeren, der har landdistrikterne som ressortansvar, har mødtes med organisationen; jeg skal mødes med organisationen om lidt over en måned; jeg har både været på besøg ude i landet med Sammenslutningen af Danske Småøer, og jeg har været på deres stormøde for nylig; vi har som regering løftet landdistrikterne.
Så jeg synes, det er et noget fortegnet billede, Dansk Folkepartis ordfører prøver at tegne.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2019-11-27:
Jeg er meget ked af, at ministeren, på trods af at hun har fået tre spørgsmål, stadig væk ikke har svaret på, hvad afvisningen skyldtes.
Men jeg håber, at ministeren har forstået, at det fremover er rigtig vigtigt, at Landdistrikternes Fællesråd og også Sammenslutningen af Danske Småøer er nogle af vores allervigtigste partnere, når det kommer til landdistrikter og øer.
Og derfor håber jeg, at ministeren fremover vil tage de organisationer alvorligt, også når der er andre fra landdistrikterne og øerne, der henvender sig.
Det er et meget vigtigt område, som jeg håber ministeren vil prioritere.
Astrid Krag (S), 2019-11-27:
Jeg vil sige, at vi nu har en regering, der prioriterer landdistrikterne højt.
Vi har løftet kommunernes økonomi med over 2 mia. kr. næste år, og det kommer i høj grad landdistrikterne til gavn.
Jeg har f.eks. justeret de to tilskudsordninger til nedsættelse af færgetakster for gods og passagerer; vi har forhøjet tilskuddet på passagererområdet med 5,3 mio. kr.; regeringen har tildelt 30 mio. kr. ekstra til de lokale aktionsgrupper, altså LAG-midlerne, i 2020.
Og så vil jeg sige, at jeg indtil videre har mødtes med 16 borgmestre fra de kommuner, som er en del af Landdistrikternes Fællesråd.
Jeg synes, det er vigtigt, jeg synes, det er væsentligt, og jeg synes også, at jeg blandt de hundredvis af invitationer, jeg har fået, har prioriteret det her, og jeg ser frem til mødet i januar.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-27:
Jeg kan høre, at der er en grundlæggende uenighed om, hvordan man ser på det.
Det er rigtigt nok, at der er lavet en aftale om, at bagmændene skal betale 1,6 mia. kr. tilbage ud af, så vidt jeg husker, 2,9 mia. kr.
Der er altså nogle omkostninger, som de vel har lov til at trække fra, og jeg har godt bemærket, at ministeren også nu siger, at de ikke kan få lov til at trække noget fra.
Men bøden har man jo skrevet under på, så den skal altså ikke have nået nogen påvirkning på det.
Kan ministeren ikke bekræfte, at hvis bøden så havde været på 500 mio. kr., ville det stadig væk være 1,6 mia. kr., eller hvis den havde været på 1 kr., havde det været på 1,6 mia. kr.
Så har man i hvert fald fået rabat på bøden – det går jeg ud fra at ministeren kan bekræfte.
Og når bøden så ikke har nogen værdi, har man vel også fået straffrihed, for så vidt angår bødens størrelse.
Jeg er med på, at man efterfølgende kan komme efter dem og sige, at de skal i fængsel for det samlede svindelnummer, men bøden har da i hvert fald ikke nogen effekt.
Det, jeg er ude efter med det her spørgsmål, er jo retsfølelsen hos danskerne.
Vi har jo en skattemoral, der er under pres, fordi vi både har haft udbytteskatkandale, ejendomsvurderinger, gælden er eksploderet, der er momssvindel osv., så der har vi jo en fælles opgave, og der er vi ikke uenige.
Jeg er med på, at vi skal have rettet op på det, gerne i fællesskab.
Men når man så samtidig kan se sådan nogle sager som de her, hvor man laver aftaler med de største svindlere i danmarkshistorien om, at de så reelt slipper for at betale en bøde, fordi bøden indgår i den samlede sum på 1,6 mia. kr., så vil det være krænkende for mange danskeres retsfølelse, at man slipper for det her.
Kan ministeren ikke godt se den sammenhæng?
Morten Bødskov (S), 2019-11-27:
Som jeg sagde tidligere, og som jeg også har sagt til ordføreren, når vi har haft drøftelserne
andetsteds end her i salen – og det ved spørgeren jo også – forstår jeg godt, at det klinger hult og underligt i mange danskeres ører.
Men jeg tror bare, det er vigtigt også lige at få sagt, at alternativet til det her forlig, som jo altså sikrer 1,6 mia. kr. tilbage i statskassen, havde været måske årelange retssager, store advokatregninger.
Hvis man eventuelt så vandt de her sager, var man ikke sikker på, at pengene var der, og at man kunne få dem tilbage.
Det er den vurdering, Kammeradvokaten har givet den tidligere regering.
Jeg må sige, at jeg har ikke noget grundlag for at tro, at det er et ulovligt grundlag, den er givet på.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-11-27:
Jeg læser spørgsmålet op: Mener ministeren, at 2,5 mio. kr. på finansloven til dyreværnsorganisationerne rækker i forhold til at sikre, at organisationerne kan fortsætte deres arbejde med dyrevelfærd i samme omfang i 2020 som i 2019, når puljemidlerne falder med 8,9 mio. kr.?
Mogens Jensen (S), 2019-11-27:
Nu sidder jeg jo ikke med i finanslovsforhandlingerne, så jeg kan ikke præcist sige, hvad der foregår der.
Men jeg kan i hvert fald forvisse spørgeren om, at jeg går utrolig meget op i dyrevelfærd.
Det ligger mig meget på sinde.
Men det er sådan også for en minister, at man ikke har uanede ressourcer til rådighed.
Det kunne man jo godt ønske sig.
Men finanslovsforhandlingerne er ikke sluttet endnu, og så kan vi jo se, hvad de slutter med, og så kan vi tage diskussionen derefter.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-11-27:
Der er ministeren jo den første.
Det, jeg frygter lidt, er, at det i virkeligheden ikke betyder så meget for ministeren eller regeringen i det hele taget.
Og det er jo stadigvæk sådan, at både politiet, kommuner, Naturstyrelsen og alle mulige henviser til Dyrenes Vagtcentral, fordi det er blevet en anerkendt institution, som man bruger.
Det gør regeringen ikke.
Mogens Jensen (S), 2019-11-27:
Jamen jeg tror, at der er rigtig mange, der gerne så, at der kunne bevilliges flere penge til et område som det her.
Jeg tror også, at spørgeren godt er klar over, at når man får en ekstraordinær bevilling, kan man ikke være sikker på, at den fortsætter.
Det er der rigtig mange der rammes af hvert år, når en finanslov vedtages.
Men jeg deler da fru Pia Kjærsgaards håb om, at der kan sættes ekstra midler af til, at Dyrenes Vagtcentral fortsat kan løfte en vigtig opgave.