Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-05-30:
Tak for det.
Vi har sådan set heller ikke en politik om, at vi bare skal skære 2 pct. på alting hvert år.
Vi har en politik
med et omprioriteringsbidrag indført helt bredt i den statslige sektor, hvor vi som udgangspunkt beder alle områder om at levere 2 pct. for på den måde at have et råderum, der kan prioriteres over.
Det er så det, vi gør, hvert år vi laver finanslov, hvor vi tager stilling til, hvordan vi skal geninvestere de penge, som frigøres.
Det har vi bl.a. gjort på erhvervsskoleområdet, ved at man har leveret sine 2 pct., og så har vi i høj grad geninvesteret pengene.
Sådan tager vi stilling til det hvert år, når vi lægger vores finanslovsforslag frem: Skal vi prioritere mere kultur?
Skal vi prioritere mere uddannelse og mere forskning?
Jeg skal da bare opfordre hr. Uffe Elbæk til at melde sig ind i den finanslovsdebat, for hvis man vil tage medansvar, kan man også få medindflydelse.
Så vil jeg måske lige anholde det der billede af, at fordi det går godt med økonomien derude, så svømmer vi også bare i penge.
Man må jo forstå, at Socialdemokratiet er bekymret for, at vi har så få penge, at de ikke vil investere nogen af dem i grøn omstilling.
Det er jo det, de har sagt til os i går og i dag.
Det der råderum, der er, er åbenbart for lille til, at de tør bringe noget af det i spil til vindmøller og solvarme og grøn omstilling.
Jeg ved ikke, hvordan Socialdemokratiet og Alternativet vejer vindmøller op mod »Svanesøen«, det ved jeg ikke.
Jeg ved bare, at så mange penge er der heller ikke.
Men fra min side er der altså en invitation til at melde sig ind og tage ansvar.
Det kunne da være spændende at have Alternativet med som finanslovspartner.
Det er vi da helt åbne over for.
Jo, men der er i virkeligheden måske ikke plads til så meget munterhed, når vi snakker om den historiske satsning på energibesparelser, for den ordning, der var, som jeg medgiver var dyrere end det, vi nu har lagt op til, var jo en ordning, som blev ekstremt kritiseret.
Altså, der ligger et hav af rapporter.
Jeg vil tro, at Rigsrevisionen har været inde over, hvis ikke jeg tager meget fejl, og har hudflettet det – hudflettet det – fordi det godt kunne være, at sigtet var at spare på energi, men der var godt nok meget varm luft og rigtig mange energikonsulenter.
Der var en ordning, der ikke fungerede, hvor vi brændte skatteborgerpenge af uden effekt – det var det, der var.
Det går ikke.
Det er derfor, vi foreslår, at vi nu gør det her meget mere målrettet med effekt, og vi har lagt et beløb ind – er det 400 millioner?
Ja, jeg kan ikke huske alle tal i hovedet – som er vores bedste bud på at lave noget, der er effektfuldt målrettet industrien, som har to formål, nemlig dels det med at sikre energieffektivisering, dels selvfølgelig også sikre, at konkurrencedygtige danske virksomheder fortsat har et udstillingsvindue.
Det er fuldstændig fair, hvis dem, vi skal forhandle med, siger: Er det et beløb, der er stort nok?
Skal vi diskutere, om det skal være større?
Det gør vi gerne.
Vi har så bare lige den udfordring, der er kommet frem her det sidste døgn, at betalingsviljen ikke er der, fordi fru Pia Olsen Dyhrs tætteste allierede, Socialdemokratiet, siger, at man kun kan bruge det grønne råderum.
Det optræder først i år 2023.
Så der er altså ikke en krone at lave noget for i 2019, 2020, 2021 og 2022, medmindre der pludselig kommer nogle socialdemokratiske forslag om nogle modgående besparelser eller et eller andet.
Men fra regeringens side vil vi da meget gerne diskutere, om det beløb skal justeres.
Altså, vi har aldrig forestillet os, at vi kommer med et udspil, og så sidder hele Folketinget bare og klapper og siger: Vi tager det.
Men det hører bare med til historien, at den historiske begrundelse for at foreslå en ny model er, at den gamle ikke fungerede – spild af skattekroner!
Det hører også med til det her billede, at vi siden dengang, vi lavede energiaftaler sidst, jo altså har lavet en boligjobordning, som vi har permanentgjort, og som betyder, at landets boligejere altså har en mulighed for også med den ordning at kunne foretage investeringer, også i energieffektivitet.