runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Uffe Elbæk (FG), 2022-03-29:
Men nogle gange undrer det mig, at nogle af de lande, som vi sådan i øvrigt sammenligner os med, rykker forbi os.
Der er eksempelvis Irland, som har lavet et stort nationalt borgerting.
Det fik enormt stor betydning både i forhold til abortspørgsmålet, men også i forhold til muligheden for at blive gift med en af samme køn, som man selv har, altså partnerskabslovgivningen.
Vi ser det også i Østbelgien.
Der har de institutionaliseret det, og det er fuldstændig integreret i den måde, de forstår parlamentarisme og det repræsentative demokrati på.
Hvorfor er der de der forskelle?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-03-29:
Der var tidligere en ordfører, der sagde, at det danske demokrati er bedre end sit rygte.
Og ja, det er det!
For det er virkelig godt, og vi er jo langt mere løsningsorienterede herinde, end man kan se udefra.
Hvorfor skal vi så lade, som om vi ikke har styrke til at prøve noget nyt?
Vi er jo et stærkt demokrati, som netop har overskud til at kunne noget andet.
Jeg synes også, at vi ser det nu i f.eks. modtagelsen af flygtninge og andre ting.
Det er ikke altid, at vi som nation og som demokrati opfører os som værende så stærke, som vi egentlig er.
For når man er stærk og har et godt fundament, har man jo netop overskud til at prøve noget nyt.
Mai Mercado (KF), 2022-03-29:
Det er mere bare lige for at forstå forskellen på det her og så borgerforslagene, for begge de eksempler, som ordføreren lige har nævnt, kunne jo bare formuleres ved at sætte pen til papir og lave dem som et borgerforslag, og så har man ikke bare nogle få hundrede – hvor mange der nu skal være i det her borgerting – udvalgte til at formulere et forslag eller nogle anbefalinger, men så har man jo 50.000 til at formulere et givent forslag.
Så kan ordføreren forstå, at det sådan lige kan være lidt svært at se, hvad et borgerting skal kunne, som borgerforslagene ikke kan i dag?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-03-29:
De skal netop kunne supplere hinanden.
For et borgerforslag er jo et forsøg på at få os til at diskutere emner, som vi måske ikke får taget op af os selv.
Det er i hvert fald også det, jeg mindes ordførerens partis ordfører dengang sagde.
Det kan være sådan nogle lidt mere etiske emner, som vi måske ikke får taget op, og som vi så i hvert fald får en diskussion af her i Folketinget.
Men et borgerting får jo netop diskussionen blandt en gruppe borgere, hvor man, og det var det, jeg henviste til i starten af min tale, ikke bare kan råbe et folketingsmedlem eller en gruppe af folketingsmedlemmer op, men få diskussionen af, hvordan vi skal prioritere et eller andet i forhold til andre ting, og hvordan det egentlig kan løses økonomisk eller på andre måder.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-03-29:
Jeg er enig i, at man kunne tage mange runder på det her, men det bliver nogle gange sådan lidt begrænset – så skal man i hvert fald tage ekstra runder oppe på talerstolen, og det kunne jo også blive spændende.
Jeg har ikke noget problem med at stemme på 18-årige, hvis det er dem, der har de bedste holdninger; jeg har ikke noget problem med at stemme på 75-årige, hvis det er dem, der har de bedste holdninger.
Men jeg ville da være ked af det, hvis folk kun ville stemme på mig, fordi jeg har den rigtige uddannelse eller den rigtige alder eller det rigtige køn.
Altså, hvorfor skulle man være bedre repræsenteret i et borgerting, fordi man lige præcis har valgt en 18-årig eller en 75-årig eller en mekaniker eller en landmand?
Det handler jo om holdninger.
Og hvis vi kigger på vores Folketing i dag eller på partierne, har folk jo delt sig op efter anskuelse, og det er vel sådan, det skal være i vores demokrati.
Så jeg er altså ikke glad for den der måde, hvor vi deler folk op efter alle mulige kriterier.
Det tror jeg ikke giver et mere repræsentativt rådgivningsorgan, som sådan et borgerting jo så bliver.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-03-29:
Det er superinteressant – og nu kan vi i hvert fald tage en runde mere – for det er jo ikke en erstatning for Folketinget eller et ekstra Folketing.
Vi er her for at repræsentere holdninger og dele os efter anskuelser.
Det tror jeg vi kan blive helt enige om.
Og det, vi repræsenterer, og som vi vælges til, er det, som den her sal står for.
Men vil ordføreren ikke reflektere lidt videre over, at et borgerting skulle kunne noget andet, nemlig at samle folk til at blive enige om noget, at drøfte for og imod, og hvilke dilemmaer der kan være i det, og ikke bare sige, at nu skal vi i Folketinget løse det, men faktisk blive enige om nogle bud på, hvordan det kunne gøres.
Og derfor er det et supplement til de borgerforslag, vi også har diskuteret, som jo netop går ud på: Vi vil gerne have, at I diskuterer et bestemt emne, som vi er optaget af.
Men her bliver man nødt til at forholde sig til dilemmaerne, prioriteringerne – den slags.
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-03-29:
Jamen så kan vi rette takken den anden vej, i forhold til at man faktisk også har lyttet til forslaget.
Det kan godt ske, at vi var de første til at rejse det, men jeg tror, at vi er mange herinde, som faktisk har haft det sådan med de borgerforslag, som vi nogle gange følte at vi af andre hensyn – ikke indholdsmæssigt, men af andre hensyn – var nødt til at være forbeholdne over for eller i andre situationer direkte var nødt til at stemme imod, at det ikke var sådan, man behandlede et borgerforslag værdigt.
Så sammen har vi ønsket, at når folk rent faktisk bruger tid og kræfter på at stille et borgerforslag, har det været vigtigt for os at kunne sige, at så skal det også behandles med en vis form for værdighed.
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-29:
Selv om det nogle gange går hurtigt med ændringer i mandattallene herinde i Folketinget, skal man lige vænne sig til, at man her i dag skal tale efter SF; men det har jo så udelukkende noget at gøre med, hvem der er til stede i salen.
Vi bakker også op om det forslag, der ligger her.
Jeg synes, at det jo er fantastisk, at hele tanken omkring borgerforslag ubetinget har været en udvidelse og en berigelse af vores demokrati, nemlig ved at borgerne får mulighed for direkte at kunne stille forslag herinde.
Derfor er jeg også glad for, at det, der startede som en forsøgsordning, nu også bliver permanentgjort, og at det med det her forslag efterfølgende bliver sikret, at vi løbende får en revision af ordningen, så vi kan tilpasse den.
For det er jo også udtryk for noget af det, der er det smukke ved et demokrati, nemlig at det hele tiden er dynamisk og hele tiden udvikler sig.
Der er ikke noget, der er stationært, selv om vi vedtager sådan et forslag som det her, for det er klart, at der også skal være mulighed for løbende at kunne tilrette det.
Det er der også i forbindelse med forslaget her.
Der er sket nogle tilrettelser i forhold til den oprindelige model, og jeg synes klart, at der er nogle positive ting i det – netop muligheden for at kunne lave en beretning og få kvalificeret de forslag, der bliver stillet.
Det er også bare for at påpege, at der også har ligget et dilemma i det, for det er klart, at når borgere indsamler underskrifter og får rejst et borgerforslag, er det jo også med en klar forventning om, at det er noget, der bliver taget stilling til i Folketingssalen, altså at det både bliver behandlet, men at der også efterfølgende bliver stemt om det.
Jeg synes ikke, at det har været helt ukompliceret at sige, at vi skulle indføre den her mulighed, for man kunne også frygte, at det bare førte til, at hver gang der var et borgerforslag, som man syntes var lidt ubehageligt at skulle tage stilling til, eller hvor det kunne være ubehageligt at skulle stemme nej i sidste ende, fordi man ikke alligevel vil stemme ja, så kunne man bare vedtage en beretning og ligesom få det skudt til hjørnespark.
Jeg er ret tilfreds med den model, der er blevet valgt her, hvor det også stadig væk klart er hensigten, at der skal afgives en betænkning, og at forslaget skal sættes til afstemning, men at man i de tilfælde, hvor man kan vedtage noget, som er politisk fremadrettet, altså hvor man ligesom forpligter sig til, at det er noget, der skal arbejdes videre med politisk, så er der nemlig muligheden for at lave en beretning.
For der kan jo nogle gange være ting i et borgerforslag, som gør, at man ikke bare kan stemme for det, fordi det kan handle om finansiering eller om nogle konkrete udfordringer med udformningen.
I det hele taget vil vi fortsat bakke op om den ordning med borgerforslag, der er, fordi det er udtryk for, at demokratiet er dynamisk, og at vi også har muligheden for konstant at udvide demokratiet og de demokratiske rettigheder for borgerne.
Mai Mercado (KF), 2022-03-29:
Jeg skal starte med at give en hilsen fra Venstre, som også bakker op om lovforslaget.
Og så vil jeg også kvittere for det store arbejde, der er blevet lagt i Udvalget for Forretningsordenen, med det her lovforslag.
Sådan set
har vi jo været igennem en længere proces, hvor vi har tilladt os igennem flere uger og måneder at reflektere over, drøfte og debattere, hvordan vi får gjort vores borgerforslagsordning bedre, og jeg synes, at det, vi er kommet op med, er en styrkelse af borgerforslagsordningen og er med til at kvalificere ordningen.
Der er dels det her med at give muligheden for, at man kan stille afklarende spørgsmål, inden det ryger i salen til en førstebehandling – det er ganske fint – dels er der den mulighed at kunne stille ændringsforslag, som også vil kunne kvalificere eksempelvis et lidt tvetydigt formuleret borgerforslag; og endelig er der også muligheden for at lave en beretning, uden at borgerforslaget bliver sendt til afstemning.
Jeg er faktisk meget enig i det, som Enhedslistens hr. Peder Hvelplund lige var inde på, nemlig at man jo et eller andet sted godt kan frygte, at det vil kunne betyde, at man vil kunne trække noget kraft ud af nogle af de sådan lidt ømtålelige debatter.
Omvendt er det jo også vigtigt at sige her fra Folketingets talerstol, at det stadig væk vil være et flertal i Folketinget, som skal levere stemmer til sådan en beretning.
Og jeg ser egentlig, at mulighederne er større end farerne, nemlig mulighederne for, at man med en beretning kan pålægge en minister en handling, at man kan nedsætte en ekspertgruppe, at man kan få ministeren til at indkalde til forhandlinger ovre i ministeriet, sådan at man faktisk får en direkte opfølgning på de borgerforslag, og sådan at det ikke bare handler om at stemme rød og gul eller grøn på knapperne.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-03-29:
Jeg skal gøre det kort og sige, at Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Uffe Elbæk (FG), 2022-03-29:
Jeg har også nærmest lyst til at sige det lige så kort som ordføreren for Dansk Folkeparti, nemlig at jeg er fuldstændig enig i lovforslaget.
Men jeg har alligevel lyst til lige at knytte nogle få kommentarer til det.
Der er nogle af os, der virkelig har siddet i mange timer hernede og egentlig havde lyst til at bruge meget krudt på at diskutere erfaringerne med borgerforslag.dk, og jeg har om nogen fulgt borgerforslag.dk helt fra den allerallerspædeste start.
Og det er jo også et eksempel på, at en idé i første omgang blev afvist, og så fremsætter man den igen, og så bliver den sådan kantet lidt til, og tredje gang er så lykkens gang, og så har vi fået borgerforslag.dk.
Og i starten var der absolut flere af vores kollegaer herinde, som ikke sådan lige syntes, det var deres kop te.
Men i dag tror jeg at de fleste af os har det sådan, at det er kommet for at blive.
Altså, det er blevet et demokratisk værktøj, der gør, at vi kan tage nogle diskussioner hernede i salen inspireret af, hvad det er for nogle diskussioner, der foregår ude i det øvrige samfund.
Nogle gange, når jeg er blevet interviewet af journalister, har de sagt: Jamen er det en succes – der er så mange, der sender borgerforslag ind, og så er der et mindre antal, der kommer ned i salen, og hvor mange er det egentlig, der bliver vedtaget?
Når jeg kigger på det, er der jo mange positive sidekonsekvenser af borgerforslag.dk, for man kan ikke bare aflæse det af, om de bliver vedtaget hernede i salen.
Et godt eksempel er forslaget om uddannelsesloftet, som jo i første omgang blev afvist af et politisk flertal.
Så gik der et år, og så havde diskussionen alligevel lejret sig, og Socialdemokratiet ændrede holdning til uddannelsesloftet.
De lavede et borgerforslag, i første omgang blev det afvist af et flertal herinde, men så et år efter ender det faktisk med, at der kommer en ny lovgivning.
Det er en af de ting, vi kan se er kommet ud af borgerforslag.dk.
Noget andet er jo, hvad det gør ved os i partigrupperne.
Ordføreren for Konservative nævnte, at der nogle gange var nogle emner, som vi nok ikke havde taget fat på eller diskuteret, hvis borgerforslag.dk ikke havde eksisteret.
Et af dem var f.eks. omskæring af drengebørn.
Det gav i hvert fald en gevaldig diskussion internt i vores egen partigruppe, og vi blev nødt til at hente eksperter ind, der var for og imod.
Det vil sige, at det, som der er mange uden for Folketinget der af gode grunde jo ikke ser, er, hvad idéerne og forslagene på borgerforslag.dk prikker til i forhold til en vigtig politisk diskussion internt i partigrupperne. Så det er med til at ilte vores politiske debat både hernede i salen, men også ude i grupperne.
Så jeg er simpelt hen bare så glad for, at vi har fået borgerforslag.dk, og jeg går fuldstændig ind for de ændringer, der er foreslået i lovforslaget – det var svært at sige; det er efterhånden sent på dagen, men vi bakker op.
Stén Knuth (V), 2022-03-29:
Tak for det, formand, og tak til ministeren for talen.
Det er sikkert derfor, at der ikke er fyldt med folketingsmedlemmer.
Vi går alle sammen ind for det, som ministeren også taler om, nemlig at foreningerne derude skal have så lidt bøvl som overhovedet muligt, sådan at de kan drive deres aktiviteter for de medlemmer, som de nu engang har.
Jeg er også glad for, at ministeren synes, at det er sympatisk, og at ministeren på lange stræk kan støtte op omkring det her forslag.
Men hvis det nu er sådan, at det her forslag faktisk gør det nemmere for foreningerne, hvorfor støtter Socialdemokraterne det så ikke?
Hvis vi kigger på konkurrencen, som kan blive inddæmmet, og hvis det her ikke koster noget, hvorfor er det så, at Socialdemokraterne er imod det her forslag?
Jeppe Bruus (S), 2022-03-29:
Når jeg mener, at det er sympatisk, er det også, fordi ordføreren går meget op i foreningers vilkår, og jeg synes virkelig, at det er sympatisk.
Vores udfordring her, som jeg også forsøgte at skitsere i talen, er jo det med, at nogle foreninger så vil kunne udkonkurrere en almindelig privat virksomhed, en lokal virksomhed eller noget andet.
Det er det, der grundlæggende set er udfordringen ved beslutningsforslaget her.
Altså, hvis det er nemmere for skattevæsenet at administrere, og hvis der er mindre administrativt bøvl for foreningerne, så er jeg stor tilhænger af det.
Hagen ved det her beslutningsforslag er, at man jo for at gøre noget, der virker sympatisk, skaber en uhensigtsmæssig konkurrencesituation, som gør, at nogle foreninger, som måske falder uden for den kategori, som vi normalt tænker de tilhører, vil få en fordel i forhold til at kunne udkonkurrere tilsvarende private virksomheder.
Mai Mercado (KF), 2022-03-29:
Det er egentlig en kommentar og ikke så meget et spørgsmål.
Det er egentlig bare for at rette en tak til SF, for det var faktisk SF, som var det første parti i Udvalget for Forretningsordenen til at sige: Hør, skulle vi ikke tage og kvalificere den her borgerforslagsordning, så den bliver bedre?
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-03-29:
Mange tak.
Vi har lige hørt ordføreren for Socialdemokratiet remse op, hvor mange borgerforslag der rent faktisk har været, og hvor mange der er blevet gennemført og behandlet, og det viser jo, at vi i Danmark har taget borgerforslagene til os, og at de faktisk også bidrager til at øge den demokratiske udvikling i vores arbejde.
Udvalget for Forretningsordenen har overvejet, om man kan imødekomme de udfordringer, som der har været i forbindelse med borgerforslag.
De varierer jo ganske kraftigt i forhold til præcision, i forhold til hvad der ønskes ændret, i forhold til hvordan de kan gennemføres, og i forhold til hvilke konsekvenser de kan have.
Sådan er det med borgerforslag.
Det er også vanskeligt at opstille egentlige kvalitetskrav for borgerforslag – det kan være juridiske eller økonomiske konsekvensvurderinger – uden at nogen borgere, som har stillet forslagene, vil få begrænset deres mulighed for at benytte ordningen eller for at kunne give udtryk for nogle forhold i samfundet, som de ønsker der skal sættes fokus på af Folketinget.
Samtidig hermed skal man ikke være blind for, at en kvalitetsvurdering let kan blive opfattet som det at ville sætte et politisk præg på forslaget, og at et sådan krav til en vis grad vil sætte Folketingets Administration i en uhensigtsmæssig rolle.
Udvalget for Forretningsordenen har foreslået nogle ændringer, og jeg vil bare sige, at fra SF's side synes vi, det er nogle gode forbedringer og opstramninger på en rigtig god ordning, vi har i forhold til borgerforslag, og vi kan fuldt ud støtte op omkring forslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-03-29:
Jeg forstår godt, hvor man vil hen med det, men jeg synes jo, som jeg også nævnte i min tale, at vi har et kæmpe borgerting, altså netop den danske befolkning, virksomhederne derude, interesseorganisationerne.
Altså, vi oplever jo alle sammen, at de faktisk også derude kommer med noget, som der er konsensus om.
Nogle gange kommer Dansk Industri måske sammen med fagbevægelsen og siger: Vi har indgået et kompromis; det er det, vi lægger frem.
Og så lytter vi typisk også mere, fordi de faktisk kommer med noget på bordet til os.
Og sådan er det jo på tværs af mange organisationer, hvor vi nogle gange bliver overraskede: Gud, kan de blive enige om et eller andet!
Og det kan de jo nogle gange godt.
Tit er de helt uenige, og så må vi jo tage stilling.
Men jeg oplever det faktisk ikke som et kæmpe behov, at vi skal lave et borgerting med 100 mennesker, når vi nu har et med flere millioner, som faktisk kommer med forslag, tit også gennemarbejdede forslag, hvor de laver kompromiser internt.
Altså, vi har medieforhandlinger nu, hvor Danske Medier, som er deres brancheorganisation, faktisk har lavet et kompromis på tværs af alle aviser, selv om de har vidt forskellige interesser.
Om det er et meget lille medie eller et meget stort medie, eller om de er under den ene ordning eller den anden ordning, så har de faktisk lavet et kompromis, hvor de kommer og siger: Se, det her vil vi faktisk gerne have gennemført.
Havde vi brug for et borgerting, som så skulle komme med et udspil om mediepolitikken?
Nej, det tror jeg ikke det var blevet bedre af.
Jeg synes faktisk, at det, vi har i dag, fungerer okay.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-03-29:
Jeg er enig i, at hele partsorganiseringen er et fantastisk eksempel på konsensusdemokrati og det, vi kan, og det, der også gør os stærke som samfund – og også andre elementer i det.
Nu åbnede ordføreren selv diskussionen i forhold til magtudredningen og det, som jeg håber bliver et ad hoc-udvalg, der nedsættes dér.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-03-29:
Jo, jeg er helt åben for, at vi skal inddrage borgerne så meget som muligt, men et egentligt borgerting tror jeg ikke er vejen frem.
Så der er ikke nogen grundlæggende uenighed, for selvfølgelig skal vi inddrage folk.
Jeg tror bare ikke, det er den bedste måde at dele folk op efter køn, alder, indkomstforhold og sociale forhold og sådan noget, hvor man siger: Det er de her 100 mennesker, der skal rådgive os.
Hvorfor kunne det ikke lige så godt være 1.000 andre – folk fra Holstebro eller andre steder på tværs af landet?
Eller det kunne måske kun være unge på tværs af politiske skel?
Der oplever vi jo også, at ungdomspartierne finder sammen nogle gange.
Jeg synes faktisk, det fungerer godt nok i dag.
Altså, jeg har ikke behov for, er det sådan lige specifikt skal være 100 mennesker eller 200 mennesker, eller hvad det skal være – det har jeg altså ikke.
Uffe Elbæk (FG), 2022-03-29:
Tak for det, og også tak for den debat, vi har haft.
Så jeg kan i hvert fald på egne vegne sige, at jeg har været rigtig glad for den debat, vi har haft, også omkring borgerting.
Jeg har lyst til at slå nogle ting fast omkring borgerting, for jeg kan høre, at der stadig væk er noget usikkerhed om, hvad sådan en størrelse kan, og hvad det er for nogle rammer og principper, den arbejder inden for.
Det er så også det, der er det nye i det forslag, der ligger nu, nemlig at det er understreget, hvor meget det er forankret i Folketinget.
Så kan der være en pointe fra ordføreren fra Dansk Folkepartis side i, om man kan sige, at man forpligter sig til det, altså om den formulering er hensigtsmæssig at bruge i forhold til grundloven og sådan noget.
Og der må jeg sige, at de finere detaljer har jeg ikke styr på.
Men det, der ligger i det, er jo, at vi som folketingsmedlemmer vitterlig tager de anbefalinger alvorligt, som kommer, overvejer dem og tænker os godt om, når der kommer en anbefaling fra et borgerting.
Så var der også fra ordføreren for Dansk Folkeparti nogle kommentarer om de 100 mennesker, som vi har foreslået måske var en størrelse, som et borgerting kunne rumme.
Det skal lige siges, at det jo nærmest direkte er taget fra borgertinget i Irland og Frankrig, som også har brugt borgerting.
Så det er i princippet også et uddannelsesforløb for de repræsentanter, der sidder i borgertinget.
Hvad kommer der så ud af sådan et borgerting?
Som sagt er der eksempler herhjemmefra: Københavns Kommune har brugt det i forbindelse med trafikplanlægningen af indre by, og lige nu har de nedsat et borgerting i forhold til en meget konfliktfyldt sag i København, nemlig Lynetteholmen; Albertslund Kommune planlægger at lave et fast borgerting.
Så på den måde er der eksempler.
Jeg mener endda også, at Radikale Venstre som parti har nedsat egne borgerting, så partierne er også begyndt at bruge selve den arbejdsmetode.
Hvis man skal forholde sig til klimaudfordringerne, at benzinen bliver dyrere, hvad betyder det så i forhold til sociale konflikter i samfundet?
I Irland har man arbejdet med et for dem meget, meget følsomt emne som abortspørgsmålet, og det var meget følsomt, i og med at Irland er et katolsk land,
men alligevel kom borgertinget frem med en løsning, som blev godkendt og taget til sig af parlamentet i Irland.
Det er jo meget besnærende – vi skal bare kalde det noget rigtig, rigtig kedeligt, så går det igennem her i Folketingssalen.
Og jeg synes faktisk, at der også var en anden pointe, nemlig at når jeg nogle gange kigger ud i kommunerne, ser jeg bare både en nysgerrighed og en risikovillighed til at gribe nogle af de her problemstillinger på en helt anden måde, end vi gør herinde i Folketinget.
Så igen vil jeg sige: For at vi ikke tror, at vi er verdensmestre i det hele, så er det altså bare meget godt at kigge ud og se, hvad andre gør.
Og så kan man jo knytte an til vores diskussion lige før omkring et center for demokratiudvikling.
Vi skal have viden ind og ny viden ind, og vi skal lade os inspirere, og så skal vi aldrig tro, at det, vi gør nu, er det bedste af det bedste, for vi kan altid gøre det bedre.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-03-29:
Man kan faktisk også hente inspirationen lige uden for hoveddøren.
Så må vi jo også – det var ligesom også konklusionen på den forrige debat – så se, om vi kan gøre det, om vi kan snitte det til på en anden måde, så flere måske kan se sig selv i det.
Det vil i hvert fald være opfordringen, at vi også går videre med det.
Uffe Elbæk (FG), 2022-03-29:
Lige nøjagtig.
Uffe Elbæk (FG), 2022-03-29:
Jeg kan også skrive under på, at jeg har nogle kvalificerede kollegaer, og at vi gør det rigtig godt.
Men min tilgang er, at vi kan gøre det bedre, og det, som jo nogle gange bliver vores fælles fortælling, er, at den udgave af Folketinget, vi kender i dag, er den bedst mulige, og at det aldrig kan blive bedre.
Og der kigger jeg ud i verden og ser, at der er andre parlamenter, der gør det på andre måder, og nogle af de måder, de gør det på, kan vi godt lære af.
Det er jo det, centerets opgave er.
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-03-29:
Jeg er helt enig i ordførerens analyser – alle sammen.