runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2017-05-17:
Tak for spørgsmålet.
Jeg skal beklage, at jeg ikke var her.
Jeg havde fået en information om, at der var byttet rundt på rækkefølgen.
Jeg var inde bagved, men havde fået en anden information.
Det beklager jeg meget.
Det skal ikke ske igen.
Det er også et problem, som jeg tager alvorligt.
Men vi skal også være opmærksomme på – og jeg synes også, vi havde en god drøftelse af det i udvalget i går, både ved den tekniske gennemgang og også på det samråd, der blev afholdt i går i Sundhedsudvalget om det – at tvang desværre i nogle tilfælde kan være nødvendigt, også over for børn og unge med alvorlige psykiske lidelser, men at det selvfølgelig er vigtigt, at tvang først kommer på tale, når alle andre muligheder er afprøvet, og at de tal, som spørgeren refererer til, i den nye monitoreringsrapport også dækker over, at der er ændret praksis på området, og at man derfor har en anden opgørelsesmetode nu end tidligere.
Man skal selvfølgelig være bevidst om, at noget af stigningen, som Sundhedsstyrelsen også redegjorde for, kan dække over det.
Når det så er sagt, er jeg enig med spørgeren i, at det her er noget, vi er nødt til at være meget opmærksomme på.
Det er også noget, jeg som minister er opmærksom på.
Det er noget, Sundhedsstyrelsen allerede har taget op i den taskforce, de har oprettet sammen med regionerne, for at sikre, at den fælles målsætning, vi har, om at nedbringe tvang i psykiatrien frem mod 2020 – en halvering – også bliver opfyldt.
For det er jo noget af det, der skal til for at sikre, at der er færre børn og unge, der overhovedet stifter bekendtskab med hospitalspsykiatrien og kommer ind i de tvangsbehandlingsforløb, som vi desværre ser nogle steder.
Liselott Blixt (DF), 2017-05-17:
Jeg synes jo bare, det er bekymrende, at vi oplever en stigning, både i forhold til psykiske lidelser, men også i forhold til den tvang, der opstår.
Spørgsmålet er, om man har fokuseret forkert.
I de snart 10 år, jeg har været sundhedsordfører, er det noget, vi har været opmærksomme på.
Der er blevet sat penge af til det.
Vi har prøvet at lave tiltag, som ministeren også er inde på, med forløbspakker.
Alligevel ser vi de her sager.
Så sent som i dag har Ombudsmanden været ude at sige, at blandt de børneinstitutioner, man besøgte sidste år, var der flere, der havde tvang over for børn under 15 år.
Vi kan se, at der er regioner, der faktisk har gode tiltag.
Og så tænker jeg: Hvorfor lærer de andre regioner så ikke af det?
For der er jo kæmpe stor forskel, som vi også så i går, på, hvilke regioner der har høje tal, og hvem der har lave tal, samt hvor man går ind og gør noget beskyttende.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-05-17:
Det er jo bl.a. derfor, der netop er lavet en taskforce i Sundhedsstyrelsen.
Det er for at sikre, at de steder, hvor vi har gode erfaringer – de afdelinger, hvor tvangen er blevet nedbragt, og hvor vi kan se, at tingene fungerer – også får deres erfaringer og deres metoder og teknikker udbredt til nogle af de andre afdelinger.
Taskforcen handler jo også om politisk at få fulgt op over for regionerne de steder, hvor det ikke er godt nok.
Og som spørgeren også indikerer, er der jo meget stor forskel på, hvor meget tvang der bliver anvendt.
Bl.a. kan vi desværre se en meget stor stigning i Region Midtjylland, både i voksenpsykiatrien og i børnepsykiatrien, og det synes jeg er meget bekymrende.
Det er noget af det, som både jeg som minister politisk vil tage op med regionerne, men som Sundhedsstyrelsen også allerede på de møder, de har haft med regionerne, følger op på.
For det er ikke acceptabelt.
Liselott Blixt (DF), 2017-05-17:
For Dansk Folkeparti betyder det her med børn og unge noget.
Det er faktisk her, vi kan forebygge og gøre noget, så vi sikrer, at de her børn og unge bliver en del af vores samfund, at de bliver en del af det sociale miljø, som vi har, og kan komme ud og være noget i stedet for at være nogle af dem, der bliver gengangere i psykiatrien.
Først der bliver de indlagt.
Hvorfor går vi ikke ind og siger, at vi gør noget mere allerede fra start af?
Man har jo nogle eksempler.
Jeg ved, at der i Herning er nogle eksempler, hvor man går ud og hjælper dem i kraft af headspace.
Det er jo netop nogle af de steder, hvor man gør noget.
Men det er satspuljemidler, som man skal kæmpe om, og i dag er det så en fond, der også er gået ind og har støttet op, fordi det er nogle forældre, der selv har haft et barn.
Det er jo ikke meningen, at midlerne i et dansk sundhedsvæsen skal komme den vej fra.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-05-17:
Jeg er helt enig med ordføreren i, at headspace er et meget godt eksempel på noget, der virkelig fungerer, og hvor vi også arbejder forebyggende.
De forløbsprogrammer, vi har aftalt i fællesskab – og ja, det er så i regi af satspuljen, vi har afsat penge – er jo bl.a. målrettet børn og unge med spiseforstyrrelser for at se, om vi ikke kunne arbejde langt mere forebyggende, end vi gør i dag, så vi ikke kommer i de her situationer, hvor man netop skal tvangsindlægges og måske endda også tvangsfodres.
For det er også med til at sætte ar på sjæl og krop for nogle af de børn, der er igennem det.
Der er det vigtigt, at vi bliver langt bedre til at arbejde forebyggende på området.
Det samme gælder de forløbsprogrammer, vi har aftalt i forhold til ADHD, depression og angst: at vi der bliver bedre til at forebygge, end vi har været hidtil.
Liselott Blixt (DF), 2017-05-17:
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren: Nu her til efteråret har vi i Sundheds- og Ældreudvalget besluttet at vi vil lave en konference, hvor vi netop får børne- og ungepsykiatrien på dagsordenen og ser, hvad det er, vi kan gøre.
Vi kunne godt tænke os i Dansk Folkeparti at få lavet en handlingsplan på børne- og ungeområdet.
Er det noget, som ministeren vil se med positive øjne på?
Inger Støjberg (V), 2017-05-17:
Jeg mener rent faktisk, at det er ret vigtigt at have en politifaglig vurdering ind over.
Det var vist også det, jeg startede med at svare, altså at det er en politifaglig vurdering, der langt hen ad vejen skal ligge til grund.
Der må man altså bare sige, at der kan være situationer – mig bekendt – hvor baglandskontrol er lige så effektivt som grænsekontrol.
Det er klart, at grænsekontrol i en tid, hvor der er en meget stor tilstrømning af f.eks. asylansøgere eller folk, der ønsker at rejse igennem Danmark for så måske at komme til Sverige eller andre steder, så godt kunne være det foretrukne, og det er jo så det, vi har nu.
Vi har grænsekontrol nu, og vi har lige forlænget det.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-05-17:
Tak for besvarelsen.
Nu har det jødiske samfund jo oplevet rigtig mange ting på det sidste, og set i lyset af, hvor få danske jøder der er, så er det jo ganske alvorligt.
Altså, vi har set angreb på den jødiske skole og hærværk mod den jødiske slagter, en proisraelsk demonstration måtte evakueres fra Christiansborg, og vi har haft en underskriftindsamling mod navngivne jødiske journalister.
Og vi har haft overfald på danske jøder og også et drab på en ung jødisk mand.
Er ministeren enig i, at vi står med en særlig udfordring, som jo ikke alene kan løses med en imamlov?
For den her gang var det godt nok en udenlandsk imam, der opfordrede til drab på jøder, men for ikke så lang tid siden havde vi jo en dansk imam i Grimhøjmoskeen, der sagde stort set det samme.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-17:
Jeg er enig i, at vi har en særlig udfordring her.
Nu nævner spørgeren selv en række eksempler, og det er jo også det, der gør, at vi er i en meget tæt dialog med det jødiske samfund om sikkerhed.
Det er faktisk tilfældet.
For de eksempler, der bliver nævnt her, gør jo netop, at vi skal være meget opmærksomme på, hvordan udviklingen i det her er, og hvad det er for nogle tiltag, der er brug for.
Og det gør vi, og der er løbende kontakt.
Så det er et område, der kræver en særlig opmærksomhed.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-05-17:
Spørgeren.
Noget af det, der har været fremme i debatten omkring den her imam, der har opfordret til drab på jøder, er, at det jo ikke kun handler om drab, men også en generel stigmatisering af et mindretal.
Derfor vil jeg gerne spørge justitsministeren om noget.
Når man skal komme efter de her mennesker, kan man bl.a. bruge racismeparagraffen.
Og som jeg forstår det, kan jeg læse, at hr. Naser Khader fra De Konservative mener, at den skal afskaffes, og det mente den tidligere konservative formand, Lars Barfoed, også.
Hvad mener justitsministeren om racismeparagraffen?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-17:
Det er meget klart i De Konservatives program og i vores »Vision 2034«, at vi som parti mener, at den skal afskaffes.
Jeg tror, hvis jeg skal være helt ærlig, at der er mange måder at komme efter de her typer på.
Jeg synes ikke nødvendigvis, at det hviler på en racismeparagraf.
Vi skal ikke føre kampen ind i vores egen lejr, tænker jeg.
Jeg tror, det er rigtig vigtigt, at vi alle sammen står sammen om at bekæmpe de her typer med alle midler, så det jødiske samfund kan føle sig tryg og sikker i Danmark.
Jeg er helt sikker på, at der findes måder at komme efter dem på – på den ene eller den anden eller den tredje måde.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-05-17:
Jeg tænker, at der i hvert fald bliver en mulighed mindre, hvis man også afskaffer racismeparagraffen.
Det jødiske samfund har jo også brugt den her mulighed, som racismeparagraffen giver, for at komme efter de her imamer.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-17:
Nej, det er ikke en drøftelse, regeringen har haft, og det er ikke en plan, som regeringen har eller har lagt frem.
Nu blev der henvist til hr. Naser Khader, og jeg gik ud fra, at jeg også lidt blev spurgt som konservativ partiformand om, hvor partiet står.
Men uanset hvad er jeg sikker på, at spørgeren og jeg er fuldstændig enige om, at vi, uanset hvilken paragraf vi har, skal komme efter de her typer.
Karina Due (DF), 2017-05-17:
Finder ministeren det hensigtsmæssigt i et homogent samfund, at der er kønsopdelte svømmehaller?
Tak for det, fru formand.
Finder ministeren det hensigtsmæssigt i et homogent samfund, at der er kønsopdelte svømmehaller?
Inger Støjberg (V), 2017-05-17:
Jeg har sagt det før, og det mener jeg bestemt også nu: Det er et helt forfejlet særhensyn at tage, og jeg mener ikke, at det på nogen måde fremmer integrationen i Danmark.
Det er en kæmpestor fordel, hvis man kan svømme, men man kan godt leve og bo her uden at kunne.
Men man kan ikke med mening leve og bo i Danmark, hvis ikke man forstår, hvad ligestilling er.
Og ligestilling er bl.a., at vi dyrker idræt og andre fritidsaktiviteter sammen.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-17:
Den slags udtalelser er udtryk for et had, som vi aldrig skal acceptere slår rod her i Danmark.
De har ikke nogen plads i det danske samfund.
Det har det jødiske samfund derimod.
De har været en del af Danmark i flere hundrede år, og vi er i løbende dialog med det jødiske samfund.
Så sent som den 17. marts i år besøgte jeg det jødiske samfund her i København, da jeg besøgte synagogen i Krystalgade, hvor vi havde en god drøftelse af bl.a. deres sikkerhed, både der, men også mere generelt.
Regeringen skærpede også sidste år lovgivningen med den såkaldte imamlov, som strammer grebet om dem, der som led i religiøs oplæring undergraver vores love og værdier ved at billige strafbare handlinger som f.eks. drab.
Myndighederne ser med meget, meget stor alvor på disse sager.
Benny Engelbrecht (S), 2017-05-17:
Vil ministeren henset til ministerens eget svar på spørgsmål 305 til Finansudvalget, hvorefter man i 2016 ikke havde den offentlige vækst, som den daværende Venstreledede regering lagde op til, forholde sig til, om den nuværende regering forventer at kunne leve op til det meget beskedne vækstmål i offentligt forbrug på 0,3 pct.?
Tak, formand.
Vil ministeren henset til ministerens eget svar på spørgsmål 305 til Finansudvalget, hvorefter man i 2016 ikke havde den offentlige vækst, som den daværende Venstreledede regering lagde op til, forholde sig til, om den nuværende regering forventer at kunne leve op til det meget beskedne vækstmål i offentligt forbrug på 0,3 pct.?
Kristian Jensen (V), 2017-05-17:
Jeg vil gerne starte med at gencitere de sidste halvanden linje af svaret på spørgsmål 305.
De lyder sådan her: »Det bemærkes, at der er tale om foreløbige regnskabstal for 2016, som kan ændre sig i forbindelse med kommende revisioner.«
Det synes jeg det er vigtigt lige at lægge mærke til.
Jeg kan bare sådan til baggrund nævne lidt om, hvordan det har været over de seneste små 10 år.
Her har der fra de foreløbige regnskabstal til de endelige regnskabstal været udsving på helt op til 4 mia. kr., og i det senest afsluttede regnskabsår var der et udsving på over 1 mia. kr. fra det foreløbige tal, som var vurderet til 519 mia. kr., til det endelige, der blev vurderet til over 520 mia. kr.
Når det er sagt, er det jo sådan, at når vi har sagt, at det er en vækst på 0,3 pct., er det den vækst, vi vil lægge ind og vurdere efter, når vi laver vores vurdering af, hvad der skal gå fra det ene finansår til det næste finansår.
Det laver vi jo en politisk aftale om.
Det laver vi en vedtagelse i Folketinget om, når vi i 2017 vedtager finansloven for 2018
og i 2018 finansloven for 2019 osv. fremadrettet.
Når det er gjort, vil der jo ligge det i det, at vi på det tidspunkt ikke ved præcis, hvad det kommende års bruttonationalprodukt bliver.
Vi ved ikke præcis, hvad væksten er i forhold til BNP, for vi kender ikke BNP.
Derfor er det ikke sådan, at vi kan styre hvert eneste år så præcist, som man kunne ønske at gøre det, når man sidder og laver sin opgørelse.
Men jeg er ret sikker på, at med de udsving, der kan være fra år til år, vil man over en årrække kunne se, at regeringen meget klart vil kunne styre efter, at vi har et grundlæggende udgangspunkt for væksten i det offentlige forbrug på 0,3 pct., og dertil kommer en sikkerhedspulje, som der har været, og dertil kommer de midler, der kan blive frigjort ved at gennemføre reformer eller andet, som så kan reinvesteres, så pengene kan bruges bedre andre steder i den offentlige sektor.
Benny Engelbrecht (S), 2017-05-17:
Det er fuldstændig rigtigt, at der er en usikkerhed.
Det anerkender jeg til fulde, og ikke mindst kunne man se, at nogle af de justeringer, som blev gennemført af opgørelserne for nogle af de forgangne år, pludselig viste, at der faktisk havde været en ganske anden udvikling i både det offentliges økonomi og i væksten i samfundet, i forhold til hvad man egentlig gik og havde af forventninger.
Det var sådan en ret usædvanlig hændelse, hvis jeg forstår Danmarks Statistik ret.
Det er ikke noget, de går og oplever hver dag, at der sker så store udsving, som der skete i den justering, der blev foretaget i efteråret.
Det tror jeg er et område, vi har haft besøgt en hel del gange, også i samråd og andet, så det er bare for at minde om, at det er en debat, vi har haft, og ja, der kan være en usikkerhed.
Men det vidner vel også bare om, at når den tidligere Venstreledede regering – Lars Løkke Rasmussen II-regeringen må det være – havde en målsætning om vækst i det offentlige forbrug, som lå højere end det, som den nuværende trepartiregering, VLAK-regeringen, har, og man så i hvert fald foreløbig lander på noget, der nærmest ligner, hvad man gik til valg på, altså nulvækst i den offentlige sektor, så kan man vel godt som finansminister og i øvrigt som betragter af den offentlige økonomi have en bekymring for, at det så, når man har et udgangspunkt, der hedder 0,3, ender med at være endnu lavere i de reelle opgørelser.
Jeg er enig i, at der er forskel på, hvad vi budgetlægger, og hvad det så er, det reelt er.
Men hvordan vil ministeren egentlig forklare det til de parter, der har været med til at indgå finansloven, og her tænker jeg selvfølgelig især på regeringens støtteparti, som jeg ikke antager er specielt glade for, hvis væksten i den offentlige sektor er neutral, nulvækst eller 0,1?
Kristian Jensen (V), 2017-05-17:
Jeg tror, man først og fremmest skal kigge på, hvad det er, danskerne oplever.
De oplever jo ikke en procentvækst på 0,1, 0,2, eller 0,3 fra det ene år til det andet.
De oplever, om der er hjemmehjælpere, de oplever, om der er dagplejere, de oplever, om der er folkeskolelærere, de oplever, om der er sygeplejersker på vores universitetshospitaler og på alle mulige andre hospitaler til at tage sig af dem, når de har brug for det.
Og det er jo det, vi undervejs har sørget for der vil være mulighed for.
Når vi lægger de her skøn ind, aftaler vi, præcis hvad det er, der skal bruges, og det er der mulighed for at bruge.
Når der i 2016 har været et mindre forbrug end forventet, hviler det på, at kommunerne har haft driftsudgifter, der er markant lavere end det, vi egentlig lagde op til
, og man må ude i den enkelte kommune forklare, hvorfor man har valgt den prioritering af drifts- og anlægsudgifter.
Det er den enkelte kommunes valg, og vi har accepteret, at det er inden for den samlede økonomiske ramme, selv om det ikke var det, vi havde aftalt med dem.
Benny Engelbrecht (S), 2017-05-17:
Jeg synes nu ellers, at jeg har observeret, at finansministeren har været ret kradsbørstig, i forhold til at kommunerne har anvendt mere på anlægsdelen, men det er så en helt anden side af sagen.
Vil ministeren virkelig mene, at det ikke er sådan, at kommunerne også er nødt til at have en vis forsigtighed, i forhold til hvordan de anvender rammemidlerne?
Altså, når man tager i betragtning, at der bl.a. har været et omprioriteringsbidrag, så er der vel god grund til, at kommunerne har været lidt forsigtige, når det handler om servicerammen.
Kristian Jensen (V), 2017-05-17:
Det er sådan, at kommunerne har været meget forsigtige i forhold til servicerammen og så har flyttet pengene over i anlægsrammen, og det har de jo gjort ud fra den betragtning, at de ikke tog den aftale, der blev indgået, særlig alvorligt.
Det er jeg ked af.
Vi har sådan set lavet nogle aftaler med kommunerne, for at både anlæg og service skal passe til den økonomi, der er i samfundet generelt, og vi har jo investeret på en række områder – vi har investeret 7 mia. kr. ekstra i SKAT, vi har investeret i sundhedsvæsenet, vi har investeret i folkeskolen, og vi investerer mere i folkeskolen med en pulje til de skoler, der har de største udfordringer.
Så vi ønsker sådan set at investere i at løfte servicen rundtomkring.
Der forventer jeg så også, at det giver sig udslag i, at man holder sig inden for de rammer, der bliver fastsat, og derfor håber jeg sådan set, at den her udvikling fremadrettet kommer til at vise, at de rammer, vi fastsætter, også giver den vækst i det offentlige forbrug, regeringen har aftalt.
Benny Engelbrecht (S), 2017-05-17:
I første omgang kan vi så i hvert fald konstatere, at hvis disse opgørelsestal ender med at blive de endelige – det er der jo ingen af os der kan vide i dag – så kan vi ønske den nuværende statsminister tillykke med, at han har opfyldt valgløftet om at indføre nulvækst i den offentlige sektor.
Men jeg er dog glad for, at ministeren selv har fokus på, at det, det handler om, er borgerne, og hvordan deres oplevelse er, og jeg tror, at ministeren ligesom jeg også har oplevet at få mange borgerhenvendelser, hvor folk er utilfredse med den service, de oplever i den offentlige sektor.
Kristian Jensen (V), 2017-05-17:
I forhold til den traditionelle opgørelsesmetode, inputmetoden, er der en svag vækst på 0,1 pct., og i forhold til den nye metode, outputmetoden, er der en vækst på minus 0,1 pct.
Så vi skulle måske begge to afvente de endelige regnskabstal, og så ved vi konkret, hvad det er, vi står og diskuterer.
Det er en gang imellem bare et godt råd til mange, at når Danmarks Statistik kommer med de foreløbige tal – og det er glimrende, at de gør det, så vi får en indikator – så behandler vi det også som foreløbige tal og respekterer, at der kommer justeringer og tilpasninger, der gør, at vi så får et endeligt og mere klart billede.
Historisk set er der i forhold til samtlige år fra 2008 og fremefter sket justeringer af de foreløbige tal, så jeg venter på at få de endelige tal.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-05-17:
Hvad agter ministeren at gøre fremadrettet i forhold til, at der endnu engang bliver opfordret til drab på jøder fra en moské i Danmark?
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-17:
Er regeringen enig med sit parlamentariske grundlag, Dansk Folkeparti, i, at der er en aftale om at bygge de sidste kilometer motorvej rundt om Herning, som det fremgår af Dagbladet Holstebro den 26. april 2017?
Karina Due (DF), 2017-05-17:
Tak for det.
Jeg forstår så fuldt ud ministerens svar, men jeg forstår bare ikke, hvorfor ministeren så ikke vil være med til at lovgive om det herindefra.
Der bliver brugt den undskyldning, at det er kommunalt selvstyre, og at det må kommunerne selv finde ud af, men det er 179 mennesker, der sidder herinde, som har muligheden for at lave om på det her.
Hvorfor vil ministeren ikke være med til det?
Inger Støjberg (V), 2017-05-17:
For mig er det ikke bare et spørgsmål om kommunalt selvstyre.
For mig er det faktisk et spørgsmål om, at jeg mener, at forsvaret for de danske værdier og det frihedsfundament, som Danmark er bygget på, står stærkest, hvis det er en diskussion, vi hver især tager på uddannelsesinstitutioner, i svømmehaller, og hvor det ellers kunne være, at der var særhensyn.
For ellers kan man netop pege ind mod Christiansborg og sige: Det er noget, som de 179 har bestemt, det er faktisk ikke mig, der har fundet på, at der ikke er kønsopdelt svømning her.
På den måde kommer man til at fralægge sig ansvaret, og det synes jeg ikke om.
Jeg synes, at forsvaret for de danske værdier står stærkest, hvis vi hver især tager den diskussion, som også nogle gange er ubehagelig, i hverdagen, altså står fast på de danske værdier.
Karina Due (DF), 2017-05-17:
Det er i det her tilfælde for sent, når først problemet er der.
Det er et af de få tilfælde, hvor vi i Dansk Folkeparti faktisk rigtig, rigtig nødig vil stå i fremtiden og sige: Hvad sagde vi?
Vi prøver med en fremstrakt hånd at imødegå problemerne, inden de opstår.
Inger Støjberg (V), 2017-05-17:
Det må jeg sige at jeg synes er en lidt skuffende udtalelse, i og med at jeg faktisk har lavet stort set alle aftaler med Dansk Folkeparti.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-05-17:
Er det ministerens opfattelse, at baglandskontroller inden for Danmarks område, som EU-kommissær Dimitris Avramopoulos anbefaler som alternativ til den danske grænsekontrol, som Avrampoulos ikke ønsker at forlænge ud over den 12. november 2017, er et mere effektivt værn til at forhindre asylsøgere, kriminelle og personer, der er udvist med indrejseforbud, i at komme ind i Danmark end gængs grænsekontrol, som den i øjeblikket foretages ved den dansk-tyske grænse?
Skriftlig begrundelse
Spørgeren henviser til det forhold, at den græske kommissær for indre anliggender, Dimitris Avramopoulos, den 2. maj 2017 slog fast, at han ikke er indstillet på at forlænge grænsekontrollen mellem Danmark og Tyskland ud over forlængelsen til den 12. november 2017.
Avramopoulos peger i stedet på baglandskontroller som erstatning for grænsekontrollen.
Tak for det, og det lyder: Er det ministerens opfattelse, at baglandskontroller inden for Danmarks område, som EU-kommissær Dimitris Avramopoulos anbefaler som alternativ til den danske grænsekontrol, som Avramopoulos ikke ønsker at forlænge ud over den 12. november 2017, er et mere effektivt værn til at forhindre asylsøgere, kriminelle og personer, der er udvist med indrejseforbud, i at komme ind i Danmark end gængs grænsekontrol, som den i øjeblikket foretages ved den dansk-tyske grænse?