runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-10-07:
Mange tak.
Jeg vil starte med at sige til den tidligere ordfører, at det ikke altid gør noget, at man kun er én til at repræsentere et parti; man kan godt skabe en masse resultater alligevel.
Meget er sket siden sidst.
Det er med til at styrke samarbejdet om sagsområderne og sikre en bedre inddragelse af Grønland.
En af konklusionerne fra Grønlandsudvalgets rejse var, at der er behov for at indføre digital tinglysning.
En anden åbenlys sag var en fasttrackordning, som IA har kæmpet for i snart 4 år.
Den giver lettere adgang til udenlandsk arbejdskraft, som vi også i Grønland har brug for.
Fasttrackordningen er endelig trådt i kraft her for nylig, og det glæder vi os over.
Interessen for Grønland og for Arktis har aldrig været større.
Interessen udgør også et momentum for Grønland, og hvis vi griber muligheden, vil det skabe positive efterdønninger langt ind i vores fremtid: en stærkere økonomi, en bæredygtig turistdestination og et attraktivt investeringsland.
Det er der, vi skal hen.
Grønland har fået en ny naalakkersuisoq for udenrigsanliggender.
Det er Inuit Ataqatigiits egen formand og formand for naalakkersuisut, som nu varetager den post.
Inuit Ataqatigiit kæmper samtidig også for at skabe et trygt samfund derhjemme.
Justitsområdet er og bliver et prioriteret sagsområde for Inuit Ataqatigiit, og her vil vi gerne takke regeringen for det gode samarbejde.
De seneste par år er det lykkedes os at styrke Grønlands politi og kriminalforsorg.
Politiet har fået flere ressourcer, og aldrig før har der været så mange kommunefogeder ansat.
Det styrker trygheden i hele Grønland.
Politiet har fået etableret en ny enhed med 13 nye ansatte, der udelukkende skal behandle anmeldelser om seksuelle overgreb på børn i hele landet.
Antallet af anmeldelser om seksuelt overgreb på børn er steget med 33 pct. fra 2019 til 2020.
Det er vigtigt.
Arbejdet med kriminalforsorgen fortsætter i det kommende kriminalforsorgsforlig.
Men det er også værd at nævne, at vores aftale om rekruttering og udligningstillæg til anstaltsbetjente har betydet, at flere tidligere ansatte er vendt tilbage og nye er kommet til.
Det arbejde er vi nødt til at fortsætte med.
Endelig vil jeg på justitsområdet nævne, at vi har et arbejde foran os i forhold til at nedbringe sagsbehandlingstiderne i retterne i Grønland.
Sagsbehandlingstiderne er tre gange så lange i Grønland, som de er i Danmark.
Og kompetencerne i retterne er vi nødt til at styrke over tid, og vi er nødt til at have en debat om foranstaltningsniveauet i Grønland.
Det er en debat, som IA vil initiere i det kommende år.
Grønland og Danmarks fælles indsats mod seksuelle overgreb begået mod børn i Grønland er et stort og et banebrydende skridt i kampen for et bedre børneliv for de allermest sårbare børn i Grønland.
Så tak for det.
Der mangler fortsat flere forebyggende indsatser.
Inuit Ataqatigiit vil derfor arbejde for at etablere børnehuse i udvalgte grønlandske byer i en forsøgsperiode.
Kasper Roug (S), 2021-10-07:
Tak for svaret.
Jeg synes også, regeringen har bevist flere gange, at den meget gerne vil samarbejde på alle mulig forskellige områder, som nu kommer på Grønland.
Jeg vil godt lige sige, at jeg er vild med det, når ordføreren siger »hjemme i Grønland«.
Der er altid noget utrolig dejligt over ordet hjemme i Grønland.
Og det lyder enormt bekendt, synes jeg, når man sådan tænker på sin egen hjemegn.
Et andet emne, som jeg håber det er i orden for ordføreren jeg lige berører, er noget, som ordføreren ikke var så meget inde på, men det er et område som miljø og grøn omstilling.
Og det er jo et af de områder, hvor Grønland jo har et meget, meget stort potentiale.
Hvordan mener ordføreren vi vil kunne hjælpe hinanden med at kunne indfri de her meget, meget store potentialer, der er inden for den grønne omstilling?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-10-07:
Mange tak.
Jeg mener sådan set, at der, hvor vi kan samarbejde bedst, måske i virkeligheden er på forskningsområdet.
Og jeg ved også godt, at der er nogle forhandlinger i gang på det område, og vi har været med til at sikre penge til et center, der både kigger på klima og på, hvad det betyder for udenrigspolitikken, men også kigger på netop sikkerhedspolitikken: Er der noget der, vi kan lære noget af?
Det synes jeg kunne være interessant at uddybe, sådan så det ikke kun er amerikanske investorer, der viser interesse for at investere i forskning, men at Danmark også kommer endnu mere på banen i forhold til forskning i Grønland.
Annette Lind (S), 2021-10-07:
Tak for det.
Det er sådan, at vi også var i Kangerlussuaq, og vi prøvede at snakke med Arktisk Kommando om, hvordan det skulle være.
Hvordan ser ordføreren en værnepligtsuddannelse i Grønland, og hvordan vil man gennemføre det, hvis det er sådan, at ens regeringspartner, Naleraq, ikke er så interesseret i det?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-10-07:
Mange tak.
Jeg vil sådan set gerne give ordføreren ret i, at vi i hvert fald har behov for en erhvervspolitisk strategi for ligesom at få sat en retning.
Det er helt, helt afgørende.
Og jeg tror sådan set, at hvis man kigger i mine tidligere ordførerskabstaler, kan man se, hvor meget jeg har snakket erhvervsudvikling.
Det er sammen med uddannelse så afgørende for Grønlands udvikling.
Jeg tror, at man kommer til at se, at fiskeri også skal udvikles, for vi er en fiskerination.
Men jeg tror også, at man kommer til at se noget mere turisme – det er også derfor, at vi bl.a. peger på branding af Grønland som en del af vores finanslovsforhandlinger – og at man også kommer til at se minedrift, for på trods af at vi har sagt nej til uran, siger vi jo sådan et stor ja til minedrift i Grønland, men vi skal prøve at finde en balance der.
Vi har et helt særligt klima og helt særligt miljø i Grønland, som vi selvfølgelig skal være med til at beskytte, og jeg vil sige, at hele bæredygtighedsprincippet måske i virkeligheden er opfundet i Grønland, hvor vi netop er nødt til at tænke et par generationer frem med henblik på at sikre, at vi bevarer naturen på en ordentlig måde af hensyn til kommende generationer.
Annette Lind (S), 2021-10-07:
Tak for det, og tak for en god tale, der kom rundt om mange ting i og omkring Grønland.
For et par uger siden var vi to med Det Udenrigspolitiske Nævn i Grønland, og der havde vi jo mulighed for at snakke med mange af ordførerens partifæller, fordi de nu sidder med magten.
Vi fik også mulighed for at snakke med Muté B. Egede, som er landsstyreformand, og samtidig snakkede vi også med naalakkersuisoq for finanser, og der snakkede vi om regeringsgrundlaget, IA's regeringsgrundlag, og det var jo meget, meget smalt – det var om mange af de her bløde områder; der var ikke så meget omkring f.eks. erhverv – og der fik vi at vide, at naalakkersuisoq for erhverv, Pele Broberg, var i gang med at lave en erhversstrategi.
Hvad ser ordføreren der skal være i den her strategi?
Nu er fiskeri jo et meget, meget alvorligt område i forhold til jeres eksport, og derfor har man nu også i forbindelse med brexit lavet nogle særlige ordninger, så hvad ligger der i den her strategi, som måske, synes jeg, efter min mening mangler i regeringsgrundlaget for IA?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-10-07:
Det er der slet ikke nogen tvivl om, og vi har også stillet en række spørgsmål til relevante ministre, også omkring det her med at få hjælp, hvis man f.eks. gerne vil ændre køn, for der skal man til Danmark, og man skal faktisk nærmest flytte til Danmark for at få hjælp.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-10-07:
Tak for svaret, og ikke mindst at ordføreren peger på et område, som jo så er fuldstændig den samme udfordring i Danmark som i Grønland, netop at få registreret eksempelvis hadforbrydelser godt nok, for det gør vi heller ikke her.
Så det er en oplagt mulighed for at finde ud af at gøre tingene bedre sammen.
Men det er egentlig en opfordring til, at vi også tager den her sag alvorligt på tværs.
Jeg ved, at det er hjemtaget område for en stor del, men derfor har vi stadig væk, også som rigsfællesskab og fælles i Nordisk Råd, jo en opgave med at få løftet dagsordenen omkring lgbti-personers trivsel i hverdagen.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-10-07:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Jeg oplever, at det heldigvis går den rigtige vej i forhold til en social accept, altså at man kan have en anden seksualitet, og at man kan have en anden identitet i virkeligheden i Grønland, så det er rigtig, rigtig positivt.
Jeg kan godt huske, at der er, og det er der sådan set stadig væk, hadforbrydelser, og vi er ikke gode nok til at registrere det hos f.eks. politiet og på den måde være opmærksom på det, så vi er nødt til at sikre, at vi får nogle tal på det, at vi får sikret, at også lovgivningen er på plads, sådan at det, når der sker diskrimination på grund af ens seksuelle orientering, også er noget, som vi har en paragraf til, der kan være med til at rette op på det, for det er bare ikke i orden.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-10-07:
Jeg synes, det giver store tanker videre.
Én ting er jo hele kontrollen med våben, men jeg synes jo også, at der er bagvedliggende årsager, som man bliver nødt til at diskutere, også politisk.
Noget af det, jeg gerne vil spørge ind til, var, at her under WorldPride i København havde jeg glæden af at møde en gruppe lgbti-aktivister sammen med ordføreren, og det er jo et emne, som bliver diskuteret, også i forhold til trivsel, her i Danmard.
Det er et emne, vi har taget op i Nordisk Råd også for at sikre, ikke bare ligestilling, men også at der er en trivsel blandt lgbti-personer, hvor man jo specielt ser ensomhed og desværre også højere rate af selvmordsforsøg m.v. Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren også ser, at det er et område, hvor vi i fællesskab, Danmark og Grønland, kunne løfte opgaven med at gøre livet bedre for alle personer, også lgbti'erne.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-10-07:
Jeg ved, at det er et problem, vi også deler med Færøerne, hvor der også er rigtig store udfordringer med it-systemet, både hos politiet, men også i retterne og i virkeligheden også hos kriminalforsorgen.
Så igen: Vi er nødt til at sikre, at der er bedre adgang til it, fordi det er så vigtig en forudsætning for at kunne arbejde effektivt og at kunne sikre, at sagsbehandlingstiden i retterne også bliver sænket.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-10-07:
Tusind tak for det.
Det er jeg glad for at høre, for jeg synes egentlig, det giver god mening, og jeg er glad for, at der er en proces, hvor det måske endelig falder i hak.
Så vil jeg spørge lidt mere ind til det her med retsvæsenet.
For det er jo ikke kun tinglysning, som der er problemer med – det er jo lidt på tværs af it-systemerne i retsvæsenet i Grønland.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-10-07:
Tak for spørgsmålet, og også tak for samarbejdet.
I forhold til digital tinglysning er det så klokkeklart, nemlig at selvfølgelig skal vi have løst det i Grønland, og særlig når man ser det arkiv, der er i Grønlands retsvæsen.
Det taler jo desværre også ind i den her ulighed, som jeg nogle gange føler, eller manglende ligeværdighed mellem Grønland og Danmark, altså at der går så lang tid, før det bliver opdateret i Grønland.
Beredskabsuddannelsen tror jeg sådan set godt vi kan finde en løsning på, og jeg hører i hvert fald i mit eget parti, at der er en opbakning til, at vi skal have fundet en løsning i forhold til Kangerlussuaq, og her mener jeg at beredskabsuddannelsen er helt, helt central, og det ved jeg også at Qeqqata Kommune, hvor Kangerlussuaq ligger, er optaget af.
Så jeg er sådan set ret fortrøstningsfuld.
Men det er sådan, at Grønland gerne vil lave sin egen udenrigspolitiske strategi, før man laver kongerigets arktiske strategi.
Så det tror jeg man er nødt til at respektere og vente på, og der tror jeg også, man vil komme ind på det her med beredskabsuddannelsen og værnepligt i øvrigt.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-10-07:
Tak for det.
På vores tur til Grønland, som vi endelig kom på, oplevede vi jo f.eks. det, som ordføreren nævnte, nemlig at den digitale tinglysning i Grønland stadig foregår på samme måde, som inden man opfandt computeren, selv om det er den danske stat, der har ansvaret for det og er fuldt færdig med digitaliseringen i Danmark.
Så der synes jeg, vi i fællesskab skal opfordre justitsministeren til, at vi får kigget på det hurtigst muligt.
Jeg vil spørge ind til en måske lidt øm tå, men som er et område, som jeg synes det er ærgerligt at vi ikke kom videre med, og det er den her beredskabsuddannelse.
Vi besøgte også Arktisk Kommando, som virkelig godt kunne tænke sig, at der kom flere lokale ind og kunne hjælpe med at løse opgaverne på grund af de kompetencer, de også har.
Hvordan ser ordføreren mulighederne for, at vi kan få sådan en uddannelse op at stå, også hvis Grønland på sigt bedre skal kunne klare det her område selv, hvis man får lyst til at hjemtage det en dag?
Jens Rohde (KD), 2021-10-07:
Jo, det vil jeg gerne.
Først vil jeg sige, at det jo ikke er noget nyt.
Det gør Venstre og Konservative jo også; de indgår jo også en gang imellem aftale med regeringen uden at spørge Kristendemokraterne, om vi synes, det er en god idé.
Altså, det gør man jo, hvis man kan finde nogle fælles brudflader.
Det, der er afgørende for os i forhold til det forslag til vedtagelse, er, at der står, at vi skal bekæmpe børnefattigdom.
Vi er af den opfattelse i Kristendemokraterne, at fattigdomsydelserne, herunder integrationsydelsen, er med til at stille folk unødig dårligt og marginalisere dem i samfundet, og vi mener, at det er etisk forkert at gøre folk fattigere, bare fordi de kommer et andet sted fra.
Det er simpelt hen en grundlæggende værdipolitisk indgang, hvor vi anerkender, at der er forskelle, men når de er der og vi kan få regeringen og andre partier med på, at vi skal bekæmpe børnefattigdom, så gør vi det, og det har vi en fælles dagsorden om, i hvert fald med nogle, i forhold til Ydelseskommissionen, og det arbejde glæder jeg mig til.
Kenneth Mikkelsen (V), 2021-10-07:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg er lige ved at sige, at traditionen tro var den også med henvisning til litteraturen.
Det kan vi alle sammen bruge.
Vi har jo hørt ordføreren bekende sig til den blå side i dag, men vi hørte også i ordførertalen, at der var et men.
Et af de her men'er kunne jo være vedtagelsesteksten.
Som vi også tidligere i dag har hørt, er det det udlændingepolitiske afsnit, som falder Kristendemokraterne for brystet.
Jeg tillader mig lige at læse op: Der skal føres en stram og konsekvent udlændingepolitik.
Der skal ikke gives arbejdsløse indvandrere højere overførselsindkomst, og flere kriminelle udlændinge skal udvises.
Kunne ordføreren ikke hjælpe mig med at fortælle, hvad det er for et af de tre områder, som falder Kristendemokraterne for brystet?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-07:
Så derfor kan jeg ikke få tallene til at hænge sammen.
Hvis man siger, at vi skal leve op til de her forpligtelser, så må man vel også afsætte pengene i sin økonomiske plan til at komme derop.
Jens Rohde (KD), 2021-10-07:
Ja, det gør det jo i udgangspunktet.
Og så må vi jo i øvrigt inden for NATO diskutere, hvad der tæller med, og hvad der ikke tæller med i forhold til den forpligtelse.
For jeg er jo ikke helt enig i, at f.eks. vores indsats i Grønland og det, vi har der, ikke tæller med i forhold til vores NATO-forpligtelse.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-07:
Nu ved jeg, at ordføreren tidligere i dag, og også andre gange, har hyldet det med internationale forpligtelser og mener, at vi som stat selvfølgelig skal leve op til dem.
Gælder det også der?
Jens Rohde (KD), 2021-10-07:
Jeg er fuldstændig enig i det, hr. Søren Pape Poulsen siger her.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-10-07:
Der er helt sikkert noget at lære.
Man skal også nogle gange overveje, hvor store klumper man udbyder, og om dem, der skal ind at byde, også skal byde på det hele, eller om man kunne dele tingene op.
Der er jo masser at tage fat i der.
Og tak for opbakningen til beslutningsforslaget.
Jeg tror bare, at det er rigtig vigtigt, at vi får taget ideologien ud af det her, for jeg har ikke et mål om, at noget skal være privat eller skal være kommunalt.
Jeg synes bare, at debatten nogle gange kommer til at handle om det forkerte.
Vi glemmer, hvad det er, vi diskuterer, og vi glemmer at spørge dem, det handler om.
Jeg er glad for, hvis vi i fællesskab kan prøve at få taget noget af ideologien ud af den debat, for jeg forstår ikke ideologien.
Vi hylder de frie skoler som det mest naturlige i hele verden, men det er et problem, hvis man vil have friplejehjem.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Og jeg ved, vi er enige.
Jens Rohde (KD), 2021-10-07:
Jamen der har vi jo bakket op om det konservative forslag om bl.a. at sikre sådan lige beregning.
Vi står jo nøjagtig det samme sted.
Vi bliver så bare nødt til, når vi tager den diskussion, for at den ikke bare bliver ideologisk, at diskutere nogle af de problemstillinger, som jo er reelle nok, og som vi har oplevet i Viborg Kommune med rengøringen.
Der var jo et stort firma, der stod for rengøring i Viborg Kommune, som gik ned, og så var det de kommunale, der måtte ind at lave oprydningen, og der havde man det lige pludselig ikke.
Så vi er nødt til at finde ud af, hvordan vi gør det bedre i dag, end vi har gjort tidligere – og i hvert fald lære af nogle af de fejl, som er sket forskellige steder.
Men at have ideologisk modstand mod, at nogle kan tjene penge på at udføre et ordentligt stykke arbejde, har jeg aldrig forstået.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-10-07:
Tak for det, tak for talen.
Ja, hvordan skal jeg komme tilbage fra den?
Det finder jeg lige ud af.
I forhold til Kristendemokraterne går jeg også ud fra, at vi i hvert fald også skal tale om nogle værdier om familiens betydning, og også familien hele livet.
Derfor vil jeg så gerne ind at røre lidt ved det, vi har brugt tid på i dag, og som jeg har prøvet at spørge ind til, nemlig vores ældrepolitik og vores frie valg osv.
Jens Rohde (KD), 2021-10-07:
Det er jeg glad for, og det skal ikke forstås sådan, at jeg ikke mener, at der er noget at kritisere dem for.
Vi er også nødt til at gribe i egen barm.
Jeg tilhører i hvert fald selv en generation, som op gennem 1990'erne og 00'erne var voldsomt teknologibegejstret.
Vi har været så teknologibegejstrede, at vi har glemt at lave den nødvendige regulering.
Det gav også en masse ballade, og vi kommer til at tage en masse kampe, når vi fører det videre.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-10-07:
Det er jeg enig i.
Jeg er ikke enig i, at vi ikke kan pege fingre ad techgiganterne, for verden har jo aldrig set nogle redskaber som dem, der bliver taget i brug nu.
Den største gruppe nyansatte, Mark Zuckerberg havde for nogle år siden, var ikke programmører eller it-folk; det var psykologer, psykiatere og neurovidenskabsfolk.
Det var netop for at forstå, hvordan man kan manipulere med vores hjerner.
Tiden i dag er jo ikke til den her længere diskussion, men jeg synes, det er en af de vigtigste diskussioner, vi overhovedet kan tage, så jeg glæder mig til, at vi forhåbentlig kan fortsætte den sammen.
Jens Rohde (KD), 2021-10-07:
Uha ja, den del som forælder kender jeg også til.
Den er jo vanskelig.
Det er jo heller ikke noget, vi kan laste techgiganterne for.
Det er jo noget, vi selv er nødt til at håndtere.
Jeg har jo tidligere fremlagt en lang række forslag her i Folketinget.
Det helt store problem, ud over den skattemæssige diskussion, som vi har, er, at der ikke er transparens om den måde, man bruger algoritmerne på i disse store virksomheder.
Her står vi med en kæmpe opgave; vi er bare nødt til at løse den internationalt.
Det er fuldstændig rigtigt.
Det er en mangelvare i vores udspil, for det har vi simpelt hen ikke fået adresseret.
Så det har hr. Lars Boje Mathiesen ret i.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-10-07:
Tak til hr. Jens Rohde for en interessant, spændende, reflekteret tale med mange vigtige overvejelser, også om vores demokratiske samtale.
Jeg deler meget af det, som ordføreren sagde, også den del om, at vi ikke kan skyde skylden alene på techgiganter.
De er bestemt en del af årsagen og har en del af ansvaret for en forandring af den demokratiske samtale, men vi må også gribe i egen barm som politikere og også tage vores del af ansvaret for det, også som deltagerne i samtalen om det her på de sociale medier eller i nyhedsmedierne.
Vi har også et ansvar.
Men det, jeg i virkeligheden godt kunne tænke mig at spørge ind til, er den her del omkring ånd og dannelse.
For en ting er jo folkeskolen, som ordføreren var inde på i sin tale, men ånd og dannelse får vi jo også fra kultur og ikke mindst fra dansk indhold, som virkelig kan sætte spot på os som danskere og som samfund og som fællesskab.
Det kan være et spejl, vi kan holde op for hinanden, så vi kan stille de rigtige spørgsmål.
Der ser vi jo også en bevægelse, hvor techgiganter på streamingmarkedet udfordrer danske indholdsproducenter og dem, der producerer det danske indhold.
Der vil jeg bare gerne spørge ordføreren, hvordan han ser på den udfordring.
Jens Rohde (KD), 2021-10-07:
Jeg har jo lavet, vil jeg næsten vove at påstå, nok det mest udførlige reformudspil til det europæiske samarbejde, hvor jeg har gennemgået samtlige artikler i traktaten og lavet et udspil dertil.
Det kostede mig spidskandidaturet i Venstre i sin tid, så det må jo være Venstre bekendt, hvad jeg har lavet dengang, fordi det er nogenlunde de samme grundtanker, som er gældende.
Det har jeg ikke ændret holdning til, og hr. Kim Valentin ved godt, at jeg er supereuropæer på det punkt, og føderalisme er i øvrigt decentralisme; det er ikke centralisme.
Kim Valentin (V), 2021-10-07:
Ja, jeg er ikke sikker på, at jeg er blevet hundrede procent klog på det.
Måske kan ordføreren uddybe det en lille smule, fordi der står jo, at det er en demokratisk reform af EU.
Jens Rohde (KD), 2021-10-07:
Det er jo allerede vedtaget.
Vi kommer jo til at skulle forholde os til, at der skal findes egne indtægter, som det hedder, i det europæiske system.
Det skal bl.a. betale for den genopretningspakke, som er lavet.
Nu ved jeg godt, at Venstre ikke var en del af det og valgte at holde sig udenfor, dengang vi drøftede dette og der skulle gives mandat til den fælles låneoptagning.
Men vi kommer til at forholde os til det.
Hvordan gør man det så i praksis?
Vi har jo allerede egne indtægter i dag.
De findes allerede i det europæiske system, men det er os selv, der opkræver dem.
Man behøver ikke nødvendigvis at have en europæisk institution, som opkræver dem.
Vi opkræver dem selv under et fælles regelsæt.
Men jeg er meget interesseret i, og det har Venstre i øvrigt også været tidligere, når vi nu taler skat, at vi i det mindste kunne finde en fælles skattebase i det europæiske samarbejde, fordi det ville kunne lukke rigtig mange skattehuller, men det er en anden diskussion.
Kim Valentin (V), 2021-10-07:
Tak for det, og tak til ordføreren for en god gennemgang af Kristendemokraternes politik.
Jeg læser mig frem til, at Kristendemokraterne har en modig EU-politik om det, der skal reformeres, og en af de ting, som der står, er, at der skal sikres skattebetalinger, og så tænker jeg: Er det, fordi EU skal til at opkræve skat fra danskerne?
Jens Rohde (KD), 2021-10-07:
Jeg synes, at det, som fru Mette Abildgaard præsenterer her, lyder både rigtigt og sympatisk, så det er vi absolut åbne for.
Ja, absolut.
Og et beløb på 40 mio. kr. burde jo være en finansiering, vi kan finde.
Men det afgørende er jo, at vi kan være enige om, hvad det er for en finansiering, når det kommer til stykket, og der har vi jo i forbindelse med et par andre udspil ikke været helt enige.
Så jeg siger bare, at så længe der ikke går udlændingepolitik i det, så kan vi nok godt være med på en finansiering.