runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Liltorp (M), 2023-11-23:
Det skal jeg så ikke kunne gøre rede for.
I Moderaterne har vi stor tillid til, at man kan gøre det, og jeg er helt med på, at vi her fra Folketingets og fra regeringens side er med til at skabe de overordnede rammer.
Jeg har stor tillid til det, og jeg går ud fra, at ordføreren henviser til nogle specifikke eksempler, hvor jeg ikke lige er klar over, hvilke eksempler det drejer sig om.
Men i Moderaterne har vi selvfølgelig stor tillid til, at uddannelsesinstitutionerne selv kan være med til at vurdere, hvor det er mest hensigtsmæssigt at placere dem.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-23:
Jeg tror måske, at selve diskussionen om begrebet integration er for stor en diskussion at tage lige her i forbindelse med de korte bemærkninger.
Men generelt er jeg enig i, at det tager 5 minutter at blive integreret i det danske samfund, og det er de 5 minutter, det tager at beslutte sig for, at man vil være integreret i det danske samfund.
Men det ændrer ikke ved, at der også her ligger nogle elementer, f.eks. dansk som en del af uddannelsen, som et almindeligt lærlingeforløb i et fgu-forløb ikke har på samme måde.
Det er selvfølgelig, fordi der er nogen, der taler dårligere dansk end det, som er krævet på arbejdsmarkedet, og det gælder selvfølgelig især for folk, der kommer fra udlandet.
Zenia Stampe (RV), 2023-11-23:
Tak for en rigtig god tale uden manuskript – det er så forfriskende – og der var faktisk nogle informationer i den, som jeg ikke havde.
For jeg udtrykte jo i min ordførertale bekymring for loftet på 1.500, og jeg kan så konstatere på baggrund af ministerens tale, at bekymringen nærmest burde være det modsatte, altså om der er nok, der får gavn af den her ordning.
Og man kan jo sige, at hele formålet med at udvide ordningen vel er at få flere til at benytte den.
Mit spørgsmål er ikke sådan et polemisk spørgsmål, og jeg ved ikke, om ministeren kan svare på det på stående fod, men hvor mange er det cirka i dag, der anvender ordningen, og har ministeren en målsætning om, hvor mange man godt kunne tænke sig udnyttede den her ordning på sigt, også med den her udvidelse?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-23:
Jeg kan ikke huske det præcise tal, men jeg mener, det er omkring 25-30 stykker eller sådan noget, der er på ordningen i dag.
Det er derfor, vi udvider målgruppen samlet set.
Jeg ville blive overrasket – de sådan berømte sidste ord – hvis der kommer mere end 1.000 mennesker ind på den i løbet af de her år, men det kan ske.
Det kan også være i kobling med den nye 37-timersarbejdspligt, og at det så vil gøre, at der er flere, der søger igu'en.
Men det har jo også været en forhandling med arbejdsmarkedets parter for at sikre en balance, og der har det især fra fagbevægelsens side været et ønske, at man havde den her grænse, sådan at det ikke på f.eks. detailhandelsområdet bliver en måde at sænke arbejdsvilkårene generelt.
Zenia Stampe (RV), 2023-11-23:
Man kunne måske også gøre noget mere opsøgende i forhold til så at få fat i dem; jeg tænker, at det måske er kommunerne, men jeg ved ikke, hvem det er, der skal tage fat i dem.
Det kan være, at det er noget, ministeriet allerede har gang i, og det kan også være, at det kunne være en opfordring til det.
Men det var bare et par refleksioner over det, nemlig: Hvad kunne man gøre, for at der var endnu flere, der så fik gavn af den her ordning?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-23:
Jamen jeg tror, at man generelt i kommunerne er interesseret i at få folk ind på den her ordning.
Nu har man udvidet den i forhold til målgruppen – vi kan sende tallene over for det præcise antal, det så bliver udvidet med.
Men det er klart, at der også skal være et arbejdsmarked til det; altså, der skal være arbejdsgivere, som har lyst til at tage dem.
Og man kan sige, at den kommunale del på sosu-området har en vis rummelighed, og der er detailhandelen osv., men der er også nogle af sektorerne, hvor vi ikke har så gode erfaringer med det, og hvis det gælder områder, hvor folk tager en igu, men ikke nødvendigvis efterfølgende får en tilknytning til arbejdsmarkedet,
så er det måske ikke der, man skal lægge hovedvægten af indsatsen.
Men jeg tror, at der som følge af 37-timersarbejdspligten kommer en fornyet interesse for at få folk ind på den her ordning.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-11-23:
Tak for det.
Jeg bemærkede bare, at ministeren nævnte det her med, at han er enig i, at det kun tager 5 minutter at blive integreret i det danske samfund.
Kunne ministeren ikke på den baggrund lige uddybe, hvorfor det er, at det har taget nogle mennesker 10-20 år, og at de stadig ikke er integreret?
Hvorfor tager det så lang tid for nogle mennesker, hvis det reelt kun tager 5 minutter?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-23:
Jamen det er jo, fordi der er nogle, der holder fast i den gamle verden, som man kommer fra.
Det kan man jo se på gaderne i de her uger, altså at det betyder enormt meget for folk, i hvert fald for nogle mennesker, hvad der foregår i Gazastriben, uanset at mange jo slet ikke har været der, og der kommer nogle meget voldsomme udsagn derfra.
Det tror jeg det handler om.
Jeg tror også, der er nogle fremmede lande, som ønsker, at folk, der kommer fra de lande, og som bor i Danmark eller andre europæiske lande, bliver ved med at fastholde en tilknytning til de lande, fordi man ser det som sådan et kvalitetsstempel, at de gør det.
Så jeg tror, det er en række af komplekse sammenhænge.
Men helt overordnet set
mener jeg, at uanset hvad for et land man kommer fra, har man selvfølgelig muligheden for at sige: Jeg vil først og fremmest være en del af det danske samfund.
Det er der heldigvis også rigtig mange der gør.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-23:
Det kommer ikke bag på mig som Ny Borgerlig, at der er en stor del af Folketinget, der vil stemme for alle de her specielle ordninger for immigranter.
Det er jo desværre sådan, som det er, og det må vi leve med.
Men jeg bliver nødt til at spørge ministeren om noget.
Vi har jo lige siddet og lavet det i forhold til fgu'en, som egu'en ligger under.
Altså, vi har rigtig, rigtig mange gode ordninger, hvor vi på forskellige måder forsøger at hjælpe folk, der har svært ved at komme ind på arbejdsmarkedet.
Hvorfor er det så, at ministeren bliver ved med at holde fast i, at vi skal have en integrationsgrunduddannelse?
For er ministeren, når det drejer sig om integrationen som et begreb, uenig i, at vi, hvis det er et personligt ansvar at integrere sig, så ikke har brug for igu'en?
Men så må de jo komme på en fgu ligesom almindelige danskere.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-23:
Først vil jeg sige, at jeg ikke betragter det som en særlig ydelse at kunne deltage i et igu-forløb.
Det er en mulighed for at komme ind på arbejdsmarkedet, som selvfølgelig er forbundet med nogle udgifter for det offentlige, men som ikke er nogen meget høj løn at starte på.
Altså, det er ligesom at være lærling i en virksomhed, og jeg betragter heller ikke et lærlingeforløb som en ydelse til et ungt menneske, men jeg betragter det som en uddannelse og som en vej ind til arbejdsmarkedet.
Med hensyn til de 20 år var det for at forlænge den tid, det tager.
Vi har haft mange af dem, der bl.a. kom i 2015, igennem forløbet, og vi synes sådan set, at der var flere, der kunne have gavn af det.
Så det er begrundelsen for det, ligesom at vi sætter aldersgrænsen op, sådan at folk op til 50 år også har en mulighed for at bruge ordningen.
Det er jo et rundt tal, og det kunne godt være, at det, hvis hr. Kim Edberg Andersen havde været med i forhandlingerne, så kunne have været 21 år eller et andet tal.
Vi har ikke i sinde at opdele lovforslaget, for det drejer sig her om en samlet ordning, og det virker trods alt også til, at sådan den store del af Folketinget kommer til at stemme for det.
Mette Thiesen (DF), 2023-11-23:
Næh, selvfølgelig vil jeg ikke det.
Hvis man ikke kan få et arbejde i Danmark, skal man rejse et andet sted hen.
Zenia Stampe (RV), 2023-11-23:
[Lydudfald]
... og det ved jeg godt at ordføreren er ligeglad med, men nu er det sådan, reglerne er og konventionerne er: Hvis folk har et beskyttelsesbehov, har vi pligt til at give dem beskyttelse.
Så nu er de her.
Det er jo præmissen.
Hvad skal man så gøre med en flygtning, der gerne vil have et arbejde, men ikke kan finde et?
Vil fru Mette Thiesen være med til at hjælpe med at finde det arbejde, der kan gøre, at denne flygtning også kan forsørge sig selv og bidrage til det danske samfund?
Mette Thiesen (DF), 2023-11-23:
Integration er et personligt ansvar.
Igen vil jeg sige, at der er rigtig mange af de her konventioner, som vi synes er fuldstændig håbløse.
Og jeg er bare nødt til at sige, at alle dem, der kom vandrende op igennem Europa på vores motorveje i 2015, jo ikke var flygtninge.
Det var migranter.
Så de skal jo også ud, når deres opholdstilladelse udløber – forhåbentlig snart.
Nej, hvis man ikke kan finde et arbejde, må man rejse et andet sted hen, hvor man kan.
Det skal ikke ligge de danske skatteborgere til last.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-11-23:
Jeg kan se, at fru Mette Thiesen synes, det er meget festligt at stå og finde på øgenavne til andre partier.
Jeg kunne finde på rigtig mange øgenavne til fru Mette Thiesens parti – rigtig mange – men vi står altså ikke her i Folketinget og taler om, hvad vi synes hinanden er.
Det er uhørt, og jeg er lige ved at sige, at det er udansk, og det er flabet.
Derfor synes jeg, fru Mette Thiesen skal holde sig for god til sådan noget pjat.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-23:
Tak for det, formand.
Man skal altid starte med den gode nyhed, og det er, at vi naturligvis kommer til at stemme imod det her forslag, fordi integration er et personligt ansvar.
Så kan man have en diskussion om, om vi skal hjælpe nogen, lige når de kommer.
Ja, det kunne vi godt.
Hvordan skal man hjælpe en flygtning, der gerne vil arbejde, i arbejde?
På præcis samme måde, som man hjælper en dansker: Man viser dem, hvor arbejdsformidlingen er, eller tager dem med ud til den lokale håndværker.
Man skal holde op med at ynke dem.
Problemstillingen med det her lovforslag er jo dybest set, at man kan tillade sig at komme på igu'en, når man har været her i 19 år og 11 måneder.
Så har man åbenbart stadig væk behov for integration, og se, det er jo der, problemet er.
Jeg kan sagtens se, at man kan komme hertil fra et fremmed land og have brug for at få noget hjælp lige i starten.
Det her er et tåbeligt forslag.
Det er et tåbeligt forslag, som vi bliver ved med at forny, fordi vi er bange for at tage skeen i den anden hånd og sige til mennesker, der har forsørget sig i deres hjemlande, indtil de kom hertil, at det kan de nok også godt her.
Men nej, lige så snart de kommer løbende ind over grænsen, gør vi dem til ofre: Det er synd for jer, I skal ikke gøre noget, sæt jer ned og få en offentlig ydelse i en, to og tre generationer, og de første 19 år, 11 måneder og 30 dage skal I vide, at I bare skal melde jer til et integrationskursus, og at så forsørger vi jer også der.
Det er en forfejlet politik.
Jeg troede, at alle de partier, der efterhånden siger, at de er strammere på udlændingepolitikken, og har set alle problemstillingerne, som alle de mange utilpassede udlændinge har skabt for Danmark, var blevet klogere.
Det var de ikke.
Der er heldigvis i hvert fald ét parti herinde, som har været klog nok til at sige fra hele tiden – det er Nye Borgerlige, og det gør vi naturligvis også her.
Skal man finde hår i suppen, i forhold til hvad der kunne være positivt, er det faktisk, at fgu og egu bliver ligestillet i forhold til kompensation til arbejdsgiveren.
Det er en god ting, så det burde man nok pille ud af det her makværk af et lovforslag, sådan at vi kunne få lov at stemme for noget, der giver fornuft.
Det er den eneste linje i hele forslaget, der gør det.
Men bliver den ikke taget ud for sig selv, stemmer Nye Borgerlige imod forslaget.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-23:
Tak til ordførerne for modtagelsen af lovforslaget.
Der bliver mulighed for at stille spørgsmål.
Jeg vil først og fremmest bare sige, at igu-ordningen er en ordning, der gennem de sidste 5-6 år har virket.
Det er et af de få nye uddannelsestiltag, som sådan set har skabt nogle gode resultater.
Det har ikke været nogen særlig stor ordning.
Jeg kan sige så meget, som at da vi sad og forhandlede med arbejdsmarkedets parter, var der mange repræsentanter til stede, og undervejs var der en af dem, der bemærkede, at vi var flere mennesker i lokalet, end der var på igu-ordningen, og det var næsten rigtigt.
Men det er en ordning, som for dem, der har været på den, sådan set har virket ret godt.
Det er en ordning, som vi også tror flere mennesker kan få glæde af.
Det er derfor, vi har valgt at udvide den, både i forhold til aldersgruppen, men også, i forhold til hvor lang tid man har været her.
Vi tror, at der er mange, der vil få glæde af at få den mulighed for at komme ind på arbejdsmarkedet.
Vi ser det sådan set også som et værn imod det ønske, som der har været nogle steder, om at lave sådan en eller anden form for introduktionsløn eller startløn, som er meget lavere end de almindelige lønninger på arbejdsmarkedet.
Der ser vi det her som et godt dansk kompromis, hvor man inden for rammerne af både arbejdsmarkedets parter, men også af uddannelsessystemet siger: Så er der en periode, hvor arbejdsgiveren skal betale noget mindre, mens man så er på et uddannelsesforløb, sådan at der bliver en formel ramme rundt omkring det.
Vi håber selvfølgelig, at det her vil gøre, at der er flere, der kommer til at benytte den, men det er klart, at vi heller ikke ønsker, at det nødvendigvis bliver udnyttet, eller at man på en eller anden måde bruger den til at svække de vilkår, som arbejdstagere har på arbejdsmarkedet.
Derfor har vi også sørget for, at der er en øvre grænse for, hvor mange der kan bruge den, altså de her 1.500 mennesker, og det tror vi er en sund måde lige at sørge for, at det heller ikke bliver en vej uden om det formelle arbejdsmarked.
Vi har nu forlænget den til de kommende år.
Det er den længste forlængelse, der er på igu-ordningen.
Vi håbede selvfølgelig på, at vi kunne gøre den permanent, men der har, som det også er ordførerne bekendt, ligget en forhandling med arbejdsmarkedets parter forud for, hvor man er nået til det her kompromis mellem selvfølgelig de private og offentlige arbejdsgivere på den ene side og fagbevægelsen på den anden side. Det synes vi er fornuftigt og i forlængelse af den ambition, vi havde i regeringsgrundlaget, om at fastholde den her ordning og om at sørge for, at målgruppen for den også bliver udvidet.
Så med de ord vil jeg sige tak for modtagelsen.
Jeg glæder mig til, at vi kan fortsætte den her ordning til gavn for forhåbentlig flere borgere med udenlandsk baggrund, som er uden for arbejdsmarkedet i dag.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-23:
Tak for det.
Jeg blev jo for lidt siden af ministeren beskyldt for, at jeg stillede for få spørgsmål herinde, og så tænkte jeg, at det ville jeg da råde bod på.
I forhold til det første er det jo sådan meget enkelt, nemlig at der heri er en enkelt linje, som er rigtig god, altså at fgu'en og egu'en bliver ligestillet.
Er ministeren interesseret i at få det flyttet ud, så man ikke bare får dem, man vidste ville stemme for det, til at stemme for det, men at det er bredt i Folketinget?
Det næste er, at jeg studser lidt over den der tidsramme på de 20 år, altså at man kan søge ind på igu'en inden for 20 år.
Kan ministeren ikke bare lige fortælle mig, hvor den 20-årsregel kommer fra?
Det skurrer jo lidt i ørerne, i forhold til hvad jeg ellers har hørt regeringspartierne fortælle om at man skal integrere sig, altså at man så alligevel kan have en forventning om, at der er nogle særlige ydelser, man kan få efter 20 år, hvis man er uintegreret.
Jens Joel (S), 2023-11-23:
Tak for det, formand.
Det er rigtigt, at lovforslaget her handler om en række mindre og også i nogen grad tekniske ting omkring reglerne på førtids- og fleksjobområdet, herunder eksport af pensionstillægget for mennesker med handicap.
I dag er reglerne sådan, at hvis man har et medfødt eller et meget tidligt opstået handicap, som betyder, at man aldrig har haft mulighed for at være i beskæftigelse, har man ikke mulighed for at tage sit pensionstillæg med, hvis man eksempelvis flytter til et andet EU-land.
Det er en forskelsbehandling, som vi ikke mener der er grund til at have, samtidig med at det som socialdemokratisk ordfører er ret vigtigt at sige, at der er en grund til, at vi har restriktive regler for, hvad man kan gøre, og hvordan man kan eksportere danske ydelser, fordi det selvfølgelig er vigtigt for os, at det ikke er noget, man spekulerer i.
Men her er der altså en tilpasning, som gør, at nogle af dem, der aldrig har kunnet være på arbejdsmarkedet, eksempelvis fordi de har et medfødt handicap, også vil have mulighed for at tage det med.
Så er der noget omkring samspillet mellem det at modtage flekslønstilskud og at få tabt arbejdsfortjeneste, og der sikrer vi også nu, at det bliver en mulighed at få tabt arbejdsfortjeneste, som alle jo kan komme ud for at skulle have, samtidig med at man får fleksløbstilskud.
Det er meget få mennesker, det drejer sig om.
Til sidst vil jeg sige, at noget af det, der har fyldt meget i den offentlige debat, har været reglerne omkring fleksjob og fleksjob på overenskomstmæssige og ordnede vilkår.
Det forstår jeg godt fylder noget i den offentlige debat; det fylder også rigtig meget for Socialdemokratiet.
I den aftale, man lavede tilbage i 2013, aftalte man faktisk, at selv på virksomheder, hvor der ikke er overenskomst, skulle man egentlig, hvis man havde fleksjobbere ansat, ansætte dem på overenskomstlignende vilkår, altså en ekstra beskyttelse af fleksjobberne.
Det er stadig ekstremt vigtigt, for selvfølgelig skal man ikke udsætte fleksjobbere for social dumping, underbetaling eller andet, så det er væsentligt.
Til gengæld har der også for relativt nylig været en dom, som gjorde, at det, man havde aftalt i 2013, ikke længere var muligt at videreføre.
Da den kritik af forslaget her blev rejst, har beskæftigelsesministeren og Beskæftigelsesministeriet startet en dialog med arbejdsmarkedets parter.
Den dialog er ikke tilendebragt endnu, og på den baggrund agter regeringen at fremsætte et ændringsforslag her efter førstebehandlingen, som simpelt hen betyder, at den del af lovforslaget bliver taget ud.
Så drøfter man videre med parterne på arbejdsmarkedet, og så vender vi tilbage til det, når den dialog er tilendebragt og der er et nyt forslag.
Så det er egentlig bare for at sige, at det muligvis bliver en del af debatten, men det bliver ikke en del af det lovforslag, vi her behandler.
Victoria Velasquez (EL), 2023-11-23:
Tak for det.
Nu er jeg nok en af dem, der kritiserer Socialdemokratiet mest i de her dage, og derfor vil jeg bare anerkende, at jeg synes, det er rigtigt gjort, at man faktisk lytter, og at man tager fleksjobbernes sikkerhed alvorligt, og at man faktisk også lytter til de fagforeninger, der fuldstændig med rette har rejst en kritik her på deres vegne.
Så tusind tak for det.
Det ønsker jeg jo kun at vi ser mere af, men her ville jeg bare viderebringe min ros.
Katrine Robsøe (RV), 2023-11-23:
Tak for det.
Man kan sige, at den mest diskuterbare del af det her lovforslag nu er trukket tilbage.
De andre, mere tekniske dele i lovforslaget her bakker vi naturligvis også op om og ligeledes også i forhold til at kunne tage et pensionstillæg med, hvis man har et medfødt handicap eller har fået et meget tidligt handicap.
Det, der ligger tilbage, er fornuftigt, og vi ser naturligvis frem til også at høre, hvad parterne vil komme frem til senere i forløbet.
Men Radikale støtter lovforslaget.
Nikoline Erbs Hillers-Bendtsen (ALT), 2023-11-23:
Tak for ordet, formand.
Jeg var lige løbet ud for at udskrive en ny tale, og den nåede heldigvis lige at blive printet.
For egentlig havde jeg tænkt, jeg skulle holde en tale om, hvorfor vi ikke kan støtte lovforslaget, som jo svækker fleksjobbernes vilkår på arbejdsmarkedet, og som er et forslag, som organisationer som FH, Danske Handicaporganisationer og Rådet for Psykisk Sårbare på Arbejdsmarkedet er kritiske over for.
Men de dele af forslaget hører jeg som værende udskudt fra ministerens side, og det er glædeligt.
Vi glæder os til videre at drøfte, hvordan vi kan sikre de bedst mulige vilkår for fleksjobberne.
Derfor er vi egentlig meget tilfredse med den videre aftale.
Vi har det godt med, at vi får sikret, at vi ændrer reglerne omkring eksport af pensionstillæg, og at vi generelt sikrer, at vores system bliver forenklet og mere simpelt der, hvor det giver mening.
Det er dog med det forbehold, at jeg ikke har nået at sætte mig konkret ind i det lovforslag, som ministeren foreslår, med de ændringer, ministeren kommer med.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-23:
Tak for det, formand.
Jeg tror, at vi er flere, der havde forberedt at sige pænt nej tak indtil her i morges, hvor vi fik at vide, at vi godt kunne sige ja tak.
Læren af det ville jo nok være, at hvis regeringen tog to tredjedele ud af deres lovforslag hver gang, gik det hele meget nemmere, og så kunne vi alle sammen se os i det.
Så det må være læren, vi tager med fra i dag.
Jeg kommer til at sige, at jeg stemmer for, men man skal jo lige skyde bjørnen, inden man sælger skindet.
Lad os nu se, hvor meget ministeren tager ud, og hvad hun lægger ind.
Men hvis det er, som jeg formoder at det er, kan vi naturligvis godt støtte den del af forslaget, der er tilbage, efter at noget er blevet taget ud.
Så Nye Borgerlige kommer til at støtte forslaget, hvis det er, som vi forventer at det bliver.
Victoria Velasquez (EL), 2023-11-23:
Det nytter at organisere sig, det nytter at stå sammen og udøve et fælles pres.
Jeg har tidligere kritiseret, at regeringen lagde op til, at fleksjobbere skulle fratages retten til at være på overenskomstdækkede vilkår.
Det er en beskyttelse af nogle, som er sårbare på arbejdsmarkedet, fordi de eksempelvis er ramt af sygdom.
Siden reformen i 2012 om førtidspension og fleksjob har jeg sjældent og på så kort tid set så mange angreb på fleksjobbere, som vi har set den seneste tid, og derfor er jeg glad for, at ministeren udskyder den del, der forringer vilkårene for fleksjobberne i forhold til at have ret til en overenskomst.
Det har elever og lærlinge i dag, og det har fleksjobbere også, og det skal de fortsat have ligesom på den gamle ordning.
Jeg håber, det bliver trukket tilbage endegyldigt, og det samme gælder andre ting, vi ser, hvad angår fleksjobbere.
Det være sig f.eks. det, vi skal forhandle senere i dag, som handler om fleksjobbernes vilkår, når det kommer til arbejdsskadesager, for de her ting hænger sammen.
Hvis du som fleksjobber pludselig risikerer at blive sanktioneret i din velfortjente erstatning, er det med til at skabe en utryghed for fleksjobbere.
Hvis du som fleksjobber pludselig ikke har en overenskomst at støtte dig til, er det med til at forringe den tryghed og de vilkår, du har som fleksjobber.
Vi skal ikke forringe vilkårene for fleksjobbere, tværtimod.
Vi skal i stedet for styrke dem og gå ad den vej, der fører til, at vi får skabt flere fleksjob.
Her er jeg enig med tidligere ordførere i, at vi simpelt hen skal have knækket den arbejdsløshedskurve, vi ser der er for fleksjobbere, og sørge for, at vi får et rummeligt arbejdsmarked, og for, at flere fleksjobbere ikke er på ledighedsydelse, men faktisk er en del af vores arbejdsmarked.
Så vil jeg da lige sige, at sker det, at det bliver sådan, at vi får den her del ud af lovforslaget, så bakker vi faktisk op om lovforslaget.
Jeg var ellers også klar til at sige, at vi var imod det, men hvis den del, der handler om at forringe fleksjobberes vilkår, bliver taget ud, så bakker vi op om det, der er tilbage i lovforslaget.
Tak for ordet.