runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2023-02-09:
Det er fuldstændig rigtigt.
Jeg mener nu stadig væk det der med dna-registeret.
Jeg vil bare – og det er måske mere en konstatering – opfordre regeringen, justitsministeren og partierne til at læne sig i retning af Dansk Folkeparti her i salen frem for mod Enhedslisten, for sådan tror jeg trods alt vi får et tryggere samfund.
Jo, men jeg synes jo, ministeren undslår sig lidt at svare på spørgsmålet .
For sagen er jo, at 90 mandater kan forpligte sig til alt muligt.
90 mandater kan også forpligte sig til at underkaste sig konventionshensyn, som man ikke ellers ville have, hvis de ikke eksisterede.
Og det er jo lige præcis det, der bl.a. er faren ved EU-Domstolen, altså hvis et stort flertal i Folketinget underkaster sig kriterier, som Folketinget ikke er bundet af, men hvor vi lige pludselig bare ser, at der vil komme flere og flere på det her lovforslag, og et flertal i Folketinget i den forstand uddelegerer retten til at bestemme, hvem der får dansk indfødsret, og man så bare agerer gummistempel for EU-Domstolen, for konventionerne eller for alt muligt andet.
Og det er de tanker, jeg gerne vil have at ministeren gør sig.
Så hvad har man egentlig tænkt sig over for EU-Domstolen?
Undskyld, formand, jeg skal nok overholde taletiden.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-09:
Grundlæggende er det jo vores grundlov, vi taler om her, og derfor skal den selvfølgelig overholdes, og det er Folketinget, der i sidste ende træffer beslutningen.
Det, som er en balance i tildelingen af statsborgerskab i det lovforslag, vi sidder med her, er, i hvert fald for mig at se, at der bliver nødt til at være en stor del af de ansøgere, som vi sætter nogle faste kriterier op for, og det mener jeg også skal være stramme kriterier, og at man skal leve op til nogle konkrete ting.
Jeg mener, at man tidligere alt for nemt har givet statsborgerskab på en række områder.
Men en stor del af sagerne skal være håndteret gennem nogle objektive krav, og så har vi en gruppe, som kommer i udvalget, hvor man så har en mere individuel sagsbehandling, eller hvor man i hvert fald har forskellige partier, som for hver af de enkelte personer beslutter, om de skal på lovforslaget eller ej.
Og den balance tror jeg er vigtig, også i forhold til at sørge for, at vi kan blive ved med at køre en praksis på den måde, som vi gør det.
Det, som hr. Mikkel Bjørn spurgte mig om i går, var, hvorfor vi ikke havde fjernet muligheden for, at man gennem erklæring kunne få dansk statsborgerskab, når man var svensk statsborger og var blevet det ved naturalisation, altså kom fra et andet land.
Det oplyste jeg så ordføreren om i går at vi sådan set allerede havde stoppet i den indfødsretsaftale, som vi lavede i 2021.
Det, som så var det næste krav, var, at børnene også skulle omfattes af det.
Så vidt jeg ved fra de tal, jeg har fået, er der 6.000 mennesker, som bor i Danmark, og som er flyttet hertil siden 2018, som er svenske statsborgere, og af dem kommer 70 fra Syrien – og det var specifikt udgangspunktet for det spørgsmål.
Det vil sige, at vi har at gøre med 70 mennesker, som altså ikke kan få det på den måde.
Det er deres børn, vi snakker om er i risikozonen.
Der vil jeg have lov til også at vente at se, om vi når op på et meget større antal.
Hvis det er børn af 70 mennesker, er vi noget af et stykke fra de 200.000-300.000, som bliver fremmanet her i ordførerens indlæg.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-09:
Det vil jo konkret sige, at vi skal vente og se, indtil de her mennesker har fået dansk statsborgerskab og vi ikke længere kan smide dem ud for kriminalitet.
Så kan vi begynde at iværksætte nogle tiltag for at få løst de her problemer.
Det synes jeg jo grundlæggende er en dybt uansvarlig tilgang fra Socialdemokratiets side.
Selvfølgelig skal vi handle nu, inden de børn bliver gamle nok til at kunne få dansk statsborgerskab på lempelige vilkår, og det forstår jeg ikke at ministeren ikke bakker op om.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-09:
Jamen, det er helt, helt ved siden af skiven.
Vi giver ikke statsborgerskab til alle mulige.
Der er 1.200 mennesker på det forslag her.
300 af dem har rødder i Mellemøsten og Nordafrika.
Hvis man ser på topfem over lande, er det Storbritannien, Tyskland, Pakistan, Rumænien og Polen.
Der er ikke en automatmekanisme, som gør, at man som barn af eksempelvis en syrisk statsborger, som har fået svensk statsborgerskab, så kan komme ind og få dansk statsborgerskab, heller ikke ved erklæring.
Og det er selvfølgelig klart, at det er noget, vi vil holde øje med, hvis det udvikler sig og antallet stiger meget voldsomt.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-09:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
I dag er der jo en sagsbehandlingstid på omkring 22 måneder ovre på Indfødsretskontoret.
Det er jo en temmelig lang sagsbehandlingstid for de mennesker, der søger, og især har det direkte konsekvens for dem, der bliver skrevet på som bipersoner, altså dem, som er tiltænkt at få statsborgerskab med deres forældre, når de er under 18 år.
Nogle af dem kommer jo i en situation, hvor de når at blive over 18 år og dermed skal til at søge forfra.
Og nu har der været rejst et spørgsmål om, at man skulle til at gennemføre individuelle samtaler med samtlige ansøgere.
Kunne ministeren måske komme med bare et par ord om, hvad det vil få af konsekvenser for sagsbehandlingstiden, ifald man ovre på Indfødsretskontoret skulle gennemføre personlige samtaler med samtlige ansøgere?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-09:
Først vil jeg om sagsbehandlingstiden sige, at jeg er enig i, at de 22 måneder, som er standarden i øjeblikket, er for lang tid.
Jeg mener, at vi skal gå efter en sagsbehandlingstid på omkring 12 måneder.
Men det er klart, at det også er vanskelige sager.
Det er grundlæggende en ressourceafvejning, hvor mange flere ansatte man gerne vil have til at lave det her arbejde.
Men noget af det skyldes også, at vi havde et meget stort antal ukrainske statsborgere, som kom til landet sidste år, og som der har været udlånt sagsbehandlere til.
I forhold til det med samtalerne er det klart, at det åbenlyst vil gøre det dyrere og vil kræve en større bemanding.
Vi har lavet en aftale i 2021, hvor vi også har forpligtet os til at afsøge, hvad for en model man kunne lave i den forbindelse.
Det er vi stadig i gang med at kigge på.
Men det er klart, at man ikke kan lave samtaler med hver enkelt, uden at det også vil kræve flere sagsbehandlere til at gøre det, i hvert fald hvis det skal være den samme sagsbehandlingstid for ansøgningerne.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-09:
Først og fremmest er jeg glad for, at ministeren anerkender, at 22 måneder er for lang tid.
Nu synes jeg personligt, at 1 år måske også er temmelig lang tid, men i hvert fald kan vi konstatere, at også før den sagspukkel opstod, var sagsbehandlingstiden på omkring 15-16 måneder.
Så vi er jo stadig væk et stykke fra at kunne komme ned på en sagsbehandlingstid på det, som ministeren tilkendegiver er målet.
Altså, vil regeringen og ministeren være villige til at se på at få afsat flere ressourcer til Indfødsretskontoret, så vi netop kan sikre, at vi kommer ned på en sagsbehandlingstid, som er mere rimelig også for ansøgerne?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-09:
Jamen jeg har ikke konkrete bevillinger liggende.
Nu har vi for mit eget partis vedkommende lavet finanslov med Enhedslisten 3 år i træk, og jeg husker ikke, at Enhedslisten mødte op med krav om 50 mio. kr. til Indfødsretskontoret til ekstra sagsbehandlere
– nå, det kan godt være, at I har gjort det, så beklager jeg; så trækker jeg det tilbage.
Men selv hvis man har gjort det, vil jeg sige, at der jo også er en grænse for, hvor mange jurister vi har i det her land, som har det som speciale, altså som er trænede i at kunne lave sagsbehandling på udlændingeområdet.
Så det vil altid være en afvejning af, hvilke områder der skal prioriteres først, og der har vi bl.a. prioriteret sagsbehandling af erhvervstilladelser og nogle af de andre ting før indfødsret.
Peter Kofod (DF), 2023-02-09:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge ministeren, hvad ministeren har tænkt sig at gøre for at holde EU-Domstolen ude af den her diskussion om statsborgerskaber.
Så hvad har ministeren konkret gjort for at holde Domstolen tilbage?
Rosa Lund (EL), 2023-02-09:
Så vil jeg gerne komme med præcis den modsatte opfordring til justitsministeren.
Regeringen skal altid læne sig tættere op ad Enhedslisten end op ad Dansk Folkeparti.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-09:
Jamen vi skal jo lave et forsvarsforlig i år – gerne inden sommerferien –
og derfor skal vi finde finansiering nu her, så det forsvarsforlig står på et solidt grundlag.
Det er ligesom med alle mulige andre forlig, der rækker ud i fremtiden; der venter man jo heller ikke med at finde finansieringen, til der sidder et nyt Folketing, der så skal tage ansvar for nogle beslutninger, vi vil tage i det her Folketing og i den her regering.
Derfor synes vi, at vi skal tage ansvar for det.
Man kan jo kigge i regeringsgrundlaget, hvis man vil se, hvad det er for nogle andre reformer, der er på vej; vi har en ambition om, at vi vil øge arbejdsudbuddet med 45.000 mennesker for at møde fremtidens udfordringer i Danmark.
Så Karsten Hønge kan jo læse regeringsgrundlaget, og så kan han se nogle af de forslag, vi kommer til at arbejde med.
Søren Søndergaard (EL), 2023-02-09:
Jeg er gammel nok til at huske, at Venstre i årevis kørte en kampagne mod hr. Poul Nyrup Rasmussen for løftebrud.
Jeg vil bare spørge Venstres ordfører, som jeg fuldstændig anerkender ikke har den alder, jeg har, om Venstres ordfører kan huske, hvorfor man beskyldte hr. Poul Nyrup Rasmussen for løftebrud, altså hvad der var grunden til det, og hvorfor man kørte den kampagne i årevis.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-09:
Jeg mener, det var noget med et efterlønsbevis eller et eller andet i den stil.
Det, jeg kan sige i den her sag, er, at vi er gået til valg på at øge arbejdsudbuddet markant.
Vi er også gået til valg på nogle forslag til at øge arbejdsudbuddet markant.
Vælgerne har sammensat et Folketing, hvor vi jo så stadig væk samtidig arbejder for at nå det her mål, men det har vist sig, at der ikke er flertal en til en for de midler, Venstre har foreslået, og derfor synes vi, at det rigtige er at gå ind og kigge på, om vi så i et kompromis med nogle andre partier hen over midten kan finde frem til nogle andre midler i fællesskab, så vi kan nå målet.
Vi er jo enige om, at der er brug for nogle flere hænder i det danske samfund.
Der er vi i fællesskab bl.a. kommet frem til, at vi synes, det her forslag om store bededag er et fornuftigt forslag.
Det der med at sige, at når vi ikke har fået det flertal, vi regnede med, efter et valg, så ændrer vi midlerne for at nå det mål, vi stadig står fast på, synes jeg er helt fair.
Jeg synes, det er helt gængs i dansk politik, at man stadig forfølger sit mål, selv om man ikke en til en kan nå det med de midler, man selv havde forestillet sig skulle bruges.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-09:
Hvornår skal vi da bruge pengene?
Altså, vi taler her om at fremrykke nogle udgifter, som var det, det var designet til, fra 2033 til 2030.
Hvad er det for et hastværk?
Så vil jeg lige spørge: En anden ledende Venstremand, nemlig økonomiministeren, har jo udtalt, at regeringen »har ikke indledt en popularitetskonkurrence«
– det vil jeg i parentes bemærket give ham ret i –
og dernæst fortsætter han med at sige, at afskaffelsen af store bededag står fast, og at flere upopulære reformer er på vej.
Kunne ordføreren løfte sløret for, hvilke andre forfærdeligheder lønmodtagerne i Danmark skal se frem til?
Søren Søndergaard (EL), 2023-02-09:
Hr. Poul Nyrup Rasmussen gik også til valg på at sikre en sund økonomi.
Det er lige så generelt og ikke nogen begrundelse for at begå løftebrud, medmindre man ikke mener, at det er alvorligt, at man går til valg på noget, som er så ukonkret, og så bagefter gør noget andet, som man tidligere overhovedet ikke har løftet sløret for.
Derfor vil jeg bare spørge Venstres ordfører: Har Venstre i en eneste valgbrochure, på en eneste valgplakat, i en eneste valgannonce, i et eneste debatindlæg mundtligt eller skriftligt antydet, at man efter valget ville afskaffe store bededag?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-09:
Vi har ikke konkret nævnt store bededag, men det, vi har gjort, er, at vi er gået til valg på at skabe arbejdsudbud.
Jeg mener, at vi i vores 2030-plan i forbindelse med valgkampen sagde, at vi skulle have 40.000 ekstra i arbejdsudbud – vi blev heldigvis enige om 45.000 i det kompromis, vi kunne lave – og vi sagde også, at vi ville nedsætte et reformudvalg, der simpelt hen skulle kigge på nye veje til at nå det her mål, som vi mente var nødvendigt.
Dermed sagde vi jo også, at vi var villige til at gå nye veje for at finde flertal for at finde de her 40.000.
Vi har aldrig nogen sinde sagt, at vi ikke kunne kigge på, om man skulle arbejde en dag ekstra.
Så derfor synes jeg, det er noget helt andet, end hvis du konkret går ud og siger i en valgkamp, at du ikke vil gøre noget.
Vi har aldrig sagt, at vi ikke ville bede danskerne om at arbejde en dag ekstra.
Vi har faktisk sagt, at vi ville gå til valg på at nedsætte et reformudvalg.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-09:
Selv på afstand kan jeg konstatere, at den spand, der står ved siden af ordføreren, er fyldt op til randen af alt det vand, der blev hældt ud af ørerne i den her ordførertale.
Helt ærligt vil jeg sige, at det var en gang »på den ene side og på den anden side« og »op og ned ad stolper«.
Men hvor var substansen?
Nu kan jeg så spørge ind til det, der åbenbart betyder noget for Moderaterne, nemlig det brede samarbejde.
Det er da i hvert fald noget, som partiet har forsøgt at slå sig op på – at vi ligesom skal forliges og forenes.
Jeppe Søe (M), 2023-02-09:
Det synes jeg ikke vi har gjort.
Og det synes jeg vi gør her i Folketingssalen ganske fint.
Det er hr. Karsten Hønge og jeg uenige om; vi er uenige om forslaget, og vi er også uenige om formen.
Jeg tror ovenikøbet, jeg i torsdags sagde, at jeg absolut ikke synes, at det er rart at starte med en høringsperiode, der kun er på en uge.
Jeg mener vitterlig ikke, at det er måden, vi skal arbejde sammen på, men i mine øjne er det – som jeg også i torsdags blev angrebet af hr. Karsten Hønge for at sige højt – faktisk en respekt for den danske model, for det er en respekt for, at vi gerne vil have afsluttet det her inden overenskomstforhandlingerne.
Så jeg synes, det her er helt, som det skal være.
Man lægger nogle ting frem, man gennemfører det, og man står på mål for det, både her i Folketingssalen og absolut også ude på pladsen foran og i resten af Danmark.
Det synes jeg sådan set også politik skal handle om.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-09:
Tak for spørgsmålet.
Nej, vi mener, det er nødvendigt, at vi finder finansiering til at styrke dansk forsvar nu og her.
Vi skylder både dansk forsvar og vores allierede i NATO at vise, at vi er villige til at finansiere det løft af forsvaret, vi lover dem, altså begge grupper og danskerne, med rigtige penge, som der er et flertal for her i Folketinget, og som der også er et flertal, der er villige til at tage ansvaret for at stemme igennem.
Derfor synes vi ikke, det er ansvarligt at skyde beslutningen til efter et folketingsvalg.
Jens Joel (S), 2023-02-09:
Jeg mener ikke, det er en korrekt udlægning af hverken – for den sags skyld – ministerens ord eller virkeligheden.
Det er også rigtigt, at noget af det, vi havde aftalt om en beskatning i det gamle Folketing, ikke bliver til noget, fordi der efter folketingsvalget ikke længere er flertal for den aftale.
Men jeg kan sådan set sagtens som socialdemokrat stå inde for de skattelettelser, vi laver på de 5 mia. kr., når vi bruger mere end 4 mia. kr. på at lette skatten i bunden, også selv om der så er en omlægning af topskatten og en indførelse af en ny toptopskat osv. osv.
Selv om det vil være de fleste bekendt, at lige præcis det omkring topskatten ikke var Socialdemokratiets ønske, så kan jeg sagtens stå inde for det.
Søren Søndergaard (EL), 2023-02-09:
Ministeren har det godt med at stemme for penge til de allerallerrigeste i det her samfund, samtidig med at der afskaffes en store bededag – fint nok.
Men det andet spørgsmål var: Der er et forslag om en begrænsning af politikernes privilegier – og mange bække små gør en stor å – så vil Socialdemokratiet være med til det?
Jens Joel (S), 2023-02-09:
Der vil komme en samlet diskussion af det – og derfor også flere nuancer – når vi har den snak om et beslutningsforslag her om en lille måneds tid.
Jeg synes ikke, at den samlede – om man så må sige – aflønning eller den samlede honorering af det at være politiker i Danmark er overdreven, men der har jo været masser af eksempler på ting, man godt kunne rydde op i.
Jeg har selv været medlem af Folketinget i godt 11 år, og jeg tror, at vi har justeret – altså faktisk forringet – vilkårene tre gange, og det har jeg støttet op om, fordi jeg synes, at der har været nogle ting, som ikke har været godt nok.
Derfor synes jeg jo selvfølgelig, at det kommer an på, hvad den konkrete diskussion er.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-09:
Tak for det.
Så er det, jeg undrer mig over, hvorfor man så ikke bruger den her måde – hvorfor ikke skære i politikernes løn?
Det er jo også en af måderne.
Hvis vi skal bruge dem alle sammen, hvorfor så ikke den?
Jens Joel (S), 2023-02-09:
Jeg tror faktisk, at det, jeg sagde, var, at når vi skal skaffe flere hænder, er der mange måder at gøre det på.
Og jeg ved, at der også er nogle, som siger, at hvis vi nu bare kunne få en bedre beskæftigelsesfrekvens, hvis vi nu kunne få flere af dem med anden etnisk baggrund, som lige nu i for høj grad er uden for arbejdsmarkedet, i arbejde – der er rigtig mange, der bidrager, men der er også for mange, der står uden for – og hvis vi nu kunne sikre, at flere af seniorerne, det er derfor, vi afskaffer modregningerne i deres pensioner, som har tid og lyst og stadig væk mulighed for at bidrage, faktisk belønnes for at gøre det, så kan vi få flere hænder til at løfte den samlede opgave.
Der var det bare, jeg sagde, at den kedelige nyhed, for jeg er enig i, at der er mange andre ting, man kan gøre, er, at det ikke gør forslaget om store bededag overflødigt, fordi det faktisk bare er en af de mange ting, vi er nødt til at gøre for at sikre, at vi har mennesker nok til at løfte opgaven, både i ældreplejen og i børnehaverne og i øvrigt i forhold til forsvaret, men også i forhold til vores private erhvervsliv.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-09:
Jamen det, jeg undrer mig over, er bare, som ordføreren siger, men som også ministeren sagde, det her med, at det her spørgsmål jo altså handler om prioriteringer.
Og det, jeg undrer mig over, er grundlæggende de prioriteringer, man så foretager, altså at man prioriterer udenlandske statsborgere, at man prioriterer masser af journalister i DR, at man prioriterer støtte til KVINFO på finansloven, og jeg kunne fortsætte i en uendelighed.
Der er det jo, fuldstændig som hr. Søren Søndergaard siger, mange bække små osv.
Hvis man fjernede alle de unødvendige ting, som vi hvert år finansierer, så kunne man jo hurtigt finde de her penge, uden at danskerne skulle holde for.
Jens Joel (S), 2023-02-09:
Men jeg betragter ikke det at yde udviklingsbistand eller møde vores internationale forpligtelser eller for den sags skyld, at vi har en public service-station i DR Byen, som unødige eller unødvendige udgifter.
Alting er prioriteringer, alting er balancer, men jeg mener ikke, man kan sige, at det er unødvendige udgifter i et samfund som vores.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-09:
Må jeg da lige være fri igen?
Venstre har da aldrig bedt lønmodtagerne om noget; Venstre kommanderer lønmodtagerne til at arbejde den her dag, ovenikøbet uden at ville spørge dem.
Jeg mener: Jeg ved godt, at Venstre efter det sidste hårde valgnederlag vakler noget groggy rundt, og det forstår jeg egentlig godt – men kunne man puste bare en smule mod og rygrad ind i Venstre og så sige, at måske skulle man følge det forslag, som jeres tidligere formand, Anders Fogh Rasmussen, kom med, nemlig at udskyde det her til efter næste valg?
Så har vi mulighed for at diskutere det med befolkningen – vi har mulighed for at lade det stå sin prøve ved næste folketingsvalg.
Jeg mener: Anders Fogh Rasmussen sagde ovenikøbet, at sådan nogle regeringer her skal jo passe på med deres magtudøvelse.
Og her mener jeg virkelig, at vi har ordene fra en mand, der ved, hvad han taler om.
Så løb vandet ud over kanten på spanden, for det var da bare endnu mere vand ud af ørerne.
Men lad mig lige spørge: Når nu man er så optaget, som man er i Moderaterne, af det brede samarbejde, hvordan har man det så egentlig med bare at tromle sine synspunkter igennem, så selv en person som Anders Fogh Rasmussen synes, at det simpelt hen er for meget?
Og der skal jeg sige, at jeg synes, at når vi har fået Anders Fogh Rasmussen med på, at der er for meget magtudøvelse, så tror jeg, vi kan sige, som man gør på engelsk: It takes one to know one.
Altså, han synes, det her er for meget, og han har aldrig påstået, at han gik sådan vældig ind for det der brede samarbejde – han kunne finde ud af at administrere magten stort set selv – men her har vi et parti, der i den grad slår sig op på samarbejde.
Så anerkender ordføreren ikke, at her er der tale om en usædvanlig magtarrogance?
Jeppe Søe (M), 2023-02-09:
Moderaterne slog sig op på og gik til valg på at samle en række partier i et rum og prøve dér at finde løsninger på de udfordringer, Danmark har.
Nogle forlod forhandlingerne, andre blev.
Og der var tre partier, som blev i det lokale og har dannet en regering, som har fået et flertal af befolkningen.
Og vi står på mål for de ting, som vi her har fremlagt.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-09:
Godt sagt!
Helle Bonnesen (KF), 2023-02-09:
Vi behandler forslaget om at bevare store bededag og samtidig give politikerne 10 pct. mindre i løn, og det er jo et forslag, som består af to dele: at store bededag skal bevares, og at politikerne skal gå ned i løn.
Som sagt blev det diskuteret 7 timer forleden dag.
Jeg tror, at alle ved, at Konservative heller ikke ønsker at afskaffe store bededag; vi holder meget af den her helligdag, som vi har haft i mange hundrede år, ja, i hundredvis af år, som det lille åndehul i foråret, hvor folk har fri og familierne har tid til at være sammen, og hvor konfirmationerne blomstrer.
Men den anden del af forslaget, altså at politikerne skal gå 10 pct. ned i løn, kræver lidt mere.
Jeg stillede faktisk mig selv spørgsmålet: Drejer det her sig om alle politikere?
For hvis der er tale om det, taler vi om rigtig mange fritidspolitikere, for hvem det er en stor opgave at få hverdagen til at hænge sammen med andre former for arbejde.
Eller er det kun tænkt som medlemmer af Folketinget?
Det kan man godt tro, når man læser teksten i forslaget, der handler om ministerbiler og andre hjælpemidler.
Hvis det er den første definition, er det måske – det er Beskæftigelsesministeriet ved at regne på – noget, der kan dække et par procent af de her famøse 3,5 mia. kr., som vi jagter, og hvis det kun er mf'erne, taler vi, som andre også har nævnt, om de her måske 15-17 mio. kr. om året og altså et tidsrum på 235 år, før finansieringen så er på plads som alternativ til at afskaffe den her store bededag.
Uanset om det er den ene eller den anden, mener vi egentlig ikke, at det er på sin plads, at vi som folketingsmedlemmer selv diskuterer vores egen løn og selv sætter lønrammen for det.
I hvert fald mener vi, at det er rigtig godt at have nogle andre til at kigge på det også.
Det kunne som sagt være den nedsatte Vederlagskommission, som der også har været talt om, og som der også bliver fulgt op på.
Det arbejde, der ligger der, er vi meget positive over for at kigge på, altså at få set på anbefalingerne, og det synes vi vil give et bedre eksternt syn på det, end hvis vi selv sidder og behandler det.
Da det fremsatte forslag desværre er formuleret som et både-og og ikke et enten-eller , bliver det sådan, at vi stemmer nej til forslaget.