runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lise Bech (DD), 2025-05-13:
Det her lovforslag må vi jo sige er en erkendelse af den hastige udvikling af teknologien på droneområdet.
Og en af de udfordringer, vi står over for, er den stigende ulovlige droneaktivitet, især omkring vores militærområder og flyveforbudszoner.
Droner kan jo være et fantastisk værktøj til overvågning, redning og kommunikation.
Men de kan desværre også — og de bliver også — misbrugt til spionage og terrorisme.
Deres tilstedeværelse kan forstyrre vores militære aktiviteter og ved deres blotte tilstedeværelse f.eks. påvirke flysikkerheden ved militære flyvestationer.
Forsvaret skal være i stand til at reagere hurtigt og effektivt på ulovlige droneaktiviteter, så med det her lovforslag får Forsvaret hjemmel til at neutralisere droner, der ulovligt befinder sig i flyveforbudszoner ved militære områder, flådefartøjer, militære luftfartøjer m.v.
Det vil betyde, at vi kan beskytte vores strategiske interesser og vores militære installationer.
Det er en nødvendig opdatering af vores lovgivning, der tager højde for den teknologiske udvikling, og den styrker vores evne til at forsvare vores interesser.
Høringssvarene er ligeledes positive; kun teleindustrien udtrykker bekymring for, at f.eks. jamming kan forstyrre mobilkommunikationen.
Forsvaret vil altid anvende elektroniske modforanstaltninger, på en sådan måde at der vil være lav risiko for forstyrrelser i telenet og tjenester.
Danmarksdemokraterne støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Peter Juel-Jensen (V), 2025-05-13:
Tak for det, formand.
Lovforslaget har til formål at give Forsvaret hjemmel til at neutralisere droner, der ulovligt befinder sig i en flyveforbudszone ved henholdsvis miltære områder, midlertidige militære områder, flådefartøjer, militære luftfartøjer eller afmærkede militærkolonner samt civilslotte under Forsvarets bevogtning.
Derudover indebærer lovforslaget, at Forsvaret i øvelsesøjemed efter samtykke med droneejeren eller fjernpiloten kan neutralisere droner, der befinder sig i de pågældende flyveforbudszoner.
Forsvaret har gennem de seneste år oplevet en øget ulovlig droneaktivitet ved bl.a. militære områder.
Derudover kan droner ved deres blotte tilstedeværelse forstyrre Forsvarets aktivitet, herunder påvirke flysikkerheden ved militære flyvestationer.
Det er således afgørende for varetagelsen af den nationale sikkerhed, samt for den ydre bevogtning af de kongelige slotte og palæer, at Forsvaret har mulighed for at reagere hurtigt og effektivt på droner, der ulovligt befinder sig i de pågældende flyveforbudszoner.
Henset til den hastige teknologiske udvikling på droneområdet, lægges der med lovforslaget op til, at Forsvaret får frit valg, i forhold til hvilke midler Forsvaret vil anvende til at neutralisere en drone.
Det forudsættes dog, at neutraliseringen vil blive tilrettelagt på en sådan måde, at der alene vil væe en lav risiko for, at udenforstående påvirkes.
Det forudsættes, at Forsvaret anvender den mindst indgribende foranstaltning blandt dem, der er egnede, og at foranstaltningen står i et rimeligt forhold til det mål, der forfølges.
For at give Forsvaret mulighed for at neutralisere droner ved anvendelse af elektroniske modforanstaltninger som f.eks. jamming, lægges der med lovforslaget også op til at fravige lov om radioudstyr og elektromagnetiske forhold samt lov om radiofrekvenser.
Loven vil træde i kraft den 1. juli 2025.
Venstre støtter forslaget.
Simon Kollerup (S), 2025-05-13:
Tak, formand.
Med det lovforslag, vi behandler her, bliver det foreslået, at Forsvaret får hjemmel til at neutralisere droner, som ulovligt befinder sig i en flyveforbudszone, ved militære områder, midlertidige militære områder, flådefartøjer, militære luftfartøjer og afmærkede militærkolonner samt ved slotte under Forsvarets bevogtning.
Vi mener i Socialdemokratiet, at vi her i Folketinget skal gøre, hvad vi kan for at sikre danskernes sikkerhed og tryghed bedst muligt.
Og set i lyset af at Forsvaret gennem de seneste år har oplevet en øget ulovlig droneaktivitet ved bl.a. militærområder, og at droner i stigende grad anvendt til blandt andet spionage, sabotage og terrorisme, er vi selvfølgelig nødt til at gøre noget fra politisk hold.
Ligegyldigt hvilken metode Forsvaret bruger til at neutralisere droner, skal det selvfølgelig ske på en måde, hvor der kun er en lav risiko for, at udenforstående bliver påvirket af det.
Og hvis Forsvaret har flere forskellige metoder at vælge imellem til at neutralisere en drone, skal de selvfølgelig vælge den metode, som er mindst indgribende.
Sophie Løhde (V), 2025-05-13:
Ja, det er så fint, at løsgængeren gerne vil forsøge at karakterisere, hvad der er en seriøs måde at tage debatten på.
Jeg synes også, at det er en seriøs måde at tage debatten på, at man også læser de lovforslag, vi behandler her i Folketinget, og går ned i den substans.
Altså, prøv at høre: Det er jo ikke en privatisering af vores sundhedsvæsen, vi snakker om.
Vi har i dag almenpraktiserende læger.
De er private erhvervsdrivende.
Vi giver nu også regionerne nogle øgede frihedsgrader i forhold til at kunne etablere egne regionsklinikker og gå i udbud, og vi fjerner dermed nogle af de eksisterende barrierer.
Men grundstenen vil jo fortsat være det, vi forstår og kender som de almenpraktiserende læger, som er borgerens indgang til vores sundhedsvæsen.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-13:
Det lyder næsten ligesom Borgernes Parti, som også går ind for sund fornuft.
Jeg synes ikke rigtig, at det er en seriøs måde at tage debatten på.
Der er nogle klare ideologiske linjer i sundhedssektoren, som vi skal tage stilling til.
Lægeforeningens formand har netop bedt os om det.
Der sker en øget privatisering fra et lille område, og vi skal ligesom finde ud af, i hvilken retning vi vil gå.
Derfor er det det, alle sundhedspolitikere skal forholde sig til, inklusive sundhedsministeren.
Det synes jeg bare at vi skal være opmærksomme på, og så kan man jo være for eller imod det.
Sophie Løhde (V), 2025-05-13:
Nu står jeg her i dag som minister på vegne af regeringen.
Vi tror på og er stolte af, at vi skal have et stærkt samlet offentligt sundhedsvæsen.
Hvilken ideologisk karakter har det?
Hvis jeg skal kigge ned på lovforslaget med mine briller på, vil jeg sige, at det da har en karakter, som jeg synes er iblandet en god portion sund fornuft og ikke mindst også en handling hen imod det mål, som jeg fornemmer at alle er enige om, nemlig at alle skal have adgang til en læge tæt på, men hvor vi nu gør noget nyt i stedet for bare at snakke og snakke, altså hvor vi rent faktisk både sikrer økonomien og rammerne til, at vi kan få markant flere læger i de almenmedicinske tilbud, og at vi ikke mindst også kan sikre en langt bedre fordeling, så vi på den måde også sikrer, at alle borgere får den reelle adgang til også at kunne have egen læge tæt på.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-13:
Ministeren siger, at regionerne får større muligheder i forhold til valg af leverandører, og det er det, vi har diskuteret i en times tid efterhånden, tror jeg.
Det er det her med, at der ligesom er nogle, der hæfter sig ved, at regionerne kan lave flere klinikker selv, og så er der det her spørgsmål om udbudsklinikker, som er uden for overenskomst.
Vil ministeren ikke selv vurdere lovforslagets ideologiske karakter?
Det er jo lidt sådan, at nogle af de traditionelle højrefløjspartier er imod det, og at nogle af venstrefløjspartierne er for det.
Men ministeren repræsenterer et parti, der traditionelt er gået ind for en privatisering af sundhedssektoren, så jeg tænker også, at ministeren er interesseret i netop den her debat om, hvor meget vi skal privatisere fremadrettet, og meget privatisering der sker på det her område i forhold til det her lovforslag.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-13:
Ja, men det er jo også noget med den magtfordeling, der bliver forskudt med det her forslag, for de rammer, den praktiserende læge er underlagt nu, er en aftale baseret på PLO og regionerne
Det er det, man gør op med.
Det er jo rigtigt nok, at vi ikke ved, hvad det konkrete omfang af det er.
Det er først noget, der bliver lavet senere hen.
Det er, som om man ikke vil anerkende, at der selvfølgelig sker kæmpestore forandringer med det her forslag.
Det er jo derfor, det er der.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-13:
Som jeg ser det her forslag, er det faktisk også en opstramning, fordi det allerede er sådan i dag, at hvis en region ikke kan få praktiserende læger til at tage et ydernummer, ja, så har man muligheden for at etablere en udbudsklinik.
Det er jo det, vi har set med alles Lægehus og også tidligere med Nordic Medicare og Falck Healthcare.
Der kan man sige, at det, at vi får styrket muligheden for, at man kan etablere en regionsklinik, jo netop gør, at man ikke skal igennem den runde med først at etablere en udbudsklinik, og først, hvis en udbudsklinik vil give op eller der ikke er nogen, der byder ind på det udbud, kan man etablere en regionsklinik.
Der er ikke nogen åremålsbegrænsning på, hvor lang tid en regionsklinik kan være der, så man kan også sikre en form for kontinuitet.
Så det sammenholdt med, at man også tager et opgør med stråmandsklinikkerne, ser jeg faktisk som en styrkelse i forhold til at undgå, at vi får et sundhedsvæsen, hvor koncerner kan komme ind og overtage kontrollen.
Så jeg håber også, at vi i forhold til den psykiatriaftale, vi forhandler, også kan få sat nogle hegnspæle ned, i forhold til at det ikke skal være private udbydere, som skal gå ind og overtage markedet, men at vi sikrer, at det bliver under offentlig kontrol.
Men jeg ser faktisk det her som en styrkelse i den retning.
Lea Wermelin (S), 2025-05-13:
I forhold til forhandlingsrummet kan man sige, at det ikke var patientrettighederne, der skilte partierne, for som ordføreren også selv nævner, er der jo faktisk forbedrede patientrettigheder i den her sundhedsreform.
Så det var i hvert fald ikke der, forskellen var.
Det var snarere, kan man sige, i hele diskussionen om, hvorvidt alt skal i udbud og bureaukratiseres endnu mere, om man vil have et sundhedsvæsen efter amerikansk forbillede, eller hvor man ligesom kigger hen.
Det var jo mere det, der skilte os.
Men det vil så sige, at hele den svada, som vi hører fra ordføreren nu, er sådan noget, man mener, indtil det er stemt igennem, og så bakker man op om sundhedsreformen.
Louise Brown (LA), 2025-05-13:
Nu skal vi jo ikke referere fra et forhandlingsrum, men jeg kan hvert fald sige, hvad vi selv sagde, og vi sagde bl.a., at vi var villige til at lægge hånden på kogepladen, såfremt vi fik noget andet i forhold til patientrettigheder.
Hvis jeg skal komme ind på noget af det, jeg synes er ret positivt ved den her store aftale, som ikke er noget af det, vi behandler i dag, er det netop, at man har givet patienterne flere rettigheder.
Det synes jeg er en rigtig, rigtig god ting – en rigtig fin ting.
Hvis vi skal kigge på det her, er der også noget godt i, at man kigger på honorarstrukturen, for vi tror på, at man når længere med gulerod frem for med pisk, så vi er også store fortalere for, at man kigger på den her struktur.
Jeg skal lige huske, hvad det var, ordføreren sagde.
Nu er tingene, som de er, og vi skal ikke gå til valg på, at det her skal laves fuldstændig om.
Vi vil hellere være samarbejdsvillige og forsøge at få tingene til at spille, og skulle vi være så heldige at komme i regering efter et valg, er vi jo en del af den aftale, der er indgået nu sammen med de andre partier.
Sådan er det.
Lea Wermelin (S), 2025-05-13:
Tak for det.
Det var noget af en svada fra ordførerens side.
Jeg synes, man skulle lede længe efter de forbedringer, som Liberal Alliance ser med sundhedsreformen, og som vi hørte indenrigsordføreren fortælle om.
Det kan være, at ordføreren kan gøre mig lidt klogere på det.
Derudover vil jeg egentlig sådan konkret spørge ordføreren om noget, når nu der er så meget galt med den her sundhedsreform.
Jeg var jo selv med i forhandlingerne, og det var ikke sådan, at Liberal Alliance blev bedt om at gå og ikke komme igen; det var, fordi vi var kilometervis fra hinanden.
Men skal man forstå
Liberal Alliance sådan, at det er noget, man går til valg på at rulle tilbage?
Eller hvordan stiller man sig til sundhedsreformen?
Louise Brown (LA), 2025-05-13:
Som spørgeren siger, er der en intention, der i hvert fald gør, at man laver et opgør med PLO's monopol, om man vil.
Det er ekstremt positivt.
Det bifalder vi selvfølgelig.
Vores frygt er bare, at det ikke kommer til at ske.
Det er jo stadig regionerne, der skal lave aftalerne med PLO-lægerne ude i de enkelte klinikker.
Det er jo stadig regionerne, der sidder med det ansvar.
Er det nemmeste så ikke bare at åbne en regionsklinik i stedet for at få store private aktører ind, som vi mener ville kunne gavne?
Og så er jeg i øvrigt fuldstændig enig i det her med bemyndigelserne.
Det er et skråplan.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-13:
Nej, men det er derfor, det her lovforslag er meget interessant, for det handler om et opgør med den aftalebaserede model, og det tror jeg faktisk er det, der ligesom er kernen i at lave mulighederne for at lave flere udbud.
Så kan man jo være ideologisk for eller imod det, men som jeg ser det, er det klart, at det da er en mulighed
Men det kommer selvfølgelig også meget til at afhænge af den nationale model, ministeren skal lave, og den organisering af sundhedsrådene, som jo ikke er der endnu.
Det er også derfor, vi sidder og diskuterer noget, vi faktisk ikke kender konsekvenserne af, fordi de her lovforslag primært er bemyndigelser.
Louise Brown (LA), 2025-05-13:
Der er rigtig mange ting i den her sundhedsaftale, den store aftale, som vi faktisk synes er rigtig positive.
Vi tror ikke, det løser problemerne.
Som jeg også adresserede kort i ordførertalen her, så giver jeg ordføreren ret og ministeren ret i intentionen om, at man netop har fjernet den her rækkefølge, hvor det først er en PLO-læge, der skal tilbydes ydernummeret.
Det, som vi frygter, er jo netop, at man springer de led over, og at man bare åbner en regionsklinik med det samme, i det fald der ikke er en PLO-læge, der vil have ydernummeret.
Og det mener vi jo ikke er en privatisering, tværtimod.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-13:
Tak for talen.
Jeg er helt enig i at være imod detailstyring og imod centralisering og det her med, som det bliver godt formuleret, at tvang ikke er en rekrutteringsstrategi.
Jeg er sikker på, at der er rigtig mange læger, der kommer i klemme.
Det der med at tro, at man kan flytte rundt på dem, er jo ikke en måde at løse vores problemer på.
Det er måske også, fordi lovforslaget lidt er en blanding af noget fra en flertalsregering, hvor der både er noget gammelt rødt og noget gammelt blåt.
For den åbner jo også for øget privatisering uden de her aftaler.
Men det er i hvert fald interessant, at det er jer, der er imod, og f.eks. SF, der er for den her type af ændringer.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2025-05-13:
Men ordføreren bliver ved med at påstå, at der kommer øget privatisering, samtidig med at jeg forklarer, at man har fjernet benspændet for eksempelvis regionsklinikker.
Og det er jo regionerne, man skal lave aftalerne med.
Det giver jo ikke mening, at regionerne skal lave aftaler med sig selv, men når man har praktiserende læger, der skal løse opgaven, og når man har andre, der eventuelt måtte skulle løse opgaven, er det jo sådan set rimeligt nok, at regionerne så også laver en aftale om, hvad der skal gøres, og hvad de skal have for det.
Det er sådan set almindelig sund fornuft, og sådan gør man det også i dag.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-13:
Ja, og der er det jo sådan, at de her regionsklinikker kan forekomme uden de aftaler, som vi traditionelt har, og de kan så også lave private udbud.
Det er jo her, hvor der så er tale om, hvorvidt der er koncerner, som overtager vores almene praksis.
Det har man så begrænset med de her tre.
Så der ligger jo en klar åbning i, at vi nu siger, at vi ikke skal have et aftalebaseret system alene.
Det fortsætter nogle steder, men andre steder åbner vi op for det.
Igen vil jeg sige, at det jo er helt fair at være for det; det kan være, at det giver nogle gode resultater.
Jeg er bare interesseret i at forstå, hvordan I i SF, som er et socialistisk parti, kan stemme for øget privatisering forstået som kommercialisering, hvor man ikke har en aftalebaseret ramme for lægerne.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2025-05-13:
Nu har jeg hørt det her spørgsmål et par gange i salen undervejs i behandlingen.
Jeg forstår det egentlig ikke, for mig bekendt er praktiserende læger i dag jo også private – det er deres egen klinik, det er en privat klinik, den er aftalebaseret, så man aftaler indbyrdes, hvad der skal foregå henholdsvis det ene og det andet sted.
Så på den måde er der jo ikke lavet nye aftaler som sådan i forhold til den praksis, man har, bortset fra at i de situationer, hvor vi så ikke kan lave aftaler, og hvor vi ikke kan lægedække, har vi fjernet det benspænd, der har været hidtil, for at regionerne kan oprette regionsklinikker, sådan at vi i det mindste kan sikre en praktiserende læge til borgerne.
Louise Brown (LA), 2025-05-13:
Umiddelbart er det her ikke det, som vi kan lide, men det er jo sådan, det er.
I forhold til amerikanske standarder og amerikanske forbilleder er der bare sådan en helt generel misforståelse i vores samfund af, at det amerikanske sundhedsvæsen er privatiseret.
Det amerikanske sundhedsvæsen er i høj grad offentligt finansieret, og det er det, fordi man startede ud med en forsikringsmodel, som man forsøgte at manipulere med fra statens side.
Havde staten blandet sig fuldstændig udenom i forhold til subsidier, og hvad ved jeg,
havde det været et fint sundhedssystem.
Men sådan er det bare ikke blevet.
Per Larsen (KF), 2025-05-13:
Tak for det, og tak til fru Louise Brown for talen.
Kontinuitet er det, der slår alt i forhold til almen praksis.
Det handler om, at man har en læge, som man kender, altså at det er en læge, som kender sine patienter.
Det er simpelt hen i den grad vanvittig vigtigt for patienterne, måske ikke, hvis ikke man fejler en hel masse.
Men der er jo rigtig, rigtig mange patienter i det her land, som har op til flere kroniske sygdomme, og der betyder det altså virkelig meget, at de har en læge, hvor kontinuiteten er der, og hvor lægen kender patienten.
Har vi set nogle eksempler på nogen, der kunne gøre det bedre end den almene praksis?
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-13:
Jeg synes, det er enormt interessant, at I har arbejdet med en lighedsgaranti, og at det så ikke er lykkedes at få den med ind i lovforslaget, for det er jo netop noget, hvor vi så kan måle effekten af lovforslaget, ligesom vi snakkede om ved det forrige forslag.
Hvis vi ikke har en eller anden form for målestok, ved vi faktisk ikke, hvad effekten er, men vi kan så spørge ministeren, om hun så måler på andre parametre.
Det, som jeg synes er interessant, er, hvorvidt Enhedslisten støtter det her med, at man kan have klinikker, der er uden for det aftalebaserede system.
For for mig at se, er det et ret stort opgør med den overenskomst, som findes, og så kan man både have regionsklinikker og de her private udbud, som netop ikke har den samme aftale, som vi er vant til med PLO.
Det synes jeg bare interessant at Enhedslisten kan støtte.
Jeg forstår godt det der med, at det er gået fra seks til tre, og derfor er det en forbedring, i forhold til hvordan det kunne have set ud, men vi har jo stadig væk en ret stor mulighed for, at der kan komme private aktører ind på almen praksis, og det kan man ideologisk godt synes er en god idé, men jeg tænkte bare, at Enhedslisten ville være imod det.
Per Larsen (KF), 2025-05-13:
Det har vi rent faktisk også talt en del om, og det er rent faktisk sådan, at det ønske også er imødekommet fra ministerens side.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-13:
Nu bliver jeg bare lige forvirret.
Vi skal jo bare lige være enige om, hvad det her lovforslag handler om, og så kan man jo bagefter synes, at det er en god eller en dårlig ting.
Er vi enige om, at magten bliver flyttet fra regionerne og lægerne til staten?
Og så er der den udfordring, som ordføreren startede med at nævne, nemlig hvad betyder det så, hvis en læge derude faktisk får at vide, at patientantallet skal være anderledes, og måske går på pension?
Hvad for en udfordring har vi så?
Så hvordan kan vi ikke arbejde med, at vi sikrer os, at der f.eks. skal være en mere formel inddragelse, f.eks. af lægerne og af regionerne, når ministeren træffer beslutninger?
Per Larsen (KF), 2025-05-13:
Sandheden er jo den, at vi, som jeg også sagde i min tale, har haft mangel på praktiserende læger i alt, alt for lang tid.
Nu er vi heldigvis i et regime, hvor vi uddanner flere.
Det vil sige, at der også kommer flere praktiserende læger, og derfor vil det også være naturligt, at man sørger for at sikre, at de bliver fordelt så godt som overhovedet muligt i hele Danmark.
Der er jo ingen grund til, eller det er i hvert fald uhensigtsmæssigt, at vi bliver ved med at have et system, hvor de steder i Danmark, hvor folk rent faktisk er mest syge, også er der, man har den absolut dårligste lægehjælp.
Peter Have (M), 2025-05-13:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag handler om at give forsvaret mulighed for at neutralisere droner, der befinder sig i ulovlige flyvezoner.
Udviklingen inden for droner de sidste mange år har vist os, at droner i dag næsten er allemandseje.
Desuden har krigen i Ukraine vist os, hvor vigtige droner er blevet i krigsførelse, det være sig til overvågning eller som våben.
Det er altså ikke til at se, om en drone, der kommer for tæt på eller ind over militære faciliteter, er en civil drone på afveje, eller om det er en drone til sabotage, terror eller spionage.
Hvorfor er det her forslag vigtigt?
Et par eksempler på, hvorfor droner skal elimineres, er, at når der er droner ved vores flyvestationer, kan det være forstyrrende for flyvesikkerheden, eller at når en drone befinder sig over eller ved et ammunitionslager, kan vi ikke vide, om det er en ondsindet person, der opererer dronen og dermed søger information om sikkerhed eller i værste fald vil udføre sabotage.
Sikkerhedssituationen viser os, at det her er et nødvendigt tiltag.
Vi skal give forsvaret de værktøjer, der er brug for, for at man kan handle hurtigt og effektivt, når droner flyver, hvor de ikke må.
Det er vigtigt at præcisere, at det her lovforslag udelukkende handler om håndhævelse af eksisterende flyveforbudszoner.
Vi ændrer altså ikke på eksisterende regler om, hvor man i dag må flyve med droner.
Vi har noteret os de bekymringer, der er i høringssvarene, i forhold til hvordan forsvaret neutraliserer uindbudte droner.
Her skal det siges, at forsvaret til enhver tid skal bruge den metode, som er mindst indgribende.
Vi har eksempelvis telekommunikation, som vi skal tage hensyn til.
Derfor skal forsvaret i tætbebyggede områder alene anvende elektroniske virkemidler som jamming til at få droner ned fra luftrummet.
Det skal gøres med mindst mulig forstyrrelse på telenet og -tjenester.
Det handler om at passe på vores militære områder og sikre, at forsvaret kan gøre sit arbejde uden at blive forstyrret af ulovlige droner.
Moderaterne kan støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-13:
Jeg deler med ordføreren det her med, at det handler om faglighed og kvalitetssikring, for selv om ordføreren snakker om familielæge, handler det jo meget om det der med, at man kan have tryghed som borger og patient, når man går til sin læge.
Og det er jo meget det, det handler om.
Derfor er det også, at ordføreren siger, at derfor skal lægerne og regionerne selvfølgelig være med inde over, når vi skal fastsætte, hvor lægerne skal være, plus patientantal.
Problemet er jo bare, at det her lovforslag er et opgør med den model; det er jo den, vi har nu.
Og det er jo det, som ordføreren og regeringen mener her og nu, at regionen ikke har gjort godt nok, og derfor skal der laves en ny model, hvor ministeren bl.a. bliver bemyndiget til at træffe egne beslutninger, og så kan det jo godt være, at hun snakker med nogen hist og pist, det tænker jeg da hun gør, men der er jo ikke nogen formel ramme.
Vi flytter magten fra lægerne og fra regionerne til staten.
Det synes jeg vi bliver nødt til at forholde os til, og jeg forstår bare ikke helt, hvordan ordføreren kan støtte det, når ordføreren siger noget helt andet i sin tale.