runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2022-04-29:
Altså, helt sådan grundlæggende har vi i Venstre simpelt hen ikke noget problem med, at man tjener penge på velfærd.
Det ser vi også på mange andre områder.
Det, som jeg også startede med at sige i min tale, var, at der er udfordringer med nogle få brodne kar.
Men hvad med alle de ildsjæle, vi også har rundtomkring?
Men er det som udgangspunkt noget, som man gerne vil til livs i Enhedslisten?
Er det udgangspunktet, at så længe det ikke er kommunalt forankret, er man bare pr. automatik imod det?
Det er vi simpelt hen ikke i Venstre.
Jeg har ikke noget problem med, at det så er en, der er kogebogsforfatter.
Hvis det er en eller anden ildsjæl, der virkelig brænder for det her område, virkelig brænder for at arbejde med det her, så må vedkommende da godt stå bag det, og vedkommende må også gerne trække profit ud, så længe dem, der bruger tilbuddet, er tilfredse.
Det er sådan set det, der er det afgørende for mig.
Pernille Skipper (EL), 2022-04-29:
Lige præcis når det kommer til kvindekrisecentre og herberger, har du at gøre med et helt, helt særligt tilbud, hvor man ikke skal have lov af kommunen til at bestemme prisen, eller hvem der har behov for tilbuddet.
Man kan dybest set, når man er godkendt som et krisecenter eller et herberg, tage de penge, man har brug for, og det er jo sindssygt vigtigt, at man kan det, for det er sindssygt vigtigt, at folk kan gå ind og få en plads med det samme.
Det her forslag handler ikke om de private.
Det handler om, om man kan trække profit ud til aktionærer.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2022-04-29:
Tak for ordet, formand.
Også en tak til Enhedslisten, som har fremsat det her beslutningsforslag i dag.
I Venstre anerkender vi fuldt ud, at der blandt de private sociale tilbud findes brodne kar, som udnytter tilliden og svigter de udsatte borgere, som de har ansvaret for at hjælpe og understøtte i en særlig vanskelig situation.
Derfor var Venstre også med i aftalen om en styrkelse af socialtilsynet og det økonomiske tilsyn.
Derfor stemte vi også så sent som for godt 4 måneder siden for netop at styrke både socialtilsynet og det økonomiske tilsyn med de sociale tilbud, hvilket som bekendt trådte i kraft her i februar 2022.
Formålet med styrkelsen af socialtilsynet var netop at skærpe kontrollen på området og give socialtilsynet bedre forudsætninger for et mere ensartet, koordineret og effektivt tilsyn, som skulle medvirke til at sikre kvaliteten i de sociale tilbud, og at der bliver grebet ind over for tilbud, hvor kvaliteten ikke findes eller lever op til kravene.
Samtidig skærpede vi tilsynet med de sociale tilbuds økonomi, hvorved der blev givet bedre muligheder for at gribe ind over for uforsvarlig brug af offentlige midler.
Set i lyset af at dagens forslag adresserer mange af historierne om brodne kar på socialområdet, der stammer tilbage fra, før loven blev skærpet og det her sociale tilsyn og økonomiske tilsyn trådte i kraft, så mener vi faktisk, at beslutningsforslaget lægger op til dobbeltlovgivning.
Det gør vi grundlæggende, fordi forslaget søger at problematisere en problemstilling, vi forhåbentlig – og her understreger jeg: forhåbentlig – allerede har taget hånd om med L 64.
Altså, igen bliver jeg simpelt hen nødt til at gentage det, jeg sagde før.
Det lyder bestemt igen, endnu en gang – og vi havde samme diskussion i forbindelse med L 64 – som en ideologisk kamp fra Enhedslistens side, når man taler om det her.
Og jeg har simpelt hen ikke pr. automatik et problem med eller vil forbyde, at der kan sidde aktionærer, som kan være en del af det her og trække profit ud.
For det er også et af udgangspunkterne i vores velfærdssamfund, at vi har de her muligheder.
Jeg er ikke imod, at man har private tilbud.
Jeg er ikke imod, at man har selvejende tilbud.
Jeg har ikke den automatik, at så længe det ligger kommunalt forankret, eller så længe man forbyder sig ud af alle mulige ting, så er det den rigtige vej at gå.
At borgerne er tilfredse, er det, der er afgørende for mig.
Og er borgeren tilfreds med et tilbud, må det være det, der har den største betydning.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2022-04-29:
Nu har jeg ikke talt med de organisationer, som du nævner der, og som skulle have sagt det.
Jeg har ikke hørt fra nogen af dem i forhold til det, som spørgeren nævner, og derfor er det lidt svært at forholde sig til.
Jeg kan kun høre, hvad spørgeren siger, og jeg synes, det er lidt svært at forholde sig til, når jeg ikke har hørt det, som du fremfører her.
Pernille Skipper (EL), 2022-04-29:
Det var overhovedet ikke det, jeg spurgte om.
Når de råber op og siger, at de risikerer at blive undermineret, hvis vi ikke gør noget ved de her nye kommercielle aktører, og når vi hører fra Mødrehjælpen, at de siger, at de samler kvinder op, der har været hos kommercielle aktører, og som har fået det værre af at være der, hvad hører Konservative så – ikke, hvad hører ordføreren Enhedslisten sige, men hvad hører ordføreren de private organisationer sige?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2022-04-29:
Jeg hører, at der bag beslutningsforslaget ligger en ideologi om, at man simpelt hen er imod, at der er nogle private, der tjener penge på faktisk at lave et stykke arbejde, hvor de hjælper nogle mennesker, som er udsatte.
Og den ideologi deler vi ikke fra Det Konservative Folkepartis side.
Det er jeg bare nødt til at sige.
For os er det rigtig vigtigt, at der er et alternativ til det offentlige; at man har mulighed for, hvis man er en ildsjæl og man gerne vil oprette et sted, fordi man gerne vil gøre en forskel for nogle mennesker og virkelig brænder for det, så at oprette det sted.
Så vi deler simpelt hen ikke den ideologi, der ligger bag det her.
Pernille Skipper (EL), 2022-04-29:
Jeg vil starte med at sige, at jeg giver ordføreren fuldstændig ret – hvis der ikke var private udbydere, måske især af kvindekrisecentre og herberger, ville vi være gevaldig på en vis legemsdel.
Altså, det ville være fuldstændig ødelæggende at udradere private tilbud på hele socialområdet, men måske især herberger og kvindekrisecentre.
De private ildsjæle er kernen af vores sociale indsats og har været det i årtier, måske endda før vi fik den velfærdsstat, som vi kender det i dag.
Så det er så vigtigt, at de bliver bevaret.
Når de så siger – Landsorganisation af Kvindekrisecentre, private herberger, Kirkens Korshær, Dannerhuset – at de her nye kommercielle tilbud underminerer deres arbejde, at der er en overkapacitet, og at de risikerer at skulle lukke, hvad hører Konservative så?
Hører de en eller anden ideologi eller et alvorligt problem, som kan underminere hele vores private indsats på det her område?
Christina Thorholm (RV), 2022-04-29:
Tak til Enhedslisten for at rejse debatten om profit på socialområdet.
Idéen med beslutningforslaget handler om, at der ikke må udtages overskud fra sociale tilbud, der er underlagt selvmøderprincippet.
Selvmøderprincippet betyder, at borgere, som er udsat for vold og hjemløshed, kan møde op og få en plads et krisecenter eller et herberg.
Vi anerkender, at der er sket en enorm udvikling i antallet af pladser, særlig på de kommercielle krisecentre, over de sidste 5 år.
Det kan være om aftenen og om natten, hvor der ikke er sagsbehandlere til stede.
Vi anerkender udfordringen, men kan ikke bakke op om beslutningsforslagets forbud mod profit.
For vi mener, at det er socialtilsynet, som skal godkende kvaliteten af de ansøgere, der er.
De har en faglighed til at gå ind at spørge til, hvad det er for en ledelse, hvad det er for nogle medarbejdere, hvad det er for nogle principper, de skal godkende tilbuddet efter.
Det er socialtilsynets opgave at følge op på, om der er kvalitet i forhold til den pris, der er fastsat.
Der er brodne kar blandt de private kommercielle aktører, og det bliver der sat en stopper for, og det er godt.
Der er også kvalitetskontrol i de kommunale tilbud; de får indimellem et eftersyn, og der bliver udstedt nogle påbud af socialtilsynet.
Vi anerkender, at der kan være noget i lovgivningen, der ikke fungerer godt nok.
Men det var ikke muligt at blive enige om det.
Vi mener, det er afgørende nødvendigt, at tilbuddene har den voldsfaglighed, som der skal til, og vi vil gerne arbejde med at supplere modellen, som socialtilsynet arbejder efter nu.
For i forhold til mennesker, der er i en så udsat position, hvor de f.eks. har været udsat for vold eller hjemløshed, er det vigtigt, at vi kan gå så tæt på som muligt i forhold til tilbuddene.
Vi bakker op om indkaldelse til forhandlinger om et skærpet tilsyn med faglighed i forhold til de to botilbudstyper.
I forhold til bekymringerne hos kommunerne mener vi jo, at kommunerne har en mulighed for at følge op på både de borgere, der bor på krisecentre og på herberg, i forhold til at sikre et trygt og sikkert liv efter opholdet på krisecentrene og herbergerne, og jo hurtigere de får stillet en bolig til rådighed, jo mere styr er der på det, for så flytter borgerne videre.
Der er jo ikke nogen, der har et ønske om at blive boende i længere tid på et krisecenter eller et herberg, tænker jeg.
Som jeg sagde, anerkender vi, at der er nogle aktører, som har en helt særlig kompetence og en specialisering og en erfaring, som rækker årtier tilbage, og dem skal vi jo lytte til, også i forhold til den udfordring, der er.
Vi anerkender den udfordring; det sagde jeg også i min tale.
Vi synes bare, at der er nogle andre greb, og så kan ordføreren spørge, men vi er imod, at det med profitten bliver det væsentligste redskab i det her.
Pernille Skipper (EL), 2022-04-29:
Tak for det.
Det vil jeg se frem til, for jeg tænker nemlig, at det må gøre indtryk på Radikale Venstre.
Jeg vil mene, at verden er forandret nu i forhold til sidste gang, vi havde den her diskussion, både fordi her er tale om selvmøder; man sætter selv prisen; kommunen kan ikke vælge en anden leverandør, hvis de ikke kan lide den, og fordi der er rigtig mange aktører, der gør opråb.
Det er Landsorganisationen af Kvindekrisecentre, det er Mødrehjælpen, der siger, at de samler kvinder op, som har været på krisecentre, hvor de har fået det værre.
Det er forstanderen for Kofoeds Skole, og sådan kunne vi blive ved.
Det, at de siger, at udviklingen er voldsom, gør vel også indtryk på Radikale Venstre?
Christina Thorholm (RV), 2022-04-29:
Der er anerkendte leverandører af herbergs- og krisecentertilbud, som besidder en enorm faglighed, og som også bidrager til udvikling af området på en helt særlig måde.
Hvornår er presset for stort i forhold til udbud?
Det er jo noget af det, vi kan diskutere i forhold til en beretning, tænker jeg, fordi det har en værdi, at vi har nogle af de her særlig specialiserede tilbud.
Det er en specialisering, man ikke opnår, sådan fordi man etablerer sig ind i et område.
Pernille Skipper (EL), 2022-04-29:
Tak for det, og tak til Radikale Venstre for den delvise opbakning og ikke mindst anerkendelse af, at vi står med et område her, som er både svært og i en hastig udvikling.
Sådan hørte jeg også ordføreren.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge til, om Radikale Venstre ikke anerkender, at det her problem er ved at vokse sig større end enkelte brodne kar.
Ordføreren siger selv »brodne kar« på det her område, og det gjorde Venstres ordfører også før, men det er jo egentlig ikke et spørgsmål om enkelte snydere, der køber spalokaler til sig selv og alt muligt andet for offentlige midler.
Det kan vi godt være forargede over, men det, der er problemet, er jo, at vi ser så stor en stigning i antallet af pladser, at det underminerer det, man kan kalde de måske sådan klassiske kvindekrisecentre, herberger, hvis kundegrundlag, hvis vi skal blive i den jargon, jo er ved at forsvinde ud af hænderne på dem, og det kan jo betyde, at de må lukke.
Er det der, hvor klassiske Kirkens Korshær-herberger eller lignende ngo'er, som sidder med stor faglighed, må lukke?
Hvis det sker, er Radikale Venstre så villig til at sige: Så sætter vi en prop i det?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2022-04-29:
Tak for ordet.
Beslutningsforslaget her fra Enhedslisten går ud på et forbud mod profit på herberger og kvindekrisecentre.
Den her tale kan jeg gøre meget kort.
Det Konservative Folkeparti støtter ikke beslutningsforslaget her, som bygger på en ideologi om, at alle private udbydere af sociale indsatser ikke leverer et ordentligt stykke arbejde, og at de kun tænker på at udtage profit.
Den mistro til private tilbud deler vi ikke.
I Det Konservative Folkeparti er vi glade for, at der er private ildsjæle, som brænder for at gøre en forskel for mennesker, som er udsatte og har brug for hjælp.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget her.
Tak for ordet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-04-29:
Jamen frihedstrang for hvem?
Altså, Alternativet har en stor frihedstrang på forældrenes vegne, men langt de fleste børn begynder at blive nysgerrige på omverdenen, fra de er i omegnen af 7-8 måneder gamle; så det er altså en frihedstrang på vegne af nogle forældre, men ikke nødvendigvis med udgangspunkt i, at børn begynder at blive nysgerrige på hinanden og får lyst til at indgå i et børnefællesskab.
Så er der selvfølgelig undtagelser fra det, men sådan vil det være for langt størstedelen.
Det andet, jeg har lyst til at sige, er, at der jo altså ikke undervisningspligt for børn, der er 1 år gamle; i modsætning til skolen, hvor man faktisk ikke skal i skole, fordi det er en undervisningspligt, så forældrene kan godt vælge, at børnene bliver undervist på en anden måde.
Men der er jo ikke pligt til at sætte børn i institution.
Altså, det kommer næsten til at lyde, når man lytter til hr. Torsten Gejl, som om der skulle være pligt til at sende sit barn i vuggestue.
Det er der ikke.
Så det, der er diskussionen her, er ikke, om man kan beholde sit barn derhjemme, hvis man gerne vil, men om staten skal betale for, at man passer sit barn derhjemme.
Og jeg synes, det er vigtigt, at man også bidrager arbejdsmæssigt til vores fællesskab.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-29:
Jamen det er jo ikke staten, der betaler; det er jo egentlig penge, man selv har betalt, så man får jo bare sine egne penge igen.
Men med hensyn til det om frihed for hvem – det synes jeg også er et godt spørgsmål.
Men børn på 8 måneder er jo, hvad kan man sige, afhængige af, at forældrene vælger for dem.
Så det er klart, at hvis en mor eller far vurderer, at man gerne vil passe sit barn, fra det er et 1, til det er 1½ eller 2 år, så er det jo også en vurdering, der er foretaget ud fra barnets bedste.
Lotte Rod (RV), 2022-04-29:
Jo, jeg er helt med på dilemmaet, og jeg kender sikkert også nogle af de mennesker, der har været med til at lave det forslag, for dem er der også i mit parti.
Derfor er det også vigtigt for mig at sige her, at jeg synes, vi har en opgave i at finde nogle strukturer, som vil gøre det mere lige for kvinder og mænd.
For den model, som Alternativet kommer med her, vil betyde, at der er flere kvinder, som kommer til at gå hjemme, som ikke vil optjene den samme pension, og som ikke vil have de samme muligheder som mænd, og det vil i øvrigt lave en skævvridning, i forhold til hvem der er knyttet til børnene, og hvem børnene oplever som deres tætteste voksen.
For det er jo ikke nok, at det er det i teorien.
Det skal jo også være det i virkeligheden.
Og så længe vi har en situation, hvor mænd typisk tjener mere, har alle mulige andre grunde til, at det er dem, der bliver på arbejdet, og kvinden i øvrigt har haft det meste af barselsorloven og dermed er hende, der gør det, så vil det jo øge uligheden.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-29:
Altså, den udtalelse fra Alex Ahrendtsen er vi i Alternativet jo ikke enige i.
Det her forslag er faktisk fremsat af Folketingets måske mest feministiske parti, så det er jo ikke, fordi vi ønsker at reducere ligheden mellem mænd og kvinder på den her måde.
Det er en institution, hvor vi holder fast i den personlige frihed – altså det, at folk kan gøre det bedst muligt i forhold til deres børn.
Det kan mænd altså også, og det vil jeg herfra opfordre mænd til at gøre, og det gør jeg, hver eneste gang jeg taler om det her.
Så kan ordføreren ikke godt se, at det ikke bare handler om, at der er en bombe under systemet, og at nu bomber vi ligestillingen 100 år tilbage?
Altså, det er en lidt firkantet retorik.
Det her forslag er udviklet af folk i Alternativets familiegruppe, som faktisk er meget, meget indstillet på ligestilling.
Men kan ordføreren ikke godt se, at der godt kan være en anden type balance, der handler om at give folk mulighed for at gøre det, de virkelig, virkelig brænder for, og så på den anden side selvfølgelig sikre en ligestilling?
Lotte Rod (RV), 2022-04-29:
Når jeg nævner hr. Alex Ahrendtsen, er det, fordi det af alle de forskellige ordførere, som har talt for forskellige modeller for, at flere skal passe deres børn hjemme, er hr. Alex Ahrendtsen, der har sagt det tydeligst.
For han har sagt: I den bedste af alle verdener går mor hjemme.
Og det er ikke den vej, jeg synes udviklingen skal gå i Danmark.
I Radikale Venstre er vi stolte af de fremskridt, der er gjort, for kvinders frigørelse, og jeg synes, det er vigtigt, at ligestilling ikke er sådan noget, der bare er teoretisk, men at det er i virkeligheden, at mænd og kvinder har de samme muligheder, og derfor betyder det jo noget, hvilken retning vi presser på for at gå i her fra Folketingets side.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-29:
Nu tror jeg, at ordføreren er helt forvirret, for sidst jeg tjekkede, var hr. Alex Ahrendtsen i hvert fald ikke medlem af Nye Borgerlige.
Så jeg ved ikke, hvad det er, der gør, at ordføreren begynder at bringe det, hr. Alex Ahrendtsen har sagt tidligere, ind i det.
Det, som vi i Nye Borgerlige siger, er, at vi gerne vil etablere et beskæftigelsesfradrag, sådan at man som familie selv har mulighed for at vælge, hvis man gerne vil gå hjemme med børnene de første vigtige år.
Der kan man jo fuldstændig selv vælge som familie, om det er faren, moren eller i øvrigt et andet familiemedlem for den sags skyld, der vælger at gå hjemme med børnene.
For så ligger det nemlig ude hos familierne.
Hvorfor vil Radikale Venstre ikke prioritere det økonomisk?
Lotte Rod (RV), 2022-04-29:
Men det er jo helt forkert, hvad Nye Borgerlige siger, ligesom det var helt forkert, hvad Nye Borgerlige spurgte andre ordførere til.
Der er jo ikke nogen, der ønsker at tage den mulighed fra forældre.
Det, vi diskuterer i dag, er: Hvad er det for en retning, vi presser på for at gå i her fra Folketingets side?
I Radikale Venstre deler vi ikke det billede, som hr. Alex Ahrendtsen tegnede, af, at i den bedste af alle verdener går mor hjemme.
I Radikale Venstre ønsker vi, at mænd og kvinder er frie og lige, at de har de samme muligheder for at gøre karriere og optjene pension, og at de i øvrigt betyder lige meget i børns liv.
Derfor prioriterer vi pengene, som vi fordeler her fra Folketingets side, til at skabe gode daginstitutioner i stedet for at gå den anden vej.
Men kommunerne må gerne gøre det, og det gør de, og det er der ikke nogen, der har tænkt sig at ændre på.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-29:
Man skal altså høre meget, før ørerne falder af.
Det, som den radikale ordfører egentlig står og siger, er, at det er den radikale ordfører og staten, der skal bestemme, hvordan man prioriterer ude i familierne; altså man er bange for, at der er nogle frigjorte kvinder, som faktisk oprigtigt og af egen fri vilje ønsker at gå hjemme med deres børn, men det skal de simpelt hen ikke have mulighed for, for Radikale Venstre ved bedre.
Hvad er det for en indstilling at have til danske familier?
Når man er et frit menneske, har man jo også mulighed for og skal have mulighed for at vælge selv, så hvad er det for en underlig statstankegang, som Radikale Venstre står her og er fortaler for?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2022-04-29:
Jeg er selv mor til tre børn, og nu er de gud ske tak og lov ældre, for det er bare en hård og presset periode.
Så jeg har selv stået der i lige præcis den tid, og der kan jeg bare sige som både mor og i øvrigt også uddannet pædagog, at noget af det allervigtigste, der har været, er, at jeg har vidst, at der, hvor jeg sendte mine børn hen, var der en ordentlig kvalitet, at der var nogle dygtige voksne til at tage imod dem, og at der var tid og plads nok til det.
Men fleksibiliteten i forhold til i nogle perioder at kunne skrue ned – jeg har også tre ørebørn – var måske det, vi ville kigge nærmere på, hvis jeg skulle sige det ud fra personlig erfaring.
Det var et rigtig dejligt spørgsmål – tak for det.
Jamen i virkeligheden synes jeg, at vi kunne blive meget bedre til at snakke om familiepolitik, og hvad det er for nogle strukturer, vi har i vores samfund for at en familie kan fungere.
Lige nu er det for rigtig mange familier sådan, at begge forældre bliver nødt til at arbejde nærmest på fuld tid for at kunne betale de regninger, der nu engang er.
Der vil vi rigtig gerne se på nogle meget mere fleksible løsninger, netop også i forhold til at gå ned i tid.
Det er rigtigt – jeg mener, det var ministeren, der gjorde rede for det – at man jo har muligheder, hvis man har et barn med et handicap eller nogle andre udfordringer.
Så har man mulighed for at få godtgjort tabt arbejdsfortjeneste, men det er ikke helt lige så let, som jeg godt kunne have ønsket mig det var.
Vi vil bare gerne have nogle mere fleksible muligheder i forhold til at gå mere ned i tid, og det vil vi gerne supportere med eventuelt en offentlig fond eller nogle andre fleksible løsninger.
Derudover har vi også snakket rigtig meget om barnets sygedage, altså at man giver mere rum til det, for det er også noget af det, der presser rigtig meget, og der er nogle børn, der er meget syge i perioder.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-29:
Noget, jeg rigtig godt kunne lide ved slutningen af ordførerens tale, var den her åbning i forhold til at drøfte ting – finde et rum til at finde ud af: Kan vi måske tilføre lidt mere frihed uden nogen af de ulemper, som ordføreren også nævner, f.eks. hensynet til ligestilling, som Alternativet også er interesseret i?
Kan ordføreren gå lidt længere ned ad den vej: Har Radikale nogle idéer til, hvad man kunne bringe ind af konstruktive ting i sådan en debat for at pleje den her frihed lidt uden at ramme de der negative konsekvenser?
Lotte Rod (RV), 2022-04-29:
En af de ting, som jeg selv har kigget på, da jeg arbejdede med vores familiepolitik, var, om man i virkeligheden ville kunne have en konto for sig selv, hvor man i løbet af sit liv ville kunne arbejde lidt mere fleksibelt, sådan at man kunne sige, at i den periode, hvor man havde små børn, kunne man måske arbejde lidt mindre for til gengæld så at skylde lidt i banken og skulle arbejde lidt mere, når børnene blev store.
Så var det den samme model for mænd og kvinder, og så var der det samme incitament til at være henholdsvis mere derhjemme og mere på arbejde.
Så den slags strukturer kan vi godt diskutere.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-29:
Men jeg kan oplyse ordføreren om, at vi ikke kan se, at det koster forfærdelig meget, for det betyder jo egentlig bare, at de penge, som kommunen plejer at betale til daginstitutionen, eller tilskuddet til at have ens barn, kommer tilbage til forældrene – eller dvs. 90 pct. af de penge, sådan at de 10 pct. går til administration.
Sådan er det jo.
Så i stedet for at det nu er 85 pct., er det så 90 pct.
Hvor er det, ordføreren ser en uregelmæssighed i den finansiering?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2022-04-29:
Jamen det går ud på, at jeg har prøvet på at se, hvad økonomien ligesom er i det her forslag, og det synes jeg faktisk er lidt svært.
Samtidig med det har jeg også kigget tilbage i et notat, der blev lavet i oktober måned sidste år, netop omkring økonomiske konsekvenser af indførelse af tilskud til hjemmepasning, og jeg har simpelt hen ikke helt kunnet gennemskue, hvilke konsekvenser det her forslag har rent økonomisk, og det er derfor, vi så siger, at vi ikke stemmer for beslutningsforslaget her, selv om vi deler intentionen om mere frihed til familierne til at indrette sig, som de gerne vil, herunder også pasning af eget barn hjemme, hvis man ønsker det.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-29:
Det er vi også, og lad os håbe, at det lige så stille går den rigtige vej, uanset hvilket flertal der så skal lykkes med det.
De økonomiske spørgsmål eller bekymringer, ordføreren har, hvad går de nærmere ud på?