runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (DF), 2018-03-15:
For lidt over et år siden stillede Dansk Folkeparti et ændringsforslag til et lovforslag om, at vi skulle autorisere osteopater, men dengang var man ikke klar til det.
Men ministeren lovede at se på det og arbejde videre med forslaget.
Det vil jeg godt rose ministeren for, altså at ministeren på den måde har fulgt hundrede procent op på det og nu sikrer, at osteopater får en autorisation.
Det er jo ikke altid, det går sådan med aftaler, som man håber, når vi indgår dem her i salen,
så derfor endnu en gang tak, fordi vi har haft et rigtig godt samarbejde om det, så vi nu ser et lovforslag på området.
Mange ved sikkert ikke, hvad en osteopat er, det vidste jeg i hvert fald heller ikke for et par år siden, og nogle tror, det har noget med ost at gøre, men det har det altså ikke.
Da jeg selv kom til skade og havde brug for hjælp i sundhedsvæsenet, fik jeg selv lov til at prøve osteopati, for som sundhedsordfører får man en gang imellem nogle råd af nogle mennesker, og der var nogle, der sagde, at jeg skulle prøve sådan en osteopat.
Der fik jeg i hvert fald selv afprøvet det og fik også en snak om, hvad det i det hele taget handlede om.
Den er anerkendt og autoriseret i otte europæiske lande, herunder England, Frankrig, Finland, Island og Schweiz, og de fleste osteopater har læst osteopati på deltid over 5 år, forudsat at de er fysioterapeuter, eller også har de læst osteopati som en fuldtidsuddannelse i lande, hvor osteopati allerede er anerkendt og autoriseret.
Når det er sagt, mener vi netop i Dansk Folkeparti, at det er vigtigt at sikre borgerne en viden om, hvem det er, der har taget den rette uddannelse, så vi sikrer den bedste kvalitet, uanset om det er selvbetalt eller offentligt betalt.
Vi ved jo godt, at der søges rundtomkring på nettet, og i dag munder søgningen på nettet måske ud i nogle forslag, på baggrund af at der er betalt for en annonce, og så kan det være svært at hitte rede i, hvem der har den bedste uddannelse.
Det er en af grundene til, at vi synes, at autorisation er utrolig vigtig, altså netop for ikke at skade folk, men i stedet for hjælpe dem.
Vi ønsker også, at flere af vores sundhedspersonaler får en autorisation, og her vil jeg blot nævne farmaceuter, farmakonomer, ambulancereddere og akupunktører.
I forhold til det sidste med akupunktører er vi rigtig glade for, at ministeren fik fjernet forslaget om lægeforbeholdt akupunktur fra det her forslag, men vi vil også glæde os til at arbejde videre med området, da vi har brug for at sikre den bedste hjælp til vores borgere.
En anden del af forslaget er at udvide specialtandlægerområdet på tand-, mund- og kæbekirurgisk virksomhedsområde, således at deres virksomhedsområde også omfatter gennembrud af hud samt udførelse af operative indgreb inden for et større område, end det i dag er tilfældet.
I forbindelse med gennembrud af hud, har det betydning, fordi man så kan gå ind fra kindsiden i stedet for at skulle gå ind igennem munden.
Sidste del af forslaget er en skriftlig rettelse, som ordføreren før mig fremførte, i forslaget om tvang over for inhabile.
Vi støtter varmt op om forslagene og ser frem til den videre forhandling.
Stine Brix (EL), 2018-03-15:
Tak for det, formand.
Jeg kan på vegne af Enhedslisten starte med at sige, at vi også kan støtte det lovforslag, der ligger her.
Min kollega har jo redegjort rigtig fint for indholdet, og jeg vil gerne knytte et par kommentarer til et par af de punkter, som lovforslaget indeholder.
For det første synes jeg også, at det er rigtig positivt, at osteopater nu kan få en autorisation.
Det betyder, at vi kan sikre et højt fagligt niveau igennem de krav, der er, til hvilken uddannelse man skal have.
Det betyder også, at de patienter, som går til en osteopat, kan få en række rettigheder som f.eks. i forhold til at klage over behandlingen og også få erstatning i det offentlige system.
Jeg synes, at det er en beslutning, der ligger fint i forlængelse af den beslutning, vi tidligere har truffet herinde, om at ændre loven, sådan at det ikke kun er kiropraktorer, som kan udføre en manipulationsbehandling.
Det var i øvrigt en justering af lovgivningen, kan man sige,
til den virkelighed, som der er, for vi ved, at både osteopater, som vi taler om her i dag, fysioterapeuter, body-sds-terapeuter, massører og andre rent faktisk ude i virkeligheden i mange år har udført manipulationsbehandling.
Fru Liselott Blixt rejste en bredere diskussion om autorisation i sundhedsvæsenet og nævnte en række andre faggrupper, som ikke i dag har autorisation, og jeg synes, at det er en god anledning til at sige, at jeg egentlig også synes, at det ville være klogt, hvis vi kiggede på billedet samlet.
Hvordan er det egentlig, det ser ud derude?
Hvordan kan det være, at der er nogle grupper i vores sundhedsvæsen, som er en fuldt integreret del?
Mange af dem er også offentligt betalte uddannelser, som udfylder en vigtig rolle i vores sundhedsvæsen, men som alligevel ikke har en autorisation. Så en opfordring til ministeren om at lave sådan en kortlægning, så vi kan få en samlet diskussion af det her, synes jeg er på sin plads.
Så vil jeg også godt rose ministeren for at lytte til de mange høringssvar, som har opfordret ministeren til at pille en del af det oprindelige lovforslag, som vedrørte akupunktørers mulighed for at udføre akupunktur på brystkassen, ud af lovforslaget og i stedet igen kigge på det område, og jeg melder mig i hvert fald klar på vegne af Enhedslisten til at tage en diskussion om, hvordan vi både kan sikre patientsikkerheden, men også sikre, at der fortsat vil være en mulighed for at få akupunktur i Danmark.
I forhold til de to andre elementer af lovforslaget kan vi støtte, at man som specialtandlæge skal kunne få udvidet sit virksomhedsområde, og den sidste del, som handler om at rette en fejl i en tidligere lov, kan vi også støtte, og det siger jeg vel vidende, at vi ikke støttede den oprindelige lov, men det skal ikke afholde os fra at støtte, at man retter op på en fejl, der skete i forbindelse med det oprindelige lovforslag.
Så det var bemærkningerne på vegne af Enhedslisten.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-03-15:
Som nævnt består L 170 af tre dele.
Det foreslås, at der indføres en autorisationsordning for osteopater, og som led i dette foreslås en beskyttelse af titlen som osteopat, og at de autoriserede osteopater forbeholdes ret til at udføre manipulationsbehandling af rygsøjlen.
Dem, der bliver autoriserede, vil blive underlagt de generelle forpligtelser, der gælder for øvrige grupper af autoriserede sundhedspersoner.
Det foreslås også, at der åbnes mulighed for, at patienter, der behandles af autoriserede osteopater, kan klage over behandlingen til Sundhedsvæsenets Disciplinærnævn og søge erstatning efter patienterstatningsordningen.
I Alternativet er vi tilhængere af alternativ behandling, altså behandling, der udgør alternativer til de medicinske og konventionelle behandlingsmetoder, og derfor ser vi med stor velvilje på, at der gives autorisation til osteopater.
En osteopat DO er en 5-årig uddannelse, og en osteopat arbejder med hele kroppen og behandler muskler, led og organer med hænderne.
Så vi er meget positive over for den del af forslaget, og vi er i øvrigt også positive over for de to andre dele.
Den anden del handler jo om, at vi skal udvide tandlægers virksomhedsområde.
Så derfor er vi også positive over for den del af lovforslaget.
Den sidste del handler om at korrigere en teknisk fejl i den oprindelige lov, og det har vi ikke nogen indvendinger imod, så med de bemærkninger kan Alternativet støtte lovforslaget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-03-15:
Tak for det.
Som det allerede er nævnt, skal vi med det her lovforslag behandle så forskellige emner som udvidelse af tandlægers selvstændige virksomhedsområde, autorisation til osteopater og tvangsbehandling af varigt inhabile.
Jeg har tidligere nævnt – og jeg siger det lige igen – at jeg synes, det er en uskik at fremsætte lovforslag, der indeholder så forskellige bestemmelser, som tilfældet er her.
Men SF anerkender, at en fejl i sundhedslovens bestemmelse om behandling af varigt inhabile patienter rettes, så lovgivningen på det her meget følsomme område både får den nødvendige smidighed og formuleres, så den kan forstås korrekt.
Vi har derfor ingen bemærkninger til den del af lovforslaget.
SF hilser også velkommen, at specialtandlægers virksomhed reguleres i lovgivningen, så den tilpasses den faktiske virkelighed.
Selvstændige kompetencer i forhold til kirurgi skal naturligvis anerkendes også lovgivningsmæssigt.
SF har derfor heller ingen yderligere bemærkninger til den del af lovforslaget.
Og dog – for i SF mener vi nemlig også, at det giver mening at gøre opmærksom på et par kommentarer i høringssvarene, som ganske vist ikke vedrører specialtandlægernes virksomhed.
Jeg kunne her tilføje, at der er et behov for tilsvarende at se på den faktiske virksomhed for social- og sundhedsassistenter eller for ergoterapeuter.
Og der kunne givet være flere fagområder, som kunne have brug for en opdatering af deres virksomhedsområder.
Jeg glæder mig over, at sundhedsministeren i bemærkningerne til høringssvaret faktisk anerkender, at der kan være et behov for at se på andre faggruppers virksomhed, så i lighed med Enhedslistens stillingtagen skal der også fra SF lyde en opfordring til at arbejde videre med det.
Den tredje del af lovforslaget handler om noget helt tredje, nemlig autorisation til osteopater.
Det er ikke første gang i historien, at en alternativ behandlingsform anerkendes i sundhedsloven og gives autorisation.
Det taler bestemt for at anerkende forslaget om autorisation til osteopater.
På samme måde er det i sig selv en kvalitetssikring, at det er Sundhedsstyrelsen, som udsteder autorisationen til et bestemt fagområde.
SF stemmer derfor for det samlede lovforslag.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-03-15:
Mange tak.
Det her lovforslag omhandler autorisation af osteopater, som ordførerne også har været inde på.
Det er ligeledes en udvidelse af beføjelser for tandlæger og en rettelse i forhold til lovforslaget om tilbageholdelse af inhabile somatiske patienter.
Der er tale om en lille samling af nogle vigtige tiltag.
Vi sørger for at få sikret patienterne hos en osteopat bedre forhold, samtidig med at vi sørger for at stille krav til de registrerede osteopater.
Vi sørger for, at kirurgiske indgreb ved tand-, mund- og kæbekirurgi foretages af de mest kompetente eksperter uden at spilde lægefaglige ressourcer.
Og endelig sørger vi for at få rettet op på en lille fejlhenvisning i lovgivningen om tilbageholdelse af inhabile somatiske patienter.
Det er tre tiltag, som Det Konservative Folkeparti kan støtte.
Ellen Trane Nørby (V), 2018-03-15:
Vi har udvidet paletten, vi kommer til at udvide paletten.
Hvis man kigger på byggeriet af de nye psykiatriske hospitaler, bliver paletten udvidet alene ved den måde, de er udformet på, både i forhold til hvilke aktiviteter der kan finde sted, og i forhold til, hvordan man kan have andre behandlingsmæssige indgangsvinkler.
Vi har da også i vores psykiatri i dag en lang række forskellige behandlinger.
Jeg sagde bare klart i min indledning, og det vil jeg holde fast i, at jeg synes, det er for snævert ligesom at gøre det til et enten-eller.
Det er et både-og for rigtig mange patienter, og det skal være til stede i psykiatrien.
Og jeg oplever i høj grad også, at det er det, man arbejder med lokalt.
Der er også patienter, som i høj grad har brug for medicinsk behandling, fordi deres tilstand ellers bliver forværret.
Trine Torp (SF), 2018-03-15:
Når jeg vil stille et spørgsmål, er det egentlig, fordi jeg sådan kom til at tænke videre på noget af det, ordføreren sagde, altså det om, at vi ikke rigtig ved, hvad der er af tilbud.
Og det kan godt være, vi skal have sådan en kortlægning.
Men jeg har f.eks. spurgt, hvor mange der egentlig får psykofarmaka som en del af deres behandling, og vi kan se, at det simpelt hen varierer fra region til region og fra sygehus til sygehus og afdeling til afdeling, altså lige fra at man har nul patienter i voksenspsykiatrien og op til, at der er 42 pct. af de voksne patienter, som får psykofarmaka som en del af deres behandling.
Og på børne- og ungdomsspsykiatrien varierer det fra 4 pct. til 53 pct. Hvad tænker ordføreren om de variationer?
Stine Brix (EL), 2018-03-15:
Jeg synes, det er nogle meget bemærkelsesværdige tal, og det kunne jo godt tyde på, at den fornemmelse, jeg har, af, at det reelt ikke er alle steder, at andre behandlingsformer end medicin er til stede, er rigtig.
Det, jeg sagde, var ikke, at vi ikke ved.
Jeg sagde, at jeg ikke ved.
Det kan sagtens være, at andre har et overblik over, hvordan det egentlig er derude, og hvad det egentlig er for nogle redskaber, man har på hylderne.
Men jeg vil i hvert fald gerne se, hvad vi ved om det, og hvis ikke vi har et overblik over det, og hvis det bare er noget, som man – hvad skal jeg sige – bare har en ambition om i alle regioner, men at det ikke er virkeligheden, så synes jeg da, vi har et kæmpe problem, og så synes jeg, at SF's forslag rammer spot on.
Og jeg synes, vi skal tage den diskussion seriøst, frem for bare at sige, at det her allerede sker.
For det er jeg nemlig ikke sikker på er virkeligheden.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-03-15:
Tak for ordet.
Sidste år fremsatte jeg eksempelvis et beslutningsforslag om at etablere komplementære behandlings- og sundhedshuse med et ønske om at få en mere helhedsorienteret tilgang.
Vi har også i vores sundhedspolitik et ønske om at få psykiatrihuse med medicinfri behandling.
Derudover er det, som flere har nævnt, meget vigtigt at få sat fokus på psykiatrien, så vi er som udgangspunkt positive over for SF's forslag.
Vi er ligesom forslagsstillerne bekymret.
Hvis jeg også skal nævne nogle tal – det er der nogle der har gjort tidligere – så var 7 pct. af befolkningen i 2016, og det er lidt over 400.000 danskere, på antidepressiv medicin.
Ifølge Bedre Psykiatri er mere end tre ud af fire pårørende bekymret for den syges helbred på grund af medicinen, og 51 pct. af psykiaterne mener, at mængden af medicin, der udskrives i psykiatrien, er for stor; altså lidt over halvdelen af psykiaterne mener, at der udskrives for meget medicin i psykiatrien.
Det synes jeg er vigtigt i den her sammenhæng.
Vi mener, at der bør være andre tilbud, så man også understøtter borgernes helbred i et større og mere helhedsorienteret perspektiv.
For os er det vigtigt, at brugerne af psykiatrien har medbestemmelse i forhold til den behandling, de ønsker, og den behandling, de ikke ønsker.
Medicinfrie behandlingstilbud handler derfor også om at imødekomme en mere åben dialog med patienterne og respektere deres frie vilje og selvbestemmelse.
Forslagsstillerne nævner Norge som eksempel.
Norge har jo som det første land i verden siden 1. juni 2016 introduceret en psykiatrisk behandling, hvor patienter med psykiske lidelser har krav på selv at vælge deres egen behandling.
De har et reelt alternativ til medicin, eksempelvis psykoterapi, miljøterapi og familieterapi.
Den norske sundhedsminister skrev i forbindelse med det i en pressemeddelelse: »Ingen skal tvinges til at tage medicin, så længe der findes andre måder at give nødvendig omsorg og behandling på.«
Jeg vil også nævne England som eksempel.
I England er mindfulness NBCT godkendt af det, der svarer til vores sundhedsstyrelse, altså National Health Service, og det er godkendt til behandling af f.eks. tilbagevendende depressioner.
Så man må sige, at vi i Danmark ikke er særlig progressive, i hvert fald ikke helt så progressive, desværre, på det her område.
Jeg vil også godt samtidig understrege, at vi synes, det er vigtigt, at der kommer mere forskning inden for det her område, altså komplementære ikkemedicinske behandlingsmetoder, så vi i højere grad kan dokumentere effekten af det.
På den måde vil det også være et reelt nemmere valg at træffe i sundhedsvæsenet.
Vi er også opmærksomme på, at det kan være problematisk at tale om medicinfri behandling i forhold til nogle grupper af patienter, og at der vil være nogle grupper af patienter, som ikke selv vil være i stand til at træffe en beslutning om, hvilken form for behandling de skal have.
På den baggrund vil jeg sige, at vi er positive over for forslaget.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-03-15:
Hos Det Konservative Folkeparti står psykiatrien højt på dagsordenen, og vi er enige i, at det kun er positivt, når behandling kan ske, uden at der behøver at blive taget medicin i brug.
Vi må dog anerkende, at vi ikke helt forstår grundlaget for dette forslag.
Vi har allerede fra satspuljen afsat 10,2 mio. kr. til en forsøgsordning.
Vi forstår godt tanken bag forslaget her, men vi mener, at det er et unødvendigt skridt at tage, før forsøgsordningen har nået sin ende og er blevet evalueret.
Derfor kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte forslaget.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-03-15:
Tak for det.
Psykiatrien har helt sikkert ikke været prioriteret højt nok i en længere periode, og mennesker med psykisk sygdom er meget sårbare mennesker, som virkelig har brug for hjælp.
Vi oplever, at mennesker afvises, når de selv opsøger hjælp og er desperate, fordi de ved, at de har brug for hjælp, og at de kan være til fare for sig selv og for andre.
Og alligevel afvises de, og det mener jeg er et af de store problemer. Nogle gange ender det så med, at det går, som disse stakkels mennesker frygtede, nemlig at de bliver til fare for sig selv og andre, hvorefter man så skal sætte ind med tvang, som vi ellers gør så meget for at undgå.
Det er forfærdeligt for de mennesker, som er syge, og det er forfærdeligt for de mennesker, som det går ud over, som bliver overfaldet eller rammes af familietragedier eller på anden måde rammes.
Det sker også, at politiet må involveres, hvilket måske også kunne have været undgået, hvis man havde taget imod disse udsatte mennesker i første omgang.
Vi har netop gjort nogle store indsatser på det psykiatriske område, men vi er langtfra i mål, og vi skal fortsat have fokus på psykiatrien.
Det står derfor også højt på Liberal Alliances dagsorden.
Regeringen har sat et arbejde i gang for at gennemgå det psykiatriske område, og der kommer en samlet plan for udviklingen i psykiatrien, herunder med fokus på andre behandlinger end medicin.
Jeg vil gerne takke Trine Torp fra SF for at sætte fokus på medicinforbruget, så vi kan få en relevant diskussion.
Jeg mener virkelig, at diskussionen og fokusset er vigtigt.
Jeg synes bare, at det her forslag lapper ind over de tiltag, som vi allerede har sat i gang.
En af de mange indsatser på det psykiatriske område er netop fokus på mindre medicin.
Nationalt er der afsat 10,2 mio. kr. til en pulje til forsøg med medicinfri afsnit med henblik på at afprøve nye behandlingsmetoder, herunder former for terapi og aktiviteter.
Det synes jeg vi skal afvente at se resultatet af, inden vi gør yderligere.
Desuden er der afsat 200 mio. kr. til flere og bedre kompetencer for at øge fysisk aktivitet og tværfaglige kompetencer.
Antallet af fysioterapeuter er steget med 12 pct., ligesom omfanget af andet personale til aktiviteter, f.eks. musikterapeuter og lærere og idrætskonsulenter, er fordoblet fra 2012 til 2016.
For at minimere risikoen for, at mennesker overhovedet havner i en situation, hvor de er psykisk syge og har brug for medicin, er der fokus på en tidlig indsats, og også her er der sat initiativer i gang med et markant løft af indsatsen over for børn og unge med psykiske problemer.
Der har også været en nedgang på mange områder i brugen af psykofarmaka og i antallet af personer i behandling med antidepressive midler.
Det gælder både for børn, unge og voksne.
Så jeg synes, at tankerne bag forslaget er meget positive, men det lapper ind over alle de mange initiativer, som der er sat i gang, og som jeg synes vi skulle se nogle resultater af.
Derfor støtter Liberal Alliance ikke forslaget.
Liselott Blixt (DF), 2018-03-15:
Jamen det var jo lige præcis det, som jeg også sagde i min ordførertale.
Jeg håber på, at den evaluering, vi får fra hovedstaden, gør, at vi kan se, at det her er noget, der hjælper, og at vi kan få det ud i alle regioner.
Når ordføreren så siger, at man ikke skal dække det med satspuljen, så kunne jeg da godt tænke mig at høre, når ordføreren kommer herop, hvordan man vil finansiere det her forslag.
Trine Torp (SF), 2018-03-15:
Tak for det.
Jeg kan jo være meget enig med ordføreren om alt det her med at få lavet nogle ordentlige faglige vurderinger og et informeret samtykke fra patienten.
Det er jeg sådan set meget enig i.
Hvad enten der er et behov eller ej, så kunne det i hvert fald være fint nok at prøve at få kortlagt, hvad det er for nogle tilbud, der er.
Jeg tror, at det er et års tid siden, at en meget stor gruppe af yngre læger og psykologer i børne- og ungdomspsykiatrien i et fælles debatindlæg beskrev, hvordan de faktisk ofte måtte ty til medicinsk behandling af børn og unge, fordi de ikke kunne stille nogle andre behandlingstilbud til rådighed.
Der er også andre psykiatere, der indimellem har sagt, at de synes, at medicin og psykofarmaka blev førstevalget, det, der ligesom var den primære adgang til behandling.
Så det får jo også en betydning, på hvilken måde man beskriver og fagligt vurderer en sygs lidelse.
Det vil jeg gerne bede ordføreren om lige at komme med nogle refleksioner over.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-03-15:
Mange tak for det.
Vi skal først slå fast, at der er rigtig, rigtig mange patienter, der behandles i behandlingspsykiatrien uden at få medicinsk behandling – rigtig mange.
Og det er godt.
Man skal kun bruge medicin, når det kan være godt for patienten, og patienten accepterer det.
Jeg synes, at ordføreren har ret i, at vi har behov for – og det har vi konstant – at sikre detaljerne i, om det er godt nok.
Det er også derfor, at jeg roste og sagde, at det er rigtig godt, at vi får den her debat, for alle, der er her i salen, som bærer ansvaret for psykiatri, ved, at psykiatrien er presset på kapacitet, primært hvad angår det faglige personale, og det er en ulykke, at det er situationen i vores velfærdsland.
Vi ved, at der i Slagelse står et nyt psykiatrisk hospital med tomme senge, tomme afdelinger, og det er bestemt ikke, fordi der ikke er patienter til at lægge i de senge, men man har ikke det faglige personale til at passe patienterne.
Og derfor kan det jo være korrekt, som ordføreren siger, at man måske i visse situationer tyr til en medicinsk behandling i en drøftelse med patienten og med en billigelse og med et samtykke fra patienten til det, man gør.
Det kan være samtale, det kan være miljøterapi, det kan være udvikling af mestringsstrategier, det kan være krisehåndtering, det kan være fysisk aktivitet, og det kan være patientinddragelse, alle de andre dele, altså den ikkemedicinske terapidel, som vi ved alt sammen er med til at understøtte den kognitive behandling.
Så jeg er meget enig med ordføreren i, at det her skal vi have sat fokus på.
Vi vil også være med til at sikre, at vi kan få lavet en ordentlig afdækning af det her, men jeg tror, at både ordføreren og jeg bliver mødt med det, når vi besøger psykiatriske afdelinger, at der er mange, der får en ikkefarmakologisk behandling, men vi ved også, hvor pressede afdelingerne er personalemæssigt.
Trine Torp (SF), 2018-03-15:
Det er rigtigt, at der er mange, der ikke får psykofarmaka i deres behandling, men der er også rigtig mange, der gør.
Jeg tror også, at ordføreren er klar over de historier, der er i psykiatrien om patienter, der oplever, at det godt kan være, at de giver samtykke, men at de gør det, fordi lægen siger til dem, at det nu engang er den behandling, som man kan tilbyde dem, og at man ikke kan tilbyde dem andet.
Så det handler jo faktisk om at sikre, at der reelt er et alternativ for de her patienter.
Og en lang række lidelser kan faktisk behandles uden psykofarmaka, hvis man har de rigtige metoder til rådighed.