runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Olsen (SF), 2026-02-19:
Tak for ordet, formand.
Og tak til Danmarksdemokraterne for at indkalde til en særdeles vigtig forespørgselsdebat.
Lad mig sige det meget klart: Jeg tror egentlig, vi alle sammen er meget trætte af parkeringsselskaber, der opfører sig enormt grådigt, som er fuldstændig ligeglade med de regler, der er, og som bare går op i én ting, og det er at skabe en stor profit for deres ejere.
Og så er man i øvrigt ligeglad med de konsekvenser, det har for borgerne, der bliver stillet i en urimelig situation, og for det erhvervsliv i byerne, som er afhængige af, at der er kunder, der kommer ind via bil, og meget andet.
Det har mange store følgevirkninger, hvis parkeringen ikke fungerer, og når jeg har læst ned i de forskellige sager, der har været, er jeg næsten blevet chokeret, hver gang jeg har læst videre.
Der har været en sag om en, der har modtaget 20 parkeringsafgifter på en gang, og der har været en sag om en, der har modtaget parkeringsafgifter for at have kørt ind og ud af samme parkeringsanlæg flere gange, selv om han kun var kørt ind i parkeringsanlægget.
Og der er mange andre sager.
Faktum er jo, at de her selskaber, som jeg læser det, bryder loven, når de ikke sætter p-afgiften i forruden på bilen, men i stedet for sender en e-Boksindkaldelse flere uger efter.
Det er dårligt for forbrugertilliden og forbrugerbeskyttelsen, og det skal vi ikke finde os i.
Derfor anerkender jeg også, at ministeren og regeringen har skærpet parkeringsbekendtgørelsen sidste sommer og har fokus på den her sag.
Det synes jeg egentlig er fint, og det vil jeg gerne kvittere for.
Vi kan se, at de så begynder at kalde det gebyrer og alt muligt andet, og vi kan se, at det ikke er stoppet, og det er jo nok, fordi der er penge i det.
Der er penge i at malke borgerne så meget som overhovedet muligt, og det vil vi ikke finde os i.
Som transportordfører for SF går man meget op i busser og tog og cykelstier og fodgængere og alt muligt, men jeg vil sige, at vi altså også går op i forbrugerbeskyttelse i SF, og det er sådan, jeg ser den her sag, altså som en klar beskyttelse af den lille borger, der bliver stillet op imod et stort parkeringsselskab, som bare er ude på at malke vedkommende.
Og det skal vi altså have gjort noget ved.
Så jeg vil sige tak for at indkalde til forespørgselsdebatten.
Jeg har et forslag til vedtagelse med, som også Alternativet og Enhedslisten stiller sig bag, og det er som følger: Forslag til vedtagelse
»Folketinget noterer sig, at private parkeringsselskaber har handlet i uoverensstemmelse med parkeringsbekendtgørelsen, da de har sendt parkeringsafgifter digitalt og ikke placeret dem fysisk.
Folketinget noterer sig, at parkeringsbekendtgørelsen er blevet strammet, men at den ulovlige praksis mere end 1/2 år efter stadig foregår.
Folketinget vil have ministeren til at træde i karakter og håndhæve reglerne.«
Carl Andersen (LA), 2026-02-19:
Mange tak.
Jeg er her som vikar for den gode Jens Meilvang, som er ude at rejse.
Så jeg har fået lidt tilsendt fra ham.
Der er ikke noget, jeg hader mere end at have parkeret et sted og så have fået en p-bøde, når jeg kommer tilbage, særlig hvis jeg ikke synes, at den har været berettiget.
Derfor har jeg det egentlig også bare med at klage som standard, og jeg har det med at få medhold sådan cirka hver anden gang.
Så der er udfordringer derude.
Derfor er det også rigtig godt, at vi har en diskussion om det her.
I Liberal Alliance mener vi, det er helt fair, at private virksomheder kan drive parkeringsvirksomhed, men når almindelige bilister alt for længe er blevet mødt af usynlige bøder, efteropkrævninger, gebyrer og uklare bøder uden klare aftaler eller reel kontrol, er grænsen simpelt hen nået.
Vi står fuldt ud på mål for den frihed, der er til at drive forretning, men der er en grænse for, hvad man kan tillade sig, og den har mange private parkeringsselskaber desværre overtrådt i alt for lang tid.
Det skal nemlig være let og gennemskueligt for danske bilister at parkere, og Liberal Alliance har derfor også noteret sig, at en række private parkeringsselskaber handlede i uoverensstemmelse med parkeringsbekendtgørelsen, hvilket er i modstrid med gældende regler og svækker forbrugerbeskyttelsen for bilisterne, hvilket går os på.
Der er sat rigtig mange fornuftige initiativer i gang fra Folketingets og fra regeringens side.
Dem har vi i Liberal Alliance bakket op om.
Vi erkender også, at ministeren tager det her område meget alvorligt og gør andet end bare at skrive om det.
Pause Pause (Pause), 2026-02-19:
Mødet er udsat.
Peter Kofod (DF), 2026-02-19:
Nej, det tror jeg ikke, men jeg tror, der var kommet en noget hårdere konkurrence om, hvem der skulle have borgmesterkæderne rundtomkring.
For som det er i dag, er der jo, når man kigger demografisk ud over kommunerne, nogle partier nogle steder, som har en meget stor fordel i, at der bor mange blå vælgere i en bestemt del af landet eller mange røde vælgere end i de større byer.
Så jeg tror, det ville give en mulighed for, at man i højere grad kunne finde den person, der er den rigtige.
Jeg vil da – og nu vover jeg så pelsen – sige, at jeg måske til lokale valg er mindre optaget af, om det er en Venstremand, en socialdemokrat eller en konservativ, for det er ikke de temaer, der normalt ville splitte os i Folketinget, der er afgørende i en kommune.
Jeg vil gerne have den bedste borgmester i min kommune, uanset om vedkommende så er blå eller rød.
Preben Bang Henriksen (V), 2026-02-19:
Jeg skal bare lige have at vide, om jeg hørte forkert.
Startede taleren ikke med at sige, at det var politiet, der truede demokratiet i Danmark?
Theresa Scavenius (UFG), 2026-02-19:
Nej, sådan formulerede jeg det ikke.
Jeg formulerede det sådan, at jeg sagde, at når man giver politiet flere beføjelser og den udøvende magt øges, så er der en risiko for demokratiet, fordi et demokrati er baseret på en magtdeling mellem den lovgivende, den udøvende og den dømmende magt.
Når den udøvende magt, herunder politiet, får karakter af også at være en dømmende magt, sker der noget med den retssikkerhed, som borgerne skal have, i forhold til at det ikke er politiet, der direkte kan dømme eller straffe, men at der skal en dommer indover.
Så det var det, jeg mente.
Preben Bang Henriksen (V), 2026-02-19:
Trues demokratiet ikke af de mennesker, der smider kasteskyts og fyrværkeri osv. rundtomkring?
Altså, det er ikke dem, men det er mere politiet, vi skal fokusere på, kan jeg forstå.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-02-19:
Jeg forstår ikke, hvorfor der bliver grinet i salen.
For selvfølgelig kan nogle enkelte kriminelle eller hooligans ikke true demokratiet.
Demokratiet er et institutionaliseret princip, der handler om, hvad det er for nogle magtbeføjelser, vi giver til staten, regeringen og politiet.
Så det er selvfølgelig kun staten, der kan true demokratiet, ikke de enkelte borgere.
Carl Andersen (LA), 2026-02-19:
Mange tak, formand.
Dette er faktisk den første forespørgselsdebat, som jeg har indkaldt til.
Derfor har jeg set meget frem til den.
Og det, som vi ønsker at drøfte i dag, er noget helt grundlæggende for vores demokrati, nogle af hjørnestenene, nemlig det borgerlige ombud og valgbarhedskravene.
Vi har derfor overvejet, hvordan vi bedst kunne løfte den her samtale inde i Folketinget: beslutningsforslag eller samråd?
Nej, vi syntes, vi skulle have en forespørgselsdebat, så vi kunne få en ordentlig dialog om det her.
Så derfor stiller vi denne her forespørgsel, og jeg håber, at vi sammen kan blive klogere på, hvad vi som partier og som Folketing egentlig mener med ånden i det borgerlige ombud.
Og understøtter vores nuværende regler i tilstrækkelig grad tilliden til og troværdigheden ved demokratiet?
Sætter de klare nok ord på det ansvar, som der følger med at stille op til et offentligt hverv med borgerligt ombud?
Og kan tilliden til politik holde til forsætlige brud på regler, som muliggør opstilling til valg, uden at kandidaten selv oplever en reel sanktion?
Med det som baggrund lyder dagens oplæg til debat derfor således: Mener regeringen, at ånden i det borgerlige ombud efterleves tilfredsstillende ved lokale valg, når politikere kort efter et valg frasiger sig deres hverv med svage eller primært politiske begrundelser, samtidig med at mulighederne for at sanktionere forsætlige brud på valgbarhedskrav er meget begrænsede, og agter ministeren på den baggrund at overveje initiativer, der kan styrke vælgernes tillid til det lokale demokrati, herunder ved at skærpe reglerne omkring det borgerlige ombud?
Jeg ser frem til en god forespørgselsdebat.
Carl Andersen (LA), 2026-02-19:
Mange tak, og også tak til ministeren for en god tale.
Selvfølgelig skal man have mulighed for at komme ud, hvis man bliver syg, hvis man får et job, skal flytte fra kommunen eller bliver skilt.
Der kan være alle mulige forskellige legitime årsager, som kommunalbestyrelsen skal behandle.
Det, som vi bare har set, både ved kommunalvalget i 2021 og nu også i 2025, er en, vil jeg sige, stigende tendens til, at der er nogle, som har en idé om, at man kan stille op direkte til f.eks. et borgmestervalg.
Vi har ikke borgmestervalg i Danmark.
Vi har valg til kommunalbestyrelser, og vi har valg til regionsråd.
Vil ministeren sætte et par ord på, hvordan man ser på det faktum at personer, der så ikke får den post, de gerne vil have, når de bliver valgt, udelukkende af den årsag vælger ikke at tage imod valget overhovedet?
Er det ikke med til at fremme en politikerlede i vores samfund?
Sophie Løhde (V), 2026-02-19:
Tak til spørgeren, også for kvitteringen for min tale.
Jeg er glad for også at kunne konstatere, at Liberal Alliance er enig med regeringen i, at man skal være bundet, men ikke stavnsbundet, og at det dermed også er en god idé, at der er nogle undtagelsesmuligheder i forhold til reglerne, som de er i dag.
Igen synes jeg, det er vigtigt at understrege, at langt størstedelen af alle dem, der stiller op i Danmark, jo gør det, fordi de brænder for det, og stort set alle, der bliver valgt, vælger også at tage mandatet på sig – på tværs af de politiske partier.
Det kan jo handle om mange forskellige baggrunde.
Det kan handle om helbred, arbejdsmæssig varetagelse af andre offentlige hverv og så fremdeles.
Der er jo ikke i lovgivningen en udtømmende liste.
Omvendt fremgår det jo ikke eksplicit, at det, at man ikke bliver udpeget til nogle bestemte politiske poster, eller at man synes, man har fået for lille politisk indflydelse ud af sit mandat, er grund til fritagelse.
Det er op til kommunalbestyrelsen eller regionsrådet at fritage medlemmer, og der indeholder de nuværende regler jo nogle balancer, i forhold til at man på den ene side forpligter sig, og at man på den anden side har mulighed for at kunne blive fritaget.
Dennis Flydtkjær (DD), 2026-02-19:
Også tak for talen herfra.
I Danmarksdemokraterne er vi sådan set også enige i, at der selvfølgelig skal være mulighed for at kunne komme ud af byråd, Folketing eller regionsråd, hvis man er syg eller andet – der kan være mange ting, f.eks. at der er en pårørende, der er syg, eller sådan noget, ikke?
Men der har jo været nogle grelle eksempler, og lad mig prøve at nævne et andet end det, som hr. Carl Andersen er inde på.
Vi oplevede et socialdemokratisk folketingsmedlem, som sad i Borgerrepræsentationen og i Folketinget.
Det må man ikke som socialdemokrat, for socialdemokrater må ikke have dobbeltmandat, så derfor havde man taget orlov fra Borgerrepræsentationen.
Så man havde altså ikke været der i hele perioden.
Man valgte så at genopstille alligevel og blev valgt, vel vidende at man ikke må have dobbeltmandat, for med det samme efter kommunalvalget at sige: Nu tager jeg orlov igen.
Det er måske lige at gradbøje reglerne en smule, vil jeg i hvert fald mene, at man siger, at man ikke er i stand til at varetage sit arbejde og søger orlov – og det er fint, man kan tage orlov, hvis man er syg eller andre ting – men man kan så have et fuldtidsarbejde herinde.
Og med det samme efter valget tager man så orlov igen.
Synes ministeren ikke, det er et problem, og at det måske bliver lidt, at man misbruger reglerne, at man på den måde sådan kan vælge at sige, at man bare tager orlov, selv om man ikke fejler noget som helst, fordi man måske synes, man skal sidde herinde?
Sophie Løhde (V), 2026-02-19:
For det første vil jeg gerne understrege, at det ifølge lovgivningen jo er lovligt at have et dobbeltmandat og dermed sidde i Folketinget og i en kommunalbestyrelse eller et regionsråd samtidig.
At der så også er partier, der har valgt sådan at indføre deres egne partiregler, vil jeg ikke blande mig i.
Nu kommer Venstres ordfører på senere i dag.
Vi har ikke et forbud imod dobbeltmandater, og derfor vil der også være medlemmer af Venstres folketingsgruppe, der både sidder i en kommunalbestyrelse og her i Folketinget.
Jeg har også selv siddet i regionsrådet og kommunalbestyrelsen og er senere blevet indvalgt i Folketinget.
Det er bare, for at den sondring også er lavet.
Det vigtige her mener jeg jo er, at man som kandidat er åben og ærlig omkring det, og at man dermed, hvis det er sådan, at der er partimæssige regler, så også kan svare på spørgsmål om: Jamen hvad gør du så, hvis du bliver valgt begge steder?
Svaret på det spørgsmål vil det jo overlades til de enkelte politikeres samvittighed at redegøre for, og så er det i sidste ende vælgernes afgørelse, om man ønsker at stemme på de pågældende kandidater.
Og så er der andre partier, hvor det spørgsmål overhovedet ikke er relevant, fordi der som sagt i lovgivningen ikke er noget forbud mod både at sidde i Folketinget og i en kommunalbestyrelse eller et regionsråd.
Peter Kofod (DF), 2026-02-19:
Tak for det, og tak til ministeren for at understrege, hvor godt det er, at vi har mange tusind kommunalbestyrelsesmedlemmer i Danmark, som gør et stort og vigtigt stykke arbejde.
De gør det uden for normal arbejdstid.
Det er derfor, det borgerlige ombud er så vigtigt.
De gør det på skæve tidspunkter af døgnet.
Jeg tror også godt, jeg kan sige, at mange af dem får en meget lav timeløn for det arbejde, de gør.
De skal lægge ryg til enormt meget, og de gør det alligevel.
Så det er dejligt, at der er en rigtig stor portion af dem, der gør det fantastisk.
Det står jo i skærende kontrast til de få, men grelle tilfælde, vi har set, hvor nogle har stillet op og sagt: Jeg vil kun det her, hvis jeg kan blive borgmester, og hvis jeg ikke kan blive borgmester – eller overborgmester – så kaster jeg bare det hele fra mig.
Jeg synes, det er en kedelig, kedelig måde at forvalte den tillid, som vælgerne giver vores lokalpolitikere rundtomkring.
Og jeg kunne godt tænke mig, at regeringen ville tage nogle initiativer for netop at bevare og beskytte den respekt, der er om vores lokale demokrati og de mange, der gør det godt, og at vi simpelt hen gør det ved at lave nogle regler, der slår hårdere ned på dem, der jo åbenlyst ikke har forstået det.
Sophie Løhde (V), 2026-02-19:
Først tak for spørgsmålet, og jeg kan sådan set erklære mig fuldstændig enig i den indledning fra spørgeren omkring vigtigheden af vores mange dygtige kommunalbestyrelsesmedlemmer rundt i hele landet, og regionsrådsmedlemmer for den sags skyld også, på tværs af alle de politiske partier, som løfter et rigtig vigtigt hverv og påtager sig et ansvar for at være med til at udvikle vores lokal- og regionaldemokrati her i landet.
Som jeg har redegjort for, har vi nogle regler i dag, hvor man er bundet, men ikke stavnsbundet.
Jeg tror simpelt hen ikke, at vi her i Folketinget kan lave sådan én lang liste, hvor vi har taget højde for enhver tænkelig situation, der kunne forekomme, i forhold til hvor et kommunalbestyrelsesmedlem måtte anmode om at blive fritaget for sit hverv.
Det eksempel, som jeg tror spørgeren henviser til indirekte, vedrører Københavns Kommune og dermed Borgerrepræsentationen, der har beslutningskompetencen, og jeg kan se, at Københavns Kommune har oplyst følgende: »Borgerrepræsentationen har praksis for at fritage medlemmer for hhv. valg til og medlemskab af Borgerrepræsentationen med henvisning til personlige årsager.
Borgerrepræsentationen har ikke tidligere givet afslag på en anmodning, hvor der blev henvist til personlige årsager.«
Carl Andersen (LA), 2026-02-19:
Tak for en god tale og et indblik i det kommunale liv, i forhold til hvordan vi kan gøre ting på 98 forskellige måder i 98 kommunalbestyrelser.
Det er også positivt og en styrke ved det lokale demokrati.
Ordføreren siger, at det godt kan give mening at udtræde, hvis man ikke længere føler for at være kommunalbestyrelsesmedlem, men hellere vil bruge noget mere tid på sit andet arbejde, og hvad det ellers kunne være.
Det er selvfølgelig også legitime årsager i forhold til arbejde eller familie eller andre ting.
Men vil ordføreren ikke give mig ret i, at det er lidt hurtigt at nå til den konklusion, når man nu f.eks. har stillet op til at sidde 4 år i Københavns Borgerrepræsentation?
Man stiller altså op til et valg, hvor man ved, at man skal sidde 4 år som kommunalbestyrelsesmedlem.
Og fordi man så f.eks. ikke bliver borgmester, når man omkring 48 timer efter sit valg til den konklusion, at man faktisk ikke magter at sidde i kommunalbestyrelsen alligevel og hellere vil lave noget andet.
Det er meget hurtigt, at man når til den konklusion efter en lang valgkamp, hvor man har indstillet sig på at skulle sidde der i 4 år.
Stinus Lindgreen (RV), 2026-02-19:
Tak for det, formand.
Jeg skal gøre det kort.
Jeg tager kun ordet, fordi vi i Radikale Venstre og Danmarksdemokrater har valgt, at vi vil tilkendegive vores holdning til det her lovforslag her ved tredjebehandlingen.
Vi vil starte med at sige, at vi jo sådan set godt forstår, hvad hensigten med lovforslaget her er i forhold til klagefrister.
Vi mener bare ikke, at det står mål med de ulemper, der ligger i lovforslaget.
Jeg vil godt kreditere ministeren for at have holdt en del møder og prøve at se, om vi kunne finde en eller anden løsning på det.
Men vi må bare anerkende, at vi ikke kan se os selv i det lovforslag, der ligger her.
Vi mener simpelt hen ikke, at det står mål med de ulemper, der er for den gruppe borgere, det handler om, fordi det er så få sager, det drejer sig om.
Så vi i Radikale Venstre og Danmarksdemokraterne kommer til at stemme imod L 86 B.
Tak for ordet.
Helene Brydensholt (ALT), 2026-02-19:
Jeg vil bare gerne sige tak til ordføreren for alt det, ordføreren sagde, og tilkendegive, at Alternativet en til en er enige, og også bare lige sige højt her i rummet, at vi netop også har stillet den samme minister rigtig mange spørgsmål til, om diverse ting lever op til dyrevelfærdsloven, og får igen og igen ikke svar på vores spørgsmål fra landbrugs- og fødevareministeren.
Så jeg vil også bare opfordre til, at vi går sammen, altså de partier, som ordføreren også lige listede op her, og så må vi jo stille et samrådsspørgsmål, en forespørgsel eller noget andet, hvor vi stiller de konkrete spørgsmål, som ministeren aldrig svarer på, til ham igen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-02-19:
Det er jo ikke rart at være folketingsmedlem og have sådan mindre og mindre tro på, lovgivning er noget, der virker.
Så havde vi jo en forventning om, at det så ville afspejle sig i bekendtgørelser.
Der er problemet, når man kigger på svineavlen, at så udvandes loven.
Når man har små grise, kan man fravænne dem ved 4 uger, men så er der straks en passus om, at man kan gøre det ved 3 uger, bare de kommer over i en ren stald.
Der er nogle ting omkring avlsarbejde, som jeg egentlig synes som udgangspunkt står meget godt i bekendtgørelsen, men når man så ikke kontrollerer, om bekendtgørelsen overholdes, kan svineindustrien køre videre.
Så jeg synes, at den lov, der er blevet vedtaget, bliver undermineret af de bekendtgørelser, som ministeren har udstedt.
Er det så ministerens ansvar?
Ja, det er det jo, men det er selvfølgelig også avlsselskabernes ansvar at leve op til lovgivning og bekendtgørelser.
Carl Andersen (LA), 2026-02-19:
Tusind tak til Venstres ordfører for en mere imødekommende tale.
Jeg kunne godt komme med nogle konkrete forslag, men det, som forespørgselsdebatten i dag handler om, er, om man overhovedet er interesseret i at drøfte, om der kunne være nogle initiativer, der kunne være med til at styrke demokratiet, for vi har set en, synes vi, stigende tendens til, at der er nogle, som undergraver den her tillid.
Et konkret eksempel kunne være, at der, i stedet for at man bare skal sige en enkelt sætning som begrundelse, faktisk skal være en form for skriftlig begrundelse, som kommunalbestyrelserne kan bruge, når de træffer beslutning om fritagelse for valg ude i kommunalbestyrelserne, så man kan styrke det beslutningsgrundlag, man har ude i kommunalbestyrelserne.
Man kunne også vedtage, at man simpelt hen ikke kan bruge argumentet, at du ikke bliver borgmester eller får et andet politisk hverv, altså at det simpelt hen ikke er en ordentlig årsag til, at du kan fritages for valg.
Hvad mener ordføreren om sådan nogle tiltag?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2026-02-19:
Konkrete forslag vil vi jo selvfølgelig altid kigge på.
Jeg tror bare ikke, for at være helt ærlig, at ny lovgivning om det her vil gøre den store forskel.
Jeg synes også, jeg har hørt nogle af dem, der måske har sagt ét først og så noget andet bagefter, henvise til f.eks. personlige årsager.
Så jeg tror helt ærligt ikke, at det er den måde, vi kommer det her til livs på.
Jeg tror, at den måde, vi kommer det her til livs på, er ved at have en debat, og ved at vælgerne bliver oplyst om det, hvis der er nogle partier, der har en tendens til at sætte folk på listerne, som reelt ikke har tænkt sig at blive valgt, for at skaffe stemmer, altså at vi så har en offentlig debat om det.
Ud fra hvad jeg kan se, tror jeg, det er langt mere effektivt, end at vi begynder at sige, at så skal de sende en seddel hen til borgerrepræsentationen.
Nu kan vi se i København, at alle alligevel stemmer for dem, og at man så skal sende en seddel derhen, hvor der står noget om personlige årsager, tror jeg altså for at være helt ærlig ikke vil gøre en forskel.
Men konkrete forslag kigger vi selvfølgelig altid gerne på.
Vi tror, at det, der virker, er den offentlige debat om politikeres ageren snarere end flere regler.
Carl Andersen (LA), 2026-02-19:
Jamen vi vil rigtig gerne have, at man kan løse ting uden lovgivning.
Vi kan se, at det her jo primært er et problem for socialdemokrater.
Så måske kan ordføreren gøre os lidt klogere på, hvad det er for en kultur i Venstre, der gør, at man godt kan sidde i en kommunalbestyrelse som tidligere borgmester, men som man åbenbart ikke har i Socialdemokratiet.
Og kan ordføreren måske gøre os lidt klogere, så vi kan fremme den her kultur, så alle partier i Folketinget kan have en lige så god kommunalpolitikkultur som Venstrefolkene?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2026-02-19:
Tak for rosen af Venstre.
Altså, nu vil jeg ikke udtale mig om andre partier, og jeg kan jo heller ikke sige, at der ikke kan findes et eksempel på, at der er sket et eller andet i Venstre, som vi også synes har været forkert.
Vi er mennesker.
Men generelt synes jeg jo, at man i alle partier skal indskærpe over for dem, der skal være på ens lister: Det her er ikke for sjov, men skal tages alvorligt, og vi har en forventning om, at hvis vi støtter dig i den valgkamp, også som organisation, skal du gøre det her, fordi du tror på det og vil det, og du skal passe sit job, så godt du kan.
Det er jo den kultur, man skal fortælle til nye kandidater, der gerne vil stille op, at man har i partiet.
Alexander Ryle (LA), 2026-02-19:
Ordføreren er selv inde på den her konkrete sag i København med en person, som muligvis ikke har været valgbar, men som har fået en plads i Københavns Borgerrepræsentation.
Her er der jo tale om en ret kendt person, en partileder, et tidligere folketingsmedlem, som har fået rigtig mange personlige stemmer.
Hvis folkeregisteret træffer endelig afgørelse om, at bopælen ikke har været i København, og at man så i borgerrepræsentationen stemmer for, at personen ikke længere skal sidde der, går mandatet videre til vedkommendes stedfortræder.
Mener ordføreren, at det er en god måde at gøre det på?
For partiet har ikke fået særlig mange stemmer, de andre på listen har ikke fået særlig mange stemmer, og hvis ikke den her konkrete person havde været stillet op, havde der slet ikke været et mandat til det parti.