runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Frandsen (M), 2025-01-14:
Jeg tænker, at det er helt naturligt, at der skal investeres i teknologi, fordi man jo netop også tager blandingszonerne op til revision med jævne mellemrum.
Og det skal man gøre; det er meget, meget vigtigt.
Der er det jo så, at der er krav om, at man i dag skal bruge den bedst anvendelige teknologi.
Der er rigtig mange faktorer, der kan afgøre, hvad der er den bedst anvendelige teknologi.
Det er bl.a. også økonomi, for man kunne jo godt forestille sig, at man fik udviklet en teknologi, som var helt perfekt og kunne løse problemet fuldstændig, men som var så uforholdsmæssig dyr, at man blev nødt til at lukke den virksomhed, eller hvad det er, der udleder.
Og dermed er den jo ikke økonomisk bæredygtig.
Så bæredygtighedsbegrebet dækker over rigtig mange forskellige elementer.
Marianne Bigum (SF), 2025-01-14:
Mange tak.
Tak til ordføreren for talen.
Jeg er ikke overrasket over, at ordføreren bakker op om regeringens politik.
Men jeg vil alligevel stille et spørgsmål, for jeg undrer mig lidt over, at der bliver holdt så meget fast i det her med de bedst tilgængelige teknikker.
Det bliver ligesom sagt, som om de ikke findes, og at vi derfor skal vente.
Henrik Frandsen (M), 2025-01-14:
Tak for ordet, formand, og tak til forslagsstillerne for at fremsætte dette forslag.
Vi er også enige i, at vi hele tiden skal nedbringe mængden af miljøfarlige stoffer i det danske havmiljø mest muligt.
Vi kommer dog ikke til at stemme for forslaget af flere årsager.
Hvis vi vælger helt at forbyde blandingszoner, ville det have meget store konsekvenser for det danske samfund.
Der er mange af de ting, vi egentlig meget gerne vil gøre, som ville blive umulige eller blive uforholdsmæssigt dyre at gennemføre, og det er vel at mærke, uden at det giver den helt store, nævneværdige miljømæssige betydning.
Noget, der f.eks. ville være umuligt inden for den grønne omstilling, er at etablere ptx-anlæg, da de har brug for at komme af med den restmængde vand, der vil være, når man oprenser det.
Det kan være spildevand, eller det kan også være rent vand, man putter ind, og så får man en restkoncentration tilbage, som det vil være umuligt at komme af med, og derfor vil det være umuligt at etablere ptx-anlæg, hvis vi helt forbyder blandingszoner.
Nu er det jo heller ikke sådan, at der er tale om, at vi har fuldstændig lovløse tilstande – langtfra.
For det første kræver det jo en tilladelse til at udlede, for at man overhovedet kan få lov til at komme i gang til at starte med.
Den får man kun, hvis man kan dokumentere, at man bruger den bedste tilgængelige teknologi.
Reglerne siger så også, at mængden af stoffer skal reduceres i blandingszonerne over tid.
Det bliver der stillet krav om i de tilladelser, man får, altså om, at man hele tiden skal forholde sig til det.
Så der er allerede i dag store krav for at få en tilladelse, ligesom der er fokus på, at der sker en udvikling af den nødvendige teknologi for at nedbringe udledningerne over tid, netop ved at man bruger det, man kalder for den bedste tilgængelige teknologi .
Dette understøttes også af de nye krav i byspildevandsdirektivet, som også er et stort skridt i den retning, vi alle sammen gerne vil.
Så på baggrund af at vi i Moderaterne mener, at man med den nugældende lovgivning har de nødvendige redskaber til at sikre så lille en belastning af vores havmiljø som muligt, og da der også i dag er krav om, at udledningerne jævnligt skal tages op til revision og nedbringes over tid, og da det samtidig er uforholdsmæssigt store omkostninger, det vil påføre samfundet, hvis vi forbyder blandingszonerne, kan Moderaterne ikke støtte beslutningsforslag B 89.
Tak for ordet.
Pernille Vermund (LA), 2025-01-14:
Beslutningsforslaget fra SF og Enhedslisten, som vi behandler i dag, vil pålægge regeringen at ændre administrationen af miljøgodkendelser og udledningstilladelser, så blandingszoner for farlige stoffer afvikles senest i 2033.
Derudover skal regeringen igangsætte en accelereret revision af samtlige eksisterende punktkilders miljøgodkendelser og udledningstilladelser, som skal påbegyndes snarest muligt og være afsluttet inden udgangen af 2027.
I Liberal Alliance deler vi det overordnede mål om, at vi løbende skal forbedre vores vandmiljø, og at det bl.a. skal ske, ved at vi konstant strammer kravene til rensningsteknologierne og reducerer udledningerne af miljøfarlige stoffer både fra punktkilder og diffuse kilder.
Vi vil i Liberal Alliance gerne være med til at pålægge regeringen at sikre, at vi i Danmark er mere ambitiøse med hensyn til vores hav- og vandmiljø, end man eksempelvis er andre steder i EU, og vi vil også gerne være med til at pålægge regeringen at afsøge, om der er ressourcer nok til en opdatering og eventuel fornyelse af de konkrete udledningstilladelser – det tager i dag alt for lang tid.
Men helt at forbyde blandingszoner vil ikke alene gøre det svært for danske rensningsanlæg at opfylde kravene til udledninger i den kommende tid.
Et totalt forbud vil også gøre det svært at udvikle og drive nye teknologier, der er afgørende for at løse fremtidens problemer, ligesom udviklingen af nye behandlingsformer på sundhedsområdet kan blive begrænset af et reelt forbud.
Vi skal passe på vores havmiljø og vores vandmiljø og sikre, at vi hele tiden bliver mere ambitiøse og stiller strengere krav til udledninger uden at blokere for, at virksomheder i Danmark også fremover kan være med til at levere løsningerne på fremtidens udfordringer.
Tak for ordet.
Erling Bonnesen (V), 2025-01-14:
Jeg synes, vi har en fornuftig administration og styring på det her område, som det fint er fremgået, altså at man, når det er sådan, at tilladelserne fornyes og gives, så løbende foretager de her opstramninger i takt med den teknologiudvikling, som der er.
Jeg kan i øvrigt også henvise til, at der var et glimrende foretræde i Miljø- og Fødevareudvalget her for ganske kort tid siden, hvor det jo netop var sådan, at man fra nogle af de forskellige repræsentanters side gjorde opmærksom på, at man ville gøre alt, hvad man kunne, selvfølgelig med de teknologier, man har til rådighed, og det synes jeg jo også lidt er svaret på det spørgsmål, som SF stiller mig.
Men jeg har nu ikke fået svar på, om SF selv har undersøgt konsekvenserne af det forslag, man selv fremsætter, altså i forhold til lukning af rensningsanlæg, i forhold til lukning af klimatilpasningsprojekter, i forhold til at begrænse mulighederne for power-to-x og det dér.
Så det tyder det jo ikke på at man har.
Har man slet ikke tænkt på det?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-01-14:
Nu bliver jeg jo helt rørt over Enhedslistens bekymring for dansk fiskeri.
Det er da første gang, jeg har hørt det, for normalt kan det nærmest ikke slagtes hurtigt nok.
Dansk fisk er jo ikke fyldt med tungmetaller.
Jeg bliver også nødt til at tage til genmæle mod den præmis, hvor Enhedslisten bare slynger noget ud uden at have belæg for det.
Men det gør ikke, at vi ikke skal passe på vores vandmiljø – selvfølgelig skal vi det – men vi skal jo ikke lukke al dansk produktion, samtidig med at vi gør det.
I Danmarksdemokraterne har vi bare det her rigtig sunde forhold til, at folk også godt kan lide at have et job og betale deres regninger.
Vi kan ikke alle sammen leve i sådan en eller anden kommunistisk fantasi, hvor det er andre, der gør arbejdet, for der er jo nogle, der skal tjene pengene til de andre.
Leila Stockmarr (EL), 2025-01-14:
Men det er jo netop det, det her handler om.
Det er jo, at den praksis, der er, nemlig at man giver virksomhederne lov til at forurene, går ud over den almindelige dansker, der vil tage på ferie ved Vesterhavet, og den almindelige fisker, der fisker i Vesterhavet, og som har svært ved at fange fisk, der ikke er fyldt med tungmetaller eller andet; en praksis, hvor vi tilgodeser erhvervslivet på bekostning af helt almindelige danskeres ret og adgang til at nyde ren og fri natur.
Det her er jo meget principielt, og det er også derfor, vi har fremsat det her forslag; vi vil have en udfasningsdato, der sikrer, at industrien ikke kan drive rovdrift på almindelige danskeres ret til natur.
Det kunne jeg godt tænke mig at ordføreren forholdt sig til.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-01-14:
Altså, ordføreren er enig i, at sagen om udledning fra Cheminova ikke er køn.
Jeg er jo også fra Vestjylland, og jeg kan altså ikke mindes at have hørt, at hverken dem, som bor i området, eller os andre, ikke kan bade i det vand, der er derude.
Så man skal også lige passe på med, hvordan man lægger snittet, i forhold til hvor voldsomt og hvor stor problemstillingen i det her er.
Til gengæld hørte jeg ikke den samme bekymring fra Enhedslistens side, dengang man slagtede dansk landbrug, for der var man ikke bekymret for dem, der boede ude i landzonerne – overhovedet slet ikke.
Så jeg bliver nødt til at sige: Vi er enige om præmissen om, at man ikke skal forurene, og at forureneren skal betale, ja; men man skal bare huske, at i sidste ende er det altid forbrugeren.
Leila Stockmarr (EL), 2025-01-14:
Tak til ordføreren for talen.
Vores partier har jo ikke sådan meget tilfælles, men vi har dog det tilfælles, at vi kerer os om, hvordan den helt almindelige dansker har det, og hvordan man sikrer sig, at vi holder hånden under nogle af dem, der er mest pressede, i vores samfund.
Det er jo også et stykke hen ad vejen det, det her forslag handler om.
Det handler jo om, at vi har en praksis med de her blandingszoner, hvor vi i årevis har administreret på en måde, som Danmarks Radio jo har afdækket til hudløshed, hvor det er helt tydeligt, at man ikke har administreret efter et princip om, at forureneren betaler.
Man har ladet forureneren forurene, man har endda ladet forureneren være helt inde i det politiske maskinrum – det har Danmarks Radio jo selv været med til at afsløre, f.eks. i forhold til Cheminova.
Den praksis og varetagelsen af de forurenende virksomheders interesse er jo sket på bekostning af helt almindelige menneskers adgang til rent badevand og deres mulighed for at nyde de danske kyster og tage på sommerferie med familien i Danmark uden at være bange for, at det vand, de bader i, er giftigt.
Kan ordføreren ikke følge den logik?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-01-14:
Jeg kan huske, at vi tilbage i 1980'erne havde den kolde krig og vi havde en Limfjord, man ikke måtte bade i.
Og hvis jeg skal vælge, fordi vi er kommet tilbage i en situation, hvor vi har en Putin og et Ukraine og en problemstilling i forhold til den trussel, det udgør i forhold til danskerne, kontra en Limfjord, der ikke har haft det bedre i min levetid, og om jeg så skal lukke rensningsanlægget, fordi jeg har fundet en hård bagkant, så vælger jeg det første: Lad os bruge nogle penge på forsvaret og så gøre det her i bidder.
Nu ved jeg ikke, om jeg får ret eller ministeren får ret – det kan være, vi begge to får ret – men et eller andet sted mellem 2035 og 2045 skal vi jo have fundet en løsning på det alligevel.
Sascha Faxe (ALT), 2025-01-14:
Vi har andre diskussioner i de her dage om penge og om, om vi skal bruge dem på forkant og forberede os på noget, som kunne være en trussel og farligt for os, bl.a. på forsvarsområdet, hvor vi bruger en del penge.
Vi har for længst rundet de 2 pct., og vi skruer mere og mere op.
Det er ikke en krig, der er i Danmark lige nu, det er med forestillingen om, at der kan komme en krig, eller at vi er under en trussel, at vi bruger de penge.
Hvordan er det her forsvar, altså det militære forsvar, i forhold til en reel trussel, vi har i havet, vigtigere end den reelle trussel, vi lever med til daglig?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-01-14:
For at have råd til at lade være skal man jo have råd til at starte med.
Og det er det der med, at hvis man sørger for, at man slet ingen penge har, får vi jo ikke andet end råd til at lade være, for så har vi ikke råd til at gøre det.
Det er lidt det med præmissen, i forhold til at der skal penge ind på kontoen, inden du gør noget.
Jeg vil bare sige, at jeg altså er fra Nordjylland, og jeg er fra omkring Limfjorden, og en af de mest tåbelige ting, jeg har fundet ud af, er, at nu må de ikke bruge muslingefiskeri mere, selv om det flyder med muslinger, og muslinger renser jo vandet, men det har vi så fået ødelagt også.
Det er det, jeg siger herinde, altså at vi skal gøre ting med hjernen og ikke med de her hårde bagkanter, for jeg er enig i, at vi skal gøre noget.
Ville det være godt og givtigt?
Ja, det ville det, men vi bliver nødt til at se det i et samspil, for vi er i en global økonomi, så vi bliver nødt til at gøre det her sammen med nogen, for gør vi det selv, flytter de her virksomheder.
Jeg ville gerne se, hvordan det ville se ud med dansk økonomi, hvis vi satte hårdere bagkanter på f.eks. Novo Nordisk og de valgte at flytte til Sverige i stedet for.
Vi skal altså også gøre det med hovedet, selv om det føles rigtig godt at sige det her.
Det er bagkanten, der er min store problematik i forslaget, det må jeg indrømme.
Jeg synes, intentionen er rigtig.
Sascha Faxe (ALT), 2025-01-14:
Det helt store spørgsmål for mig er egentlig: Har vi råd til at lade være?
Nogle af de ting, vi taler om herinde, f.eks. taler vi om fertilitetsbehandling, og det er ikke særlig billigt for vores samfund.
Men vi står med en kemisk situation, som har gjort, at fertiliteten daler og den fortsætter med at dale.
Vi står med en masse kræft i vores samfund, og det er bestemt heller ikke faldende, og det er også hamrende dyrt.
Vi ser, at den blå turisme, som tjener flere penge hjem og skaber flere jobs i Danmark, end landbruget gør, får sværere og sværere ved det, hvis vores vandmiljø har det så dårligt, som det har det.
Jeg havde skrevet én ting til.
Jo, vi har jo nogle forestående fiskeriforhandlinger.
Vi ser jo også, at det går ud over fiskebestanden, og vi kommer til at tale om, hvor mange fisk vi kan fiske.
Tak, og tak til ordføreren for talen.
I talen taler ordføreren om power-to-x, som vil have noget rest, som skal renses og sandsynligvis også udledes.
Som jeg talte om tidligere i dag, bruger de jo også enorme mængder vand – altså enorme mængder meget rent vand – når man laver den teknologi.
Vi står i en situation, hvor vi lidt snakker om, hvem der skal betale hvad.
Vi har et sygehusvæsen, som er gratis, vi har uddannelsesinstitutioner, som er gratis, og i Danmark har vi ekstremt billigt drikkevand tilgængeligt.
Vi ser det også som en offentlig opgave, at det er os, der tager os af havmiljøet.
Men det er jo ikke os, der får alle gevinsterne ved de her virksomheders teknologier.
Så hvor langt går kravet i forhold til at sige, at de her virksomheder også skal være med til at betale en større andel, både når de skal have adgang til det meget rene vand, og i forhold til det, de skal hælde ud i den anden ende?
Magnus Heunicke (S), 2025-01-14:
Jeg er i hvert fald enig i, at vi ikke bare kan sidde på hænderne og vente på, at industrien – og det gælder rense- og techindustrien, de generelle sektorer, renseanlæg m.m. – klarer det her.
Vi er også nødt til at involvere os selv, og jeg nævnte vores MUDP, altså Miljøteknologisk Udviklings- og Demonstrationsprogram, som netop ikke kun udvikler, men også demonstrerer.
Der går det ikke bare at stoppe op, og det er derfor, jeg er bekymret over det her forslag.
For det er jo de nuværende regler, som vi kender dem, men vi er nødt til hele tiden at insistere på, at vi skal stramme op i de her regler.
Marianne Bigum (SF), 2025-01-14:
Mange tak, og tak til ministeren for talen.
Jeg har haft den fornøjelse at diskutere med ministeren netop de her miljøteknologiske muligheder for at rense vand, og ministeren var i Europaudvalget med på og kæmpede i EU for, at vi skulle have lovgivning, fordi vi i forvejen havde rigtig gode danske miljøteknologiske løsninger, som kan rense vandet rigtig godt.
Det, jeg lidt undrer mig over, er, at det i dag lyder lidt, som om vi ikke har de her teknologier, som er klar, og at vi skal vente på, at de udvikles, og at myndighederne presser på.
Ligeledes har vi haft en høring i Folketinget, hvor vi havde repræsentanter fra den teknologiske sektor, som siger, at vi har teknologier, der kan rense det her; vi mangler lovgivning, sådan at der kan ses en businesscase i at investere i den.
Jeg hører også ministeren sige det her med, at det handler om teknologier, men det handler jo også om teknikker.
Så er ministeren enig med mig i, at vi faktisk har teknologien i dag, som kan mere, end hvad der stilles krav om?
Magnus Heunicke (S), 2025-01-14:
Helt konkret er det jo velkendt i Folketinget, at Danmark er et af verdens store lande, når det handler om at producere lægemidler, medicin.
Og i det fjerde rensetrin, jeg nævnte, stilles der jo krav om, at vi – og det er ikke kun Danmark, det er jo sådan set også bredt i Europa, men lad os bare fokusere på Danmark her – skal få renset op, således at vores lægemidler ikke skal udledes og skade vores vandmiljø.
Sascha Faxe (ALT), 2025-01-14:
Vi er jo enige om, at der pågår et stykke rigtig solidt arbejde i ministeriet lige nu, så det er på ingen måde tænkt som en kritik, men jeg tænker, at vi ved at gå ind at arbejde med blandingszonerne som redskab kan presse virksomhederne.
Nu er jeg så privilegeret, at jeg også er erhvervsordfører, og jeg må sige, at en af de ting, der er meget tydelige, er, at når vi sætter nye rammer, følger erhvervslivet med.
Det har det nærmest gjort til dato.
Så jeg kunne godt tænke mig noget sådan mere konkret fra ministeren om, hvilke krav og hvilke skruer der er, hvor vi kan give den en tand mere.
Magnus Heunicke (S), 2025-01-14:
Tak for spørgsmålet.
Det er netop så vigtigt, at myndighederne hele tiden og konstant presser på, genbesøger og altså revurderer miljøtilladelser, og det er derfor, det er så afgørende, at vi får ryddet op i de sagspukler, som ligger, hvor virksomheder i dag, og det er jo skandaløst, sidder på årtier gamle miljøudledningstilladelser og får lov til at fortsætte.
Det er jo det, vi har sat gang i, og det burde man have gjort for længe siden, men det er vi i gang med at gøre.
Det betyder så, at virksomhederne får pålagt en række opstramninger, efter hvad den bedst tilgængelige teknologi er.
Men det stopper jo ikke her.
Som jeg også nævnte, vil der løbende være nye revurderinger med nye opstramninger, og det vil sige, at det må være sådan, at myndighederne går foran og kommer med de her krav, og så presser man jo vores virksomheder – og ikke kun virksomhederne, men også vores renseanlæg og vores grønne sektor – til at gå i den retning.
Sascha Faxe (ALT), 2025-01-14:
Og tak til ministeren for talen.
Når vi taler om BAT, taler vi om den teknologi og de teknikker, som lige nu er tilgængelige, og vi står i en situation, hvor den planetære grænse for menneskeskabte stoffer er overskredet, og hvor den næste af de planetære grænser, som sandsynligvis vil blive overskredet, er havets tilstand.
Derfor har vi brug for, at der bliver fundet nogle andre teknologier og nogle andre teknikker ret hurtigt.
For når vi kun arbejder med blandingszoner, er det ikke altid, at det er motivation nok for virksomheder til at komme i gang med den innovation.
Så hvilke greb forestiller ministeren sig at vi kan bruge til at fremskynde innovation på rensningsområdet, hvis vi ikke stopper med at bruge blandingszoner?
Magnus Heunicke (S), 2025-01-14:
Hvis vi sagde, at med de nuværende regler får virksomhederne 8 år til at investere i det, vi kender i dag, så tror jeg godt, det kunne lade sig gøre.
Men pointen er, og det er ikke kun noget, jeg mener, men noget, som vi også hørte under den tekniske gennemgang fra Miljøstyrelsen, nemlig at det ikke er et fastfrosset trusselsbillede – det er jo godt – at myndighederne strammer grebet i forhold til EU, og det skal vi også gøre, og det bør vi jo også gøre, og at vi kommer med nye krav og kommer med mere restriktive krav.
Og det vil sige, at hvis man fastfryser det billede, der er i dag, til om 8 år, så ville vi have en for slap regulering, i forhold til hvad behovet er dér om 8 år.
Så derfor ville det også være dårligt for vandmiljøet at gøre sådan.
Leila Stockmarr (EL), 2025-01-14:
Men med vores forslag giver vi jo virksomhederne 8 år til at udfase og dermed til at investere, gerne med hjælp fra det offentlige, i alternativ spildevandshåndtering og -oprensning.
Så når det kommer til klapning i Limfjorden, har vi godt kunnet finde ud af at lave – kollektivt, heldigvis, altså med et flertal i Folketinget – en aftale om, at vi på grund af direktivet ikke kan give flere tilladelser.
Hvorfor kan det samme så ikke gøre sig gældende i forhold til blandingszoner?
Magnus Heunicke (S), 2025-01-14:
Nej, for EU's regler er jo så klogt indrettet, at de også kræver af medlemslandene, at vi skal vælge den bedst mulige teknologi – the best available, og på dansk vil det sige: den nyeste og bedste renseteknologi – og at man løbende skal stramme kravene.
Det var det, jeg prøvede at gennemgå i min tale, altså at vi løbende strammer kravene.
For hvis vi bare siger, at vi stopper nu og sætter en prop i ved de nuværende krav, hvad gør vi så, når vi når til året efter og vi skal stramme yderligere i forhold til PFAS-udledninger eller kosmetik eller medicin, som jeg nævnte, eller andet?
Der er jo behov for, at vi konstant strammer kravene, i takt med at vi dels bliver klogere på stoffernes indvirkning på miljøet, dels presser renseteknologien, og i takt med at det sker, skal myndighederne gå foran udviklingen og presse det igennem, og det er i den forbindelse, at blandingzonerne er et effektivt redskab, som minimeres over tid, men som kan sættes ind i det mellemrum, der er mellem, at myndighederne strammer og teknologien følger med.
Leila Stockmarr (EL), 2025-01-14:
Tak for det.
Og tak til ministeren for at understrege, at vi er enige om, at det primære formål med også at være her i dag er, at vi gerne alle sammen vil skabe et mere rent havmiljø.
Der er jo også kommet input i debatten fra ministerens side om, at det her ville være problematisk for erhvervslivet.
Så jeg er glad for, at vi får det på plads.
I den forbindelse vil jeg gerne spørge ministeren om noget i forhold til vores EU-forpligtelser og vores muligheder for at leve op til EU's vandrammedirektiv
: Er ministeren ikke enig i, at en decideret udfasningsdato vil øge vores muligheder for at have en praksis, hvor vi administrerer efter direktivet og efter de gældende EU-regler, og for dermed at kunne tage et spring hen imod faktisk at kunne sige, at vi har lavet en aftale, hvor vi nu er godt på vej til at leve op til vores forpligtelser, mens vi tidligere har haft en praksis, der de facto underminerede vores muligheder for at leve op til vores forpligtelser?
Magnus Heunicke (S), 2025-01-14:
Det er derfor, at det ikke går at have en debat om hønen eller ægget.
Vi er jo nødt til at tage ansvar for at få det æg klækket eller lagt, eller hvad det nu er, man siger.
Det må være vores ansvar, og det er derfor, at staten er involveret i præcis det udviklingsarbejde, som vi drøfter nu her, og vi er nødt til at fortsætte med både at udvikle og demonstrere, at her er der teknologier, der faktisk kan noget.
Tag bare PFAS som et eksempel, som ikke var på tapetet for bare 5 år siden.
Nu er det stort, og der kommer til at være nogle større rensekrav omkring den udledning fremover.
Thomas Monberg (S), 2025-01-14:
Generelt vil vi rigtig gerne udfase al udledning af giftige kemikalier i det vandmiljø, vi har.
Det arbejder vi på hver eneste dag.
Jeg ved i hvert fald også, at de tiltag, vi har taget, mens vi har været i regering, beviser, at vi hele tiden går i en retning, hvor vi vil det.
At sige, hvor vi ender henne, er svært.
Jeg har tit tænkt tanken: Hvad er rent vand?
Og hvad er rent, når man udleder noget?
Hvad angår de her blandingszoner, må de jo ikke forringe vandkvaliteten uden for blandingszonen.
Så jeg ved godt, at vi fortynder noget i en blandingszone, men der er jo også nogle meget, meget stramme krav om, at det ikke må forringe vandkvaliteten.