Magnus Heunicke (S), 2022-06-08:
Mange tak for det, og tak for at rejse den her forespørgselsdebat.
Det handler om næsespraying med naloxon, og det bruges lige præcis til at behandle overdosis med heroin, og hvis man anvender det korrekt, kan det medvirke til at forebygge alvorlige skader og forebygge dødsfald.
Der er to dele af forespørgselsdebatten.
Den ene del handler om at sikre midler til Antidote Danmarks fortsatte udlevering af næsespray med naloxon, og den anden del handler om, hvorvidt regeringen vil gøre næsespray med naloxon tilgængelig i håndkøb.
Så lad os tage det bid for bid, en ad gangen.
Og den første del handler altså om Antidote Danmark.
Brug af opioider, og det er f.eks. heroin, er, og det er jo fuldstændig kendt, forbundet med en risiko for overdosis, og i tilfælde af overdosis kan man, hvis man bliver korrekt behandlet med naloxon, forebygge de her alvorlige skader og også dødsfald.
Det er det, der hedder substitutionsbehandling.
I alt er det en bevilling på 3,2 mio. kr. i hele perioden fra 2019 til 2022, dvs. 0,8 mio. kr. årligt.
For de midler når Antidote Danmark ud til andre end dem, der er omfattet af den her kommunale ordning, jeg nævnte tidligere, men som altså også er tæt på stofmisbrugsmiljøet.
Det kan være pårørende, det kan være politibetjente, gadeplansmedarbejdere.
Det kan også være personer med et misbrug, som ikke er i substitutionsbehandling.
Det er altså nogle af de grupper, som Antidote Danmark når ud til, og ved at trække på frivillige læger, sygeplejersker, studerende og andre får Antidote Danmark årligt rakt ud til ca. 1.000 personer, som altså befinder sig tæt på stofmisbrugsmiljøet.
Derfor synes jeg, at vi kan konkludere, at Antidote Danmarks aktiviteter er et godt supplement til den kommunale ordning.
Men så spørges der nu her: Skal der så ikke bare afsættes midler, når Antidote Danmark er et godt supplement, så de kan fortsætte deres aktiviteter, når den nuværende bevilling udløber ved udgangen af i år?
Det er jo altså lidt for tidligt at svare på det spørgsmål, fordi det så i givet fald ville være noget, man skal tage stilling til i forbindelse med finanslovsdiskussionen og forhandlingerne om den, og den er der jo ikke taget stilling til endnu.
Så en eventuel videreførelse af bevillingen for Antidote Danmark er der altså ikke taget stilling til på nuværende tidspunkt, for når der forhandles finanslov, er det jo en tværgående politisk prioritering, og udfaldet af den prioritering kan vi jo altså ikke sige noget om allerede nu.
Det må nødvendigvis afvente, at der et finanslovsforslag og finanslovsforhandlinger.
Den anden del af forespørgslen handler om, hvorvidt naloxon fortsat skal være receptpligtig.
På det danske marked findes der to godkendte næsespray med naloxon.
Den ene næsespray er godkendt efter den såkaldte centrale procedure til markedsføring i hele EU.
Det er godkendt ved en Europa-Kommissionsbeslutning, som baseres på en vurdering fra Det Europæiske Lægemiddelagentur – det er det, der hedder EMA – og EMA har altså vurderet, at den næsespray skal være receptpligtig.
Danmark og de øvrige medlemslande er altså i henhold til EU-retten forpligtet til at følge EMA's beslutning om receptpligt.
Så er der også en anden næsespray, som er godkendt via den såkaldte decentrale procedure, hvor medlemsstaterne har selvstændig kompetence til at træffe beslutning om, hvorvidt et lægemiddel skal være receptpligtigt.
Og Lægemiddelstyrelsens faglige vurdering er, at næsespray med naloxon skal være et receptpligtigt lægemiddel i Danmark, og vurderingen bygger til dels på, at det tilsvarende lægemiddel får samme udleveringsbestemmelse som et allerede EMA-godkendt lægemiddel med samme aktive substans og lægemiddelform.
Lægemiddelstyrelsens vurdering bygger derudover på, at det er nødvendigt, at der er et omfattende uddannelsesmateriale tilknyttet næsesprayen.