runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lise Bech (DF), 2020-11-26:
Det skal vi jo gøre samtidig, og det gør vi i udvalgsbehandlingen.
Der skal vi selvfølgelig se på, hvad der er sket over årene.
Der er bare ingen tvivl om, at de her kyllinger, der får så meget lys og vokser forkert, ikke har et godt dyreliv.
Det er ikke god dyrevelfærd.
Men jeg mener også, at vi skal have en udfasning af det her.
Anders Kronborg (S), 2020-11-26:
Jamen det er da noget af en melding, vi her kan høre fra talerstolen fra et stort borgerligt parti, altså at man lige er klar til som ved et knips med fingrene at udfase en så stor produktion i Danmark.
Jeg hører, at ordføreren tror rigtig meget, og det er noget, jeg selv gør i kirken om søndagen, men hvis vi nu bygger det her op på fakta, ved vi jo, at fra 2017 til 2019 er der faktisk en stigende, som jeg i hvert fald har forstået det, import af kyllingekød fra Europa til Danmark.
Så jeg vil bare bede ordføreren om at forholde sig til, hvad det er for nogle fakta, ordføreren bygger på, at en afvikling af den her kyllingeart ikke medfører, at produktionen bare flytter til andre EU-lande – og at vi således bare flytter et problem – hvor dyrevelfærden bliver dårligere, og hvor vi flytter arbejdspladser ud af Danmark.
Hvad er det for nogle fakta, ordføreren bygger det på, frem for tro?
Lise Bech (DF), 2020-11-26:
Det er, at Danmarks største producent af kyllinger – en producent, der også eksporterer rigtig meget – omlægger deres produktion, altså deres kyllingeproducenter skal senest i 2021 omlægge.
Og det vil sige, at når vi ikke har mere end en håndfuld kyllingeslagterier i Danmark, følger de andre hurtigt efter, også når de får sådan noget her præsenteret fra os om, at det er det, vi er i gang med: at vi udfaser den her type kylling.
Anders Kronborg (S), 2020-11-26:
Men hvis de andre hurtigt følger trop, er der jo sådan set ingen grund til, at vi begynder at rive i håndtagene herinde.
Det, der jo er fuldstændig faktuelt, er, at vi ved, at når vi er medlem af EU og vi er medlem af det indre marked, kan vi ikke som nation lave et forbud mod den her kyllingeart for de andre europæiske lande.
Lise Bech (DF), 2020-11-26:
Det skal vi gøre ved, at vi udfaser det, så det ikke går for hurtigt.
Det skal være sådan, at det breder sig som ringe i vandet.
Vi skal også have EU-sporet på: Produktionen af de her kyllinger skal stoppe i EU.
Per Larsen (KF), 2020-11-26:
Tak for det, formand.
Vi kommer til at lægge os på samme linje som regeringen i det her spørgsmål.
Vi har en stor kyllingeproduktion af høj kvalitet i Danmark; langt over 100 millioner kyllinger produceres der, og det giver masser af arbejdspladser.
Det er en på mange måder bæredygtig produktion, og vi ved, at klimabelastningen ved at producere kyllingekød er meget mindre end ved så mange andre kødtyper – som den forrige taler var inde på.
Så jeg tror også på, at der bliver et voksende marked for kyllingekød fremadrettet.
Men det er klart, at hvis man går ind og laver nogle reguleringer, som er uhensigtsmæssige i forhold til det øvrige EU-marked, så kommer vores danske producenter jo i en konkurrencemæssig uhensigtsmæssig situation, og derfor støtter vi heller ikke det forslag, der er lagt frem.
Der er også nogle ting, i forhold til hvor stort problemet er.
Altså, hvad er det, man skal sætte i stedet?
Vi kan jo se, at den der Ross 308-kylling når frem til slagteriet i levende live i højere grad end den race, som man påtænker at erstatte Ross 308 med, nemlig den der Ranger Gold.
Og jeg synes, at det er hensigtsmæssigt, at vi følger EU-sporet, sådan at de danske producenter bliver ved med at have nogenlunde lige konkurrencefordele i forhold til det øvrige marked.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-11-26:
Tak for ordet.
Som nævnt i min ordførertale vedrørende B 16 om udfasning af produktion af buræg i Danmark, ønsker vi i Nye Borgerlige at skabe rammerne for et moderne højteknologisk landbrug.
Dansk landbrugs indsats udgør en hjørnesten i Danmarks moderne historie.
Hvis nogle virksomheder og landbruget, som forslagsstillerne nævner i beslutningsforslaget, vil omstille deres produktion, så er det helt fint.
Men det skal virksomhederne og de dele af landbruget, der vil det, selv tage initiativ til og betale for.
Og i sidste ende er det forbrugerne, der tilvælger det og betaler for det.
Vi siger også ja til økologi, men nej til skæv økologistøtte.
Den økologiske produktion skal ikke holdes kunstigt oppe af offentlige tilskud eller offentlig indkøbspolitik.
Det økologiske og det konventionelle landbrug skal konkurrere på lige vilkår, for så har forbrugerne friheden til selv at bestemme, hvad de vil købe af kyllinger ud fra kvalitet og pris og dyrevelfærdsovervejelser.
Derfor kan Nye Borgerlige ikke støtte B 17.
Per Larsen (KF), 2020-11-26:
Tak for det.
Men jeg havde jo sådan set håbet på, at man gerne ville være med til at udvikle den store styrkeposition, man har i Danmark, i forhold til fjerkræproduktion.
Altså, vi er jo storeksportører af fjerkræ og har meget høj dyrevelfærd, et højt veterinært stade, og vi kan producere til alle lande i hele verden.
Det kunne man godt satse noget mere på, for der er jo masser af arbejdspladser både før og efter, altså i forbindelse med foder, slagtning og hele vejen rundt.
Torsten Gejl (ALT), 2020-11-26:
Tak, formand.
Sangen forsøgte at råbe op om de forfærdelige forhold, burhøns lever under.
Det er 40 år siden, og det er egentlig utroligt, at vi ikke før nu her i Folketinget gør noget ved det.
Der har i mange år været en kynisme i tiden, hvor mange forskellige produktionsdyrs velfærd har været totalt ignoreret.
Nu har dyreorganisationer heldigvis arbejdet længe for at opbløde den kynisme.
Danske supermarkeder har heldigvis arbejdet siden 2016 på at udfase æg fra burhøns.
70 pct. af den danske befolkning mener, at det er uacceptabelt at holde burhøns, og flere europæiske lande har allerede gjort det, som vi er i gang med at gøre i dag, nemlig at forbyde burhøns helt, både salg og anvendelse i madretter.
Peter A.G. fra Gnags sang for 40 år siden: »Spør mig lige om sådan en rist/Gi'r hård hud og tærte under tæerne/Spør mig om det trækker op i.../Der hvor jeg har mistet fjerene.«
Hønsene går i bur, hvor de kan bevæge sig på et område, der svarer til et A4-ark plus et postkort pr. høne.
Det betyder, at de ikke engang kan strække deres vinger ud, og så har de ikke adgang til en hønsegård.
Hønernes døgnrytme forstyrres ved hjælp af kunstigt lys, så produktionen af æg kan holdes på det højest mulige niveau.
Når høns ikke lever under vilkår, der understøtter deres behov, så bliver både deres knogler og muskler svage, foruden stiger risikoen for brud på ben og vinger.
Og for at det ikke skal være løgn, er det hele livet.
Det er for life.
Det skal afvikles så hurtigt som muligt.
Alternativet stemmer for det her forslag, og vi er glade for, at Enhedslisten har fremsat det, og at regeringen, uanset at de stemmer nej til forslaget i dag, vil udfase buræg ved lov.
Men kære minister, det kan kun gå for langsomt.
I Alternativet ser vi gerne, at der er tale om meget få år.
Desuden håber jeg, at udfasningen af buræg kun er starten på at udfase forfærdelige livsforhold for en lang række andre hus- og produktionsdyr.
Kynismens tid for produktionsdyr og for husdyr må også udfases og erstattes med en tid, hvor vi også er i stand til at vise empati over for dyr.
Erling Bonnesen (V), 2020-11-26:
Tak for det, og tak for ministerens tale.
Den linje, som ministeren lægger her, er jo stort set en videreførelse af det, som også var i den blå regerings tid, så det er jeg tilfreds med.
Derfor kan vi selvfølgelig støtte op omkring den linje.
Jeg er også glad for, at ministeren flere gange taler om den sådan markedsdrevne tilgang til det, og at det er forbrugerne, der bestemmer i sidste ende.
Så det er godt.
Så er der også en klar markering af, at der fortsat skal være en god og fornuftig kyllingeproduktion i Danmark, så vi også kan få en god kyllingesteg på bordet, produceret i Danmark.
Det er godt.
Når nu ministeren jo også i forlængelse af burægsagen, som vi lige har drøftet, skal have en drøftelse med branchen, kunne man så ikke også få et opdateret grundlag og dokumentation for, at kyllingeproduktionen i Danmark faktisk på væsentlige stræk er bedre på alle parametre, også på dyrevelfærdsområdet, end de udenlandske kyllinger?
Dermed kunne det være et led i opfølgningen at oplyse forbrugerne godt om, at man roligt og trygt kan vælge de danske kyllinger, for de er de bedste.
Rasmus Prehn (S), 2020-11-26:
Mange tak til Venstres hr. Erling Bonnesen for gode spørgsmål.
Det, at vi har et beslutningsforslag som det her, gør jo, at vi i Folketingssalen kan få en nyttig drøftelse af dyrevelfærden og også minde os selv om, at det faktisk er lykkedes os at få en i hvert fald bedre dyrevelfærd, også på kyllingeområdet, fordi også forbrugere stiller krav om, at man gerne vil have, at der er styr på de her ting.
Så har vi en dyrevelfærdsmærkningsordning, så forbrugerne kan gå ned og vælge det rigtige.
Der håber vi meget, at den tendens, vi så i forhold til buræg, hvor forbrugere i høj grad valgte det fra, kommer til at vise sig lige så effektivt på det her område, så vi får den her markedsdrevne ændring, hvor forbrugerne stemmer med indkøbskurven og vælger dyrevelfærd.
Det giver mening.
Så ja, jeg tror på et godt samarbejde også omkring det her, og det er en god idé at få oplyst om, hvor trods alt god dyrevelfærd der er i Danmark på det her område sammenlignet med andre steder.
Erling Bonnesen (V), 2020-11-26:
Tak for kvitteringen for det, og vi vil også gerne komme ind til bordet i det omfang, vi bliver inviteret.
Og vi ønsker en stærk understregning og klar tilkendegivelse af – og det håber jeg så også at ministeren kan bekræfte i sit andet svar – at ja, der skal fortsat være en god og stærk kyllingeproduktion i Danmark.
Rasmus Prehn (S), 2020-11-26:
Og det, der er regeringens ønske, er, at vi skal fortsætte med at være en stærk fødevareproducerende nation.
Det er vigtigt for os og vigtigt for vores eksport, at vi har høj kvalitet i vores fødevareproduktion, det gælder naturligvis også kyllinger.
Der er det jo rigtig godt, at forbrugerne holder os til ilden, så vi hele tiden får den bedst tænkelige kvalitet og også den bedst tænkelige dyrevelfærd.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-26:
Jamen jeg kan godt fornemme, at det er lidt mere op ad bakke med det her end med buræggene og burhønsene, og den her kan jeg ikke klare helt alene.
Jeg drømmer om, at et eller andet rockband skal lave en sang om turbokyllingen og være med til at vende folkestemningen, så man kan råbe flere politikere op, og det skal være en musik, der er bedre end den, der er udenfor lige i øjeblikket.
Jeg tror, at det er lidt naivt at tro, at forbrugeren ligesom kan vende hele det her.
Med en produktion på over 100 millioner slagtekyllinger, hvoraf en stor del går til eksport, vil jeg sige, at det godt kan være, at man kan påvirke nogle supermarkeder, ved at forbrugerne begynder at købe noget andet, f.eks. langsomtvoksende kyllinger, men det er meget op ad bakke, hvis man via den vej skal sikre, at hele produktionen i Danmark omlægges, fordi der er så stor en del, som er eksport.
Så jeg synes, at vi her har at gøre med et noget andet dilemma, og jeg tror ikke, at det der med den markedsdrevne dyrevelfærd er det bedste.
Vi står her i Folketingssalen som politikere.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-11-26:
Jamen mange tak for det.
Anders Kronborg (S), 2020-11-26:
Jeg anerkender fuldstændig svaret og vil bare sige tak for et rigtig godt svar.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-26:
Ja, jeg er bekendt med, at der er nogle landbrug, som passer meget på, hvem der kommer ind i staldene.
Og det har jeg fuld forståelse for, for man kan jo ikke vide, hvilken smitte man kan bære med ind.
Så jeg ved ikke, om det er det, der skal til.
Jeg tror ikke, at jeg ville ændre standpunkt, selv om jeg kom ind i sådan en stald, hvor der er 40.000 kyllinger, som er på vej til at blive slagtet, og som lever under nogle forhold, hvor de ikke kan komme udenfor og skrabe og få dagslys.
Carl Valentin (SF), 2020-11-26:
Jeg synes, det er lidt mærkværdigt, at der er det her store fokus på dødeligheden.
Men det er jo egentlig meget klassisk, for det er også det, industrien har sagt i rigtig mange år: Se, vi har en lav dødelighed, når man putter hønsene ind i bure.
Men grunden til, at det er lidt mærkeligt at fokusere så meget på det, er jo, at det da er åbenlyst, at der, når man putter dyrene ind i små bure, så er en masse farer, som de ikke bliver udsat for.
Når høns ikke er fritgående, kan de ikke lige blive fanget af en ræv, eller de kan ikke blive ramt af en eller anden sygdom, fordi de ikke går mange sammen.
Men er den naturlige konklusion ikke i stedet for at fokusere så meget på dødelighed så at sige, at der er nogle andre velfærdsproblemer i de andre produktioner, og lad os så forsøge at begrænse de velfærdsproblemer og stoppe burægsproduktionen, som er rigtig hård for dyrene, og så fokusere på at give de andre dyr i de andre produktionsformer bedre vilkår?
Per Larsen (KF), 2020-11-26:
Jo, det er vi fuldstændig enige om.
Altså, hvis vi kan få nedbragt dødeligheden i de andre produktionsformer, så begynder det jo at komme i balance.
Jeg synes bare, det er voldsomt at lave sådan et stort angreb på burhønsene ud fra en betragtning om, at det er så forfærdeligt at have lidt plads.
Når de trods alt har færre knoglebrud, mindre kannibalisme, mindre stress, som forskerne jo påpeger, så synes jeg, det lidt er en dårlig model at sige, at de bare skal ud af de bure så hurtigt som overhovedet muligt, når man ved, at det medfører, at hønsene i de andre systemer har flere fysiske brud, mere kannibalisme og mere stress.
Det synes jeg ikke om.
Jeg synes jo som udgangspunkt, at dyrene skal have det så godt, som man nu kan arrangere det, under den forudsætning, at vi jo alle sammen gerne vil have nogle æg og noget kød.
Carl Valentin (SF), 2020-11-26:
Det er fair nok.
Jeg glæder mig i hvert fald til, at vi så skal arbejde for at sikre bedre forhold bredt for dyrene i produktionen, når vi har fået lavet en udfasning af burægsproduktionen.
For hvis målet er, at dyrene skal have det så godt som muligt, så tror jeg, at vi kan lave nogle ret store forbedringer i den danske animalske produktion.
Per Larsen (KF), 2020-11-26:
Der er altid plads til forbedringer.
Det udvikler sig hen over tid, også fordi man får mere viden om, hvordan dyrene profiterer af at have det godt, og finder ud af, hvordan de mest optimale forhold for dyrene er.
Jeg har selv arbejdet med kvæg i rigtig mange år, og det er et fantastisk fremskridt, der er sket inden for dyrevelfærdsområdet, også for kvæg, og det profiterer man af.
For jo bedre dyrene har det, jo mindre skal man have fat i en dyrlæge, og jo bedre produktionsresultater får man.
Så det er den helt rigtige vej at gå, og det er også det, husdyrproducenterne arbejder efter, altså at dyrevelfærden skal være så høj som muligt.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-11-26:
Tak for det, og tak for ordet.
I Nye Borgerlige ønsker vi at skabe rammerne for et moderne højteknologisk landbrug.
Landbruget er vores kulturarv og en del af vores fremtid.
Dansk landbrugs indsats udgør en hjørnesten i Danmarks moderne historie.
Landbruget er grundlaget for velstanden i Danmark, og den historie er ikke slut.
Dansk landbrugs knowhow er respekteret og efterspurgt i hele verden.
Nye Borgerlige vil hjælpe med at genskabe respekten for og anerkendelsen af landbruget i Danmark.
Landdistrikterne trues i dag af affolkning og stagnation.
Det skal vi modvirke ved at udvikle landbrugserhvervet, ikke ved at afvikle det, og slet ikke i en tid, hvor pandemien presser dansk økonomi.
Her mener Nye Borgerlige jo i tilfældet med burhøns, at forbrugerne har alle muligheder for at fravælge det i det omfang, de ønsker det, og det vil helt automatisk føre til en reduktion i antallet af burhøns, og det er jo også netop, hvad vi har set på dette område.
Vi siger også ja til økologi, men nej til en skæv økologistøtte; den økologiske produktion skal ikke holdes kunstigt oppe af offentlige tilskud eller offentlig indkøbspolitik.
Det økologiske og konventionelle landbrug skal konkurrere på lige vilkår.
Så kan forbrugerne selv bestemme, hvad de vil købe af æg, ud fra kvalitet, pris og dyrevelfærdovervejelser.
Som sagt er forbruget af burhøns løbende gået ned i de senere år, og nu griber regeringen så øjeblikket til at komme med et forslag om rent faktisk at indføre et forbud, og der lægges op til en dialog både med de politiske partier, som vi selvfølgelig også gerne deltager i, og en dialog med erhvervet om at afvikle det på en fornuftig måde og med en tidshorisont og en erstatning, der giver mening.
Det arbejde vil vi gerne gå ind i, men vi støtter ikke beslutningsforslaget, som det ligger her.
Anders Kronborg (S), 2020-11-26:
Tusind tak for det, og jeg hilser det selvfølgelig velkommen, at Nye Borgerlige anerkender, at der tegner sig et flertal her i Folketinget for, at man laver et forbud mod buræg, og således også signalerer, at man går konstruktivt ind i det her arbejde.
Det, jeg derimod ikke forstår i ordførerens tale, er noget andet.
Jeg var jo svært glad, da vi i starten af året bredt i Folketinget, faktisk alle partier, fik vedtaget en ny dyrevelfærdslov, og jeg er også helt med på, at man ikke bare fra den ene dag til den anden kan gøre fremskridt, for det er også en langsigtet ting.
Men Nye Borgerlige var med til at vedtage den nye dyrevelfærdslov, hvor man jo i formålet indskriver, at dyr anerkendes som sansende og levende væsener.
Så jeg vil bare spørge, hvordan ordføreren føler at det flugter med, at ordføreren faktisk taler for, at vi stadig skal have buræg i Danmark.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-11-26:
Nu har jeg jo netop sagt, at vi godt vil gå ind i en dialog om at få udfaset buræg, hvis vi gør det på en måde, som også respekterer de investeringer, som erhvervet har lavet, og med en tidshorisont, som er relevant.
Vi forholder os også til, at en stor del af befolkningen ikke ønsker buræg længere, og vi synes også, det er vigtigt, at den lovgivning, som vi vedtager herinde, flugter med befolkningens holdning.
Og det her er jo noget, som udvikler sig.
Altså, for 20 år siden var der sikkert ikke et stort flertal i befolkningen, som var imod burhøns, men det er der i dag.
Og det synes jeg er et forløb vi skal forholde os til.
Anders Kronborg (S), 2020-11-26:
Jamen Socialdemokratiet har på ingen måde draget i tvivl, at Socialdemokratiet ønsker at have en stærk animalsk produktion i vores landbrug.
Man kan ikke finde en eneste linje, et eneste komma, et eneste punktum mod det i den her tid, hvor vi har haft regeringsmagten.
Men det er ikke det samme som at sige, at den animalske produktion ikke skal udvikle sig i en bedre og mere hensigtsmæssig retning, når vi snakker dyrevelfærd.
Det er heller ikke et lighedstegn, der betyder, at vi ikke kan blive endnu bedre, når vi f.eks. snakker klima og grøn omstilling.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-26:
Det er godt, at ordføreren kan lide at diskutere dyrevelfærd.
Jeg synes, der er et dilemma her.
I den her sag siger ordføreren, at det er op til forbrugerne ligesom at udvikle det, og så håber man på, at der i EU kan ske et eller andet, som har den ønskede effekt.
Jeg vil da egentlig godt spørge til, om det er noget, der er realistisk, altså at vi skulle komme frem til at få hele EU til at gå foran dyrevelfærdsmæssigt på en gang.
Så lagde jeg mærke til, at ordføreren sagde, at dyrevelfærden her i 2020 skulle være bedre i kyllingeproduktionen end tidligere.
Altså, hvad er belægget for det?
Er vi ikke netop gået i den modsatte retning, i og med at man har fremavlet nogle meget hurtigtvoksende kyllinger, som har medført nogle dyrevelfærdsmæssige gener?
Anders Kronborg (S), 2020-11-26:
Tusind tak for det spørgsmål, som i øvrigt indeholder mange nuancer.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at skal EU-sporet forfølges, kræver det selvfølgelig politisk vilje, både på ministerniveau, men selvfølgelig også på parlamentarisk niveau i Europa-Parlamentet, og der har vi jo også et ansvar herinde fra dette parlament for at påvirke vores politikere i EU.
For nylig var der f.eks. en afstemning i Europa-Parlamentet omkring tyrefægtning, som jeg anser for fuldstændig hovedløst, når man snakker dyrevelfærd.
Det stemte Venstre i Europa-Parlamentet f.eks. for at bibeholde, hvor de røde partier stemte imod.
Jeg tror meget på et fælleseuropæisk spor, for
det med at flytte en produktion ud af Danmark har nogle negative konsekvenser i forhold til dyrevelfærd.
Så bliver der spurgt til velfærden i forhold til de her kyllinger, og der deler jeg ikke ordførerens opfattelse af, at det går den forkerte vej.
Jeg står her med nogle tal fra Miljø- og Fødevareministeriet, og der kan jeg se sort på hvidt, at udviklingen faktisk er blevet bedre, når vi f.eks. snakker gangart i forhold til de her kyllinger.
Så det er et eksempel på, at man faktisk arbejder med at forbedre en dyrevelfærd.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-26:
Altså, jeg synes virkelig, vi skylder at prøve at gå foran.
Det er det, vi bl.a. har valgt inden for økologien i Danmark.
Der er vi sådan set europamestre, og det er lige før, vi er verdensmestre i økologi, hvis man ser på areal og omsætning i økologibranchen.
Nu har vi så en målsætning på 25 pct. i EU; det er ikke noget, der er vedtaget, men det er et eller andet flyvsk.
Kan ordføreren ikke se, at der er nogle potentialer i, at man i et enkelt land går videre og viser, hvad det er, man konkret kan lave med udvikling af landbruget?
Anders Kronborg (S), 2020-11-26:
Jo, men igen: Min pointe er, at jeg ikke tror, at det med at gå videre og være et foregangsland er ensbetydende med afvikling af en produktion.
Jeg tror i virkeligheden, det er en udvikling af en produktion, og det er sådan set også det spor, jeg forsøger at forfølge her på talerstolen.
Fra den forrige spørger, fra SF, blev der, da ministeren var oppe, spurgt til et, synes jeg, nuanceret tiltag i forhold til de offentlige køkkener – at man måske kunne lave nogle elementer dér og gå foran.
Og vi er jo meget indstillet på at kunne drøfte nuancer.
Vi er bare ikke indstillet på at sige, at på day one sender vi en hel produktion ud af Danmark; det går ikke.
Per Larsen (KF), 2020-11-26:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for hans tale.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om Socialdemokratiet har intentioner om og ønske om at udvide husdyrproduktionen i Danmark, herunder kyllingeproduktionen.
Vi har masser af kornavl i Danmark, og hovedbestanddelen i kyllingernes foder er jo korn; så det er på mange måder også en bæredygtig produktion, hvor man ikke skal flytte råvarerne særlig langt.
Anders Kronborg (S), 2020-11-26:
Altså, vi har ingen ambitioner, der alene går på at skulle forøge den animalske produktion betragteligt i Danmark.
Omvendt har vi heller ikke nogen ambitioner om, at vi skal gøre den animalske produktion mindre i Danmark.
Vi skal gøre den animalske produktion bedre, og vi skal have et mere grønt og mere bæredygtigt landbrug.
Derfor har vi også i sidste års finanslov afsat et meget stort milliardbeløb til f.eks. at udtage lavbundsjorde fra landbruget, simpelt hen for at gøre landbruget mere klimavenligt.
Så jeg ser det jo sådan, at hvis landbruget i Danmark også fremadrettet skal være en rollemodel, skal være et forbillede, skal være et sted, som forbrugere i de andre verdensdele efterspørger varer fra, så skal vi da gå foran med at udvikle og ikke afvikle.
Erling Bonnesen (V), 2020-11-26:
Tak for det.
Det synes jeg var et godt svar.
Der mangler måske bare lige det sidste, nemlig en understregning af, er der også set med Socialdemokratiets øjne fremadrettet skal være en god, dansk, stærk kyllingeproduktion.
Det er fint nok med omlægning og udvikling, det er vi jo alle sammen med på.
Men det må bare ikke drages i tvivl, at der skal være en kyllingeproduktion i Danmark i fremtiden.