runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Pertou Mach (EL), 2025-11-19:
Tak for ordet.
Jeg er her i dag som stedfortræder for vores skatteordfører, og derfor vil jeg holde det lidt kort.
Det er jo et teknisk lovforslag, som vi behandler, og et lovforslag, der medfører flere ændringer vedrørende ejendomsvurderingssystemet, og det er et lovgrundlag som har undergået utrolig mange tilpasninger.
Lovgrundlaget var svært at forstå for mange borgere og aktører fra start, og med de mange nye ændringer er det desværre ikke blevet lettere.
De er jo desværre bl.a. en konsekvens af, at det nye ejendomsvurderingssystem ikke fik den mest glatte start, man kunne have forestillet sig og ønsket.
Enhedslisten er ikke med i boligskatteforligene, som medførte det nye system, og vi har efterfølgende stemt for nogle af de mange lovforslag, der er fulgt efter, og stemt imod nogle af de andre.
Til det foreliggende forslag er der flere tekniske detaljer, vi skal have afklaret, og derfor beslutter vi os først endeligt i udvalgsbehandlingen for, om vi kan støtte de nuværende foreslåede ændringer.
Der er dog elementer i lovforslaget, som vi allerede nu kan sige at vi støtter, nemlig elementet vedrørende styrket kommunal budgetsikkerhed vedrørende grundskyldsindtægter.
KL angiver jo i høringssvarene, at de kommunaløkonomiske konsekvenser af lovforslaget ikke er tilstrækkelig belyst, og det vil vi så til gengæld stille nogle spørgsmål om i udvalgsbehandlingen.
Det sidste element, jeg lige vil nævne, er forhøjelsen af den grønne check for pensionister for indkomståret 2025.
Det støtter vi også fra Enhedslistens side, og faktisk så vi gerne, at et lignende tiltag også blev overvejet for 2026 set i lyset af de meget høje fødevarepriser, herunder at andre økonomisk trængte borgere også kunne inkluderes og få en forhøjet og genindført grøn check.
Mette Thiesen (DF), 2025-11-19:
Det er jo blevet gennemgået, hvad det her forslag egentlig går ud på.
Det, der jo foreslås, er at justere nogle låneordninger, give bedre mulighed for ansættelse af foreløbige beskatningsgrundlag, retsvirkninger ved ændringer eller ophør af samvurderinger m.v.
Så foreslås det også, at den grønne check forhøjes for pensionister, og den sidste del støtter vi jo selvfølgelig i Dansk Folkeparti.
Men i Dansk Folkeparti har vi absolut ingen tillid til det nye ejendomsvurderingssystem; lad det være sagt.
De mange og konstante historier om forkerte vurderinger, men også om automatiske, uønskede lån, har gjort, at vi i Dansk Folkeparti har trukket stikket på den her aftale, og så har jeg ikke nævnt de enorme budgetoverskridelser og forsinkelser, også selv om vi nu behandler et lovforslag, der nok bedst kan kaldes for et forsøg på en lappeløsning.
Med forslaget foreslås det eksempelvis at lave en bagatelgrænse for, hvornår de her automatiske tillægslån bliver ydet.
Her har man så fundet frem til en grænse på 307 kr., og på samme vis foreslås en fejlrettelse af indekseringen af 2025-vurderingerne.
Det er selvfølgelig bedre end ingenting, at man forsøger at lappe på nok Danmarkshistoriens ringeste it-system, og jeg er bare nødt til at sige: Kun tåber frygter ikke statslige it-systemer.
Det her er så klasseeksemplet på et af dem, hvor det er gået rigtig skidt.
Det her system bliver aldrig nogensinde godt.
Det centrale for Dansk Folkeparti er, at der er tillid hos borgerne til myndighederne, og vi kan i Dansk Folkeparti godt forstå, at der er rigtig, rigtig mange danskere, der sidder derude og kigger på det her system og tænker, at de slet ikke er sikre på, om de overhovedet betaler den rigtige skat.
Det kan vi ikke være bekendt i et land som Danmark.
I Dansk Folkeparti støtter vi selvfølgelig forhøjelsen af den grønne check for pensionister.
Pensionister er om nogen den gruppe, der lige nu eksempelvis lider under de meget, meget høje fødevarepriser, og vi ønsker i Dansk Folkeparti selvfølgelig ikke at stoppe her.
Derfor har vi bl.a også foreslået 12.000 kr. skattefrit om året til netop pensionisterne.
Men det her lovforslag, der ligger nu, og de mange dele i forhold til ejendomsvurderingssystemet osv., kan vi ikke støtte.
Samira Nawa (RV), 2025-11-19:
Mange tak, formand.
Bagtæppet for det her lovforslag er boligskatteforliget, som blev indgået tilbage i 2016.
Der har været en række sager over de seneste år og heraf også efterfølgende debat om tilliden til lige præcis ejendomsvurderingssystemet.
Med det her lovforslag er der lagt op til en række tekniske og administrative ændringer, som trækker i den rigtige retning, og dertil er der også de 130 mio. kr., der ligger til en forhøjelse af grøn check, som var en del af den oprindelige aftale, nemlig at pengene skulle gå til seniorer.
Derfor bakker vi i Radikale Venstre op om det samlede lovforslag.
Tak, formand.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-11-19:
Tak for det, og tak for talen, og også tak, fordi man vil være med til at løse det her problem, som der trods alt er bekymringer om kan være i det.
Jeg tror ikke, de der mange tusind boligejer vil se det som en »teknisk ændring«, at man kan miste sin skatterabat; det kan godt være ret alvorligt.
Det, jeg vil høre om, er egentlig, om man ikke er blevet forelagt det her i den forligskreds, der er omkring ejendomsvurderinger og boligbeskatning, inden man sagde ja til det her?
Altså, der må være en eller anden grund til, at man har gjort det.
Så kan det godt være, at man har pakket det ind i noget teknisk, men det kan jo være for mange tusind boligejere, at boligskatten kommer til stige ret voldsomt, og det håber jeg da ikke at Liberal Alliance har sagt ja til i den her forligskreds.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-11-19:
Tak, formand.
Lovforslaget her handler om tekniske justeringer på ejendoms- og vurderingsområdet, herunder justeringer af indefrysningsordningen, rettelser af fejl og budgetsikring for kommunerne.
Det er lidt forskellige ting.
Jeg deler dog nogle af de bekymringer, der bliver rejst af min kollega fra Danmarksdemokraterne.
Jeg synes, det er nogle gode ting at få belyst.
Jeg hørte faktisk også nogle ting, jeg var enig i, fra SF, så jeg tænker, at der måske under udvalgsarbejdet vil være rum for lidt flere spørgsmål, inden vi endeligt gør brættet op, men vi læner os positivt ind i det.
Tak for ordet.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-11-19:
Tak for det.
Det er svært at komme efter Socialdemokratiets ordfører, der lige har gennemgået, hvad det er, det drejer sig om.
Jeg kan kun sige, at det jo er et forslag, Venstre støtter fuldt ud.
Der er bl.a. tale om de forskellige låneordninger, som nu offentliggøres.
Jeg tror, der er mange, der berigtiger ejendomshandler, der gerne ser, at det nu fremgår højt og tydeligt, hvad der skyldes på ejendommen.
Så får Skatteforvaltningen også bedre og hurtigere mulighed for at fastsætte beskatningsgrundlaget for væsentlige ændringer på en ejendom.
Det er der vist heller ikke nogen der kan have noget imod, og tilsvarende omkring den grønne check.
Det er ikke vanvittig store beløb, men det er dog et pænt eller et lille tilskud, kan man roligt sige.
Venstre støtter forslaget.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-11-19:
Tak for ordet, formand.
Da man lavede boligskatteforliget, var der jo sådan den grundpræmis i det, at man skulle give sikkerhed til boligejerne, ved at man sagde, at de ikke kunne stige i boligskat, hvis de fik en højere vurdering.
Men med det her lovforslag, hvor man fjerner de her samvurderinger, vil der jo komme mange tusind boligejere, som får fjernet deres skatterabat, uden at de formentlig selv ved det.
Det er noget, der kommer til at ske administrativt.
De får
ret begrænset mulighed for at klage.
Jeg vil egentlig høre, hvad Venstres holdning er til den specifikke del.
For resten af lovforslaget er vi sådan set i Danmarksdemokraterne enige i er fornuftigt nok.
Men her kan det være op mod 150.000 matrikler, som mister deres skatterabat.
Jeg vil høre, om Venstre enig i, at det ikke er en specielt god ting.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-11-19:
Det er fuldstændig rigtigt, at i 2017 lavede man boligskatteforliget, eller hvad vi nu kalder det, hvor en lang række af Folketingets partier, herunder også ordførerens i hvert fald daværende parti, var med, og det er fuldstændig rigtigt, som det bliver fremstillet.
Jeg kan kun sige, at jeg går ud fra, at den problemstilling bliver gjort klart for boligejere i det omfang, den skatterabat falder bort.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-11-19:
Jamen én ting er at gøre det klart for boligejerne, men de mister jo deres skatterabat, hvis vi vedtager det her lovforslag, og det kan, så vidt jeg ved, være op mod 150.000 boligejere, der kan miste deres skatterabat.
Hele fundamentet i den sikkerhed, man gav dem dengang, var jo, at der skulle være tryghed om boligskatten, og at den ikke skulle kunne komme til at stige, hvis man havde købt sin bolig i god tro før 2020.
Synes Venstre, at det er i orden at gøre det over for de mange boligejere, der nu kommer til at stige voldsomt i boligskat, selv om de var blevet lovet det modsatte?
Preben Bang Henriksen (V), 2025-11-19:
Det er rimelig voldsomt under den her debat og så på 30 sekunders taletid at skulle redegøre for detaljerne i både boligskatteforliget og også omkring skatterabatten her.
Så jeg vil foreslå, at vi tager det op i Skatteudvalget og undersøger, hvad der er op og ned i den sag, der.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-11-19:
Tak, formand.
Som nævnt af de foregående ordførere indeholder det her lovforslag jo lidt forskellige elementer, hvor vi kan støtte langt de fleste.
Meget af det er tekniske ting omkring indefrysningsordningen og tillægsordningen, hvor man indfører en bagatelgrænse.
Det er ganske fornuftigt.
Der er en udvidet mulighed for at ansætte foreløbige beskatningsgrundlag, og der er en stigning af den grønne check, og det er sådan set alt sammen noget, vi kan støtte.
Så jeg vil egentlig i stedet for prøve at holde fokus på det punkt, som vi er meget kritiske over for, og som jeg også stillede spørgsmål om til Venstres ordfører.
Det er omkring ophør af samvurdering.
Det er jo noget, som høringssvarene også er dybt kritiske over for, og det har også eller kan i hvert fald have ret store konsekvenser for boligejerne.
Jeg vil egentlig starte med at sige, at da man lavede boligskatteforliget i 2017 – jeg var selv en del af skatteordførerkredsen dengang – var hele grundpræmissen, at der skulle være ro omkring boligskatten.
Man skulle have en garanti for, at hvis man havde købt sin bolig i god tro før 2020, så skulle man ikke kunne komme til at stige i boligskat, hvis man fik en højere vurdering.
Men nu kommer man så her i 2025 og siger, at nu vil man ophæve de her samvurderinger.
Det kan jo lyde lidt teknisk, men det kan godt være, at det måske er tre lejligheder, der ligger på den samme grund, og som er samvurderet.
Som jeg er orienteret, kan det være op mod 150.000 forskellige boligejere, der kommer til at blive ramt af det her, og det synes jeg faktisk er dybt problematisk og også ret utroværdigt, når man har lovet danskerne, at der skal være tryghed om boligskatten.
Nu kommer man så, 5 år efter det er trådt i kraft, og siger: Hov, nu ændrer vi lige det administrative, og folk kan så komme til at stige i boligskat.
Det er simpelt hen dybt usympatisk over for de boligejere, hvis boligskat kommer til at stige, men det er også et retssikkerhedsmæssigt problem, fordi man så ikke kunne regne med den garanti, man fik tilbage i 2017.
For nogle af de her boligejere kommer til at beholde deres skatterabat, og nogle kommer til at miste den.
Hvem der kommer til at miste den, tror jeg er ret uklart for boligejerne, og så er det jo nemt for Venstres ordfører at sige, at man regner med, at der måske kan komme en eller anden orientering til boligejerne.
Men lige meget hvad, kommer de jo til at miste deres skatterabat og kommer til at stige i boligskat, og det synes vi altså i Danmarksdemokraterne er ret skidt.
Så medmindre vi kan få lovforslaget delt op, kommer vi altså til at stemme nej til det samlede lovforslag.
Men det her med ophør af samvurdering synes vi altså er dybt kritisabelt, så det stemmer vi imod.
Sofie Lippert (SF), 2025-11-19:
Tak for det.
Det her lovforslag kommer jo i forlængelse af en aftale om ejendomsvurderinger og beskatning – en aftale, som SF har været kritisk over for, lige siden den oprindelig blev indgået.
Grundlæggende var formålet med aftalerne, jf. indledningen til det her lovforslags bemærkninger, også at genoprette tilliden til de offentlige ejendomsvurderinger og sikre tryghed om boligskatterne, og det kan man vist godt sige ikke er lykkedes.
Det lovforslag, vi diskuterer i dag, har dog potentiale til at hjælpe aftalepartierne en smule tættere på målet, og derfor kan SF godt bakke op om det.
Vi er positive over for, at forslaget ønsker at mindske risikoen for, at ejere oparbejder skattegæld for flere år, ligesom vi generelt bakker op om justeringer, der kommer på baggrund af de erfaringer, man har gjort sig.
Vi har dog et par spørgsmål til udvalgsbehandlingen.
Det drejer sig bl.a. om omkostningerne ved det her forslag, især i forbindelse med punkt 2.7 om styrket kommunal budgetsikkerhed, samt om, hvor detaljeret man skal have læst kommunikationen fra Skatteforvaltningen for at have opdaget, at det er muligt at framelde sig de automatiske tillægslån.
I SF havde vi gerne set langt større justeringer i aftalerne og på området, men det bliver nok heller ikke i den her omgang, og SF kan derfor støtte lovforslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-11-19:
Tak for det.
Det lovforslag, vi behandler i dag, skulle gerne skabe rimelige og tidssvarende rammer for de mindre, ikkekommercielle foreninger, som i dag udbyder spil som bingo og banko, ofte med et stærkt socialt og lokalt formål.
Baggrunden er, at foreningerne, der udbyder f.eks. walkie talkie-banko eller radiobanko, i dag bliver betragtet som onlinespiludbydere og er dermed omfattet af de, om jeg så må sige, lidt større regler.
Vi har set en forening i Hesselager, der angivelig var i risiko for at skulle lukke, hvis de kom under de store, om jeg så må sige, regler.
Med forslaget rydder vi op på det.
Nu bliver der lavet en light tilladelse, der koster 1.000 kr., og den kan man komme under, hvis man har en omsætning på op til 1 mio. kr. og tilbagebetalingsprocent på 80 eller derover.
Jeg kan foregribe eventuelle spørgsmål ved bare lige at sige, at min viden om, hvordan vi ender på de 80 pct., ikke er spor anderledes end den tidligere ordførers, og det må vi selvfølgelig kigge på under udvalgsbehandlingen.
Jeg synes, det her forslag er sund fornuft, og vi skal kunne skelne mellem de frivillige, lokale fællesskaber og de store professionelle spiludbydere, og det gør vi her.
Venstre støtter forslaget.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-11-19:
Tak for ordet.
Selv om ordføreren næsten allerede har givet svaret, men ikke nødvendigvis ved, hvorfor det er 80, og det er jo en ærlig sag, vil jeg bare sige, at jeg heller ikke selv ved, hvorfor det lige er endt på 80.
Men vil ordføreren trods alt gerne være med til at kigge på, om det kunne være 70?
Det gør i hvert fald reglerne lidt nemmere at finde ud af, hvis man kunne lave nogle satser, der er sammenlignelige med tilsvarende foreninger.
Så jeg vil bare spørge, om ordføreren vil være med til at kigge på, om der kunne flyttes på det under udvalgsbehandlingen.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-11-19:
Det korte svar er ja.
Men igen: Jeg er ikke klar over, hvorfor vi er endt på de 80.
Der kan være grunde, som ingen af os tre, der hidtil har kommenteret på det her, kender.
Men ellers er svaret: Ja, det bør vi selvfølgelig kigge på.
Anders Kronborg (S), 2025-11-19:
Jeg kan ikke lige redegøre 100 pct. for, hvorfor snittet er lagt, som det er her, men det, der er væsentligt, er, at der er en balance mellem, at der er præmier, der bliver betalt, men at der også er et niveau, der går til, om man så må sige, velgørenhed og det almennyttige.
Det kan være, der er en fornuftig forklaring, og den må vi få boret helt ud i udvalgsbehandlingen.
På stående fod kan jeg ikke redegøre nærmere for det, så jeg forstår godt, at ordføreren spørger.
Sofie Lippert (SF), 2025-11-19:
Det her er jo et forslag, der handler om et ret lille og afgrænset område, hvor nogle foreninger og lokalradioer er kommet i klemme.
Men det er samtidig vigtigt, at den her løsning ikke ender som en genvej for kommercielle spiludbydere til at få billigere og mere fordelagtige tilladelser.
Det her lovforslag handler om nogle få foreninger og lokalradioer, især i yderområderne, som i dag hører under reglerne for onlinekasinoer.
Det er i sig selv fair nok, at de får en juridisk ramme, der passer til deres virksomhed.
Vores senere års arbejde på spilområdet har vist, at der er mange steder, hvor reglerne trænger til et eftersyn.
Vi har strammet kravene over for de store aktører, og det er vigtigt, men det er også fint, at vi retter op, når nogle kommer i klemme som her, uden samtidig at løsne den regulering, der gælder for det kommercielle marked.
Derfor kan SF støtte lovforslaget, og jeg vil glæde mig til, at vi også skal behandle den aftale, vi netop har indgået på spilområdet, og at vi forhåbentlig i Folketinget fortsætter arbejdet for at sikre en bedre spilindustri.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-11-19:
Tak, formand.
Forslaget her er henvendt til mindre ikkekommercielle foreninger, der f.eks. laver bingo over walkie-talkie eller lokalradio.
Deres problemer rettes der nu op på med tilladelser baseret på indtægtsniveauet.
Vi synes også, at man godt kunne dobbeltklikke og se lidt nærmere på de forskellige niveauer og inddelinger og sørge for, at vi får hjulpet de rette og ikke holder nogen uden for hegnet.
Det virker lidt arbitrært, om det lige skulle være det ene eller det andet tal,
men det synes vi da bestemt vi skal prøve at ramme.
Liberal Alliance stemmer derfor for, men vi vil da gerne støtte et ændringsforslag, der rammer det mere præcist.
Tak for ordet.
Ammar Ali (M), 2025-11-19:
Tak for ordet, formand.
I Moderaterne bakker vi op om det her lovforslag, fordi det løser et meget konkret, men også for mange mennesker et meget vigtigt problem, nemlig at små lokale fællesskaber, der samles om walkie-talkie-banko eller banko i lokalradioerne, i dag rammes af regler, der aldrig var tiltænkt dem.
Efter de gældende regler betragtes denne form for banko nemlig som onlinekasino, og så udløses nogle meget bureaukratiske og omkostningstunge krav på spilområdet, og det giver ikke rigtig mening.
Med det her lovforslag får vi en løsning, der er enkel, billig og proportional, præcis sådan som regulering bør være.
Lovforslaget indfører en ny indtægtsbaseret tilladelse, der koster 1.000 kr. årligt og kun gælder for aktører med en omsætning under 1 mio. kr., og som tilbagebetaler mindst 80 pct. af indsatsen i gevinster.
Det er fornuftige rammer, der holder professionelle kommercielle udbydere ude, men giver plads til de små foreninger og ildsjæle.
For vi taler ikke her om storskalaspil, der truer sårbare spillere; vi taler om et lokalt engagement, hvor mennesker mødes, hygger sig og skaber fællesskab.
Moderaterne ser det som en kerneopgave at støtte foreninger og lokalmiljøer alle de steder, hvor sammenhængskraften i vores samfund opstår, også når det handler om noget så jordnært som banko.
Derfor er vi tilfredse med, at de nye regler er enkle, så udbyderne kan navigere i dem, billige, så reglerne ikke kvæler aktiviteterne, og proportionale, så vi undgår unødig administration.
Her finder man grin, nærvær og et fællesskab, man hører til i.
Det er essensen af Foreningsdanmark.
Det skal vi værne om, og det gør vi med det her lovforslag.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-11-19:
Tak for ordet, formand.
Jeg synes grundlæggende, det er rigtig dejligt, at der er mange mennesker, der har et fællesskab omkring det.
Men vi må også bare erkende, at de nuværende regler simpelt hen blev for stramme, da man strammede op på det sidst, og jeg tror egentlig også, at det kom lidt bag på folk, at man havde kvalificeret et walkie-talkie-banko på samme måde, som man har det af et onlinespil, og det er det jo ikke.
Så jeg synes, det er ganske fornuftigt, at vi får ændret reglerne her i dag.
Grundlæggende bliver det jo sådan, at man for 1.000 kr. kan få en tilladelse til at lave de her spil med nogle begrænsninger på, så man må have en omsætning på 1 mio. kr. på 1 år og skal have en tilbagebetalingsprocent på 80.
Vi synes som sagt, det grundlæggende er godt, at man får ændret reglerne, men har måske også et par forslag til forbedringer til det.
For det første synes vi, at den her grænse på 1 mio. kr. måske godt kunne være lidt højere.
Det er ikke voldsomt højt, at man må lave bankospil for 20.000 kr. i 50 uger om året.
Så for at gøre det lidt mere administrativt let for dem, så de ikke skal begrænse spillet eller lukke halvvejs på året, så kunne man måske godt sætte det op til 2 mio. kr. for bankospil i foreningsregi.
Jeg er klar over, at der er andre regler, hvis man laver det erhvervsmæssigt og prøver på at tjene penge på det, men det er jo ikke det, der er tilfældet for de foreninger, der gør det her.
Den anden del, jeg vil nævne, har jeg allerede været inde på omkring tilbagebetalingsprocenten, som sættes til 80, og som nævnt også i mine spørgsmål tidligere er der en grænse for almennyttige foreninger, som skal udlodde 70 pct.
Jeg undrer mig lidt over, hvorfor den lige er sat til den sats.
I øvrigt er der en tredje sats for spilleautomater på 74 pct.
Men grundlæggende er min holdning, at alle de her forskellige satser bare gør det svært at finde rundt i skattesystemet for foreninger og folk, der skal sidde og administrere det.
Så jeg vil egentlig foreslå og også komme med et ændringsforslag til, at vi kan sætte den ned til 70, så det bliver lidt nemmere for dem at finde ud det, når både almennyttige foreninger og bankoforeninger har den samme tilbagebetalingsprocent.
Det synes vi vil gøre forslaget noget mere gennemskueligt.
Men grundlæggende er vi glade for, at der kommer en ændring på det her område og agter også støtte det, men forhåbentlig med de ændringer, som vi har foreslået.