runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-21:
Nej, jeg mener faktisk helt grundlæggende ikke, at der er styr den offentlige sektor under den her regering.
Når jeg er rundt og tale med private virksomheder – det kunne også være dem, jeg selv er med i, fordi min kæreste driver virksomheder – så er man altid meget opmærksom på og optaget af, hvordan man kan optimere driften.
Vi taler alle sammen meget om kunstig intelligens, og hvad vi kan gøre i forhold til at gøre tingene mere effektive.
Det er mig fuldstændig chokerende, at det tilsyneladende er fraværende i den offentlige sektor i Danmark, i hvert fald i staten, altså at man slet ikke tænker i effektiviseringsmål.
Men kommer der en eller anden jurist, økonom eller kommunikationsmedarbejder og siger, at vedkommende godt kunne bruge to af sin slags, så bliver der straks skrevet under.
Det er skandaløst, at man viser den disrespekt over for skatteydernes penge.
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-21:
Først og fremmest selv tak for samarbejdet, og også tak til Dansk Folkeparti for at være et af de få partier, der bakkede op om vores ændringsforslag om, at også den generation af politikere, der har indført de her regler om, at alle andre skal stige i pensionsalder, også selv bør omfattes af den samme pensionsalder.
Det er fuldstændig rigtigt, hvad ordføreren også siger, nemlig at vi ser en stigende grad af det, man kalder selvpensionering i det, man kunne kalde den økonomiske elite herhjemme, ikke?
Der var en direktør, tror jeg, fra Tryg for nogle år siden, som gik og så sagde noget i retning af: Der er jo andet i livet.
Han gik som 58-årig og sagde: Der er jo andet i livet end arbejde.
Det er skønt, men det er et privilegie, vi godt kunne tænke os måske blev fordelt lidt mere retfærdigt mellem alle danskerne og ikke bare på det, nogle kalder den øverste hylde.
Så for os er det helt afgørende, at vi opretholder en social kontrakt i vores land, og det er, at vi knokler.
Det gør danskerne virkelig hårdt.
Vi betaler også en høj skat.
Så skal vi også have en værdig alderdom, og det vil vi blive ved med at kæmpe for.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-05-21:
Mange tak.
Og tak til hr. Morten Messerschmidt for talen.
Jeg kunne især lide de dele, der handler om at drømme.
Jeg har også drømme, også for samfundet.
Jeg drømmer også om, at vi kan få en borgerlig regering på et tidspunkt; at der ikke er noget, der hedder en koranlov; at der ikke er noget, der hedder et forbud mod kernekraft; og at vi har fået taget et opgør med konventioner, som gør det umuligt for os at sende kriminelle udlændinge ud af landet igen.
Der vil jeg bare gerne takke ordføreren for at være med til at bidrage til de drømme, for drømme betyder meget mere, hvis man faktisk også kæmper for dem.
Og der synes jeg faktisk, vi har et ret godt fællesskab, hvor vi kæmper for de drømme.
En af de ting, vi også kæmper for, er mindre bureaukrati.
Og nu nævnte ordføreren også skattevæsenet i sin tale set i forhold til fortiden, hvor det var et stille og roligt kontor, hvor man kunne gå ind og spørge: Hvor meget skylder jeg her?
Hvor meget er min ejendom værd?
Da jeg spurgte Socialdemokratiets ordfører til bureaukratidagsordenen, hvor det er, at vi gerne vil sænke det, siger man: Jamen vi har jo fået de her 17.000-18.000 flere, siden Mette Frederiksen blev statsminister, men vi har da fået styr på skattevæsenet.
Jeg havde ikke mulighed for at stille et opfølgende spørgsmål, men jeg vil gerne spørge hr. Morten Messerschmidt: Mener ordføreren, at der er styr på skattevæsenet i Danmark?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-21:
Nu er Enhedslisten jo sådan et meget globalistisk orienteret parti, og der er i Danmark givetvis mange, der fravælger kødprotein, men det, vi også skal huske på, hvis vi ser globalt på det, er jo, at hovedparten af veganere i verden er ufrivilligt veganere, simpelt hen fordi de ikke har råd til at købe en kylling, kød fra en gris, kvæg, eller hvad det nu måtte være, og det er jo i virkeligheden også over for dem, det er ekstremt egoistisk og usolidarisk, at man siger, at den globale animalske produktion nu skal ned.
For det gør bare, at det bliver endnu sværere for dem at komme frem til den dag, hvor de måske kan servere en veltillavet kylling for deres familie.
Inger Støjberg (DD), 2025-05-21:
Jeg er ethundrede procent enig, så ordføreren kunne – tror jeg – i virkeligheden også godt være økonomi.
Men når det er sagt, klinger det jo enormt hult at tro, at man kan halvere den animalske produktion, og at man så kan bevare lave fødevarepriser i Danmark, medmindre det, som hr. Morten Messerschmidt også siger det, skal importeres fra østlandene.
Og hvad er gevinsten derved for klimaet?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-21:
Som jeg har forstået det, er det jo alle produktionsvilkårene, der ligesom summeres op til prisen af en vare.
Så er der udbud og efterspørgsel, og hvis udbuddet falder, men efterspørgslen er stabil – og det tror jeg den er i mange år frem, for jeg tror, der er rigtig mange derude, der ligesom fru Inger Støjberg og undertegnede elsker en god hakkebøf, en flæskesteg, eller hvad det måtte være, så efterspørgslen skal nok være der – så vil prisen jo bare stige endnu mere.
For forholdene i Østeuropa er så meget dårligere.
Men det er i hvert fald ikke noget, der gavner hverken dansk økonomi, danske landmænd, en dansk prisdannelse eller Danmark generelt.
Inger Støjberg (DD), 2025-05-21:
Jeg vil helt modsat den tidligere spørger, nemlig fru Birgitte Vind,
sige, at jeg faktisk synes, at talen pegede meget fremad, og at jeg synes, det var en rigtig god tale.
Ja, og det er fuldstændig rigtigt, at hr. Morten Messerschmidt hænger sig i de gode, gamle dyder, og det er der sådan set ikke noget galt i.
Tværtimod, det er i hvert fald også det samfund, jeg ønsker mig.
Men et emne, der tidligere har været oppe i dag, er jo også et emne, som jeg ved vi begge to går meget op i, nemlig de stigende fødevarepriser, og nu hørte jeg lige før, at hr. Pelle Dragsted lige pludselig også begyndte med at gå op i det, og nu er ordføreren jo jurist og ikke økonom, men jeg tillader mig alligevel at stille et økonomisk spørgsmål: Vil ordføreren prøve at give et bud på, hvad der egentlig vil ske med fødevarepriserne, hvis Enhedslisten gennemfører sit forslag om at halvere den animalske produktion i Danmark?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-21:
Jeg forestiller mig, at Krim, som ingen protesterede over i 2014, da Rusland gik ind i det, formodentlig får en eller anden særstatus, og så forestiller jeg mig en eller anden ordning i Østukrainne.
Det kan jeg jo dog ikke stå her og tage stilling til.
Jeg er jo ikke inviteret til fredsforhandlingerne.
statsministeren er ikke inviteret til fredsforhandlingerne, og EU er ikke engang inviteret til fredsforhandlingerne.
Hvordan kan fru Birgitte Vind så forvente, at jeg kan referere derfra?
Birgitte Vind (S), 2025-05-21:
Ja, jeg kan høre, at ordføreren ikke har ændret holdning,siden sidst, og det er jo bekymrende.
Jeg bliver jo så nødt til at spørge hr. Morten Messerschmidt: Hvilken fred er det, ordføreren forestiller sig vil vise sig, hvis Rusland vinder krigen?
Nick Zimmermann (DF), 2025-05-21:
Tak for det, og jeg vil også godt sige tak for et kanongodt samarbejde Dansk Folkeparti og Enhedslisten imellem i forbindelse med hele pensionsspørgsmålet.
Jeg ved ikke med ordføreren, men jeg havde jo i hvert fald håbet, at enten statsministeren eller den politiske ordfører ville være kommet ind på hele pensionsspørgsmålet i dag, fordi det jo netop er noget af det, der fylder rigtig meget for danskerne.
Først hørte vi, at det var Socialdemokraternes politik, at de ville afskaffe seniorpensionen.
Der kunne vi så forleden læse, at der er mere end 30.000 danskere, der er rigtig glade for at være på den ordning.
Jeg synes, det har sat dem i en form for limbo, at de ikke ved, om det fortsat er regeringens politik at ville nedlægge seniorpensionen.
Så vil man heller ikke melde klart ud i forhold til, hvad pensionsalderen skal være.
Og i en tid, hvor man jo i befolkningen ser flere og flere, der har råd til at selvpensionere sig, mens der er folk, der arbejder ude på lagre og som tømrere og som murere, der ser ud til at skulle arbejde endnu flere år, så vil jeg bare prøve at spørge Enhedslisten ind til: Hvad tænker I om, at man har sat befolkningen i sådan et limbo, og at man ganske enkelt ikke kan få et svar?
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-05-21:
Tak til hr. Pelle Dragsted for talen.
I oktober 2024 krævede 28 menige medlemmer af Enhedslisten Israel erstattet med, og jeg citerer: »én stat fra Jordanfloden til Middelhavet«.
Enhedslistens retsordfører, fru Rosa Lund, har her i Folketinget sagt, at slagordene »from the river to the sea« i sig selv ikke er hadefulde.
Set i lyset af, at der er kommet en handlingsplan mod antisemitisme, som Enhedslisten jo også er med i, vil I så ikke anerkende, at det er et antisemitisk udsagn, eftersom man har erkendt, at det er antisemitisk at nægte jøderne selvbestemmelse?
Vil man så tage afstand fra de slagord, eller vil man anerkende i Enhedslisten, at man desværre tolererer antisemitiske holdninger blandt sine medlemmer?
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-21:
Ja, det sidste kan man i hvert fald håbe på, og håbet er altid lysegrønt.
Det kan også være, at vi slet ikke får et valg i USA – det har Trump jo selv åbnet op for.
Så vi er nok nødt til at operere med også de værste scenarier, og derfor synes jeg også, at det er et vanvittigt tidspunkt.
Jeg brød mig i forvejen ikke om idéen med de her baser; jeg synes, den var problematisk og farlig.
Men med Trump i Det Hvide Hus er det jo vanvittigt.
Men jeg når ikke at svare på hele dit spørgsmål.
Helt kort: Vi synes, at vi skal forankre vores samarbejde i Norden og i Europa.
Det er der, hvor vi har lande, vi er tættest på og deler flest værdier med.
Men igen vil jeg sige: Det er jo ikke os, der forlader USA; det er USA, der forlader Europa.
Peter Have (M), 2025-05-21:
Nu er det ikke sådan, at man ikke kan komme i efter soldater, der laver noget kriminelt – det kan vi sagtens.
Men når vi nu ikke skal have det her samarbejde med USA, som jo er det, jeg hører Enhedslistens ordfører stå og sige her, hvem skal vi så samarbejde med?
Hvad for nogle alliancer skal vi så gå ind at lave?
Til slut her vil jeg lige fortælle den gode nyhed, og den er jo som bekendt, at nu er der kun 3 år og 8 måneder til, at vi får en ny præsident i USA.
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-21:
Man kunne vel være så fræk at sige, at det er Trump, der er ved at hælde 80 års tillidsfuldt samarbejde ned ad brættet med sine vanvittige trusler om at annektere Grønland mod grønlændernes vilje og med magt, med sine vanvittige trusler om handelskrig mod vores virksomheder, med sin fuldstændige disrespekt for international lov og grænser.
Altså, jeg synes, at det er lidt frækt at sige, at det er Danmark, der vil hælde det samarbejde ned ad brættet.
Ikke at bygge de baser er jo ikke det samme som at bryde alt samarbejde med USA ned.
Det er jo sådan en påstand, som har været gentaget mange gange.
Vi har jo ikke haft baserne indtil nu.
Det er en fuldstændig nyorientering af dansk forsvarspolitik.
Vi har aldrig før i vores lands nyere historie
tilladt permanent stationering af udenlandske soldater i Danmark, og det er ovenikøbet på nogle præmisser, hvor vi ikke engang kan dømme dem efter dansk straffelov, hvor vi ved, at CIA kan operere der og spionere mod danske borgere, og hvor danske myndigheder ikke kan komme og tjekke, hvad der foregår.
Peter Have (M), 2025-05-21:
Tak for ordet, og tak for talen.
Det er jo ikke ubekendt, at Enhedslisten overhovedet ikke ser noget godt i det kommende samarbejde med amerikanerne omkring placeringen af personel på tre danske flyvestationer.
Hvis vi bevæger os lidt ned i historien, ved vi jo, at Danmark sammen med USA og 10 andre lande for 80 år siden lavede NATO, og så er mit spørgsmål: Hvis Enhedslisten mener, at amerikanerne ikke skal placere soldater og materiel på tre danske flyvestationer, skal vi så hælde 80 års tillidsfuldt samarbejde med amerikanerne ned ad brættet?
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-21:
Vi tolererer på ingen måde antisemitiske holdninger.
Det er uforeneligt med at være medlem af Enhedslisten at have racistiske holdninger, uanset hvem de retter sig mod – bare så det er på det rene.
Enhedslistens politik er klokkeklar: Vi anerkender Israels ret til at eksistere inden for Israels anerkendte grænser, men vi anerkender ikke Israels ret til at besætte de ulovligt besatte områder – Østjerusalem, Vestbredden, Gaza – og at undertrykke befolkningen der, som de har gjort i årtier.
Det er det, vi vender os imod.
I forhold til slagord, og hvordan de opfattes, er det min opfattelse, at de slagord, som ordføreren taler om, opfattes meget forskelligt, efter hvem der råber dem.
Nogle opfatter dem, som om det handler om, at palæstinenserne – også dem, der bor inde i Israel, og det er trods alt en million – skal have ret og ordentlighed.
Men igen, det er svært at vurdere, hvad folk tænker inde i hovedet, når de råber noget.
For mig er det afgørende, at alle partier står sammen ikke bare mod antisemitisme, men mod alle former for racisme.
Det sidste kniber det desværre lidt med.
Absolut.
Vi skal se hele vejen rundt.
Men det er klart, at når det gælder f.eks. spørgsmålet om iltsvind og andet i vores farvande, spiller landbrugets udledninger en stor rolle.
Det er jo ikke landmændenes skyld.
Det er jo, fordi vi har haft en lovgivning, som har tilladt det her i mange år, og det er så det, vi forsøger at rette op på nu.
Det går alt, alt for langsomt efter min mening, men der bliver taget nogle initiativer.
Det samme gælder selvfølgelig fiskeriet.
Vi ved, at det her bomtrawl er en kæmpe faktor i det her, og det bliver vi nødt til også at få gjort noget ved.
Men vi ser meget frem til samarbejdet om de indsatser.
Pernille Vermund (LA), 2025-05-21:
Det er jeg rigtig glad for.
I den anledning vil jeg også gerne takke ordførerens kollega, som er miljøordfører, som forleden lykkedes med at få samlet hele Folketinget om en vedtagelsestekst om en meget langsigtet plan for klimasikring.
Det var jo også noget, vi stod sammen om, og hvor det til sidst lykkedes at få regeringen med.
Så mon ikke det kræver, at vi skal stå sammen i den grønne alliance med de øvrige oppositionspartier og sige, at det ikke kan nytte noget, at det kun er landmænd og fiskeriet, der skal holde for, hvis vi skal passe på vores marine naturnationalparker, men at det også må være dem, der indvinder råstoffer, og dem, der klapper, der må lidt længere væk, hvis vi overhovedet skal kunne kalde det for marine nationalparker?
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-21:
Først og fremmest vil jeg sige tak for, at ordføreren kvitterer for noget af det samarbejde, vi har haft på det område.
Det er utrolig vigtigt, selv om der selvfølgelig også, når det gælder klima- og miljøpolitik, er forskelle, at der er områder, hvor man kan enes.
Jeg vil også gerne rose Liberal Alliance for f.eks. deres forsvar for de her naturparker, hvor måske især hr. Ole Birk Olesen har taget tæv for at stoppe for det.
Det synes jeg har været imponerende.
Så ja, vi vil meget gerne også bidrage til et forbedret havmiljø.
Det er rigtigt, at der er mange presfaktorer.
Det er jo mærkeligt, at vi har behandlet vores undergrund, også i havene, som noget, man bare kunne gå ud og bruge løs af.
Vi ved, at det specielt i Køge Bugt har skabt nogle meget alvorlige problemer.
Det gælder selvfølgelig også klapning.
Altså, vores have skal jo ikke være en losseplads, hvor man bare kan læsse af, og det skal vores landbrugsarealer i øvrigt heller ikke være.
Nu har vi set de store sager omkring dumpning af jord.
Vi skal simpelt hen have kontrol med det der.
Altså, det er jo sådan, at erhvervslivet skal producere ligesom kommuner og offentlige institutioner, men det affald, de har, skal de også finde ud af håndtere.
Pernille Vermund (LA), 2025-05-21:
På det punkt bliver ordførerens parti og Liberal Alliance nok aldrig enige.
Det er nok også derfor, at jeg som erhvervsordfører meget sjældent er enig med Enhedslistens ordfører.
Men på miljøområdet, som jeg jo også er ordfører på, har vi faktisk et supergodt samarbejde.
Vi har jo også det, vi kalder for grøn alliance, som inkluderer Enhedslisten og Liberal Alliance, Radikale Venstre, Konservative og ikke mindst Alternativet, hvor vi har sat natur og miljø på dagsordenen og prøvet at presse regeringen til at komme lidt frem i bussen.
Aktuelt sidder vi jo med nogle forhandlinger om marine naturnationalparker, hvor jeg synes det er helt afgørende, at vi også får skubbet lidt til regeringen, som måske er lidt nølende.
Hvis man skal have det, vi kalder marine naturnationalparker, så synes vi jo, at det er oplagt, at man kigger på alle presfaktorer, altså at man ikke kun ser på trawl og kvælstofudledning, men også ser på, om vi kan begrænse klapning og råstofindvinding osv. i de her to specifikke områder, Øresund og Lillebælt.
Hvad siger ordføreren og ordførerens parti til det?
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-21:
Jeg synes faktisk også, at man løber fra det forståelsespapir, som vi lavede sammen tilbage i 2019.
Der forpligtede regeringen – det var en socialdemokratisk etpartiregering – sig jo til, at vi skulle definere præcist, hvad der var kritisk infrastruktur, og netop sådan, at vi kunne leve op til den aftale om, at kritisk infrastruktur skal ejes af staten eller af de her demokratiske virksomheder, som vi også har en tradition for kan eje infrastruktur, altså kooperative andelsselskaber.
Men man leverede aldrig på det, og det vil sige, at det stadig væk er meget uklart, hvordan regeringen opfatter kritisk infrastruktur.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-21:
Ja, vi så jo, hvor kritisk infrastruktur det er, for et halvt år siden, hvor folk ikke kunne ringe 112, og hvor man måtte sende politi og ambulancer på gaden – på Rådhuspladsen og andre steder – fordi man simpelt hen ikke kunne ringe 112.
Der blev lovet en løsning – den er ikke kommet endnu.
Men når man har så stort et selskab, som sidder på så afgørende en kritisk infrastruktur, som vi trods alt alle sammen taler om i dag i de her farlige tider, vi lever i, så er det, synes jeg, mærkværdigt, at man ikke kan få et svar fra finansministeren, som ellers altid har udtalt sig om kritisk infrastruktur, og vi kan heller ikke få et svar fra erhvervsministeren, fordi erhvervsministeren siger, at det bare er en sag for Erhvervsstyrelsen.
Synes ordføreren, at man som regering går op i kritisk infrastruktur på den måde?
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-05-21:
Tak for det svar.
Det er jo altid rart at vide, hvor Dansk Folkeparti står henne der.
Tilbage i november 2023 udtalte partiformanden sig til medierne omkring kernekraft.
Han blev spurgt om, hvor kernekraften skulle ligge henne, og der sagde formanden for Dansk Folkeparti tilbage i 2023, at det da godt kunne ligge ude i Dyrehaven.
Er det noget, Dansk Folkeparti går til valg på, altså at vi stadig væk godt kan lægge den nye generation af kernekraft ude i Dyrehaven?
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-21:
Tak for det.
Der er der jo også ting, man kan gøre hjemme i Grønland.
I forhold til hvordan man kan sikre lønmodtagernes og arbejdernes rettigheder, vil jeg sige, at det er vores holdning i Enhedslisten, at når man giver erhvervsstøtte, og det synes jeg også bør gælde i Grønland, så skal der følge krav med, dvs. krav om overenskomst, krav om ordentlige vilkår, krav om, at man tager lærlinge lokalt, krav om, at man bruger lokal arbejdskraft og ikke bare kommer med nogle underbetalte arbejdere fra andre steder i verden.
Sådan noget er vigtigt.
Igen vil jeg sige, at jeg ikke kender nok til lovgivningen i Grønland på det område, men det er noget, som i hvert fald ligger os meget på sinde.
Aki-Matilda Høegh-Dam (N), 2025-05-21:
Qujanaq akissummut.
Maanna naalagaaffiup siulittaasua aningaasalersuinissaq ineriartortitsinissarlu Nunatsinnut annertusarnissaanut oqariartuuteqarpoq.
Tassani toqqaannaq suliffeqarfiit sulisitsisut ilaatigut aamma eqqaaneqarlutik.
Taannartaa immaqa sulisartunut tulluarpallaartuaannannginnami.
Apeqqutiga uaniinneruvoq, qanoq sulisartunut illersuisartuulluta suleqatigiissutigisinnaavarput, aamma taakku eqqugaannginnissaat.
Nerisassat Danmarkimi akitsornerini?
[Den grønlandske tekst oversat til dansk:]
[Tak for svaret.
Statsministeren kommer med et budskab om, at der vil blive taget initiativ til at øge investeringer og udviklingstiltag i Grønland.
I den forbindelse med virksomheder og arbejdsgivere direkte nævnt, hvilket måske ikke altid nødvendigvis kommer til gavn for arbejdstagerne.
Mit spørgsmål går mere i retning af, eftersom vi begge støtter arbejderklassen, hvordan vi kan arbejde sammen, og undgå at disse ikke rammes for hårdt, når fødevarepriserne stiger i Danmark?]
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-21:
Tak for spørgsmålet.
Til det sidste vil jeg sige: Det burde det i hvert fald.
Desværre har vi jo set alt for mange svigt.
Det gælder jo sådan set både i forhold til Grønland, altså i Grønland i forhold til børn og et velfærdssamfund, som slet ikke har de samme standarder, som vi har her i Danmark, men vi har jo desværre også set eksempler på, at grønlændere, der bor her i Danmark, ikke har fået den behandling og de samme rettigheder, som de har krav på, og som alle andre danskere har, og at man ikke har taget højde for nogle af de kulturelle særkender, som der også er.
Så mit svar er: Det burde være sådan, men det er det nok desværre ikke.
Det har vi et ansvar for at løfte.
I forhold til det med priserne må jeg være helt ærlig og sige, at jeg ikke kender så meget til, hvorfor det er, at priserne er så høje i Grønland, altså om det alene skyldes dækning af transportomkostninger, eller om det er, fordi der også der sidder nogle spekulanter og skummer fløden.
I det sidste tilfælde synes jeg i den grad, at det er noget, vi skal bekæmpe og vi skal understøtte de grønlandske myndigheder i at bekæmpe.
Aki-Matilda Høegh-Dam (N), 2025-05-21:
Oqalugiaatinnut qujanaq.
Ilaatigut aamma oqariartuutigaat assersuutigalugu punneq akitsorsimanera, 30 koruuneqalersimasoq.
Inuinnaat ulluinnaat ataqatigiissaarneqassappat, tamanna ajornakusoornarnerulersimavoq.
Punneq angineq Nuummi 60 koruuneqalersimavoq, Nuummiinnaq.
Suli maannamut eqqussisarpugut nerisassanik kisiat Danmarkiminngaaniit.
Taamaammat aamma soqutiginarpoq iserfigisat – Velfærdsamfund – Danmarkip eqqutaa Kalaallit Nunaannut, atuuppa aamma Kalaallinut?
[Den grønlandske tekst oversat til dansk:]
[Tak for din tale.
Du nævner bl.a. at et stykke smør er blevet dyrere, at det koster 30 kr.
Det betyder, at det er blevet sværere for den almindelige borger at stykke dagligdagen sammen.
En stor pakke smør koster nu 60 kroner i Nuuk.
I Nuuk.
På kysten plejer det at koste mere.
Hvis vi lige holder os til den lille pakke smør, så koster en sådan én ca. 60 kroner på kysten.
Vi importerer fødevarer fortsat via Danmark.
Det er sådan som det er, og du nævnte et interessant emne – velfædssamfund – et udtryk som Danmark har indført i Grønland.
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-21:
Jeg mener absolut, at vi og også de generationer, der kommer ind på arbejdsmarkedet nu, skal opleve en kortere arbejdsuge.
Min mormor oplevede, at hendes arbejdsuge blev forkortet i hendes arbejdsliv.
Min mor har oplevet, at hendes arbejdsuge blev forkortet.
Så jeg tilhører jo faktisk den første generation, der ikke har oplevet, at arbejdsugen blev forkortet efter at være kommet ind på arbejdsmarkedet.
Det her med arbejdsugens længde er jo noget, der ligger ude hos vores fagforeninger og arbejdsgivere, men vi er i Enhedslisten stærke tilhængere af det.
Karin Liltorp (ALT), 2025-05-21:
Det lyder dejligt.
I Alternativet mener vi også, at noget af det vigtigste, vi har, er tid, så selvfølgelig skal vi bruge den med omhu.
Fakta er, at mange danskere er så stressede, at de ikke engang har tid til at aflevere deres egne børn, og det har Socialdemokratiet heldigvis en løsning på.
De tilbyder, at vores børn kan blive hentet, så vi kan undgå den tid med vores besværlige unger.
I Alternativet foreslår vi jo derimod en 30-timers arbejdsuge, så man faktisk har lidt luft og selv kan få lov at afhente sine børn.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvor Enhedslisten står i den debat.