runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-28:
Det er rigtigt.
Vi ønsker ikke at genindføre den her ordning, også selv om den blev genindført efter folketingsvalget i 2011.
Og det her er i virkeligheden et meget godt billede på, at vi ønsker at holde fast i en stram udlændingepolitik, herunder at man ikke skal kunne erklære sig som statsborger uden at leve op til de almindelige betingelser.
Alle unge skal selvfølgelig ikke tjekkes af efterretningstjenesten, men vi synes, det er rimeligt, at alle ansøgere til statsborgerskab bliver tjekket.
Vi har jo set med diskussionen om fremmedkrigere, at hvis folk først får dansk statsborgerskab, har vi ikke mulighed for at nægte dem indrejse i det danske samfund.
Og derfor synes jeg, det er helt rimeligt, at vi er på tåspidserne, når vi tildeler statsborgerskab, og er så sikre, som vi overhovedet kan blive på, at det her er folk, der bakker op omkring demokratiet.
For ellers risikerer vi at skabe problemer for os selv ude i fremtiden.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-28:
Ministeren nævner, at alle unge ikke skal kontrolleres af PET, men at alle, der søger statsborgerskab, skal.
Hvis det er sådan, man tager det, vil det så sige: Ja, så kan man lade være med at søge statsborgerskab, og så bliver man ikke kontrolleret.
Det er det, ministeren faktisk står og siger.
Hvis man skulle sikre sig, at alle unge deltager aktivt i det danske samfund, bliver medspillere og ikke kommer til at udgøre et parallelsamfund engang, er det så ikke centralt, at man sørger for at respektere alle unge og sørger for, at de alle sammen får dansk statsborgerskab?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-28:
Jeg er selv blevet kontrolleret af PET, før jeg kunne blive minister.
Hvis du søger ind på politiskolen, formoder jeg også, at der er en eller anden form for tjek af folk.
Det er der til masser af stillinger, og jeg føler mig ikke mindre respekteret af, at myndighederne har tjekket, hvad PET ved om mig.
Altså, det er jo ikke et overgreb på mig, at der er nogen, der undersøger, hvorvidt jeg er til fare for statens sikkerhed.
Og de tusindvis af mennesker, der søger dansk statsborgerskab, bliver tjekket af PET.
Jeg vil gætte på, at 99 pct. af dem synes, det er fuldstændig uproblematisk og helt fint, at man selvfølgelig som stat slår op i et register for lige at tjekke, at det ikke er en fyr, der har tjekket de forkerte hjemmesider og har de forkerte venner.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Mange tak.
For det her forslag – og jeg er glad for, at ministeren ikke støtter det – understreger jo netop, at samfundet udvikler sig, og at partier udvikler sig.
Socialdemokratiet støttede det her for nogle få år siden, men nu er Socialdemokratiet imod.
I mellemtiden har vi haft et folketingsvalg – vi har haft to.
Vi har et nyt parti i Folketinget; vi har nogle partier – mit eget – der er blevet fordoblet i størrelse; vi har en ny regering; vi har rigtig mange nye medlemmer af Folketinget; vi har et samfund, der udvikler sig.
Alt det taget i betragtning, er det så ikke på tide, at vi indkalder til nye forhandlinger om reglerne for dansk statsborgerskab?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-28:
Det har vi umiddelbart ikke nogen planer om.
Omvendt vil jeg da aldrig afvise at diskutere eventuelle ændringer af det cirkulære eller den lovgivning, der ligger til grund nu.
Så vil jeg i hvert fald også lige gå i tænkeboks, med hensyn til om jeg mener, at der er grundlag for at indlede egentlige forhandlinger, eller om det mere er et spørgsmål om, at der skal justeres lidt i hjørnerne.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Jeg er glad for, at ministeren udviser i hvert fald en vis form for velvilje.
Nu har vi jo så et par forslag her, vi skal debattere over de næste par timer, så jeg ville egentlig bare lige bringe det på banen som en naturlig afledning af de forslag, der kommer her, og som jo viser, at der er meget stærke ønsker i forskellige dele af Folketingssalen om at få nogle nye regler på indfødsretsområdet.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-28:
Det er modtaget.
Det betragter jeg ikke som et spørgsmål, men som et indlæg i debatten.
Tak for det.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-28:
Nu tror jeg sådan set godt, at regeringen ville kunne opretholde en stram udlændingepolitik, samtidig med at man vedtog det her forslag.
For det her forslag handler jo blot om, at nogle borgere, der er født og opvokset i Danmark – altså ikke nogen, der er kommet hertil, med nogle, der er født og opvokset i Danmark – skal have rettigheden til at kunne blive danske statsborgere ved erklæring uden at skulle igennem den her ansøgningsprocedure, der ligger i Indfødsretsudvalget.
Nu er det jo sådan, at man tit begrunder de meget stramme regler, der er blevet lavet, for at opnå dansk statsborgerskab med, at folk ligesom på en eller anden måde skal kunne dokumentere, at de er danske.
Derfor vil jeg bare høre: Mener ministeren ikke, at hvis man er født og opvokset her i Danmark, så er man vel dansk og vil dermed også have retten til at kunne opnå dansk statsborgerskab, selvfølgelig ud fra de kriterier, der er beskrevet her i beslutningsforslaget, og sådan som lovgivningen også var under den tidligere SR-regering?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-28:
Det korte svar er nej.
Men jeg synes også, vi må erkende, at det, hvis man bare går en tur igennem det danske samfund og taler med folk, desværre ikke er sådan, det forholder sig.
Der er masser, som ikke har truffet den aktive beslutning med hjertet at sige, at ja, det er mit hjemland.
Jeg har det selv sådan, at jeg betragter mig som halvetiopier og helt dansker.
Jeg synes ikke selv, at jeg har nogen mindre kærlighed til min fars hjemland af, at jeg er fuldstændig fuldblodsdansker.
Men jeg må erkende, at når jeg taler med masser af unge, betragter de sig ikke helt som danskere.
Derfor synes jeg egentlig, det er en okay ordning at sige, at hvis du ønsker at blive dansk statsborger, så må du lige starte med selv at række ud efter det.
Du kan ikke bare erklære det og trække det i en automat.
Du må lige selv række ud efter det.
Det er en god måde lige at vise på, at det vil man faktisk gerne.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-28:
Nu kan jeg tale for mig selv og sige, at jeg ofte har oplevet, at jeg har stået i den her sal og argumenteret for ting, som jeg syntes var rigtige, men som ikke var blevet vedtaget endnu.
Jeg tror endda, jeg vil gå så vidt som til at sige, at jeg har oplevet hr. Morten Messerschmidt gøre det samme, altså at han har stået herinde og argumenteret for ting, som han syntes var rigtige, og som han mente burde blive til lovgivning, men som ikke var blevet det endnu.
Det er sådan set præcis det samme, der sker i den her sag: Jeg står her og argumenterer for et forslag, jeg synes det ville være fornuftigt at lave, og som ligger inden for grundlovens rammer, og som ligger inden for, hvad Folketinget kan beslutte, og det har jeg sådan set tænkt mig at fortsætte med at gøre.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Tak, formand.
Dagens tre beslutningsforslag på indfødsretsområdet siger lidt om spændvidden i dansk politik.
Vi Konservative mener, at det danske statsborgerskab er et kæmpe privilegie, som man skal gøre sig fortjent til.
Man skal ikke være fængselsdømt, hverken betinget eller ubetinget, man skal som minimum leve op til danskprøve 3 uden de nuværende undtagelser, og man skal gerne op til en mundtlig samtale, så vi ligesom kan få et lidt bedre indtryk af, hvem ansøgeren er som person.
Her har vi så et forslag fra Radikale Venstre, hvor man vil udvande processen for at få dansk statsborgerskab.
Man vil tilsidesætte nogle helt essentielle krav, bare fordi ansøgeren er født i Danmark eller har opholdt sig i Danmark i en årrække.
Og så hører vi sågar fra Enhedslisten, at man med det her beslutningsforslag skal til at give ikkeintegrerede udlændinge dansk statsborgerskab.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-28:
Det handler om indfødsret, og det er en lov, hvor man samler alle de navne på alle de folk, som skal have dansk indfødsret.
Der er 15 dømte kriminelle, jævnfør et svar fra udlændingeministeren, på det lovforslag, som vi snart skal stemme om her.
Så har Konservative tænkt sig at overholde det, som de siger, og stemme nej til det her lovforslag?
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Vi har tænkt os at overholde den aftale, vi gik med i sidst, og det er sådan set klokkeklart.
Nu ved jeg godt, at Dansk Folkeparti er gået med i aftalen, men stemmer imod det, der er aftalt i aftalen.
Og det synes jeg bare ikke er god stil.
Tidligere så man f.eks. Konservative stå uden for forsvarsforliget i forhold til de nye jagerfly, så vi har altså alle sammen muligheden for at være med i aftaler, eller ikke at være med i aftaler.
Det ændrer ikke på, at vi gerne vil have langt skrappere regler, og det er derfor, at vi også er rigtig glade for, at både Nye Borgerlige, Liberal Alliance og Dansk Folkeparti lægger op til, at der er behov for nye forhandlinger på indfødsretsområdet.
Marie Krarup (DF), 2020-05-28:
Nu bliver det lige pludselig til en debat om Dansk Folkepartis ageren i Folketinget.
Jeg synes, at når det drejer sig om indfødsret, er det noget meget, meget specielt.
Det er jo en rullende ulykke, der er tale om her.
Det er en rullende ulykke, som Dansk Folkeparti har forsøgt at bremse, og vi har forsøgt at få skærpelser igennem gang på gang for at stoppe den massetildeling af statsborgerskaber, som der var tale om, da Dansk Folkeparti virkelig begyndte at få indflydelse i 2001.
Og derfor har vi fået så mange skærpelser som muligt igennem, men det er jo slet ikke nok.
Og det er der ikke noget umoralsk i.
Faktisk vil jeg sige: Det er da faktisk umoralsk at stemme for dem, hvis man inderst inde synes, det er forkert.
Hvordan kan en konservativ dog stå og tale for at stemme for noget, som man synes er dybt forkert?
Her taler vi altså om, at vores fædreland ændrer sig for altid.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Nu er det jo primært monolog, der er tilladt her fra talerstolen.
Men jeg kan jo undre mig over – og det vil ordføreren måske komme ind på i sin replik – at hvis det er så forkasteligt, hvorfor stemte Dansk Folkeparti så for den indfødsretsaftale, der var i 2018?
Hvis det er sådan, at man ikke kan se sig selv i en aftale, stemmer man normalt imod aftalen.
Men vi er jo rørende enige: Den aftale er ikke nok.
Men den er et skridt på vejen, og derfor gik vi med i den dengang.
Og det, vi så ønsker nu – og der er jeg rigtig glad for, at jeg har Dansk Folkepartis opbakning – er, at ministeren indkalder til nye forhandlinger, således at vi kan komme endnu et kvantespring, forhåbentlig, i den rigtige retning.
Marie Krarup (DF), 2020-05-28:
Hver gang vi har stemt for en aftale, har det reduceret antallet af folk, der får statsborgerskab.
I øjeblikket er det omkring 4.000 om året, der får statsborgerskab.
Vi ønsker at komme ned på 1.000 og måske også lavere end det.
Men hver gang man skærper det, kommer der nogle færre ind.
Selvfølgelig stemmer vi for aftaler, der skærper og dermed får reduceret antallet.
Men det betyder da ikke, at vi kan stemme for, at der kommer 4.000 til Danmark.
Men fordi der er den aftale, er det måske kun 4.000 i forhold til 6.000-7.000, som ellers ville stå på de lovforslag.
Det er jo der, forskellen er.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Men der var jo intet, der forhindrede Dansk Folkeparti i at være med i forhandlingerne hele vejen.
Og da den endelige aftale så lå der, kunne man jo have stemt nej til den.
Men Dansk Folkeparti vælger jo først at stemme ja til de regler, som vi Konservative og Venstre og Socialdemokratiet har stemt ja til.
Men når man så kommer til Folketingssalen og de enkelte lovforslag, stemmer man imod.
Og det er bare en underlig måde at forhandle politik på, og der ser vi bare ikke ens på det.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-28:
Udlændinge, der begår kriminalitet, skal ikke belønnes med statsborgerskab, de skal smides ud af Danmark.
Så simpelt kan det siges.
Det er faktisk helt ufatteligt, at vi overhovedet har den her diskussion.
Er man i Danmark som udlænding, skal man selvfølgelig forsørge sig selv, og hvis man begår kriminalitet, skal man udvises konsekvent og efter den første dom.
Men vi står desværre i den situation, at der er mange herinde i Folketinget, der mener, at det er helt okay at belønne kriminelle udlændinge med et statsborgerskab, at belønne kriminalitet med den fineste gave, man kan få, nemlig dansk indfødsret.
Det i sig selv er grotesk.
Dette forslag handler om, at personer, der er dømt for kriminalitet, selvfølgelig ikke skal kunne få statsborgerskab, og det bakker vi selvfølgelig op om.
Men jeg må sige, at jeg til stadighed undrer mig over Det Konservative Folkepartis ageren i sager som denne.
For på det lovforslag om indfødsret, som vi skal stemme om meget snart, er der 15 dømte kriminelle, folk, som burde have fortabt deres ret til både at være i Danmark og bestemt også til at få dansk statsborgerskab.
Derfor spurgte jeg også lige før, om Det Konservative Folkeparti ville stemme imod lovforslaget om indfødsret, vel vidende at der er dømte kriminelle på det.
Men nej, det ønsker man ikke.
Jeg lader mig ikke spise af med den her Christiansborgsnak om, at man er en del af en aftale.
Hvis Det Konservative Folkeparti virkelig mener det med, at man vil værne om Danmark, hvis man mener det med Gud, konge og fædreland, hvis man mener det, man siger, om, at dømte kriminelle ikke skal kunne få dansk statsborgerskab, så skal man kun stemme imod det her lovforslag, der indbefatter indfødsret til dømte kriminelle.
Jeg tror desværre ikke, at Det Konservative Folkeparti holder, hvad de har sagt, med hensyn til afstemningen om indfødsretsloven, men jeg har stadig væk mine små forhåbninger.
Men det her beslutningsforslag bakker vi op om.
Henrik Dahl (LA), 2020-05-28:
Tak for ordet.
Tak til Det Konservative Folkeparti for at komme med det her beslutningsforslag.
Det er en vigtig debat, som det er godt at vi tager her i salen.
I Liberal Alliance er vi grundlæggende glade for den aftale, der blev lavet i 2018, samtidig med at vi – og det har vi også sagt før – bakker hr. Marcus Knuth op i, at det kunne være godt, hvis der blev indkaldt til nye forhandlinger om at udforme reglerne.
Hovedreglen bør jo være sådan, som den er i dag, altså at man, hvis man har begået alvorlig kriminalitet, aldrig bør kunne blive dansk statsborger, og at der, hvis den er mindre alvorlig, så bør falde en lang karantæne.
Der synes jeg egentlig, at det eksempel, som hr. Rasmus Stoklund kom med, var godt, altså sagen om en amerikaner, der som ung i 1970'erne har modtaget en dom for at være i besiddelse af et mindre kvantum hash.
Det er ikke sådan en helt usandsynlig sag, når man sidder i Indfødsretsudvalget.
Der må man jo sige, at hvis den her ansøger så har levet et dadelfrit liv frem til i dag, og at samfundets syn på den forseelse, som personen blev dømt for i sin tid, vel også har ændret sig, hvad så?
Der tror jeg nok, at jeg, hvis jeg stadig sad i Indfødsretsudvalget, så ville mene, at den pågældende ansøger gennem sin livsførelse og gennem den lange tid, der var gået, var en person, som man kunne anse som fuldt ud resocialiseret.
Det her princip, navnlig det om lang tid og om et dadelfrit liv og måske også det her med, at synet på forbrydelsens alvor i nogle tilfælde godt kan have ændret sig, gør, at jeg synes, at vi måske skal arbejde videre med det her forslag.
Altså, ja til hovedreglen om kriminalitet og statsborgerskab, men også ja til princippet om skøn foran regel.
Man skal i princippet kunne give en dispensation, hvis dommen ligger lang tid tilbage, og hvis ansøgerens livsførelse efter dommen og frem til i dag helt entydigt demonstrerer, at personen er rehabiliteret.
Vi kunne sikkert godt bakke en modificeret udgave af forslaget op, hvor der var taget højde for det her med skøn og regel, og det kan også være, at det kommer på et eller andet tidspunkt, men sådan som det er lagt op lige her, kan vi ikke bakke forslaget op.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-28:
Tak, formand.
Det er egentlig ret enkelt for os i Alternativet.
Vi synes også, det her er for stor en stramning.
Der har været nogle gode eksempler på, at der skal meget lidt til, for at man så lige pludselig ikke kan få statsborgerskab, f.eks. besiddelse af en lille smule cannabis, eller at man har stjålet en knallert.
Så Alternativet stemmer ikke for det her.
Det er en alt for stor stramning.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Tak, formand, og tak for de mange gode indlæg i dag.
Jeg er selvfølgelig ærgerlig over, at Socialdemokratiet og Venstre ikke bakker helhjertet op om, hvad jeg tror rigtig mange danskere synes er sund fornuft.
Fængselsdømte, kriminelle udlændinge skal ikke have mulighed for at søge dansk statsborgerskab.
Det rammer som sagt lidt den kløft, jeg tror der nogle gange er mellem befolkningen og Folketinget, og det er jo ærgerligt.
Der er adskillige partier her, Nye Borgerlige, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance, der ligesom vi Konservative har udtrykt klare ønsker om nye forhandlinger om indfødsretsaftalen.
Det synes jeg er noget, som giver god mening, og noget, som jeg håber at ministeren oprigtigt lytter til.
Vi har et nyt Folketing, et nyt Folketing med et nyt parti, et Folketing med rigtig mange nye folketingsmedlemmer, et Folketing med et Socialdemokrati ved roret i regeringen og vel at mærke et Socialdemokrati, som vi så i det sidste beslutningsforslag jo også har rykket sig på nogle områder.
Jeg hørte også Venstre sige, at man ville komme det her forslag i hvert fald delvis i møde, og det understreger igen også, at der er et stort ønske om nye forhandlinger.
Så vil jeg sige af hjertet tak til Nye Borgerlige og Dansk Folkeparti for at støtte det her forslag.
Nu er vi tre partier, der støtter det helhjertet.
Til Henrik Dahl: Det er en god pointe, du har, med skøn foran regel.
Det er jo derfor, vi har Indfødsretsudvalget, således at man netop kan skønne i helt særlige tilfælde – og det er ikke, fordi jeg synes, vi, som hr. Rasmus Stoklund sagde, skal til at indføre nye systemer, der gør, at der kommer en flodbølge af dispensationssager.
Det er jo ikke sådan, det er ment.
Men i de helt ekstreme tilfælde er det jo derfor, vi har Indfødsretsudvalget.
Så med de ord håber jeg, at vi kan se frem til gode, produktive forhandlinger i Udlændingeministeriet, således at vi kan komme frem til et nyt sæt regler, der gør Danmark om end ikke lige så sikkert og trygt, som det her forslag ville føre til,
så i hvert fald noget mere sikkert og trygt, end de nuværende regler tillader
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-28:
Det Konservative Folkeparti foreslår med det her beslutningsforslag at indføre skærpede krav for danskkundskaber ved tildeling af statsborgerskab, ved at alle, der søger statsborgerskabet, skal bestå prøven i dansk 3.
Det fremgår af bemærkningerne til forslaget, at De Konservative ønsker, at reglerne skal være i overensstemmelse med gældende konventioner, herunder at man fortsat skal kunne søge om dispensation, og at der ikke skal ændres på de øvrige regler.
Jeg forstår på den baggrund, at det, som forslagsstillerne ønsker, er at afskaffe undtagelsen om, at en ansøger kan optages på et lovforslag med prøve i dansk 2 i stedet for dansk 3, hvis ansøgeren lever op til et skærpet selvforsørgelseskrav med krav om 9 års selvforsørgelse.
Vi kan ikke støtte forslaget.
Jeg er helt enig med forslagsstillerne i, at hvis man ønsker at blive dansk statsborger, skal man kunne tale dansk.
Det synes jeg er helt naturligt, og det er en måde at vise, at man gerne vil Danmark.
Det forholder sig da også sådan, at langt de fleste ansøgere om indfødsret har bestået en prøve, der som minimum er på niveau med prøve i dansk 3, når de optages på et lovforslag.
At der er 450 personer, der er blevet optaget på baggrund af bestået prøve i dansk 2, er ikke det samme som at sige, at vi tager let på tildelingen af dansk statsborgerskab, tværtimod.
Ud over at kunne tale dansk kan man også vise, at man vil Danmark ved at være i beskæftigelse.
Det kunne f.eks. være frisøren, der har arbejdet i hvert fald de seneste 9 år og derfor opfylder det skærpede selvforsørgelseskrav, men ikke har bestået prøven i dansk 3, selv om vedkommende fint varetager sit frisørjob og har daglig kontakt med kunder i butikken.
Det handler om, at der er nogle personer derude, som står op hver morgen, tager på arbejde, bidrager til samfundet og har vist evne og vilje til at blive en del af samfundet, og så er det efter min mening ikke så vigtigt, om de også skriftligt kan sætte kommaerne rigtigt.
Når det så er sagt, er jeg selvfølgelig altid klar til at drøfte med aftalekredsen, om snittet er lagt rigtigt, eller om der er behov for eller ønske om justeringer.
Tak for ordet.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Tak til ministeren.
Jeg er oprigtigt ked af, at ministeren ikke kan gå med til det her.
Jeg synes, at det er et minimumskrav bare at skulle kunne det dansk, som danskprøve 3 lægger op til.
Og så er det, ministeren siger i forhold til selvforsørgelse, fint, men vi lever jo desværre i Danmark med, at parallelsamfundene har vokset sig så store, at der er alt for mange derude, som lever i et parallelsamfund, altså som er selvforsørgende, men som lever uden for det normale danske samfund; man har godt nok et job, men man taler arabisk, eller hvad ved jeg – man taler i hvert fald ikke dansk – således at man alligevel bor i Danmark og kan nøjes med at gå op til den her danskprøve 2, fordi man har et job, hvor man alligevel ikke bruger eller lærer det danske sprog.
Synes ministeren virkelig, at det er i orden?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-28:
Både spørgeren og jeg selv deltog jo i forhandlingerne, sidst vi ændrede reglerne for tildeling af statsborgerskab, og der havde vi også diskussionen omkring danskkravene.
Og jeg kan huske fra dengang, at jeg besøgte et sprogcenter på Vestegnen, hvor jeg bor, for at snuse lidt til: Hvad er dansk 2 og dansk 3 egentlig for noget – altså, hvad handler det om i praksis for de mennesker, der deltager i undervisningen?
Og en af de store forskelle er skriftligheden.
Altså, dansk 2 er et rimelig mundtligt niveau, hvor dansk 3 også har et forholdsvis højt skriftligt niveau.
Og det, jeg i hvert fald fik at vide, var, at der er nogle, der kommer til Danmark, som, hvis ikke de har haft det samme alfabet som os, har meget svært ved og måske aldrig kommer til rent skriftligt at lære dansk så godt, men som taler og forstår alting udmærket og måske også kan læse det.
Og der synes jeg, det er rimeligt at sige: Okay, jamen så kan I have et meget hårdt beskæftigelseskrav, 9 års beskæftigelse, og så er det en undtagelse.
Og i dag er det cirka hver tiende på lovforslagene, som har benyttet sig af den mulighed
Det synes jeg faktisk er okay.