runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-12-04:
Ja, vi mener, at det her er en god prioritet, fordi det er vigtigt, at vi sørger for, at vi kan have et attraktivt elbilmarked i fremtiden.
Vi ser i Norge og Sverige og Tyskland, hvor man har gjort vilkårene for at købe en elbil lidt dårligere, et klart fald i salget; det sker, så snart disse ting indtræffer.
I øvrigt vil jeg henlede opmærksomheden på, at registreringsafgiften jo er en værdibaseret afgift, hvilket hæmmer incitamentet til at arbejde.
Vi ønsker, at danskerne skal have lyst til at arbejde mere, for det gør jo, at vi bliver rigere som samfund, og at der dermed også er mere i statskassen til at passe på dem, der ikke har det så godt.
Leila Stockmarr (EL), 2025-12-04:
Tak for det.
Jeg vil også spørge ind til noget af det faktuelle, ordføreren siger fra talerstolen i dag, og som også er noget, vi har spurgt Skatteministeriet om, nemlig om en udskydelse af registreringsafgiften helt faktuelt vil betyde, at der vil være personer, der bevæger sig fra fossilbiler over i elbiler, og det svar, vi har fået, er nej.
Det vil betyde, at folk, der allerede er ovre på elbilsmarkedet, vil bevæge sig opad i prisklasser uden at betale en afgift.
Kan ordføreren bekræfte, at det faktuelt er rigtigt, at en udfasning af registreringsafgiften ikke vil flytte personer fra emissionsbiler over på eldrevede køretøjer?
Ammar Ali (M), 2025-12-04:
Tak for ordet, formand.
Moderaterne bakker tydeligt op om L 79.
Forslaget adresserer tre områder, hvor Danmark skal bevæge sig fremad uden unødige barrierer.
Det er grøn mobilitet, rimelige vilkår for erhverv og klare rammer for CO 2 -fangst.
Først er der det om elbilerne, som der jo er stor interesse for, også herinde i salen, Med finansloven for 2026 udskyder vi indfasningen af højere registreringsafgift på elbiler.
Det gør vi af én grund: Hvis elbiler skal være et reelt og økonomisk muligt valg for både familier og virksomheder, så kræver det stabile og forudsigelige rammer.
Det er afgørende for klimaet og for danskernes mulighed for at vælge grønt i praksis.
Dernæst er der tale om en nødvendig oprydning.
Lovforslaget løser en åbenlys og utilsigtet fejl: at nulemissionspersonbiler brugt til erhvervsmæssig persontransport, f.eks. taxaer, på papiret har været omfattet af CO 2 -ejerafgift og grøn ejerafgift siden 2016, selv om afgifterne aldrig er blevet opkrævet og aldrig var tiltænkt dem.
Det er hverken rimeligt eller retssikkert.
Derfor fritages de nu eksplicit, og ændringen føres tilbage til den 1. januar 2016 for at undgå efteropkrævninger, der aldrig burde være sendt.
Det skaber ro om en branche, der står midt i en nødvendig grøn omstilling.
Så er der det tredje element, som er CO 2 -fangst.
Hvis Danmark skal være foregangsland for ccs, altså carbon capture and storage, så skal virksomheder kende spillereglerne.
Lovforslaget udvider derfor procesformålet til også at omfatte energi brugt til CO 2 -fangst.
Det giver klarhed, fjerner usikkerhed og styrker et område, hvor Danmark både kan reducere udledninger og skabe nye erhvervsmuligheder.
Så samlet set fastholder vi, at elbiler skal være økonomisk tilgængelige, vi giver erhvervsmæssig persontransport klare og fair regler, og vi understøtter CO 2 -fangst med fornuftige, konkurrencedygtige rammer.
Vi støtter derfor lovforslaget og ser frem til den videre behandling.
Tak for ordet.
Sofie Lippert (SF), 2025-12-04:
Nu har jeg prøvet hos ordførerens to regeringspartikolleger, og jeg prøver også lige her hos Moderaterne.
Kender ordføreren til andre end de tre regeringspartier og Konservative, der mener, at det her er et grønt forslag?
Pelle Dragsted (EL), 2025-12-04:
Tak for den personlige gestus.
Jeg synes, at personlig hjælp kan være rigtig godt, men den rigtig gode hjælp er jo, at vi som politikere sørger for, at vi ikke har mennesker, der er så fattige i vores land, som er et af verdens rigeste.
Derfor vil jeg bare igen spørge: Mener ordføreren, at det er en rigtig prioritering af det her meget store milliardbeløb at bruge det lige præcis på den klasse af elbiler, som vi ved primært købes af folk med ret høje indkomster, som nok havde råd til at betale lidt mere eller købe en lidt mindre model, frem for f.eks. at anvende midlerne på at løfte nogle af de mennesker, der har mindst i vores samfund?
Tak for det.
Med hensyn til det med en julegave læste jeg i går, at Røde Kors fortæller, at af de mennesker, der søger julehjælp hos dem, er der 86 pct., som enten ikke har råd til julegaver eller må købe nogle helt andre end dem, som de gerne ville give deres børn.
Så der er ikke så meget julegave for den del af befolkningen.
Og det er jo det, der er problemet med det lovforslag, vi behandler, altså at det er en julegave til mennesker, som i forvejen er på den grønne gren.
Det kan sådan set være fint nok.
Jeg har ikke, som nogle antyder, misundelse over for nogen mennesker.
Men pengene kan jo bare kun bruges én gang, og vi snakker altså om 7-8 mia. kr. eller mere, afhængigt af hvor langt man kigger frem.
De penge kunne have været brugt på f.eks. at sikre, at fattige mennesker, mennesker med lave indkomster, kunne have råd til at købe en elbil, f.eks. inspireret af den leasingordning for elbiler, som vi kender fra Frankrig, eller andre tiltag, som tilgodeser nogle af dem, som er presset på økonomien.
Så hvorfor give en julegave til mennesker, som nok får mange julegaver i forvejen?
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-12-04:
Tak, formand.
Det her føles jo som at åbne en julegave lidt før tid.
For i dag behandler vi jo fastfrysning af afgifterne på elbiler og andre nulemissionsbiler.
Det er et klart konservativt aftryk på finansloven, og det er vi stolte af.
Jeg er også stolt af, at vi engang i det nye år får udarbejdet nogle anbefalinger til, hvordan den langsigtede løsning på bilområdet kan være, heriblandt en vej til at komme af med registreringsafgiften helt og aldeles.
Det er vigtigt, for vi skal have omstillet vores transportsektor, og det får vi jo kun, hvis det er økonomisk fornuftigt at skifte til en nulemissionsbil.
Med den aftale, man lavede i 2020 uden konservativ deltagelse, vil danske favoritter som Škoda Enyaq og Volkswagen ID.4 stige i afgift med et sekscifret beløb.
Det er penge, som danskerne skal ned at låne i banken og dermed mindske deres økonomiske fleksibilitet i andre henseender som boligkøb eller opsparing.
Vi ved jo alle sammen godt, hvad konsekvensen reelt set ville være, for folk vil jo ikke betale de priser, bilerne vil komme op i, så de vil køre i mindre, ældre og knap så moderne biler.
Det vil være så forkert at rulle en 100 år gammel afgift over på ny teknologi – teknologier som adaptiv fartpilot, parkeringsassistance og et system, der gør, at bilen automatisk holder ind til siden på motorvejen, hvis føreren af bilen får et hjertestop.
Det er gode teknologier, og det skal vi have mere af.
Det skal vi altså ikke have mindre af.
At fastfryse afgiften, imens ekspertgruppen grubler over, hvordan man kan indrette systemet på en bedre måde, er en rigtig god idé, og vi takker regeringspartierne for en rigtig god forhandling.
I Det Konservative Folkeparti er vores mål klart.
Det skal fortsat være attraktivt at vælge en grøn bil, det skal være til at betale, og der skal være nogle rammer, danskerne tør planlægge ud fra.
Derudover er det dejligt, at nulemissionspersonbiler anvendt til erhvervsmæssig persontransport fritages fra CO 2 -ejerafgift og grøn ejerafgift, og at flere ting, der har gøre med CO 2 -fangst, tilføjes listen over procesformål, for CO 2 -fangst er jo afgørende for den grønne omstilling, både i Danmark, men også globalt.
Så Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Tak til ordføreren for det spørgsmål.
I forhold til det her forslag er det ikke nogen hemmelighed, at det her var den næstbedste idé, for den bedste idé havde jo været, at vi havde lavet en omlægning af afgiftsstrukturen, således at vi med hensyn til statskassen kunne have noget forudseenhed, i forhold til hvad vi kommer til at få ind, så det ikke bliver så konjunkturbestemt, og kunne sikre, at bilejerne havde noget ro omkring, hvad vi skulle i fremtiden.
Det jo klart, at vi ønsker en lavere bilbeskatning, end Enhedslisten gør, men ikke desto mindre er vores klare målsætning, at vi får en langtidsholdbar afgiftsstruktur, der giver et fast provenu, og det håber vi så kommer i de kommende år.
Ammar Ali (M), 2025-12-04:
Det korte svar er jo, at man skal gøre det, der er foreslået her, og det er simpelt hen at lade være med at lade den afgift stige, for så er det mere attraktivt at vælge elbilen frem for fossilbilen.
Det vil jo understøtte det.
Leila Stockmarr (EL), 2025-12-04:
Vi ved jo også fra klimafremskrivningerne – og nu er det jo ordførerens parti, der også har ministerposten i Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet – at med den politik, der er nu, også med den her udskydelse af indfasningen, vil der stadig blive solgt 170.000 fossilbiler frem mod 2035.
Tak for det.
Jeg tænker, at nogle af de ting, der er blevet citeret af SF her i salen i dag – både svar fra Skatteministeriet og fra Concito – om, at den her udskydelse ikke vil have en klimaeffekt, efterlader mig med spørgsmålet: Hvad er Moderaternes politik, når det kommer til at reducere CO 2 -udledningerne fra vores transportsektor, som vi ved, når vi ser på fremskrivningen fra Energistyrelsen, vil være den sektor, der udleder næstmest i 2035?
Ammar Ali (M), 2025-12-04:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan jo gentage det, jeg allerede har svaret, og det er, at vores politik er, at vi gerne ser, at vi ikke beskatter købet af en elbil, og at vi derved fremmer det grønne valg.
I stedet for kigger vi på, hvordan vi sådan klogt kan lægge beskatningen over på trængslen og på brugen af bilen i stedet for.
Det er der, vi egentlig afventer at se, hvad den ekspertgruppe kommer frem til, altså om det er det rigtige at gøre.
Det er det udgangspunkt, vi har.
Vi vil jo gerne se den analyse, der kommer fra den ekspertgruppe, der er nedsat.
Men vi tænker, at det, der ligger i det, er, at hvis man kigger på den trængsel, der er rundtomkring i landet, hvis man kigger på, at man skal gøre det mere grønt at bevæge sig rundt og understøtte den grønne mobilitet, så er man også nødt til at bruge nogle værktøjer, som understøtter det.
Først skal jeg lige undskylde, at min stemme er lidt hæs, men jeg håber, det går.
Tak for spørgsmålet.
Altså, jeg kan sige i forhold til Moderaterne, at vi har været ude at melde ud, at det, vi synes er vigtigt her fremadrettet, jo netop er det, ekspertgruppen skal komme med nogle forslag til og vi så skal diskutere senere, i løbet af det næste år; det er jo, at vi gerne ser, at det bliver billigere at købe en elbil, og at beskatningen i stedet for skal lægges over på forbruget.
Hvor og hvordan de andre partier lægger sig i forhold til det her, kan jeg jo ikke udtale mig om.
Det skal jeg ikke stå og udtale mig om.
Der er jo altid mange holdninger og meninger i en debat, særlig omkring det her punkt, som der jo er rigtig mange holdninger til.
Jeg tror, at vi som politikere skal kigge ind i det her, når vi får et ordentligt analysearbejde.
For vi så jo gerne – bare for at være ærlig – at det her var løst allerede i løbet af i år.
Altså, vi behøver jo ikke at bilde os selv ind, at det er den bedste løsning at udskyde det.
Det er det ikke, men vi kan også bare se, at der ikke er det tilstrækkelige grundlag til at blive enige om det, for der er forskellige holdninger og meninger, og der er noget analysearbejde, der skal ligge, før vi kan tage stilling til, hvor vi skal lande.
Sofie Lippert (SF), 2025-12-04:
Så formulerede jeg mig måske lidt kejtet.
Findes der nogen uden for partierne, findes der en tænketank, et analysebureau eller en klimaforsker, altså nogen som helst, som mener, at det her er et grønt tiltag?
Vi kan jo forstå, at Skatteministeriet ikke mener, at det er det.
Findes der nogen, der kan se en klimagevinst ved det her forslag?
Ammar Ali (M), 2025-12-04:
Tak for spørgsmålet.
Det skal vi jo tilskynde politisk.
Derfor skal vi selvfølgelig kigge på, hvordan vi så får det til at hænge sammen, hvis det er sådan, vi skal gøre det billigere og mere grønt at kunne vælge en elbil frem for at købe en fossilbil.
Vi kan ikke bare sige, at vi fjerner noget, men at det ikke er finansieret.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-04:
Hov, hov, nej, det er ikke det, vi snakker om.
Ordføreren sagde specifikt selv, at man ville lægge beskatning over på forbrug og kørsel.
Man kunne jo finde pengene et andet sted i statskassen.
Men ordføreren sagde specifikt, at det var på kørsel og transport.
Det er mobilitet.
Når man sænker mobiliteten, sænker man væksten i samfundet.
Derfor spørger jeg bare, hvorfor Moderaterne har en politik, som vil sænke og hæmme væksten i samfundet?
Når man beskatter transport, beskatter man mobilitet.
Når man beskatter mobiliteten, beskatter man væksten.
Det vil sige, at en skat på transport og biler generelt set, om det så er på køb eller ejerskab, eller om det er på kørsel, hæmmer væksten.
Det er økonomerne fuldt ud enige om.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, hvorfor Moderaterne har en politik, som er væksthæmmende på det her område?
Hvorfor ønsker Moderaterne noget, som vi ved hæmmer væksten i samfundet?
Carsten Bach (LA), 2025-12-05:
Man kan jo altid vende glidebanen om.
I Liberal Alliance interesserer vi os altid for det socialdemokratiske bagland; det er jo vælgere ligesom alle andre, og hvis man kan flytte dem over midten, kan man også flytte noget i dansk politik.
Ordføreren nævner det her med, at vi i Danmark har gavn af at være en del af et regelbaseret internationalt samfund.
Udenrigsministeren er inde på det samme.
Men bør vi i virkeligheden ikke interessere os for, hvad virkeligheden er?
Og virkeligheden er jo, at i det sekund der er en angrebskrig fra Rusland ind i Ukraine, så er Ukraine også nødt til at anvende de samme ammunitionstyper som Rusland, og at det også vil være tilfældet, hvis vi i Danmark, i Baltikum, i Polen eller i Finland ville skulle i krig med Rusland.
Kasper Roug (S), 2025-12-05:
Jeg er meget glad for, at ordføreren sådan interesserer sig for det socialdemokratiske bagland.
Jeg fornemmer ikke, at vores eget bagland viger en tomme, i forhold til at vi selvfølgelig skal støtte Ukraine så meget, som vi overhovedet kan.
Det gælder selvfølgelig også i forhold til det her lovforslag.
Det er der jo ingen tvivl om.
Er det så biologivåbenkonventionen fra 1972?
Er det kemivåbenkonventionen fra 1993, vi så skal træde ud af?
Risikoen for, at det bliver en glidebane, er for stor.
Danmark er et lille land; vi er afhængige af, at der selvfølgelig er en regelbaseret verdensorden i en verden, der i øjeblikket er mere usikker end i mange, mange år.
Carsten Bach (LA), 2025-12-05:
Og tak for talen.
I øjeblikket kan man høre i medierne, at der måske i det socialdemokratiske bagland er en lidt vigende opbakning til støtten til Ukraine.
For når nu der er en vigende opbakning til støtten til Ukraine i det socialdemokratiske bagland, vil det her så ikke være en god måde at få, kan man sige, effektiviseret de ressourcer, som vi støtter Ukraine med?
Kasper Roug (S), 2025-12-05:
Tak for det, formand.
Med det her beslutningsforslag foreslår Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Konservative, at Danmark skal udtræde af Ottawakonventionen og Oslokonventionen.
Som udenrigsministeren også nævnte det, er formålet med ønsket om at træde ud af de her to konventioner at gøre det muligt for Danmark at donere bl.a. klyngeammunition og personelminer til Ukraine.
Samtidig mener forslagsstillerne, at både klyngeammunition og personelminer vil styrke Danmarks forsvarsevne og sikre en bedre slagkraft for de danske enheder, der er indsat i NATO's afskrækkende missioner i f.eks. Baltikum.
Det må der ikke herske nogen tvivl om.
Men netop fordi situationen er så alvorlig, som den er, må vi fastholde principperne om, hvilke midler vi mener er acceptable i krig, også når presset er størst, som udenrigsministeren også lige har nævnt det.
Ottawakonventionen forbyder bl.a. at anvende, fremstille, oplagre og overføre personelminer, og Oslokonventionen forbyder anvendelse og produktion af klyngeammunition eller at hjælpe, tilskynde eller foranledige andre til brug af klyngeammunition.
Personelminer og klyngeammunition rammer ikke kun soldater, men også civile, ofte længe efter krigen er slut.
Vi mener ikke, at Danmarks støtte til Ukraine eller vores egen sikkerhed styrkes ved at genindføre våben, der i årtier frem vil koste civile livet, og derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-12-05:
Jeg har heller ikke hørt om andre lande.
Men det var lidt uklart: Har ministeren med de baltiske lande og Polen drøftet konsekvenserne af, hvis man forlader de her to konventioner, og prøvet at overtale dem til at blive, eller er det ikke en drøftelse, man har haft?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-12-05:
Men der er jo en løbende drøftelse af alle hånde indfaldsvinkler i forhold til den nye sikkerhedssituation, vi alle sammen befinder os i, også med de her lande, som altså er Finland, Polen og de tre baltiske lande.
De har truffet de beslutninger, de har truffet, og det har de nok i særlig udstrækning gjort qua deres geografiske placering.
Vi havde gerne set, at alle blev i det her legale rammeværk, ligesom vi også gerne havde set, at Rusland, og USA for den sags skyld, havde tilsluttet sig konventionerne, men det er så altså ikke situationen.
Jeg er ikke bekendt med, at andre stater har igangsat proceduren med henblik på at udtræde fra hverken Ottawa- eller Oslokonventionen.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-12-05:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg er helt enig i regeringens konklusion i forhold til det her beslutningsforslag.
Jeg vil blot høre ministeren, om man har drøftet det her med de lande, der har sagt, at de enten vil forlade eller suspendere konventionerne her, altså om det er noget, man har drøftet, og om man måske kunne få dem til ikke at gøre det, for det har jo nogle afledte negative konsekvenser, hvis der begynder at være sprækker i den her fælles koalition.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-12-05:
Jeg synes jo ikke, der er noget som helst naivt ved at prøve på at fremme en international retsorden, hvor der gælder regler også i krig.
Det er ikke situationen.
Men situationen er stadig væk den, som jeg også sagde, at en meget, meget stor del af verdenssamfundet er engageret i og bundet af de her konventioner.
Det er jo derfor, at regeringen med de pro et kontra, jeg har listet op her, har nået den konklusion, at vi ikke ønsker at udtræde af konventionerne.
Carsten Bach (LA), 2025-12-05:
Nej, det er korrekt, når udenrigsministeren siger, at det, at vi deltager i konventionerne, ikke forhindrer et samarbejde med lande, der ikke gør.
Men sådan som jeg i hvert fald forstår de juridiske vurderinger, vil der i tilfælde af krig være nogle udfordringer med at kunne håndtere at samarbejde konkret med styrkerne i den situation.
Og det er vel i virkeligheden egentlig, som militærekspert Anders Puck Nielsen har sagt, en lille smule naivt, at vi i sin tid indtrådte i de her doktriner, og det kan måske i virkeligheden inkluderes i den negative omtale af fredsdividenden, som Danmark og andre lande har taget ned igennem de seneste år.
Kan udenrigsministeren måske ikke forholde sig til om ikke andet så i hvert fald militæreksperters udtalelser om det her?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-12-05:
Det anerkender jeg selvfølgelig fuldt ud.
Altså, vi har et stærkt militært samarbejde med USA, som ikke på noget tidspunkt har været med i de her konventioner.
Vi har en tilstedeværelse i ikke mindst ét af de tre baltiske lande, som udtrådte af Ottawakonventionen i 2025.
Det her handler jo så om, hvorvidt vi i dansk territorium ville kunne gøre brug af nogle af de muligheder, som er forbudt via konventionerne.
Der er jo ikke tradition for, at vi her fra Folketingets talerstol står og er meget specifikke med, hvad for nogle drøftelser vi fører med andre lande.
Altså, vores position som et land, der ønsker en international regelbaseret verdensorden både i krig og fred, er rimelig, rimelig kendt, og det er et synspunkt, vi forsøger at gøre gældende alle steder, hvor det er relevant, og det gælder selvfølgelig også i forhold til den her problematik.
Kasper Roug (S), 2025-12-05:
Tak for det.
Mange tak for det.
Så prøver vi selvfølgelig også at få vælgerne til at interessere sig mere for Socialdemokratiet.
Det er klart, og det er også fremadrettet.
Der er ingen tvivl om, at vi jo har en situation, som er der lige i øjeblikket, hvor vi igennem mange år, faktisk siden anden verdenskrig, har haft en regelbaseret verdensorden.
Der har været nogle klare regler, som vi har haft indflydelse på, og som stormagterne, specielt dem, som vi har været allieret med, og specielt NATO-landene, har skullet efterfølge.
Det er nogle af de regler, vi simpelt hen bliver nødt til at holde fast i, også fremadrettet selvfølgelig.
Peter Juel-Jensen (V), 2025-12-05:
Tak for det, formand.
Men det er vel også nu, vi ikke skal vende ryggen til den internationale retsorden.
Det er vel nu, vi skal stå fast på, at der er noget, der rigtigt, og der er noget, der er forkert.
Når vi for flere år siden har tiltrådt konventionerne sammen med rigtig mange andre lande, var det ud fra en betragtning om, at ammunitionstyperne medfører særlig stor lidelse og risiko for tab af civile, som rammes både under konflikterne, men også efter konfliktophør, og det forhold gælder stadig.
De lande, der for nylig er trådt ud af konventionerne, har det tilfælles, at de deler grænse til Rusland.
Det gør vi ikke, og det tænker jeg gør en forskel, da naboer tæt på Rusland oplever en stigende trussel og selvfølgelig vil skulle kunne forsvare sig selv med de samme våbentyper, som man vil kunne risikere at blive udsat for.
Venstre kan ikke støtte forslaget, og jeg skulle hilse fra Moderaterne og sige, at det kan de heller ikke.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-05:
Jeg tror ikke, at jeg har kaldt det »alle allierede«.
Det fremgik, at bl.a. USA aldrig har tiltrådt af det her.
De lande, som nok er de mest relevante lige nu, og som vi vil kunne komme til at skulle forsvare, er dem, der har grænse mod Rusland, altså Finland, landene i Baltikum og Polen.
Det er de steder, hvor vi nok må forvente, at der kommer til at være danske soldater.
Der er det jo lidt specielt, hvorfor vi skulle kæmpe mod en fjende, der må bruge midler mod os, og at vi på forhånd har sagt, at vi ikke vil kæmpe med de samme midler.
Til de allierede, som vi skulle kunne støtte i de krige, har vi sagt, at vi ikke vil hjælpe med at give våbentyper, som de måske faktisk har brug for.
For mig handler det jo ikke om, at det er danske soldater, der skal rende og grave det her ned, men vores allierede står i en krigssituation, hvor de bliver invaderet og vi gerne vil hjælpe dem, og så synes jeg, det er ærgerligt, hvis vi på forhånd har afskrevet os muligheden for at kunne hjælpe dem med de ting, som de faktisk har brug for.
Så det her handler ikke om, som jeg også sagde i min tale, at man skal til at grave miner ned i Danmark eller skal til at lave en kæmpe investering i det her.
Men at vi på forhånd har afskrevet os muligheden for at kunne hjælpe vores allierede, synes jeg da er rigtig ærgerligt.