runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-06-10:
Der var en del spørgsmål, og jeg vil prøve at tage dem fra en ende af.
Først og fremmest i forhold til at sætte økonomien i gang: Det tror jeg vil have et meget langt aftræk.
Anlæg af boliger med lokalplansproces osv. vil jo typisk have et perspektiv på i hvert fald halvandet års tid eller noget i den stil.
Så jeg er ikke sikker på, at det nødvendigvis er det rigtige værktøj.
Der tror jeg mere på renovering eksempelvis eller nogle af de andre ting, der bliver diskuteret i den her tid.
Så vil jeg sige i forhold til barrierer og markedsmekanismen i det, at det personligt undrer mig, at der ikke er flere, der benytter muligheden for at lave ældrebofællesskaber.
Jeg tror, som spørgeren også siger, at der er en meget stor efterspørgsel efter det, og det undrer mig, at der ikke bliver lavet private bofællesskaber i større omfang, end der gør.
Måske er det, fordi folk er bange for at brænde fingrene, og måske også, fordi der ikke er en tradition for at bygge på den måde.
Men i forhold til den del, som er almen, kan jeg egentlig godt forstå det, hvis der er nogle kommuner, der siger, at når man bruger sin grundkapital, som kommunen jo skal stille med, på de i gennemsnit 10 pct. af den almene byggesum, jamen så vil man bruge dem på nogle boliger, hvor der også er anvisning til, og det er der jo ikke til bofællesskaber.
Jeg skal i hvert fald ikke gøre mig til dommer over det, hvis man i nogle kommuner siger: Der synes vi, det er vigtigere, at vi så også får den anvisningsret.
Magnus Heunicke (S), 2020-06-10:
Vi kan se i Danmark, som ikke, som tallene ser ud nu i hvert fald, har haft overdødelighed på plejehjemmene som følge af covid-19, at en tredjedel af dødsfaldene som følge af covid-19 alligevel er sket på vores plejehjem.
I andre lande og også lande tæt på os er tallene endnu værre for plejehjemmene.
Derfor skal vi som samfund være ekstra påpasselige, ekstra omhyggelige og ekstra forsigtige, når det handler om besøg på plejehjemmene.
Det er sådan, myndighedernes regler og anbefalinger har været.
Så er der nogle eksempler på nogle, der er gået for langt, og dem er der selvfølgelig handlet på, og sådan skal det også være.
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-10:
Jeg tør ikke love, hvad der bliver taget op, næste gang der skal forhandles økonomi med landets kommuner, men jeg tør love, at det er en prioritet for regeringen at få det gennemført, fordi vi synes, det er det rigtige at gennemføre.
Der er ikke nogen hemmelighed, at det ikke er helt simpelt at skrue det sammen, for det skal også give mening i den virkelige verden, men det er en prioritet at gennemføre det, og det har vi tænkt os at forfølge.
Morten Dahlin (V), 2020-06-10:
Jeg vil stadig bare sige, at jeg synes, det er lidt underligt, at man kan stå og kalde det en topprioritet, en hovedprioritet – jeg tror, ministeren brugte begge ord – og så har man alligevel ikke prioriteret det højt nok til at kunne tage det med til forhandlingerne.
Men vil ministeren så i det mindste love, at regeringen kommer til at tage det med, næste gang der skal forhandles økonomi med landets kommuner?
Per Larsen (KF), 2020-06-10:
Jamen jeg bliver faktisk mere og mere glad for svarene.
Altså, Det Blå Danmark står rigtig, rigtig stærkt i Nordjylland.
Vi har jo Danmarks største fiskerihavn – over halvdelen af de fisk, der bliver fanget i Danmark, kommer ind i Nordjylland.
Det er altså et voldsomt stort fiskeri.
Vi har værft, både med nybyggeri og med reparation, der giver stor værftsaktivitet.
Og vi har også stor forskningsaktivitet.
Så jeg vil da håbe, at ministeren vil lægge vægt på det, når den maritime klynge skal placeres.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-06-10:
Det hører jeg mest af alt som en opfordring til mig – og tak for engagementet i sagen i forhold til faktisk at sikre et Danmark i balance, også når det gælder erhvervspolitikken.
Jeg er bekendt med de styrkepositioner, der både er i det nordjyske og andre steder i landet.
Men på nuværende tidspunkt, hvor processen er i gang, kan jeg ikke kommentere på de enkelte ansøgere.
Per Larsen (KF), 2020-06-10:
Altså, det kan være lidt vanskeligt lige at forstå, om de der styrkepositioner, som man så har i den enkelte region, så får den vægt, som jeg synes de bør have, for det har jo så åbenbart ikke været tilfældet ved det første opslag.
Hvis der nu kommer et nyt opslag, vil det så være et opslag, hvor man kan forvente, at man vil lægge op til, at de styrkepositioner, som man har i den enkelte region, så også vil blive vægtet – modsat det, der har været tilfældet ved det første opslag?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-06-10:
Der er ikke noget af det, jeg siger, som er en kommentar til den enkelte ansøgning i de mere end, så vidt jeg husker, 3.000 sider, som det her samlede ansøgerfelt dækker over.
Jeg har ikke forholdt mig til indholdet og sådan egnetheden af den enkelte ansøgning.
Det er der styrelsesfolk, der er i gang med.
De lægger en indstilling til mig, og så tager jeg stilling.
Det, jeg forholder mig til som øverst politisk ansvarlig, er helhedsbilledet.
Og lige nu tegner det simpelt hen til at blive alt for skævt – det skal vi have rettet op på.
Det, jeg i mellemtiden som minister har været ude at signalere kraftigt på baggrund af det billede, vi indtil nu har på baggrund af ansøgningerne, er, at én ting er den enkelte klynge og deres argumenter for at have indrettet sig på den måde, de nu engang har ansøgt til, men en anden ting er det samlede helhedsbillede på tværs, når man ser ud over de nye klynger.
Der må vi da politisk insistere på, at det fordeler sig over hele Danmark, som et spejl af at vi også har stærke erhvervsliv i hele Danmark.
Det synes jeg vi skal insistere på, det vil jeg i hvert fald som minister.
Katrine Robsøe (RV), 2020-06-10:
Synes ministeren, at det er rimeligt, at flygtninge med midlertidig beskyttelsesstatus efter udlændingelovens § 7, stk. 3, fortsat ikke har ret til gratis videregående uddannelse, og vil ministeren ændre dette?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-06-10:
Tak for spørgsmålet.
Nej, jeg finder det ikke hensigtsmæssigt, at flygtninge efter § 7, stk. 3, ikke har samme ret til uddannelse som flygtninge med ophold efter § 7, stk. 1, eller § 7, stk. 2.
Det skyldes ikke mindst, at der er en ligestillingsudfordring ved den nuværende situation.
Flygtninge omfattet af udlændingelovens § 7, stk. 3, er hovedsagelig kvinder, og de har i dag ikke samme muligheder for at tage en uddannelse som flygtninge omfattet af § 7, stk. 1 og 2, der oftest er mænd.
Jeg erkender, at det er en meget lille gruppe, vi taler om.
Det antages, at der med justeringer af den her art gennemsnitligt vil være 86 personer på videregående uddannelser fra gruppen.
Men regeringen finder det som sagt hensigtsmæssigt, at vi får ligestilling uanset.
Det fremgår da også af det politiske forståelsespapir, at regeringen vil sikre adgang til uddannelse for flygtninge med ophold efter § 7, stk. 3.
Udlændinge- og integrationsministeren har også bekræftet over for Folketinget, at regeringen ønsker at justere ordningen for midlertidig beskyttelsesstatus, så flygtninge omfattet af udlændingelovens § 7, stk. 3, gives samme ret til at tage en videregående uddannelse som andre flygtninge.
Katrine Robsøe (RV), 2020-06-10:
Jeg er meget glad for at høre, at ministeren også ser den her udfordring, som jeg gør.
For selv om det måske ikke antalsmæssigt er enormt mange mennesker, vi taler om, så betyder det jo enormt meget for de mennesker, der bliver omfattet.
Og selvfølgelig skal de også have adgang til uddannelse og adgang til at kunne blive bedre til at bidrage til vores samfund og udvikle sig, ligesom alle andre har, og jeg synes på nøjagtig samme måde som ministeren, at det er rigtig ærgerligt, at vi lige nu har en regel, der gør, at særlig kvinder ikke har samme adgang til gratis videregående uddannelse, som de mandlige flygtninge har – og jeg mener jo så selvfølgelig, at alle sammen skal have adgang til gratis videregående uddannelse.
Derfor vil jeg godt høre, om ministeren vil garantere, at § 7, stk. 3-flygtninge vil få adgang til videregående uddannelse ved sommerens optag.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-06-10:
Det her handler om at give en gruppe ret til det, de andre allerede har.
Jeg forventer, at man vil kunne lave ændringer af bekendtgørelsen på det videregående uddannelsesområde med gyldighed fra den 1. juli.
Katrine Robsøe (RV), 2020-06-10:
Tusind, tusind tak for det.
Det ved jeg der er rigtig mange der har ventet på, altså at få det positive svar, så tusind, tusind tak for det.
Det bliver jo så lidt begrænset, hvor lang tid de har til at få søgt.
Har ministeren nogen idéer til, hvordan vi kan gøre opmærksom på, at de vil kunne søge til sommer?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-06-10:
Fristen er den 5. juli for at søge kvote 1 til vores videregående uddannelser, og det vil sige, at det kan man lige præcis nå.
Det er jeg sikker på der vil være nogle ganske få, som er berettiget til og godt vil have mulighed for.
Men det er selvfølgelig en del af det at ændre en bekendtgørelse også at gøre opmærksom på, at muligheden er der.
Per Larsen (KF), 2020-06-10:
Mange tak for det svar.
Jeg har faktisk interesseret mig for det her i et stykke tid, og jeg spurgte tidligere ministeren via en mail og fik et svar den 26. marts, hvor ministeren gør rede for, at klyngeorganisationernes geografiske placering ikke indgår som et selvstændigt kriterium i forbindelse med udvælgelsen.
Derfor er jeg da glad for, at der så er sket den her udvikling, i forhold til at man nu vil tage geografien med.
Men betyder det simpelt hen, at geografi og de styrkepositioner, man måtte have i de enkelte regioner, vil have en betydning for placeringen af de forskellige klynger?
Trine Bramsen (S), 2020-06-10:
Jeg vil sige to ting.
Jeg synes, det er ret vigtigt, hvis vi skal holde et ordentligt debatniveau, at vi tager udgangspunkt i, hvad folk rent faktisk siger, og ikke i, hvad man tror de siger, eller hvad nogle andre udlægger at man siger.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi i hvert fald i Folketinget holder os på sporet i forhold til det, for ellers synes jeg, vi får nogle urimelige debatter.
Den anden ting, som jeg synes er noget helt centralt, og som jeg meget gerne vil diskutere med Folketingets partier, er den udfordring, vi har med virksomheder og borgere, der bliver bestjålet, og som bliver franarret oplysninger.
Vi bliver nødt til at forholde os til, at det er noget, der foregår.
Så kan der være mange forskellige svar på, hvordan vi løser det.
Jeg har selv nedsat et nyt råd, som er en kombination af private og offentlige myndigheder, og som skal finde bedre svar på det.
Der kan også være nogle redskaber, og det vil jeg ikke lægge mig fast på, men vi bliver nødt til at kunne diskutere den problemstilling, vi ser, og som koster både borgere og virksomheder rigtig mange penge.
Lise Bech (DF), 2020-06-10:
Tak for det.
Trine Bramsen (S), 2020-06-10:
Det spørgsmål vil jeg gerne sige mange tak for, for jeg er dybt optaget af, at vi passer på vores veteraner.
De har ydet en helt særlig indsats for at passe på os, og derfor skal vi passe på dem.
Derfor sendte jeg i begyndelsen af april et brev til alle ca. 39.000 registrerede veteraner.
I brevet opfordrede jeg til, at de rettede henvendelse til Veterancentret, hvis de eller deres familier havde brug for støtte eller hjælp.
Og jeg opfordrede de veteraner, som havde overskud til det, til at give en ekstra håndsrækning til den særlig sårbare veteranven – det kunne være ved at tilbyde praktisk hjælp med indkøb, en opmuntring, et tilbud om en gåtur i skoven eller at sende en hilsen på sociale medier.
Desuden bad jeg vores veterancenter om at række en ekstra hånd ud til veteranerne og til at være ekstra opmærksom på, når nogle søger hjælp, uanset om opråbet kommer fra veteranen selv eller fra familien.
På den baggrund har Veterancentret ydet en omfattende ekstra indsats.
Bl.a. har alle de veteraner, som Veterancentret har vurderet at være i en særlig risikogruppe, modtaget et tryghedsopkald, og Veterancentret har intensiveret og tilpasset den opsøgende indsats i forhold til de mest udsatte veteraner, herunder hjemløse.
Der har også været en øget indsats fra Veterancentrets familieenhed i forhold til sårbare familier.
I erkendelse af kommunernes vigtige rolle i veteranindsatsen er alle kommunale veterankoordinatorer blevet gjort opmærksom på sårbare veteraners mulige udfordringer som følge af coronasituationen.
Jeg har været særlig glad for, at mit brev til veteranerne fik adskillige veteraner til at henvende sig til Veterancentret med tilbud og støtte til andre veteraner.
Det viser et helt særligt sammenhold, hvor veteraner har hinandens ryg.
Disse tilbud har Veterancentret selvfølgelig formidlet videre.
Igen vil jeg understrege, at vores veteraner har bidraget til det store fællesskab, og vi skylder både dem og deres familier en stor tak for, at vi danskere lever i et af verdens mest frie og trygge samfund.
Derfor skal vi passe godt på dem, som har passet godt på os, også under coronaen.
Lise Bech (DF), 2020-06-10:
Mange tak for det svar.
Det er jeg rigtig glad for at høre, for vi ved jo godt, at hovedparten af veteranerne klarer sig fint, når de kommer hjem, men vi har en lillebitte gruppe, der er ekstra sårbare, og det er dem, vi skal tage hånd om.
Det er også rigtig godt, at ministeren har sendt brev ud og har sagt, at man kunne tage hånd om hinanden, altså at de stærke kunne tage lidt hånd om de mindre stærke.
For man må jo bare sige til det, at dem, der har det allersværest, får et brev i e-Boks, at de nok ikke åbner e-Boks – det kan jeg ikke forestille mig at de gør – så vi skal sørge for, at vi hegner det ind.
Og det lyder også, som om vi i hvert fald er på vej derhen.
Nu er jeg veteranordfører, og jeg kunne godt have ønsket mig, at vi havde fået den information ud.
For vi er jo i Dansk Folkeparti også meget optaget af veteraner, og jeg ved, at der også kommer noget senere hen, hvor vi ligesom skal kigge på det med veteraner.
Så det, jeg egentlig vil spørge om, er: Hvordan har det været i den tid, hvor man egentlig ikke kunne få lov til at komme særlig meget ud?
Nu bliver der jo åbnet mere op, og vi kommer ud.
Hvordan er det med psykologer, samråd og samtaler?
Kommer de ud til de her ekstra sårbare?
Får vi fat i dem?
Det er det, jeg er interesseret i, og det er slet ikke for ligesom at sætte noget i gang; det skyldes virkelig en interesse fra min side.
Trine Bramsen (S), 2020-06-10:
Jeg vil igen sige tak for spørgsmålet, og jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi kan diskutere og tale om de her grupper, som det er så vigtigt at vi tager os af.
Og det, der jo er sket i forbindelse med coronasituationen, er, at nogle veteraner rent faktisk har fået det bedre, fordi de ikke har oplevet det pres fra samfundet.
Så nogle har fået en bedre hverdag, mens andre har fået det værre, fordi der har været nogle tilbud, de ikke har kunnet nyde godt af.
Jeg vil også sige, at det har været en rigtig hård omgang for nogle af de familier, der er til de særlig sårbare veteraner, at skulle være derhjemme med en syg ægtefælle eller far.
Og derfor har jeg også været glad for, at vi nåede at etablere familieenheden, og at den har været åben i den her tid.
De fysiske fremmøder har der været lukket ned for i et vist omfang, men de mest sårbare har der været tilbud til, og der har også været telefon- og videomøder og den slags, som vi kender fra resten af samfundet.
Lise Bech (DF), 2020-06-10:
Jeg er glad for, at ministeren har taget så godt hånd om det, som det lyder til.
Jeg kunne godt have tænkt mig, at vi havde været inddraget, men det er så, hvad det er.
Det, jeg så lige vil spørge om nu, er, om ministeren så fremadrettet kigger på det med dem, der har haft de særlige udfordringer under coronaperioden.
Trine Bramsen (S), 2020-06-10:
Det er modtaget, at der skulle have været en større politisk inddragelse.
Det vil jeg tage med videre.
Jeg vil sige, at vi står over for en stor evaluering af vores veteranarbejde, og den er godt på vej.
Og så er det min holdning, at vi i hvert fald skal lave nogle justeringer af vores veteranindsats, fordi vi har mange, mange tilbud, der retter sig mod de samme grupper af veteraner.
Men den helt lille sårbare gruppe, som det er rigtig svært at nå, har vi ikke særlig mange tilbud der retter sig imod.
Så når vi nu kommer tilbage igen på den anden side af sommeren og skal til at udvide vores veteranindsats, udbygge den – og det synes jeg er helt rimeligt at gøre efter 10 år, mens jeg så synes, det er pinligt, at vi kun har haft en veteranindsats i 10 år – er det jo helt rimeligt, at vi kigger efter, om der er nogle steder, hvor vi mangler at rette os mod bestemte målgrupper, og det drejer sig lige præcis om den her sårbare gruppe.
Lise Bech (DF), 2020-06-10:
Jamen jeg kan jo kun sige, at jeg er meget tilfreds.
Og jeg ser meget frem til, at vi skal til at kigge på det her igen, for det er, som ministeren siger, meget vigtigt.
Og det er den lille gruppe, der har det allersværest, som vi skal kigge på.
Det er jeg meget glad for, så egentlig har jeg ikke et sidste spørgsmål her.
Per Larsen (KF), 2020-06-10:
Tak for det, formand, og tak til ministeren for at møde op og svare på spørgsmål her i dag.
Spørgsmålet lyder i al sin enkelhed: Vil ministeren tage højde for regionale styrkepositioner i forbindelse med den igangværende klyngekonsolidering på erhvervsfremmeområdet?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-06-10:
Tak for spørgsmålet.
I det igangværende klyngeopslag indgår både kvalitet og tilgængelighed som bedømmelseskriterier.
Ét kriterie er, at klyngerne er af høj kvalitet og egnethed, og at de spiller ind i forhold til de konkrete innovationsbehov og innovationsudfordringer for virksomheder i målgruppen.
Et andet kriterie er, at de er tilgængelige for deres målgruppe på tværs af landet.
Herudover er det en forudsætning for de midler, som skal tildeles fra Danmarks Erhvervsfremmebestyrelse, at aktiviteterne understøtter realiseringen af bestyrelsens strategiske fokus, der bl.a. betoner, at klyngeindsatsen tilrettelægges i respekt for de relevante erhvervsstyrker og -potentialer.
Hele pointen med klyngeindsatsen er, at der skal være gode og relevante muligheder for vidensamarbejde for virksomheder i hele Danmark.
Det er helt afgørende for mig, for det må ikke være en virksomheds geografiske placering, der afgør, om dens muligheder for at samarbejde om innovation og overførsel af viden er gode eller dårlige.
Nu har vi modtaget ansøgningerne, og Styrelsen for Institutioner og Uddannelsesstøtte og sekretariatet for Danmarks Erhvervsfremmebestyrelse er gået i gang med den faglige vurdering af ansøgningerne.
Det ser jeg som en udfordring for den geografiske dækning af klyngernes aktiviteter.
Som jeg nævnte før, skal de nye klynger være tilgængelige for deres målgruppe på tværs af hele landet.
Det indgår i opslaget.
Den regionale dækning vil derfor være en del af det, som Styrelsen for Institutioner og Uddannelsesstøtte og sekretariatet for Danmarks Erhvervsfremmebestyrelse nu vil se på i forbindelse med bedømmelsen af ansøgningerne og gå i dialog med ansøgerne om.
Hvis vi i forbindelse med det nuværende opslag ikke finder en tilfredsstillende løsning i forhold til den regionale dækning ud fra en helhedsbetragtning og på tværs af klyngerne, er jeg i yderste konsekvens villig til at lade opslaget gå om.
Katrine Robsøe (RV), 2020-06-10:
Så vil jeg faktisk bare gerne her til sidst sige tak, fordi vi endelig får gjort noget ved det her.
Jeg har presset på længe, og jeg er virkelig glad for, at vi i dag er kommet hertil.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-06-10:
Det synes jeg faktisk er vældig fint, altså at vi har den tilgang til det, og jeg deler selvfølgelig også ministerens betragtning om, at vi fandt en passende portion likviditet, altså penge, men også nogle statsgarantier i forhold til Rejsegarantifonden osv.
Men jeg oplever bare stadig væk en vis bekymring i forhold til den del, der så hedder at udføre modellen, når pengene skal udbetales og kunderne skal have de penge tilbage, som de rettelig har krav på.
Samtidig vil vi også gerne holde en sikker hånd under de 600 virksomheder, som også har mange tusinde ansatte inden for branchen.
Simon Kollerup (S), 2020-06-10:
Jeg oplever kun, at vi deler ønsket om at finde en løsning, hvor forbrugerne er sikre på at kunne få de penge, de har ude at svømme – hvis jeg må bruge det udtryk – samtidig med at flest mulige i rejsebranchen kan komme med igennem coronakrisen.
Den udfordring findes både på kort sigt hen over sommeren nu – for med de rejserestriktioner, der er for at kunne passe godt på Danmark, skaber den nogle udfordringer – men den findes også på lidt længere sigt, og her lægger vi som regering op til at tage en lidt grundigere drøftelse med Folketingets partier om, om vi har den rigtige indretning af sikkerheden for både branchen og forbrugerne på lidt længere sigt.
Det vil vi tage politiske forhandlinger med Folketingets partier om.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-06-10:
Det er også rigtigt, og det siger vi også pænt tak for.
Men det ændrer bare ikke på, at likviditeten er under stort pres, og efter min bedste overbevisning og de indikatorer, som jeg i hvert fald noterer mig, er det stadig væk likviditeten, der er den helt store udfordring for mange af de her 600 virksomheder.
Og når likviditeten ikke er fungerende, fungerer det jo heller ikke med kundernes retskrav, og det er jo på den måde, tingene ligesom hænger sammen.
Jeg er selvfølgelig betrygget af, at ministeren viser interesse for, at vi finder en god løsning på det, og at vi også følger op på de politiske aftaler, som vi har indgået.
Men jeg synes ikke her ved min afslutning, at jeg føler mig på helt sikker grund, i forhold til om regeringen har fulgt op på, om de initiativer, som vi har sat i søen, er i god gænge hele vejen igennem systemet.
Simon Kollerup (S), 2020-06-10:
Det vil jeg i hvert fald gerne sammen med ordføreren og andre partier sikre, altså at de skal være i god gænge.
For vi deler ønsket om, at vores rejsebranche i videst muligt omfang kommer helskindet igennem coronakrisen, og derfor har det været en opmuntrende læsning, vil jeg sige, at ekspertgruppen, som vi i fællesskab har haft nedsat, rent faktisk siger, at på baggrund af det træk, der har været på garantirammer osv. fra rejsebranchens side, er det faktisk vurderingen, at de ting, vi i fællesskab har sat i søen for at hjælpe rejsebranchen – med alle de usikkerheder, der nu engang er – vil kunne række hen til udgangen af august måned.
Og det borger da om ikke andet for et godt grundlag at føre vores videre forhandlinger på.
Hvis jeg først skal prøve at give en vurdering af forbrugernes situation, vil jeg sige – og jeg prøvede også at understrege det i min besvarelse – at her er forbrugerne stillet præcis lige så godt i dag, som man var for 1 uge eller for 1 måned siden: Man har ret til at få sine penge tilbage for en aflyst pakkerejse.
Min vurdering er samtidig, at der har været tvivl derude, både i rejsebranchen, men også blandt forbrugerne, om, hvorvidt det nu også var tilfældet, og derfor følte jeg anledning til at understrege det her i dag.
Det er samtidig min vurdering – og den deler jeg med den her ekspertgruppe, som lige har afrapporteret til vores aftalekreds – at den økonomi, der er afsat, på 1,5 mia. kr. i garantiramme og et ekstraordinært tilskud på 725 mio. kr., er tilstrækkelig til, under alle de usikkerheder, der er, at kunne hjælpe branchen igennem hen til udgangen af august måned.
Morten Dahlin (V), 2020-06-10:
Mener ministeren stadig, at det er en god idé at indføre det modtageloft over ikkevestlige indvandrere, som Socialdemokratiet lovede inden valget sidste år?