runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2018-09-06:
Ja, og hvis man kigger i vores 100-dagesplan, vil man kunne se, at vi tilfører et milliardbeløb til kommunerne, hvor der vil være god plads til de 100 mio. kr., som Socialdemokratiet foreslår her.
Det er jo åbenlyst og indlysende for enhver, at der, når der er været et fald i antallet af offentligt ansatte, siden den borgerlige regering kom til i 2015 og indtil nu, og når den borgerlige regering ikke engang har bevilget penge nok til at dække det demografiske træk, som er det absolut mindste, der skal til, for at velfærden holder skindet på næsen, mangler penge til velfærden ude i kommunerne.
Det er jo ikke det samme, som at man ikke skal gøre tingene mere effektivt.
Vi er jo også enige om i oppositionen, at vi selvfølgelig skal bruge pengene så effektivt som muligt.
Men der er brug for flere penge.
Og der har vi jo i debatten indtil nu set den borgerlige regering og de borgerlige repræsentanter snakke fuldstændig udenom.
René Christensen (DF), 2018-09-06:
Tak for det.
Først tak til ordføreren for ordførertalen.
Det er tydeligt, at der sådan er flere områder, hvor vi sådan set godt kan være enige med Enhedslisten, men når vi kommer til det økonomiske, så begynder det nok at skille os.
Jeg sidder og lytter efter, hvad der bliver sagt, og der bliver sluttet af med – og det lyder rigtig godt – at der er brug for et stærkt Enhedslisten og en ny regering, og at oppositionen skal have magten tilbage, for så kommer det til at flyde med guld i gaderne, og så kommer pengene.
Men man kan sådan tænke tilbage.
Der bliver også sagt noget om, hvordan de penge skal komme.
Det er ved at beskatte hårdere.
Virksomhederne skal betale mere.
Der skal være færre rige, for så bliver samfundet rigere.
Det er et skattefinansieret samfund.
Når man så tænker tilbage på dengang, Enhedslisten var støtteparti, hvordan var det så, man skaffede pengene dengang?
Det var ved at give selskabsskattelettelser og topskattelettelser.
Hvad er det, der gør, at Enhedslisten nu siger, at næste gang, hvis der kommer en ny regering, så bliver det rigtig godt, og så bliver det noget helt andet end det, vi har set?
Og hvorfor er det, at Enhedslisten med den tilgang, Enhedslisten har til økonomien, mener, at Socialdemokratiet vil flytte sig så markant i en anden retning i forhold til den vej, Enhedslisten vil gå?
Rune Lund (EL), 2018-09-06:
Jeg kan sige, at vi ikke gør os nogen som helst illusioner om, hvad vi kan få Socialdemokratiet til.
Vi havde nogle meget ærgerlige år i Thorning-Corydon-perioden, som jo også har resulteret i nogle diskussioner hos os i Enhedslisten om, hvordan vi sikrer os, at kommer der et nyt flertal til magten, uanset hvem der er statsminister, så skal vi ikke igen se en udvikling, hvor uligheden stiger, eller hvor folkeskolelærerne bliver trynet i en folkeskolereform, eller hvor der bliver solgt dele af DONG til finansspekulanter i Goldman Sachs, eller hvor der bliver givet rabatter på topskatten, som bliver taget fra overførselsindkomsterne.
Men vi kan sige, hvad vi går til valg på.
Og vi håber på, at der er nok vælgere, som vil stemme på Enhedslisten og på partier, som i grundtrækkene står bag den politik, som Enhedslisten står for, så vi på den måde kan sætte vores ideer og politiske visioner igennem.
René Christensen (DF), 2018-09-06:
Jeg er faktisk glad for et i øvrigt oprigtigt svar.
Det, der bliver sagt her, er interessant.
Og det er fuldstændig rigtigt refereret, for det var jo de her ting, der sådan set skete, da Enhedslisten var støtteparti for den tidligere socialdemokratisk ledede regering med Helle Thorning-Schmidt i spidsen.
Det var jo de her ting, der skete.
Det er fuldstændig rigtigt, at da man lavede skattelettelserne, tog man det fra overførselsindkomsterne, der så ikke blev indeksreguleret fremadrettet; altså skatteaftalen fra 2012.
Så det, der bliver sagt heroppe fra nu, er jo ikke et udtryk for, at man sådan set forventer, at det kommer til at ske.
Rune Lund (EL), 2018-09-06:
Det er korrekt forstået på den måde, at vi ikke forventer, at der er nogen, der kommer og giver os noget.
Vi er en del af en politisk kamp herinde, og vi er her for at skubbe grænser og for at lægge det politiske pres, der skal til, for at vi får forandringer igennem.
Der er ikke nogen, der kommer og forærer nogen noget i det her Folketing, det ved vi godt alle sammen.
I forhold til de forringelser, som blev gennemført, vil jeg sige, at det jo ikke var med Enhedslistens stemmer.
Det var med de borgerliges stemmer, også delvis med Dansk Folkepartis stemmer.
Vi kan gøre meget i Enhedslisten, men vi har ikke 90 mandater i Folketinget, og vi kan ikke altid forhindre Socialdemokratiet i at lave ulykker, hvis de absolut vil sænke topskatten sammen med de borgerlige.
Jacob Jensen (V), 2018-09-06:
Jeg kunne forstå, at hr. Rune Lund ønskede sig en ny regering, men spørgsmålet er bare hvilken en.
Der er jo mange muligheder på rød fløj for, hvem der skal stå i spidsen for sådan en, men jeg kan så forstå, at det er fru Pernille Skipper, der er førstevalget.
Bunder det ønske i, at man selv vil tage stafetten, og al ære og respekt for det i øvrigt, og i, at man savner konkret politik fra det største oppositionspartis side?
Hvis man spørger Socialdemokraterne om, hvilke skattelettelser, som man har tordnet imod, man vil rulle tilbage, får man ikke noget svar.
Og det samme gælder, hvis man spørger, hvad det så er for nogen prioriteringer, man vil foretage på klimaområdet, og man kan jo heller ikke læse det i den her brochure, man har fået stukket i hånden hen over natten.
Men det, jeg egentlig ville spørge om, er lidt i forlængelse af hr. René Christensens spørgsmål: Når vi nu taler så meget om prioriteringer og parlamentarisk støtte eller ej, kan hr. Rune Lund så ikke bekræfte, at sidste gang der blev sat skattelettelser igennem, altså topskattelettelser og selskabsskattelettelser, var det under en S-ledet regering støttet af Enhedslisten?
Rune Lund (EL), 2018-09-06:
Det er 2012-reformen, vi taler om, som blev gennemført med støtte fra bl.a. hr. Jacob Jensens eget parti.
Jeg tror ikke, der var nogen, der var i tvivl om, hvad Enhedslisten mente om den reform.
Jeg husker nogle kraftige citater fra vores daværende politiske ordfører, hvor hun meget frit fra leveren sagde sin mening om den aftale på direkte tv.
Det, som man bare skal huske på, er, at den politik ikke blev gennemført med Enhedslistens støtte.
Enhedslisten kæmpede med næb og kløer for forbedringer, og vi fik også fjernet mange forringelser, og vi var også med i finansloven, hvor der var forbedringer, men til hver en tid at skulle kunne forvente af Enhedslisten, at vi kan forhindre Socialdemokratiet i at lave ulykker med bl.a. hr. Jacob Jensens eget parti, Venstre, om at sænke topskatten, kan vi ikke udstede nogen garanti om – desværre.
Jacob Jensen (V), 2018-09-06:
Det er vel netop en garanti, man kan udstede, hvis man ønsker at være parlamentarisk grundlag for en regering.
Man ønsker så selv at stå i spidsen for den, men hvis ikke det kan lade sig gøre, kan jeg forstå, at det næstbedste er en socialdemokratisk ledet regering, og så kan man vel netop som parlamentarisk grundlag udstede den garanti, at man ikke støtter en sådan regering, hvis den går ind for igen at lave topskattelettelser.
Så jeg er glad for bekræftelsen fra hr. Rune Lunds side om, at sidste gang der i det her land blev lavet selskabsskattelettelser og topskattelettelser, som vi syntes var en fin idé, fordi der var mulighed for og plads til det, hvorfor vi støttede det og gik med i den aftale, var det af en regering, som hr. Rune Lund støttede, og han kunne på det tidspunkt have valgt at trække stikket på sådan en regering.
Derfor kan hr. Rune Lund jo som parlamentarisk grundlag sige, at den garanti udsteder jeg nu her i dag fra talerstolen: Det kommer ikke til at ske igen, at en sådan regering bliver støttet af Enhedslisten.
Kan jeg få den garanti?
Rune Lund (EL), 2018-09-06:
Hr. Jacob Jensen kan få den garanti, at vi synes, at vælgerne skal tale til næste folketingsvalg.
Der er alt for meget med, at man foruddiskonterer valgets resultat, eller at politiske kommentatorer bestemmer, hvordan flertallet skal se ud efter et kommende valg.
Lad os nu lade vælgerne bestemme.
Vi siger, at hvis der er nok, der stemmer på Enhedslisten, og hvis der ovenikøbet er nok, som også stemmer på SF og Alternativet, som vi jo opfatter som vores nærmeste allierede, så giver det nogle andre muligheder i politik, end hvis de tre partier tilsammen f.eks. ikke får et godt valg.
Så vi går efter statsministerposten, selvfølgelig gør vi det, det mener jeg i øvrigt alle partier med respekt for sig selv må gøre.
Der er jo ingen partier, der er sat i verden for at gøre andre partiers frontpersoner til statsminister.
Men hvis ikke det kan blive os selv, går vi efter den regering, hvor vi kan få mest mulig indflydelse, og der kan jeg i hvert fald sige, at det tydeligvis ikke er hos den nuværende statsminister.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-09-06:
Tak for det.
Nu befinder jeg mig i den lidt mærkværdige situation, at jeg er nødt til at forsvare Socialdemokratiets politik og SF's politik fra år 2012.
Det er ligesom mest for at få et billede af, hvordan man egentlig tænker i Enhedslisten.
Den skattereform betød jo, at helt almindelige lønmodtagere ikke længere skulle betale topskat: Lærere, sygeplejersker, metalarbejdere og andre betalte topskat og skulle nu ikke længere betale den.
Da de betalte topskat, havde de en sammensat marginalbeskatning på 66 pct., altså i skat på indkomst plus afgifter afleverede de to tredjedele – to tredjedele! – af deres indkomst på den sidst tjente krone og over halvdelen af deres samlede indkomst til staten.
Var det rimeligt?
Det er helt fint, at man har forskellige politiske prioriteringer.
Det er jo selvfølgelig det, politik handler om.
Men der må da også selv på skatteområdet være nogle rimelighedsbetragtninger hos Enhedslisten.
Var det rimeligt, at metalarbejdere og sygeplejersker skulle aflevere to tredjedele af det, de tjente, til staten og ikke skulle have lov til at beholde mere til sig selv?
Er det Enhedslistens opfattelse af, hvad der er rimeligt for helt almindelige mennesker?
Rune Lund (EL), 2018-09-06:
Jeg synes, hr. Joachim B. Olsen fremlægger tallene forkert, som om at man af hele sin indtægt skulle betale 66 pct.
Det lød nærmest sådan – men sådan var det jo ikke.
Jeg vil bare sige, at det fortæller alt om 2012-skattereformen, at det er Liberal Alliance, som skal stå og forsvare den skattereform fra 2012, som S, SF og RV lavede.
Helt ærligt!
Den mest ulighedsskabende reform af alle, uden undtagelse, som blev lavet under den tidligere S-ledede regering, var lige præcis den 2012-skattereform, hvor man gav penge til dem, som havde mest i vores samfund – som har mest i vores samfund – og man tog dem gudhjælpemig fra nogle af dem, som havde mindst i vores samfund, ved at tage dem som en mindre regulering af overførsler.
Det er da ulighedsskabende politik i sin mest rene form, og det kommer ikke som nogen overraskelse for mig, at hr. Joachim B. Olsen er vild med den slags politik.
Det var bare en meget, meget stor overraskelse for os i Enhedslisten, at det også var en skattepolitik, som dengang var en politik, der blev ført af en socialdemokratisk ledet regering.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-09-06:
Nu er der i det her finanslovsudspil nedsat en pulje på, så vidt jeg husker, 100 mio. kr., der skal se på grønne tiltag uden for den kvotebelagte sektor.
Det kunne f.eks. have noget med biler at gøre.
Men jeg sagde jo lige før, at tingene skal være omkostningseffektive, og når der nu bliver refereret til den ypperste faglighed i landet, burde man måske fra Alternativets side kigge lidt på, hvad det er, vismændene har sagt om det her.
De siger, at bilisterne i Danmark betaler 16 mia. kr. mere, end der kan forsvares i forhold til de omkostninger ved bilisme, der påføres miljøet.
Christian Juhl (EL), 2018-09-06:
Ellers ville jeg da gerne en dag holde en studiekreds med hr. Joachim B. Olsen om, hvad mit liv har bestået af.
Det vil sige, at det er teoretisk, og det vil sige, at hvis der kommer sådan en blå regering, så er det ikke sammen med LA.
Det er klar tale.
Så vil jeg gerne stille et andet meget kort spørgsmål.
Burger King, Q8, Kellogg's, ALDI, Arriva og Philips har ingen selskabsskat betalt i 2016, i 2015, i 2014, i 2013 og i 2012.
Er det et rimeligt skattesystem at have, når så profitable virksomheder slet ikke bidrager til fællesskabet via deres selskabsskat?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-09-06:
Jeg kan jo ikke gå ind i enkelte selskabers regnskab.
Jeg har ikke hørt nogen steder, at de er blevet anklaget for at have brudt nogen lovgivning eller noget.
Man nævner nogle selskaber, altså det med om de betaler selskabsskat eller ej.
Hvorfor det er rimeligt kan jeg da ikke udtale mig om, når jeg ikke kender deres regnskaber.
Jeg går ud fra, at de har overholdt dansk lovgivning.
Lea Wermelin (S), 2018-09-06:
Jeg vil egentlig gerne tage fat på noget af det, som ordføreren sagde i talen, nemlig at man fra Liberal Alliances side gerne vil fortsætte reformerne.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi i Socialdemokratiet faktisk er rigtig glade for, at det lykkedes os at spænde ben for, at man kunne sænke topskatten, eller at man kunne forhøje pensionsalderen.
Men jeg kan jo høre, at det der forholder sig lidt anderledes hos Liberal Alliance.
Derfor vil jeg egentlig gerne spørge, om det er Liberal Alliances politik at halvere dimittendsatsen på dagpenge.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-09-06:
Det sidste kan jeg svare nej til.
Det er vores politik at afskaffe dimittendsatsen.
Lea Wermelin (S), 2018-09-06:
Det gør det jo sådan set værre i mine øjne, men sikkert bedre, hvis man stemmer på Liberal Alliance.
Det er interessant, for ordføreren siger, at det finanslovsforslag, vi har liggende fra regeringens side, er så visionært, som det er, men det her forslag er ikke med.
Men er det regeringens politik, at man også skal videre i forhold til måske enten at halvere eller i hvert fald komme videre i forhold til afskaffelse af dimittendsatsen?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-09-06:
Hvad der er regeringens planer og regeringens politik, de spørgsmål er det mest naturligt at stille til finansministeren.
Vi synes, det ville være en god idé at gøre noget ved dimittendsatsen.
Vi er det eneste land, hvor man går fra en skatteyderfinansieret uddannelse med verdens højeste SU, man har aldrig været på arbejdsmarkedet, og så går man direkte ind i en forsikring mod arbejdsløshed.
Det findes ikke i nogen andre lande.
Det er en af forklaringerne på, at ledigheden blandt unge nyuddannede er høj.
Det er ikke fornuftigt.
Altså, man har fået rigeligt.
Det er fint, at man har fået adgang til uddannelse, og at man har fået høj SU.
Men så må det være sådan, at man ikke skal have dagpenge, men at man skal ud på arbejdsmarkedet.
Og det kan godt være, at man til at starte med skal ud i et job, som man ikke lige er uddannet til.
Det tror jeg ikke er nogen skade til.
Men vi synes, at det er en af de lavthængende frugter, der er på reformtræet i Danmark.
Vi har stor opbakning blandt de unge.
Det har vi fortsat, og jeg tror, det handler om, at de unge er ambitiøse i dag.
De er individualister, de vil gerne verden, og de synes, det er vigtigt, at der bliver ført en politik, som også gør, at Danmark er et rigt og velstående samfund, når de engang bliver voksne og skal til at have en familie, eller hvad de nu har lyst til.
Det må de sådan set selv bestemme, men det tror jeg er vigtigt.
Det er noget af det, der appellerer til dem.
De synes, der er nogle urimeligheder i dag.
De synes ikke, det er rimeligt, at hvis du knokler ved siden af dit studie, bliver du modregnet i din SU.
De synes ikke, det er rimeligt, at hvis du knokler på dine studier, skaber en virksomhed, skaber en masse arbejdspladser, så skal du have en dummebøde i form af en topskat og andre ting.
Mange af dem synes da, det er urimeligheder, og det vil de gerne have gjort noget ved, og det synspunkt deler jeg naturligvis med dem.
Men de synes, at der er noget visionært over, at vi åbner os for verden.
Der er også hele diskussionen om udenlandsk arbejdskraft osv.
Der er rigtig mange unge, der gerne vil leve i et åbent, frit Danmark, hvor de har en høj grad af personlig frihed og større mulighed for at forfølge deres drømme, og det bliver alt andet lige nemmere, jo mindre staten blander sig, også i forhold til hvor mange af de penge, man tjener, man så får beslaglagt.
René Gade (ALT), 2018-09-06:
Tak for svaret.
Vi har sat det grønne og klimaet øverst på dagsordenen, samtidig med at der er nogle ting, som er helt nødvendige, nedenunder.
F.eks. skal der være plus på bundlinjen, også økonomisk.
Men er der nogle ting i finansloven og hele regeringens projekt lige nu i forhold til klimaet og det grønne, som ordføreren mener man faktisk ikke er opmærksom på i dag, eller som det ikke har været muligt at få igennem?
Man kan jo ikke få alt igennem.
Jeg tager selv tit kontakt til nogle af dem, der er allermest kritiske over for vores klimatilgang og spørger dem: Kan du ikke lige udfordre mig på det her?
Er der måske noget, som ordføreren mener man kunne gøre i forhold til klima og den grønne omstilling, som der ikke er fokus på i dag, eller som det ikke er comme il faut at gøre?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-09-06:
Som jeg var inde på under et tidligere spørgsmål, synes jeg jo, at det her med, at omkostningseffektivitet også gælder på klimaområdet, er enormt vigtigt.
Jeg tror, at FN's klimapanel har vurderet, at hvis den der temperaturstigning på 2 grader materialiserer sig i 2050, så vil det koste 2 pct. på verdens bnp, og de siger også, at hvis man skal forhindre det, vil det koste et sted mellem 6 og 12 pct. af bnp.
Det synes jeg siger noget om, at vi skal være meget rationelle og fornuftige.
Vi skal ikke satse på bestemte teknologier.
Det er der heldigvis kommet mere af under den her regering.
Den klimapolitik, der bliver ført, er blevet langt mere fornuftig og langt mere rationel, og det er bestemt godt.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2018-09-06:
Tak for det, og tak til ordføreren for klar tale og en sjælden stolthed og rank ryg over, at den offentlige sektor faktisk skrumper.
Det er jo væsentlig lettere at diskutere på baggrund af den ærlige udlægning af sagen.
Ordføreren er forfatter til et liberalismemanifest, og hvis man klikker ind på ordførerens Twitter, er det det første, man støder på.
Det er også et stærkt bidrag til en reel politisk uenighed, og derfor vil jeg gerne stille et opklarende spørgsmål i forbindelse med det liberalismemanifest.
Ordføreren skriver i den sidste del: I det omfang velfærdsstaten leverer skattefinansierede ydelser til borgerne, bør borgerne kunne vælge imellem forskellige udbydere med frihed til at eksperimentere og konkurrere.
Jeg sidder på børneområdet til daglig, og jeg vil gerne høre ordføreren, om det også gælder vores børn, vores daginstitutioner og vores skoler, at ordføreren drømmer om at gøre det til en forretning, altså at man med initiativ og forretningssans skal kunne have en bundlinje, der handler om penge på de her områder.
Christian Juhl (EL), 2018-09-06:
Så må vi hellere gøre det godt og grundigt.
Sidste år lovede ordføreren mig, at han nok skulle forberede sig bedre i år, fordi han ikke rigtig kunne finde ud af det med Arbejdstilsynet og forebyggende arbejde.
Så jeg vil prøve igen.
Hvert år rammes 60.000 mennesker af en arbejdsskade.
2.000 af dem dør på et eller andet tidspunkt af den arbejdsskade, erhvervssygdom eller ulykke.
Det er et ufatteligt højt tal.
I skar i 2016 30 stillinger, I skar i 2017 41 stillinger, I har i år skåret mindst 14 stillinger, og næste år vil I skære 25 stillinger.
Jeg synes, at investeringen i Arbejdstilsynet og forebyggende arbejde er en investering i at få nedbragt antallet af skadede mennesker og dermed nedbragt beløbet, som de koster.
Det er et meget, meget stort beløb, skulle jeg hilse og sige fra beskæftigelsesministeren.
Hvorfor bliver I ved med at køre den her kurs i stedet for at være med til at rette op på det og så få lavet noget ordentligt forebyggende arbejde, så vi ikke skal have så mange skadede mennesker?
60.000 danskere – hvert år!
René Gade (ALT), 2018-09-06:
Jeg har altid betragtet Alternativet og Liberal Alliance som to partier, der virkelig gerne ville en forandring, og det synes jeg også Liberal Alliance altid har forsøgt at komme med herinde, altså selvfølgelig en forbedring.
For det er jo ikke bare for at forandre, man skal forandre, men for at forbedre.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ind til noget, som ikke bare er klimaområdet, men helt generelt, altså hvad det er de unge, som i høj grad har været engageret, både i Alternativet og Liberal Alliance, skal tage med fra sådan et finanslovsoplæg som det her, hvor Liberal Alliance er med.
Jeg har ledt efter det, og der er jo mange gode ting.
Der er mange ting, der bliver holdt fast i i vores gode land, i Danmark, hvor det bliver holdt stabilt, og dyb respekt for det.
Men hvor er det, man kan se der bliver talt til de unge i det her?
Vi skal jo selv til at lære det i Alternativet, hvor vi har sagt, at vi vil ind og gå efter regeringsmagten.
Så hvordan kan man holde styr på det hele, samtidig med at man er progressiv og taler til de unge?
Jeg savner simpelt hen noget af det, jeg har mærket fra Liberal Alliance tidligere, hvor man kan se at der er en vinkel, der peger fremad.
Klimaet har min kollega Josephine Fock spurgt lidt ind til tidligere i dag, og der lander vi nok ikke helt i samme båd, men kan vi ikke bare lige få en tale til de unge i det her lokale, som er lidt anderledes end det, vi plejer at stå i?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-09-06:
Det er sjovt: Når jeg ser hr. Christian Juhl, kommer jeg altid til at tænke på Søren Østergaards »Smadremanden«.
Sådan er vi jo lidt forskellige – ham kan jeg nu godt lide.
Jeg har svaret på, at jeg tror, at skiftende regeringer vil sænke skatter i Danmark, fordi til slut ender et flertal i Folketinget med at gøre det, der er rigtigt.
Det er også derfor, vi har lavet nogle af de reformer, som hr. Christian Juhl harcelerer imod.
Det er jo dem, der har skabt det råderum, som hr. Christian Juhl gerne vil bruge af, selv om han ikke har været med til at fremskaffe det.
På et tidspunkt gør vi det rigtige, og det rigtige i Danmark er at få sænket skatterne, og det tror jeg kommer til at ske.
Derfor gjorde Thorning det også, da hun – eller da Socialdemokratiet – havde magten.
Så ja, det kommer til at ske.
Altså, vores politik vil være uændret.
Vi vil ligesom alle andre partier arbejde for at få så meget af vores politik igennem som muligt.
Det gør andre partier også, og det er vel helt naturligt; det gør Enhedslisten vel også.
Og vi vil gerne sænke skatter og afgifter i Danmark.
Christian Juhl (EL), 2018-09-06:
Tak for det.
Jeg kommer altid til at tænke på Poul og Fritz i de lyserøde og lysegrønne skjorter i deres lystyachter oppe på guldkysten på Sjælland, når jeg snakker med hr. Joachim B. Olsen.
Jeg ved ikke hvorfor, men det billede kommer helt klart frem med det samme.
Og var det ikke, fordi LA's politik har dybt alvorlige konsekvenser for de fattigste i Danmark, så ville jeg synes, det var et fint, underholdende indslag.
Men det er det jo ikke.
Der er jo virkelig mennesker, der lever i fattigdom i dag, og det er ligesom om, at det er en skandale, at nogle af dem, der uden egen skyld lever i toppen, skal være med til at yde til dem, der uden egen skyld lever i den mere udsatte del af samfundet.
Jeg forstår ikke, hvordan det hænger sammen.
Jeg er heller ikke psykolog, så hvor skulle jeg vide det fra?
Jeg vil gerne høre: Hvis nu, den blå blok vinder næste folketingsvalg og der ikke kommer en nedsættelse af skatterne, vil det så være en blå regering, som LA vil støtte?
Det er jo ret interessant for at se, hvordan mulighederne bliver for at danne en regering – også for os andre.