Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-03-30:
Først og fremmest vil jeg gerne takke og kvittere Dansk Folkeparti for at fremsætte de to lovforslag, vi her behandler.
Der er jo tale om en genfremsættelse af to lovforslag, der har været fremsat og behandlet i Folketinget flere gange tidligere.
Jeg synes, at det er et godt og rigtigt tidspunkt at tage de her lovforslag op på igen.
I forhold til lovforslag nr. L 124 vil der blive åbnet op for, at et parti, der har fuldstændig sideordnet opstilling i en storkreds, kan anmelde, at partistemmerne i storkredsen ikke skal tilfalde nogen kandidat.
Det vil indebære, at udvælgelsen af, hvilke kandidater et parti får valgt på de mandater, der tilfalder partiet i storkredsen, alene vil ske på grundlag af de pågældende kandidaters personlige stemmer. Partistemmerne vil dermed alene få betydning for antallet af mandater og ikke for, hvilke kandidater der bliver valgt.
I forhold til lovforslag nr. L 125 foreslås det, at et parti med sideordnet opstilling får mulighed for at bestemme rækkefølgen af partiets kandidater i storkredsen på stemmesedlerne i de enkelte opstillingskredse.
Denne opstillingsform kan kaldes prioriteret sideordnet opstilling.
Som det er i dag, kan partier med sideordnet opstilling alene bestemme, hvem der står øverst på listen.
Det vil altså sige at nominere en enkelt kandidat, mens resten af kandidaterne skal opføres i alfabetisk rækkefølge.
Med lovforslaget kan partierne selv vælge, om de fortsat vil anføre kandidaterne alfabetisk eller partiet vil bestemme rækkefølgen.
Som valgminister er jeg rigtig glad for at kunne fortælle, at regeringen bakker op om begge disse lovforslag fra Dansk Folkeparti.
Jeg tror som sagt, at det er et godt tidspunkt at drøfte forslagene på nu, hvor vi hverken er tæt på valgkredsreformen fra 2007 eller tæt på et kommende folketingsvalg, som efter planen først skal ligge i sommeren 2019.
Forslaget giver dog nogle tekniske udfordringer for Danmarks Statistik, eftersom forslagene vil forudsætte nogle tekniske ændringer af valgsystemerne hos Danmarks Statistik.
Det er klart, at forslagene skal træde i kraft og implementeres
hurtigst muligt,
men jeg vil gerne drøfte i udvalgsarbejdet, om vi kan skyde det måske et par måneder i forhold til det foreslåede, sådan at vi, hvis der nu – teoretisk – udskrives et folketingsvalg i sommerferien, sikrer os, at der ikke gælder nogen regler, som vi så ikke praktisk kan gennemføre.
Det er vigtigt at holde fast i, at begge disse lovforslag ikke tvinger partierne til at anvende en bestemt opstillingsform, men alene tilføjer to nye muligheder.
Der er mange forskellige holdninger til, hvad der er mest demokratisk, eksempelvis hvor meget partistemmerne og de personlige stemmer skal tælle i forhold til hinanden i de enkelte opstillingskredse.
Det, der er afgørende for mig som minister, er, at partierne får mulighed for at vælge den ordning, der passer bedst muligt til deres eget parti.
Forslagene vil give størst frihed og størst indflydelse på egne forhold.
Og så undgår vi jo også i fremtiden situationer, hvor kandidater går så vidt som at tage navneforandring for at sikre sig en god placering på stemmesedlen.
Jeg ser frem til en god debat om begge lovforslag her i dag, og som sagt står jeg selvfølgelig også til rådighed i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Jeg glæder mig til at høre partiernes synspunkter og håber, at vi får gennemført disse to små fornuftige forbedringer af det danske folkestyre.
Jeg vil gerne starte med at sige tak til ordførerne for Folketingets partier.
Det har jo været en meget konstruktiv tilgang, der har været til dette lille lovforslag.
Det er jo et lille lovforslag, som i virkeligheden alene udmønter tre af de frikommuneforsøg, der har været.
Vi har allerede udmøntet 14 andre frikommuneforsøg i andre regelændringer under de respektive ressortministre, og derudover er vi i gang med at undersøge, om der er yderligere forslag, som vi også kan gøre til generelle regler eller love, sådan at vi lærer mest muligt af frikommuneforsøgene, giver mest mulig frihed til kommunerne, mindsker bureaukratiet og får flere muligheder.
Det er jo dejligt at høre den brede opbakning, der er til forslaget.
Jeg vil gerne knytte et par kommentarer til nogle af de bemærkninger, der er faldet.
Det er selvfølgelig vigtigt at få med, at der er en ordentlig proces, så det ikke bare er sådan, at offentlige myndigheder kan gribe ind over for private ejendomsejere, men at der er mulighed for, at man bliver hørt i flere omgange og i virkeligheden kan være en del af processen.
Det handler om, at vi skal bekæmpe bjørnekloen, men jo ikke om, at vi skal genere borgerne.
Så det er en vigtig balance at have.
Spørgsmålet om busserne var der også flere der var inde på.
Ud over Venstres ordfører, hr. Carl Holst,
var det også Dansk Folkepartis ordfører, fru Susanne Eilersen, som talte om dilemmaet mellem, hvad man på den ene side kan gøre for at benytte ressourcerne mest fleksibelt i forhold til plejecentrene, og på den anden side hvordan man ikke kommer for langt i forhold til grænserne til det private erhvervsliv.
Det er også noget, jeg selv har været meget opmærksom på i forbindelse med udarbejdelsen af forslaget.
Men jeg svarer naturligvis på yderligere spørgsmål, hvis der er brug for afklaringer i den forbindelse, og det kan jo sådan set være i begge retninger.
Så er jeg sikker på, at vi finder en model, som alle kan være glade for.
Endelig til spørgsmålet om callcentre, som der også var flere der var inde på, vil jeg bare lige knytte et par måske lidt mere uddybende bemærkninger.
Det er nemlig sådan i spørgsmålet om retssikkerhed, at persondatalovens regler fortsat vil være gældende, når medarbejdere slår op i de deltagende kommuners elektroniske systemer.
Det betyder bl.a., at de deltagende kommuner i et fælleskommunalt callcenter har pligt til at sikre, at oplysninger ikke misbruges eller falder i de forkerte hænder.
Det er også sådan, at det fælleskommunale callcenters adgang til deltagende kommuners elektroniske dokumenthåndteringssystemer alene må omfatte de oplysninger, som er nødvendige for callcenterets varetagelse af dets serviceopgave.
Det skulle gerne give svar på det spørgsmål, som fru Susanne Eilersen havde om retssikkerhedsdelen.
I forhold til servicedelen er det jo stadig væk den enkelte kommunes ansvar at levere service til borgerne på det niveau, som man nu har tænkt sig at gøre.
Der er selvfølgelig nogle lovgivningsmæssige krav, og hvis man så yderligere vil gøre noget, må det jo være et kommunalt ansvar.
Med de bemærkninger vil jeg bare takke for alle de positive indspark, der var, fra alle partiers ordførere og tænke over, at hvis alle sager var så nemme som denne, var det jo intet problem at komme igennem med en sag her i Tinget.
Men jeg glæder mig til mere debat om andre sager.