runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2020-03-11:
Jamen det er jo heldigvis ikke min opgave at finde finansieringsforslag til Liberal Alliances politiske synspunkt.
Det må Liberal Alliance selv stå på mål for.
Altså, jeg er uenig i det her forslag, og derfor synes jeg selvfølgelig, det er en dårlig idé.
Hvis man vil fremsætte det, er man velkommen til det, og så må man selv finde finansiering til det; det kan jo altså ikke være mit problem.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-03-11:
Det er da en utrolig fantasiløs skatteminister, vi har.
Vi snakker om at sænke selskabsskatten med 1 procentpoint, og det koster 1,3 mia. kr., altså hvad der svarer til 0,1 pct. af samtlige af statens udgifter på over 1.000 mia. kr., og så mener skatteministeren, at det eneste sted, der åbenbart kan spares, er på skolelærere og pædagoger, altså den helt sædvanlige socialdemokratiske polemik om, at det åbenbart er det eneste sted, der kan spares i den offentlige sektor.
Men siden skatteministeren mener, at det er en god måde at inddrive penge i samfundet på, at det er en god prioritet, at man kan øge det offentliges udgifter på bekostning af lønmodtagernes lønfremgang og på bekostning af samfundets velstand,
hvad er så egentlig årsagen til, at regeringen ikke vil øge selskabsskatten?
Morten Bødskov (S), 2020-03-11:
Det synes jeg både er sagligt og forsvarligt og også politisk forsvarligt.
Så der burde sådan set ikke være en uenighed mellem os dér.
Benny Engelbrecht (S), 2020-03-11:
Først og fremmest tak for spørgsmålet.
Indledningsvis synes jeg, det er værd lige at gøre klart, at præmissen i spørgsmålet til dels er en smule forkert, for som jeg er orienteret, er der ikke planer om en lukketid på 24 minutter pr. time i den pågældende overkørsel.
Historisk set
har Thistedvej haft 6-8 gennemkørende tog i timen.
Det svarer til en lukketid på 8-10 minutter hver time.
Togmængden og lukketiden i overkørslen har de seneste år været lavere end normalt.
Det skyldes, at DSB af kommercielle hensyn allerede på Aalborg Station har vendt landsdelstrafikken frem for ved Lindholm som tidligere.
Dermed har man mindsket togtrafikken i overkørslen.
Den nye bane til Aalborg Lufthavn forventes færdiggjort i slutningen af 2020, og i den forbindelse vil DSB gå tilbage til at vende deres tog nord for Limfjorden og ikke længere ved Lindholm, men i Aalborg Lufthavn.
Det er således planen at vende tilbage til de trafikforhold, der igennem mange år har været normen på denne strækning, altså otte tog i timen eller det, der svarer til op til 10 minutters lukketid i overkørslen ved Thistedvej.
Eftersom togtrafikken ikke forventes ændret og Thistedvej desuden er en kommunevej, mener jeg ikke, at jeg kan udtale mig nærmere om færdselssituationen der, men jeg er dog glad for, at man ikke står til, at det er de 24 minutter hver time.
Preben Bang Henriksen (V), 2020-03-11:
Jamen det var da et glædelig svar.
Det kommer som lidt af en overraskelse for mig, for jeg kan da i hvert fald sige, at i den nordjyske presse – og det er TV Nords gengivelse – oplyser man, at Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen, som ministeren jo kender, har vurderet, at fordoblingen af tog kommer til at betyde, at Thistedvej i dagtimerne vil være lukket for biltrafik i 24 minutter hver time.
Jeg er nødt til at spørge, om det, som Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen oplyser, ikke er korrekt.
I den forbindelse synes jeg, at det, hvis det er korrekt, og det glæder jeg mig da til at få afklaret, er væsentligt lige at påpege, at der som sagt hver eneste dag kører 13.000 biler på den her vej.
Og jeg må sige, at hvis det her skulle stå til troende, altså det, som Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen åbenbart oplyser, nemlig at bommene er nede 24 minutter hver time, bliver det en fuldstændig kaotisk trafiksituation i Nørresundby.
Jeg kan forstå, at ministeren har nogle andre tal end dem, der er oplyst pressen fra Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen, men hvis nu ministerens tal ikke holder, hvis der virkelig sker det, at man kommer til at holde foran de her bomme i op til 24 minutter hver time, hvad agter ministeren så i givet fald at foretage sig?
Jeg kan kun se en løsning på det problem, og det er jo en underkørsel til bilerne, en viadukt eller noget i den retning.
Benny Engelbrecht (S), 2020-03-11:
Som sagt er forventningen, at der i udgangspunktet kommer til at være otte tog i timen.
Det har tidligere kunnet afvikles inden for disse 10 minutters lukketid.
Det er selvfølgelig også forventningen, at det vil man kunne gøre fremover, altså 10 minutter hver time.
Men det er faktisk ikke givet, at strækningen skal betjenes med otte tog, skal jeg sige.
Jeg har skrevet til Region Nordjylland for at koordinere betjeningen af Aalborg Lufthavn og afventer i talende stund Region Nordjyllands tilbagemelding på det.
Preben Bang Henriksen (V), 2020-03-11:
Så jeg spørger helt konkret: Hvor mange minutter hver time forventer ministeren at trafikken vil være standset på Thistedvej på grund af de nye togtider?
Benny Engelbrecht (S), 2020-03-11:
Altså, som sagt, under forudsætning af at Region Nordjylland ikke vælger at have et reduceret antal togafgange, vil det være disse otte tog i timen, og det vil give en lukketid på 10 minutter.
Hvis det er sådan, at Region Nordjylland måtte beslutte sig for at reducere antallet af togafgange, vil det jo så blive en kortere tid end det.
Til det skal selvfølgelig siges, at man jo aldrig kan gardere sig mod en enkelt situation, hvor der måske kan være en forsinkelse eller noget andet – en bom, der ikke går op til tiden, og den slags ting – men i udgangspunktet er det altså de 10 minutter.
Preben Bang Henriksen (V), 2020-03-11:
Det synes jeg er et ganske betryggende svar, lad mig sige det, og jeg håber sandelig også, det holder.
Men ministeren skylder måske en forklaring på, hvordan det kan være, at ministerens egen styrelse går ud med et budskab om, at det fremover bliver 24 minutter hver time.
Det er jo klart, at det får det til at løbe koldt ned ad ryggen på hver eneste nordjyde, der skal den vej omkring.
Det var den ene ting.
Den anden ting er: Hvis nu de her tal ikke holder, og det har jeg en sær fornemmelse af at de ikke gør – jeg har i al beskedenhed boet der i 30 år, lige ved siden af – er ministeren da villig til at se på en anden løsning for trafikken?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-03-11:
Jeg læser spørgsmålet op.
Det lyder således: Er ministeren enig i, at fremadrettede investeringer i vejnettet harmonerer fint med omstillingen til grøn transport ud fra den præmis, at fremtidens personbiler, busser og lastbiler kører på grønne drivmidler?
Benny Engelbrecht (S), 2020-03-11:
Først og fremmest tak for spørgsmålet.
Regeringen og nu også et meget bredt flertal i Folketinget har sat det ambitiøse mål, at Danmarks samlede udledning af drivhusgasser skal være reduceret med 70 pct. i 2030.
Lad mig i den forbindelse kvittere for Venstres tilslutning til det ambitiøse mål.
For at nå det mål er det afgørende, at transportsektoren også bidrager.
Trafikken står for den største del af transportsektorens udledning, og derfor er det en bunden opgave for regeringen at få flere grønne biler på vejene og – som jeg ved at også spørgeren har indikeret – også dermed flere grønne lastbiler eksempelvis.
Når vi investerer i vores infrastruktur, investerer vi ikke bare for de kommende 10 år, men ud fra et meget langsigtet perspektiv.
Men det er også vigtigt for mig at understrege, at vi selvsagt har brug for en infrastrukturaftale, der ikke alene fokuserer på veje, men også fokuserer på kollektiv transport og cyklisme.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-03-11:
Tak for svaret, minister.
Jeg er faktisk glad for, at ministeren bekræfter, at veje også er grønne, når det, der skal køre på dem, er grønt, selv om asfalt som regel er sort.
Når jeg stiller spørgsmålet på vegne af Venstre, så bunder det jo i, at der i debatten om trafikal infrastruktur ofte fremføres den falske påstand, at veje er kulsorte, og at det kun er skinner, der er grønne – det er et udbredt synspunkt hos visse politiske partier og organisationer.
Desuden sættes der et fejlagtigt lighedstegn mellem skinner og kollektiv transport.
Sandheden er jo, at fremtidens biler, busser og lastbiler kommer til at køre på grønne drivmidler såsom grøn el, brint, biogas eller electrofuel lavet på vindmøllestrøm.
Og sandheden er, at halvdelen af den kollektive transport, nemlig busserne, faktisk kører på asfalt.
Så har jeg også noteret mig, at Socialdemokratiet er glade for vejinvesteringer, og det er også det, ministeren antyder her.
Det så vi i hvert fald i forbindelse med folketingsvalget i 2019, hvor mange socialdemokrater argumenterede godt for gode vejprojekter; vi så det, da vi kom med den blå trafikaftale i marts sidste år, hvor Socialdemokratiet også udtrykte noget nær begejstring for den; og vi så det, da Socialdemokratiet i januar sidste år kom med deres trafikudspil, hvor veje også var et vigtigt element.
På den baggrund vil jeg spørge ministeren, om han er enig i, at påstanden om, at veje er sorte og dårlige for klimaet, er dybt manipulerende.
Benny Engelbrecht (S), 2020-03-11:
Så man kan sige, at en stor del af CO 2 -udslippet fra transportsektoren stammer fra vejene, men det betyder jo først og fremmest, at vi skal kigge på den transport, der foregår på vejene, og dermed er det ikke vejene i sig selv, det drejer sig om.
Tidligere ville man også have kunnet påpege, at en større del af CO 2 -udledningen stammede fra skinnerne, end det gør nu, bl.a. fordi man jo tidligere i større omfang har kørt med diesellokomotiver, end man gør i dag.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-03-11:
Jeg er også glad for det svar, for sandheden er jo, at det ikke er et enten-eller, det er jo både-og, og det er det, vi skal frem til.
Men der er også nogle, der sådan forsøger at fremmane et falsk billede af, at vi har brugt alle pengene på vejene i de senere år.
Det er jo derfor, at jeg via Transportudvalget har spurgt ministeren om, hvor mange statslige kroner vi egentlig brugte i perioden 2009-2019 på anlæg og drift af jernbanen, og ministeren har jo svaret mig, at der faktisk er brugt 124 mia. kr. på jernbanen.
Kan ministeren bekræfte, at vi dermed har brugt langt hovedparten af de trafikale bevillinger på jernbanen og ikke på vejene?
Benny Engelbrecht (S), 2020-03-11:
Altså, jeg baserer mit svar på et notat fra Banedanmark – som tidligere har udarbejdet dette notat med henblik på at besvare en pressehenvendelse fra netop TV2 Nord – hvor man tilbageviser den her påstand om de 24 minutters lukketid.
Vi skal gerne stille notatet til rådighed for hr. Preben Bang Henriksen.
Preben Bang Henriksen (V), 2020-03-11:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til færdselssituationen på den stærkt trafikerede Thistedvej i Nørresundby – der kører 13.000 billister om dagen – efter igangsætning af toget til Aalborg Lufthavn og de deraf følgende bomspærringer 24 minutter i hver time?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-03-11:
Ser ministeren en fordel ved at være på forkant med den udvikling, som vi f.eks. ser i Sverige, hvor selskabsskatten sænkes i de kommende år?
Morten Bødskov (S), 2020-03-11:
Nej, må jeg sige, og jeg mener ikke, det er en vej, vi skal gå.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-03-11:
Nu er det sådan, at i 2021 vil den svenske regering sænke selskabsskatten i Sverige til et niveau på 20,6 pct., hvor vi i Danmark ligger på 22 pct., dvs. næsten halvanden procentpoint under Danmark.
Omsat til kroner og øre betyder det, at hver gang en virksomhed i Danmark betaler 100 kr. i selskabsskat, ville den samme virksomhed i Sverige, hvis den boede derovre, kunne nøjes med at betale 94 kr. i selskabsskat – altså ikke 100 kr., men 94 kr. Ville det være helt uforståeligt i skatteministerens øjne, hvis der var nogle, der tænkte: Nu skal jeg starte virksomhed; jeg vil da ikke starte virksomhed i Danmark, hvor man har skatteministeren som skatteminister, for han er jo helt utilbøjelig til at ville lette skattebyrden på den virksomhed, jeg skal starte; jeg starter den da lige ovre på den anden side af Øresundsforbindelsen, i Malmø, i stedet, for der skal jeg kun betale 94 kr. i selskabsskat, hver gang jeg i Danmark skal betale 100 kr. i selskabsskat?
Ville det være en unaturlig tanke for en person, der gerne vil stifte en virksomhed, og som vil den det bedste og håber, at den skal klare sig i konkurrencen med udenlandske virksomheder, at tænke: Lad os da gøre det i Sverige; de har et bedre erhvervsklima end Danmark, hvor man har en regering, der slet ikke vil gå den vej?
Morten Bødskov (S), 2020-03-11:
Det må jo trods alt bidrage til bare lidt refleksion hos spørgeren, at situationen er den, at i de senere år, hvor selskabsskatten har ligget, hvor den ligger nu – selv da spørgerens parti var i regering – er det trods alt lykkedes at fastholde en meget klar fremgang i dansk økonomi med en støt stigende beskæftigelse og et erhvervsklima, som bliver rost rigtig mange steder.
Det bør gøre indtryk på spørgeren.
Jeg synes ikke, at vi skal starte et race to the bottom så at sige.
Der synes jeg ikke, at Danmark skal gå forrest.
Vi ligger omtrent på EU-gennemsnittet, og det mener jeg er det rigtige niveau.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-03-11:
Men nu er det jo næste år, Sverige vil sænke selskabsskatten yderligere, så selskabsskatten i Sverige kommer til at ligge næsten 1½ procentpoint under den danske selskabsskat.
Det handler om, at Sverige vil have en lavere selskabsskat end Danmark.
Så er det bare, jeg spørger skatteministeren, om han kan forestille sig, at der vil være nogle virksomheder, der tænker: Det ser da ud til, at Sverige hellere vil have os end Danmark, for i Danmark har vi en skatteminister, der slet ikke er tilbøjelig til at tænke over skattevilkår for virksomhederne.
Morten Bødskov (S), 2020-03-11:
Jeg tror, at de virksomheder, som er i Danmark, honorerer, om man vil, hvad der samlet set er rammerne for at etablere sig i Danmark, hvad der er rammerne for at udvikle sin virksomhed i Danmark.
Det, rigtig mange forskellige analyser viser hver gang, er jo, at Danmark rangerer meget, meget højt, når det handler om at drive virksomhed.
Vi har en veluddannet arbejdsstyrke, og vi har et stabilt politisk miljø.
Så er spørgsmålet, hvad vi så skal bruge vores penge på derudover.
Skal vi understøtte det?
Det mener vi vi skal.
Skal man deltage i et sådant race to the bottom og bare sænke skatten på selskabsskatteområdet, hvilket Liberal Alliance støtter?
Det er jeg uenig i.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-03-11:
Men det er jo ikke et spørgsmål om et race to the bottom selskabsskattemæssigt.
Det er et spørgsmål om, at Danmark skal kunne bevare de virksomheder, der er i Danmark i dag, at man skal kunne tiltrække virksomheder i fremtiden, og at også samfundet og ikke kun den kasse, som hr. Morten Bødskov sidder på, er rigt.
Det er ikke kun den, der skal være bugnende.
Kasserne ude i samfundet må også gerne fylde en smule mere.
Jeg skal bare have det skåret helt ud i pap, for jeg er med på, at ministeren ikke ønsker at sænke selskabsskatten.
Men erkender ministeren, at hvis vores omkringliggende lande har mærkbart lavere selskabsskatter, så giver det en konkurrencefordel for dem, og det kan på sigt betyde, at selv hr. Morten Bødskov går glip af indtægter i statskassen, og vigtigere endnu, at samfundet bliver relativt fattigere?
Morten Bødskov (S), 2020-03-11:
Det går nok.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi tager bestik af den her debat, og det er jo også derfor, at regeringen – støttet af dele af den tidligere regering, må man i hvert fald forstå – aktivt er gået ind i forhold til EU for at sikre, at lige nøjagtig selskabsbeskatningen ikke bliver en, om man vil, konkurrenceparameter og bliver en nedadgående spiral i forhold til mulighederne for at sikre beskatningsgrundlaget til finansiering af velfærdssamfundet fremadrettet, altså i EU.
Derfor har regeringen selvfølgelig kastet sig ind i de drøftelser, og det tror jeg er vigtigt, for ellers havner man der, hvor Liberal Alliance gerne vil have at vi skal havne, altså at det er alles krig mod alle, når det handler om selskabsbeskatning.
Og det er regeringen ikke enig i; vi mener, at pengene skal bruges anderledes.
Altså, hvis man nu skulle finde penge og finansiering, ville jeg tro, at det i forhold til den politik, Liberal Alliance stod for, da man sidst var i regering, ville være naturligt, at man, altså Liberal Alliance, ville finde pengene på besparelser på f.eks. uddannelsesområdet.
Det er regeringen 100 pct. uenig i.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-03-11:
Nu har vi diskuteret selskabsskat i en del minutter, og det indtryk, man får, er, at det, der betyder noget for skatteministeren, ikke er hensynet til samfundets vækst, men at man skal plukke virksomhederne for så mange penge som overhovedet muligt, men lige akkurat ikke plukke dem så meget, at de rykker ud af landet, fordi det jo ville gå ud over statskassen.
Er det korrekt, at det er skatteministerens syn på, hvordan man skal føre skattepolitik, altså at det handler om at maksimere skattebetalingerne og ikke gøre det, der er bedst samfundsmæssigt?
Morten Bødskov (S), 2020-03-11:
Og nu kunne jeg sætte mig ned, men jeg vil forsøge at begrunde det.
For det, det handler om, er at sikre, at skattepolitikken også er med til at fremme, at vi har et sundt, levedygtigt, konkurrencedygtigt dansk erhvervsliv, som kan være med til at skabe de mange arbejdspladser, som vi har behov for i fremtiden.
Derfor skal der tages ansvar for det.
Og i går præsenterede jeg sammen med finansministeren og erhvervsministeren en hjælpende hånd i den aktuelle kritiske situation for dansk økonomi og dansk erhvervsliv på hele 125 mia. kr. i øget likviditet.
Det mener jeg ikke er at plukke virksomhederne – tværtimod er det at tage ansvar for en meget alvorlig situation, og det har altid været Socialdemokraternes politik.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-03-11:
Nu har vi jo talt i nogle minutter om selskabsskat, så lad os afslutte med et helt åbent spørgsmål: Hvorfor er det egentlig så vigtigt at tage en masse penge fra virksomhedernes overskud, som de kunne have brugt til at investere i større produktion i fremtiden, større effektivitet, forskning på deres område, når man jo egentlig bare kunne nøjes med, at når virksomhederne udbetaler overskud til ejerne, som ejerne kan bruge på private goder – biler, huse, rejser, alt muligt – så betaler de skat, men når virksomhederne beholder pengene, er det godt, at de har dem, så de kan investere i en bedre fremtid?
Morten Bødskov (S), 2020-03-11:
Altså, med de her synspunkter må man forstå på Liberal Alliance, synes jeg, at de virkelig har været bundet på hænder og fødder i den tidligere regering, for der har da slet, slet ikke været plads til alt det her.
Og det synes jeg man skal blive ved med at være, vil jeg sige, for de her debatter er fantastiske; de er med til at tegne klare forskelle i dansk politik.
Så bliv endelig ved med det, for er der noget, vælgerne sagde nej til ved folketingsvalget, var det lige nøjagtig det, som hr. Ole Birk Olesen står og siger her: skæve skattelettelser finansieret af besparelser på vores grundlæggende velfærd.
Der er der bare sket et sporskifte fra dengang, da I var i regering, til nu med den regering, der sidder der.
Astrid Krag (S), 2020-03-11:
Tak for det.
Vi diskuterede det også i sidste uge, altså det besnærende i at sige, at så laver vi nogle centrale retningslinjer.
Det kan der jo i sig selv være en hel masse mere lavpraktiske udfordringer ved – hvilken borger har hvilket behov, hvilket hjælpemiddel?
Situationen vil være individuel, og derfor skal kommunerne jo også være i stand til at foretage en individuel vurdering.
Der er i hvert fald nogle helt oplagte risikomomenter ved at prøve at centralisere det her og tro, at man kan løse det med centrale retningslinjer.
For det første kan vi jo risikere, at en lovbestemt frist for sagsbehandlingstiden så ender med at være den frist, som alle sager afgøres efter, altså også de sager, som burde kunne afgøres langt hurtigere – tiden går alt for hurtigt.
Men for det andet kan lovbestemte frister på et område jo betyde, at sagsbehandlingstiden så bliver længere på andre områder.
Og i det hele taget vil jeg advare imod, at vi tror, at vi kan løse det hele på den måde herindefra.
Nils Sjøberg (RV), 2020-03-11:
Først og fremmest om økonomiaftalen og finansloven vil jeg sige, at det jo er to ting, som vi som Radikale også har været med til, og som vi meget gerne ser udmøntet i bedre vilkår for de handicappede.
Udfordringen er jo, at der i dag ingen begrænsning er på, hvor lang tid en kommune må bruge på sagsbehandling om hjælpemidler.
Det giver jo, som ministeren gør opmærksom på, meget store tidsforskelle mellem kommunerne, og samtidig har det fået sagsbehandlingstiden til at vokse, hvis man sammenligner fra 2011 til nu.
F.eks. er der næsten et års sagsbehandlingstid på støtte til en handicapbil, men også til andre forhold.
Så er mit spørgsmål: Har ministeren planer om at tage initiativ til konkrete tiltag, der kan løse problemet med de lange sagsbehandlingstider på socialområdet?
René Christensen (DF), 2020-03-11:
Det er jeg rigtig glad for at ministeren siger.
For hvis vi kigger på det, er en af de største eksportvarer, vi har herhjemme, faktisk landbrugsprodukter.
Det er vel omkring 70 mia. kr. om året eller deromkring, vi får derfra, så vidt jeg husker.
Så derfor er det utrolig vigtigt, at vi sikrer, at vores landbrugsarealer, vores produktionsarealer også kan producere derude.
Så skal det selvfølgelig ske i samklang med natur og miljø.
Den her sag er for vigtig til, at den må løbe ud i sandet.
Lea Wermelin (S), 2020-03-11:
Det er rigtigt.
Det har jeg da også selv oplevet i min tid.
Det kan være, når regeringsmagten skifter, at man synes, det går lidt hurtigere, sådan afhængigt af hvilke briller man har på.
Men selvfølgelig er jeg enig i, at vi er forpligtet på den her dagsorden.
Det synes jeg også at alle de partier, som har været på talerstolen, klart viser at vi er.
Vi har også selv forpligtet os på, som opfølgning på klimaloven, at vi vil lave en klimahandlingsplan.
Vi er lige gået i gang med den, og vi har jo sagt, at vi også skal have en plan for klimatilpasning.
Så det kommer der.
Og landbruget har jeg også inviteret til at have en drøftelse med, for de er selvfølgelig en aktiv spiller i det her.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-03-11:
Tak for det, og tak til ministeren for at være imødekommende i den her sag.
Jeg synes, det er nogle gode signaler, der kommer fra regeringen, om, at vi skal vise helhedssyn på tværs af kommunegrænser.
Det er uhyre vigtigt, og vi har brug for den der brede vifte af værktøjer, som jeg nu tror vi er enige om på tværs af stort set alle partier.
Vi kan f.eks. tage Gudenåen, hvor jeg ved at ministeren har været ude med gummistøvlerne, bl.a. ved Svostrup Kro.
Det er jo et eksempel på, at det ikke nytter noget, at man gør en hel masse i Favrskov og Viborg og Silkeborg, hvis der er en prop i hullet ude ved Randers.
Så alene det er et eksempel på, at der er brug for en helhedsorienteret indsats.
Jeg ved jo, at ministeren har bedt borgmestrene, bl.a. omkring Gudenåen, om at gå i gang med at lave en koordineret plan, og det synes jeg er klogt.
Men hvad nu, hvis borgmestrene ikke kan blive helt enige?
Det kan jo være lidt svært at blive enige.
Er ministeren så klar til at give noget fødselshjælp, så vi hugger den gordiske knude over, så det ikke trækker i langdrag?