runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Liltorp (M), 2023-02-23:
Tak for det.
Tak for spørgsmålet.
Ministeriet har jo heldigvis allerede kigget grundigt på høringssvaret og har vurderet, hvor vi kunne lande loven bedst.
Men jeg erkender da fuldt ud, at den jo ikke løser alle problemer.
Og netop den her balance, der er mellem at fremme den grønne omstilling og samtidig sikre det system, vi har i forvejen, er jo også en balance, man ligesom er nødt til at bygge ind i det.
Det primære, f.eks. i de direkte linjer, er jo også, at det er store virksomheder, der får gavn af det.
Og selvfølgelig kunne andre ligeledes have gavn af det, men det er jo netop meningen, at det ikke skal gå ud over det kollektive net, og at vi stadig væk alle sammen skal være bevidste om, at vi har et kollektivt net, vi alle sammen ligesom skal støtte op om.
Og med hensyn til udbygning af den vedvarende energi på andre områder ved vi jo, at der bliver kigget på andre indsatser, og det kan godt være, det hele ikke bliver dækket i lige netop det her lovforslag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-02-23:
Nu nævnte ordføreren de lokale initiativer, som kan være en del af løsningerne her, og hvis man kigger på høringssvarene, er der nogle, der ikke er helt tilfredse med det lovforslag, der ligger, og de begrænsede muligheder, det giver.
Man kan ikke sådan entydigt udelukke, at hvis en boligforening gerne vil have solceller op på deres tage og gerne skulle vælge en løsning, hvor beboerne får en eller anden fordel i det i sådan et lokalt initiativ, så kan det blive bremset af, at det lokale netselskab måske ikke synes om den idé.
Så man har ikke borgerrettigheder indført i det, der står i loven nu, fordi det lokale netselskab kan forhindre, at der kommer til at ske noget.
Og jeg er noget betænkelig ved, at vi ikke er nået i mål med det.
Jeg synes faktisk ikke, at lovforslaget helt lever op til den politiske aftale – som Moderaterne så ikke er med i, men som partiet er kommet med i efter valget.
Så jeg vil godt høre, om ordføreren vil være med til at kigge på, om ikke der er nogle høringssvar, som skal imødekommes lidt bedre, så vi kan sikre, at der tages nogle flere lokale initiativer, som bliver til virkelighed.
Karin Liltorp (M), 2023-02-23:
Tak for det.
For at nå målet om en 70-procentsreduktion i 2030 skal der tages mange greb i brug.
Dette lovforslag er et i en lang række, der skal hjælpe os med at nå dette mål.
Vi skal gøre, hvad vi kan, for at fremme brugen af vedvarende energi og få det klogt i spil.
Dette sker gennem denne lovgivning.
Vi styrker muligheden for, at den vedvarende energi bliver indpasset bedre i vores energisystem ved at gøre det mere attraktivt at placere et stort elforbrug og en elproduktion de steder, hvor der er bedst plads i elnettet.
Vi giver mulighed for, at en virksomhed kan blive belønnet via lavere geografiske tariffer, hvis virksomheden placerer sig et sted, hvor det giver mening, altså et sted, hvor der er ledig kapacitet, og de kommer således til at betale mere, hvis de placerer sig et sted, hvor der i forvejen er pres på nettet.
Så giver vi også mulighed for at lave direkte linjer der, hvor det giver mening.
Private aktører får f.eks. mulighed for at lave lokale power-to-x-anlæg, der er direkte forbundet til f.eks. vindmøller.
Udgangspunktet er stadig, at det kollektive net er det centrale, men det skal ikke være på bekostning af den grønne omstilling.
Med loven fremmer vi mulighederne for lokale initiativer til gavn for både erhvervet og klimaet.
En anden del af lovforslaget er, at det fremadrettet heller ikke vil være tilladt at opføre kulkraftværker eller give nye tilladelser til at producere el på kul, og så vidt jeg er orienteret, ligger der faktisk heller ikke en masse ansøgninger på det her område.
Så det er også en helt naturlig udvikling i forbindelse med den grønne omstilling.
Fossile brændstoffer fylder desværre alt for meget på verdensplan – stadig 80 pct. – men de skal gerne snart høre fortiden til og afløses af vedvarende energi, og selv om omstillingen ikke går hurtigt nok i verden, skal vi vedblive at være et foregangsland, som andre forhåbentlig også kan lade sig inspirere af.
Alt i alt er det gode elementer, der støtter op om den grønne omstilling.
Derfor støtter Moderaterne op om forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-02-23:
Det er jo, bl.a. fordi der ligger nogle høringssvar, og der er så arrangeret en høring her inden den 1. marts, som jeg vil opfordre til at flest mulige klima- og energiordførere deltager i.
For det her er kompliceret stof, og det er jo på sådan en høring, man kan spørge aktørerne, hvad det er, der skal til af lovændring, som vi skal stille forslag om, og som kan gøre, at det her bliver noget, der kan bruges.
Det er jo sådan set det, jeg gerne vil frem til, altså at det bliver præcist og ikke bare noget som nu, hvor der er snubletråde og bureaukrati derudad.
Signe Munk (SF), 2023-02-23:
Det forstår jeg til fulde, og jeg synes, det er den helt rigtige intention at have i lovarbejdet.
Så jeg vil glæde mig til at høre, hvad det er for nogle forbedringer, vi kan lave i forhold til loven, for at det rammer det formål, vi lavede og havde i aftalen, der ligger bagved.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-02-23:
Nu sagde ministeren, at elsystemet skal bruges mere effektivt, og det er jeg helt enig i.
Jeg synes, vi har et stort dilemma i, at der, hvor vi har et stigende elforbrug, i Københavnsområdet og i den østlige del af Jylland, er jo ikke der, den store produktion af vedvarende energi bliver etableret.
Når jeg rejser i tog mellem Aarhus og København, tænker jeg nogle gange over, hvorfor alle de der store bygninger med flade tage ikke udnyttes.
Det er jo det, vi gerne skal frem til, og det her lovforslag muliggør, at vi ude i boligforeningerne, ude i industriområderne får udnyttet de her tage.
Så jeg vil godt høre ministeren, om ikke han kan se, at vi ikke er kommet helt i mål i forhold til den intention, der var i energiaftalen om grøn brint.
Samira Nawa (RV), 2023-02-23:
Mange tak.
Vi skal gøre alt, hvad vi kan for at fremme vedvarende energi, og flere af kollegaerne har været inde på, hvorfor det her er et godt lovforslag.
Det udmønter elementer fra aftalen om power-to-x, som Radikale Venstre også var med i.
Og derfor støtter vi selvfølgelig lovforslaget her og afviser ikke, at det under udvalgsbehandlingen kan forbedres og blive endnu bedre.
Men grundlæggende støtter vi forslaget.
Helle Bonnesen (KF), 2023-02-23:
Jeg skal på vegne af Mona Juul, som er ordfører på området, holde den her ordførertale.
For et par år siden gik strømmen hos Mona Juuls lillebror juleaften sådan cirka fem minutter i spisetid, og så vidt Mona husker, så varede det noget tid.
Hele aftenen drillede de hinanden med at sige tænd lige lyset og sæt lige min telefon til opladning og den slags.
For selv om de havde det hyggeligt og de sad der i mørket med levende lys og kold andesovs, er det så indgroet at tænde for tv'et, opvaskeren, opladerne.
Men med mere computer end papir og med elbiler og elfærger og power-to-x er vores gamle elnet presset til det yderste.
Det er sjovere at snakke om visioner for den grønne omstilling end at bruge kapital på den kedelige infrastruktur.
Det er en stor fejl, som vi ikke løser med L 37, men der bliver taget fat på nogle af de udfordringer, der er.
For med forslaget kommer der endelig initiativer om geografisk differentierede forbrugstariffer og direkte linjer, der understøtter den grønne omstilling og elektrificeringen.
Så selv om Mona Juul ikke helt kan huske, hvornår strømmen kom igen den juleaften, kan jeg i hvert fald fortælle, at Konservative er med i de aftaler, der ligger til grund for forslaget, og at vi stemmer for.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-02-23:
Tak, formand.
Jeg skal prøve at gøre det ganske kort.
Lovforslaget implementerer dele af aftaler, som Liberal Alliance er med i, og det vil vi selvfølgelig fortsat honorere.
Vi synes, det er nogle gode aftaler, og så vil jeg også gerne kvittere for det med, at hvis vi har overset noget omkring det her med regulatoriske testzoner, så synes vi godt, det kunne være en god idé at prøve at kigge på, at man sikrer, at det kan fortsætte, og at alles bekymringer bliver hørt.
Lise Bech (DD), 2023-02-23:
Tak, formand.
Det her lovforslag skal understøtte den grønne omstilling mod 70 pct.'s CO 2 -reduktion.
Nu har der været adskillige ordførere på talerstolen her, men det har jo til formål at sikre en mere omkostningseffektiv grøn omstilling, og det vil være til gavn for både borgere og Danmark som samfund.
Lovforslaget indeholder en del tiltag, der har til formål at forbedre den kollektive elforsyning, og det er jo vigtigt, at elnettet kan følge med i den grønne omstilling.
Og det er rigtigt, som der bliver sagt her, at de her forslag er af teknisk karakter, og at de er meget omfattende, så det er svært at få alle hjørner med, og der er mange høringssvar, som ministeriet også har forsøgt at udrede og komme med kommentarer til.
Men hvis jeg bare lige skal pege på noget – for ikke at gentage, hvad alle de andre talere har sagt – så er det netop det her med, at ministeren bemyndiges til at fastsætte en ikrafttrædelsesdato for, hvornår der skal være et forbud mod at etablere nye produktionsanlæg, der anvender kul som brændsel, og det kan vi jo alle sammen kun være glade for, fordi det er med til at skubbe på, at vi hurtigere får en grøn omstilling.
Så er der altså også det her med – jeg er ikke sikker på, at der lige var nogen, der nævnte det – at der etableres en ny bemyndigelse til at fastsætte regler om registrering af data for elproducerende anlæg, energilageranlæg og elforbrugsanlæg i Stamdataregistret, og formålet er at sikre, at der fremover foreligger et tilstrækkeligt og samlet datagrundlag til brug for en sikring af elforsyningssikkerheden og planlægning af den grønne omstilling i energisektoren.
Med de her tiltag udnyttes kapaciteten i elnettet mere effektivt, og det kan sikre en omkostningseffektiv grøn omstilling.
Danmarksdemokraterne bakker op om en omkostningseffektiv grøn omstilling, og vi støtter lovforslaget, og vi ser frem til udvalgsbehandlingen.
For der er netop så mange ting i det her lovforslag, at det sagtens kan være, at der er noget, vi ikke har set i første omgang.
Så vi støtter det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-02-23:
Jeg kan jo godt ud fra de sidste tre talere fornemme, at der er tre partier i regeringen, som har afstemt, hvad man skal mene om det her forslag, og det er helt okay.
Det er sådan set også fuldt ud, hvad jeg havde forventet.
Men når man nu refererer til, hvad regeringen ligesom vil, vil jeg sige, at der altså står i regeringsgrundlaget, at man skal sikre et stærkt fokus på energieffektiviseringer af både private hjem, virksomheder og offentlige bygninger.
Så synes jeg ikke rigtig, det er noget, der fylder meget i regeringsgrundlaget, og jeg har ikke rigtig set noget, der sådan var startskuddet til, at det skulle rulles ud.
Jeg lytter mig også til, at det, der foregår i EU, er mere omkring energieffektiviseringer end omkring energibesparelser.
Jeg synes da, at mange af de aftaler, vi laver i Danmark, afspejler, at vi ofte laver mere, end EU kræver.
Kan ordføreren ikke se det?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-02-23:
Jeg nåede ikke at tælle, hvor mange gange ministeren undervejs i sin tale sagde ordet trepartsaftale og så glad ud, men jeg synes jo i virkeligheden også, som jeg også hørte ordføreren for Nye Borgerlige sige, at det er rigtig fedt at stå her og have lavet en aftale med bred opbakning hele vejen rundt og med arbejdsmarkedets parter, som har været med til at sætte præg på aftalen undervejs.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-23:
Jeg mener sådan set, at vi har med et afbalanceret kompromis at gøre her, og jeg mener også, at det er vigtigt at anerkende, at det er ret ambitiøst.
Så anerkender jeg, at der er et ønske om, at der skal drejes på endnu flere håndtag, og jeg er også sikker på, at den her diskussion ikke stopper med det her, og heldigvis for det.
Men jeg mener, at det her er et ret solidt kompromis.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-02-23:
Tak for det.
Jeg synes også, at det her er et rigtig godt forslag, men som jeg også sagde i min ordførertale, tænker jeg, det kunne give mening, at ministeren overvejede det her spørgsmål om, hvad det er for en definition, vi bruger med hensyn til seksuel chikane på arbejdspladserne.
Kunne man forestille sig, at ministeren ville overveje at ændre definitionen i bekendtgørelsen, sådan at den i højere grad stemmer overens med ligebehandlingsloven?
Kunne det være en mulighed, så vi ikke render rundt og skaber forvirring med to forskellige definitioner?
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-02-23:
Tak for det.
Jeg skal forsøge at gøre det her rigtig kort.
Det er jo dejligt, og det må da også være dejligt for ministeren, at se, hvor nemt man kan få lovforslag igennem salen, hvis man bare sørger for at have snakket lidt med arbejdsmarkedets parter først.
Tænk, hvor nemt det kan være.
Snak med folk, find en god lovtekst, og fremlæg den, og vi er alle sammen enige.
I Nye Borgerlige støtter vi naturligvis forslaget.
Det er et godt lovforslag, og det giver rigtig god mening.
Nick Zimmermann (DF), 2023-02-23:
Det er jeg sikker på at vi alle sammen kan blive enige om, og krænkende adfærd på arbejdspladsen skal selvfølgelig stoppes, det er der ikke nogen tvivl om.
Derfor synes vi også, det er fornuftigt, at der blev indkaldt til trepartsforhandlinger for at finde fælles løsninger parterne imellem.
Det mundede som bekendt ud i en aftale med det formål at bidrage til en kulturforandring igennem bedre forebyggelse og håndtering af seksuel chikane på arbejdspladsen.
I Dansk Folkeparti vil vi gerne respektere den aftale, som parterne har indgået, og vi synes sådan set, at der er gode elementer i den, såsom at der er en bedre beskyttelse af elever og lærlinge.
Det er også fint at tydeliggøre arbejdsgivernes pligt til at tilvejebringe et chikanefrit miljø og den retspraksis, der allerede eksisterer omkring de faktiske omstændigheder i sager om seksuel chikane.
Det er også udmærket, at krænkeren kan holdes ansvarlig, og at godtgørelsen til ofrene øges.
Derfor kan Dansk Folkeparti som udgangspunkt også støtte det her forslag.
Jette Gottlieb (EL), 2023-02-23:
Mange tak.
Da vores ordfører på området, fru Victoria Velasquez, ikke kan være til stede, vil jeg hermed fremføre hendes synspunkter.
Inden for de sidste par år har vi været vidne til en kæmpe kulturforandring, hvad angår vores syn på seksuel chikane på arbejdspladsen.
Mange har talt højt om deres oplevelser med seksuel chikane i modige tilkendegivelser i medierne, og tak for det.
Men vi skal også huske dem, der ikke har lige så nemt ved at få taletid, for seksuel chikane rammer især kvinder og også mænd i lavtlønsjob, herunder hk'ere og ansatte i restaurations- og servicebranchen.
Derfor er det enormt positivt, at opmærksomheden omkring seksuel chikane nu munder ud i konkrete tiltag, der forhåbentlig er et skridt på vejen mod et bedre og mere ligestillet arbejdsliv, også for mennesker, der typisk ikke har en medieplatform.
Vi vil også gerne stille os positivt over for, at lærlinge og elever er specielt nævnt, og at der er løsningsforslag, så en krænkelse ikke yderligere fører til, at man mister sin uddannelse.
For alt for mange kvinder og også mænd på tværs af fag og brancher oplever seksuel chikane i løbet af deres arbejdsliv.
Det er det ikke; det er krænkerens og dermed også arbejdsgiverens ansvar.
Derfor så vi i Enhedslisten gerne, at vi pålagde arbejdsgiverne et indirekte objektivt ansvar, således at de kunne holdes ansvarlige for seksuel chikane, som kunne være undgået med passende forholdsregler.
Selv om aftalen her har det formål at gøre det ansvar en lille smule mere tydeligt, har man ikke været villig til at gå hele vejen og faktisk pålægge arbejdsgiveren det objektive ansvar.
Der er også andre ting, vi kunne have et ønske om var med i aftalen her, f.eks. et opgør med den slags fortrolighedsklausuler, som skal lukke munden på ofre for seksuel chikane.
Der er altså stadig lang vej igen, men forhåbentlig er det her også kun det første skridt på vejen, og Enhedslisten støtter forslaget.
Helle Bonnesen (KF), 2023-02-23:
Forslaget her er en udmøntning af en trepartsaftale, og vi støtter helt sikkert forslaget.
Seksuel chikane er grusomt, også på arbejdspladser.
Der blev tidligere her i debatten talt om giftige dampe, og man kan jo nærmest kalde det her for de mentale giftige dampe.
Derfor er forslaget meget, meget nemt at støtte.
Seksuel chikane skal naturligvis modarbejdes.
Det mest interessante ved forslaget er faktisk at prøve at dykke lidt ned i nogle af høringerne, for her viser det sig, at der stadig væk er rigtig meget at tage fat på.
Der er definitioner, der er forskellige, og der er nuancer, der skal præciseres.
Så man kan sige, at arbejdet ikke er færdigt, men at forslaget er et skridt på vejen, et godt skridt med rigtig mange gode tiltag, og derfor stemmer vi ja til forslaget.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-23:
Ja, i meget høj grad.
Den regering, jeg var en del af i sidste valgperiode, brugte trepartsinstitutionen rigtig meget – så meget, at vi også ser en stor værdi i det i den nye regering, og at vi faktisk vil lave en permanent trepartsinstitution.
Og så mener jeg jo faktisk, at det er ekstra vigtigt der, hvor vi har med en kulturændring at gøre, for os, der sidder herinde, ved jo godt, at bare fordi vi skriver noget i en lov, behøver det ikke føre til, at mennesker opfører sig anderledes, end de gjorde i går.
Så når vi har med en kulturændring at gøre, er vi nødt til at have nogen, der bærer det videre ud, vi er nødt til at sikre, at det er meget mere end lovens bogstav, der er i spil, og der er det ekstra vigtigt at have arbejdsmarkedets parter med om bord.
Mette Thiesen (DF), 2023-02-23:
Tusind tak.
Min søsters familie er en af de familier, som sagtens kan – de fik tvillinger i sommer, men det har stadig været svært, skulle jeg hilse at sige.
Jeg undrer mig meget over, at Venstres ordfører står og afviser det her forslag, for at være fuldstændig ærlig.
Der er ikke kommet flere tvillinger til.
Det var egentlig det, man var lidt bekymret for tilbage i tiden.
Der er ca. 1.000 sæt tvillinger, der bliver født, og det var der også i 2002.
Og det her er et beløb, der estimeret ligger på mellem 70 mio. kr. og 90 mio. kr. om året, og det lyder altid mærkeligt, når man drøfter det herinde, for for en almindelig dansker er det mange penge, men i det store hele, i det samlede statsbudget, er det jo ikke særlig mange penge, er jeg bare nødt til at sige til ordføreren.
For det er hårdere – punktum!
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-23:
Det kunne man, men i en situation, hvor rigtig mange familier på grund af inflationen har svært ved at få tingene til at hænge sammen, har vi så prioriteret at give dem i bunden en ekstra håndsrækning økonomisk, så de kan få en hverdag til at hænge sammen.
Jeg tror også, det er vigtigt for rigtig mange familier, at de føler, at de har råd til at lave ting med deres børn.
Derudover har vi f.eks. også prioriteret 3 mia. kr. til psykiatrien – det har vi skrevet i vores regeringsgrundlag.
Og jeg siger, at jeg med åbent sind vil kigge på det her område, men det er ikke et område, vi p.t. har fundet finansiering til, og det er noget, vi skal arbejde videre med.
Men lige nu har vi vurderet, at der er andre forslag, der står foran i forhold til at få løst nogle akutte problemer.
Tak for spørgsmålet.
Der er jo rigtig mange opgaver i vores samfund, som presser sig på lige nu, og vi hører hver dag fra grupper, som vi alle sammen egentlig kunne ønske at vi kunne gøre lidt mere for.
Men der er også andre hensyn, der skal tages for at få det hele til at hænge sammen i vores samfund, og der er ting, vi skal prioritere, og der har vi p.t. ikke fundet den relativt store finansiering, der skal til for at gennemføre det her forslag.
Jeg synes også, der er behov for at få det ind i en ramme, hvor vi kan afveje det over for alle de andre udfordringer, vi har med grupper, der har det svært.
Det kan være børn, der er syge, har handicap, og det kan være andre steder, hvor det at give en hjælpende hånd også presser sig på.
Men jeg vil meget gerne gå åbent ind i det og kigge nærmere på nogle af de her ting.
Men jeg vil også sige, at der ligger noget i, at man f.eks. måske for færre penge end det her kunne sikre sig, at der var mere hjælp at hente fra kommunen, hvis det hele var ved at vælte, eller det kunne være sådan, at sundhedsplejerskerne var mere obs på nogle af de her familier, så man måske kunne sætte ind, inden det væltede, i stedet for at alle nødvendigvis skulle have den samme hjælp.
Der er heldigvis også nogle rutinerede forældre, der har tvillinger, og jeg kender personligt også nogle, hvor det er gået fint, og som godt har kunnet klare sig med den barsel, de har.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-02-23:
Ordføreren spørger, hvordan vi kan hjælpe de her familier.
Men det siger de jo meget klart selv.
Vi kan hjælpe dem med at sikre, at begge forældre kan være om bord.
Der er også den problemstilling, at tvillinger tit skal i daginstitution før tid, og at der også sjældent er to pladser.
Alle de her ting ved jeg også at ordføreren er meget bevidst om, hvilket også gælder al den forskning, der er, og som viser, at tvillinger er overrepræsenteret i forskellige statistikker i forhold til psykiatrien, og at tvillingeforældre oftere bliver skilt.
Og der kan jeg simpelt hen ikke forstå, at det ikke kan være en prioritering at finde de her penge og sikre sig, at der kan være en udvidet barsel.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-23:
Tak for ordet.
At blive forældre til tvillinger eller flerlinger er helt sikkert udfordrende.
Jeg blev selv far til en dreng for ikke så lang tid siden, og som den tidligere ordfører også var inde på, vil jeg også sige, at selv om det kun er én, man har fået, kan det også være hårdt at få hverdagen til at hænge sammen.
Så derfor har jeg stor forståelse for, at det er udfordrende at få tvillinger.
Jeg vil også sige, at eksemplerne fra bl.a. de familier, der har været i foretræde her i Folketinget, og som har oplevet, at hverdagen er væltet, i forbindelse med at de har fået tvillinger, også har gjort et meget stort indtryk.
Derfor synes jeg og vi også, at det grundlæggende er et meget sympatisk forslag at lette hverdagen både for tvillinge- og flerlingefamilier.
Det var også grunden til, at vi fra Venstres side var med til sidste år at gennemføre dele af det borgerforslag, som ligger her, ved at udvide retten til barselsorlov for familier, der får tre eller flere børn, som den forrige ordfører også har været inde på.
Ligesom den forrige ordfører sagde, er grunden til, at vi i dag alligevel ikke kan stemme for at udvide den rettighed til også at gælde tvillingeforældre, at der på nuværende tidspunkt ikke er fundet den nødvendige finansiering til, at rettigheden kan udvides til den gruppe, der som nævnt jo også er meget større end flerlingefamilierne.
Jeg er også enig i, at det er noget, vi bør arbejde videre med i forhold til de problematikker, der er rejst.
Bl.a. synes jeg også, at vi har behov for at blive klogere på, om den hjælp, det er muligt at få i dag, hvis hverdagen bliver for svær, fungerer, som den skal, eller om det er muligt at gøre den mere smidig, og også kigge på fremadrettet, hvad det er for nogle udfordringer, der er rundt om de her familier, og blive klogere på det, i forhold til at vi kan diskutere fremtidige løsninger, og at vi i fremtidige finanslove måske får mulighed for at få med i den samlede prioritering, hvad vi kan gøre på det her område.
Så med de ord afviser vi forslaget, men vi ser frem til en videre debat om, hvordan vi kan hjælpe nogle af de her forældre, der har det svært.