runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2020-06-11:
Tak for det, og tak for en konstruktiv tilgang til det her.
For os i Nye Borgerlige er det ikke noget problem, at man i andre partier har behov for at brede det her ud over flere religioner.
Vi hører dog også fra Det Konservative Folkeparti og fra nærmest alle andre partier med undtagelse af Radikale Venstre i dag, at det jo er sharia, der er problemet, at det er islam, der er problemet, og at det er de muslimske bønnekald, der er problemet.
Når vi ikke har et problem i Nye Borgerlige med at brede det ud til bønnekald fra andre med undtagelse af den danske folkekirke, som har særstatus ifølge grundloven, er det jo, fordi vi ikke har problemer med, at der også bliver lukket for eventuelle tænkelige bønnekald, der måtte komme fra andre.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-11:
Jeg er helt med.
Nej, det gør jeg ikke, og jeg brugte en rum tid på at undersøge, om vi risikerer at træde andre religioner over tæerne – det kunne være det jødiske samfund eller det katolske samfund eller andre, som har været i Danmark og levet inden for præcis de samme normer som hele det danske samfund – og jeg kunne ikke komme på andre.
Det er også derfor, jeg bruger sammenligningen med burkaforbud versus maskeringsforbud, for da vi lavede maskeringsforbuddet, var vi jo meget klare om, at det er et maskeringsforbud, som også gælder burkaer.
Vi var også meget klare om, at burkaerne var det, der nok tændte gnisten til maskeringsforbuddet.
Derfor siger jeg også helt åbent her, at problemet indtil videre i Danmark jo har været med muslimske bønnekald.
Men som følge af grundloven og religionsfriheden er vi nødt til at formulere det bredere, og på den måde fanger vi jo også på forhånd andre, der skulle komme på den skøre idé at stå med en højtaler og på et fremmedsprog bræge ud over tagene.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-11:
Jeg er glad for at høre, at Det Konservative Folkeparti anerkender, at problemet jo er islam, og at det er de muslimske bønnekald, det drejer sig om.
Og når man så fra konservativ side laver et ændringsforslag, som man mener kan gøre det lettere at få det her igennem, så er vi helt med på det, og vi er også glade for, at vi, som ordføreren også nævner, kan høre, at der er flere, der lader til at bakke op om det.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-11:
Selv tak.
Marie Krarup (DF), 2020-06-11:
I Dansk Folkeparti har vi det sådan, at det er lige meget, om katten er sort eller rød, bare den kan fange mus.
Så hvis det her beslutningsforslag kan forbyde islamisk bønnekald uden at nævne det, kan det måske være godt nok, men jeg synes måske, det er en smule tøset med det samme at fjerne beskrivelsen af, hvad det er, man vil forbyde.
Det var bare en bemærkning.
Jeg har et spørgsmål: Hvorfor ønsker Det Konservative Folkeparti ikke at forbyde bønnekald, som ikke er højtalerforstærket?
Det må man altså godt efter Konservatives mening.
Bjørn Brandenborg (S), 2020-06-11:
Tak for det, formand.
Regeringen kunne i efteråret 2019 konstatere, at det var nødvendigt at justere tidsplanen i forliget Tryghed om boligbeskatningen aftalt mellem Venstre, Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet, så boligskatteomlægningen udskydes fra 2021 til 2024.
I den forbindelse slog regeringen fast, at udskydelsen selvfølgelig ikke må betyde, at boligskatterne vil stige.
Derfor er jeg rigtig glad for at stå her i dag til førstebehandlingen af et lovforslag, som sikrer netop det.
Hvis boligskattereglerne forbliver uændrede, vil udskydelsen af boligskatteomlægningen medføre højere boligskatter for danske boligejere.
Derfor har lovforslaget, vi behandler her i dag, til formål at skabe fortsat tryghed omkring boligbeskatningen og kompensere boligejere og lejere for skattevirkningen ved en udskydelse af boligskatteomlægningen.
Lovforslaget sikrer, at de nuværende og kommende boligejere kan vide sig sikre på, hvilke skatteregler der gælder, samt at boligejerne ikke behøver at betale for, at skattevæsenets it-problemer har gjort det nødvendigt at udskyde implementeringen af de nye boligskatteregler med 3 år.
Det er en stor beslutning at købe en bolig, og for mange borgere er det den allerstørste økonomiske beslutning, som man kommer til at træffe igennem et liv.
En bolig er mere end mursten, det er et hjem, det er her, mange af os stifter familie, det er her, vi slår rødder, det er her, vi møder naboer og skaber os en fremtid i vores lokalsamfund.
Derfor er det vigtigt for Socialdemokratiet, at boligejerne kan vide sig sikre på, hvilke skatteregler der gælder, og at de ikke skal frygte for, at de pludselig ikke længere har råd til at sidde i deres bolig, fordi skatten stiger.
Det vil lovforslaget bidrage til ved at nedsætte de almindelige ejendomsværdiskattesatser fra 1 pct. til 0,92 pct. fra 2021, sænke loftet for stigningen i grundskylden fra 7 pct. til 2,8 pct. fra 2022 for ejerboliger og fra 2023 for andre ejendomsejere.
Det vil også komme lejere i bl.a. den almene boligsektor til gode.
Vi skal sikre, at den kommunale grundskyldspromille og dækningsafgiftssatser ikke kan sættes op i perioden 2021-2028.
Lovforslaget bidrager samtidig til at skabe tryghed om boligejerne ved at videreføre den midlertidige indefrysningsordning, så boligejere ikke oplever en stigning i den betalte grundskyld.
Ordningen vil fortsat være rentefri indtil boligskatteomlægningen i 2024, hvor den midlertidige ordning erstattes af den permanente ordning.
Samtidig er forligspartierne bag aftalen enige om at gennemføre en række initiativer, bl.a. med henblik på at sikre skatteforvaltningen det bedst mulige administrationsgrundlag, samt at ejere af nye og ældre ejendomme ikke kommer til at betale mere i grundskyld end tilsigtet.
Endelig indebærer lovforslaget en række tilpasninger af den tilbagebetalingsordning, der blev aftalt indført med forliget om et nyt ejendomsvurderingssystem, så tilbagebetalingsordningen bliver effektiv og administrerbar og derudover bl.a. udvides til også at dække ejendomsværdiskatten for 2020.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-06-11:
Tak til udenrigsministeren for det.
Omkring OSCE må jeg indrømme, at der er jeg lidt ked af, at ministeren ikke går mere til stålet på, hvem det er, der bærer hovedansvaret for, at vi har en så dybfrossen konflikt, nemlig i forhold til Ukraine, som vi har.
Og det er jo Rusland.
Jeg hørte godt, hvad ministeren sagde: At det var Ruslands manglende kompromisvillighed.
Det er jo Ruslands villighed til overhovedet at følge op på det, de selv har skrevet under på, f.eks. Minskaftalen, som de slet ikke engang gider.
De gider ikke engang tale om det.
Det er ikke kompromisvillighed.
Det er simpelt hen, at man kaster al lov og orden ud ad vinduet og håber på, at ingen andre interesserer sig for, at man har smidt det ud ad vinduet.
Problemet er, at det jo også lykkes.
Vi er nu i så mange år efter i en situation, hvor Ukraine er sorteper og lillebror, og nu begynder man allerede at tale om, hvad vi kan gøre for stadig væk at normalisere forholdet med Rusland.
Så har de jo vundet.
Derfor er spørgsmålet fra min side: Hvad vil regeringen gøre for, at Rusland overholder Minskaftalen og kommer ind til bordet og agerer som et medlemsland i OSCE?
Og hvad vil konsekvensen være, hvis ikke de gør det?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-06-11:
Tak, og jeg skal beklage, at jeg kom for sent.
Som en del af Danmarks overordnede multilaterale indsats for at sikre det norm- og regelbaserede internationale system, hvilket må siges at være udfordret, bidrager Danmark til den politiske og militære dimension og den menneskelige dimension, menneskerettigheder og demokrati.
OSCE er udfordret på grund af interne værdimæssige skillelinjer.
Samarbejdet i OECD vanskeliggøres af primært Rusland, der underminerer basale principper, tydeligst illustreret af landets rolle i konflikten i Ukraine.
Ligeledes præges OSCE af skarpe værdipolitiske skillelinjer mellem vestlige lande på den ene side og eksempelvis Rusland, Tyrkiet, Vatikanstaten, Aserbajdsjan og de centralasiatiske lande på den anden side.
Uenighederne kommer særlig til udtryk, når der diskuteres fundamentale frihedsrettigheder, civilsamfundets rolle, frie medier og ligestilling.
Sluttelig hersker der grundlæggende uenighed om civilsamfundets rolle, frie medier og ligestilling.
Danmark bidrager med 4,6 mio. euro om året til OSCE, og regeringens hovedprioriteter i OSCE er følgende: Ukrainekonflikten og indsatsen for at genoprette respekten for vores fælles principper og regler, herunder særlig Helsingforstraktaten, og den menneskelige dimension og arbejdet for at styrke menneskerettigheder og fundamentale frihedsrettigheder i hele OSCE, især torturbekæmpelse, beskyttelse og fremme af fundamentale frihedsrettigheder, mediefrihed og lgbti-personers rettigheder.
En implementering og styrkelse af konventionelle våbenkontrolaftaler inden for OSCE's militære og politiske arbejde vil fortsætte, da det er de få formelle fora, hvor der fortsat er en åben kanal mellem Rusland og vestlige lande på ekspertniveau.
En konventionel våbenkontrol i Europa har været forsøgt moderniseret og opdateret, og Danmark fremlagde det sammen med en række ligesindede lande i oktober 2019, et ambitiøst moderniseringsforslag, som man forsøger at fremme igen i 2020, men som følge af russisk modvilje er der ikke udsigt til, at den tiltrænge modernisering af aftalen kan gennemføres på kort tid.
Til sidst lige til hr. Søren Espersen omkring Ukraine, og jeg ved ikke, hvor meget det kommer til at fylde i debatten: Jeg ved, at det er blevet rejst både i OSCE, men også i Europarådet, altså den bekymring omkring jøderne situation i Ukraine.
Jeg ved, at det ikke er så lang tid siden, at en politimester i Ukraine bad om navn og adresser på samtlige jødiske medborgere, og det er selvfølgelig en rigtig trist udvikling, som jeg ved er blevet rejst.
Tak for ordet.
Naser Khader (KF), 2020-06-11:
Tak til regeringen for redegørelsen.
Det er vigtigt, at vi i Danmark bakker op om de organisationer og internationale fællesskaber, der underbygger samarbejdet og dialogen imellem landene – og især kampen for at fremme demokrati, ytringsfrihed og retsstaten.
De begreber er flere steder i vores nærområder under pres.
Tyrkiet og Rusland er nogle af de lande, der især presser de her værdier.
Særlig når det kommer til sikkerhedspolitikken, er det sådan, at det er i dansk interesse, at vi bakker op om de internationale organisationer, som vi er engageret i.
OSCE er et vigtigt redskab til sikkerhed og stabilitet, og som udgangspunkt bakker vi regeringens hovedprioriteter op.
Det er tre vigtige prioriteter.
Et område, jeg godt kunne tænke mig havde samme prioritet, eller som blev opprioriteret lidt mere,
er cybersikkerhed.
Jeg ved, man beskæftiger sig med det, men vi kunne egentlig godt tænke os, at det havde samme prioritet som de tre andre punkter.
Eva Flyvholm (EL), 2020-06-11:
Tak for ordet.
I forhold til OSCE synes vi fra Enhedslistens side, at det er noget rigtig vigtigt arbejde, der foregår i den her organisation.
Udenrigsministeren skriver også i redegørelsen, at lige nu bliver OSCE præget af nogle meget skarpe værdipolitiske skillelinjer mellem på den ene side de vestlige lande og på den anden side Rusland og Tyrkiet og Vatikanstaten og Aserbajdsjan og nogle af de andre.
Det vil jeg sige også kan genkendes fra OSCE's Parlamentariske Forsamling, det er i hvert fald det, vores medlem fortæller.
Og en af de ting, der mest tydeligt, kan man sige, viser den skillelinje, er også, at man har en række lande, som behandler politiske mindretal meget, meget dårligt.
Det betyder også, at de politiske mindretal ikke bare bliver udsat for chikane og undertrykkelse, men altså også bliver sat i fængsel og får lange fængselsdomme.
Et af de eksempler, vi fra Enhedslistens side arbejder meget med, er hele situationen i Tyrkiet.
Ved kommunalvalget for lidt over et år siden vandt det venstreorienterede og demokratiske parti HDP flertallet og borgmesterposterne i 65 kommuner.
Det er ret meget.
I dag har de kun 12 tilbage af de kommuner, for resten af kommunerne er blevet sat under administration af Erdoganregimet, eller også er de her HDP-borgmestre blevet frataget deres poster, og mange af dem er blevet sat i fængsel.
Den tendens til politisk undertrykkelse er faktisk bare blevet endnu værre her under coronakrisen, hvor det ikke er så let at holde øje med, hvad der foregår, og derfor synes vi også, at man faktisk med fordel kunne bruge OSCE endnu mere aktivt til at sørge for at bakke op om politikere, der bliver fængslet eller undertrykt.
Det var måske også noget, som kunne styrkes endnu mere og være i OSCE's fokus.
I det hele taget synes vi, det er meget, meget vigtigt, at vi benhårdt bakker op om den her menneskerettighedsdagsorden, især her under coronakrisen, hvor det er blevet endnu sværere at være politisk aktiv og forsvare de demokratiske rettigheder rundtomkring.
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-06-11:
Det er jo den tilbagevendende diskussion om at splitte det op eller tage de diskussioner samlet, og det ender altid lidt i kaos.
Nu vil jeg koncentrere mig om OSCE først og egentlig sige tak for redegørelsen.
Det er faktisk et vigtigt arbejde, der foregår, og jeg har selv siddet i den parlamentariske del af OSCE.
Det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at rejse, er de prioriteringer, der er fra dansk side i OSCE-samarbejdet.
Når vi snakker sikkerhed og stabilitet, er der jo både det økonomiske og det miljømæssige, som i den grad har en stor betydning i dag.
Særlig når vi ser på udviklingen i forhold til klima, biodiversitet og naturen, så er det et af de steder, jeg tror at vi skal have stærkere fokus på fremadrettet fra dansk side, fordi vi ved, at presset på naturressourcer desværre også betyder konflikter rundtomkring.
Så det er egentlig mest et ønske om, at man er obs på de prioriteringer, man har haft fra dansk side i OSCE-samarbejdet, og et ønske om, at vi måske også begynder at koncentrere os mere om den dimension, der handler om det økonomiske og miljømæssige, som man jo ikke har brugt så meget krudt på fra dansk side.
Så er der hele rettighedsspørgsmålet.
Det synes jeg vi skal huske at være ekstremt tydelige med hensyn til.
Og det er noget, jeg synes bør være en vigtig dansk prioritet hele vejen rundt i alt det samarbejde, vi er med i, nemlig at vi står op for den enkeltes ret til være den, man er.
Så det skal være ordene fra mig i første del.
Henrik Dahl (LA), 2020-06-11:
Tak for ordet, og tak til regeringen for den årlige redegørelse om OSCE, Europarådet, Østersørådet og det nordiske forsvars- og beredskabssamarbejde.
Det er godt at få overblik over de her ting.
Vi starter med OSCE, der jo bl.a. arbejder for at styrke og forbedre konflikthåndtering og fremme den effektive multilateralisme.
Jeg har efterhånden været med som udenrigsordfører i nogle år, og der må jeg jo sige, at den her årlige redegørelse er ligesom et meget kærkomment familiebesøg.
Jeg noterer mig også i år, at Danmark gør en stor indsats, og det er meget positivt i en tid, hvor Ukrainekonflikten ikke er løst endnu, og hvor der er stigende problemer med menneskerettigheder i nogle af medlemslandene – hvad flere ordførere også allerede har sagt.
Vi lægger vægt på, at regeringen har et engagement i de her ting.
Det er vi glade for.
Jeg synes, det naturligvis ville være forkasteligt at sige, at man skal gøre reklame for en bestemt konflikt; det er et helt forkert udtryk.
Men det, jeg vil frem til, er, at jeg synes, at vi som politikere godt kan minde os selv om, at Ukrainekonflikten ikke er løst endnu, og at den påvirker liv og velfærd for mange mennesker.
Det er, som om man, når en konflikt har stået på i et stykke tid, glemmer den og ikke får den omtalt.
Det, at den findes og har så indgribende virkning på mange, mange mennesker, bør vi selvfølgelig være opmærksomme på.
Den må ikke blive glemt.
Vi kommer jo så tilbage til de andre punkter i redegørelsen, men foreløbig tak for redegørelsen om OSCE.
René Christensen (DF), 2020-06-11:
Ja, så står vi her igen – desværre – om boligbeskatningssystemet.
Det drejer sig jo desværre om en fejl helt tilbage fra 2011.
Nu siger vi så til boligejerne, at vi nok har løst det i 2024.
Så i Dansk Folkeparti synes vi ikke, at der er så meget at glæde sig over.
Vi er glade for, ligesom Venstres ordfører sagde, at det nu er lykkedes at sørge for, selv om det er besluttet at udskyde tilbagebetalingen, at det dog i den periode ikke bliver dyrere at være boligejer i Danmark.
Man skal dog huske, at det beskatningsgrundlag, boligejerne har i dag, er forkert.
Nogle betaler for meget, nogle betaler for lidt.
Nu kommer det så til at ske i 2024.
Vi har også gjort det meget klart, at det er den sidste gang, Dansk Folkeparti er med til at udskyde det med tilbagebetalingen.
Vi anerkender selvfølgelig også, at der har været store udfordringer med at lave det it-system.
Når vi betaler pengene tilbage, er det jo lige så vigtigt, at det sker på en forsvarlig og rigtig måde.
Men jeg er skuffet over, at det ikke har kunnet lade sig gøre fra 2017 frem til 2019.
Så blev det frem til 2021, og nu bliver det først i 2024, at boligejerne kan få en retvisende ejendomsvurdering.
Så derfor er vi mindre glade i dag.
Vi er selvfølgelig positive over, at man i forbindelse med forhandlingerne har fået forhindret de fordyrelser, der ville være.
De tidligere ordførere har været fint inde over de elementer, som modvirker det.
Men generelt bliver vi nødt til, og det gør vi jo også, at følge meget tæt, hvordan et nyt boligbeskatningssystem bliver udrullet.
Og vi vil også gerne sige til den nuværende regering og kommende regeringer, ligegyldigt hvilken farve ministeren har, at alle har et ansvar for, at det her bliver absolut sidste gang, at vi beslutter at beholde boligejernes penge i statskassen; de skal selvfølgelig tilbage til boligejerne.
Kathrine Olldag (RV), 2020-06-11:
Tusind tak.
I Radikale Venstre er vi også glade for at kunne bakke op om den her gode løsning på en selvfølgelig kedelig situation – det medgiver vi fuldstændig.
Vi er også rigtig glade for, at der nu sendes 13 mia. kr. ud til boligejerne – det er i gennemsnit 18.000 kr. pr. borger i Danmark – startende allerede her fra foråret, og vi er rigtig glade for, at de principper, der ligger i den oprindelige boligskatteaftale, også følges, både når det kommer til balance og til det retfærdighedsprincip, der også ligger i den.
Jeg vil dog godt lige et øjeblik stoppe op ved, at vi som politikere simpelt hen bliver nødt til at følge udviklingen i de her it-systemer tættere, end vi måske har gjort.
Nu har jeg selvfølgelig ikke været med til at følge dem tidligere, men vi bør simpelt hen forstå os selv som en form for styregruppe for et vigtigt projekt.
Vi kan jo se, at der står overalt i den her aftale og i det papirmateriale, vi får, at dette stadig væk er et højrisikoprojekt, og det betyder jo, at vi ser ind i en mulighed for yderligere udskydelse, og det er sådan en situation, som jeg synes at vi i hvert fald bør kunne kende til undervejs.
Vi bør simpelt hen følge med i, hvordan det går med det her, så vi måske kan træffe foranstaltninger tidligere og ikke ende med, at armen skal vrides om på ryggen i sidste øjeblik.
Med disse ord og med fornøjelse vil jeg sige, at vi glæder os til, at checken kommer ud til hjemmene rundtomkring, og at Radikale Venstre støtter forslaget.
Carl Valentin (SF), 2020-06-11:
Tak for det.
Det er godt nok et andet tempo, der lægges for dagen her end på udlændingeområdet, hvor vi har været fanget, siden vi havde møde tidligere i dag.
SF har som bekendt ikke været med i den oprindelige aftale bag den nye ejendomsvurderingslov, da vi overordnet set ikke mener, at den er ambitiøs nok.
I Danmark ligger en meget stor del af vores formue i de boliger, vi bor i.
Vi har set eksempler på, hvordan prisen på et almindeligt hus på et enkelt år er steget mere, end hvad en gennemsnitlig HK'er tjener på et år.
Den værdistigning kommer, uden at der ligger noget arbejde bag, men det er langtfra alle danskere, som kan nyde godt af det.
For det første er det bestemt ikke alle i Danmark, der hverken kan eller vil eje egen bolig, og jeg mener sådan set ikke, at vi i Danmark skal ende i en situation, hvor det at leje en bolig er lig med indirekte fattigdom, da lejeren som bekendt ikke nyder godt af boligens værdistigning
For det andet rammer den værdistigning geografisk ret skævt.
Det er nogle få særlige geografiske områder i Danmark, som nyder godt af de enorme værdistigninger, som potentielt skævvrider vores samfund økonomisk og geografisk.
Når det er sagt, har jeg fuld forståelse for nødvendigheden af udskydelsen fra 2021 til 2024, da teknikken selvfølgelig skal være på plads først.
En ting, jeg dog ikke har forstået, er, at lovforslaget lægger op til, at der varigt indføres yderligere skattesænkninger.
Det mener jeg er problematisk.
Boligejerne har ikke brug for yderligere skattesænkninger.
Det er et skub i retning af et Danmark, der er ude af balance.
I det hele taget forstår jeg ikke, at udskydelsen af implementeringen af et nyt system kan give anledning til skattesænkninger.
Overordnet synes jeg, at det er kritisabelt, at der ikke kan findes en løsning, hvor den gamle model videreføres, til det nye system er klar i 2024, uden at det medfører varige skattesænkninger.
SF kan ikke støtte skattesænkninger til boligejerne, som i de her år oplever store værdistigninger, og derfor støtter vi ikke forslaget.
Og jeg skulle hilse fra hr. Rune Lund fra Enhedslisten og sige, at de heller ikke kan støtte forslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-06-11:
Det, der får mig til at tage ordet, er, når SF siger, at det her med at sænke boligskatter giver en større skævvridning.
Lad mig prøve at komme med et eksempel.
Carl Valentin (SF), 2020-06-11:
Sådan et eksempel kan man selvfølgelig godt stille op, men det handler jo grundlæggende om, at jeg synes, det er problematisk, når man tjener en masse penge på – hvad kan man sige – den arbejdsfri indkomst.
Altså, det er mennesker, der i virkeligheden tjener penge, fordi de ejer noget, og det kan skævvride et samfund.
Derfor synes vi i Socialistisk Folkeparti, at det er væsentligt, at vi ikke sænker skatten på arbejdsfri gevinster.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-06-11:
Så det er et problem, at man tjener penge på noget, som man ejer?
Gælder det også alle andre ting, f.eks. hvis man laver en god handel på en bil, eller man har nogle ting, som man arver, og man så tjener penge på at have haft det og sender det videre?
Er det der med, at man ikke må tjene penge på at have noget, en generel holdning?
Carl Valentin (SF), 2020-06-11:
Jeg synes, at det, der er værd at huske på her, er, at værdi jo ikke opstår ud af det blå.
Værdi opstår, ved at mennesker arbejder og ændrer naturen, skaber materiel værdi, og derfor er der noget grundlæggende problematisk i, når folk kan tjene styrtende med penge, bare fordi de ejer noget.
Vi vil sådan set hellere have, at man tjener penge ved at lægge et ærligt og redeligt stykke arbejde.
Det var også lidt en fortegnelse af det, jeg sagde, men jeg synes ikke, at det er en rigtig vej at gå at begynde at sænke skatterne på det her område.