runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2017-04-27:
Jeg kan nævne tusinder af gode ting ved danske virksomheder.
Jeg har hele mit liv kun arbejdet for private virksomheder, så jeg kan nævne utallige gode ting.
Den her lov kan være med til at sikre, at vi har konkurrence på fair og lige vilkår på det danske arbejdsmarked.
Det her er med til at forsvare de virksomheder, der opfører sig efter loven, de virksomheder, der opfører sig ordentligt.
Det her er med til at holde en hånd under arbejdsmarkedet, så både danske lønmodtagere og danske firmaer skal have en chance i konkurrencen om jobs og ordrer.
Naser Khader (KF), 2017-04-27:
Jeg spurgte om to-tre gode ting.
Ordføreren nævner ti dårlige ting igen, men kan man ikke bare nævne to-tre gode ting ved de danske virksomheder?
Martin Henriksen (DF), 2017-04-27:
Tak for det.
Socialdemokratiet, Socialistisk Folkeparti og Dansk Folkeparti har i fællesskab fremsat dette lovforslag, som indebærer, at udlændingeloven ændres, så den fastsatte aflønning på beløbsgrænsen skal udbetales i Danmark, og så det tydeliggøres, at kost og logi m.v. ikke kan indgå i lønberegningen.
I forbindelse med høring over L 168 fra samlingen 2015-16, hvor vi hævede beløbsgrænsen til 400.000 kr., blev det af nogle af høringsparterne anbefalet, at det blev præciseret i beløbsordningen, at lønnen skal udbetales i Danmark, og at det tydeliggøres, at kost og logi m.v. ikke kan indgå i lønberegningen.
Disse elementer indgik ikke i L 168, men der var blandt dem, der fremsatte lovforslaget, Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet og SF, enighed om, at der kunne være behov for også at ændre på reglerne for sammensætningen og udbetalingen af løn.
Partierne bag
aftalte derfor at følge op på et senere tidspunkt, og det er så det, vi gør her.
I den årlige aflønning på minimumsbeløbet kan derfor ikke medregnes værdien af f.eks. kost, logi, diæter og fri bil, fri telefoni, internet, naturalier, abonnementer eller andre ydelser, som tilbydes den ansatte af arbejdsgiveren.
Så foreslås det også, at det i udlændingeloven præciseres, at den årlige aflønning skal udbetales her i landet.
Det fremgik også af høringssvarene til L 168, at det efter de nuværende regler er muligt at få en del af lønnen udbetalt i hjemlandet, hvilket gør det vanskeligt at kontrollere, at betingelserne for opholdstilladelsen under beløbsordningen reelt overholdes, og her skal vi sikre en klar og gennemsigtig praksis for opholdstilladelser under beløbsordningen og forebygge misbrug af ordningen.
Jeg synes ikke, det giver meget mening at sætte spørgsmålstegn ved, at der stadig væk er mulighed for at tiltrække højtuddannet udenlandsk arbejdskraft, for det er der så sandelig mulighed for, og vi understreger sådan set også med forslaget, at vi faktisk i højere grad målretter det til højtspecialiseret udenlandsk arbejdskraft.
Men vi i Dansk Folkeparti synes, at det altså er bedre, hvis virksomhederne i højere grad kan bruge den danske arbejdskraft, og det er, uanset om vi taler om murere eller for den sags skyld ingeniører.
Så vil jeg godt sige tak til Enhedslisten for opbakningen, og der var også et ønske om at se på, om der er behov for nogle præciseringer i udvalgsbehandlingen, og det ser vi fra Dansk Folkepartis side meget gerne på.
Så vil jeg også gerne takke for samarbejdet og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Dan Jørgensen (S), 2017-04-27:
Jeg er ikke helt sikker på, om hr. Jan E. Jørgensen egentlig havde noget spørgsmål.
Som en kommentar til det her med, hvordan man fastlægger sådan en grænse, kan jeg sige, at det er klart, at det er svært.
Det må spørgeren selv vide, eftersom spørgeren selv foreslår ikke bare én grænse, men mange forskellige grænser, fordi man ønsker en differentieret grænse.
Så skal man oven i købet ind og differentiere mellem forskellige typer uddannelse, hvis jeg har forstået det rigtigt.
Det vil da blive endnu mere kompliceret.
Jeg indrømmer blankt, at det ikke er sikkert, at vi har ramt helt præcist med den her grænse, som vi er landet på.
Men vi har jo gjort det efter at have rådført os med arbejdsmarkedets parter.
Viser det sig, at der er behov for en anden grænse på et senere tidspunkt, når vi evaluerer, er vi bestemt villige til at diskutere det.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-04-27:
Jeg kan så hjælpe ordføreren lidt på vej.
Hvis der inden for en branche, eksempelvis it-programmører eller ingeniører,
er en meget, meget høj arbejdsløshed og det stadig væk vælter ind med udenlandsk arbejdskraft, kunne det tyde på, at grunden til, at de danske virksomheder vælger udenlandsk arbejdskraft, er, at de kan få den billigere i forhold til kvalifikationerne.
Men hvis vi har brancher, som vi netop har at gøre med her, hvor arbejdsløsheden er meget, meget lav, er der ikke noget som helst belæg for social dumping.
Så let er det sådan set at afgøre, om et område er udsat for social dumping eller ej.
Og jeg kan sige, at der ikke er sådan en meget stor kø af arbejdsløse direktører, som bliver underbudt af udenlandsk arbejdskraft, så et stykke lavere end 2-3 mio. kr. tror jeg roligt man kan sige nok er maks.
Dan Jørgensen (S), 2017-04-27:
Men vi har lavet vores grænse, den kender ordføreren jo, så jeg ved ikke, hvor han har det der med 3 mio. kr. fra.
Jeg ved ikke, om ordføreren kan nævne nogle direktører, der er kommet fra andre lande til Danmark på beløbsordningen, som tjener 408.000 kr. om året.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-04-27:
Det lovforslag, vi behandler nu, som jo altså igen er et privat lovforslag, ligger meget passende i forlængelse af det lovforslag, vi netop har behandlet om beløbsordningen.
Med lovforslaget her er det lykkedes Dansk Folkeparti at ryste resten af Tingets partier af sig, og det vil jeg da gerne ønske tillykke med, for det ser ud til, at der nok ikke er så mange andre end Dansk Folkeparti, der er med på at hæve beløbsgrænsen helt op til 0,5 mio. kr.
Alligevel vil jeg gerne gentage et par af mine pointer fra talen fra den forrige behandling, for de samme argumenter gør sig sådan set også gældende her.
For Venstre er det afgørende, at vi har en stram og konsekvent udlændingepolitik, for vi skal kunne følge med, i forhold til hvor mange vi tager imod i Danmark.
Det er den ene del af Venstres politik, og den er væsentlig.
Men den anden del er altså lige så væsentlig.
Den handler om, at vi skal åbne Danmark mere for dem, der kan og vil bidrage positivt til det danske samfund, for der er brug for denne gruppe af mennesker i de danske virksomheder.
Derfor giver det absolut heller ikke nogen som helst mening at lukke døren til Danmark for dem, der kan forsørge sig selv og bidrage til væksten i danske virksomheder.
For det, der ligger her, vil gøre det markant sværere for danske virksomheder at tiltrække den nødvendige arbejdskraft, det vil være til skade for Danmark.
Forslagsstillerne har tilsyneladende glemt, eller også har de ignoreret, at de udlændinge, der kommer hertil på beløbsordningen, er mennesker, der bidrager positivt fra dag et.
De er en gevinst fra den dag, de ankommer – det er de for samfundet, det er de for danske virksomheder.
Og hvorfor man har et ønske om at begrænse netop den gruppe, må jeg endnu en gang stille mig fuldstændig uforstående over for.
Forslaget om at sætte beløbsgrænsen op til 0,5 mio. kr. går i den helt gale retning, og det betyder, at regningen vil blive sendt videre til det danske erhvervsliv og dermed i sidste ende til Danmark, og det ønsker Venstre altså ikke at bidrage til, og Venstre kan under ingen omstændigheder støtte et lovforslag, der i den grad vil forringe vilkårene for dansk erhvervsliv og dermed for Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2017-04-27:
Tak for det.
Vi synes jo generelt set, at når der bliver uddelt ca. 80.000 opholdstilladelser til Danmark om året, er det en anelse for voldsomt, for nu at sige det mildt – og det er jo en del af begrundelsen.
Men der er ingen grund til at lægge skjul på, at det her selvfølgelig også for os handler om at dæmpe den samlede indvandring til Danmark, som vi synes er meget, meget voldsom.
Men det handler jo også om, at der er en del, der tyder på i forhold til nogle af dem, der kommer ind på den her ordning – selv om det er en god løn, de får – at der er noget underbetaling involveret i det.
Hvis man kigger på de statistikker, som bl.a. Dansk Arbejdsgiverforening har lagt frem, er der noget, der tyder på, at beløbsgrænsen er lige i underkanten af, hvad den bør være.
Er hr. Jan E. Jørgensen ikke bekymret for, at der er nogle danskere, folk, der bor her i Danmark, som har taget en lang uddannelse, som kan have en forventning om, at de kan få en bestemt løn, og med rimelighed har en forventning til det, men som så kan se, at der kommer nogle udefra og vil tage det samme job til en lidt lavere løn?
Og det kan man så ikke bebrejde dem at de gerne vil, for i det land, de kommer fra, er man måske vant til lavere lønninger, også hvis man har en lang uddannelse.
Men er det ikke en reel problemstilling, som vi i Folketinget bliver nødt til at adressere på en eller anden måde?
Jan E. Jørgensen (V), 2017-04-27:
Jeg kan jo ikke afvise, at hr. Martin Henriksen kan finde et eksempel på, at det finder sted, men generelt set ansætter virksomheder den arbejdskraft, som de kan få, og som er kvalificeret.
Og man skal jo også huske, at udenlandsk arbejdskraft, der kommer til Danmark, på mange måder er bagud på point i forhold til dansk arbejdskraft – f.eks. kan man ikke dansk.
Og selv om arbejdssproget på en del virksomheder er engelsk, er det altså også en fordel, at man kan dansk.
Så allerede der er man jo bagud på point.
Så når danske virksomheder ønsker at rekruttere udenlandsk arbejdskraft, er det, fordi man har vanskeligt ved at finde lige så kvalificeret arbejdskraft i Danmark.
Jeg synes næsten, vi skulle tage en tur rundt til nogle af de virksomheder, det drejer sig om, så hr. Martin Henriksen kan tale med nogle af de virksomheder.
Det er altså ikke et spørgsmål om, at man har en masse dygtige og kvalificerede danske medarbejdere stående, og så siger man: Arh, ved I hvad, vi tager nogle fra Indien eller Pakistan, for dem kan vi få for 1.000 kr. mindre om måneden.
Martin Henriksen (DF), 2017-04-27:
Med jævne mellemrum har jeg også fornøjelsen af at tale med forskellige virksomheder og erhvervsorganisationer, og i den tid, hvor jeg har haft fornøjelsen af at beskæftige mig med udlændingepolitik og også de ordninger, der handler om udenlandsk arbejdskraft, har de altid sagt én ting, og det er, at de godt kunne tænke sig, at arbejdsudbuddet var lidt større, og at der var mulighed for, at man kunne rekruttere folk lidt bedre og lidt nemmere fra den anden side af jordkloden.
Så det tror jeg er et standardsynspunkt for en virksomhed at have, og jeg kan sådan set godt ud fra et sådan snævert virksomhedssynspunkt forstå det standpunkt.
Men jeg synes bare, at vi herinde som politikere også har nogle andre hensyn at tage, og det er det, vi fra Dansk Folkepartis side forsøger med det her lovforslag.
For der vil jo stadig væk være mulighed for, hvis det blev vedtaget, at hente udenlandsk arbejdskraft – det er bare på nogle andre vilkår.
Jeg vil spørge hr. Jan E. Jørgensen, om Venstre vil være indstillet på at kigge på at lave en anden ændring, som gør, at hvis man på beløbsordningen henter en medarbejder fra den anden side af jordkloden – det kan også være lige uden for det indre marked – til Danmark for at arbejde på ens virksomhed, så skal man først kunne dokumentere, at man har forsøgt at hente arbejdskraften i Danmark.
For det er jo ikke et krav i dag.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-04-27:
Jeg kan godt forstå, at hr. Martin Henriksen spørger, for det er, som om man er vidne til, at et par hesteprangere står og snakker sammen om, hvor tallet lige skal ligge.
Når man hører hr. Dan Jørgensen, er det bare sådan, at vi tror, vi synes, vi mener nok, og det ligger sikkert der osv.
Der er ikke noget som helst belæg for det, man siger.
Man kunne jo spørge virksomhederne, om virksomhederne mener, at beløbsgrænsen på 500.000 kr. er et problem, men det gør man ikke.
Jeg kan bare ikke helt forstå, hvordan hr. Dan Jørgensen kan sige, at med en beløbsgrænse på 408.000 kr. bekæmper man social dumping, men med en beløbsgrænse på 500.000 kr. bekæmper man ikke social dumping.
Altså, social dumping kan der åbenbart være i alle løngrupper.
Altså, social dumping blandt direktører eksempelvis: Den ene direktør underbyder den anden ved at gå for lud og koldt vand for 3 mio. kr., da de ellers normalt får 4 mio. kr. Jeg synes, begrebet social dumping dækker meget, meget vidt, når vi hører Socialdemokratiet tale.
Dan Jørgensen (S), 2017-04-27:
Det er friskt forsøgt af ordføreren.
Men nej, jeg vil holde mig til min indledende tale, nemlig at vi sådan set synes, at den lovgivning, vi vedtog i fællesskab med Dansk Folkeparti sidste år, virker fornuftig, og så må vi jo evaluere, og så kan det være, at vi står her om et år igen, og så kan det være, at tingene forholder sig anderledes.
Martin Henriksen (DF), 2017-04-27:
Tak for det.
Jeg vil spørge, om ministeren ikke er bekymret for, at det kan være vanskeligt for højtuddannede danskere at komme ind på arbejdsmarkedet, hvis de underbydes af udlændinge, som kommer fra lande, hvor lønningerne kan være lavere.
For det er jo ikke et krav i den eksisterende ordning – medmindre ministeren vil være med til at gøre det til et krav – at man først skal dokumentere, at man har undersøgt, om der er mulighed for at få ansat en dansker i det pågældende job.
Det er jo ikke et krav, og derfor er der mulighed for, at man kan tage en udlænding ind fra udlandet, uden at man overhovedet har undersøgt det eller forsøgt at få en dansker til at beskæftige sig med det pågældende arbejde.
Inger Støjberg (V), 2017-04-27:
Når det handler om mennesker, der kommer og bidrager her i Danmark, altså mennesker, der kommer her for et arbejde, synes jeg, det vigtigste må være, at virksomhederne får den dygtigste og bedste arbejdskraft.
Det tror jeg ærlig talt er til gavn for os alle sammen.
På den ene side skal vi føre en meget stram og konsekvent udlændingepolitik over for de flygtninge og migranter, der kommer her, og på den anden side skal vi være et åbent land over for dem, der kan og vil, altså dem, der kommer her for et arbejde.
Det mener jeg er til gavn for danske virksomheder og dermed til gavn for os alle sammen.
Så nej, jeg deler ikke hr. Martin Henriksens bekymringer.
Martin Henriksen (DF), 2017-04-27:
Men vi har det sådan i Dansk Folkeparti, at hvis der er en dansk murer, som er ledig, og der er et arbejde til den pågældende person, så er det den danske ledige murer, der bør få det arbejde.
Så bør man ikke hente en eller anden til Danmark fra Østeuropa eller fra et andet sted på jordkloden.
Så bør det arbejde gå til den danske murer, der er ledig.
Det gælder tilsvarende for en dansker, der er universitetsuddannet.
Hvis den dansker er ledig og der er et arbejde, som passer til danskerens kvalifikationer, så skal virksomheden ansætte den dansker.
Det er ligetil.
Så nytter det ikke noget, at der er en ordning, som giver mulighed for, at man kan hente en til Danmark fra Indien eller Pakistan, eller hvor det nu kunne være, med de samme kvalifikationer, men så til en lidt lavere løn, og det ser vi jo desværre nogle eksempler på.
Mener ministeren ikke, at det er et problem?
Bør man ikke tilstræbe, at man bruger den danske arbejdskraft, også selv om det måske koster lidt mere i løn?
Inger Støjberg (V), 2017-04-27:
Det må ganske enkelt være sådan, at det er op til virksomhederne selv, hvem de ansætter.
Hvis der er en it-medarbejder, der godt nok er dansker, og som kan noget inden for it, men ikke lige præcis det, som en virksomhed står og mangler, og man kan få en inder, der kan lige præcis det, vedkommende skal kunne for at udføre arbejdet, så nytter det jo ikke noget, vi siger til virksomheden: Så skal du ansætte danskeren.
Dan Jørgensen (S), 2017-04-27:
Nu er det jo det andet forslag, vi behandler i dag, med relation til beløbsordningen, så jeg skal undlade at gentage de sådan mere principielle overvejelser omkring værdien af sådan en beløbsordning.
Jeg vil blot sige, at vi ikke kan støtte det her forslag.
Det er sådan set ikke, fordi vi ikke godt kan forstå bevæggrundene bag og endda have sympati for dem.
Vi mener blot, at 500.000 kr. lyder som et for højt beløb, og under alle omstændigheder vil vi i hvert fald afvente og vurdere, om ikke vi har fundet den rigtige balance med det lovforslag, som vi vedtog sidste år, som satte en ny, men altså lidt lavere beløbsgrænse.
Den tror vi er mere rimelig, idet den tager hensyn til, både at vi jo gerne vil tiltrække arbejdskraften, men også på den anden side gerne vil bekæmpe social dumping.
Så det er det, der hedder en venlig afvisning.
Martin Henriksen (DF), 2017-04-27:
Jeg vil gerne starte med at sige tak til hr. Dan Jørgensen for samarbejdet omkring de andre lovforslag.
Det synes jeg har været rigtig godt.
Men skulle vi ikke tage lidt mere, nu vi er i gang?
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Dan Jørgensen: Hvis nu man fra Socialdemokratiets side mener, at 500.000 kr. er lige i overkanten, så var 450.000 kr. måske et beløb, man kunne lande på?
Vi kan jo lige så godt se, om vi ikke kan møde hinanden på halvvejen.
Inger Støjberg (V), 2017-04-27:
Jeg kan sige, at i forhold til hvad der ligger inden for mulighederne for domstolene, synes jeg altid man kan diskutere det, men vi lever i en retsstat, og derfor må tingene også foregå ad den rette vej.
Jeg vil gerne sige, at jeg mener, at det ikke er foreneligt med at have et dansk statsborgerskab at være terrorist, eller hvis man er rejst til Syrien for at kæmpe, men det må nu engang være noget, domstolene dømmer.
Og som beslutningsforslaget ligger her, kommer vi i hvert fald ikke til at støtte det, men man kan jo altid diskutere, om man kan præcisere tingene, så det er lettere at fratage dansk statsborgerskab.
Men altså, vi har nogle principper, og dem skal vi leve op til, og jeg vil gætte på, at når dagen er omme, vil Dansk Folkeparti og hr. Martin Henriksen også tænke: Det er måske udmærket at leve i en retsstat.
Det er jo sådan set alt det, vi normalt kæmper for.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-04-27:
Hvis jeg skal svare ærligt på det, og det skal man jo fra Folketingets talerstol, vil jeg sige, at så er jeg faktisk en lille smule i tvivl om, hvordan vi bedst griber det an.
Det er åbenlyst, at regeringens advisoryboard er på trapperne med noget meget snart, og det bør være helt oplagt, at vi venter og ser de anbefalinger.
Jeg hører ministeren sige, de kommer før sommerferien, så det er jo om ikke nu, så i hvert fald inden for en måneds tid.
Så dem mener jeg vi alle sammen bør være enige om at vi skal vente på.
Og så må vi jo tage de forslag, der ligger, og så i øvrigt forholde os til, hvornår EU kan barsle med en samlet plan.
Uanset hvordan vi lander på det spørgsmål, vil jeg gerne slå fast, at jeg synes, det er meget vigtigt, at Danmark og regeringen i forhold til EU presser på for, at det her bliver ambitiøst, sådan at det, der måtte komme fra EU på et givet tidspunkt, ligger et sted, sådan at vi reelt og konkret får taget ved de her problemstillinger.
Martin Henriksen (DF), 2017-04-27:
Jo, det er udmærket at leve i en retsstat – nogle gange kan man godt blive lidt i tvivl om, om vi gør det, når man ser på, hvad der tillades udeomkring i samfundet, men det er nok en lidt anden diskussion.
Men jeg vil nu stadig væk mene, at Folketinget godt, hvis man fremsætter et lovforslag, fordi man ønsker at tage statsborgerskabet fra x og y, som har fået tildelt det på et tidspunkt, kan gøre det – jeg mener sagtens, det kan ligge inden for grundloven.
Men det kan man jo diskutere.
Men skal jeg forstå det, som ministeren siger, sådan, at regeringen ikke kan støtte det her beslutningsforslag – det er jeg med på – men at regeringen vil være indstillet på at diskutere andre modeller, som vil gøre det nemmere at fratage dansk statsborgerskab eksempelvis fra personer, som vi ved har været nede at associere sig med, på forskellig vis arbejde sammen med Islamisk Stat?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-04-27:
Hvis vi skal helt i mål med hensyn til plastic, skal vi i gang med at tænke reel cirkulær økonomi, og det har noget at gøre med, at det ikke skal med i produktet, eller at vi får produktudviklet, så det i hvert fald ikke er fra fossile brændstoffer, at plastenzymet bliver udtaget.
Men som sagt vil jeg bare sige tak til Dansk Folkeparti for den positive stemning i forhold til forslaget.
Jeg håber som sagt, at vi kan nå frem til en fælles beretning måske til september, så vi har tid til at stille spørgsmål hen over sommeren og måske komme godt omkring det her emne.
Det tror jeg vil være nyttigt, og jeg tror også, at danskerne vil sætte pris på det.
Pia Adelsteen (DF), 2017-04-27:
Og jeg er fuldstændig enig.
Jeg synes, det ville være godt om ikke andet at få lavet en national handlingsplan, sådan at vi i hvert fald gør noget her.
Som jeg nævnte til at starte med, synes jeg måske, at forslaget er meget omfattende.
Det er ikke, fordi jeg ikke forstår det, for der er mange problemer omkring plastaffald, men jeg synes, man skal starte hjemmefra og så arbejde sig udad.
Det vil være en god ting.
Christian Poll (ALT), 2017-04-27:
Det glæder mig, at ordføreren nævner bildæk, for det er jo et af de problemer, som vi har opdaget fylder mere i den her problematik om mikroplastaffald, end vi troede fra starten.
Det viser jo netop, at der er behov for at blive klogere, og jeg hører også ordføreren sige, at vi virkelig har behov for at blive klogere.
Derfor vil jeg også bare glæde mig over, at ordføreren interesserer sig for området, og høre, om det kunne være noget, der kunne have så stor betydning, at man vil presse på for at få lidt ekstra midler på finansloven til f.eks. at blive klogere på problematikken om bildæk og måske lave et decideret kompetencecenter for plastaffald, når nu problemet er så voldsomt, som det lader til at være.
Pia Adelsteen (DF), 2017-04-27:
Det er meget sjældent, at jeg på finansområdet går ind og siger, at jeg vil gøre noget.
Så er det sagt.
Ja, vi har bestemt behov for at blive klogere.
Hvordan vi skal blive klogere, ved jeg ikke, men jeg synes, at det, vi har størst behov for her, faktisk er at få samlet plastikken op.
Det er jo egentlig rimelig simpelt: Danskere, lad nu være med at smide plastaffald eller plastposer rundtomkring; lad være.
Vi kan bruge det, og vi vil gerne bruge det.
Christian Poll (ALT), 2017-04-27:
Lige på det punkt er jeg måske ikke enig.
For hvad angår det affald, vi kan se, har undersøgelser vist, at det især er nogle lande i Asien, der skaber de store problemer for havmiljøet.
Så kan vi selvfølgelig godt hjælpe med at rydde op derude.
Men jeg hører det sådan, at ordføreren er positiv og synes, at det er en vigtig debat, og det glæder jeg mig over.
Tak for det.
Pia Adelsteen (DF), 2017-04-27:
Det er jeg slet ikke uenig i.
Det er jo også rigtigt, at den største mængde affald selvfølgelig ligger andre steder.
Men jeg synes, det er svært at gå ind og fortælle folk, hvad de skal gøre i Indien eller andre steder.
Vi kan lave nok så mange konventioner og nok så mange aftaler, men helt nede på det praktiske plan synes jeg personligt det er meget svært at gå ud og diktere, hvad en inder skal gøre, eller hvad en kineser skal gøre, eller hvem det nu måtte være.
Så derfor synes jeg, man skal starte hos sig selv, og så kan man stille og roligt brede det ud.
Ida Auken (RV), 2017-04-27:
Det var bare et spørgsmål til fru Pia Adelsteen.
Dansk Folkeparti plejer jo at være meget optaget af viden og af, at vi ved, hvad vi laver, før vi går ud og sætter alt muligt i gang, så synes Dansk Folkeparti, som vi andre gør, at der i sådan en handlingsplan skal være et overvågningsprogram, hvor man faktisk får en idé om, hvordan det ser ud på det her område?