runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-01-11:
Tak for det.
Altså, sundhedsmyndighedernes anbefaling er mig bekendt jo den samme, som den hele tiden har været.
Den førte så til det resultat, der var historisk.
Der bliver brug for, at regeringen relativt snart får en regeringsposition i den her sag, og antydningsvis – det lå jo også i spørgsmålet før fra medspørgeren om domstolsafgørelse – kan man sige, at der kan være mange elementer, som det kan give mening lige at få samlet op på: sundhedssituationen, retspraksis, andre landes håndtering af de her spørgsmål, hvilket heller ikke står stille, historiske sikkerhedsvurderinger, der eventuelt kan opdateres.
Så der kan være meget, der med fordel lige kan samles op, inden man træffer en endelig beslutning, som jo så, teoretisk, kan falde ud på flere forskellige måder: enten at den nye regering samlet indtager den samme position, som den tidligere regering gjorde, eller at den nye regering samlet set indtager en anden position, end den tidligere regering gjorde.
Peter Hummelgaard (S), 2023-01-11:
Mange tak for ordet, og også tak til spørgeren for spørgsmålet.
Jeg vil gerne indledningsvis understrege, at det er regeringens klare opfattelse, at vi har behov for stærke efterretningstjenester, som der kan være tillid til, og som også har de rette rammer til at udføre deres arbejde.
En grundlæggende betingelse for at have effektive efterretningstjenester, som kan beskytte samfundet og det åbne demokrati, er, at ikke alt kan lægges åbent frem.
Der er derfor også meget snævre rammer for, hvad der både konkret og generelt kan siges offentligt om efterretningstjenesternes arbejdsmetoder og sager på deres område.
Samtidig skal der i et demokrati som det danske naturligvis føres tilstrækkeligt tilsyn og tilstrækkelig kontrol med vores efterretningstjenester, herunder parlamentarisk kontrol.
Og helt generelt er det sådan, at rammerne for efterretningstjenesternes arbejde er fastsat i henholdsvis PET-loven og FE-loven, der også indeholder bestemmelser om Tilsynet med Efterretningstjenesterne.
Herudover har Folketinget som bekendt nedsat et udvalg vedrørende efterretningstjenesterne, populært kaldet Kontroludvalget, som har til formål at have indseende med efterretningstjenesternes arbejde.
Det er fortroligt, hvad der drøftes i udvalget.
Det er nu engang de spilleregler, som Folketinget har vedtaget med henblik på at balancere hensynet til den fornødne kontrol med efterretningstjenesterne og hensynet til hemmeligholdelse af tjenesternes arbejde.
Jeg kan derfor heller ikke hverken be- eller afkræfte de oplysninger, som har været fremme i medierne om den pågældende sag, som spørgeren henviser til, og jeg må i stedet henvise til den fælles udtalelse om efterretningstjenesternes kildearbejde, som PET og FE offentliggjorde den 22. december sidste år.
Sager på efterretningstjenesternes område kan naturligvis give anledning til stor offentlig interesse, og når efterretningstjenesterne, justitsministeren og forsvarsministeren kun i meget begrænset omfang kan kommentere på sådanne sager, kan der jo selvfølgelig også i den offentlige debat opstå et tomrum i forhold til fakta – et tomrum, som kan munde ud i kritik og spekulationer.
Og der kan være forhold, der set udefra kan se underlige ud.
Men det er nu engang en præmis for efterretningstjenesternes arbejde.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-01-11:
Tak for det.
Nu kan spørgeren jo ikke have nogen dybere indsigt i, præcis hvad vi har forhandlet om, og hvordan vi har drøftet også de her spørgsmål.
Jeg kan bare sige – og det bliver repetitivt – at den position, jeg har haft, som jo har forekommet mig at være lige så klar som Enhedslistens, grundlæggende er en position, som mit parti fortsat har, og for nærværende har de to andre partier, der indgår i regeringen, også deres positioner.
Men der er ikke truffet nogen endelig beslutning om en samlet regeringsposition i denne sag.
Det vil der blive på et tidspunkt, og jeg tilbyder også gerne at være i dialog med Enhedslisten og andre partier i Folketinget, som også historisk har været inde over de beslutninger, der førte til, at nogle børn kom hjem.
Peter Hummelgaard (S), 2023-01-11:
Jamen jeg kan, som spørgeren jo korrekt refererer, gentage, at regeringen ikke har fundet anledning til at nedsætte en undersøgelseskommission i forhold til de mediehistorier, der har været fremme, om den her sag.
Det er regeringens opfattelse, at det her spørgsmål om efterretningstjenesternes eventuelle nærmere ageren i den omtalte sag bør behandles inden for de rammer, der i lovgivningen er fastsat for indsigt, tilsyn og kontrol.
Peder Hvelplund (EL), 2023-01-11:
Men det gør jo netop noget ved tilliden, når der bliver rejst en betydelig tvivl om, hvorvidt det her er foregået inden for lovens rammer.
Det bør da give anledning til, at man så også siger, at det her skal vi have undersøgt.
Og mens justitsministeren siger, at PET og FE ikke kan oplyse om det samarbejde, der foregår, har DR jo tidligere afsløret, at det har PET netop gjort tidligere.
Altså, det er en sag tilbage fra 2013, som handlede om narkotikasalg og våbenbesiddelse, hvor PET netop er inde og lave en skriftlig erklæring på, at der har været et samarbejde.
Så det er jo ikke, fordi det ikke kan lade sig gøre, og vi taler altså her om en borger, som muligvis sidder fængslet på et urigtigt grundlag, altså et muligt justitsmord.
Det bør da give anledning til, at man får det her undersøgt med de respektive hensyn, der er, til, at efterretningstjenesterne selvfølgelig skal kunne fungere.
Peter Hummelgaard (S), 2023-01-11:
Herudover har Folketinget som bekendt besluttet – og det ved jeg er spørgeren bekendt – at sager, der vedrører efterretningstjenesternes arbejde, hører til i Kontroludvalget, hvor der også er særlige rammer, bl.a. i forhold til fortrolighed.
Endelig vil jeg mere generelt – også i forhold til den logik, der synes at præge debatten – gentage noget af det, som efterretningstjenesterne tidligere har oplyst i deres udtalelse den 22. december, nemlig at efterretningstjenesterne ligesom alle andre danske myndigheder skal agere inden for lovens rammer, ligesom det jo helt generelt også er sådan, at de almindelige strafferetlige regler også finder anvendelse for personer, som fungerer eller har fungeret som kilder for efterretningstjenesterne.
Peder Hvelplund (EL), 2023-01-11:
Tak for svaret.
Jeg synes bare, det er vigtigt at understrege det helt fundamentale i den her sag, for det handler jo om, at hvis der er tale om personer, som sidder fængslet på et urigtigt grundlag, altså et justitsmord, så er der selvfølgelig en forpligtigelse til at forhindre det.
Hvis vi lige skal rekapitulere, udtalte justitsministeren efter regeringsdannelsen, at regeringen ikke havde fundet anledning til at igangsætte en undersøgelse.
Og hvis vi bare lige ser på, hvad der er sket i forløbet, så ved vi – ved vi – at der har været forhandlinger mellem PET og FE og Samsams advokat omkring de betingelser, hvorunder han sidder fængslet, og baggrunden for det.
Formentlig har det også betydet, at Samsam er blevet tilbudt et kontantbeløb i fængslet.
Vi ved også, at tidligere minister hr. Claus Hjort Frederiksen har sagt, at der foregik et abekastningsspil mellem FE og PET.
Og vi ved også, at der har været rejst alvorlige anklager mod Samsam – alvorlige anklager, altså § 114 – som ikke er blevet efterforsket, men som bare er blevet skrinlagt.
Vi ved også, at konsekvenserne af det her er, at der er betydelige indikationer på, at der har været et samarbejde mellem PET eller FE og Samsam.
Billedlig talt vælter skeletterne ud af skabet, og de fortsætter med at gøre det.
Og konsekvenserne af det er jo temmelig alvorlige.
Altså, vi taler om en borger, som muligvis sidder fængslet på nu efterhånden femte år på et muligt urigtigt grundlag, altså et justitsmord.
Mener justitsministeren og regeringen, og er det regeringens holdning, at de her indikationer betyder, at der ikke er anledning til at få undersøgt den her sag?
Jeg kan jo ikke drage konklusionerne.
Jeg ved ikke, hvad der er sket.
Men jeg ved, at konsekvenserne ved, at vi ikke undersøger det, er temmelig dramatiske.
Så er det regeringens holdning, at der ikke er anledning til at få det her undersøgt?
Mai Villadsen (EL), 2023-01-11:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvad vil ministeren gøre for at få de danske børn hjem fra Syrien?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-01-11:
Tak for spørgsmålet.
Altså, med ærlighed kommer man længst, og derfor vil jeg bare sige, at vi jo har dannet en ny regering, og at vi har forhandlet et ret fyldestgørende regeringsgrundlag, men vi har ikke forholdt os til alle spørgsmål, og det betyder, at spørgsmålet om de tilbageværende danske børn i al Roj-lejren i det nordøstlige Syrien er et af de spørgsmål, som regeringen fortsat mangler at sætte to streger under.
Jeg kan så sige, at jeg grundlæggende har den samme holdning, som jeg hele tiden har givet udtryk for.
Jeg må så også ærligt sige, at jeg fornemmer, at de to andre partier i regeringen fortsat også har de samme holdninger, som de tidligere har givet udtryk for.
Og nu er situationen jo den, at det parti, jeg repræsenterer, indgår i en regering med to andre partier, som skal have fundet en regeringsposition også i denne sag.
Mai Villadsen (EL), 2023-01-11:
Tak til ministeren for det meget ærlige og åbne svar.
Jeg havde også forventet det samme.
Derfor forstår jeg heller ikke, hvorfor Moderaterne ikke har vægtet det højere i de forhandlinger, der har været om at danne en ny regering.
Ministeren har jo selv sagt, at de her børn har krav på at komme hjem, og at det er et spørgsmål om, hvor langt vi trækker pinen ud, og at det er forfærdeligt for dem, at den bliver trukket så langt ud.
Og qua det, at I har været med til som parti at danne den her regering, uden at der er truffet afgørelse i den her sag, så bliver pinen trukket længere ud for de her børn.
Så hvorfor har Moderaterne, selv om man har den her position, tilladt en regering at blive dannet, uden at man har besluttet sig i den her sag?
Rosa Lund (EL), 2023-01-11:
Tak for det.
Jeg vil egentlig bare følge op, for justitsministeren ved jo lige såvel som jeg og alle andre, at tilliden til et retssamfund er afgørende for, at det kan fungere.
Så derfor vil jeg gerne vide: Hvad er argumentet for, at man ikke vil undersøge det?
Thomas Danielsen (V), 2023-01-11:
Jeg skal som minister ikke blande mig i, hvad ordføreren vender tilbage til Randers og fortæller, eller forholde mig til, hvad kandidater er gået til valg på.
Men jeg kan da oplyse, at det er meget almindeligt, at lokale kandidater går til valg på lokale projekter.
Det er også helt normalt, at man lobbyer for dem over for ministeren, og så er det mest normalt, at man løfter det ind i det lukkede forhandlingsrum i forligskredsen.
Det er der, man kan forhandle sig til et resultat.
Det er ikke ved en åben debat som her i salen.
Lars Aagaard (M), 2023-01-11:
For mig er kommunerne absolut en medspiller.
Jeg kan slet ikke se, at vi kan nå klimamålene, uden at vi gør det til en holdsport, og naturligvis spiller kommunerne en nøglerolle.
Udbygningen af solenergi kan i dag ske uden nogen former for statstilskud.
Det er jo en lykkelig situation, vi er i.
Så lige så meget som jeg holder af grøn omstilling, holder jeg også af, at det er en omkostningseffektiv strategi, vi forfølger.
Og så glæder jeg mig til i den folketingssamling, vi går i gang med nu, at vi skal forhandle lovforslag om bl.a. direkte linjer og borgerenergifællesskaber.
Også det forventer jeg vil kunne gøre det helt klart for kommunerne, hvad det er for nogle spilleregler, de har – spilleregler, der er parallelle med dem, som andre virksomheder agerer under.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-01-11:
Næsten alle kommuner har vedtaget en klimaplan.
Varmeforsyningen er en væsentlig del, men solceller til at dække kommunens eget elforbrug er også en naturlig del af bestræbelserne på at reducere CO 2 -udslippet for at gennemføre kommunens klimaplaner.
Jeg synes, det er godt, at ministeren er åben over for at have dialogen med kommunerne på dette punkt.
Men det er jo lidt spøjst at skulle gøre det op her, at der måske her er noget, der påvirker statskassen med 300 mio. kr. om året.
Vi er jo også i gang med at udfase gas, hvilket sådan set efterlader et langt større tab i statskassen, og det gør man jo med åbne øjne i bestræbelsen på at udfase de fossile brændsler og blive uafhængig af Putins gas.
Solcellestrøm er ikke en kerneopgave i kommunerne, men det er jo naturligt, at kommunens elbiler lades op via egne solceller, at lyset på skolen kommer fra skolens eget tag, at store varmepumper i varmeforsyningen drives af kommunens egne solceller.
Jeg synes, det er en klimarigtig selvforsyning, der er tale om.
Vi står over for at skulle finde løsninger, som kan firedoble vedvarende energi-produktionen på land.
I den aftale nævnes det, at solcellestrømmen skal tidobles frem mod 2030.
Det kan jo gøres på mange måder.
Der skal holdes et udbud for solceller på tage og arealer i byerne.
Energistyrelsen vurderer et potentiale af 5 GW på store tagflader.
Enhedslisten har fået vedtaget B 160 fra sidste år, som pålægger regeringen, den daværende regering, at lave en solcellestrategi, og i den strategi er kommunernes tagflader og muligheder også en del af det.
Kommunerne efterspørger i det fælles brev: Hjælp os med at nedbryde barrierer og unødvendigt bureaukrati ved at lave den nødvendige lovgivning, der er enkel og logisk.
Det er sådan set oplægget.
Kan ministeren ikke se, at kommunerne skal være medspillere i den grønne omstilling og ikke være en modstander for os?
Lars Aagaard (M), 2023-01-11:
Jeg vil gerne takke for spørgsmålet, ligesom jeg også gerne vil takke landets borgmestre for deres henvendelse.
Kommunernes rolle i den grønne omstilling er vigtig, og som minister er jeg glad for at mærke kommunernes engagement lige såvel som spørgerens i sagen.
Kommunerne kan som alle andre opsætte solcelleanlæg på deres bygninger.
På den måde kan de opnå tarifbesparelser og potentielt også besparelser på elprisen, og som en bred kreds af partier, inklusive spørgerens, stadfæstede i 2020, så skal det ske, ved at kommunerne udskiller aktiviteten i et adskilt selskab.
Vi er samtidig i en situation, hvor bagtæppet for kommunernes henvendelse er, at solenergi i dag kan bygges i større anlæg uden tilskud.
Derfor er en afgiftsdrevet udbygning ikke hensigtsmæssig, og jeg kan oplyse, at det skønnes, at ophævelsen af kravet om selskabsudskillelse og dermed adgang til at undgå elafgiftbetaling for kommunernes eget forbrug vil koste samfundet og dermed skatteborgerne i omegnen af 300 mio. kr. årligt.
Jeg forstår, at kommunerne finder reglerne om selskabsudskillelse bureaukratiske.
Med de gældende regler kan kommunerne reducere de administrative byrder ved at lade ét selskab administrere alle anlæg, og der er i øvrigt intet til hinder for, at solcelleanlæg installeres og drives af allerede eksisterende selskaber ejet af kommunen.
Hvis kommunerne har konkrete forslag til, hvordan selskabsudskillelsen kan gøres mindre bureaukratisk, hører jeg det meget, meget gerne i den videre dialog med KL.
Afslutningsvis: Reglerne er der af en grund – for gennemsigtighed, for effektivitet i den grønne omstilling, for samfundsøkonomien og for at adskille kommunernes kerneopgaver og forsyningsvirksomhed af mere kommerciel karakter.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-01-11:
Der er 99 borgmestre, som den 16. december 2022 har skrevet til samtlige folketingsmedlemmer med en opfordring til at ændre på vilkårene for solceller på kommunale tage, således at bureaukrati reduceres og de økonomiske vilkår ændres, for at fremme et potentiale med opsætning af 1 GW solceller på kommunale tage som et effektivt redskab i kommunernes grønne omstilling.
Vil ministeren tage initiativ til at imødekomme de mange borgmestres opfordring herom?
Thomas Danielsen (V), 2023-01-11:
Jamen jeg er nok mest overrasket over, at ordføreren kan være overrasket over, at regeringen og jeg som transportminister forholder os loyalt til det, som vi i aftalekredsen, altså forligskredsen bag infrastrukturplanen for 2035, har aftalt.
Hvis jeg ikke gjorde det, tror jeg, der ville være en lang række spørgere bag ordføreren, som ville stille spørgsmål til ministeren.
Nick Zimmermann (DF), 2023-01-11:
Jeg må i hvert fald bare sige, at jeg finder det meget overraskende, at det er ministerens holdning og regeringens holdning, når vi har Randersbro, hvor der altså kører flere biler end på Storebæltsbroen, at det stadig væk skal være en kommunal opgave at løse trængselsproblemerne.
Der må jeg godt nok sige, at jeg virkelig havde håbet, at ministeren ville være noget mere tilbøjelig til at sige, at der da selvfølgelig kan findes en løsning.
Det ville ministeren jo nok også være parat til, hvis det var andre steder, hvor de her trængselsproblemer var så alvorlige, som de er i Randers by.
Peter Kofod (DF), 2023-01-11:
Tak for det, formand.
Nick Zimmermann (DF), 2023-01-11:
Jeg finder det fortsat meget rystende, at ministeren siger, at de ting, der bliver sagt i en valgkamp, skal man ikke nødvendigvis kunne regne med efterfølgende.
Det synes jeg i hvert fald er, må jeg sige, noget overraskende, eftersom der jo er blevet turneret gentagne gange med budskabet om, at det var fuldstændig sikkert, at en stemme på Venstre var en stemme på en statslig finansiering af en forbindelse over Randers Fjord.
Så jeg må spørge ministeren, om han er enig i, at jeg skal vende tilbage til Randers og fortælle, at det kan vi ikke regne med.
Thomas Danielsen (V), 2023-01-11:
Ministeren oplyser naturligvis loyalt, hvad forligskredsen har besluttet, altså den forligskreds, som ordføreren er en del af, medmindre Dansk Folkeparti beslutter, at de ikke skal være en del af forligskredsen.
Jeg refererer naturligvis loyalt til, hvad der er enighed om i forligskredsen, og det er, indtil andet er besluttet, at det er en kommunal opgave, og at Randersbroen ikke er en del af infrastrukturplanen frem mod 2035.
Tak for spørgsmålet.
Indledningsvis vil jeg igen gerne påpege, at mit svar omhandler den såkaldte klimabro, som er den løsning, som Randers Byråd har besluttet at arbejde videre med.
Som jeg også nævnte i min besvarelse under det tidligere spørgsmål, er udbygningen af den kommunale vejkapacitet i Randers by en kommunal opgave, og derved er finansieringen som udgangspunkt også en kommunal opgave.
I regi af »Infrastrukturplan 2035« er der truffet en politisk beslutning om at afhjælpe trængselsproblemerne langs E45 ved Randers.
Der er således truffet politisk beslutning om at ombygge tre tilslutningsanlæg ved Randers til en skønnet anlægsudgift på cirka 230 mio. kr.
Ombygningen af tilslutningsanlæggene vil forøge kapaciteten og forventeligt få trafikken til at glide bedre.
Tilslutningsanlæggene ombygges på en sådan måde, at de er klargjort til en eventuel fremtidig udbygning af motorvejen, og i infrastrukturplanen, som Dansk Folkeparti jo er en del af, fremgår det også, at der i forligskredsen er enighed om, at etapen fra Aarhus Nord til Randers Nord kan prioriteres som led i en kommende infrastrukturplan efter 2035.
Nick Zimmermann (DF), 2023-01-11:
Tak for det.
Hvordan agter ministeren at medvirke til at afhjælpe trængselsproblemerne i Randers by, og anerkender ministeren, at problemerne er affødt af statens manglende lyst til at investere i en bedre infrastruktur omkring Randers?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-01-11:
Det er jo meget fint, at kommunerne er en eller anden form for medspiller.
Men er vi ikke i en situation, hvor man, hvis man opstiller solcelleanlæg i en kommune for at dække sit eget elforbrug, står dårligere, end hvis erhvervslivet opstiller solceller på egne arealer til at dække en del af sit elforbrug?
Jeg synes jo, at vi gerne skal frem til at ligestille kommunerne.
Er ministeren ikke enig i, at vi ikke skal stille kommunerne dårligere end erhvervslivet?
Lars Aagaard (M), 2023-01-11:
De nuværende regler giver kommunerne en ramme, der gør, at deres investeringer også er samfundsøkonomisk effektive.
Og det agter regeringen at fastholde.
Jeg takker spørgeren, også for spørgerens engagement.
Og så vil jeg tillade mig at gentage mig selv.
Vi skal kende udfordringens størrelse, og når vi kender den, diskuterer vi virkemidler, og det kommer til at ske til april.
Signe Munk (SF), 2023-01-11:
Jeg må indrømme, at den tilbageholdenhed, der bliver udvist her fra klimaministerens side, bekymrer mig.
For virkeligheden er den, at vi kan tage et givent værktøj – om det er ladestandere eller det er lavbundsjorde – og skrue op og ned.
Men allerede nu at få en diskussion om, hvad det er for nogle klimapolitiske virkemidler, der skal bruges til at komme i mål, burde være på sin plads – i stedet for at skyde opgaven og have den foran sig.
Jeg bliver nødt til at minde ministeren om, at der er kort tid til det.
Lars Aagaard (M), 2023-01-11:
Min grundlæggende tilgang er, at når vi kender udfordringens størrelse, diskuterer vi de nødvendige virkemidler.
Signe Munk (SF), 2023-01-11:
CONCITO anerkender også, at der er noget, der trækker den anden vej.
Der er nok flere danskere, der har skiftet gasfyret ud, end vi lige forventede.
Men pointen er jo netop, at der er en enorm usikkerhed om vejen til 2025-målet, og må jeg minde om, at vi nu er i 2023?
Når ministeren er optaget af at komme i mål, bliver jeg bare nødt til at høre: Er der slet ingen overvejelser over, hvad det er for nogle klimapolitiske virkemidler, der skal i spil?
Er det mindre udledning fra bilerne, eller er det flere lavbundsjorde, der bliver taget ud af landbruget?
Lars Aagaard (M), 2023-01-11:
Min og regeringens tilgang er, at vi har sat et mål.
Vi har sagt, at vi vil leve op til 2025-målet.
Det skal vi selvfølgelig gøre, det står i regeringsgrundlaget.
Og så skal vi have klimafremskrivningen; den fortæller os, hvor stor mankoen er.
Som jeg sagde i min indledende tale, er der noget, der kan trække den ene vej, og noget, der trækker den anden vej.
Vi skal have det fulde billede, og når vi kender udfordringens størrelse, skal vi snakke virkemidler.
Generelt er jeg ikke stor tilhænger af at snakke om målsætninger, før vi kender virkemidlerne.
Så de to ting skal køre i en samlet proces.
Og som nævnt kommer det til at ske til april.
Signe Munk (SF), 2023-01-11:
Den første klimaeksamen, som den her regering står over for, er 2025-målet.
Det er en regering, som har sagt med klimaministeren i spidsen for klimaområdet, at det er en ambitiøs regering på klimaområdet.
Nu er det sådan, at der kun er én valuta, der tæller i klimapolitikken, og det er CO 2 -reduktioner.
Ord kan vi ikke bruge til meget; handling er vejen frem.
I forhold til 2025-målet vurderede den tidligere regering i deres klimaprogram – jeg står med det her – som ikke er ganske gammelt, at der var en manko på 0,4 mio. t til det lave spænd i 2025-målet, altså lige præcis det, man skal kravle over.
Som ministeren refererer til, kom der en rapport fra CONCITO, den grønne tænketank, for nylig, som tegner et mere dystert billede: Det vil kræve 1,1 mio. t i reduktioner at nå det lave spænd.
Klimarådet har også sat spørgsmålstegn ved, om de vurderinger, der er for vejen til 2025-målet, nu også holder.
Kommer der til at være reduktioner fra den affaldsaftale, der skal bringe forbrændingskapaciteten ned?
Derfor mener jeg, at det er helt på sin plads allerede nu at spørge ind til, hvad det er for nogle overvejelser, klimaministeren har gjort sig, for at vi kan komme i mål med 2025-målet.
Værktøjskassen er ikke så stor, som den er, når vi kigger på 2030-målet.
Så hvad agter ministeren at gøre for at klare den her første klimaeksamen, som er 2025-målet?