runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-11-16:
Hvis man går lidt tilbage i tiden, vil man jo huske, at vi havde store politiske diskussioner her i Danmark omkring de vilkår, der gjorde sig gældende for fortsat at udvinde råstoffer i Nordsøen, både i henseende til olie og gas.
Derfor var det jo bydende nødvendigt, at vi lavede en fremtidssikret aftale, altså en model, som kunne tilgodese både lønmodtagerne – dem, der arbejder derude – og så sandelig også arbejdsgiverne.
Derfor indgik Dansk Folkeparti i den flertalsaftale, der blev indgået i marts måned 2017, omkring en ændret tilgang til, hvordan der skal laves beskatning osv. af de forekomster, der er, med henblik på at sikre de fremtidige investeringer og de fremtidige arbejdspladser.
Man skal jo så sandelig også kunne finansiere det – for det er jo noget, der følger med, når man laver et initiativ, som fremmer beskæftigelsen og sikrer den – og der er vi så gunstigt stillet i øjeblikket, at der faktisk tjenes penge i Eksport Kredit Fonden som følge af de investeringer, der har været via det statslige engagement.
Der har man også i dag mulighed at lave enkelte udbyttebetalinger, men det er mere omstændeligt end det, som der lægges op til med lovforslaget her, hvor vi får en formel udbyttepolitik ind i lovgivningen.
Da vi jo som sagt er et af forligspartierne bag Nordsøaftalen, kan vi selvfølgelig også støtte det fremsatte lovforslag.
Pelle Dragsted (EL), 2017-11-16:
Men der skal foretages en hemmelig afstemning blandt medlemmerne.
Det skal aftales blandt arbejdstagernes organisationer og lønmodtagernes organisationer.
Men jeg kan faktisk ikke huske, hvordan det endte – om det var sådan, at den enkelte medarbejder stadig kunne fravælge det, eller, hvis det var blevet kollektivt besluttet, om man så, om jeg så må sige, var tvunget til at få udbetalt en del af lønnen, hvis man var på arbejdspladsen.
Men det kan være, at – borgmesteren skulle jeg til at sige, det er kommunalvalgstider – ministeren kan opklare det.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-11-16:
Jeg har ikke nogen data for det, men jeg vil meget gerne finde det frem til et eventuelt spørgsmål i udvalget.
Altså, man kan jo ikke blive presset ned i løn mod at få et andet afkast senere.
Jeg har ikke nogen data for det, men jeg vil gerne prøve at undersøge det til et eventuelt udvalgsspørgsmål.
Pelle Dragsted (EL), 2017-11-16:
I forbindelse med evalueringen af det her, som jo er årsagen til, at man vil gøre den her ordning permanent, har jeg ikke umiddelbart kunnet finde oplysninger om forrentninger af den investerede kapital.
Har ministeren oplysninger om, hvad afkastet har været for medarbejderne i den pågældende periode af den del af deres løn, der ikke er blevet udbetalt, men i stedet investeret – eller andre af den type økonomiske overblik over, hvad der egentlig er i det her for medarbejderne?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-11-16:
Tak, og tak for de generelt positive bemærkninger.
Forslaget handler jo om, at vi vil gøre forsøgsordningen om medarbejderinvesteringsselskaber permanent.
Tilbage i 2014 indførte den daværende SR-regering sammen med DF, V, LA og K en 3-årig forsøgsordning om medarbejderinvesteringsselskaber som led i aftalen »Vækstplan for Fødevarer«.
Formålet har været at give medarbejdere mulighed for at indskyde lønmidler i den virksomhed, de er ansat i.
Det er prisværdigt, godt og positivt.
De indskudte midler skulle anvendes til en modernisering og en udvikling af virksomheden for at sikre vækst og arbejdspladser.
Siden ordningen blev vedtaget, er der etableret ét medarbejderinvesteringsselskab, som er Danish Crowns afdeling i Rønne.
Det følger direkte af loven om medarbejderinvesteringsselskaber, at loven skal evalueres senest 3 år efter ikrafttræden for at undersøge, om der er opnået den ønskede effekt i form af øgede investeringer i de virksomheder, som medarbejderinvesteringsselskaberne skal virke for.
Derfor har Erhvervsstyrelsen i forsommeren foretaget en evaluering af loven.
Hovedkonklusionen er, at det etablerede medarbejderinvesteringsselskab har haft den ønskede effekt i form af at bevare nye investeringer i selskabet.
Endvidere kan det ikke udelukkes, at der på et senere tidspunkt kan opstå behov for at etablere flere medarbejderinvesteringsselskaber.
Derfor ønsker vi i regeringen at beholde muligheden for at etablere medarbejderinvesteringsselskaber i Danmark.
Høringen af lovforslaget har også vist, at der blandt interessenterne er bred enighed om, at ordningen bør gøres permanent.
Med de ord ser jeg frem til en konstruktiv drøftelse af lovforslaget i udvalget.
Pelle Dragsted (EL), 2017-11-16:
Det her er en udløber af hele det farceagtige forløb omkring Nordsøen, som jo går tilbage til den aftale, som blev indgået i 2003, som af mange økonomer er blevet kaldt en bananstat værdig, hvor man altså gav virksomhederne ude i Nordsøen nogle ekstremt favorable skattevilkår.
Det takkede de så for ved at lade være med at renovere deres udstyr derude, og da det så var ved at være kørt i sænk, gik man tilbage til samme forligskreds og sagde: Hvis vi ikke får en yderligere skattelettelse, så lægger vi den danske Nordsø brak.
Og vupti, efter lidt revolverdiplomati leverede ordførerens parti og resten af forligskredsen altså yderligere skatterabatter til de her selskaber.
Det viste sig så senere hen, at hele formålet med manøvren var, at Mærsk skulle ud af sin Nordsøforretning og have et højere afkast.
Det var jo et bizart forløb.
Hvordan har ordføreren det egentlig med, at det viste sig – det vidste man jo ikke, dengang man forhandlede – at hele den her manøvre, som nu altså koster penge, som vi skal tage fra Eksport Kredit Fonden, var at sikre en højere salgspris til Mærsk, og at vi nu har den danske nordsøolie i endnu højere grad på udenlandske olieselskabers hænder?
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-11-16:
Og jo, der er behov for flere penge, mere kapital til iværksættere, til vækstvirksomheder.
Det er jo netop derfor, at regeringen og Dansk Folkeparti og Radikale i søndags lavede en aftale om erhvervs- og iværksætterinitiativer, som giver bedre mulighed for at tilvejebringe kapital: en aktiesparekonto, et investerfradrag og en lang række andre initiativer, som har til formål at sikre flere investeringer og sikre, at danskere med en privat pensionsopsparing får mulighed for at investere i unoterede aktier.
Vi fører en politik, der har til formål at sikre flere investeringer.
Det er sådan set i al beskedenhed det, det går ud på.
Her i det konkrete tilfælde siger vi, at der er et overskud, der genereres, og de penge kan staten tage ind, men vi sørger for, at mængden af risikovillig kapital i Danmark stiger.
Pelle Dragsted (EL), 2017-11-16:
Jeg tror, man skal passe på med at snakke om at fremtidssikre noget som helst, når vi snakker om fossil energi.
Der er vist ikke meget fremtid i det.
Men bare lige for at holde fast i temaet: Det er da lidt pudsigt, at vi har en debat om erhvervsklimaet herhjemme, som i meget høj grad handler om adgang til kapital for vores vækstvirksomheder.
Det kan da godt være, at man kan opretholde den samme grad af aktivitet i Vækstfonden, men hvis der er det behov for kapital, som ordføreren så ofte har talt om, er det så ikke en mærkelig prioritering at tage penge ud af en fond, der har til formål at understøtte vækstlagene i vores samfund, for at finansiere et, undskyld mig, outdated fossilt projekt, som ikke peger fremad?
Men uanset hvad det så var for et projekt, er det at investere penge i, kan man sige, etablerede brancher frem for at sikre vækstlaget gennem det, som er formålet med Vækstfonden.
Jeg er sikker på, at hvis jeg var kommet og havde foreslået at tage penge fra Vækstfonden til et hvilket som helst andet formål, havde ordføreren haft min holdning og sagt: Det er da dumt at tage penge op af Vækstfonden.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-11-16:
Jeg synes, det er en rigtig god aftale om Nordsøen, der er lavet.
Det er tusindvis af arbejdspladser, som vi er med til at fremtidssikre med den aftale.
Og den finansiering, der er fundet gennem EKF og Vækstfonden, giver god mening.
Pelle Dragsted (EL), 2017-11-16:
Der tales i den her tid meget om mangelen på risikovillig kapital til vores iværksættere og om, at der i det hele taget er brug for kapital, også til vores eksportører f.eks. af grøn teknologi.
Det er også noget, som ordførerens parti selv taler rigtig meget om.
Nu stikker man altså, om man så må sige, statens lange snabel ned i EKF Danmarks Eksportkredit og i Vækstfonden, to offentlige kreditfacilitatorer, som bl.a. understøtter små iværksættere – det er i hvert fald vækstvirksomheder, når vi snakker om Vækstfonden – og i det her tilfælde eksport af grøn teknologi, og tager penge op, som de kunne have brugt på deres områder til endnu mere aktivitet.
Dem propper man så ned i den fossile energi til at understøtte nogle hovedrige olieselskaber.
Er det set med ordførerens sådan erhvervsfremmebriller en klog prioritering af offentlige midler?
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-11-16:
Tak for det.
Som ordvekslingen lige før bar præg af, udmønter det her lovforslag en del af Nordsøaftalen fra marts måned, som er indgået af regeringen, Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Radikale og SF, og som sikrer, at investeringer i Nordsøen fortsat sikrer en høj produktion og, som det også fremgik af debatten lige før, en lang, lang række arbejdspladser.
Det var grundlæggende en ganske fornuftig aftale.
Men som det også fremgik af ordvekslingen tidligere, er det også en aftale, der har et prisskilt, en regning, og den skal vi selvfølgelig samle op, og det gør vi så med det her lovforslag, hvor der indføres en klarere hjemmel i loven om EKF, altså Danmarks Eksportkredit, om at etablere en udbyttepolitik, for det er nødvendigt for at sikre, at udbyttebetalingen sker på en tilstrækkelig hensigtsmæssig måde.
Det er hovedformålet med lovforslaget.
EKF opererer jo steder, hvor det private marked har svært ved at slå an, eksempelvis ved at sikre finansiering ved eksport til lande, hvor de kommercielle markeder er noget mere tilbageholdende.
Det gør EKF faktisk så ganske, ganske udmærket, at de lægger penge til side hvert eneste år.
Derfor giver det jo også god mening, når staten har stillet pengene til rådighed og står som ejer af selskabet, at staten så også kan få sin andel af det overskud, der så genereres.
Det er så det, der sikres en hjemmel til her, således at finansieringen af Nordsøaftalen kan finde sted.
Det giver rigtig god mening, at vi sørger for, at der er penge til de aftaler, vi laver, og derfor støtter vi naturligvis lovforslaget.
Og jeg skulle hilse fra Det Konservative Folkeparti, som også støtter aftalen og lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-11-16:
Men altså, det, der er den grundlæggende præmis, er jo, at vi får den størst mulige forrentning af de initiativer og de midler, der går ind fra danske statslige interesser, og om ejeren så er dansk eller udenlandsk, er jeg sådan set ikke specielt interesseret i.
Der er der bare en stor forskel, vil jeg sige til hr. Pelle Dragsted, på Enhedslisten og Dansk Folkeparti.
Vi har ikke noget imod at investere i danske arbejdspladser, men vi må bare konstatere – og det havde vi jo også en diskussion om for flere år siden – at det vil man jo ikke fra Enhedslistens side.
Man ser banditter i habitter alle vegne.
Og det koster altså penge.
Pelle Dragsted (EL), 2017-11-16:
Det er jo en virksomhed, som ellers er kendt for rettidig omhu, vi taler om, som år efter år blev overbetalt i forhold til den indgåede aftale med milliarder af kroner.
Vismændene snakker om, jeg tror, 10-15 mia. kr., som så kommer, fordi boreplatformene er sunket.
Det er ikke særlig overraskende, for det sker der, når man pumper olie op fra undergrunden.
Så siger man: Hov, vi har ikke råd til at renovere vores apparatur, på trods af at vi har haft en overnormal profit på milliarder.
Så går man til det politiske flertal og sætter dem en pistol for panden og siger: Giv os skatterabatter, eller vi lukker ned.
Og bagefter går man så oven i købet ud og sælger virksomheden og den skattefordel, man lige har fået, som jo selvfølgelig hæver virksomhedens pris.
Er det en adfærd, som ordføreren synes er beundringsværdig?
Jeg fik heller ikke rigtig svar på mit spørgsmål om, hvorvidt ordføreren er tilfreds med, at den danske nordsøolie nu i endnu højere grad er på udenlandske olieselskabers hænder.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-11-16:
Jeg vil gerne allerførst understrege, at den udlægning, som ordføreren kommer med, ikke er den samme udlægning, som vil komme fra Dansk Folkepartis politikere.
Vores er faktisk lidt mere dybsindig, vil jeg sige.
For hvis vi skal sikre de arbejdspladser, der er derude, og vi skal sikre, at vi udnytter de nye teknologier, der er kommet, netop siden de første aftaler og de første initiativer, for at udnytte vores olie- og gasforekomster, så betyder det jo også, at vi, hvis vi skal have en højere udvindelsesprocent, så også skal udnytte nogle af de nye teknologier, der kommer.
Det betyder, at vi altså i dag står med større investeringer, end man har gjort tidligere.
Når man så samtidig desværre oplevede, at der var relativt nedadgående afregningspriser på både olie og gas, ja, så var det helt naturligt, at vi også som politikere tog et bevidst ansvar for at sikre den her meget store industri og ikke mindst de arbejdstagere, som er ansat derude, og som i øvrigt er ganske store skatteydere i Danmark.
Det har vi det i Dansk Folkeparti sådan set ganske fornuftigt med.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-11-16:
Det håber jeg jeg får lejlighed til at uddybe skriftligt, for det eksempel, jeg gerne vil give, er inden for de offentlige myndigheder, som jeg sagde før.
Lad os nu tænke den tanke, at vi har en situation, hvor man ønsker at dele oplysninger på tværs af en kommunes faggrupper og forvaltning med henblik på at vurdere, om der er børn i kommunen, der er i risiko for social udsathed, så kommunen tidligere kan sætte ind over for en udsat familie.
Det kan være en familie, der modtager ydelser, men ikke er dukket op til aftaler, deltager i igangværende sociale tilbud, og i den forbindelse kan det være relevant at kunne viderebehandle oplysningerne til andre formål, end de oprindelig var indsamlet til, så man kan sætte ind med tidlig hjælp over for f.eks. det her barn.
Men jeg tror, det her egner sig rigtig godt til en nærmere uddybning.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-11-16:
Jeg kan jo forsøge, og ministeren kan også svare på skrift efterfølgende, for det er måske bedre.
Det eksempel, man kunne tage, var i forbindelse med at give samtykke til, at man kan bruge data til lægevidenskabelig forskning, men hvis formålet så forandrer sig, og det bliver et kommercielt formål i stedet for det helbredsmæssige formål, hvad så med samtykket?
Det kunne være et eksempel.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-11-16:
Tak for det.
Og først og fremmest tak til justitsministeren for redegørelsen.
Jeg vil også takke for de, synes jeg, gode opfølgningsmøder, vi har haft efterfølgende.
Det er jo fuldstændig i tråd og overensstemmelse med aftalen, at vi er blevet enige om at skulle følge op på denne alvorlige sag.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Socialdemokratiet har været et af de partier, der meget aktivt har engageret sig i hele spørgsmålet om, at Danmark fortsat skulle være fuldgyldigt medlem af Europol.
Det er heller ikke nogen hemmelighed – det tror jeg også vi har sagt i en række debatter her i salen – at vi var ærgerlige over afstemningsresultatet.
Når det er sagt, har vi jo også efterfølgende aktivt bakket op om de bestræbelser, der har været fra regeringens side, om at lave en særaftale om dansk medlemskab af Europol.
Og som man også kan læse i redegørelsen, så er det, hvis man ligesom skal sammenfatte hele problemstillingen, egentlig i første omgang blevet en – som politiet beskriver det – operationelt tilfredsstillende aftale, og det er vi jo sådan set også glade for.
I den nye redegørelse her, som vi har fået tilsendt, er det, som de beskriver det, ikke længere i en nær fremtid, men meget, meget snart, at der vil være en væsentlig begrænsning af deres muligheder for at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet, fordi man allerede er i gang med at udrulle QUEST, som jeg ved mange af ordførerne her i salen er bekendt med.
Hvor står vi så efter den erkendelse?
For det første må vi jo – polemisk eller ej – konstatere, at de partier, som garanterede danskerne, at vi fortsat ville være fuldgyldigt medlem af Europol, selv hvis man stemte nej, ikke havde ret.
For det andet tror jeg ikke på, at det realistisk set er muligt at få en bedre aftale en den, der foreligger, så det ville være hyklerisk fra Socialdemokratiets side at komme her og sige, at vi er nødt til at få en endnu bedre aftale, og derfor står vi set med Socialdemokratiets øjne der, at vi må prøve at afvente og se, hvad der sker.
Jeg håber og ønsker inderligt, at det ikke er noget, der kommer til at få alvorlige konsekvenser, når det handler om at forhindre, opklare og bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet.
Men det er også klart, at hvis vi kommer i en situation, hvor vi kan se, at det er, som politiet advarede om, nemlig en meget væsentlig begrænsning af deres handlemuligheder, så er vi jo også nødt til at insistere på, at Folketingets partier træder sammen igen og ser på, hvad der så kan gøres.
Om det er først og fremmest at bede om at prøve at få en bedre aftale, eller om det er at diskutere, hvorvidt man skal afgive suverænitet – kun til Europol - eller ej,
vil jeg ikke allerede nu lægge mig fast på.
Men jeg vil i hvert fald bare sige, at vi holder et meget vågent øje med den her problemstilling.
Jeg tror, jeg vil lade det være mine indledende bemærkninger i debatten.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-11-16:
Måske opfattede jeg ikke spørgsmålet rigtigt, men det finder jeg ud af lige om lidt, når jeg svarer.
Lovforslaget indeholder jo den bemyndigelsesbestemmelse, hvor en minister efter en forhandling med justitsministeren kan bruge dataene til andre formål.
Jeg ved ikke, hvor lang tid jeg har tilbage at svare, men ellers kan det være, at hr. Peter Kofod Poulsen i sit næste opfølgende spørgsmål vil spørge, om ikke godt jeg vil give et eksempel, for så vil jeg rigtig gerne gøre det.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-11-16:
Tak for det.
Ministeren har jo ret i, at det her er enormt omfattende materiale, og der er også en uklarhed, som vi har interesseret os lidt for, og som jeg vil spørge ministeren ind til, og det handler om fornyelse af samtykke.
Når man giver oplysninger fra sig, personlige oplysninger,
kunne ministeren så sige noget om, hvad det, hvis formålet ændrer sig, vil betyde for ændringen af samtykket?
Udløber det, eller skal man selv aktivt gøre noget?
Vil ministeren gå ind i den del af det?
Naser Khader (KF), 2017-11-16:
Det er et omfattende lovforslag, som er meget teknisk og kompliceret.
I 2012 fremsatte Europa-Kommissionen et forslag til en ny databeskyttelsespakke.
Pakken blev endeligt vedtaget den 14. april 2016, og den består bl.a. af en generel forordning fra EU om beskyttelse af personoplysninger, som skal gælde både i den private og den offentlige sektor.
Forordningen har direkte virkning i Danmark, og derfor er vi forpligtet til, at dansk lovgivning er i overensstemmelse med forordningens bestemmelser, og det skal den være fra den 25. maj 2018.
Hovedforslaget til databeskyttelsesloven og følgeforslaget med konsekvensændringer er til for at supplere reglerne i forordningen.
Lovforslaget opretholder og fastsætter supplerende nationale bestemmelser om behandling af personoplysninger inden for det nationale råderum, som forordningen giver.
En række danske love indeholder henvisninger til persondataloven, og disse henvisninger skal tilpasses databeskyttelsesforordningen og den nye databeskyttelseslov.
Endvidere skal der ske en ændring af de danske regler, der regulerer behandlingen af personoplysninger, og de skal have virkning fra 2018.
Der skal derfor foretages en række konsekvensændringer, som fremsættes i følgelovforslaget, f.eks. bestemmelsen om, at offentlige myndigheder skal kunne få bøder på mellem 2 og 4 pct. for overtrædelse af databeskyttelsesforordningen.
I lovforslaget er man opmærksom på, at bøder i størrelsesordenen 8-10 mio. kr. for en kommune kan være rigtig mange penge for at begå en fejl med et cpr-nummer på kommunens hjemmeside, og det er derfor, der i lovforslaget tages højde for, at der er særlige forhold, der skal tages hensyn til, når domstolene idømmer bøder til offentlige myndigheder, bl.a. bødelofter og lavere bøder til offentlige myndigheder.
Så alt i alt støtter vi i Det Konservative Folkeparti lovforslagene.
Karsten Hønge (SF), 2017-11-16:
Beskyttelse af personoplysninger får større og større betydning.
Informationsmængderne er ekstremt store og vil kun vokse i fremtiden.
Derfor skal vi reagere med en effektiv databeskyttelseslov.
Jeg synes, der er to ting, som ikke har været inde i debatten endnu, men som er noget, vi har lagt mærke til hos SF.
Det er bemærkningerne fra Ingeniørforeningen, der jo siger, at man også har ret til at blive glemt, og at det er en central del af databeskyttelsesforordningen.
Af samme grund bekymrer det Ingeniørforeningen, at man med L 69 i nogle situationer lægger op til, at Politiets Efterretningstjeneste og Forsvarets Efterretningstjeneste ganske vist skal slette oplysningerne, når andre gør opmærksom på det, men at de ikke er forpligtet til ved lov løbende at vurdere, om noget skal slettes.
Jeg synes også, at Ingeniørforeningen har relevante indsigelser mod de administrative regler om behandlingssikkerheden.
Vi synes også, at Forbrugerrådet Tænk har en vigtig pointe, når de skriver, at man fra dansk side kan vælge at udnytte hjemmelen i databeskyttelsesforordningen til at vedtage nationale særregler om databeskyttelsesrådgivere.
Personfølsomme oplysninger skal både af offentlige myndigheder og private behandles med stor respekt og forsigtighed.
SF støtter lovforslagene, da det vil styrke hegnene omkring borgerne.
Martin Lidegaard (RV), 2017-11-16:
Jeg skal afholde mig fra at kloge mig på politiets arbejde.
Jeg kan bare konstatere, at i redegørelsen skriver Rigspolitiet selv, at dette vil medføre en forringelse.
Og det kan Dansk Folkeparti ikke løbe fra.
Det har haft konsekvenser.
Det er et løftebrud af meget store dimensioner, at Dansk Folkeparti ikke vil stå ved, at man lovede et fuldt medlemskab af Europol.
Det har vi ikke fået.
Så lovede man, at man i det mindste ville give danskerne en mulighed for at tage stilling igen, når vi ikke kunne blive fuldt medlem.
Det vil man heller ikke give danskerne.
Hvad er det, Dansk Folkeparti er så bange for ved at spørge danskerne?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-11-16:
Der er i hvert fald ikke nogen grænser for, hvor langt Det Radikale Venstre er parat til at gå for at sælge ud af dansk selvbestemmelse for at tækkes folk i EU.
Jeg kan også se, at fru Margrethe Vestager nu nævnes som Europa-kommissionsformand.
Det er jo lidt et mareridtsscenarie; det må jeg ærligt indrømme.
Men i forhold til hr. Martin Lidegaards spørgsmål vil jeg sige, at vi jo har en fin aftale.
Rigspolitiet understreger, at den er operativt tilfredsstillende, og jeg giver mig altså ikke i kast med sådan at spå i kyllingeindvolde for at finde ud af,
hvad en søgeapplikation, der på et eller andet tidspunkt bliver introduceret, vil gøre af forskel.
Altså, det føler jeg mig overhovedet ikke rustet til at gøre.
Hvis hr. Martin Lidegaard vitterlig er så klog, at han er i stand til at kunne forudse det, tager jeg hatten af for det.
Og det understreger jo bare, at der ikke er nogen tvivl om, at medlemmerne af Det Radikale Venstre er meget, meget begavede.
Men jeg må sige, at min begavelse slår ikke til.