Astrid Carøe (SF), 2021-05-20:
Tak til forslagsstillerne for at sætte den her vigtige diskussion på dagsordenen i dag, både fordi menstruation er enormt tabubelagt – det er jeg meget enig i – og fordi en diskussion om køn og økonomisk ulighed ikke kan tages ofte nok.
Lad mig starte med at sige, at hvis vi lever i et land, i Danmark, hvor menstruerende personer ikke har råd til at købe bind og tamponer til sig selv og deres børn, så er vores ydelsessystem ikke godt nok. Og så er det altså en helt anden diskussion, vi skal have.
Der er ikke nogen i Danmark, der skal leve i så høj grad af fattigdom, at de ikke har råd til at købe bind og tamponer.
For mig at se
er udgifter til bind og tamponer lidt en dråbe i et hav af økonomisk ulighed mellem kønnene.
Hvis jeg går i Netto og køber deres billigste pakke bind, skal jeg af med 4 kr.
Det er ca. 56 kr. på et år.
Hvis jeg køber det dyreste, er det 50 kr. pr. menstruation.
Det er selvfølgelig beløb, der løber op i et langt liv, men det er bare ikke den dominerende årsag til, at mænd og kvinder ikke har lige økonomiske vilkår.
Der spiller der langt større faktorer ind: at vi stadig har en ulighed i lønnen på op til 14 pct., at der er meget stor forskel på, hvor meget barsel mænd og kvinder tager, og meget mere.
I SF kan vi ikke bakke op om det her forslag.
Jeg har også godt set, at de i Skotland har indført et lignende tiltag.
Det kan sagtens give mening i Skotland, fordi deres indkomstulighed er langt højere, end den er i vores land.
Og det er jeg sådan set rigtig glad for, altså rigtig glad for, at vi ikke lever i et land, hvor vi snakker om period poverty, og hvor kvinder og piger bliver nødt til at blive hjemme fra skole, fordi de ikke har råd til at købe menstruationsprodukter.
Men hvis det er tilfældet, skal vi have gjort noget ved vores ydelser.
Dermed ikke sagt, at der ikke kan være menstruerende personer med en meget lav indkomst i Danmark, for hvem det at skulle købe de her produkter kan være en hård ting for budgettet.
Men jeg ved også, at rigtig mange herberg, kvindehjem og -centre allerede i dag udleverer menstruationsprodukter til deres beboere, og dem synes jeg langt hellere vi skal støtte op om og udbrede og sikre i fremtiden.
Når det så er sagt i forhold til den økonomiske del, vil jeg egentlig gerne tale lidt om en anden menstruationsproblematik, jeg synes vi har, og som jeg egentlig synes er vigtigere, og det er det her tabu, der er, for det er stadig i 2021 tabubelagt at have menstruation.
Og det er et stort problem for de mange unge piger, der føler sig skamfulde og usikre, når de har deres menstruation.
Og jeg tror, at forslagsstillerne har ret i, at sådan en debat som i dag, hvor vi står og siger menstruation rigtig mange gange heroppe på den her talerstol, faktisk kan aftabuisere det her.
Men det er selvfølgelig ikke nok.
I SF synes vi, at vi skal forbedre seksualundervisningen og gøre en indsats for, at vores børn og unge forstår, at menstruation hverken er farligt eller ulækkert, men at det er naturligt.
Det kræver et løft af pensum i seksualundervisningen og et løft af omfanget af undervisning og mere kontinuerlig undervisning.
Så har jeg også, fordi der jo også er et bæredygtighedsaspekt i det her spørgsmål, tænkt på, at når nu de unge i seksualundervisningen så alligevel får den lille velkendte pose med kondomer med hjem, kunne man jo også vedlægge nogle genbrugelige bind og en menstruationskop.
På den måde kan man både aftabuisere det at have menstruation og give folkeskoleelever adgang til et miljørigtigt menstruationsprodukt og udbrede information om de her mere miljøvenlige menstruationsprodukter.
Dermed ikke sagt, at vi i SF overhovedet vil blande os i, hvilke produkter man bruger.
Det skal man selvfølgelig helt selv bestemme.