Pernille Schnoor (ALT), 2018-05-04:
Tak for det.
Jeg vil derfor læse den her tale op på hendes vegne:
Med dette lovforslag foreslår regeringen for det første at skærpe straffen for gentagne tilfælde af simpel vold begået af en nært tilknyttet person eller en person tilknyttet forurettedes husstand.
Det betyder, at strafferammen for sådanne handlinger fastsættes til fængsel indtil 6 år, hvilket svarer til den nuværende strafferamme for bl.a. mishandling i straffelovens § 245, stk. 1.
Herudover fordobles strafniveauet for denne type sager.
Fremover skal det f.eks. koste 6 måneders fængsel for denne type sager mod 3 måneders fængsel i dag.
For det andet foreslår regeringen, at forældelsesfristen i sager om gentagen eller grov vold mod personer under 18 år begået af en person i eller nært tilknyttet forurettedes husstand udskydes.
Det får den virkning, at forældelsesfristen tidligst regnes fra den dag, den forurettede fylder 21 år, når lovovertrædelsen begås over for en person under 18 år.
Vi er meget positive over for den del af lovforslaget.
Børn, der har været udsat for vold i nære relationer, kan have svært ved at stå frem med overgrebet, når de stadig væk har en nær afhængighedsrelation til voldsudøveren.
Ved at forældelsesfristen tidligst regnes fra den dag, den forurettede fylder 21 år, sikrer vi, at barnet har opnået en vis alder og afklarethed.
Anmeldelse af overgreb begået i barndommen forudsætter nemlig ikke alene opnåelse af en vis alder og afklarethed, men også indsigt i, at der reelt er begået overgreb, og hvad konsekvenserne af disse er.
Vi mener, det vil styrke børns retssikkerhed at udskyde forældelsesfristen for på den måde at sikre barnet oprejsning på et tidspunkt, hvor kontakten til voldsudøveren er mindre, eller hvor barnet har større tilknytning til andre, som det har tillid til.
Vi støtter derfor den del af lovforslaget.
Vi er omvendt skeptiske over for den del af lovforslaget, der omhandler strafskærpelsen.
Vores kritik er overordnet set todelt.
For det første stiller vi os tvivlende over for den foreslåede strafferamme på fængsel indtil 6 år i det, der bliver straffelovens § 244, stk. 2. Vores kritik deles af flere høringsparter.
Bl.a. skriver Landsforeningen af Forsvarsadvokater i sit høringssvar: »Det forekommer Landsforeningen vanskeligt at få øje på tilfælde af gentagen vold efter den foreslåede § 244, stk. 2, der uden at være omfattet af straffelovens § 245 skulle nødvendiggøre et strafniveau, der ikke er indeholdt i den nuværende strafferamme i § 244, fængsel indtil 3 år, og i særdeleshed at skulle nødvendiggøre en strafferamme på 6 år.« Sagt med lidt andre ord er det vanskeligt at forestille sig en situation, hvor gentagen eller grov vold, der ikke betragtes som mishandling, ikke skulle være omfattet af den nugældende § 244 , der hjemler fængsel indtil 3 år.
Og endnu mere vanskeligt bliver det at forestille sig en situation, hvor den gentagne eller grove vold vil nødvendiggøre en strafferamme på foreslået 6 år, uden at handlingen betragtes som mishandling, hvilket allerede i dag kan straffes efter straffelovens § 245.
Jeg springer lige lidt videre her, for jeg har rigtig meget at læse op.
Den anden del af vores kritik går på, hvordan vi som samfund bedst bekæmper vold i nære relationer.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi som samfund skal bekæmpe vold i nære relationer med alle de fornuftige midler, vi har, herunder også straf.
Men vi skal også kigge lidt bredere på problemstillingen.
Flere børneorganisationer skriver i høringssvarene, at strafskærpelsen måske ikke er svaret.
F.eks. skriver Børns Vilkår, at det er den generelle opfattelse, at revselse, der bl.a. er gerningsindholdet i lovforslaget, bedst bekæmpes med oplysning og forebyggelse i stedet for straf, hvorfor forbuddet mod revselse også er skrevet ind i forældreansvarsloven.
I et andet høringssvar skriver Børnerådet bl.a., at straf sandsynligvis ikke er løsningen på sociale problemer, og at de ramte børn vil være bedre tjent med sociale eller sundhedsfaglige indsatser, der søger at løse problemer, end med at have en far eller en mor i fængsel.
I Alternativet deler vi den opfordring om, at vi søger at hjælpe familierne med sundheds- og socialfaglige indsatser.
Vi mener, at vi skal sætte massivt ind med de indsatser og en generel samfundsoplysning om voldens konsekvenser for både offeret og udøveren og sikre en bedre myndighedsindsats og bevidsthed om vold i nære relationer.
Derfor kan vi ikke støtte den del af lovforslaget.
Jeg skal afslutningsvis bemærke, at vi, ligesom Enhedslisten, ønsker, at lovforslaget deles op.