runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Larsen (KF), 2022-01-20:
Sammenhængen er jo den, at når nu statsministeren i absolut bedste sendetid, der er stillet til rådighed, på årets første dag italesætter, at det er vigtigt, at folk i Danmark har adgang til en praktiserende læge, så bliver jeg jo så glad og tænker: Okay, så må der også ligge noget bag.
Så må man have haft en drøftelse om, at det er det, man gerne vil, nemlig sikre alle danskere en læge, som de kender.
Så syntes jeg jo, det var oplagt, at vi siger: Okay, hvis der er sket en bevægelse i Socialdemokratiet, skal de også have mulighed for at bevise det her i Folketingssalen.
Tak til ordføreren for talen, som på mange måder indeholder nogle gode elementer.
Men jeg synes ikke helt, at de bider til bolle.
I skriver jo også på jeres hjemmeside: »Der mangler læger overalt i Danmark.
Det giver utryghed for dem, der har brug for hjælp, og det er uacceptabelt i et velfærdssamfund, der bygger på fri og lige adgang til sundhedssystemet.«
Martin Geertsen (V), 2022-01-20:
Nu hedder det jo privatpraktiserende læger, og det er jo, fordi vi her har en sektor, der traditionelt i det her land har været i den private del af vores sundhedsvæsen.
Og det ser vi egentlig ikke nogen grundlæggende grund til at ændre på.
Men jeg tror, at hr. Peder Hvelplund har ret i, at der er nogle praktiserende læger, som for fremtiden har lyst til at eje deres eget ydernummer – det skal de jo ifølge lovgivningen – men også at tage sig af det hele, dvs. al administrationen og det med at forestå bureaukratiet og lønudbetalinger, og hvad ved jeg, altså at man selv har lyst til at stå for det.
Men der vil jo også være dem, der har lyst til at have et, hvad hedder sådan noget, back office til at håndtere de her ting.
Og det findes der jo allerede eksempler på – ikke for at starte en eller anden lang diskussion med hr. Per Larsen om stråmandsklinikker.
Der findes jo muligheder for, at man, om man så må sige, kan få andre til at håndtere de mere bureaukratiske dele af det at være praktiserende læge.
Så jeg er sådan set enig i analysen, men lidt mere bekymret for forslaget fra hr. Peder Hvelplund.
Peder Hvelplund (EL), 2022-01-20:
Men så må jeg jo forstå det sådan, at det alene beror på en ideologisk modstand imod, at man sikrer det frie valg til også at kunne etablere regionsklinikker.
For vi ved jo, at der er en efterspørgsel efter muligheden for bl.a. at have delte stillinger, så man f.eks. kan levere nogle timer på et hospital og andre i en regionsklinik.
Og det kunne jo være med til både at sikre bedre arbejdsvilkår for de nye almene medicinere, som gerne vil ud at arbejde i praksis, men også sikre en øget mulighed for faglig sparring.
Så kunne man ikke være åben for den mulighed, når nu det er noget, der bliver efterspurgt?
Martin Geertsen (V), 2022-01-20:
Jo, mit sind er altid åbent.
Men der er vel ikke noget i vejen med at have en principiel indstilling til tingene.
Og jeg synes grundlæggende, at den måde, som almen praksis, der er på private hænder, er på, og den måde, som vi har skruet tingene sammen på i dag, er den rigtige måde.
Og så kan der jo være nogle praktiserende læger i fremtiden, som gerne vil have hjælp til alt det, der ikke handler om, hvad skal man sige, det centrale i lægegerningen.
Det har jeg til gengæld et mere afslappet forhold til.
Christina Thorholm (RV), 2022-01-20:
Det glæder mig, at ordføreren taler om andre fagligheder til at aflaste den praktiserende læge, for de praktiserende læger har jo rigtig mange opgaver, hvoraf nogle ligger mere naturligt for dem end andre.
Nu nævner I bl.a. den geriatriske sygeplejerske, men rigtig mange kommer jo også med muskel-skeletproblemstillinger, hvor den praktiserende læge ikke nødvendigvis har den bedste faglighed.
Så tænker Dansk Folkeparti også på andre fagligheder til at supplere lægens kompetencer?
Liselott Blixt (DF), 2022-01-20:
Ja, bestemt.
Vi har jo også ad et par omgange fremsat forslag herinde om, at man ikke skulle have en henvisning for at gå til fysioterapeut, for det burde ikke være nødvendigt først at skulle til læge og bruge lægens tid og få en henvisning for bagefter at komme til en fysioterapeut, der faktisk ved mere om muskel- og skeletområdet.
Det er noget af det, vi bliver nødt til at se på, altså om alt skal igennem lægen.
Det kan være, at vi skal aflaste på nogle områder for at sikre, at andre kompetencer kan komme i spil.
Per Larsen (KF), 2022-01-20:
Tak til fru Kirsten Normann Andersen.
Og op til valget i 2019 kunne man jo læse i Sundhedspolitisk Tidsskrift, at Kirsten Normann Andersen sagde: »Vi skal uddanne flere læger, og det skulle vi have gjort for længe siden.«
Hvad er årsagen til, at man ikke en gang for alle vil være med til at løse det her problem med lægemangel rundtomkring i Danmark?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-01-20:
Det vil vi også rigtig gerne stadig væk være med til, og derfor nævner jeg jo netop også, at jeg allerede før valget gjorde opmærksom på, at den plan, som vi lavede i 2017, altså lægedækningsaftalen, ikke var tilstrækkelig, men at vi med økonomiaftalerne efterfølgende jo netop også har afsat midler til flere hoveduddannelsesforløb, så vi trækker i den rigtige retning.
Men jeg tænker samtidig også, at man skal se det her i en større sammenhæng.
Altså, vi står over for at skulle forhandle en sundhedsreform, og jeg så gerne, at nogle af de opgaver, som praktiserende læger har patent på i dag, ville være opgaver, som man måske også kunne forestille sig, at andre faggrupper med fordel kunne tage sig af.
Derfor tror jeg også, at spørgsmålet om virksomhedsområder for faggrupperne er en relevant diskussion at tage med her.
Per Larsen (KF), 2022-01-20:
Det er fuldstændig rigtigt, at der er mangel på sundhedspersonale over en bred front, og man kan jo også se, at de praktiserende læger efterhånden ansætter rigtig mange sygeplejersker, fordi de simpelt hen har så travlt og har så mange patienter.
Men man kunne jo netop også løse noget af det ved at uddanne nogle flere praktiserende læger.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-01-20:
I finanslovsforhandlingerne har vi i første omgang prøvet at tage os af det helt akutte problem, at der mangler sundhedspersonale.
Og så afventer vi jo alle sammen nogle sundhedsreformer, hvor vi måske skal prøve at se, om vi kan tegne nogle nye streger på landkortet.
Christina Thorholm (RV), 2022-01-20:
Den praktiserende læge har en helt central funktion i det nære sundhedsvæsens kontakt med borgeren, når denne enten har et alment helbredsproblem eller har brug for en henvisning til specialiseret behandling.
Igennem de sidste mange år har alt for mange mennesker ikke haft en familielæge – altså mere end 100.000 mennesker – det kan vi ikke være bekendt, da familielægen skaber tillid og tryghed og bedre rammer for lighed i sundhed.
Vi har brug for flere praktiserende læger, fordi alt for mange står uden sådan en, men også fordi vi fremadrettet får flere behandlinger i det nære sundhedsvæsen; for det, der ikke kræver en specialiseret behandling, skal ske i det nære miljø og ikke på hospitalet, som yder en højt specialiseret indsats.
I det nære sundhedsvæsen vil der være flere borgere, der får behandling i samarbejde med en praktiserende læge og kommunens sundhedsmedarbejdere, som overvejende er sygeplejersker og social- og sundhedsassistenter, og i ambulant behandling på hospitalet.
Og det betyder et øget behov for praktiserende læger.
Det er klogt at have en stærk almen praksis, hvor vi har let adgang til en familielæge for at forebygge og behandle sygdom, da det reducerer udgifterne til dyre indlæggelser.
Heldigvis har vi taget ansvar for behovet for praktiserende læger, bl.a. i dimensioneringsaftalen og økonomiaftalen, som der er refereret til, hvor der forventes en stigning på 50 pct. i antallet af speciallæger i almen medicin frem mod 2040.
Og der er allerede nu sket en væsentlig stigning hen imod 2025.
Der er lavet flere hoveduddannelsesforløb, og der er blevet oprettet flere speciallægestillinger i almen praksis – alt sammen tiltag, der ligger i tråd med det, som De Konservative har fremsat forslag om.
Radikale er interesseret i at se på andre tiltag for at øge antallet af læger, som interesserer sig for at være praktiserende læger, særligt i områder med lægemangel.
Her ser vi, at lempelser af reglerne for, hvordan man kan etablere regionsklinikker, fremme licensklinikker og give mulighed for, at læger kan slippe for det administrative arbejde, kan lette springet fra at være nyuddannet til at være ude i praksis.
Så Radikale glæder sig over, at regeringen er i gang med arbejdet for en ny sundhedsreform med nye initiativer, der kan styrke arbejdet i det nære sundhedsvæsen.
For at forbedre behandlingerne for mennesker med kroniske lidelser og vores ældre har vi brug for flere læger – og det ser vi frem til.
Karsten Hønge (SF), 2022-01-20:
Jo, jo, men havde det ikke været snu at gøre det i den anden rækkefølge: at man havde de ting på plads, inden vi behandler lovforslaget?
At have den der juridiske vurdering, de der møder og de der aftaler med arbejdsmarkedets parter på plads, inden vi behandler lovforslaget, havde da været en snu vej at gå i stedet for at behandle lovforslaget nu og så håbe på, at det går godt.
Men det her er noget af det vigtigste, jo ikke bare for SF, men for transportbranchen og for de chauffører, der dagligt bliver presset på deres løn og arbejdsforhold, på grund af at der er kyniske arbejdsgivere, der tænker i at give det mindst mulige og de ringest mulige forhold for de chauffører, man kan tage ind fra tredjelande.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-01-20:
Mange tak til SF for det her forslag.
Når man er borgmester eller regionsrådsformand, er det et fuldtidsjob med en i og for sig ganske god løn.
Derfor er det helt åbenlyst, at man ikke bør få ekstra indtægter ved at bestride de funktioner, som følger med jobbet.
Det står derfor helt klart, at der er behov for at se på, hvilke ekstra indtægter der er for borgmestre og regionsrådsformænd.
Vi har i Dansk Folkeparti flere gange fremsat forslag om at begrænse eftervederlaget til borgmestre og regionsrådsformænd – forslag, som også er blevet støttet af bl.a. SF.
Desværre har Socialdemokratiet og Venstre hver gang været imod.
Man kunne få tanken, at det er, fordi de partier har mange borgmestre, så det er svært for dem at se objektivt på det.
Jeg synes bare, det er svært at forklare, hvorfor en borgmester oven i sit vederlag på omkring 1 mio. kr. om året også skal betales et honorar for at sidde i de kommunale selskaber.
Det er desværre med til at give et billede af pamperi.
I Dansk Folkeparti gik vi gerne videre end nærværende beslutningsforslag, for hvorfor undtage honorar for at sidde som repræsentant for kommunen forskellige andre steder, når man allerede er blevet betalt for et fuldtidsjob?
Vederlagskommissionen kom, som det også er blevet nævnt, med anbefalinger om borgmestrenes lønninger i 2016, og de anbefalede, at borgmestrene skulle modregnes, når de varetog andre vederlagte hverv som følge af deres politiske hverv.
Dengang besluttede et flertal i Folketinget alligevel at hæve borgmestrenes løn og undlod lige at følge den anbefaling, som egentlig fulgte med, om modregning.
Så jeg og Dansk Folkeparti kunne ønske, at der blev taget flere skridt, men i Dansk Folkeparti er vi altid med på også at tage små skridt i den rigtige retning, så derfor er der fuld opbakning fra Dansk Folkeparti til forslaget.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2022-01-20:
Tak for ordet.
Skal man have vederlag i Danmark for at udføre et stykke arbejde i en bestyrelse, uanset hvem man er?
Det mener vi faktisk i Venstre at man skal.
Derfor mener vi også, at det er rimeligt, at en borgmester, en rådmand eller en regionsrådsformand får et vederlag for det arbejde, vedkommende udfører, også hvis vedkommende sidder i en bestyrelse.
Når SF i dag foreslår, at vi fjerner aflønningen af borgmestre, rådmænd og regionsrådsformænd i forbindelse med f.eks. en bestyrelsespost og i stedet giver pengene til den kommune eller den region, som de repræsenterer, så er vi også nødt til at stille os selv et væsentligt spørgsmål: Ønsker vi også i fremtiden, at kompetente kræfter er motiverede for at lægge timevis af arbejde og dedikation i at løfte de vigtige opgaver, der ligger i f.eks. en bestyrelsespost i et kommunalt selskab?
Jeg må sige, at vi i Venstre fortsat synes, det er vigtigt.
Jeg tror helt grundlæggende på, at også en økonomisk gulerod kan være et incitament til mennesker til for den sags skyld også at gøre en ekstra ihærdig indsats.
Så alt i alt må vi sige, at beslutningsforslaget, som SF kommer med i dag, kan vi fra Venstres side ikke støtte.
Rasmus Stoklund (S), 2022-01-20:
Dette beslutningsforslag fra SF handler om, at visse honorarer og vederlag, som borgmestre, rådmænd og regionsformænd modtager, i stedet skal tilfalde den kommune eller de kommuner og den region, som de pågældende repræsenterer.
Det gælder honorarer og vederlag for hverv og bestyrelsesposter i mellemkommunale selskaber og forsynings-, affalds- og § 60-selskaber.
En vedtagelse af forslaget vil gøre det mindre sammenhængende, hvordan vi honorerer visse kommunal- og regionspolitikere.
For det første finder vi det rimeligt, at en borgmester eller regionsrådsformand, som påtager sig en ekstra opgave og dermed et ekstra ansvar, honoreres for det.
Det er ikke uden omkostninger i form af tidsforbrug eller uden ansvar at sidde i bestyrelser.
I øvrigt er der jo fuld åbenhed om, hvad borgmestre, rådmænd og regionsformænd modtager i vederlag og honorar.
Det gælder i øvrigt også for menige medlemmer af kommunalbestyrelser eller regionsråd.
Så der er altså ikke nogen tvivl eller noget hemmelighedskræmmeri i den her sammenhæng om, hvem der modtager hvad.
For det andet hænger det ikke helt sammen, at forslaget begrænser sig til borgmestre, rådmænd og regionsformænd.
Hvis man ville være konsekvent, ville logikken jo være, at menige medlemmer af kommunalbestyrelser eller regionsråd heller ikke skulle have et honorar.
Den skelnen mellem eksempelvis borgmestre og kommunalbestyrelsesmedlemmer finder vi ikke rimelig.
Endelig ville det være specielt, at der ville være enkelte medlemmer af en bestyrelse, der ikke modtager et honorar, mens de øvrige medlemmer gør.
Derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte beslutningsforslaget.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-01-20:
Jamen det kan man godt gøre, men det ville jo betyde, at man helt skulle fjerne den struktur, vi har, med udvalgsformænd.
Man har et grundvederlag, og så har man f.eks. nogle ret attraktive udvalgsformandsposter; de overgår jo i næsten alle kommuner langt det vederlag, man får for at sidde i et forsyningsselskab eller andre steder.
Så skulle man i hvert fald rulle det tilbage, hvis man ville have den ordning
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-01-20:
Men vil ministeren ikke vedgå, at netop det, at man på den ene eller anden måde betaler med penge i stedet for politik, gør, at man skævvrider det?
Altså, det gør, at man som parti bliver betalt ved, at den der person lige får den der post, der så giver personen 50.000 kr. om året, og så går man med til noget politik.
Hvis vi kunne trække de penge ud af det, kom det rent faktisk til at handle om, at man forhandlede politik; og konstitueringsaftalerne kom til at handle om det politiske indhold og ikke om en økonomisk betaling til den eller den.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-01-20:
Nej, jeg synes netop, det er en kvalitet, at man lokalt kan beslutte sig for, hvordan man gør det.
Jeg følger jo med i, hvad der er af debatter nu her, efter at alle konstitueringsaftaler er lavet, og der kan jeg f.eks. se i Lejre Kommune, at man har tredoblet honoraret til viceborgmesteren som en del af en aftale mellem to partier.
Lad os da prøve at se, hvad det udvikler sig til.
De skal selvfølgelig kunne forsvare over for deres vælgere og over for kommunen, at de vil bruge de penge på, at en viceborgmester skal honoreres bedre.
Men det er da også den variation, der gør, at vi nogle gange finder nogle nye løsninger rundtomkring i landet.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-01-20:
Jeg tænker, at der er noget bemærkelsesværdigt i, at vi har Vederlagskommissionen, der anbefaler, at man netop ikke får de her honorarer.
Nu bliver der talt om konstitueringsaftaler, og en stor del af konstitueringsaftalerne mange steder består jo i, at man bliver betalt med et eller andet godt ben for at gøre noget politisk.
Var det ikke sundt, hvis vi kunne trække noget af den dynamik, hvis man kan kalde det sådan, ud, så det egentlig kom til at handle om politik i konstitueringsaftalerne og ikke om at uddele gode ben?
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-01-20:
Jamen det er jo en helt legitim holdning at sige, at de penge kunne bruges bedre.
Jeg synes, det er fair nok at sige, at hvis man sidder i en bestyrelse, får man et vederlag for det ansvar, man har dér.
Det er jo typisk ikke meget store beløb.
Men jeg synes også bare, vi må sige, at hvis vi reelt mener, at man lokalt skal træffe flere beslutninger, og at vi på Christiansborg skal detailregulere mindre, så mener jeg også konklusionen her må være at sige, at så er det den enkelte kommune og den enkelte konstitueringsaftale, hvor man jo helt gennemskueligt og med åbne øjne kan træffe beslutningen om at sige: Vi vil ikke have borgmesteren sidder i en uddannelsesinstitutions bestyrelse eller et forsyningsselskabs bestyrelse, eller hvad det kan være.
Det er jo en politisk beslutning i hver kommune, og den synes jeg der skal være noget rum til også at træffe, sådan som man finder det bedst lokalt.
Rosa Lund (EL), 2022-01-20:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at når man laver en konstitueringsaftale, kan man lægge alle mulige ting ind i den aftale.
Bare lige for at præcisere: Problemet er jo ikke, at man sidder i bestyrelsen og repræsenterer kommunen.
Problemet er, at man får den her dobbeltløn, altså at man får pengene to gange.
Man bliver jo allerede som borgmester honoreret for det arbejde, man lægger.
Og derfor synes vi bare, det er lidt mærkeligt, at man så skal honoreres ekstra.
Det kan jo sådan set være fint nok, synes jeg i hvert fald, at man sidder i en bestyrelse.
Men det er det der med, at der kommer en dobbeltløn, som egentlig er nogle penge, der kunne bruges bedre, i de fleste kommuner.
Det ville være mit bud.
Christina Thorholm (RV), 2022-01-20:
Radikale Venstre bakker i princippet op om SF's forslag.
Borgmestrenes lønninger blev hævet for et fuldtidsvederlag i 2016, og mange borgmestre får omkring 1 mio. kr. i vederlag.
Så lønnen er reguleret, så den i højere grad står mål med ansvaret.
Som det så rigtigt bliver nævnt, havde Vederlagskommissionen nogle anbefalinger, som Folketinget ikke fulgte.
Det her giver jo anledning til, at vi igen diskuterer, hvordan borgmestre bliver aflønnet for ekstra poster.
Det glæder vi os til at indgå i forhandlinger om, da vi mener, at der skal være en proportionalitet i det her, og der blev taget stilling til borgmestrenes løn tilbage i 2016.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-01-20:
Jamen det er, fordi man er ligestillet med de andre bestyrelsesmedlemmer og man har det samme ansvar, også et eventuelt strafansvar, hvis det kommer så vidt.
Og derfor skal man selvfølgelig stå på samme vilkår.
Men jeg vil også sige, at nu diskuterer vi jo meget i øjeblikket, hvad for nogle regler, vi går og laver for kommunerne, og hvor stramt vi skal regulere kommunerne.
Og der må jeg sige, at også her står det jo den enkelte borgmester helt frit for at sige: Jeg vil ikke have det tilskud.
Men det gør det også for medlemmer af Enhedslisten eller Socialistisk Folkeparti, som bakker op om en eventuelt socialdemokratisk borgmester, i forhold til at sige, som en del af en konstitueringsaftale: Jamen du må ikke sidde der, det vil vi ikke have her lokalt.
Den mulighed har man jo for demokratisk at indrette tingene og udleve det i hver enkelt kommune.
Og det synes jeg egentlig er fint og ikke noget, som vi nødvendigvis skal bestemme herindefra.
Der er et råderum, man lokalt har til at sikre det.
Nick Hækkerup (S), 2022-01-20:
Tak for de alene positive kommentarer fra Folketingets partier hele vejen rundt.
Jeg skal ikke gøre det langt.
Jeg synes, at både fru Liselott Blixt og fru Rosa Lund sagde det, som er indgangen til det her, nemlig at efterhånden som den digitale virkelighed udvikler sig og de sociale medier udvikler sig, er vi nødt til at følge med.
Vi har bestemmelser, som kan bruges, men ikke tilstrækkeligt.
Vi har reglerne om bedrageri i straffeloven, vi har reglerne om dokumentfalsk, vi har reglerne om, at hvis man tager billeder af private forhold, kan det også straffes, osv. – alt det ligger i straffeloven.
Så har vi databeskyttelsesloven, som også kriminaliserer, og vi har markedsføringsloven, men der er ikke noget af det, der rammer det her identitetstyveri; nogle har beskrevet nogle af de situationer, som der har været.
Derfor er der et behov for at sige, at når virkeligheden udvikler sig, skal vi selvfølgelig politisk kunne følge med.
Der er et arbejde i gang på forskellige fronter med, hvordan vi sikrer, at alt det gode, som vi har ud af den nye digitale virkelighed, og alt det gode, som vi har fra de sociale medier, kan bevares, mens al den smerte, som der også kommer, kan vi dæmme ind så godt som muligt.
Og det her er jo ikke noget, der løser problemerne endegyldigt, men det er et vigtigt skridt i forhold til nogle problemer, som er konstateret ude i virkeligheden, og derfor er jeg også glad for, at alle Folketingets partier støtter op om forslaget, som det ligger.
Fru Rosa Lund rejste så spørgsmålet, om ikke lovforslaget rammer uforholdsmæssigt bredt, og til det vil jeg sige, at der jo er lagt nogle betingelser ind, som gerne skulle sikre, at det ikke er tilfældet.
Et andet krav er, at der skal være krav om utilbørlighed.
Så man har sådan prøvet at sætte nogle rammer op, men jeg synes faktisk også, givet udviklingen i øvrigt, at det kan være fornuftigt at skrive en bestemmelse ind om, at det her evaluerer vi så efter noget tid; så det synes jeg vi i udvalgsbehandlingen bare skal tage med og håndtere på den måde.
Men tusind tak for den brede opbakning til forslaget.
Birgitte Bergman (KF), 2022-01-20:
Der er blevet sagt mange kloge ting om forslaget, som vi behandler i dag, og jeg vil ikke stå og gentage hele indholdsdelen.
At digitalisering under nedlukning af Danmark gør vores arbejdsliv og kommunikation mere effektiv, er tydeligt for alle.
Det blev det i hvert fald.
Vores digitale arbejdsliv, sociale medier m.v. har medført en lang række nye muligheder, men også en række udfordringer, bl.a. identitetsmisbrug.
At se ens billeder og navn og til tider venner og familie optræde i sociale fora, som man ikke selv er en del af eller vidende om, er en stor mental belastning, og det kan tage enormt lang tid at optrevle identitetstyveriet, og derfor kan det desværre også stå på i lang tid.
Som tidligere nævnt er identitetsmisbrug i dag ikke kriminaliseret i dansk ret, og lovgivningen er simpelt hen ikke fulgt med tiden, men det bliver der nu rettet op på med denne lov.