runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Fuglede (DD), 2026-01-22:
Vi bakker i Danmarksdemokraterne varmt op om B 58 om at tillade atomkraft.
Det er lidt ærgerligt, at vi ofte har de her diskussioner, hvor vi stiller vind op over for atomkraft.
Vi opfatter det som sådan to forskellige grene af diskussionen.
Vind og sol er noget, der er afhængigt af vejret, og så er der en anden del, som ligesom handler mere om vores batteridel, altså den stabile energikilde, man altid kan trække på.
Det er som regel ting, man kan brænde af, hvad enten det er biogas, naturgas, biobrændsel, affald, brunkul, eller hvad det måtte være, og her ville atomkraft være et rigtig godt alternativ.
Vi skal have begge dele, den billige vind og den billige sol, og så skal vi have noget, der er rigtig stabilt, og der er atomkraft en oplagt mulighed.
Vi kan jo se, at der i disse år sker store teknologiske fremskridt inden for kernekraft, og der er ingen tvivl om, at den danske lovgivning spænder ben for forskning og udvikling i teknologier, der kan fremme en teknologineutral grøn omstilling.
For os er det vigtigt, at energiplanlægningen sker med fokus på balancer, som danskerne kan bakke op om,
og derfor sætter vi os ikke på bagbenene i forhold til at sikre, at man kan skaffe sig endnu mere viden om atomkraft, og sikre, at vi kan begynde at regne med energiplanlægning, hvor man har indtænkt fornuftige løsninger, der rummer atomkraft.
Så lad det være ordene herfra, en varm opbakning til forslaget.
Tak til Liberal Alliance for at kæmpe den her sag på vegne af os alle sammen og Danmark.
Karin Liltorp (ALT), 2026-01-22:
Tak, og tak for talen.
Vi er skam heller ikke bange for ny teknologi i Alternativet, men noget af det, jeg synes er lidt ærgerligt ved den her debat, er jo i virkeligheden, at jeg lidt føler, at befolkningen bliver foregøglet, at de her nye atomkraftværker, der er helt sikre, står klar til at redde Danmarks energiforsyning i årene fremover.
For situationen er jo, at de slet ikke er klar på nogen måde.
Selv om vi ønsker det, og selv om vi gør det fuldt lovligt, kan vi ikke indføre dem i morgen.
Så på den måde kan jeg ikke lade være med at tænke, at der er gået lidt valgkamp i den på den måde, at der er nogle, der er for, at vi kan få den her løsning, og så er der nogle, der er imod.
Men hvordan forholder ordføreren sig til det?
Hvornår tror ordføreren vi reelt kunne få glæde af de her atomkraftværker i Danmark, hvis vi ændrede lovgivningen i dag?
Lars Aagaard (M), 2026-01-22:
Næh, det synes jeg egentlig ikke, fordi sidste gang vi debatterede det, var det klart, at regeringen ville igangsætte en analyse, der omhandler en række af de emner, der står i forslaget.
Så jeg synes, det mest naturlige var, at man afventede analysen.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-22:
Det er jo så et udtryk for, at ministeren mener, at han kan foruddiskontere, hvordan fremtiden kommer til se ud, og hvordan teknologierne udvikler sig.
Men det er vel ikke underligt, når et flertal af borgerne er positive over for kernekraft, og når der er kommet penge til kernekraftforskning på forskningsreserven.
Synes ministeren virkelig ikke, at det er helt naturligt, at sådan et forslag kommer igen?
Lars Aagaard (M), 2026-01-22:
Fremtiden, fremtiden og fremtiden.
Jeg sagde heller ikke, at man udelukkede, at man skulle lave lovgivning, men tidsdimensionen er vigtig.
For der er jo et forslag nu om, at der skal gøres noget nu.
Det er det, vi diskuterer.
Vi diskuterer ikke fremtiden.
Vi diskuterer, om man skal gøre noget nu.
Det, regeringens politik er, er, at vi først vil analysere; vi vil have et ordentligt beslutningsgrundlag, før vi regulerer fremtiden.
For jeg er ikke tilhænger af at regulere fremtiden på uoplyst grundlag, og det tror jeg heldigvis vi er enige om.
Men vi har en rolle i regeringen og i Folketinget i forhold til at skabe en bedre fremtid; så selvfølgelig er det fremtiden.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-22:
Som I kan se, er jeg en blå mand i dag.
Jeg er i hvert fald blå, og jeg er borgerlig.
Det, jeg lige vil spørge om, er, i forhold til at ministeren siger, at vi er her ikke endnu, som sådan en argumentation for, at der så ikke er nogen grund til at ophæve det her forbud mod kernekraft.
Men vi planlægger jo også at reservere frekvenser, længe inden der er udviklet 6G og det er udbredt.
Vi har også lavet regulering og lovgivning omkring ccs, længe inden der har været modne teknologier på det område.
Så mit spørgsmål til ministeren går egentlig mere på: Synes ministeren, at vi skal lave lovgivning for fortiden, eller synes ministeren, at vi skal lave lovgivning for fremtiden?
Mads Fuglede (DD), 2026-01-22:
Jamen det er min opfattelse, at spørgeren ikke er korrekt oplyst om de gældende forhold derude.
Der findes teknologier, der er meget tæt på at være markedsmodne, og hvis man går i gang med at planlægge med det nu og regne med det, vil man kunne sætte en proces i gang, hvor jeg tror, at man kan få etableret de her værker inden for en 6-7-årig periode.
Med det tillæg af vanlig dansk bureaukratisk omhu kan vi sikkert lægge 20 pct. oveni tidsmæssigt, og derfor er det også vigtigt, at vi går i gang.
Hvis det så skulle vise sig, at der undervejs kommer noget, der er endnu smartere, så er det jo godt at være gået i gang.
Så kan man skifte til en endnu bedre teknologi, for der findes en enorm teknologimodning netop på det her område.
Karin Liltorp (ALT), 2026-01-22:
Men heldigvis behøver Danmark ikke at være det land, der er frontløber på alle områder.
Her sakker vi allerede bagud, og det er fint, at man gerne vil lave om på det, men når ordføreren siger, at jeg ikke er ordentligt oplyst, så vil jeg bare lige sige, at i et debatindlæg skrev Troels Schönfeldt, der er den tidligere direktør for Seaborg Technologies, og som virkelig ønsker atomkraft, at atomkraft slet ikke er en realistisk mulighed i Danmark.
Derfor er mit store ønske bare, uden at være bange for det her, at vi tager det på et godt og grundigt sagligt niveau i stedet for at bilde danskerne ind, at det her er noget, der er klar til at blive implementeret, og at det er det her, der kan stå for den grønne omstilling.
Så det er mere de vurderinger, jeg efterlyser, for jeg ønsker ikke, at vi stopper udviklingen, men jeg synes heller ikke, at vi over for befolkningen skal lade, som om det her er en realistisk løsning.
Henrik Frandsen (M), 2026-01-22:
Hvis man, som der også bliver skrevet og er en del af forslaget her, arbejder videre med de små modulære reaktorer, er vi også nødt til at afvente, at teknologien er moden.
Det bliver også noget, der sandsynligvis kommer til at tage rigtig lang tid.
Så på den korte bane er kernekraft ikke en mulighed.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-22:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, hvor lang tid han tror der vil gå, fra vi får en idé eller nogen får en idé om, at man gerne vil have noget kernekraft i Danmark, til man sådan for alvor går i gang med at etablere det.
Hvor lang tid tror ordføreren der går?
Henrik Frandsen (M), 2026-01-22:
Tak for ordet, hr. formand.
Jeg sad jo ellers og glædede mig til hr. Steffen W. Frølunds indlæg, for jeg ved jo, han brænder for emnet.
Diskussionen om atomkraft i Danmark er jo en interessant diskussion, vil jeg gerne sige.
Desværre bliver debatten som regel reduceret lidt til, om man er for atomkraft, eller om man imod atomkraft.
Det er jo nok, fordi det historisk set har været et ekstremt hot emne.
Dengang jeg var en ung mand, var det jo noget af det, man virkelig gik op i på gymnasiet osv.
Det fyldte rigtig meget.
I Moderaterne er vi ikke modstandere af atomkraft.
Vi tror grundlæggende på teknologisk udvikling, og vi tror på, at den grønne omstilling kræver nytænkning, fremsyn og ikke mindst frihed til at undersøge nye løsninger.
Netop derfor er det også et emne, der optager mange danskere, men det kalder altså også på nøgternhed, for det er et stort emne.
Atomkraft handler nemlig ikke kun om energi, men også om miljø, sikkerhed, beredskab og et langsigtet ansvar.
I Moderaterne går vi til spørgsmålet med et åbent sind.
Vi er ikke gift med bestemte teknologier.
Hvis en løsning kan levere billig, grøn og stabil strøm, skal vi selvfølgelig diskutere den og undersøge, om det er det rigtige at arbejde videre med.
Jo større værktøjskasse, vi har i den grønne omstilling,
jo bedre.
Netop derfor skal vi også gøre tingene i den rigtige rækkefølge.
Sol og vind er i dag rygraden i vores energiforsyning, og Danmark står stærkt internationalt på de områder.
Samtidig er energisystemet kritisk infrastruktur, og det ændrer man altså ikke ved på et uafklaret grundlag.
Det ville da være ærgerligt.
Hvad gør vi med det radioaktive affald?
Hvem skal godkende anlæg?
Hvordan opbygger vi de nødvendige myndighedskompetencer?
Og hvem betaler for nedlukning og oprydning, når man er færdig med at producere strøm, når de er udtjent?
Det er jo i virkeligheden nogle meget, meget spændende spørgsmål, synes jeg.
Derfor er det også glædeligt, at klimaministeren i dag har meldt ud, at der igangsættes en tilbundsgående analyse af hele området, så vi får svar på de store og vidtgående spørgsmål der.
Det næste skridt er jo så, når analysen bliver sat i gang, at få mere viden og et solidt beslutningsgrundlag, før vi ændrer lovgivningen.
Hver ting i sin rækkefølge.
Lad os få pulsen ned, få konsekvenserne belyst og træffe en ansvarlig beslutning, en ansvarlig beslutning, der skal træffes på et veloplyst grundlag.
Tak for ordet, hr. formand.
Claus Jørgensen (SF), 2026-01-22:
Tak til forslagsstillerne for endnu en gang at rejse debat og diskussion om atomkraft i Danmark.
Det er en debat, som SF meget gerne deltager i.
For SF er det vigtigt, at vi holder tempoet i den grønne omstilling, men vi kan jo selvfølgelig sagtens have diskussionen omkring, hvordan vi investerer i havvind, solenergi og landvind og atomkraft, hvis det er det, som Liberal Alliance gerne vil diskutere.
Heldigvis er der jo noget, de fleste folketingsmedlemmer og partier herinde går op i, og det er havvind, solenergi og landvind.
Det mener vi jo klart at vi skal holde fast i.
Liberal Alliance har jo taget et andet valg og vil hverken støtte brintrøret eller havvind, som vi også lige hørte.
Det mener vi er ærgerligt i forhold til danskernes elregning, den grønne omstilling og ikke mindst danske arbejdspladser.
Derfor kan jeg godt nogle gange blive i tvivl.
For hvad er det vigtigste for Liberal Alliance?
Er det grøn strøm i stikkontakterne, eller er det atomkraft for enhver pris?
Så sent som i morges i P1 blev det fremført, at batterier til opbevaring af vedvarende energi er på kæmpe fremmarch.
Det tyder på, at der ikke umiddelbart ligger et stort økonomisk eventyr i dansk atomkraft.
Selv hvis der gjorde, skal vi huske på, at atomkraft ikke bliver en del af dansk elproduktion med et fingerknips.
Jeg har lige hørt, hvor lang tid det faktisk kan komme til at tage.
Og hvis vi kigger på andre lande i Europa, kan vi se, at implementeringen af atomkraft kan have lange udsigter.
Der er heller ingen tvivl om, at atomkraft, som skulle implementeres i den danske elproduktion, ville betyde, at der skulle ske en større administrativ oprustning, således at danske myndigheder kan håndtere alle aspekter af atomkraften.
Derudover kan vi også se, at man i andre lande, men også i Danmark, stadig ikke har fået løst den kæmpe udfordring, som affaldet fra atomkraft udgør.
Vi har stadig noget tilbage fra Risø, som vi ikke helt præcis ved hvad vi skal gøre med ude i fremtiden.
Med det sagt
er der jo på den baggrund af den diskussion, vi havde i foråret sidste år her i salen, igangsat en tilbundsgående analyse af nye atomteknologier og en kortlægning af, hvad det vil kræve at få en danskproduceret atomkraft ind i det danske energimiks.
Det er en analyse, som vi venter på med spænding og stor interesse.
Forhåbentlig vil analysen gøre os klogere på, hvad de nye teknologier kan, og hvilke konsekvenser de bærer med sig.
Ministeren har jo allerede præsenteret kommissoriet i dag, og resultatet skulle så allerede ligge klar før sommerferien, og der kan vi jo selvfølgelig tage diskussionen op igen.
Så SF mener, at det er en postgang for tidligt at snakke om at ændre lovgivningen på det her område, især når vi slet ikke kender det fulde billede.
Derfor kommer vi igen til at stemme imod dette forslag.
Tak for ordet.
Mads Fuglede (DD), 2026-01-22:
Nej, det er vi helt uenige med Liberal Alliance i.
Faktisk ser vi havvindsudbuddet som den finansieringsplatform, man skal bruge, hvis man skal ind i a-kraft.
Og som jeg sagde i min tale, er det vigtigt, vi skelner mellem, at der er ustabile energikilder – og det er havvind en del af, fordi det er, som vinden blæser – og at der så er stabile energikilder, og det er kernekraft.
Vi ser meget gerne, at man finansierer kernekraft også med en cost for difference-aftale, sådan at man kan få en finansiering, for når man skal etablere en SMR-reaktor, vil den, selv om den er mindre dyr end den kernekraftstruktur, man kender i dag, og som er udbredt i Europa, kræve en meget stor engangsbetaling.
Det vil kræve, at man kan få en god finansiering, og det kan man først få, hvis det er sådan, at man har en prisgaranti, eksempelvis.
Så vi ser egentlig, at de to aftaler bør gå hånd i hånd.
Samira Nawa (RV), 2026-01-22:
Mange tak.
Mads Fuglede (DD), 2026-01-22:
Det er også derfor, jeg synes, det er underligt at citere en mand, der laver en anden type reaktorer end dem, vi taler om i dag.
Seaborg Technologies, i dag Saltfoss Energy, laver MSR-reaktorer, og vi diskuterer SMR-reaktorer.
Vi kan godt diskutere det andet ved en anden lejlighed.
Det vil være fint for os, for det synes vi også er en spændende diskussion, men lige nu forholder vi os til små modulære reaktorer, og det synes vi er en god mulighed at kigge ind i.
Hvis der så kommer et alternativ, som det Saltfoss Energy laver, på et tidspunkt, og som det, han udtaler sig om, og hvis det bliver markedsmodent på et tidspunkt, så lad os også tage den diskussion, når det er klart.
Lars Aagaard (M), 2026-01-22:
Alt det er jo fair nok.
Danmark har en industriel styrkeposition i energieffektivitet inden for vedvarende energi og på andre områder.
Nu er vi jo i gang med ikke at snakke om at ophæve et forbud, nu hører jeg, at det er noget med statsstøtte og udviklingsstøtte og penge til test af anlæg, first of it's kind osv.
Så må vi jo se Liberal Alliance stille et forslag i den kommende finanslov om at lave sådan en udviklingspulje, og det kan man så tage politisk stilling til.
Men det princip, at fordi vi kan få behov for noget i fremtiden, skal danske skatteborgere på alle teknologiområder påtage sig udviklingsomkostninger, hylder jeg godt nok ikke.
Steffen W. Frølund (LA), 2026-01-22:
Det synes jeg jo sådan set egentlig måske er meget fornuftigt på mange andre steder, hvor man bare køber teknologier, der findes på hylderne.
Så er der selvfølgelig noget med en omkostningskurve og alt mulig andet.
Men det, vi ser vores naboland gøre, er jo præcis det modsatte.
De sætter sig faktisk foran og siger: Nu skal vi prøve at drive en udvikling et sted hen, hvor vi tror på at der kommer nogle teknologier på banen, som vi kan sætte i gang.
Altså, en serieproduktion går fra den første enhed til enhed x, og et eller andet sted derimellem er der nogle, der skal drive den kurve.
Der læner alle vores nabolande sig ind og siger: Lad os drive den kurve ned.
Der siger Danmark så: Nej, det vil vi ikke; vi venter på, at elbil nr. 100.000 kommer ud af Elon Musks fabrik.
Det synes jeg ikke er den rigtige måde gøre det på.
Samira Nawa (RV), 2026-01-22:
Tak til Danmarksdemokraterne for at fremsætte det her beslutningsforslag.
I Radikale Venstre støtter vi intentionen, for det er vigtigt, når man sidder som bestyrelsesmedlem og har så vigtig en sag mellem hænderne, som forsyningssikkerheden jo er, at man også har de rette kompetencer til at træffe de beslutninger, der skal træffes.
I dag er det jo også sådan, at der bliver udbudt kurser, bl.a. hos Green Power Denmark.
Jeg tror, ministeren også var inde på nogle andre.
Om det lige præcis skal være Folketinget, der vedtager en lovgivning om, hvordan kurserne skal udbydes, og det skal være en lovgivning fra centralt hold, er vi i Radikale Venstre usikre på.
Men vi deler fuldstændig intentionen, og vi ser det som samfundskritisk infrastruktur, hvor det er vigtigt, at der sidder nogle mennesker, som også er i stand til at varetage ansvaret.
Det er så også vigtigt for mig at sige, at det nu også er det billede, jeg ser derude rigtig tit og ofte, om end det er klart, at hr. Mads Fugledes eksempel med Odsherred, hvor det kørte fuldstændig af sporet, selvfølgelig også er vigtigt at have for øje.
Men som beslutningsforslaget ligger her, kan vi ikke bakke op om det.
Nick Zimmermann (DF), 2026-01-22:
Tak for det.
Når man sidder i bestyrelsen for et forsyningsselskab, sidder man jo ikke bare til pynt; man har et ansvar.
Derfor synes vi egentlig, at det giver rigtig god mening, at man gennemgår en eller anden form for målrettet og praktisk uddannelse, så folk ved, hvad det er, de laver, og ved, hvad de har med at gøre.
Vi synes egentlig, det er et supersympatisk forslag.
Vi noterer os også, at det stadig er vigtigt at se nærmere på den her finansiering og varighed af uddannelsen, for det er jo klart, at det heller ikke må ende som en stor regning, som sendes videre til forbrugerne.
Men i princippet så bakker vi op, og derfor kommer vi i Dansk Folkeparti også til at stemme for det her forslag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-01-22:
Vores forsyningssektor er rigtig vigtig, og derfor er det jo også utrolig vigtigt, at der ikke kommer eksempler som i Odsherred, hvor et fjernvarmeselskab kører helt i grøften.
Og så er der jo nogle ting, der kan ske helt uforudset, som når et lille vandværk ved Køge bliver udsat for et cyberangreb.
Jeg synes egentlig, det største dilemma, vi har i forhold til vores forsyningssektor, er, at der sker så store forandringer.
Hvis man ser på vandsektoren, kommer der økonomiske rammevilkår, der bliver ændret markant lige om lidt.
Der er noget grundvandssikring, som gør, at de kommer til at stå over for nye opgaver.
Vi har affaldsområdet, hvor der er sket den her liberalisering, som vi står midt i.
Måske kan de ikke modtage det affald, de plejer, og så har de været ude og har skullet organisere alle de der forskellige spande, og midt i det hele skal de så lige komme med et ccs-udbud, som de så endte med at fravælge.
Når man ser på fjernvarmen, er der jo løbende forskellige tilskudsordninger.
Der er krav om, at de skal kigge på, hvor nettet skal rulles ud.
Der er lige pludselig nye muligheder for at bruge overskudsvarme.
Der er en elektrificering, som så skal holdes op imod en økonomisk regulering, og midt i det hele kommer der så nogle it-problemer, cybersikkerhed og droner, der flyver rundt.
Skal man ansætte en jæger, der kan skyde gæs ned og lige kunne skyde en drone ned?
Og så er der al den der digitale kommunikation med forbrugerne.
Så det er jo en forsyningssektor, hvor rammevilkårene ændrer sig.
Og hvordan håndterer man så det?
Jeg er sådan set ret enig med ministeren i, at det tror jeg egentlig man klarer lokalt.
Hvis man ser på, hvor stort problemet er, så har tænketanken Brundtland lavet en gennemgang af, hvad det er for nogle kompetencer, der er i de bestyrelser, som har siddet der indtil nytår.
Og jeg tror, det så bedre ud, end de havde forventet.
Faktisk er det ret kompetente bestyrelsesmedlemmer, som byrådene har udpeget til forsyningssektoren.
Jeg håber da, at de enkelte selskaber ser på, om der er behov for efteruddannelse.
Hvis man kigger ind på DANVA's hjemmeside, er der jo kurser for bestyrelsesmedlemmer.
Så der er nogle brancheorganisationer, som tilbyder noget, som kan være en del af løsningen, og jeg synes sådan set, det er bedre, end at vi herinde fra Folketinget skal sidde og beslutte nogle minimumskompetencer.
Min erfaring fra sådan nogle selskaber er, at evnen til at stille kritiske spørgsmål, som er relevante, er en god evne.
Jeg er ikke sikker.
Der er det med evnen til at lytte og høre det, der ikke bliver sagt, som kan være væsentligt, eller at man kan læse det, der står mellem linjerne, men som alligevel ikke står der.
Der er evnen til det og evnen til at stille de kritiske spørgsmål over for en administrerende direktør, som er meget dedikeret til en bestemt løsning.
Den type evner kan sådan set være utrolig vigtige i en bestyrelse, og det er ikke et spørgsmål om, hvor lang ens uddannelse er.
Jeg er bare ikke sikker på, at løsningen skal besluttes her i Folketingssalen.
Jeg tror sådan set godt, man lokalt kan tage hånd om det.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-22:
Tak, formand.
De seneste særlig 5 år har det budt på grøn omstilling, angreb på gasledninger, hackerangreb og voksende spændinger over mod Rusland og en masse ændringer i vores lovgivning om forsyning af varme og el og vand.
Det har givet mange både store og små forsyningsselskaber nogle meget komplekse og ret store opgaver.
Det kræver altså, at man har hovedet skruet ret godt på, hvis man skal kunne løfte alt det, vi lægger ud til dem.
Det handler om, at når man får så mange opgaver som forsyningsselskab, skal man jo samtidig også sikre, at der er en stabil forsyning, og at priserne er på et fornuftigt niveau, og så skal man navigere i et meget uroligt landskab.
Det er bare noget helt grundlæggende, som vi skal huske her.
For når varmeregningerne eksploderer eller fjernvarmeprojekterne går galt, står kommunerne tilbage med milliardregninger.
Så er det altså ikke bare tal på et stykke papir.
Det er virksomheder, og det er helt almindelige mennesker, som det går ud over.
Det kan være familier, der pludselig ikke ved, om de har råd til at blive boende i deres huse, eller ældre, som sidder i kulde og skruer ned for varmen – og kommunerne må skære andre steder.
Bag enhver varmeregning og hvert nyt krav, som vi stiller herinde i Folketinget, sidder der altså en bestyrelse.
Det er mennesker, som skal omsætte vores beslutninger til virkelighed.
Langt, langt de fleste steder gør de det faktisk rigtig godt, og det er vigtigt for mig at sige meget klart.
Derfor var vi også med til at beslutte for godt et års tid siden, at man som minimum i de her selskaber i bestyrelsen skal have nogle uafhængige kompetencer: en, der har forstand på økonomi, og en med forsyningsviden.
Det er, fordi ansvaret simpelt hen er for stort til bare at lade som ingenting.
Vi kender også virkeligheden.
Det handler om, hvem der får hvad, og kompetencerne kommer simpelt hen i anden række.
Det er ikke uden risiko.
Det er det ikke for forsyningen, men det er det altså heller ikke for det bestyrelsesmedlem, som er valgt ind og måske ikke ved, hvad det er for et ansvar, som vedkommende er bundet af rent personligt.
Så af hensyn til det enkelte bestyrelsesmedlem, af hensyn til forsyningssikkerheden, virksomhederne, borgerne og forbrugernes økonomi synes vi faktisk, det er en god idé, at der bliver stillet nogle krav om, at der er et vist minimum af kompetencer, og at der skal ske et løft til et vist kompetenceniveau i løbet af sådan en bestyrelsesperiode.
Om det så lige skal være så vel detaljeret og firkantet, som jeg synes man lægger op til det her forslag, er jeg ikke sikker på vi synes, men vi er helt på linje med Danmarksdemokraterne i intentionen med forslaget.
Tak for ordet.
Steffen W. Frølund (LA), 2026-01-22:
Tak for tålmodigheden, formand, og også tak til forslagsstillerne.
Det er virkelig en relevant debat, som rejses her.
Vi er helt enige i målsætningerne om at mindske sårbarhederne i den danske forsyningssektor, og enhver, som har beskæftiget sig en smule med it-sikkerhed, ved, at den menneskelige faktor oftest er det svage punkt.
Derfor er det kærkomment at skulle forholde sig til kompetencerne rundtomkring i den danske forsyningssektor.
Vi er dog ikke helt sikre på, at et lovpåkrævet kursus er den helt rette løsning.
Ofte sidder kommunalpolitikere lidt for tæt på.
Så vi er helt grundlæggende bekymrede for at mindske udbuddet af egnede kandidater.
Liberal Alliance stemmer derfor gult, fordi vi anerkender behovet for debatten og for få højnede kompetencer, men vi synes måske ikke, at værktøjet er det helt rigtige.
Tak for ordet.