runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Jeg vil starte med slå fast, at jeg synes, at det er et dårligt forslag, og at regeringen ikke kan støtte det.
Vi stiller jo strenge krav til alle, der vil være danske statsborgere.
Man skal gøre sig fortjent til at blive dansk statsborger, og man skal tage værdier til sig og bidrage positivt til Danmark.
Derfor skal der ikke indføres en genvej til et dansk statsborgerskab, uanset hvor man er født og opvokset.
Unge, der er født og opvokset i Danmark, skal efter regeringens opfattelse som udgangspunkt leve op til de samme krav som alle andre ansøgere.
Det er helt rimeligt, at man, hvis man gerne vil det danske samfund og vil være dansk statsborger, så skal leve op til de samme krav som alle andre, også selv om man er født og opvokset i Danmark.
På en række punkter, hvor det giver mening, har vi allerede særlige regler for unge ansøgere.
Det gælder f.eks. i relation til opholdskravet.
Hvis ansøgeren er indrejst i Danmark inden det fyldte 15. år og man opfylder de øvrige betingelser, kan man blive optaget på et lovforslag, når man fylder 18 år.
Det gælder også i forhold til sprogkravet.
Det kan f.eks. opfyldes, ved at ansøgeren har afsluttet folkeskolens 9. eller 10. klasse og bestået faget dansk.
Det har de fleste unge mennesker, der er født og opvokset i Danmark, heldigvis.
Der er også særlige regler i forhold til beskæftigelseskravet.
Unge ansøgere, som er født i Danmark, eller som er indrejst i Danmark før det fyldte 8. år, kan ansøge om dispensation fra beskæftigelseskravet hos Indfødsretsudvalget.
Derudover er gebyret for at indgive en ansøgning om dansk statsborgerskab lavere for unge under 25 år, som er født eller opvokset i Danmark.
Der er altså allerede i dag særlige regler for personer, der er født og opvokset i Danmark, men naturligvis kun på de punkter, hvor det giver mening.
At åbne op for en erklæringsadgang med meget få reelle krav til de unge giver ikke mening.
Det er jo ikke en forudsætning, at du, bare fordi du er født og opvokset i Danmark, så har taget Danmark og danske værdier til dig, eller at du i øvrigt har bidraget positivt til samfundet.
Forslagsstillerne skriver godt nok i beslutningsforslaget, at der ikke skal kunne gives statsborgerskab ved erklæring, hvis PET vurderer, at den unge kan være til fare for landets sikkerhed.
Forslagsstillerne vil altså her blæse og have mel i munden samtidig.
For man kan ikke både have en erklæringsadgang, der alene baserer sig på objektive, konstaterbare kriterier, og samtidig have et krav om, at PET skal vurdere, hvorvidt de unge ansøgere kan være til fare for statens sikkerhed.
Det skyldes, at et dansk statsborgerskab som bekendt tildeles ved lov.
Der må derfor ikke efter grundloven overlades et skøn til den myndighed, der skal tage stilling til, om betingelserne for at opnå dansk statsborgerskab ved erklæring er opfyldt.
Jeg mener derfor samlet set, at den foreslåede erklæringsadgang ikke er holdbar.
Der skal fortsat stilles strenge og rimelige krav til personer, der ønsker et dansk statsborgerskab.
Regeringen kan derfor som sagt ikke støtte forslaget.
Peder Hvelplund (EL), 2026-01-29:
Tak for det, formand.
Det er jo sådan, at demokrati fordrer deltagelse, altså at man har muligheden for at kunne deltage aktivt i demokratiet, at man har muligheden for at kunne ytre sig, og at man skulle have muligheden for at kunne deltage i valg og kunne stille op til valg.
Desværre har udviklingen de seneste mange år i Danmark betydet, at en større og større andel af de mennesker, der bor, lever og arbejder her i Danmark, har deres permanente ophold her i landet, ikke længere har stemmeret.
En af de grupper, der bliver allermest påvirket af det, er de børn og unge, som er født eller opvokset her i landet.
Hvis man er født og opvokset her i landet, har gået i skole her i landet, har været en del af det danske samfund, så er det for mig fuldstændig uforståeligt, at man så ikke også skal have muligheden for at kunne deltage i demokratiet.
Med den indfødsretsaftale, der blev lavet i 2021 af en kreds af partier her i Folketinget, indførte man jo et beskæftigelseskrav, som gør, at vi i dag, når man sidder i Indfødsretsudvalget, ser adskillige sager med unge mennesker, som er født og opvokset her i landet, har taget deres uddannelse her, men som ikke har de fulde borgerrettigheder, og som ikke kan få dem, før de har haft 4 års beskæftigelse her i landet.
Så det betyder, at de konkret bliver stillet over for valget mellem, om de skal tage en uddannelse, eller om de skal sørge for at få et arbejde, så de kan få stemmeretten og et rødbedefarvet pas.
Det synes jeg er en fuldstændig urimelig tilgang at have, og derfor går det her beslutningsforslag ud på, at vi skal genindføre § 3 A, som var der under den tidligere Helle Thorning-Schmidt-regering tilbage i 2014, hvorefter du, hvis du er født eller opvokset her i landet, ved erklæring kan blive dansk statsborger, når du har gennemført folkeskolens afgangseksamen, eller når du er blevet 18 år.
Og jeg ser frem til at få en god debat om det forslag her i dag.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
Jeg mener, at de mennesker, der er kommet fra Syrien, som har midlertidig opholdstilladelse, og det er jo flertallet, skal hjem og være med til at genopbygge deres land.
Og det mener jeg også gælder andre lande.
Altså, det duer jo ikke, at vi siger, at bare man er her længe nok, er man her i Danmark for tid og evighed.
Som sagt arbejder nogle, og det er rigtig godt, men der er jo desværre en stor del, der er på offentlig forsørgelse, og der er en stor del, der laver kriminalitet.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at De Radikale stadig væk har meldt sig ud af al realistisk politik på udlændingeområdet, det forstår jeg ikke.
Vi omtaler det på den her måde, fordi det er sådan, det er i dag.
Men spørgeren har da fuldstændig ret i, at det bør bero på midlertidighed, når man kommer til et andet land på grund af borgerkrig, eller hvad der nu er sket, siden man kommer til det land.
Så vi ser midlertidighed som det helt afgørende her.
Nu taler vi om Syrien, og den helt store andel af de syrere, der er kommet til Danmark, har jo – indtil regeringen giver for mange permanente opholdstilladelser og statsborgerskaber – en midlertidig opholdstilladelse.
Så det er stadig væk sådan, at det er muligt at hjemsende rigtig mange fra Danmark til Syrien, hvis regeringen vil det, og hvis myndighederne vil det.
Så det var der, man skulle tage fat, og ikke kun snakke om toppen af isbjerget, som jo kun er meget få, nemlig dem, der kommer til Danmark i øjeblikket.
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Ja, det ønsker jeg.
Okay, ikke noget tal.
Så vil jeg gerne spørge om et andet svært spørgsmål, som vi heller ikke rigtig har kunnet få gode svar på.
Dem, der så bliver arbejdsløse og ikke ønsker at tage tilbage eller ikke kan tage tilbage til et eller andet oprindelses- eller hjemland, hvor skal de så være?
Skal de så sidde bag lås og slå på Kærshovedgård?
Og hvis Kærshovedgård ikke er stor nok, hvor mange Kærshovedgård skal vi have i Danmark så?
Hvor mange af sådan nogle interneringslejre med lås og slå skal vi have for at realisere Dansk Folkepartis remigrationspolitik?
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-29:
For os handler det om at stå fast på nogle principper, og det er nogle principper om, at udenlandske borgere, der kommer som gæster til Danmark, selvfølgelig forsørger sig selv, at udenlandske borgere, der kommer som gæster til Danmark, selvfølgelig overholder loven, og at udenlandske gæster, der kommer som borgere til Danmark og ønsker at bosætte sig her permanent, potentielt resten af livet, selvfølgelig tager del i grundlæggende danske, demokratiske værdier og normer.
Hvis man var gæst i mit hjem og ikke opførte sig ordentligt eller insisterede på at ville bo i hjemmet, men ikke ville betale noget til eksempelvis aftensbordet osv., tror jeg i sidste ende måske, at jeg ville bede folk om at forlade mit hjem og tage tilbage til deres eget hjem i stedet for.
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvor mange Dansk Folkeparti mener eller går efter skal remigreres.
Hvor mange af dem bare cirka går man egentlig efter at remigrere fra Danmark?
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-29:
Som sagt er vores udgangspunkt, at udlændinge, der kommer og arbejder i Danmark i en periode som udenlandske statsborgere, bør tegne en arbejdsmarkedsforsikring, så de ikke skal ligge danskerne til last ved at opholde sig i Danmark.
Vil man så ikke forsørge sig selv som udenlandsk statsborger, er det vores holdning, at ens opholdstilladelse skal udløbe, lige såvel som det er tilfældet i mange andre situationer.
Kommer man som studerende til Danmark og ikke længere studerer, får man en meddelelse pr. e-Boks om, at ens opholdstilladelse er udløbet.
Men for den mand vil det være sådan, at han vil skulle tegne en arbejdsmarkedsforsikring, der vil kunne forsørge ham, indtil det ikke længere er nødvendigt.
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Det var alt andet end et svar på mit spørgsmål.
Hvis en 45-årig mand fra Horsens, der har arbejdet på et slagteri i Horsens i 15-20 år, har permanent opholdstilladelse, han har ikke statsborgerskab, får en arbejdsskade og derfor ender på en førtidspension, skal han hjem ifølge Dansk Folkepartis remigrationsudspil.
Hvis han nægter at rejse hjem, hvad skal der så ske med ham?
Han har ikke begået kriminalitet, men han har en arbejdsskade, der gør, at han er på førtidspension og skal derfor forlade landet omgående.
Hvad skal der ske med ham?
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-29:
Det er korrekt, at Dansk Folkeparti står fast på et udgangspunkt om, at udenlandske statsborgere i Danmark grundlæggende set skal forsørge sig selv.
Man skal ikke ligge danskerne til last som udenlandsk statsborger, fordi man opholder sig i Danmark.
Vores holdning er, at udenlandske statsborgere, der kommer for at arbejde i Danmark, må tegne en arbejdsmarkedsforsikring, sådan at hvis man skulle komme ud for en arbejdsulykke eller har brug for forsørgelse i en kortere periode, forhåbentlig, er den forsikring ens dækning, og at det ikke er de danske skatteydere, der betaler.
I forhold til permanente opholdstilladelser er Dansk Folkeparti jo tilhængere af, at vi afskaffer ordningen om permanente opholdstilladelser.
Man kan jo leve en fin tilværelse i Danmark i mange år på en midlertidig opholdstilladelse.
Det er jo noget af det, der gør, at vi bl.a. har svært ved at sende de syriske flygtninge hjem, fordi regeringen i stort omfang tillader, at midlertidige syriske flygtninge bliver tildelt livslange, permanente opholdstilladelser.
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Tak for det.
Nu kom hr. Mikkel Bjørn selv ind på Dansk Folkepartis remigrationsudspil, og det kunne jeg godt tænke mig at spørge lidt ind til.
Der var et interview mellem hr. Morten Messerschmidt og Christian Bennike på Weekendavisen, hvor hr. Morten Messerschmidt fik sagt noget med nogle lejre eller nogle centre eller et eller andet, som han så efterfølgende løb fra, hurtigere end Fasar fra »Den sorte svane« løber fra politiet.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Mikkel Bjørn om noget.
Dansk Folkeparti mener, at ikkestatsborgere ikke skal have ret til offentlige ydelser, de skal sendes hjem, hvis de er på offentlige ydelser.
Betyder det så ikke, at hvis en mand har arbejdet på et slagteri 10-15 år, har permanent ophold, får en arbejdsskade på slagteriet, har brug for en førtidspension, så skal han sendes hjem?
Sådan forstår jeg forslaget.
Hvis han nu nægter at samarbejde om sin egen udrejse, hvad skal der så ske med ham?
Hvordan vil Dansk Folkeparti sørge for og sikre, at den her mand, der har arbejdet på et slagteri i 15 år, har fået en arbejdsskade, har permanent ophold, ikke er statsborger og derfor skal ud, kommer ud af Danmark?
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Tak for det.
Der er noget i forslaget her, jeg undrer mig lidt over, og jeg citerer: Danmarksdemokraterne vil have et stop for tildeling af permanent opholdstilladelse, når hjemrejse er mulig.
Men hvorfor vil Danmarksdemokraterne overhovedet have, at der skal gives permanent opholdstilladelse, når folk er kommet hertil for at få asyl?
Helene Brydensholt (ALT), 2026-01-29:
Jeg skal gøre det ganske kort, for det har været en lang dag, og den fortsætter.
Jeg tror ikke, det kommer bag på nogen, at Alternativet ikke støtter det her forslag fra Danmarksdemokraterne.
Jeg må også sige, at jeg ligesom fru Zenia Stampe er lidt overrasket over, at Konservative, som er et lov- og ordensparti, støtter et forslag, som efter min bedste vurdering går imod nogle internationale forpligtelser.
Det vil jeg virkelig også fraråde at vi generelt gør her i Folketinget, især med den situation i verden, vi nu har, hvor det er vigtigere, end det nogen sinde før har været, at vi spiller efter de internationale spilleregler.
Og hvorfor støtter vi ikke forslaget?
Ja, gør vi ikke, fordi vi er uenige i samtlige af de underforslag, der ligger i det.
Der er faktisk ikke nogen af dem, vi er enige i, og det tror jeg heller ikke kommer bag på forslagsstillerne.
Så jeg tror ikke, at forslagsstillerne har regnet med at få fuldstændig opbakning herfra.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Nej, men nu havde svareren også travlt med at lave sjov med et navn, så man skulle måske høre lidt bedre efter.
Jeg spørger direkte til længden af den midlertidige periode, hvor man kan have asyl, og om Folketinget selv kan beslutte den.
F.eks. kunne man gøre det sådan, at den var 10 år, 15 år, 30 år, så den midlertidige periode reelt set var 30 år, 40 år, så man ville blive på den midlertidige opholdstilladelse og man ikke ville rykke over til en permanent opholdstilladelse, og ville den beslutning kunne træffes i det danske Folketing?
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Det er ikke for at drille, men jeg forstod simpelt hen ikke spørgsmålet.
Jeg forstod det simpelt hen ikke.
Var det længden af midlertidige opholdstilladelser?
Det, der nu har været en diskussion af, var, om man skulle kunne få en permanent opholdstilladelse.
Jeg forstår bare ikke spørgsmålet.
Jeg beklager meget, at spørgeren skal bruge sin anden opfølgende korte bemærkning på at forklare mig, hvad det egentlig var, han spurgte mig om, men jeg forstod det ikke.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Det gør det nemlig, og tak til Radikale Venstre for at skære igennem i forhold til de ting, hvor jeg jo også har sagt, at det er et bluffnummer, som man igennem mange år retorisk har haft gang i omkring det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til, om Radikale Venstre mener, at længden af perioden, man midlertidigt tildeler asyl, kan besluttes her i Folketinget, eller om man også der vil være bundet af nogle konventioner, i forhold til hvor langt man kan strække det.
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Det tror jeg sådan set godt man kunne.
Men det, at nogen ikke har opnået en permanent opholdstilladelse og de kun har en midlertidig opholdstilladelse, er bare ikke ensbetydende med, at vi så kan sende dem tilbage.
Reglerne om midlertidig og permanent opholdstilladelse er jo egentlig bare danske regler, der handler om, hvilke rettigheder man så har i Danmark.
Men når det handler om, hvornår vi ifølge konventionerne kan sende folk ud af landet, så er det nogle helt andre regler, og der er det sådan set lige meget, om folk har opnået en permanent eller en midlertidig opholdstilladelse.
Så det gør ikke rigtig nogen forskel.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
Jeg synes, det er en god nyhed, hvis man afviser at give asyl.
Det ville et eller andet sted også være lidt mærkeligt at begynde at give asyl til personer, der er flygtet fra Assad, for Assad og hans styre er væk.
Men når det så er sagt, taler vi om cirka 30.000 syrere, der er kommet til Danmark og er her midlertidigt.
Det, jeg så spørger om, er, om det rigtigste så ikke ville være at lave en pause i forhold til at give familiesammenføring og permanent opholdstilladelse.
For ellers risikerer vi jo, at de mennesker bliver hængende her i Danmark altid.
Hans Andersen (V), 2026-01-29:
Jeg oplever jo også nu, at Udlændingestyrelsen igen behandler ansøgningerne, og jeg noterer mig også, at de har afvist ansøgninger om asyl fra syrere.
Og det er jo, fordi regimet nu er faldet, og nu vurderer Udlændingestyrelsen jo, ikke mig, at der så er mulighed for, at der ikke er akut fare i Syrien det sted, man kommer fra.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Jeg vil anbefale ordføreren at læse lidt op på det juridiske i det her.
Det ene er en strafferetlig tilstand, hvor du får en straf, og der er det ligegyldigt, om du er dansk statsborger eller udenlandsk statsborger.
Bagefter kommer der en forvaltningsmæssig konsekvens af den dom, du har fået, og der mener jeg selvfølgelig, det skal være forskelligt, om du er dansk statsborger eller ikke dansk statsborger.
Det er ganske naturligt.
Søren Søndergaard (EL), 2026-01-29:
Altså, danske overgrebsmænd skal have nogle særlige fordele, fordi de er danskere, over for ofrene.
Det har da ikke noget at gøre med, hvor man kommer fra.
Men jeg synes, det er interessant, at Borgernes Parti altså har en opfattelse af, at hvis bare overgrebspersonen er dansk, er det i orden, at man møder personen nede i brugsen.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Åh gud.
Jeg ved godt, at Enhedslisten ikke bryder sig om nationalstaten, grænser og alt muligt andet og gerne vil sidestille alle borgere i hele verden, men sådan har vi det altså ikke i Borgernes Parti.
Vi har det godt med, at der er forskel på, hvilke rettigheder man har som dansk statsborger, og hvilke rettigheder der er som udlænding.
Det er en forskel på at være kommunist og på at være borgerlig.
Vi mener ikke, at hele verden skal kunne komme hertil, og vi har ikke noget imod, at der er forskellige regler for danske statsborgere og udenlandske statsborgere.
Søren Søndergaard (EL), 2026-01-29:
Altså, det er jo frygteligt, at folk skal udsættes for at møde en person, der har begået overgreb, men det gælder vel også danske overgrebsmænd, eller det er måske i orden?
Altså, det er helt i orden, at en person, et offer, der er blevet forulempet og voldeligt overfaldet, måske endda voldtaget, af en dansker – det kunne være en Ubådsmadsen, eller hvad de alle sammen hedder – møder sin overfaldsmand igen, eller hvordan skulle jeg forstå det?
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Hvorfor vil Danmarksdemokraterne og fru Inger Støjberg acceptere, at danske kvinder risikerer at møde deres udenlandske voldtægtsforbryder og overfaldsmand på gaden igen?
Og nej, det er ikke et retorisk stunt, jeg kommer med her, det er desværre den konkrete konsekvens af det forslag her.
Danmarksdemokraterne foreslår nu, at Danmark skal vente op til 4 år, før man handler og trækker Danmark ud af de paragraffer, som de aktivistiske dommere i Strasbourg pålægger os, og som forhindrer Danmark i at føre en politik, hvor vi kan udvise kriminelle udenlandske voldtægtsforbrydere, og når man vælger at ville vente 4 år, vælger man samtidig at acceptere, at nye danske piger, drenge, kvinder og mænd så bliver ofre i ventetiden, og det kan jeg og Borgernes Parti ikke acceptere.
Fru Inger Støjberg og Danmarksdemokraterne vil vente 4 år.
Jeg siger det igen: 4 år.
Det er 4 år, hvor kriminelle udlændinge bliver her i landet.
Det er 4 år, hvor kvinder, børn og helt almindelige danskere lever med konsekvenserne.
Det er 4 år, hvor vi ved, at systemet ikke beskytter dem godt nok.
For det her handler om mennesker, og ofrene for den her kriminalitet har ikke glæde af tidsfrister, forhandlinger og processer i Strasbourg.
De kan ikke trøstes med, at Folketinget jo har vedtaget en plan om at gøre noget 4 år ud i fremtiden.
Hvis man ved, at reglerne i dag allerede forhindrer Danmark i at beskytte sine borgere og alligevel vælger at vente, så er det ikke ansvarlighed; så er det et politisk svigt.
Danskerne derude er ved at være trætte af at blive svigtet af politikerne, som altid lige har en undskyldning for, at der ikke lige kan ske noget.
Det her lugter desværre langt væk af en dårlig undskyldning for ikke at gøre noget.
Jeg vil gerne opfordre Danmarksdemokraterne til at stå sammen med os i Borgernes Parti og sige, at nok er nok, ikke mere sniksnak, og at nu skal der handling til, ikke om 4 år, men så snart danskerne derude forhåbentlig ved et valg giver os borgerlige magten.
Det her er, hvad vi skal garantere danskerne: Det skal være slut med, at kriminelle udenlandske voldtægtsforbrydere kan komme tilbage og ud i det danske samfund, færdig, punktum!
Se, det ville være handling, og det ville være sund fornuft ikke at sparke det her til hjørne med, at vi må se, hvordan det går om 4 år.
Tak for ordet.
Sascha Faxe (ALT), 2026-01-29:
Det er jo en logik, som måske virker, når man kommer fra Juelsminde, men den logik virker ikke i min verden.
Bare fordi jeg ikke siger ja til det ene, betyder det ikke, at jeg dermed tilkender mig det andet.
For Alternativet har det hele vejen været en helt grundlæggende ting, at en bæredygtig, grøn politik er fundamentet, og i det ligger der også en menneskelig bæredygtighed.
Det er en absolut vigtig bundlinje for os at have det sociale med.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-29:
Tak for det.
Indledningsvis vil jeg sige, at jeg har undret mig lidt over, at Danmarksdemokraterne underdriver væksten i islamisk indvandring til Danmark, for der er jo kommet nye tal frem.
Ordføreren nævnte i sin indledning 84 pct., der viser, at der faktisk har været en stigning på over 124 pct. i islamisk indvandring under den siddende regering.
Så jeg ønsker bare, at Danmarksdemokraterne bruger de mest opdaterede tal.
Men jeg vil egentlig spørge ordføreren om noget mere konkret, nemlig om Danmarksdemokraterne står sammen med resten af de borgerlige partier omkring udtrædelse af menneskerettighedskonventionen med efterfølgende indtrædelse med forbehold for artikel 8 og artikel 3 i udvisningsspørgsmål.
For jeg håber da, at Danmarksdemokraterne står sammen med resten af de borgerlige partier i det her spørgsmål og ikke ligger til venstre for både Liberal Alliance, Konservative og Dansk Folkeparti.
Det er jo i og for sig positivt, at Alternativet ikke går så meget op i menneskerettigheder, at man ikke kan afvise den mulighed.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
Jeg vil sige til hr. Lars Boje Mathiesen: Jeg tror sådan set ikke, at vi er så uenige; det tror jeg ikke.
Jeg tror bare, at vi er nødt til at være realistiske og sige, at man er nødt til at have en deadline.
Hvis hr. Lars Boje Mathiesen så forestiller sig, at vi skulle sidde på hænderne i den periode, så er det bestemt ikke sådan.
Altså, det skal da være før, det skal da meget gerne være før.
Vi håber da alt muligt godt for statsministerens bestræbelser sammen med de andre 26 europarådslande, men vi er bare meget bekymrede for, at det ikke engang med vores hjælp, altså med oppositionens hjælp, i Folketinget kan lade sig gøre at holde statsministeren i ørerne.
Vi er bange for, at når der nu snart skal være valg, så siger man og kommer med sådan noget, som ingen effekt har.
Så det er derfor, det er vigtigt, at det reelt skal have en effekt, altså at det, man gør, reelt skal være seriøst.
Det tror jeg at vores to partier er meget, meget enige om.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Man understreger selv, at siden 2018 er der heller ikke sket noget.
Og gudhjælpemig står man og siger, at nu sparker vi det lige til hjørne i 4 år mere – for det er jo så også 4 år, hvor Danmarksdemokraterne ikke kan garantere, at en somalisk voldtægtsforbryder bliver udvist.
For det er jo konsekvenserne af, at man vil lade der gå 4 år og håbe på, at fortolkningerne ændrer sig.
Så stiller man sig jo lige præcis der, hvor regeringen også står.
Det er der, vi siger i Borgernes Parti: Det går altså ikke, for tålmodigheden er brugt op; det skal være slut med al den sniksnak.
Og derfor skal man selvfølgelig sige: Vi træder ud, bum, således at vi kan udvise de her somaliske voldtægtsforbrydere, og så kan det være, hvis retspraksis kan ændres, at vi kan træde ind igen.
Men det duer da ikke, at der skal gå 4 år, hvor der kommer yderligere danske ofre derude.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor Danmarksdemokraterne nøler sådan i det her spørgsmål.