Benny Engelbrecht (S), 2024-09-10:
Tak for ordet.
Dette finanslovsforslag kommer på et tidspunkt, hvor der er rigtig meget, der går godt i dansk økonomi.
Sådan formulerede finansministeren det så rammende, da regeringens finanslovsforslag blev præsenteret.
Der er kommet styr på inflationen.
Købekraften for almindelige familier er forbedret.
Boligmarkedet er i fremgang.
Det er alt sammen gode indikatorer, men der er især et vigtigt element, som vi Socialdemokrater er særlig glade for står bomstærkt.
Aldrig før har så mange danskere været i arbejde.
Arbejdsløsheden er den laveste i 50 år.
Det er kulminationen på årtiers målrettet politik fra Socialdemokraternes side, både i regering og i opposition.
Da Poul Nyrup Rasmussen tiltrådte som Danmarks statsminister i 1993, var ledigheden så almindeligt forekommende, at når vi Socialdemokrater insisterede på at knække kurverne, rystede mange på hovedet og kaldte det en umulighed.
Ledigheden toppede med ca. 350.000 ledige eller over 12 pct. af arbejdsstyrken.
Ungdomsarbejdsløsheden var så stor, at mange af mine jævnaldrende – jeg var i begyndelsen af 20'erne dengang – simpelt hen havde svært ved at tro, at de kunne slippe fri af arbejdsløshedens desperation.
Da Poul Nyrup Rasmussen forlod Statsministeriet i 2001, var ledigheden faldet til under det halve: ca. 5 pct. af arbejdsstyrken.
Den senere socialdemokratiske statsminister Helle Thorning Schmidt formulerede vores generations frustration, da hun sagde: »Da de unge i min generation havde brug for en uddannelse eller job, fik de et nummer til arbejdsløshedskøen.
Det var der, hvor alt for mange blev hængende på kanten af fællesskabet i stedet for at blive en del af fællesskabet.«
Så ja, det blev atter en socialdemokratisk statsminister, der efter finanskrisen skulle stå i spidsen for at rette op på dansk økonomi og forsøge at inddæmme en stigende ledighed.
Også den mission lykkedes.
Men de gode resultater fik os ikke til at skrue ned for ambitionerne.
Vi ønsker fuld beskæftigelse.
Arbejdsløshed er krisens grimme ansigt.
Arbejdsløshed er ikke udtryk for dovenskab.«
Da coronakrisen ramte verden, var vi Socialdemokrater derfor optaget af, at krisen ikke måtte resultere i virksomhedslukninger og deraf følgende masseledighed.
Og jo, jeg kan godt huske nogle borgerliges sortsyn på den krisehåndtering.
Lad mig bare nævne Berlingskeskribenten Thomas Bernt Henriksen, der advarede mod »et orgie af gældsætning« og sagde, at den vej, som S-regeringen var slået ind på, førte til afgrunden som under Anker Jørgensen.
Sådan gik det ikke.
Tværtimod.
Når dansk økonomi er bomstærk, er det, fordi beskæftigelsen er historisk høj, og måden, vi håndterede coronakrisen på, kan nu aflæses direkte i den danske økonomis styrkeposition.
Det betyder, at Danmark frem mod 2030 har mulighed for at prioritere velfærden.
Regeringen har med 2030-planen på forhånd prioriteret mere end 32 mia. kr. til velfærd.
En så høj ramme er aldrig før set over så lang en periode.
Det er udtryk for socialdemokratiske prioriteringer, og det afspejles også i det finanslovsforslag, som vi i dag førstebehandler.
Det var helt forventeligt, at regeringen ville modtage kritik for, at forhandlingsreserven i finanslovsudspillet ikke er stor nok.
Vi vil jo det brede samarbejde og håber, at mange partier vil være med til at indgå en aftale om finansloven.
Til gengæld skal vi også være ærlige og stå ved, at finanslovsforslaget er et udtryk for, at regeringen allerede har foretaget prioriteringer.
Regeringen har især prioriteret det, som danskerne synes er allervigtigst, nemlig den borgernære velfærd, som i høj grad udøves i vores regioner og kommuner.
Det har også betydet, at vi har prioriteret økonomiaftaler med regioner og kommuner og de store aftaler om folkeskoler og ældreområdet, som flere af Folketingets partier har været med i.
Så de partier, der op til i dag i medierne har ønsket sig en større forhandlingsreserve, skal jo altså huske, at hvis det ønske skulle opfyldes, ville det indebære færre penge til den nære velfærd i kommuner og regioner.
Realiteterne er altså, at økonomiaftaler for kommuner og regioner indebærer et realløft, der er på det højeste niveau i henholdsvis 15 og 14 år.
De likviditetsproblemer, der efterfølgende helt fair blev fremført af kommunerne, løste regeringen med en ekstra likviditetstilførsel på 2,5 mia. kr.
Over de kommende årtier vil det danske landskab undergå en massiv forandring.
Med trepartsaftalen om et grønnere Danmark reduceres landbrugets CO 2 -udledninger, samtidig med at den negative miljøpåvirkning fra kvælstofudledninger til de indre danske farvande fjernes.
Der venter politiske forhandlinger om implementeringen af hele trepartsaftalen, men med finanslovsforslaget afsættes de første 2 mia. kr. til at komme i gang.