runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2021-03-23:
Tak for det.
Jeg sidder her med 23 sider, hvoraf 19 sider er eksempler på udtalelser, hvor man er blevet dømt efter racismeparagraffen, altså § 266 b, og meget af det er rigtig groft – noget, som jeg klart ville foretrække at jeg vidste om en person, frem for at det er ulovligt, og at jeg dermed ikke ved, om de personer, som jeg enten omgiver mig med, eller som jeg debatterer med på sociale medier eller andet, rent faktisk har de her holdninger.
Man kan være for racismeparagraffen, fordi man ønsker en ordentlig tone.
Men kan ordføreren ikke se, at man dermed også får lagt et låg på en debat og dermed gør det sværere for os at se, hvad det er for mennesker, vi omgås?
Jeg foretrækker – vi foretrækker – at fægte med åben pande og give danskerne en mulighed for at komme de her mennesker i møde og sige: Sådan her behandler man ikke andre mennesker.
Men det er jo ikke muligt, når man gør det her ulovligt.
Dermed fjerner man ikke holdningerne.
Man fjerner bare ytringerne.
Hvad nytter det?
Peter Skaarup (DF), 2021-03-23:
Jeg synes egentlig, at både hr. Lars Boje Mathiesen og hr. Ole Birk Olesen har nogle pointer her.
Vi har nogle danskere, som følger den politiske debat, og de stemmer, når der er folketingsvalg, de stemmer måske, når der er kommunalvalg, og de er aktive i forskellige sammenhænge i vores demokrati, bl.a. foreningslivet, og så oplever de, at noget af det, som de går og snakker om ved middagsbordet eller ude til et arrangement, må de lige pludselig ikke sige på grund af en racismeparagraf, og så siger de meget naturligt til os: Jamen er det ikke jeres opgave at skabe nogle rammer, der gør, at vi har ytringsfrihed, at vi kan ytre os, og at det, vi sidder og snakker om ved middagsbordet, kan vi sådan set også godt få lov til at mene i det offentlige rum?
Men det kan de bare ikke i dag, og så er det, at hr. Ole Birk Olesen og hr. Lars Boje Mathiesen siger, om det så ikke var en idé, at vi gør noget ved det og afskaffer den racismeparagraf, som er med til at lægge den der trykkoger på den politiske debat, som er meget værre i Sverige, men den er her faktisk også i Danmark, for der er folk, der ikke tør sige deres mening.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-23:
Det, der lige fik mig til at melde mig på spørgelisten, var den spørger, der var der før, og som i et spørgsmål ligesom gav udtryk for, at man kunne dømme efter, hvilke følelser en bestemt gruppe har, og der vil jeg bare høre ordføreren, om ikke det er rigtigt, at der slet ikke står noget om, hvad man føler eller om følelser i straffelovens § 266 b, og at det derfor kan give et noget misvisende billede af, hvad det er, domstolene egentlig dømmer efter, og at det er noget helt andet, der ligesom er på tale, nemlig reel nedværdigelse, reel forhånelse og ikke et spørgsmål om følelser, idet det ikke er nævnt i lovens ord i § 266 b.
Jeppe Bruus (S), 2021-03-23:
Det har jeg ikke nogen sådan holdning til.
Jeg tror, at jeg har den opfattelse, at der er enormt stor forskel på, i hvilken sammenhæng og i hvilken kontekst man siger ting.
Men jeg vil nødig stå og dømme den enkelte formulering her, og det mener jeg faktisk heller ikke er min opgave at gøre.
Nick Hækkerup (S), 2021-03-23:
Det er nok at stramme den at komme med et enkelt eksempel, som jeg i øvrigt ikke har noget kendskab til, og påstå, at det så skulle være dokumentation for, at der er en skævhed.
Så var det sandelig godt, at jeg fik sprittet af, så jeg ikke får smittet mig selv!
Tak til Nye Borgerlige for at have fremsat beslutningsforslaget.
Det er jo ikke første gang, vi her i Folketinget har debat om det, der i folkemunde kaldes racismeparagraffen, nemlig straffelovens § 266 b, og det skyldes nok, at det er et meget vigtigt emne, som debatten udspringer af, nemlig ytringsfriheden, og hvordan vi bedst sikrer en fri og åben debat i Danmark.
Det er selve kernen i vores demokrati, at vi har en fri og åben debat, også om de ting, som er svære, og også om de ting, som kan gøre ondt.
Jeg er derfor enig med forslagsstillerne i, at det er afgørende, at vi konstant har fokus på at styrke ytringsfriheden.
Det er tværtimod mit indtryk, at vi har en fri og åben og ofte direkte debat i vores land, en debat, der ikke går af vejen for at behandle svære emner, og hvor der ytres holdninger af snart sagt enhver given karakter.
Og sådan skal det også være i Danmark.
Vi skal være stolte af vores frie debat, og vi skal kunne have plads til i skarpe vendinger og med kontant retorik at diskutere med hinanden.
Vi skal være tolerante, men vi skal ikke være så tolerante, at intolerancen får fuldstændig frit spil.
Jeg mener faktisk, at en grænseløs tolerance over for intolerancen risikerer at opløse tolerancen.
Det er ødelæggende for den demokratiske debat, hvis argumenterne drukner i trusler, forhånelser og nedværdigelser på grund af race, hudfarve eller seksualitet eller handicap for den sags skyld.
Derfor er balancen efter min mening så vigtig.
Det er jo netop kernen i det her, for debatten om ophævelse af racismeparagraffen er reelt ikke en debat om, hvad vi diskuterer, men om, hvordan vi diskuterer.
Og her er det regeringens holdning, at vi ikke skal beskytte hadefulde og racistiske ytringer.
Hadefulde og racistiske ytringer kan i yderste konsekvens føre til vold og overgreb mod udsatte befolkningsgrupper.
Det har vi set tidligere i historien.
Derfor ønsker vi fra regeringens side at bevare racismeparagraffen.
Så vil nogen sige, at det strider mod vores grundlæggende ret til ytringsfrihed, men her vil jeg bare tilføje, at vi jo netop har haft Ytringsfrihedskommissionen til at se nærmere på ytringsfrihedens rammer og vilkår i Danmark, herunder på, om racismeparagraffen kan og bør ophæves.
Samtlige medlemmer af kommissionen konkluderede rent faktisk også, at det ganske enkelt ikke vil være muligt at ophæve racismeparagraffen inden for rammerne af Danmarks internationale forpligtelser, herunder de EU-retlige forpligtelser.
Men det er sådan set ikke afgørende for min holdning i dag.
Vi ønsker ikke at ophæve racismeparagraffen, fordi vi mener, at den tjener et fornuftigt formål, internationale bindinger eller ej.
Regeringen kan på den baggrund ikke støtte beslutningsforslaget, men jeg skal sige tak til forslagsstillerne for at sætte fokus på vigtigheden af ytringsfriheden, som er helt afgørende for, at vores demokrati kan fungere.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-23:
Ministeren siger, at det ikke handler om, hvad der skal diskuteres, men hvordan det skal diskuteres – og det er jeg ganske enkelt ikke enig i.
For vi har jo resultatet af en sag i byretten, hvor kritik af ideologien islam blev tolket som værende racisme.
Så endte det jo heldigvis med, at manden blev pure frikendt i landsretten.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge, om ministeren mener, at det er okay, at kritik af islam som en ideologi er indeholdt i § 266 b?
Nick Hækkerup (S), 2021-03-23:
Jeg mener, der er rimelig gode muligheder for at diskutere islam i Danmark, og jeg har selv været en af dem, som flere gange har kastet sig ind i diskussionen om den her fundamentalistiske islamisme, som efter min bedste overbevisning er en totalitær ideologi.
Den diskussion er der plads til i Danmark.
Så jeg mener sagtens, vi kan have den diskussion, uden at vi behøver at kaste os ud i noget, hvor vi truer eller forhåner eller nedværdiger på nogen måde.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-23:
Ja, men tillad mig at citere: Ideologien islam er fuldt ud lige så afskyvækkende, modbydelig og undertrykkende og menneskefjendsk som nazismen.
Citat slut.
Lige præcis det citat, den sætning, blev vedkommende dømt for – ikke for direkte trusler, som selvfølgelig er dækket af § 266, ikke for injurier, som er dækket af § 267, men for at sammenligne en totalitær ideologi med en anden totalitær ideologi.
Så jeg må spørge ministeren igen: Er det efter ministerens opfattelse ikke okay at skrive sådan noget som det her?
Nick Hækkerup (S), 2021-03-23:
Altså, den diskussion har jeg jo haft nogle gange her fra Folketingets talerstol.
Jeppe Bruus (S), 2021-03-23:
Tak for det, formand.
Jeg har glædet mig meget til den her debat, så tak til Nye Borgerlige for at rejse den.
Det er første gang i min tid som retsordfører, at vi sådan for alvor kommer til at diskutere racismeparagraffen.
Når jeg har glædet mig til det, er det, fordi det sådan set er en væsentlig del af hele vores debat om ytringsfrihed, som vi alle sammen deler, værdsætter og også, tænker jeg, som folketingsmedlemmer kæmper for.
Retten til at ytre sig er jo en hjørnesten i vores demokrati og hele forudsætningen for, at vi kan have et oplyst demokrati.
Tilbage i 2006 var jeg formand for Dansk Ungdoms Fællesråd.
Det var dengang, hvor der var nogle tegnere, der lavede nogle tegninger i Jyllands-Posten, og så buldrede og bragede det.
Der havde jeg den fornøjelse – det tror jeg faktisk jeg synes det var, når jeg tænker tilbage – at være med til at prøve at facilitere en debat om, hvorfor en dansk statsminister, i det her tilfælde Anders Fogh Rasmussen, ikke kan, skal eller bør sige undskyld på vegne af nogle danske aviser eller tegnere.
Men har vi så den ret til også at ytre os racistisk, til at motivere til hadefulde ytringer osv.?
Nej, det har vi ikke.
Vi har faktisk nogle begrænsninger, og det er også en del af det rum, vi har i forbindelse med ytringsfrihed i Danmark.
Så jeg vil altid kæmpe for retten til at ytre sig, og vi har vide rammer for det.
Som justitsministeren var inde på, har vi haft en Ytringsfrihedskommission, der også for nylig har kigget på spørgsmålet.
Som politikere må vi tåle endnu videre rammer – vi har vide rammer for at ytre os fra den her talerstol, men vi må selvfølgelig også tåle, at andre ytrer sig i forhold til os – men vi ser også en rigtig kedelig tendens på de sociale medier og i debatten til, at folk afstår fra at deltage, simpelt hen fordi tonen og ytringerne bliver ikke bare for hårde, men også nærmer sig noget, som gør, at folk afstår fra at deltage.
Det skader da vores demokratiske samtale, når cirka halvdelen sådan set afstår fra at deltage i debatter på de sociale medier, fordi det simpelt hen ikke er muligt at deltage på en ordentlig måde.
Handler det her så om tonen i debatten?
Nej, selvfølgelig gør det ikke det, men det handler om, at der er vide rammer for at debattere, og at de rammer indsnævres, hvis det er sådan, at vi i stedet for at forsvare retten til frihed til at ytre sig også forsvarer retten til, at folk kan ytre sig racistisk eller hadefuldt, ved at fjerne den her paragraf.
Derfor kriminaliserer § 266 b jo ikke holdninger eller meninger, men den sætter grænser for, hvordan man kan ytre sig.
Det vil sige, at Nye Borgerliges forslag om at fjerne racismeparagraffen jo sådan set vil give frit spil til en fremmedfjendsk debat med racistiske ytringer, og det mener jeg simpelt hen ville være uhensigtsmæssigt for vores demokratiske samtale og faktisk også for de øvrige rammer for ytringsfriheden.
Derfor støtter vi, også af de årsager, som justitsministeren var inde på, ikke det her beslutningsforslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-23:
Problemet med § 266 b er jo, at det er en fortolkning.
For vi kan godt tale om det med at tale racistisk, men der står også det med, at det er noget, der bliver følt som nedværdigende.
Og det går jo på en gruppes – ikke et enkelt individs, men en gruppes – betragtninger af, om man føler sig nedværdiget.
Og det er der, problemet ligger med den her paragraf, nemlig at det bliver op til domstolene at vurdere, om den her gruppe føler sig nedværdiget eller ej.
Og der må vi bare sige, at vi lever i et demokrati, hvor betingelserne er, at hvis der er nogen, der siger noget, som du føler dig krænket af, noget, som du føler dig nedværdiget af, så har du ret til at tage til genmæle og gå imod det.
Men retten til ikke at føle sig nedværdiget ligger jo heri, nemlig i, at det er lovbestemt, at det kan man så få en dom for – altså at det er okay, at man ikke føler sig det.
Ser ordføreren ikke noget problematisk i, at der ligger sådan en fortolkning i det?
Jeppe Bruus (S), 2021-03-23:
Vi lever heldigvis i et demokrati, og en af hjørnestenene i vores demokrati er magtens tredeling, som jo faktisk kom med grundloven, altså før vi egentlig fik den moderne form for demokrati og parlamentarismen ca. 50 år senere.
Og magtens tredeling forudsætter jo, at vi sætter rammerne med lovgivning, og at dommerne så vurderer i den enkelte sag, om det falder inden for rammerne.
Og så er det fuldstændig rigtigt, at hvis man er uenig i de domme, der kommer, så har man jo muligheden for at prøve at ændre lovgivningen, og det er også det, vi diskuterer i dag.
Men jeg synes sådan set, at loven er god, og så er det klart, at så må man jo diskutere de domme, der kommer.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-23:
Der ligger jo det i det, at det er en dommer, der skal vurdere andre menneskers følelser og så skal taksere dem.
Og det er jo problematisk.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om noget.
Men synes ordføreren, at det skal være ulovligt at sige ordet terrorcontainer om moskéer, hvis man nu henviser til nogle af de moskéer, som der f.eks. er mange syrienkrigere der har været i?
Jeppe Bruus (S), 2021-03-23:
Nej, vi fjerner sådan set ikke ytringerne, men vi sætter med det her en ramme for måden, man har lov til at ytre sig på, og det er jo det centrale her.
Det er at sørge for at skabe et demokrati, hvor der er nogle spilleregler.
Det er klart, at det her jo danner en form for spilleregel for den måde, vi er sammen på.
Der ønsker vi ikke at give frit slag til, at alle kan fyre alt det fremmedfjendske af, de har lyst til, uhindret.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-23:
Det er sjovt, for jeg har ofte tænkt på, at hr. Jan E. Jørgensen på en eller anden måde på et tidspunkt var kommet på afveje.
Det er jo dejligt at vide, at man en gang har haft frihedens fane først, og at det først siden hen er blevet mere – hvad kan man sige – poleret.
Det, der så bare er det sidste spørgsmål fra min side, er: Betyder det så også, at Venstre og hr. Jan E. Jørgensen vil være med til at gå ud over de internationale konventioner, der jo i dag pålægger Danmark at udøve det her grove overgreb på ytringsfriheden?
Jan E. Jørgensen (V), 2021-03-23:
Jeg tror, at Liberal Alliance på et tidspunkt fremsatte et forslag, som man havde clearet, om jeg så må sige, således at det var konventionsmedholdeligt, og det kan jeg da anbefale andre at kopiere, for jeg tror godt, at man kan regne ud, hvad svaret bliver, hvis man fremsætter forslag, som betyder, at vi skal bryde med internationale konventioner, melde os ud af EU, FN, og hvad ved jeg, for det bliver: Det synes vi ikke er en god idé.
Det tror jeg også godt at hr. Morten Messerschmidt er klar over.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-03-23:
Tak til ordføreren.
Jeg vil bare gerne lige have klarhed.
Ordføreren snakker om højt til loftet.
Nu nævner ordføreren så islam og muslimer og debatten på de sociale medier.
Gælder det så kun højt til loftet, når det kommer til den her type ytringer, eller mener ordføreren i sit indlæg, at der skal være højt til loftet i forhold til alt og alle?
Peter Skaarup (DF), 2021-03-23:
Ja, alle debatter skal vi kunne tage, og det behøver ikke være en god debat, som hr. Jeppe Bruus var inde på tidligere det helst skulle være.
Det kan også være en dårlig debat eller en træls debat, som vi kan have på sociale medier eller i Morgenavisen Jyllands-Posten, eller hvor vi nu har den debat henne.
Alle debatter skal være velkomne, så længe man selvfølgelig ikke truer andre mennesker.
Altså, hvis man truer nogen med udslettelse, som vi har set det med folk fra Hizb ut-Tahrir, der truer jøder med drab, så har vi selvfølgelig en ny situation.
Men så længe det holder sig inden for normale principper i vores lovgivning ud over racismeparagraffen, er den debat selvfølgelig velkommen, både om religioner, ideologier og alt muligt andet.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-03-23:
Vi har f.eks. også i vores lovgivning en paragraf om majestætsfornærmelse, så den vil Dansk Folkeparti så også afskaffe, så man skal kunne sige hvad som helst om kongehuset og dronningen.
Det er jo sådan det, jeg hører ordføreren sige.
Mon vi kan få noget klarhed over det?
Altså, der skal være højt til loftet, man skal kunne sige, hvad man vil, bare man ikke truer, så væk med majestætsfornærmelsesparagraffen.
Peter Skaarup (DF), 2021-03-23:
Nu ved jeg slet ikke, om hr. Sikandar Siddique har behov for at udtale sig negativt om vores majestæt eller kongehus, eller hvem hr. Sikandar Siddique gerne vil udtale sig om.
Det her handler slet ikke om kongehuset.
Vil vi gerne have højt til loftet i forhold til det, folk i dag bliver dømt for i forbindelse med racismeparagraffen?
Ja, det vil vi i Dansk Folkeparti, og derfor siger vi ja til det her forslag.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-23:
Tak for det.
Jeg vil først og fremmest sige tak for, at Dansk Folkeparti sidste år fremsatte et beslutningsforslag om at tilføje ordet handicap i § 81, nr. 6, i straffeloven vedrørende hadforbrydelser, sådan at man styrker mennesker med handicaps rettigheder, hvis der bliver begået kriminalitet med baggrund i, at offeret har et handicap.
Det lovbehandler vi jo i øjeblikket, fordi regeringen har fremsat et forslag, der minder en til en om det, Dansk Folkeparti fremsatte sidste år.
Det område skal styrkes, og det er Danmark også forpligtet til, efter vi tiltrådte FN's handicapkonvention i 2009.
Derfor vil jeg høre, om Dansk Folkeparti kunne være med til, at vi også siger, at mennesker med handicap ikke skal møde nedværdigende eller forhånende tale, for der var jo en mørk plet i verdenshistorien, hvor mennesker med handicap kom i lejre og blev interneret og alt muligt.
Vil Dansk Folkeparti yde den beskyttelse til mennesker med handicap?
Peter Skaarup (DF), 2021-03-23:
Det synes jeg ikke om, og jeg synes, det er rigtig skidt, at man bliver udsat for den behandling i Danmark, uanset om man er folketingsmedlem, eller hvad man er.
Men når det så er sagt, retter vores ønske om at stramme loven i forhold til handicappedes forhold sig jo først og fremmest mod de tilfælde, hvor man har været udsat for vold, altså hvor grunden til, at nogen udsætter et andet menneske for vold, er, at vedkommende er handicappet, eller hvor grunden til, at nogen udsætter et andet menneske for vold, er, at vedkommende er homoseksuel.
Der har Dansk Folkeparti sagt, at der er vi simpelt hen nødt til at lade hammeren falde, for vi kan ikke tolerere, at man udsætter andre mennesker for farlig kriminalitet, fordi de er homoseksuelle eller handicappede.
Pernille Vermund (NB), 2021-03-23:
Lad os nu få det frem i lyset og måske forhåbentlig også få ændret det, som jo burde være det vigtige at ændre, nemlig holdningerne og ikke ytringerne.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-23:
I et demokratisk samfund møder vi jo mennesker ligeværdigt i ord og handling, og vi siger nej tak til diskrimination både i ord og handling.
Dansk Folkeparti er kommet med et forslag, hvor man siger nej tak til diskrimination af mennesker med handicap, og hvor man straffer det, men vil Dansk Folkeparti også være med til at stoppe diskrimination i ord og sige nej tak til nedværdigende og forhånende tale over for mennesker med handicap?
Jan E. Jørgensen (V), 2021-03-23:
Jeg kender dem alle tre, og jeg kender også en ved navn Jan E. Jørgensen, der i sin tid har skrevet speciale på Københavns Universitet, som handlede om racismeparagraffen, og hvor konklusionen var, at den burde afskaffes.
Så det er en debat, der, som jeg startede med at sige, er kompliceret, og hvor der er ting, der taler både for og imod.
Netop derfor kunne det være en rigtig, rigtig god idé, at man bad Straffelovrådet kigge på det her.
Det er både i Venstres bagland og i Venstres folketingsgruppe og alle mulige steder.
Vi er et parti, der hylder den fri debat, og som synes, det er dejligt, at meninger brydes.
Så det her er ikke noget simpelt spørgsmål, og det forsøger jeg ikke at bilde nogen ind.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-23:
Det, jeg kunne tænke mig at høre hr. Jan E. Jørgensen om, er, hvem vi er.
Vi i Venstre, siger hr. Jan E. Jørgensen, mener sådan og sådan om racismeparagraffen, men der kan jo være forskellige tilgange til det med det liberale.
Jeg kan se, at på Venstres landsmøde i 2006 havde man et afstemningsoplæg om et nyt principprogram, der hed »Fremtid i frihed og fællesskab«, og der var i hvert fald tre delegerede, der foreslog, at det skulle være Venstres officielle politik, at racismeparagraffen blev afskaffet.
Jeg kender dem ikke selv, men det kan være, at hr. Jan E. Jørgensen kender Anders Basbøll, Henrik Fruergaard og Torben Raahede fra henholdsvis Odense, Holstebro og København.
Der kunne det da være interessant at høre, hvad det er for en overvejelse, man har internt i Venstre, og hvor bredt Jan E. Jørgensens synspunkt på det her område er dækkende for Venstre.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-23:
Nu mener jeg faktisk, at den er helt tilbage fra 1939, men lad det nu ligge.
Men jeg er også glad for den imødekommelse, der faktisk er fra Venstres side, med hensyn til at der er nogle problemer i forbindelse med den her lovgivning.
F.eks. vil jeg godt spørge til det, der står om, at regeringen gerne vil føje kønsidentitet, kønsudtryk og kønskarakteristika til racismeparagraffen, altså en udvidelse af racismeparagraffen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-23:
Nej, det er ikke det forslag, vi behandler her, men det er jo et udtryk for det problem, der er med § 266 b: at den bliver udvandet til at blive et politisk værktøj, i stedet for hvad den oprindelig var til, nemlig at beskytte mod trusler.
Vi har jo stadig væk § 266, som også garderer mod trusler, og § 267, som garderer mod injurier, og så har du § 266 b lidt midt imellem, hvor det er op til en dommer at vurdere, om en gruppe føler sig nedværdiget eller ej.
Kan ordføreren ikke se, at det er problematisk, at man tillægger en dommer det skønsmæssige vurderingspotentiale?
Jeppe Bruus (S), 2021-03-23:
Det er faktisk ikke mit indtryk – det kan vi selvfølgelig også se forskelligt på – at vi i dag, hvor vi jo har racismeparagraffen, har svært ved at gennemskue, hvem det er, vi debatterer med, eller hvad det er, de står for, eller hvad deres holdninger er, eller hvilket udgangspunkt de har.
Jeg synes faktisk, vi har en rimelig fri debat, og jeg synes også til tider, at vi har en rimelig hård debat.
Jeg synes, debatten udvikler sig i en retning på sociale medier og andet, der gør, at det er ekskluderende for mange såkaldt almindelige mennesker at være en del af den.
Peter Skaarup (DF), 2021-03-23:
Tak for det.
Jeg ved ikke rigtig, om jeg skal sige tak eller ikke tak for talen, for Venstre siger, at man gerne vil få nogle til at kigge på den her paragraf, og ja, det er selvfølgelig et lillebitte skridt i den rigtige retning, men stadig væk har vi nogle borgere her i landet, som føler sig meget trykket i forhold til deres ytringsfrihed.
Jeg mærker det tit, når jeg er ude til en diskussion, en forsamling, ude i det ganske land – ikke lige i øjeblikket på grund af coronaen, men når jeg har været det tidligere – at der er en trykket stemning, i forhold til om man tør skrive det, man mener, ned på et stykke papir.
Det kan være i et læserbrev, det kan være på Facebook, eller hvor det er henne.
Jeg tænker jo bare, at som Danmarks Liberale Parti, Venstre, burde man så ikke netop sige, at man da må have et liberalt, frihedsorienteret synspunkt, i forhold til at folk skal have lov til at ytre sig og komme med deres mening?
Så kan man lide den mening eller ej, og så kan det være en god debat eller en træls debat, men debatten skal vi jo have på et åbent grundlag, et frihedsorienteret grundlag.
Burde det ikke være Venstres opfattelse?