runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-06-11:
Selv tak for et rigtig godt samarbejde med Dansk Folkeparti.
Og selv om jeres indfødsretsordfører ikke er her, vil jeg gerne særlig takke for det samarbejde, som jeg har med hr. Mikkel Bjørn.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-06-11:
Tak til tredje næstformand i formandsstolen for at tage det seriøst og tage det op i Præsidiet.
Jeg glæder mig til at høre, hvad man når frem til.
Det er en vigtig debat, fordi borgerne skal kunne stole på, at man behandler deres henvendelser i fortrolighed, især i følsomme sager.
Tak til ordføreren for en rigtig god tale og for også at imødekomme min henvendelse.
Og tak til Liberal Alliance for samarbejdet på det område.
Jeg vil også sige tak for at indrømme, at man har rykket sig.
Man skal aldrig være for stor til at indrømme, at man har ændret holdning.
Vi ved jo alle sammen det er lettere at indtage Jerusalem end at erkende sine fejl.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-06-11:
Jeg er meget enig i det, hr. Alex Ahrendtsen siger, og som udgangspunkt debatterer jeg heller ikke henvendelser, der er modtaget i fortrolighed.
Jeg tror bare, jeg vil sige, at jeg er meget enig i det, ordføreren siger.
Jeg synes også, det er en uskik, at man er begyndt at debattere fortrolige henvendelser, som vi i Indfødsretsudvalget også får fra private borgere.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-06-11:
Der har desværre indsneget sig en uskik i Folketingssalen, hvor nogle af vores kolleger nævner borgere i denne sammenhæng i Folketingssalen.
Det handler om borgere, som har indgivet oplysninger i fortrolighed, og man burde forvente, at den fortrolighed bliver respekteret.
Vi får mange henvendelser fra mange borgere i forskellige sammenhænge, og de forventer en form for fortrolighed.
Det bliver så gang på gang nu brudt.
Jeg synes, det er en uskik.
Jeg synes, at formanden skal skride ind, når det sker.
Jeg synes, at Præsidiet skal tage det her op, altså i Præsidiet, til en principiel snak om, at borgere, der har indgivet oplysninger i fortrolighed, også kan forvente, at den fortrolighed bliver respekteret.
Jeg er meget ked af den tendens, der er ved at indsnige sig.
På mange områder skrider det her i Folketingssalen, og jeg bryder mig ikke om det.
Er ordføreren enig i min bemærkning?
Mette Abildgaard (KF), 2025-08-14:
Jeg synes egentlig, at der blevet svaret meget godt på det fra Liberal Alliances ordfører, og SF's ordfører var også inde på det tidligere, i forhold til nogle af de høringssvar der var kommet fra Advokatrådet og andre.
Jeg synes, at så længe man holder fast i, at det skal tjene væsentlige nationale forsvarsformål eller på beredskabsområdet, så har vi en indhegning der.
Men det er klart, at vi kommer til at skulle følge det her meget nøje i forligskredsen.
Torsten Gejl (ALT), 2025-08-14:
Jamen hvis der nu ikke bliver lyttet, og hvis det nu står fuldstændig fast, at der ikke er fremtid i at skabe større tempo i den bureaukratisk proces omkring klager, altså hvis det nu bliver fuldstændig ignoreret, vil De Radikale så acceptere det og stadig væk stemme for forslaget?
Theresa Scavenius (UFG), 2025-08-14:
Pointen er, at i forslaget bliver det ikke indhegnet.
Det bliver ikke engang indhegnet til, at det, som den tidligere ordfører sagde, skulle være i randen af noget forsvarspolitisk.
Det står der ikke.
Der står, at hvis det øger beskæftigelsen, vil det i almindelighed ikke være inkluderet.
Det gælder jo for alle projekter, fordi alle projekter øger givetvis beskæftigelsen.
Mette Abildgaard (KF), 2025-08-14:
Jeg tror ikke, jeg kan svare så meget andet, end at vi jo kommer til at følge det her, og så må vi forholde os til de konkrete eksempler, der kommer op, hvor man ønsker at benytte nogle af de muligheder, som det her lovforslag giver.
Der har jeg en grundlæggende tillid til, at vi som en del forligskredsen bliver involveret i det her og også kan være med til at definere, hvor grænserne går i forhold til anvendelsen af loven.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-08-14:
Ordføreren nævner proportionalitet som et vigtigt element i det her.
Er ordføreren ikke enig i, at det er en subjektiv vurdering, hvad man mener er proportionalt?
Under den sidste S-regering, var Konservative jo ikke altid enige i de tiltag, som regeringen traf under f.eks. corona, og som man sagde var proportionalt.
Så det er jo et spørgsmål om, hvad regeringen nu finder proportionalt.
Det leder mig til mit spørgsmål om, om Konservative ikke ser, at der en udfordring ved, at magten ikke er forankret i Folketinget, men bliver forankret i en regering.
Mette Abildgaard (KF), 2025-08-14:
Jeg vil mene, der stadig ligger meget magt forankret i en forligskreds her.
Det åbner jo op for en principiel diskussion om forligssstrukturen og anvendelse af forlig kontra anvendelsen af det brede folketingsarbejde.
Det anerkender jeg til fulde.
Men vi har en forventning om, at vi som en del af forligskredsen kommer til at være involveret på det her område.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-08-14:
Der står, at Folketinget skal orienteres, så det bliver I også.
Der står ikke, at forligskredsen skal godkende eller bestemme eller på anden måde vedtage det.
Så det er jo ikke en beføjelse eller en magt, Folketinget får.
Det er op til, hvad regeringen har lyst til at give
Folketinget
Mette Abildgaard (KF), 2025-08-14:
Det anerkender jeg er subjektivt.
Vi kommer til at kunne diskutere fra sag til sag, hvad det mindst indgribende er.
Der står, at man skal orienteres, ja, men jeg har også en forventning om, at vi kommer til at have en drøftelse, hvis der måtte være sager, hvor vi er uenige.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-08-14:
Altså, sagsbehandlingen foregår jo ikke i Folketinget.
Det vil betyde, at vi ofte skal være hernede.
Hr. Lars Boje Mathiesen er jo ikke altid i salen, så derfor ville det jo være mærkeligt.
Det er jo det, man har et ministerium til.
Vi vedtager love i Folketinget, og det er ministeriet, der sørger for at tage stilling til de enkelte projekter, inden for rammerne af lovgivningen.
Og det er jo stadig væk Folketinget, der har magten.
Vi kan til hver en tid ændre den her lov.
Så vi forankrer midlertidigt en forøget magt til ministeren, fordi det er nødvendigt, og fordi det er en nødsituation.
Loven gælder så i 3 år.
Vi kan til hver en tid lave den om, og den udløber jo automatisk, så magten er stadig væk i Folketinget.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-08-14:
Jeg har spurgt andre ordførere, hvorfor de ikke mener, at magten til at give de her tilladelser kan forankres i Folketinget, og hvorfor det skal forankres hos ministeren.
Hvad er DF's holdning til, at man vælger at give ministeren beføjelsen og ikke at give Folketinget beføjelsen til at give de her tilladelser hurtigere?
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-08-14:
Tak, formand.
Det er undertiden paradoksalt at være politiker.
Når tingene går for langsomt, får vi skældud, som f.eks. ved sagen om ammunitionsfabrikken i Nordjylland.
Når vi så beslutter at gøre tingene hurtigere, får vi også skældud.
Det er ikke altid nemt at være politiker.
Lovforslaget er på mange måder usædvanligt, men det er også nødvendigt.
Det handler ikke om at ændre på Hverdagsdanmark, men om at sikre, at vi kan handle hurtigt, når nationens sikkerhed kræver det, og som alle ved, står vi i en tid, hvor Danmarks forsvar og beredskab skal styrkes markant.
Det handler om at beskytte vort land, vor befolkning og vor frihed, når truslerne står for døren.
I sådanne situationer må vi sikre, at nødvendige anlæg og faciliteter kan blive til virkelighed uden unødige forsinkelser.
Lovforslaget giver mulighed for at gennemføre projekter, der tjener væsentlige nationale forsvarsformål eller civile beredskabsformål hurtigere end normalt.
Det kan være alt fra at udvide kaserner og opføre indkvartering til at sikre produktion af materiel, vi har brug for, alt sammen for at styrke Danmarks kampkraft og modstandsevne.
I Dansk Folkeparti støtter vi forslaget, fordi det bygger på et enkelt, men afgørende princip: Når rigets sikkerhed står på spil, skal vi kunne handle og handle rettidigt.
Mette Abildgaard (KF), 2025-08-14:
Jeg anerkender sådan set, at vi giver et stort ansvar til en minister, og det skal vi også altid forholde os kritisk til, altså når der gives bedre mulighed for bemyndigelser osv., så jeg anerkender sådan set det dilemma.
Jeg kan ikke huske, om han var ude at sige, at kornmarker er natur, eller om det var en anden, eller hvem der står for den slags udtalelser, men han har dog arbejdet med området.
Torsten Gejl (ALT), 2025-08-14:
Det kan jeg godt se i det konkrete eksempel.
Der er bare tale om en helt utrolig stor magt, som en minister, som ikke har forstand på naturen, får over naturen og over vores fortidsminder og andre ting.
Så det er jo en situation, der er meget ude af proportioner.
Det sker så ufattelig sjældent, det er så utrolig dyrt, og det er så omkostningsfuldt, at det reelt ikke anses for nogen realistisk mulighed.
Mette Abildgaard (KF), 2025-08-14:
Jeg har svært ved at vurdere, hvorfor den mulighed i praksis skulle være lig nul.
Det kan godt være, at det er, fordi jeg ikke er ordfører på området til daglig, at jeg ikke kan lave den vurdering, men selvfølgelig gør det indtryk, når Advokatrådet siger sådan noget, så det vil jeg gerne dykke ned i.
Men jeg har svært ved at se, hvorfor der skulle være sådan en enorm begrænsning.
Det var frygteligt for naturplejen, og det betød, at biodiversiteten i området faldt, men man var nødt til at gøre det, fordi man ellers ikke kunne lave øvelser på det terræn.
Der står jeg tilbage som politiker og er nødt til at overveje, hvad der vægter højst.
Er det, at vi kan lave de nødvendige øvelser, eller at vi lige præcis på det her areal opretholder en god biodiversitet?
Jeg spurgte ind til det, fordi jeg er optaget af miljøbeskyttelse og naturbeskyttelse og af, at vi har en mangfoldighed af arter.
Der blev jeg nødt til at lave den afvejning, og på mange måder synes jeg, at det her lovforslag er lig den form for afvejning.
Torsten Gejl (ALT), 2025-08-14:
Tak, formand, og tak for en ærlig tale og for at tale om nogle af de dilemmaer, som vi jo alle sammen møder, hver eneste gang vi vedtager love herinde.
Tingene er jo ikke så sort-hvide, som de hurtigt kan komme til at lyde.
Den individuelle vurdering er vel egentlig hos ministeren, der evt. sammen med en anden minister i en eller anden elevator kan spørge, om det her er i orden, og så bliver der svaret ja.
I forhold til det med domstolene siger ordføreren, at ordføreren er glad for, at det kan bringes for en domstol.
Men advokaterne siger jo, at sandsynligheden for, at det sker, er ekstremt ringe, og at sandsynligheden for, at man vinder sådan en sag, er utrolig ringe, så det er en teoretisk mulighed.
Vil ordføreren ikke anerkende, at i praksis har advokaterne ret i, at den sandsynlighed stort set er lig nul?
Theresa Scavenius (UFG), 2025-08-14:
Ordføreren snakker om at balancere forskellige hensyn og siger, at normalt vejer sådan noget som retssikkerhed tungt, men at det her er okay, at vi afviger, fordi der er noget, der vejer tungere.
I forhold til Liberal Alliances kommentar til det med, hvilke typer af projekter som faktisk er inkluderet, vil jeg gerne høre, om ordføreren også har den accept af, at det her lovforslag ikke kun åbner op i forhold til ikke kun at gælde militære og forsvarsmæssige bygninger, men faktisk har en bredere projektgrænse – og det står på side 7 – set i forhold til det her med at balancere hensyn.
For så viser det sig jo lidt, at ordføreren måske siger, at i alle tilfælde kan andet vægte højere end retssikkerheden.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-08-14:
Det svarer til, at man mener, at magten stadig væk var i Folketinget under corona, hvor man lod regeringen begynde at regere via bekendtgørelser.
Altså, det er jo noget sludder.
Jeg er i salen nu, men jeg kan ikke se DF's formand, så skal vi ikke bare lade det ligge.
Men man kunne jo have indrettet sig således, at det var i et Forsvarsudvalg, så det ikke blot var en orientering, men sådan at Forsvarsudvalget hurtigt skulle tage stilling til, om de kunne godkende de her enkelte projekter, for det er jo enkelte, individuelle projekter, man skal tage stilling til.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-08-14:
Jeg har endnu ikke oplevet, at jeg er blevet fuldstændig ignoreret af forsvarsministeren, når jeg er kommet med utrolig kloge og velbegrundede forslag, så jeg forventer også her, at der bliver lyttet til de ting, vi kommer med.
Hvor langt vi så kan komme, må vi se.
Jeg er også enig i, at jeg tror, der er potentiale i generelt at se på, hvor lang tid det tager at behandle klager, men det er bare ikke det, forslaget her handler om.
Det handler jo også generelt om den opsættende virkning, der kan komme.
Det handler om at skulle undersøge alt det.
Den del anerkender jeg, når vi snakker om anlæg.
Jeg synes bare, det er væsentligt, at vi skelner imellem den indledende fase og den videre drift.
For som ordføreren også er inde på i et tidligere spørgsmål, nytter det jo ikke noget, at den stopper ved udgangen af 2028, hvis man bare kan fortsætte med at fravige i al evighed.
Så der er nogle balancer her, vi er nødt til at finde.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-08-14:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Liberal Alliance, hvorfor man finder det nødvendigt, at magten skal forankres hos ministeren og regeringen – jeg har spurgt andre ordførere om det, men jeg synes ikke, jeg har fået klart svar på det – når muligheden nu er der for at have forankret den her magt i Folketinget via en hastebehandling eller via den regeringsførelse, der var under coronaen, hvor det alligevel var noget mere forankret i Folketinget, som også arbejdede hurtigt.
Carsten Bach (LA), 2025-08-14:
Tak for spørgsmålet.
Jeg deler jo noget af vejen spørgerens bekymring, og visse ting vil også kunne behandles som f.eks. traditionelle anlægslove, men der vil også i den situation, vi er i, være ting, som det vil være uhensigtsmæssigt at køre igennem en normal lovmølle, om jeg så må sige, og de ville i stedet for kunne blive håndteret med henvisning til den lov, vi behandler i dag, gennem bekendtgørelser og høring af bekendtgørelser.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-08-14:
Med al respekt: Det er jo ikke det, vi taler om.
Under corona indførte man, at regeringen kunne regere via bekendtgørelser, som det også vil være her, men da var det således, at man i Epidemiudvalget ikke kun skulle høres, men der måtte ikke være et flertal imod det, som regeringen fremlagde.
Altså, der var en parlamentarisk forankring, så Folketinget havde magten.
Det er jo det, man nu lægger over til ministeriet i stedet for.
Vi taler ikke om en fuldstændig gængs og lang lovbehandling, hvor det tager 8 år at få lavet nye anlæg.
Nej, det handler om, at dengang kunne man i de udvalg jo sagtens sidde med det ansvar.
Carsten Bach (LA), 2025-08-14:
Med hensyn til de almindelig gældende parlamentariske regler omkring flertal i Folketinget mener jeg jo ikke, at den her lov tilsidesætter det, at en regering skal have et flertal bag sig uanset hvad.
Så hvis der er et flertal imod regeringen i Folketinget, er jeg ret sikker på, at det vil få en konsekvens for regeringen.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-08-14:
Det er interessant at høre, at Liberal Alliance nu deler regeringens holdning til vores liberal-demokratiske system, altså at det skal være agilt, og det vil sige, at vi godt må afmontere det, hvis der er nogle andre formål med det.
Det er en interessant position, og jeg kender ikke Liberal Alliance godt nok til at kunne forstå det, i forhold til en koranlov og andre ting.
Men ordføreren begrunder det hele med at sige, at det er nødvendigt, fordi vi skal øge forsvarsindustrien, og det er jo selvfølgelig en del af hele argumentationen, og den er jeg med på.
Men det er derfor, jeg er ret interesseret i at høre noget om det, som jeg også spurgte om tidligere, nemlig det, der står på side 7, altså at der faktisk vil være åbnet for, er det også skal gælde andre projekter, som ikke har et forsvars- eller et militært formål, men som alene øger beskæftigelsen i landet.
Bekymrer det ordføreren, at der på side 7 er lagt en gummiparagraf ind, hvor man åbner for, at det på samme måde kan gælde helt almindelige økonomiske projekter, og hvor man ud fra det formål så er med på, at vi har et afmonteret og agilt, og det vil også sige et ikkeeksisterende demokratisk system?
Carsten Bach (LA), 2025-08-14:
Alting ville jo være meget lettere, hvis vi havde et agilt system.
I Liberal Alliance fremlægger vi jo med jævne mellemrum forslag til afbureaukratisering, og der er jo, kan man sige, svingende muligheder i Folketinget for ligesom for alvor at få taget hånd om det.
Måske kan der efter næste folketingsvalg med opbakning fra fru Theresa Scavenius blive et flertal, der sådan reelt set vil afmontere bureaukratiet i Danmark.
Jeg mener, det er formålstjenligt, at vi i den situation, vi er i nu, kan agere agilt, ligesom i en lang række andre situationer.
Det er derfor, som jeg også sagde før, en stor magt, der nu bliver givet til regeringen, og dermed følger der også et stort ansvar, og jeg vil som forsvarsordfører også gå ned i detaljen med det og følge de her ting til dørs.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-08-14:
Ja, du vil blive orienteret i Folketinget og i forligskredsen.
Men vil ordføreren ikke svare på spørgsmålet?
Hvad synes ordføreren om, at lovforslaget åbner for projekter, som ikke har et forsvarspolitisk formål?
Så vil ordføreren ikke kommentere på det?
Og hvis ordføreren så er uenig i, at det skal være sådan, kan vi jo lave et ændringsforslag, hvor vi kan fjerne den sætning, sådan at vi er sikre på, at det trods alt kun går til forsvar.
Carsten Bach (LA), 2025-08-14:
Der kan være mange udenforliggende omstændigheder, der gør, at det, for at kunne opnå det egentlige formål i ét projekt, er nødvendigt at have randprojekter, om jeg så må sige, som måske ikke direkte i sig selv har et egentligt forsvars- og sikkerhedspolitisk formål, men som, kan man sige, på anden vis skal bakke op om det konkrete projekt, som skal gennemføres.
Peter Have (M), 2025-08-14:
Tak for det, hr. formand.
Det er ingen hemmelighed, at det her lovforslag er kontroversielt.
Vi befinder os i en ekstraordinær situation, som kræver ekstraordinære løsningsmodeller, og vi skal reagere på den meget urolige sikkerhedspolitiske situation, Danmark og resten af Europa ser ind i.
Rusland kan ifølge Forsvarets Efterretningstjeneste angribe et NATO-land inden for 2 år eller starte en krig på det europæiske kontinent inden for 5 år, hvis vi ingenting gør.
Derfor skal vi gøre det, der skal til for at afskrække Putin fra at gennemføre sine inderste ønsker, nemlig at udvide Ruslands territorie.
Vi skal sikre, at han ikke bliver motiveret til at starte en ny krig.
Det kræver, at Danmark og vores allierede skal kunne handle hurtigt og målrettet.
Det er det, lovforslaget, som vi behandler i dag, giver mulighed for.
Vi skal kunne gennemføre bygge- og anlægsprojekter og driftsaktiviteter, som er afgørende for rigets sikkerhed, også selv om det kræver afvigelser fra anden lovgivning, alt sammen for at sikre vores nationale forsvar og vores civile beredskab.
Det kan f.eks. være en opførelse af en pavillonkaserne, som vores værnepligtige skal bo i og arbejde i, mens den rigtige kaserne bliver renoveret.
Det er et nødvendigt værktøj i en tid, hvor forsinkelser kan have alvorlige konsekvenser for opbygningen af Danmarks kampkraft.
I Moderaterne støtter vi ikke uden videre en vidtgående bemyndigelse.
Derfor er vi tilfredse med, at loven ophæves automatisk ved udgangen af 2028.
Vi mener, det er helt rigtigt, at loven, som er sat i verden for at håndtere en ekstraordinær situation i en ekstraordinær tid, skal have en indbygget udløbsdato.
Det sikrer, at det ikke bliver en ny normal, men et konkret redskab i en konkret tid, der skal anvendes med omhu.
Vi har stor forståelse for de bekymringer, som høringssvarene giver udtryk for, og vi deler dem til dels.
Flere peger på risikoen for at svække borgernes retssikkerhed, skævvride planprocesser eller pålægge private aktører store økonomiske byrder, som f.eks. ledningsejere og forbrugere.
Det er helt legitime synspunkter, og dem har jeg stor respekt for.
Vi deler dermed også ønsket om, at projekter, der gennemføres med hjemmel i denne lov, skal planlægges og udføres med stor omtanke og med proportionalitet.
Derfor er det også vigtigt for mig at fremhæve, at lovforslaget bygger på konkrete afvejninger og en ministeriel vurdering i hvert enkelt tilfælde.
Vi anerkender, at klageadgangen i visse tilfælde kan afskæres, men lad mig lige pointere og fremhæve, at loven fastholder domstolsprøvelsen, og at borgernes grundlæggende rettigheder fortsat gælder.
Det er afgørende for os.
Lad mig slutte af med at sige, at L 222 ikke er en almindelig lov.
Den er et redskab til krisetider, der kræver, at vi som lovgivere ikke kun handler hurtigt, men også handler ansvarligt.
Med det sagt støtter Moderaterne forslaget.
Tak for ordet.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-08-14:
Jeg hæftede mig bare lige ved den sidste sætning, som undrede mig.
Ordføreren sagde noget i retning, at borgernes grundlæggende rettigheder stadig væk gælder.
Men det er jo netop hele pointen i forhold til det her lovforslag, at der er rigtig mange af borgernes rettigheder, som forsvinder, så jeg forstår simpelt hen ikke ordførerens sætning.
Peter Have (M), 2025-08-14:
Vi tilsidesætter forskellige hensyn for at få gennemført nogle projekter, og i forhold til det tilsidesætter vi også borgernes retssikkerhed, men samtidig har vi den her domstolsprøvelse, i forhold til at man til hver en tid kan gå ind og få det testet der.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-08-14:
Bare så vi er enige vil jeg sige, at med det her lovforslag fjerner man en hel masse rettigheder for et andet hensyn.
Det er vi enige om, så med det her lovforslag har vi heldigvis ikke afmonteret alting og gjort det til et diktatur.
Det er måske det, ordføreren refererer til.
Men kan ordføreren ikke bare lige igen bekræfte, at det her lovforslag fjerner rigtig mange af borgernes og i øvrigt også private virksomheders rettigheder?
Peter Have (M), 2025-08-14:
Det gør det, i det tilfælde at ministeren mener, at et projekt skal gennemføres, eksempelvis hvis vi, som jeg nævnte i min tale, gerne vil lave en pavillonby på Høvelte Kaserne.
Så skal man have en hel masse ansøgninger igennem systemet osv., og det skal bare gå lidt hurtigere, end det gør i dag.
Det kan også godt være, de mennesker, der bor 375 m fra Elling, kan blive udsat for nogle ting, som ikke er særlig godt, og hvor de ikke har de almindelige muligheder for klageadgang, således at de f.eks. ville kunne standse opbygningen af ammunitionsproduktionen i Elling.
Det ville de jo kunne gøre, hvis de kunne klage på almindelig vis, og så får det opsættende virkning, og så kan det næsten tage årtier at få det her i gang, og det skal vi selvfølgelig undgå.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke skal kigge ind i, om der er nogle mennesker, der bliver specielt ramt af det her, og at vi så kan kigge på det og se, om vi kan løse det på en bedre måde, end der umiddelbart bliver lagt op til.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-08-14:
Jeg vil bare lige tilføje, at det siger jeg heller ikke.
Statslige myndigheder har selvfølgelig nogle ting, der i øvrigt er under enten private eller andre sikkerhedsmæssige hensyn, men det er jo slet ikke det, det handler om her.
Her er der jo masser af ting, som sagtens kan tåle offentlighedens øjne.
Så jeg synes, at det netop handler om proportionaliteten, og den er helt skæv.
Og problemet med det her forslag er, at der fjerner man den lovgivende magts kontrol, men sandsynligvis også den dømmende magts kontrol, og så har vi en enevældig udøvende magt.
Det er katastrofalt.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-08-14:
Jeg tænker, at det netop er blevet ret klart her i debatten – og jeg er enig i, at det har været en god debat eller en god proces lige i forhold til det her – at Folketinget ikke får særlig stor indsigt, og at offentligheden også i nogle sammenhænge ikke kan få indsigt.
Det, som stadig væk er det afgørende punkt og er uklart for mig, er, i hvilket omfang afgørelser fra juridiske instanser også bliver afskåret.