runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Kronborg (S), 2025-01-09:
Tak til De Konservative for at fremsætte et beslutningsforslag, der skaber en debat omkring noget så væsentligt som indfødsret.
Jeg vil starte et lidt utraditionelt sted i min forelæggelse, indrømmet, med et citat, og jeg citerer: Ser du, børn ved så meget nu, at de snart ikke tror på feer.
Det er fra »Peter Pan«, I ved, ham der flyver på Ønskeøen i den roman, som blev udgivet af J.M. Barrie tilbage den 27. december 1904, og hvorfor nu starte med et sådant citat?
Jo, jeg synes, der er noget ædelt i, at vi voksne tror på, at børn er børn.
At vi tror på, at børn skal lege, at børn skal have fantasi, at børn skal udfolde sig, at børn skal dygtiggøre sig, og at de også skal lære af deres fejl her i tilværelsen.
Som jeg læser beslutningsforslaget fra Det Konservative Folkeparti, vil det betyde i sin praksis, at alle de børn under 18 år, som er børn af forældre på lovforslaget, skal til behandling i Folketingets Indfødsretsudvalg.
Vi har cirka otte møder om året, hvis jeg ikke tager helt fejl, hvor vi sidder og behandler, altså har konkret sagsbehandling, hvor vi sidder og fordyber os i sager, hvor vi giver dispensation.
Der er cirka de her 1.800 bipersoner om året, og lad os sige, vi skulle det.
Det vil altså sige, at vi på et møde i Indfødsretsudvalget skal sidde og helt konkret sagsbehandle over 300 sager.
Hvad skal vi se på?
Skal vi ned og se på karakterer i syvende klasse?
Skal vi se på socialforvaltningens rapporter i kommunen omkring det enkelte barn?
Jeg synes, det er uvist, og jeg synes, vi har nogle ganske udmærkede regler nu i forhold til vandel, nemlig at hvis man er dømt og har man begået noget vedrørende vandel i forhold til den kriminelle lavalder, som vi i Danmark har sat til 15 år, så gælder der akkurat de samme regler, som gælder for de personer, der er over 18 år og søger et dansk statsborgerskab.
Lad os f.eks. sige, at en 16-årig har begået et bræk i den lokale kiosk i et eller andet kvarter i Danmark, er blevet fanget af politiet, og at der er blevet rejst en sag ved domstolene og vedkommende er blevet dømt.
Så foreligger der akkurat de samme regler, som hvis hans far på 45 år havde gjort det samme og havde søgt dansk statsborgerskab.
Fra Socialdemokratiets side er vi naturligvis altid interesserede i at tage en dialog, dykke ned i udfordringer og blive klogere på de her emner.
Men jeg synes, der er noget ædelt i, at vi også har en vision herinde fra politisk hold om, at børn skal være børn.
Et barn kan også komme til at snuble undervejs i barndommen, og man skal bare huske på, at lægger vi en voksentilværelse ned over børn for tidligt, dræner vi dem også for energien til, at børn kan drømme om at flyve, og der synes jeg, at der er noget, vi skal passe enormt godt på.
Derfor støtter Socialdemokratiet ikke det her forslag, altså af de nævnte grunde.
Men vi deltager altid aktivt i en dialog omkring Indfødsretsudvalget, som man også har set at vi har gjort helt praktisk på det seneste.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-01-09:
Jeg ville være bekymret, hvis det var ministeriet, som skulle vurdere, om man har udført en eller anden form for kriminel adfærd, altså hvis det udtryk kan bruges.
Der vil jeg sige, at det, vi kan i dag, er jo at sige, at har man en dom for noget kriminelt – en bøde for en trafikforseelse, eller hvad det kan være – så er det jo en konkret ting, hvor vi kan sige, at hvis man har det, så ryger man over i den her bunke.
På samme måde ville man jo kunne sige det, hvis det var i forhold til en, der er under 15, og som havde en meget konkret dom for noget.
og derfor kommer man ud et sted, hvor ministeriet i højere grad skal foretage et skøn.
Men som sagt er jeg ikke principielt imod, at man også kigger nærmere på bipersoner.
Jeg synes bare, at jeg kan se, at det her forslag bliver ekstremt svært at implementere.
Frederik Vad (S), 2025-01-09:
Nu har jeg jo i mange år haft et blødt punkt for Dansk Folkeparti, måske mere dengang, hvor det var mere kolonihave end opera.
Men jeg vil bare opfordre Dansk Folkeparti til måske at vælge sine udlændingepolitiske kampe med omhu.
Altså, jeg har stor respekt for, at der er et parti i Folketingssalen, som ønsker at udtræde af konventionerne.
Jeg tror faktisk, at det, at der er et parti, der ønsker det, er med til at sikre, at vi andre hele tiden er vågne, i forhold til at udlændingepolitikken ikke skal løbe af sporet. Men det her er jo ikke gennemtænkt, hr. Mikkel Bjørn, og det vil jo virke kontraproduktivt i forhold til alt det med sikkerhed osv., som Dansk Folkeparti ønsker for Danmark.
Anders Kronborg (S), 2025-01-09:
Altså, hvis man er inde i en kriminel løbebane som ganske ung og som barn, så skal samfundet jo gøre alt, hvad vi overhovedet har i vores magt, for at stoppe det og hjælpe det her barn, som stadig er et barn, til at komme ind på det rette spor, uanset hvilken etnisk baggrund man har.
Det gør man jo både i skolen, i socialvæsenet og andre ting.
Og ordføreren kan ikke høre mig sige, at det bare er helt i orden, at der er nogle, der gør det her, og at vi bare skal uddele statsborgerskaber i flæng.
Jeg er nødt til forholde mig til ordførerens helt konkrete beslutningsforslag, og det går på, at vi i Folketingets Indfødsretsudvalg skal have en sagspukkel yderligere på omkring 1.800 sager årligt, og det er for meget.
Hans Andersen (V), 2025-01-09:
For Venstre handler det her jo også om familiepolitik.
Derfor kan man undre sig over, at forslaget er fremsat af Det Konservative Folkeparti, for jeg synes sådan set, at det i udgangspunktet er således for statsborgerskab, at børn følger deres forældres statsborgerskab.
Det er sådan set, synes jeg, rammen omkring familien.
Så siger jeg blot, at jeg ikke vil afvise, at vi kan kigge ind i at se på, hvordan vi kan lave en justering, men det synes jeg vi skal gøre i aftalekredsen.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-01-09:
Blot for at forstå Venstres ordfører korrekt: Så Venstre er åbne over for eventuelt at se på en meget lille skærpelse, men generelt – i forhold til at se, om der er andre ting, man kunne gøre i forhold til en mere individuel sagsbehandling af bipersonerne – vil Venstres ordfører som udgangspunkt være afvisende med den begrundelse, at børn skal have samme statsborgerskab som deres forældre.
Hans Andersen (V), 2025-01-09:
Jeg tror ikke, det ene udelukker det andet.
Udgangspunktet for statsborgerskab er, at børn følger deres forældres statsborgerskab.
Det er grundlæggende sådan, reglerne er.
Så siger jeg, at jeg ikke vil udelukke, ikke vil afvise, at vi i aftalekredsen kan drøfte, om der er bipersoner, som har foretaget en kriminel handling, som endnu ikke er fyldt 15 år, og som fremadrettet ikke skal tildeles statsborgerskab som biperson med de nuværende regler.
Jeg vil ikke afvise det.
Men det ændrer jo ikke på, at det her beslutningsforslag kan vi ikke støtte op om.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-01-09:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg må sige, at jeg er sådan en lille smule i tvivl om, hvad Venstre egentlig mener, når det kommer til det store spørgsmål om statsborgerskab til bipersoner.
For Venstres ordfører nævnte i sin tale, at Venstre helst så, at børn og unge blev tildelt statsborgerskab sammen med deres forældre, men var ikke klar på at afskaffe det krav, der lige nu er for bipersonerne, altså vandelskravet.
Men omvendt åbner Venstres ordfører alligevel en lille smule op for, at man godt kan kigge på en lille gruppe bipersoner.
Så kan Venstres ordfører ikke være lidt mere tydelig: Er Venstre klar på at være med til at skærpe kravene for bipersoner?
Det behøver ikke nødvendigvis at være sådan, at alle bipersoner skal vurderes af Indfødsretsudvalget.
Men er Venstre klar på, at man får skærpet nogle af kravene, så ikke lige så mange bipersoner får statsborgerskab sammen med deres forældre?
Hans Andersen (V), 2025-01-09:
Nej, det mener jeg ikke.
Jeg nævner og siger, at der kan være enkelte bipersoner, hvor vi kan drøfte, om vi kan se ind i et system, der med respekt for den kriminelle lavalder på 15 år gør, at de ikke fremadrettet skal tildeles statsborgerskab, fordi de har lavet en kriminel handling, som de så ikke er dømt for, fordi vi har en kriminel lavalder på 15 år.
Det vil jeg ikke afvise at vi kan kigge ind i.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-09:
Var det ikke bedre bare helt at afskaffe konceptet bipersoner?
Altså, jeg tror, at jeg ugentligt kan læse om 10-12 sager i medierne med kriminelle udlændinge, der har begået voldsomme, grove, personfarlige overfald og lignende, og når jeg så spørger ministeren, hvem de personer er, og hvordan de har fået statsborgerskab, så er det i 90 pct. af tilfældene folk, der har fået statsborgerskab her i Folketinget som bipersoner.
Tyder det ikke på, at hele bipersonskonceptet simpelt hen har slået fejl, og var det ikke bedre, at man sørgede for, at alle personer, der søger om dansk statsborgerskab, gør det som hovedpersoner?
Anders Kronborg (S), 2025-01-09:
Altså, jeg synes sådan set, jeg udtaler mig fuldstændig klokkeklart.
Jeg er altid villig til at se på stramninger, og jeg er også villig til at se på forholdene for bipersoner.
Det, jeg synes er afgørende, principielt og det, man skal tage meget højde for, er, at vi lever i et retssamfund, hvor der er domstole i landet, og når vi vurderer vandel, i øvrigt også for personer, der er over 18 år, kræver det jo, at man er dømt eller har fået en fysisk bøde, hvis man skal komme til Indfødsretsudvalget.
Det synes jeg i hvert fald er meget, meget vigtigt, altså at der ligger en domstolsafgørelse.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-09:
Venstre »ser ikke igennem fingre med noget«.
Jeg tror, der er nogle borgere, der tænker på minkskandalen og tænker: Arh, det er vist en sandhed med modifikationer.
Men jeg ville egentlig spørge: Det lyder jo, som om Venstre gerne vil lempe kravene i forhold til at få dansk statsborgerskab markant.
Altså, ordføreren siger, at det som udgangspunkt bør være sådan, at børn altid har det samme statsborgerskab som deres forældre, men sådan er det jo ikke engang i dag.
Hvis man er over 18 år, modtager man ikke automatisk statsborgerskab sammen med sine forældre, lige såvel som at man, hvis man er statsløst barn, kan få statsborgerskab, uden at ens forældre får det.
Så det lyder jo, som om Venstre efterspørger sådan markante lempelser i reglerne for dansk statsborgerskab, og det synes jeg da ville være mildest talt bekymrende.
For vi ser jo ind i et, hvad skal man sige, område, hvor der slet ikke er styr på noget som helst, og hvor vi i vidt omfang ser, at mennesker, der ikke er danske i deres sindelag – folk, der er kriminelle, folk, der ikke er i beskæftigelse osv. – tildeles dansk statsborgerskab til højre og venstre.
Hans Andersen (V), 2025-01-09:
Vi ser ikke igennem fingre med noget.
Det er ordførerens ord.
Vi er optaget af, at vi har en aftale om indfødsret.
Forslaget her går jo ud på en individuel behandling af alle bipersoner.
Der er nævnt et tal på 1.800.
I Venstre vil vi gerne drøfte i indfødsretsaftalekredsen, om personer under 15 år, som har begået en kriminel handling, skal håndteres på en anden måde end i dag.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-01-09:
Nu skal det, at der er sager, der skal behandles, jo ikke være en undskyldning for ikke at kigge på bipersoner under den kriminelle lavalder, som er inde i en kriminel løbebane.
Altså, fra konservativ side ønsker vi en mere individuel sagsbehandling og herunder netop, at vi får kigget på det, hvis man har startet en kriminel løbebane under den kriminelle lavalder.
Vi ved godt, at det mange gange er noget, der eskalerer, og hvad angår eksemplet med den mand fra Sudan, er det jo ganske forfærdeligt, at vi har lukket ham ind i det store fællesskab, og at han har fået dansk statsborgerskab.
Mener Venstre, at det er i orden, at vi skal se igennem fingrene med det, og at sådan nogle personer da bare skal have dansk statsborgerskab?
Hans Andersen (V), 2025-01-09:
Nej, for hvis de har domme, får de jo heller ikke statsborgerskab som bipersoner.
Det er sådan set de regler, der gælder i dag, og dem støtter vi sådan set op om.
Forslaget her fra Det Konservative Folkeparti er, at vi individuelt skal vurdere hver enkelt sag, og debatten har jo også vist, at der vil være tale om et stort antal sager, og min påstand vil være, at så vil der virkelig være tale om en udfordring og en fuldstændig ændring af den måde, vi i dag tildeler statsborgerskab på.
Der tænker jeg ikke, at et beslutningsforslag fra Det Konservative Folkeparti her og nu skal ændre på de grundlæggende regler om tildeling af statsborgerskab.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-01-09:
Tak, og tak for talen.
Skal det forstås sådan, at Venstre mener, at vi bare automatisk skal tildele bipersoner dansk statsborgerskab?
Uagtet at de er inde i en kriminel løbebane, skal vi bare alligevel se igennem fingrene med det og give dem dansk statsborgerskab.
Hans Andersen (V), 2025-01-09:
Tak for det.
Det Konservative Folkeparti foreslår med dette beslutningsforslag, at bipersoner under 15 år ikke automatisk får dansk statsborgerskab sammen med deres forældre, men at hver sag i stedet skal forelægges Indfødsretsudvalget til individuel vurdering.
Dansk statsborgerskab er noget særligt.
Det er ikke en rettighed, det er noget, man skal gøre sig fortjent til, og derfor er der også strenge krav i dag for at blive dansk statsborger.
Det bør der fortsat også være, men det bør også være sådan, at børn som udgangspunkt har samme statsborgerskab som deres forældre, når de opfylder de gældende krav, og de nuværende regler stiller jo allerede krav om, at både hovedansøgere og bipersoner skal opfylde vandelskravene.
Det er et naturligt udgangspunkt for statsborgerskab, at børn følger deres forældres statsborgerskab.
De børn, som danske statsborgere får, er jo også danske statsborgere.
Vi mener ikke, at der er behov for at ændre på det udgangspunkt, der gælder i dag, hvor mindreårige børn opnår statsborgerskab sammen med deres forældre.
De skal være mindreårige, ugifte og bo i Danmark med lovligt ophold, og hvis de er over den kriminelle lavalder, skal de også opfylde vandelskravene.
Indfødsret gives ikke til alle og enhver, og der er strenge krav, man skal leve op til.
De krav er rimelige og bør naturligvis fastholdes.
Når forældrene lever op til kravene, mener vi også, at eventuelle børn bør kunne få statsborgerskab sammen med deres forældre.
Venstre støtter derfor ikke beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Men det mener Venstre heller ikke, og så er svaret vel det.
Det, som jeg også kort svarede den konservative ordfører her til sidst, var jo, at Venstre gerne vil drøfte, ligesom jeg også hørte at ministeren vil, hvorledes vi på en anden måde end i dag kan håndtere bipersoner, som er under 15 år, som har begået en kriminel handling, og som i dag får statsborgerskab, som følge af at de er bipersoner til forældre, som får statsborgerskab.
Det vil vi gerne drøfte om kan håndteres på anden måde, men det er jo ikke det samme som at sige ja til det her beslutningsforslag, hvor vi individuelt behandler 1.800 mennesker.
Anders Kronborg (S), 2025-01-09:
Så må jeg også bare nævne – det bekræfter den her debat jo også, hvilket jeg synes i virkeligheden har gjort debatten interessant – den forskel, der er i børnesynet herinde; en forskel i børnesynet set med Det Konservative Folkepartis briller og et børnesyn set med De Radikales briller.
Det her er jo også mistænkeliggørelse af helt små børn.
Zenia Stampe (RV), 2025-01-09:
Det er sød musik i mine ører.
Tusind tak.
Det er også sådan, jeg kender Socialdemokratiet, og jeg er utrolig glad for, at det børnesyn også gælder børn, som ikke har et rødbedefarvet pas endnu.
Det er for os fuldstændig fundamentalt.
Og det handler så ikke kun om børnesyn; det handler også om menneskesyn.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-09:
Der er altså tale om over 6.000 afviste personer ved grænsen og flere tusinde sigtelser for menneskesmugling og meget andet.
Det er et effektivt bevis på, at grænsekontrol virker.
Så siger fru Zenia Stampe det med, at ydre grænser virker, men at indre grænser ikke virker.
Altså, jeg ved ikke, hvad det er, fru Zenia Stampe forestiller sig; altså om folk, når de kommer til en ydre grænse, lige spørger: Er det her en ydre grænse eller en indre grænse?
Og at de, når de så får at vide, at det er en ydre grænse, siger: Okay, så virker det; så lader jeg være med at gå ind.
Men at de, når de får at vide, at det er en indre grænser, siger, at så kan de bare træde ind over.
Grænser er nu engang grænser, og det handler om at forhindre mennesker i at komme fra ét sted til et andet sted, og det virker vel, uanset om det har en overskrift, der hedder ydre grænse eller indre grænse.
Zenia Stampe (RV), 2025-01-09:
Ja, grænser virker, ydre grænser.
Og det er jo derfor, at vi altid, i øvrigt også regeringen, gør os til talsmænd for at styrke de ydre grænser.
Altså, vi beskytter Danmark meget bedre ved at hjælpe de europæiske lande, der ligger ved de ydre grænser, med at beskytte deres grænser, vores fælles grænse til Europa, end at lave symbolsk grænsekontrol.
Så vil jeg bare sige, at de tal, som hr. Mikkel Bjørn nævner, jo er præcis de samme tal, som jeg står og nævner nu.
Og det viste sig, at det var én fuldtidsmedarbejder i et helt år i forhold til at beslaglægge ét våben, herunder var rigtig mange af dem pebersprays, gasampuller og strømpistoler – og slangebøsser.
Ja, det lyder jo som noget fra Anders And, men forslaget om at træde ud af Schengen er jo Anders And-politik – undskyld, jeg siger det.
Det er jo lige præcis de tal: den ene fuldtidsmedarbejder, ét våben, seks sigtelser.
Mon ikke, en politibetjent i København kan rejse mere end seks sigtelser på et år.
Og så var der afvisning af seks personer, som ikke var asylansøgere primært, men som jo primært var folk, der havde glemt deres pas.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-09:
Med fare for at gøre Radikale Venstre opmærksom på, at himlen er blå og vand løber nedad, må jeg bare fortælle Radikale Venstres ordfører, at grænser virker.
Det virkede i Ungarn, da Ungarn byggede store hegn for at forhindre flygtninge- og migrantstrømmene, det virker i forhold til EU's aftale med Tyrkiet, og lige så vel vil det selvfølgelig virke i Danmark.
Det er mange, mange tusinde mennesker.
Der var 4.479 sigtelser om bl.a. menneskesmugling, våbenbesiddelse og narkosmugling.
Det er et endegyldigt bevis på, at grænsekontrol er et effektivt redskab.
Og derfor har vi selvfølgelig brug for en af slagsen til at forhindre, at Danmark bliver mere kriminelt, endda i forvejen.
Søren Søndergaard (EL), 2025-01-09:
Tværtimod har vi tidligere været ude at kræve mere og bedre grænsekontrol, for som et suverænt land skal man have styr på sine grænser.
Hvad er formålet med grænsekontrol?
Det er jo bl.a. bekæmpelse af menneskehandel, bekæmpelse af social dumping, bekæmpelse af indsmugling af våben, forebyggelse af terrorangreb, stop for narkosmugling og veterinære sygdomme m.v. Med grænsekontrol mener vi ikke tre toldere, der står og tjekker pant i Sønderjylland.
Med det mener vi en intelligent grænsekontrol, der bruger politiets og toldvæsenets ressourcer optimalt, og det er her, at Schengen bliver relevant at diskutere, for hvad må vi, og hvad må vi ikke inden for EU-retten?
Det fremstår ikke ligefrem lysende klart, og det bliver ikke mindre uklart af, at regeringen nægter at fremlægge de juridiske vurderinger, de har fået foretaget i Justitsministeriet.
Jeg håber selvfølgelig, at ministeren vil gå på talerstolen og sige, at nu vil de blive fremlagt, men hidtil har man nægtet at fremlægge dem.
Lad mig give et eksempel.
Danmark har haft en systematisk grænsekontrol siden den 4. januar 2016.
Man kalder den ganske vist midlertidig, men den har været gældende de sidste 9 år, så helt midlertidig er den jo ikke, i hvert fald ikke hvis man tænker på noget, der er kortvarigt og forbigående.
Så kan man diskutere, om det har været den rigtige form for grænsekontrol, og om man har brugt ressourcerne optimalt.
Det kan bestemt diskuteres, men den har i hvert fald været systematisk.
Så længe retsstillingen er uklar i EU, vil vi gerne bruge de muligheder, der tegner sig, for at lave mere systematisk grænsekontrol, f.eks. i forhold til social dumping eller til at kontrollere import af legetøj for farlig kemi.
Kontrollen dér er jo helt utilstrækkelig.
Alligevel er der kun 300 ansatte til direkte toldkontrol.
Vi ved, at flere toldere fører til flere beslaglæggelser, så der burde man styrke kontrollen.
Men det er først og fremmest den politiske vilje, der mangler hos regeringen, og derfor er det også lidt præmaturt at diskutere Danmarks udtræden af Schengen, når det problem vi står over for, er manglende vilje hos regeringen.
Men det er klart, at skulle det på et senere tidspunkt vise sig, at Schengen og EU faktisk vil stå i vejen for en mere systematisk grænsekontrol, der vil forhindre, at vores børn bliver udsat for legetøj med farlig kemi, eller som sætter en stopper for menneskehandel og social dumping, så må vi jo tage diskussionen af, om det giver bedre mening at forlade Schengen, vel vidende at der er alle de ting – fordele og ulemper – som er nævnt her.
De ting må jo så vejes op imod hinanden på det tidspunkt.
Men at gøre det på nuværende tidspunkt, mener vi som sagt er forkert, for i virkeligheden ligger bolden hos regeringen.
Der skal tages nogle flere initiativer.
Så på det foreliggende grundlag kan vi ikke støtte forslaget.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-01-09:
Mange tak for ordet, formand.
I Det Konservative Folkeparti er vi tilhængere af Schengensamarbejdet, herunder den frie passage mellem medlemslandene.
Vi har haft midlertidig grænsekontrol i Danmark siden migrantvandringerne på motorvejene i 2015, og det viser, at når der er behov for grænsekontrol for at kunne passe på Danmark, så kan grænsekontrollen indføres.
Vi ser derfor ikke noget behov for at træde ud af Schengensamarbejdet på grund af grænsekontrollen, som der lægges op til her i beslutningsforslaget, og derfor kan vi ikke støtte det.
Peter Skaarup (DD), 2025-01-09:
Jeg synes, hr. Mikkel Bjørn faktisk har haft nogle gode tal fremme her under debatten, og hvis man taler religion, er det jo lidt som at tale til en hedning, kan jeg godt høre på det hele, med hensyn til fru Zenia Stampe og grænsekontrol.
Der bliver simpelt hen ikke sendt på samme frekvens, når det gælder det.
Der er det lidt rarere at høre på hr. Søren Søndergaard fra Enhedslisten, som anerkender, at man da f.eks. kan bruge grænsekontrol til at kontrollere farligt legetøj, og at vi skal sætte mere ind over for det.
Dertil er De Radikale slet ikke nået endnu: Nej, det går slet ikke, og det kan ikke bruges til noget, og det hjælper ikke noget, og der er ikke noget beslaglæggelse, og det er kun en enkelt strømpistol; sådan må man forstå det.
Jeg kunne alligevel godt tænke mig at høre fru Zenia Stampe, om det slet ikke gør indtryk, når man ser på f.eks. den narkotika, der bliver beslaglagt ved grænsen.
Det har vi ikke været inde på tidligere under debatten, men bare i de der 2½ år, som jeg også tror fru Zenia Stampe har fokuseret på, efter at grænsekontrollen er startet, er der taget ½ ton hash; der er taget amfetamin, ecstasy, heroin, kat i store tal.
Er det ligegyldigt med det?
Skal vi bare lade det komme ind?