runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2019-03-27:
Jeg mener, det er afgørende for opbakningen til en højere pensionsalder, at mennesker, der er nedslidte, kan gå tidligere på pension, og derfor synes jeg, vi skal diskutere, hvordan vi kan lave en bedre ordning for personer, der er nedslidte, og deres muligheder for at træde tidligere tilbage fra arbejdsmarkedet.
At komme med et forslag, hvor raske og rørige personer kan gå tidligere på pension for at få mere tid på tennisbanen eller golfbanen, synes jeg er en dårlig idé, og det er ikke med til at skabe opbakning til en højere pensionsalder generelt.
Så derfor tror jeg ikke, at det at sætte en aldersgrænse ind, som ikke har noget gøre med nedslidningsgrad, men bare har noget at gøre med Socialdemokratiets såkaldte forudsætninger, vil være med til at øge opbakningen til den forhøjet pensionsalder.
Benny Engelbrecht (S), 2019-03-27:
Det fremgår i hvert fald tydeligt, at finansministeren glæder sig rigtig meget til at komme i opposition, sådan at finansministeren kan stå her og stille spørgsmålene, og nogle andre kan stå på den anden side og svare.
Altså, jeg vil bestemt gerne hjælpe finansministeren med at komme hurtigt i den rolle – jo før, jo bedre – men det ændrer sådan set ikke på, at finansministeren ikke svarer på mit spørgsmål, nemlig: Er finansministeren enig i, at man kan sikre den folkelige opbakning, hvis vi sørger for at lave en mindre justering, sådan at vi retter op på den kapitalbrøler, det var de facto at afskaffe efterlønnen, hvilket jo var en forudsætning for velfærdsforliget for 2006?
Kristian Jensen (V), 2019-03-27:
Allerførst lidt faktuelt: Når der først var en beregning på omkring 7.000, var de 7.000 også personer, der var uden for arbejdsmarkedet, altså førtidspensionister og andre, der havde mulighed for at kunne trække sig tidligere tilbage, hvis man lavede en lavere pensionsalder.
Af dem, der er på arbejdsmarkedet, vil det være 2.850 personer.
Når så spørgeren siger, at det er beregnet uden at kende Socialdemokratiets forudsætninger, så fortæl mig lige præcis, hvilke forudsætninger det er, som Socialdemokratiet har.
Hvad er det for nogle faggrupper?
Hvad er det for nogle kriterier, der skal til?
Jeg modtager gerne de forudsætninger, skriver dem ned og noterer dem, så vi kan høre dem, for indtil videre har det ikke været muligt i de forhandlinger, der har været, at få Socialdemokratiet til at sige noget som helst konkret om, hvilke forudsætninger der er for det, man kalder en pensionsplan.
Benny Engelbrecht (S), 2019-03-27:
Okay, så finansministeren vil altså kun være med til at sende folk på pension, hvis de er fuldstændig udslidte.
Skal man slet ikke kunne udføre nogen som helst arbejdsopgaver, eller er det faktisk sådan, at man i det mindste godt lige må have muligheden for at kunne løfte sine børnebørn op og give dem et knus, når de kommer på besøg?
Det kunne jeg da egentlig godt tænke mig at vide.
Hvad er regeringens tanker om det?
Det er jo tydeligt, at finansministeren har det lidt svært med sine egne beregninger og forudsætninger, for Finansministeriet er jo først kommet med en beregning, som viste, at cirka hver sjette i en årgang af erhvervsaktive ville kunne komme på en tidligere, differentieret pension.
Senere er man så med nogle andre forudsætninger nået frem til et andet tal.
Der er ikke nogen af de forudsætninger, som Socialdemokratiet har lagt til grund, hvilket finansministeren også ved, for jeg går ud fra, at finansministeren har læst Socialdemokratiets oplæg.
Men det er jo så fint nok – der kører det store spin fra finansministerens side.
Jeg synes sådan set, at det var mere hensigtsmæssigt, at vi ved forhandlingsbordet kom længere i forhold til også at få nogle konkrete svar, herunder også på, hvad regeringens holdning egentlig er.
Hans argument er, og det er jo sådan set det, jeg egentlig også gerne ville høre om ministeren så er enig i, at hvis man foretager en sådan mindre justering, kan man rent faktisk på lang sigt sikre, at der både er en folkelig og politisk opbakning til den generelle forhøjelse af pensionsalderen, som Whitta-Jacobsen siger er afgørende for dansk økonomi.
Det er jeg sådan set fuldstændig enig med den tidligere overvismand i, og jeg er også enig i argumentet om, at vi er nødt til at sikre, at der også er en folkelig opbakning til den her fortsat stigende pensionsalder.
Det er egentlig det, jeg godt kunne tænke mig at høre regeringens synspunkt om og holdning til, for jeg er ikke i tvivl om, at finansministeren gerne vil fremlægge forskellige beregninger og andet, men nu er § 20-spørgsmål jo holdningsbaserede – så hvad er ministerens holdning?
Kristian Jensen (V), 2019-03-27:
Det er jo sjovt, at man kan læse den samme artikel og så lægge mest vægt på to forskellige citater eller dele af artiklen, for jeg lagde mest vægt på, at Whitta-Jacobsen er enig med de kritikere, der mener, at Socialdemokratiet skylder svar på, præcis hvordan deres model er skruet sammen.
Hvis vi kigger på det, er den model, Socialdemokratiet har præsenteret, en model, som vil betyde, at 2.850 personer ud af hver årgang kan gå tidligere på pension fra arbejdsmarkedet.
Altså, ud af dem, der er på arbejdsmarkedet i dag og har fået et blik for og sådan en fornemmelse af, at Socialdemokratiet har et forslag, der giver mulighed for, at man kan træde tidligere tilbage fra arbejdsmarkedet, vil der kun være 2.850 personer ud af hver årgang, som det rent faktisk ville gavne, hvis det skal holdes inden for den ramme på 3 mia. kr., der er lagt op til.
Jeg tror sådan set, at langt flere fra hver årgang har fået en opfattelse af, at det var dem som ufaglærte eller faglærte eller dem med en kort videregående uddannelse som sygeplejerske eller pædagog – eller hvad det var for nogle faggrupper, som Socialdemokratiets efterhånden lange liste af faggrupper, der er nævnt, egentlig rummer – der skulle have mulighed for at gå tidligere på pension.
Jeg kender godt de der vismandsberegninger om, at holdbarheden i 2054 og fremefter vil blive helt fantastisk i Danmark, og jeg har stor respekt for, at man kan lave den slags langtidsberegninger af dansk økonomi.
Jeg tror nu alligevel, at de fleste vil have en udfordring med at sige, at de kender verden helt præcist mere end 30 år ud i fremtiden, altså at man helt præcist kan sige, at man ved, hvordan dansk økonomi ser ud på den anden side af 2054.
Jeg tør i hvert fald ikke sige det, og derfor tør jeg heller begynde at disponere et overskud, der måtte komme efter 2054, allerede nu.
Benny Engelbrecht (S), 2019-03-27:
Tak, formand.
Er ministeren enig med tidligere formand for De Økonomiske Råd Hans Jørgen Whitta-Jacobsen i, at det er muligt at lave en ordning for tidligere tilbagetrækning for nedslidte, som Socialdemokratiet har foreslået, uden at det har betydning for den finanspolitiske holdbarhed, og at det er naivt og bogholderagtigt kun at se på den isolerede effekt på arbejdsudbuddet af en mindre justering af pensionssystemet, jf. Politiken den 22. marts 2019?
Kristian Jensen (V), 2019-03-27:
Det har I ikke fået svar på fra Finansministeriets side, for i det svar siger vi, at det er en mekanisk beregning, som man ikke kan lægge til grund for, hvad man rent faktisk har af udfordringer.
Sagen er jo den, at i takt med at man bliver klogere og dygtigere, er det muligt at løse nogle opgaver billigere.
Prisen for en hofteoperation er i dag markant billigere plus hurtigere og bedre for patienten, end den var for bare få år siden.
På tilsvarende vis har man på andre velfærdsområder været i stand til at være kreativ og innovativ, og jeg tror stadig væk på, at der blandt de dygtige medarbejdere i landets kommuner er innovationskraft nok til at lave et løft af den viden, der er, samtidig med at vi fra regeringens side er klar til at komme med flere penge på både kommunalområdet og regionsområdet, ligesom vi har gjort det siden 2015, hvilket var i modstrid med det, der skete under den socialdemokratisk ledede regering, hvor man skar ned fra 2011 til 2015.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-03-27:
Lad mig starte med at sige, at jeg er meget glad for Landbrug & Fødevarers udmelding om, at dansk fødevareproduktion skal være klimaneutral i 2050.
Det flugter med det mål, regeringen også har, om, at Danmark skal være klimaneutralt senest i 2050.
Det er et klart signal, som regeringen har sendt, og også til landbruget.
Når det kommer til at reducere landbrugssektorens klimabelastning, er der ting, vi kan gøre allerede i dag, og her sætter regeringen også ind med klima- og luftudspillet.
Det handler f.eks. om forbedring af biogasanlæg og støtte til klimavenlige grisestalde.
Dertil kommer, at vi har lavet en jordfordelingsfond, der bl.a. kan understøtte udtaget af lavbundsjord fremover.
Det er også i vid udstrækning de ting, Landbrug & Fødevarer peger på kan gøres i dag.
Men det bringer os ikke i mål.
For at komme i mål er der brug for at udvikle nye klimaløsninger i landbrugssektoren, hvilket skal reducere dyreholdet, og det har jeg jo sagt.
Det er derfor, at regeringen investerer i forskning og klimavenlige løsninger til landbruget.
I første omgang har vi afsat en pulje på 90 mio. kr. Og for at sikre, at vi får udviklet løsninger, der virker ude i marken, har vi også indgået et partnerskab med landbruget.
På den måde har vi tilrettelagt en indsats, der effektivt understøtter en omstilling af dansk landbrug både i dag og på længere sigt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-03-27:
Jeg tror heldigvis, at der er sket noget i debatten, siden ministeren kom med sine udtalelser i DR2, og jeg synes også, det er glædeligt, at der er en række landbrugsorganisationer, bl.a. Økologisk Landsforening og Landbrug & Fødevarer samt Arla og Danish Crown, som sådan set har været ude at sige, at de godt vil arbejde med på den her dagsorden om at reducere landbrugets CO 2 -udledninger.
Vi står over for, at der i Folketinget er et mål om, at vi skal blive CO 2 -neutrale i 2050.
Og med en landbrugssektor, som i primærproduktionen har en udledning på 10-11 mio. t, så er det faktisk en ret stor opgave.
Og kigger man i prognoser, ser det ud til, at den udledning stiger i de kommende år, hvis ikke man gør noget.
Enhedslistens plan er, at vi sådan set skal frem til at være et nulemissionssamfund i 2040, og det betyder, at så skal man virkelig tage effektivt fat.
Vi arbejder med CO 2 -reduktioner på 70 pct. frem mod 2030, og det fordrer altså, at man reducerer sit landbrugsareal.
Det behøver ikke at være til nogen gene for det danske samfund, at vi får mere natur, mere skov, flere energiafgrøder, og at de her lavbundsarealer bliver taget ud af omdrift.
Det kunne sådan set godt være en fordel for landbruget samlet set.
Altså, vi er nødt til at arbejde seriøst med at nedbringe landbrugets CO 2 -udslip, og vi kommer ikke uden om, at en reduktion i husdyrantallet er nødvendig.
Vi bruger i øjeblikket 80 pct. af vores landbrugsareal på at producere foder til dyrene, og derudover har vi så det der skyggeareal ude i Sydamerika på et areal på størrelse med Sjælland og Falster, hvor der produceres soja til de danske husdyr.
Det er jo en helt vildt produktion, der er i Danmark.
Vi skal frem til at være CO 2 -neutrale, og jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide lidt mere om, hvad ministeren kan se af ambitioner, når nu vi efter ministerens plan skal ned på at være CO 2 -neutral i 2050.
Hvor meget er det så, at landbrugssektoren skal bidrage med i den proces?
Skal landbruget være et nulemissionslandbrug i 2050?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-03-27:
Tak for spørgsmålet.
Jeg noterer mig jo i Landbrug & Fødevarers udspil, at der er ambitionen, at landbrugsproduktionen i Danmark i 2050 skal være klimaneutral.
Det er en ambition, jeg kan bakke hundrede procent op bag.
Det kommer ikke af sig selv.
Der er brug for initiativer, og der er ikke mindst brug for forskning og udvikling.
Det er jo også baggrunden for, at regeringen i sit klima- og luftudspil har afsat 90 mio. kr. for at finde frem til, hvordan vi løser den her udfordring.
Det er jo ikke sådan, at de lette løsninger bare lige ligger på hånden.
Der er nogle ting, man kan gøre, bl.a. udtag af lavbundsjord, som er et forslag, vi har taget positivt imod, og som vi rent faktisk også i en tidligere aftale med Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet har afsat nogle penge til.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-03-27:
Jamen jeg synes da, det er udmærket, at man afsætter lidt penge til forskning og udvikling inden for landbrug, men helt ærligt: 90 mio. kr.?
Nu har vi lige for lidt siden diskuteret en sag, hvor regeringen kunne finde ud af at finde 40 mia. kr. ekstra til nye veje, og så står vi nu og diskuterer landbrugssektoren, og der fremhæver ministeren så, at der er 90 mio. kr. til noget ekstra forskning.
Kan ministeren ikke se, at det er en meget skæv prioritering, når nu vi står over for den her kæmpe opgave med at reducere landbrugets CO 2 -udledning?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-03-27:
Jeg synes jo faktisk, at 90 mio. kr. er mange penge alene i forhold til forskning, men det kommer ikke til at stå alene.
Der er jo også andre tiltag.
Der er også det partnerskab, som vi har lavet med både Landbrug & Fødevarer og Økologisk Landsforening.
Ideen med det er jo også den vej over at få gode ideer og gode forslag.
Derfor glæder jeg mig jo over, at Landbrug & Fødevarer er meget, meget på forkant med det her og allerede er kommet med deres eget udspil.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-03-27:
Hvis vi skal tilbage til milliardbeløbene, så har vi jo en landbrugssektor, som modtager omkring 10 mia. kr. i tilskud fra EU til sin produktion.
Vi står over for, at der kan modelleres på, hvordan landbrugsstøtten er til det danske landbrug, og at der faktisk er mulighed for, at en væsentlig større del kunne øremærkes til miljø.
Det kunne måske være op til 40 pct.
Kan ministeren se nogle positive muligheder i, at vi i højere grad bruger landbrugsstøtten fra EU til at komme frem til at have et klimavenligt landbrug i Danmark?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-03-27:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil ikke afvise, at det er en mulighed.
Altså, der er jo et massivt fokus på det her, og for regeringen er det helt afgørende, at vi får reduceret udledningerne fra landbrugsområdet, men samtidig med det skal vi gøre det på en måde, så vi også opretholder en stor dansk fødevareproduktion.
Der er en eksport, der er enormt stor.
Hvis vi kigger på, hvad det er, vi lever af i Danmark, så er eksporten af fødevareprodukter jo det, der kommer ind på en absolut førsteplads, og det bidrager da også til vores velfærd og vores muligheder for at løse en lang række andre opgaver, herunder også på klimaområdet.
Tak for det spørgsmål.
Det er regeringen så absolut indstillet på.
Det er jo også derfor, at vi har lavet et partnerskab, som jeg lige omtalte før, med både Landbrug & Fødevarer og Økologisk Landsforening.
Det er jo for, at der kan komme de her forskellige forslag til, hvordan vi kan gøre det.
Hvordan kan vi indrette det på en mere klimavenlig måde?
Men jeg vil også sige, at regeringen er optaget af, at vi opretholder en stor dansk fødevareproduktion, og jeg tror ikke på de her snuptagsløsninger, som Alternativet kommer med, altså at man sådan fra den ene dag til den næste bare kan, jeg havde nær sagt droppe kødproduktionen i Danmark, som har en væsentlig værdi, og som jo bidrager massivt til vores velfærd.
Vi ønsker en fortsat høj fødevareproduktion i Danmark, men vi ønsker også at gøre det på en mere klimavenlig måde, end det sker på i dag.
Når man ser det over en 20-årig periode, så er CO 2 -belastningen reduceret med ikke mindre end 17 pct.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-03-27:
Jamen jeg kan til fulde forstå frustrationen.
Det, vi jo gør i et land som Danmark, er, at vi med demokratiets midler kæmper mod det antidemokratiske og det totalitære, og det er jo det, der er en udfordring for os.
Jeg mener så ikke, der er noget alternativ, men vi skal blive ved, og vi skal hele tiden holde øje og holde øje med det mindste, de gør og siger, og kan man tage dem i noget, skal vi det.
Og forhåbentlig kan vi på et tidspunkt via indberetningsordningen hos rigsadvokaturen komme endnu mere efter dem, for de er ekstreme, og der er ingen af os, der sympatiserer med dem.
Christian Poll (ALT), 2019-03-27:
Det, der kan undre mig lidt i den her sag, er jo, at man fra regeringens side ikke ønsker at gå mere med i forhold til de landbrug, som vil gøre en forskel.
Vi har jo en hel del viden om, hvad det er, der skal til, f.eks. arealer ud af omdrift.
Når jeg kigger på regeringens klimaudspil, kan jeg se, at der ikke er gedigne virkemidler, der kan gøre den forskel.
Så er ministeren ikke interesseret i at hjælpe landbruget på vej til den her store væsentlige omstilling til en langt lavere klimabelastning?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-03-27:
Vi kommer til at se det langt før 2049.
Det glæder mig faktisk meget, at landbrugs- og fødevareerhvervet i Danmark selv har påtaget sig et ansvar i forhold til det her.
De 90 mio. kr. løser det ikke alene, det er jeg sådan set meget enig med hr. Rasmus Nordqvist i.
Der er brug for yderligere initiativer, men først og fremmest er der vel brug for, at erhvervet også selv tager det ansvar, som erhvervet har taget, og som det påtager sig, i forhold til at foretage en omstilling, hvad angår klimaneutralitet senest i 2050.
Jeg er sikker på, at vi har en super innovativ landbrugssektor i Danmark, der er helt fremme, og som jo også ser nogle økonomiske muligheder for at afsætte danske landbrugsprodukter med en lav klimabelastning, for det er en efterspørgsel, der også vil være på en lang række eksportmarkeder.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-03-27:
Og det næste spørgsmål lyder: Mener ministeren fortsat, efter at Landbrug & Fødevarer nu har lanceret en vision om, at landbruget skal være klimaneutralt i 2050, som ikke indebærer at skyde nogen som helst køer, at der, som ministeren udtalte i Debatten på DR2, ikke er andet at gøre »end at skyde køerne«, når vi skal reducere klimabelastningen på landbrugsområdet?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-03-27:
Tak til hr. Rasmus Nordqvist for spørgsmålet.
Ud over de tiltag, jeg har nævnt, er der også et partnerskab med Landbrug & Fødevarer og med Økologisk Landsforening.
Og der er også meget, der tyder på, at sektoren er meget bevidst om, at der er en udfordring.
Og det er en stor udfordring.
Skal vi nå at være klimaneutrale i 2050 – og landbruget og fødevareerhvervet står pt. alene for 20 pct. af de samlede udledninger – er der brug for en indsats.
Men der er først og fremmest brug for, at vi alle sammen bliver klogere og får fundet de rigtige metoder og måder at gøre det på.
Jeg kan godt høre, at spørgeren negligerer det, at vi nu vil gøre en forskningsmæssig indsats, men jeg tror altså, at det, der er vejen frem, er, at vi får fundet de rigtige teknologiske måder at gøre det på, som ikke bare handler om at reducere landbrugsproduktionen i Danmark, men om at sikre, at den bliver mere klimavenlig, end den er i dag.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-03-27:
Det er de samme svar, vi har hørt før, som jo ikke får os i mål.
Jeg synes egentlig, det er tydeligt, at der som sådan ikke er nogen decideret politisk plan for det fra regeringens side.
Jeg må ærlig talt indrømme, at jeg synes, at det lidt er at svigte landbruget.
Jeg synes, det er et svigt af landbruget ikke at hjælpe med at opsætte tydelige, politiske rammer og krav til den omstilling, der skal gøres.
Det handler også om at hjælpe alle de meget ambitiøse landmænd og fødevarevirksomheder, så det går så hurtigt, som det kan.
Det er jo sådan set verden, der skal være klimaneutral i 2050, hvis vi skal leve op til Parisaftalen.
Skal vi og også dansk landbrug virkelig først være med dér?
Eller skulle vi gøre den her omstilling hurtigere, så vi også kan leve af den viden, som andre også skal bruge, om, hvordan vi gør de her ting?
Hvordan er det, at vi omstiller den?
Så hvad er det egentlig, ministeren ønsker at gøre, for at vi kommer videre?
For vi har haft en række samråd, hvor de samme ting, som jo ikke får os i mål, er blevet sagt.
Jeg synes faktisk, det var en øjenåbner, da jeg hørte professoren fortælle om fakta og fortælle om, hvornår vi egentlig er i mål.
Jeg synes da, at det burde gøre, at ministeren – og jeg ved, at ministeren er optaget af det her – satte sig ned og så på, hvordan vi så kan understøtte den udvikling, der skal til, og få sat skub på den.
Så kunne ministeren ikke fortælle, når man nu, som ministeren jo har sagt flere gange, mener det alvorligt, hvad det så er, der skal til?
Er det bare de der 90 mio. kr. – som jo tydeligt lige før blev sat op imod de 40 mia. kr. til motorveje – som skal få os i land med en omstilling?
Eller er der andre ting på vej fra ministerens side?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-03-27:
Tak for spørgsmålet fra hr. Rasmus Nordqvist.
Regeringen har et klart mål om, at Danmark skal være klimaneutralt senest i 2050.
Det betyder, at vi ikke kan fortsætte som hidtil.
Vi skal skifte til et spor, der fører til en grøn omstilling af hele samfundet, også af landbruget.
Derfor har regeringen også igangsat initiativer for at reducere landbrugssektorens klimabelastning.
Der er en række ting, som vi kan gøre allerede i dag, men vi mangler nye teknologier og løsninger, hvis vi for alvor skal reducere landbrugets udledninger.
Når det kommer til tiltag, vi kan foretage allerede i dag, har regeringen sat ind på flere områder, bl.a. støtte til klimavenlige svinestalde og forbedring af biogasanlæg.
Derudover har vi lavet en jordfordelingsfond, der kan understøtte udtag af lavbundsjorde.
Men for at komme i mål skal vi have udviklet nye klimaløsninger til landbrugssektoren.
Til det har regeringen afsat 90 mio. kr., og vi har indgået et partnerskab med landbruget.
Tilsammen vil indsatserne bidrage til at få udviklet de løsninger, der skal sikre, at kurven for landbrugssektorens udledninger for alvor knækker.
Det glæder mig derudover, at både Danish Crown, Arla og Landbrug & Fødevarer nu også selv har meldt sig på banen og siger, at de vil arbejde for en klimaneutral fødevareproduktion i Danmark.
Vi står derfor over for en stor opgave, men med politisk vilje fra en landbrugs- og fødevaresektor, der spiller med, tror jeg på, at vi nok skal nå i mål med omstillingen af landbruget.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-03-27:
Jamen tror ministeren virkelig, at de 90 mio. kr., der er sat af, er nok til den omstilling, vi skal i gang med?
Skal man så ikke hjælpe landbruget med at sætte nogle delmål op, med at komme hurtigere i gang, så vi ikke først ser den omstilling i 2049?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-03-27:
Regeringen arbejder målrettet på, at det også bliver en EU-ambition at udfase nye benzin- og dieselbiler fra 2030.
Det arbejder vi målrettet på, og for os at se er det en realistisk målsætning.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-03-27:
Hvad er ministerens holdning til, at Imam Ali Moskeen i Danmark fungerer som håndlanger for det iranske præstestyre?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-03-27:
Tak for spørgsmålet.
Jeg formoder, at spørgsmålet udspringer af den seneste tids medieomtale af Imam Ali Moskeen og dens mulige tilknytning til en moské i Hamborg.
Af flere artikler fremgår det, at den tyske moské skulle være propagandacentral for det iranske præstestyre.
Jeg vil gerne begynde med at slå fast, at jeg tager skarpt afstand fra den slags metoder.
For mig at se er det helt grotesk, hvis en moské i Danmark i realiteten er kontrolleret af et andet land og udspreder dette lands synspunkter.
Det hører naturligvis ikke hjemme i Danmark.
Det gør mig meget trist og ærgerlig, at der i Danmark i 2019 stadig er mennesker, som har en middelalderlig måde at tænke på.
Og det mener jeg at vi som politikere og demokrater skal tage stærk afstand fra.
Og hvis en moské går så vidt som til at overskride de lovgivningsmæssige rammer, forventer jeg selvfølgelig, at de relevante myndigheder griber ind.
Så sent som i går faldt der ved Københavns Byret dom over en hadprædikant for under en prædiken i en moské i København at have billiget drab på jøder.