runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (KD), 2021-06-03:
Lad mig sige så meget, at jeg er meget enig i, at det, at man driver privatskole og friskole osv. ikke fritager en fra et ansvar, og det er jo ligegyldigt, om det er gymnasiet, eller hvad vi taler om – det sidder vi jo og forhandler om i øjeblikket.
Så det er jeg sådan set enig i.
Men hvordan forholder ministeren sig til begrebet selvstyrende skoler og det, som fru Marianne Jelved talte om, nemlig folkeskolens formålsparagraf?
I virkeligheden burde det jo bare være det, der styrede folkeskolen – § 1 og 3. Resten kan vi efter min mening smide ud.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-06-03:
Det var sådan set et spørgsmål om, at jeg tænkte, at det var en god idé – det var også det, jeg sagde – at i stedet for at jeg bare melder temaer ind og laver en plan, har folkeskoleforligskredsen mulighed for det, og interessenterne har mulighed for det.
Jeg kan godt høre, at de blå partier, fordi det passer så godt ind i det billede, man forsøger at tegne, lige nu rigtig gerne vil høre, at det kun er mig, der skal mødes med dem, at alle andre bliver holdt udenfor, og at hvis man så meget som kigger ind ad døren, bliver den smækket i af onde socialdemokrater.
Nej, det, der faktisk er meningen her, er, at vi i fællesskab med hinanden, dvs. folkeskoleforligskredsen og interessenterne, skal forsøge at få meldt de temaer ind, vi respektivt har en opfattelse af er vigtige, og så på den måde finde frem til, hvordan vi kommer videre med de ret store emner, der ligger foran os.
Jeg har selvfølgelig en holdning til, hvad jeg gerne vil.
Jeg vil bare utrolig gerne i stedet for at fremlægge en fiks og færdig plan, som man så enten kan købe eller lade være, have, at vi både har en drøftelse i folkeskoleforligskredsen om det og også har en drøftelse med interessenterne.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-06-03:
Det er måske nok, fordi rigtig mange af os grundlæggende sidder tilbage med en oplevelse af, at dem, der har været stopklodsen for nogle af de justeringer, der er nødvendige, har været Socialdemokraterne.
I 2015 var Socialdemokraterne grundlæggende stopklods for, at man kunne reducere skoledagens længde, som det blev foreslået i 16 b, men det fik vi heldigvis igennem.
I 2016 var Socialdemokraterne stopklods for, at vi netop kunne reducere de mere end 3.000 mål.
Vi meldte det ud, og vi fik det heldigvis senere på plads under fru Merete Riisager, som hr. Alex Ahrendtsen også har gennemgået.
Nu har den her redegørelse været forsinket i halvandet år, og jeg tror bare, at vi er rigtig mange, der tænker, at nu skal vi ikke have endnu en proces, hvor ting bliver forsinket eller stallet, og derfor er der behov for, at ministeren og regeringen indkalder partierne, i forhold til at vi reelt set får forankret den debat, vi har haft i dag, om, hvilke justeringer der skal til, og at det også bliver til konkret handling.
Det var egentlig bare en positiv opfordring, for jeg synes, vi har haft en god debat i dag.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-06-03:
Jeg tror, at nogle af os havde den oplevelse, at der egentlig var et flertal for at lave det, der hedder en ikkeparagraf, på folkeskoleområdet uden om VKLA-regeringen i forhold til alle de her krav.
Det var i øvrigt hr. Alex Ahrendtsen, der sad som ordfører for Dansk Folkeparti og stemte sammen med den daværende opposition.
Så på den måde kan vi jo skyde på hinanden og sige: Det var jeres skyld.
Virkeligheden er jo, at folkeskolen er et fælles ansvar.
Langt størstedelen af partierne herinde sidder jo sammen med hinanden i folkeskoleforligskredsen og har hver sin lod og del i det.
Det ansvar synes jeg man skal påtage sig, og jeg mener, at vi skal have gode, konstruktive fælles diskussioner om, hvordan vi kommer videre.
Jeg mener ikke, det er så frugtbart at skulle skyde hinanden i skoene, at det også bare var de andre, der gjorde det hele forkert.
Vi har alle sammen et ansvar for den folkeskole, der er i dag, og vi har et ansvar for også at komme rigtig godt videre med nogle efter min mening superspændende og vigtige drøftelser om det her, når vi kommer på den anden side af sommerferien.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-06-03:
Hvis jeg skulle bidrage til, hvor inddragelsen måske var for smal, så har jeg allerede gjort det i min ordførertale.
Jeg synes, det ville være klogt at brede det ud.
Det, jeg lige vil høre, er, om ministeren har gjort sig nærmere overvejelser om praksisfagligheden – jeg ved godt, tiden er fremskreden – for jeg får nogle gange det indtryk, at det virker meget påklistret.
Vi kommer pludselig i tanke om, at det vist ikke går så godt med erhvervsuddannelserne, og så klasker man lige en ekstra mærkat på, hvor der står noget om praksisfaglighed.
Er det ikke sådan, at hvis vi skal vende den her udvikling, hvis vi skal vende elevernes interesse mod de fagligt betonede fag, mod erhvervsuddannelserne, så skal der noget rigtig stort til, både i forhold til de fysiske rammer for skolen, men også de kompetencer, der skal til for at undervise i skolen?
I og med at det ikke har fyldt noget i årevis, er kompetencerne der jo ikke.
Det er et meget stort projekt, og det vil i hvert fald for den del også være godt snart at få gjort sig nogle lidt mere storstilede overvejelser om, hvad der skal gøres, så vi ikke kommer til at sidde tilbage med det indtryk, nogle af os har, af, at der lige er blevet klistret en ekstra mærkat på for en sikkerheds skyld, så man har en ren samvittighed, men at der i øvrigt ikke sker et hammerslag.
Der tror jeg sådan set vi er meget på linje, og jeg efterlyser lige præcis noget i den stil og i øvrigt også, at vi får skabt koblingen til den måde, vi snakker om vejledning i folkeskolen.
Det har vi ikke rigtig nået at berøre i dag, men jeg tænker, at det vel også er helt centralt i hele den diskussion, vi har, at vi ser på, hvordan man sikrer vejledningen, hvordan man på forskellig vis inspirerer unge til ikke kun at gå én vej, men få et større blik for den bredde, der er i vores ungdomsuddannelser.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-06-03:
Nu kan det meget hurtigt komme til at lyde, som om jeg bare synes, at al vejledning er fantastisk, som det er – det mener jeg ikke.
Derfor tror jeg, at den egentlige årsag til, at det er gået så galt, er, at de slet ikke bliver introduceret til det, og det er jo lidt svært at vide, at noget er sjovt, hvis man aldrig har prøvet det før.
Og der tror jeg ikke, det er nok, at en vejleder kommer og siger, at et fag er utrolig morsomt, for hvis man ikke har nogen praktisk erfaring med metalsløjd, hvordan skulle man så vide, om man syntes, det var sjovt, selv om der er en vejleder, der siger, at det er skideskægt – undskyld – at have metalsløjd?
Jeg tror sådan set, at man selv skal have det under neglene for at finde ud af det.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-06-03:
Tak, formand.
Vi er jo heldigvis på vej ud af epidemien.
Og nu ser det endelig også ud til, at vejret er på vores side i forhold til den meget omtalte sæsoneffekt.
For når vi ikke længere har en epidemi i Danmark, skal vi naturligvis heller ikke leve i et samfund med restriktioner og omfattende test.
Det giver i mine øjne sig selv.
Derfor har vi også fra Radikale Venstres side givet vores input til en mere langsigtet strategi.
Når vi nu kommer til efteråret og har vaccineret stort set hele vores befolkning, hvad skal der så ske?
Hvordan kan vi sikre os imod nye potentielle udbrud på en fornuftig måde?
Her er overvågning af spildevand en tilgang, der har vist potentiale både i andre lande og i pilotforsøg herhjemme.
Ved at kigge efter RNA fra virus i vores spildevand kan man se lokale udbrud og handle på den viden hurtigt, målrettet og effektivt med test og opsporing, hvor det er nødvendigt, og kun dér.
Det vil være en skånsom måde at holde øje med epidemien på uden at begrænse landets borgere, og derfor er vi i Radikale Venstre positive over for lovforslaget.
Der er dog et par ting, jeg kommer til at forfølge i udvalgsarbejdet.
For det første må vi diskutere, hvor fintmasket et net man skal bruge.
Det er her vigtigt at understrege, at det slet ikke er på tale at overvåge spildevand på husstandsniveau.
Men hvor mange husstandes spildevand er det så, vi taler om?
Der bliver i høringssvarene rejst nogle bekymringer, og det er vigtigt for os at sikre den rette balance imellem at beskytte den enkeltes anonymitet og at dække et område af en vis størrelse, så det giver mening fra et epidemiologisk synspunkt.
Jeg har personligt ikke nok indblik i vores spildevandsnet til at vide, hvor det praktisk er muligt at indsamle disse spildevandsprøver, og hvor mange husstande det i så fald vil dække, men det kan vi forhåbentlig blive klogere på i dagene, der kommer.
For det andet er det også vigtigt, at der er klare regler for, hvornår dette redskab tages i brug.
Her mener jeg, at det altid bør være en dialog imellem kommunen og de sundhedsfaglige myndigheder – det kunne jo oplagt være Styrelsen for Patientsikkerhed og Statens Serum Institut – forud for beslutningen.
Det mener jeg helt principielt må være tilgangen, da der jo er tale om en stor indsamling af potentielt følsomme data.
For det tredje vil jeg også gerne, når vi nu taler om data, spørge ind til offentlighedens adgang til de data, der bliver indsamlet.
Det sker jo som led i smitteovervågningen, og det bør derfor i mine øjne være åbent og offentligt tilgængeligt, naturligvis fuldt anonymiseret og ikke personhenførbart.
For hvis der er noget, vi har lært under epidemien, er det, at der er store fordele ved at dele data og gøre det muligt for forskere og andre eksperter at analysere og fortolke dem – det kommer til at gavne os alle.
Så vi er meget positive over for lovforslaget og ser frem til det videre arbejde.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-06-03:
Jeg må nok også erkende, at jeg ikke kan lade være med at trække en lille smule på smilebåndet over hele den der diskussion, for jeg tænker, at der er en enkelt matematiklærer eller to, der har fundet ud af, at Pythagoras har noget at gøre med sløjdtimer og sådan noget.
Det tror jeg faktisk ikke vi politisk behøver kloge os specielt meget på – det tror jeg faktisk godt lærerstanden selv kan finde ud af.
Så det er helt rigtigt, at det godt kan virke lidt påklistret, og det er jo også sådan, det bliver taget imod af lærerstanden, skulle jeg hilse og sige.
Og det er jo så ikke, fordi lærerstanden har noget imod praksisfaglighed, men det er bare et spørgsmål om, at det sådan set er noget, de har bedrevet i hvert fald i de sidste 30-40 år, helt uden at politikerne har behøvet at komme og sige alt muligt om det.
Jeg tror i langt højere grad, at det, der er problemet, er, at der mangler praktiske fag, og det er noget andet.
Det er simpelt hen bare noget andet end praksisfaglighed, og jeg kan også høre, at det er det, hr. Jakob Sølvhøj sigter til.
Jeg mener bestemt, at det er det, der er behov for – og det er der til gengæld virkelig også behov for at vi får taget fat om i folkeskolen, for det er jo et dannelsesbegreb, der er blevet for smalt, og i desperation over ikke rigtig at gøre noget ved det finder man på, at hvis man bare kalder det praksisfaglighed, løser problemet nok sig selv ad anden vej.
Det tror jeg så ikke det gør.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-06-03:
Jeg vil gerne følge op, for jeg synes simpelt hen, at det virker, som om hele det her coronaetpartistyre er steget ministeren til hovedet.
Altså, ministeren har lige sagt, at beslutningen om vores fælles skole ikke skal træffes inde i et bestyrelseslokale.
Alligevel kan vi så høre, at ministeren nu siger, at beslutningerne skal træffes med kun ét parti til stede, nemlig Socialdemokratiet, som sidder i regering, og så parterne.
Der må jeg bare sige, at jeg mere tror på, at det skal træffes selvfølgelig sammen med parterne, men jo også demokratisk forankret i den folkeskoleforligskreds, vi har, og som er bredt politisk sammensat, fordi vores folkeskole sådan set skal have den brede politiske legitimitet.
Jeg synes egentlig, at med den refleksion, der har været fra de fleste – jeg spurgte hr. Jens Joel om det, og jeg synes ikke helt, jeg fik et svar – i forhold til det der med, at folkeskolereformen blev født ud af en konflikt, og hvad det har betydet negativt for udviklingen af vores folkeskole, og når vi nu har haft sådan en positiv og god diskussion, også løftet helt til ånden af hr. Henrik Dahl, så er det lidt ærgerligt, at et helt simpelt spørgsmål, som jeg i hvert fald hørte det, fra fru Marianne Jelved om, om vi kan få en procesplan for, hvornår det er, vi skal i gang med de her forhandlinger, lige pludselig bliver til sådan et udsagn om, at det så åbenbart ikke skal vedrøre os politisk.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-06-03:
Jeg forstår faktisk ikke rigtig, hvori det smalle består.
Nu har fru Mai Mercado ikke flere korte bemærkninger, så det må hun forklare mig efterfølgende.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvori det smalle omkring Folketingets partier skulle bestå.
Vi har haft et langt og i øvrigt utrolig godt forløb – desværre afbrudt af corona – omkring et bedømmelses- og evalueringssystem med virkelig gode input fra interessentside, altså dem, der nu sidder i Sammen om skolen.
Der har været rigtig gode input fra forskere, hvor vi, hele folkeskoleforligskredsen, har siddet og i fællesskab fået alt det input.
Jeg ved ikke rigtig, om det så er det, fru Mai Mercado mener, altså at det er sådan en smal rolle, at vi sidder og får alle de input, hvorefter vi træffer beslutninger i Folketinget.
Men det er det, jeg lægger op til som samarbejdsform.
Men jeg tror, at jeg måske så misforstår det, for det kan jeg se på fru Mai Mercado.
Men altså, det er den rolle, jeg forestiller mig det politiske liv har.
Så mon ikke man kan se magtplatformen for sig trods alt.
Det var faktisk ikke fri- og privatskoler, jeg talte om, det var folkeskoler.
Og det siger jo lidt om, hvor langt jeg egentlig er villig til at gå i forhold til den frihedsdagsorden.
Det var folkeskolen, jeg talte om i forbindelse med de der hegnspæle.
Altså, lige nu har vi jo meget lidt lovgivning for friskolerne og ekstremt meget lovgivning og alt muligt andet regelværk for folkeskolerne.
Det, vi har gjort med frihedsforsøgene, er, at det er folkeskoler, der får lov til at køre med ikke fuldstændig frie rammer, for sådan skal det selvfølgelig ikke være; man skal tage et socialt ansvar, man er en distriktsskole, skolen skal være gratis.
Der er nogle bestemte principper, som jeg mener er helt afgørende.
Man skal kunne gå til en eksamen, der gælder efter en national standard.
Men der er jo meget langt fra det, jeg siger her, og så til det, der er virkeligheden, ikke?
Og jeg vil meget gerne derhen.
Så det var faktisk ikke en beskrivelse af fri- og privatskolerne, jeg var ude i – det var faktisk en beskrivelse af, hvor jeg gerne vil hen med folkeskolerne.
Jeg vil bare ikke gøre folkeskolen privat – altså, det skal man slet ikke tage fejl af.
Marianne Jelved (RV), 2021-06-03:
Man må styre sin utålmodighed.
Redegørelsen, som vi har behandlet i dag, har jo sat en hel masse i gang nu.
Vi har selvfølgelig vidst alt det, vi har snakket om her, det, der er sagt i talerne osv. – det er jo ikke nyheder.
Men alligevel er det ligesom et nyt skridt.
Det har vi set med den kronik, der blev offentliggjort – jeg mener, det var en kronik i Berlingske Tidende for et par dage siden – der var skrevet af en række centrale aktører inden for folkeskoleområdet.
Vi var bare ikke med.
Vi var læserne til det.
Så derfor spørger jeg, i virkeligheden i en meget positiv mening: Vil ministeren forsøge – i et eller andet omfang i hvert fald – at udarbejde en plan for, hvad der skal ske nu, så vi kan se for os, hvad vej vi skal gå?
Vi kan måske også komme med nogle idéer eller nogle ønsker, hvis vi mener, at der er noget der er glemt, sådan at vi er fælles om en forståelse af, hvad det er for en plan, vi følger, og hvad det er for en vej, vi går nu.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-06-03:
Altså, lad mig sige det på den måde, at det vil jeg faktisk ikke.
Jeg ville synes, at det var lige lukt vejen til at blive kaldt magtfuldkommen – for at sige det ligeud.
På samme måde vil jeg enormt gerne høre i det nye forum Sammen om skolen, hvad man forestiller sig at ville drøfte.
Jeg har jo selvfølgelig mine bud, og jeg vil også gerne samle en plan til sidst, men jeg vil gerne vente, til vi har sat os og lyttet ordentligt til hinanden, for det tror jeg er den bedste vej rundt om det.
Så det er egentlig både et ja og et nej, fordi, ja, jeg gerne vil lave en oversigt over, hvad vi ender med at komme frem til der skal foregå, f.eks hen over efteråret, men ikke før vi både har haft en snak i folkeskoleforligskredsen og i det nyetablerede forum.
Det skal ikke være mig, der dikterer planen.
Marianne Jelved (RV), 2021-06-03:
Men jeg forestillede mig heller ikke, at det skulle ske her inden sommerferien.
Når jeg rejser det her, er det, fordi jeg tænkte, da jeg læste den kronik og så afsenderne på den: Nu er de gået i gang, men de har bare ikke taget Marianne Jelved med.
Så det er sådan set det, jeg siger: Hvor bliver vi af i det der?
Hvad er det for et forløb, der kommer til at ligge foran os?
Hvad er ministerens plan med det politiske?
Og det behøver slet ikke at være skriftligt, men så kan det være mundtligt – men et eller andet, som giver os et billede af, hvor vi er placeret henne i det her.
For jeg vil ikke komme bag efter den gruppe meget udmærkede bidragsydere til den kronik.
De er glimrende folk, men vi var bare ikke med.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-06-03:
Nej, i kronikken var I ikke med, men jeg forestiller mig det egentlig på samme måde som vores samarbejdsform omkring et nyt bedømmelses- og evalueringssystem.
Det vil sige, at de møder, der skal være, holdes i fællesskab mellem ordførerne for de forskellige partier og så de parter, altså Danmarks Lærerforening, BUPL, Skolelederforeningen og KL osv., der sidder i Sammen om skolen.
Og så vil jeg jo mægtig gerne, at vi tager et forskerlag med, så vi også får en fælles vidensplatform.
Det vil sige, at jeg ser ligesom det politiske liv, forskermiljøet og så lærere, forældre og elever m.v., og de tre grupper skal have en proces i fællesskab med hinanden.
Og det vil sige, at jeg ikke forestiller mig, at der foregår alt muligt, hvor jeg alene er sammen med den ene eller den anden part, men at vi i fællesskab med hinanden driver det fremad, fuldstændig ligesom vi gjorde det i forbindelse med de utrolig gode møder, vi havde, om et nyt bedømmelses- og evalueringssystem, for efterhånden snart et års tid siden.
Mai Mercado (KF), 2021-06-03:
Nu har vi jo diskuteret i snart 4 timer, og alle partierne har været oppe og holde deres taler, og ellers er der jo et hav af spørgsmål, der også er blevet stillet.
Der er jo det med at stille spørgsmål, at man sådan kan ane ind igennem sprækkerne, hvor der kan være noget, der er fremkommeligt.
Det er lidt sværere med Socialdemokratiet, al den stund at Socialdemokratiet jo ikke har stillet nogen spørgsmål til nogen af ordførerne.
Så jeg vil egentlig bare stille et opfølgende spørgsmål til det, fru Marianne Jelved sagde.
For hvis nu alle i forligskredsen egentlig syntes, at det var en god idé, at der kom sådan en plan for, hvad man skulle drøfte af justeringer i folkeskoleforligskredsen, og hvis man kunne udbygge det med egne forslag og kunne enes om det, så synes jeg da, at det ville give rigtig god mening, og at det var oplagt for ministeren at samle en hel folkeskoleforligskreds om, hvad det er for drøftelser, vi skal have her i det kommende efterår.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-06-03:
Det mener jeg simpelt hen også skal drøftes i det nye Sammen om skolen.
Det skal være både det ene og det andet sted, det bliver drøftet.
Det vil sige, at jeg simpelt hen ikke mener, at vi så skal starte det samarbejde op med at sige: Det har folkeskoleforligskredsen bestemt – så det er spændende med Lærerforeningen og forældrene og eleverne og alt, hvad de gerne vil, men nu har folkeskoleforligskredsen truffet beslutning om en bestemt plan.
Det kunne jo tænkes, at de faktisk havde nogle emner, de gerne ville drøfte med os, som ikke var de samme emner som dem, vi gerne vil drøfte.
Så det tænker jeg egentlig vil være en meget god form omkring det, og den tror jeg nu nok jeg holder fast i.
Mai Mercado (KF), 2021-06-03:
Det er ganske fint, at de kommer på banen og giver alle deres input til, hvilke justeringer de måtte ønske.
Jeg antager, at de heller ikke er hundrede procent enige hele vejen rundt om bordet.
For det, ministeren rent faktisk nu står og siger fra Folketingets talerstol, lyder, som om den rolle, som sådan bliver tildelt de politiske partier, bliver meget, meget smal.
Og jeg opfatter det egentlig bare sådan, at der er mange partier her i dag, som har sagt, at vi har en kæmpestor aktie i folkeskolen, og vi vil rigtig gerne diskutere justeringer.
Der har ikke været de hårde kampe, som der plejer at være.
Der har faktisk været en rigtig god debat, som har bølget frem og tilbage.
Så jeg synes egentlig, at ministeren skulle tage den udstrakte hånd og bruge det konstruktivt til rent faktisk at få lavet sådan en plan, som Radikale også efterspørger.
Jacob Mark (SF), 2021-06-03:
Det er jo en spændende debat.
Jeg er enig i, at gennemsigtighed og det, at man stiller krav til vores unger, også dem, som kommer fra svære hjem, er noget af det vigtigste.
Men der er også nogle af dem, som f.eks. får tildelt støttetimer, fordi de har brug for de støttetimer.
Og dér tror jeg bare, vi må sige: Man må ikke skære det væk, som faktisk kan være nødvendigt for nogle af de her unger.
Jeg har haft gode diskussioner med Merete Riisager i forhold til selvbyggerbørnene og bogen, hvor jeg bare vil sige: Børn er jo ikke er dumme.
De ser også nyheder.
De færdes også i den verden, de er en del af.
Man skal ikke lægge al ansvaret over på dem – det tror jeg er det værste, man kan gøre – men man skal heller ikke lade, som om de ikke er der.
Man skal give dem nogle evner, så de kan forstå den verden, de er en del af.
Marianne Jelved (RV), 2021-06-03:
Ja, det er jeg fuldstændig enig i, men jeg vil så sige, at der også skal være nogle rammer, for jeg mener, at fagene er mægtig vigtige, og dem kan man eksempelvis ikke få frihed til at vælge fra.
Vi kan diskutere, om det er de fag, vi skal have, men fagene er jo skolens indhold.
Og det, jeg meget gerne vil slå et slag for, er at gøre det vigtigt, at lærerne også kan de fag, som de underviser i; det er jo det, der er afgørende for, at det bliver en god undervisning.
Jacob Mark (SF), 2021-06-03:
Det er måske sådan lidt et folketingsinternt spørgsmål, men nu stiller jeg det alligevel.
For jeg synes også, det er godt at diskutere skolepolitik bredt, både med parterne, som både den nuværende minister og tidligere ministre også har inviteret til, men også blandt Folketingets partier, men jeg kan egentlig også godt lide forligskonstruktionen.
Jeg tror på politiske forlig, fordi de fordrer samarbejde, og fordi de er en eller anden garant for, at der ikke er total udskiftning ved hvert valg, hvilket uddannelsesinstitutionerne og skolerne ikke nødvendigvis har brug for.
Så hvis nu man får lavet nogle gode aftaler – og det lyder jo til, at det går en vej, som Enhedslisten også kan se sig i – vil Enhedslisten så banke på skoleforligskredsens dør og spørge om lov til at være en del af det?
Ellen Trane Nørby (V), 2021-06-03:
Jeg tror, vi har forskellige opfattelser af, hvad frihed er, men jeg tror, det er vigtigt, at vi giver hinanden håndslag på, at de forskelle skal komme skolerne til gavn, i den forstand at det jo egentlig handler om at anerkende, at alle problemer ikke kan løses med nye regler eller ny lovgivning fra Christiansborg.
Så kan vi have forskellige synspunkter, med hensyn til hvad man skal bruge friheden til, men friheden er nødt til grundlæggende at blive decentraliseret for at skabe et lokalt ejerskab og en stærk folkeskole.