Astrid Krag (S), 2024-02-20:
Tak for det, formand, og tak til Radikale Venstre for at tage initiativ til en god forespørgselsdebat her i dag om elevers indflydelse på undervisning i skolen og deres mulighed for at dyrke deres faglige interesser og vælge fag.
Der kan vist ikke herske megen tvivl om, at det er vigtigt for eleverne, at de oplever, at de har selvbestemmelse, og at de bliver inddraget i rammerne for deres skoledag.
Det har stor betydning for, hvor motiveret man er til at deltage og til at lære.
Spørgsmålet, som vi er samlet for at drøfte her i dag, er så, hvordan det står til, og om vi fra politisk side er gode nok til at understøtte eleverne i, at de reelt kan få indflydelse og føle, at de har indflydelse på deres hverdag.
Det første handler om, hvad status er, og om, hvordan det står til.
Vi ved jo desværre fra undersøgelser, at eleverne klasse for klasse mister motivationen, som deres skoletilværelse skrider frem.
Heldigvis ved vi også rigtig meget om, hvad der virker.
Forskning fortæller os, hvad der øger elevernes motivation og lyst til at lære, og man kan i øvrigt også tale med nogle af de store elever om, hvordan de har det.
Vi ved, at indflydelse betyder noget, når det kommer til motivation.
Elever, som har indflydelse på undervisningen, er mere motiverede og lærer mere, f.eks. når de får en aktiv rolle at spille, i forhold til hvordan undervisningen udformes, og hvordan man underviser.
Vi ved, at det motiverer, når undervisningen er tæt på virkeligheden, når man kan anvende det og bruge det til noget og det ikke bare ord på papir, og når der er et klart sigte med det.
F.eks. motiverer det at fremstille konkrete produkter, ligesom det øger forståelsen af teori og styrker det faglige udbytte, hvis man skal finde konkrete løsninger på konkrete problemer og ikke bare sidde med snuden i en bog.
hvad er så vores svar?
Fra regeringens side har vi lagt et nyt kvalitetsprogram for folkeskolen frem for ikke så lang tid siden, og vi sidder nogle af os netop nu og forhandler om det og drikker mange kopper kaffe over det.
Her har vi foreslået en række initiativer, som også ministeren har været inde på, som skal øge motivationen, give eleverne mere valgfrihed, højne trivslen og det faglige niveau og sikre mere variation i undervisningen med en bedre balance mellem bogligt, praktisk og kreativt indhold.
Vi foreslår, at der skal være flere valgfagstimer, flere forskellige valgfag i udskolingen, mere selvbestemmelse, mere indflydelse på sit skoleforløb og mere variation i undervisningen.
Konkret handler det, som ministeren også har været inde på, om at indføre et praktisk-musisk valgfag i 8.-9. klasse ud over det, der allerede findes i 7.-8. klasse, og forhøje timetallet, så man får flere timer med valgfag.
Vi vil også forpligte skolerne til at tilbyde en bredere palet af valgfag, så der er noget for enhver smag, ligesom vi har foreslået, at man skal have et nyt lokalt valgfag igennem hele udskolingen.
Jeg tror, ministeren nævnte et autoværksted, og det kunne også være andre lokale virksomheder end lige autoværksteder.
Det kunne være en genbrugsstation, eller man kan lære om sportsgrene, idrætsforeninger, arbejdsmarkedet, genbrug af materialer, eller hvad det nu er, der er af lokale muligheder, og som optager eleverne.
Det åbner virkelig for, at man kan få nogle spændende undervisningsforløb, og også, at eleverne kan få indflydelse.
Vi har allerede en vigtig instans, når det kommer til at give eleverne indflydelse, nemlig elevrådet.
Jeg tror, at der er mere end én kollega herinde, som har taget sine første spæde politikerskridt i netop et elevråd.
Det er jo en ret, som alle folkeskoleelever har, retten til at danne elevråd, og en af folkeskolens fremmeste opgaver er da også at understøtte børn og unge i at deltage, tage medansvar og kende deres rettigheder og pligter i det samfund, de er en del af.
Vi har heldigvis rigtig mange engagerede børn og unge i Danmark.
Det kunne vi senest se med de mange, mange tusind, der deltog i skolevalget.
De har gode idéer, og de har stærke holdninger til den verden, de lever i, også nogle gange holdninger, der kan være svære for os, der er gået hen og blevet lidt halvgamle, at forstå.
I elevrådet kan de gode idéer og holdninger om stort og småt i hverdagen omsættes til virkelighed, om det så er udformning af skolens skærmpolitik, om der skal prioriteres penge til en multibane til brug i skolegården, hvad for nogle valgfag der skal udbydes, om der skal være morgensang, eller hvad det nu er, der er på dagsordenen rundtomkring i landets elevråd.
Det er heldigvis virkeligheden rigtig mange steder, og det betyder noget, at eleverne oplever, at deres engagement i en sag og i deres hverdag flytter noget.
Det er vigtigt, at skolen også lærer børnene, at de har et medansvar for fællesskabet og har noget at skulle sige.
Tak for debatten her.
På vegne af Socialdemokratiet, Moderaterne og Venstre, de tre regeringspartier, skal jeg fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Alle elever i folkeskolen har ret til at danne et elevråd, hvis skolen har 5. eller højere klassetrin.
Gennem elevrådet har eleverne mulighed for at få indflydelse på skoledagen og skolens generelle udvikling.
Undersøgelser viser, at elevernes motivation falder i udskolingen, men at mere praktisk undervisning og indflydelse på egen undervisning kan være med til at øge motivationen.
Folketinget ønsker derfor at give eleverne i de ældste klasser mere valgfrihed i forhold til deres eget skoleskema og at sikre en bedre balance mellem det teoretiske, praktiske og kreative indhold i folkeskolens fag.«