runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Maja Torp (V), 2022-02-22:
Altså, jeg har svært ved at se, at vi giver op på noget her.
Vi tror bare ikke på, at det er lovgivning, der skal til.
Virksomhederne er også mange steder ved at få øjnene op for, hvad det egentlig er, det kan tilføre, eksempelvis i en bestyrelse, at der er en øget diversitet.
Der er også lavet forskning, der viser, at har man diversitet i en bestyrelse, kan man se et mønster i, at der faktisk er nogle af de virksomheder, der klarer sig bedre.
Så der er meget, der viser, at det er ved at gå op for virksomhederne, og at de gør en øget indsats på eget initiativ og faktisk også råber på kvinder, der gerne vil stille sig til rådighed.
Så vi ser også en positiv udvikling, og vi hører virksomhederne tale om, at de gerne vil have kvinder.
Astrid Carøe (SF), 2022-02-22:
Tak for det.
Som hr. Orla Hav sagde, tager vi den lige en gang til.
Jeg kunne nærmest fremføre den samme tale, som jeg gjorde lige før, men I hørte jo tallene dér, og I hørte mine argumenter for, hvorfor SF er for, at vi skal forbedre reglerne omkring måltal.
Jeg kunne godt tænke mig at reflektere en lille smule over de nuværende regler om måltal, for vi kan jo se, at vi har reglerne – vi har haft dem i mange år – men at virksomhederne undlader at sætte måltallene og undlader at lægge de måltal, de har sat, frem.
Derfor er det rigtig godt, at vi nu skærper kravene og sikrer mere offentlighed omkring de måltal, virksomhederne skal sætte.
Det er vi glade for i SF.
Men også her er det et lille skridt, og derfor er det vigtigt for os, at vi fortsætter med at holde øje med udviklingen, så vi ved, om det har den effekt, vi ønsker.
Resten af pakken bakker SF også op om.
Så selv om jeg som ligestillingsordfører ikke er så godt inde i det, kan jeg sige, at jeg har fået besked om, at det gør vi.
Samira Nawa (RV), 2022-02-22:
Som hr. Ole Birk Olesen nok husker, vedrørte den kommentar spørgsmålet om udenlandsk arbejdskraft, og at nogle partier ønsker at lukke ned for udenlandsk arbejdskraft fra bestemte lande, og der var svaret fra Radikale Venstre: Nej tak til den form for diskrimination.
En ting, som vi siger ja tak til, er lige muligheder, når man har kvalifikationerne og kompetencerne – det gælder mænd og kvinder, og det gælder muslimer og ikkemuslimer.
Der skal være lige muligheder, og det gælder sådan set i begge sager, så der er ikke nogen kontrovers mellem den ene og den anden udtalelse, selv om den ene handler om noget helt andet.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-02-22:
For cirka en måned siden skrev Radikale Venstres leder, fru Sofie Carsten Nielsen, på Twitter i forbindelse med en anden debat disse ord: »Virksomhederne vælger bedst selv hvem de dygtigste er.
Ikke Christiansborg«.
Skal det forstås sådan, at det ikke er et generelt princip, som Radikale Venstre har, at virksomhederne nok bedst selv vælger, hvem de dygtigste er?
For når det handler om køn og om, hvorvidt den dygtigste er en mand eller en kvinde, så mener Radikale Venstre ikke alene, som det her lovforslag lægger op til, at virksomhederne skal sætte måltal, som Christiansborg siger til virksomhederne at de skal sætte, men Radikale Venstre ønsker faktisk at gå endnu længere og sige, at der skal være kvoter for, hvor mange af et bestemt køn man ansætter.
Så altså, virksomhederne bestemmer ikke og er ikke de dygtigste til at bestemme, hvem de skal ansætte her?
Samira Nawa (RV), 2022-02-22:
En stor del af den her debat har vi taget i forbindelse med behandlingen af L 124 for et øjeblik siden.
Alligevel er der jo mange pointer, der stadig væk er plads til at fremføre.
F.eks. er det jo sådan – som andre ordførere også har peget på – at virksomhederne egentlig er ret interesserede i, at der er åbenhed omkring, hvordan det står til med ligestillingen.
Altså, vi ser et erhvervsliv, der betragter det her med ligestilling, diversitet og mangfoldighed både i medarbejdersammensætning, men jo også videre op i ledelseslagene, som et egentligt konkurrenceparameter.
Derfor synes jeg jo også, at man fra Folketingets side kan hjælpe til, i forhold til at vi får sikret den bedre ligestilling.
Så handler det her jo om private virksomheder.
Der har flere undersøgelser jo peget på, at jo længere op i ledelseslagene man kommer, desto mere bliver der tyndet ud i kvinderne.
Altså, man kan se sektorer, hvor der er en fifty-fifty-fordeling af mænd og kvinder på medarbejderniveau, men jo mere man bevæger sig op i ledelseslagene, desto færre kvinder er der.
Hvis man sammenholder det med de kvalifikationer, der er til stede hos kvinder, og de ambitioner, der er hos kvinder, om at bestride ledelsesposter og sidde med om bordet, hvor beslutningerne bliver truffet, så er der et mismatch.
Og det er det, ligestilling handler om for Radikale Venstre, altså at alle har lige muligheder.
Så vi bakker op om det her lovforslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-02-22:
Okay, men dem, som hverken opfatter sig selv som mand eller kvinde, har så ikke de samme rettigheder på arbejdsmarkedet, som SF vil give til dem, der opfatter sig som mand eller kvinde?
Astrid Carøe (SF), 2022-02-22:
Næh, hverken biologisk eller kulturelt er der to køn.
Der er også noget, der hedder interkønnet, som i øvrigt er noget, som man biologisk er født med.
Så nej, der er ikke kun to køn, men der er to dominerende køn, primære køn, og det er dem, vi laver lovgivning om i dag.
For SF er det også enormt vigtigt, at man kan gå på arbejde og være den, man er, og det har vi heldigvis også lavet lovgivning om i den her samling, som jeg desværre tror at hverken Liberal Alliance eller Nye Borgerlige bakkede op om.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-02-22:
Jeg synes nu alligevel, at det her er lidt interessant.
Altså, der er vel kun to køn så, siden der kun skal være måltal for to køn?
Er det SF's opfattelse, ligesom det er min opfattelse, at der kun er to køn?
Astrid Carøe (SF), 2022-02-22:
De er ikke en del af de her måltal; det er rigtigt nok.
Nogle gange snakker man om mænd og ikkemænd, og så kommer nonbinære med.
Det kunne man også sagtens gøre.
Men det vigtige her er måltallene omkring mænd og kvinder.
Og så synes jeg, at det er enormt vigtigt, at man kan være den, man er, på sin arbejdsplads, og at der er diversitet.
På samme måde som diversitet ikke kun handler om køn, handler diversitet også om etnicitet, alder og alle mulige andre ting, jeg også synes er enormt vigtige, men som vi ikke laver måltal om her.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-22:
Jeg er lidt nysgerrig på, hvor mange køn SF mener der findes.
Astrid Carøe (SF), 2022-02-22:
Jeg forstår ikke, hvorfor vi skal diskutere det i den her debat.
Jeg kan godt huske, at sidst vi diskuterede måltal – da Radikale Venstre fremsatte et forslag – stillede Lars Boje Mathiesen spørgsmålet til min kollega Victoria Velasquez og lagde det i øvrigt på Facebook bagefter.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-22:
Det er på ingen måde irrelevant; det er jo fuldstændig centralt.
For her vil man opstille måltal for to køn, for mænd og for kvinder.
Og så spørger jeg bare, om det ikke er frygtelig diskriminerende, hvis man mener, at der er mange andre køn, at der så ikke også bliver opstillet måltal for dem.
Så det er da megarelevant for et spørgsmål omkring måltal, om det kun skal være for to kategorier.
Samira Nawa (RV), 2022-02-22:
Jeg vil bare bede ordføreren bekræfte, at kvinder ikke er en minoritet.
Astrid Carøe (SF), 2022-02-22:
Absolut ikke, nej – men desværre er de det jo i mange af de store virksomheder i landet.
Men nej, absolut ikke.
Det er spændende, hvis Nye Borgerlige pludselig er blevet frontkæmpere for lgbt-rettigheder og nonbinære mennesker.
Det skulle være første gang.
Det er enormt vigtigt, at vi stadig væk kan tale om ligestilling mellem mænd og kvinder, samtidig med at vi taler om rettigheder for lgbt+-personer.
Men det her handler om, at vi skal have ligestilling mellem mænd og kvinder – og vi skal også meget gerne have flere rettigheder til nonbinære.
Simon Kollerup (S), 2022-02-23:
Der er ingen tvivl om, at vi skal være grønne, før vi er røde.
I det her konkrete tilfælde skal vi være sikre på, at vi har fået – og nu må man undskylde mig udtrykket – grønt lys fra Europa-Kommissionen til at kunne gå den vej.
Den afvejning kan vi begynde at lave, når vi ved, om ja tak-ordningen er en mulig vej at gå.
Signe Munk (SF), 2022-02-23:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at den danske folkekirke kan nedlægge veto mod opførelse af vindmøller?
Carl Valentin (SF), 2022-02-23:
Nu har statsministeren jo været ude at sige, at hun ikke længere er rød, før hun er grøn.
Det synes jeg er godt, for i SF tror vi på, at det grønne og det røde skal spille sammen.
Så det synes jeg er en positiv melding.
Kunne det ikke være oplagt i forlængelse af det at vise borgerne i Danmark, at det ikke bare er ord, men at man faktisk gerne vil sætte noget handling bag?
Det er jo for mig at se en relativt lavthængende frugt, man kan plukke, ved at sørge for, at man ikke har den her automatiske uddeling af reklamer til folk, uanset hvad de måtte mene om det.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-02-23:
Mange tak for det.
Jeg vil starte med at sige, at en kirke ikke har vetoret imod opsætning af vindmøller.
Det er rigtigt nok, at der gælder nogle ret lange afstande, og i udgangspunktet er det 28 gange vindmøllens højde, så man kan forestille sig nogle ret store cirkler rundt om hver kirke, hvor man ikke kan opsætte de nuværende størrelser af vindmøller, som gælder, men man har altså ikke vetoret.
Man kan løfte en indsigelse, og den kan selvfølgelig blive lagt ned af den relevante minister.
I øjeblikket har vi bl.a. en diskussion om sagen fra Gundersted, hvor vi diskuterer den sag.
Nu kan jeg se, at formanden rejser sig, så vi må vente til næste spørgsmål med at svare på det andet.
Signe Munk (SF), 2022-02-23:
I Danmark har vi cirka 2.000 kirker, og de er godt fordelt ud over vores ganske dejlige land, og hver og en af dem kan jo i virkeligheden sige nej tak til vindmølleprojekter, bare de kan skimte vindmøllen i horisonten.
Det betyder også, at flere af de vindmølleprojekter, som ministeren også nævner i sin tale, har været imellem 1,5 og 4,5 km væk – altså ganske langt væk fra kirkerne.
Som ministeren også har fat på, mangler Danmark desperat grøn strøm, og den billigste måde og den hurtigste måde at få grøn strøm på er at sætte landvindmøller op.
Når ministeren nu sidder for bordenden af de planlovsforhandlinger, der pågår, når ministeren nu er den, der faktisk i planlovsforligskredsen og inden for planloven kan beslutte at fjerne den her stopklods, kunne jeg derfor godt tænke mig at høre, hvad ministeren vil gøre for det.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-02-23:
Man kan ikke fjerne kirkernes indsigelsesret totalt, men det, man kan, og det, som jeg også mener man skal gøre, og som jeg forstår er SF's ønske, er at centralisere den indsigelse, sådan at den på lige fod med eksempelvis Vejdirektoratet eller Forsvaret eller andre myndigheder skal gå igennem ministeriet i stedet for igennem stiftsøvrigheden.
Det ønske er jeg sådan set fuldstændig enig i, men jeg tror bare, det er vigtigt, at vi fra starten af gør os klart, at det ønske og den beskyttelse, der er af nationale interesser, eksempelvis hvis der er nogen, der vil bygge et højhus ved siden af Roskilde Domkirke, skal stifterne jo stadig væk forsvare uanset hvad.
Signe Munk (SF), 2022-02-23:
Men ministeren ved jo godt, at den indsigelsesret fungerer i praksis som en stopklods.
Min anbefaling til ministeren vil være: Fjern dog den her stopklods for den grønne omstilling.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-02-23:
Tak for spørgsmålet.
Den kommunale planlægning skal tage hensyn til det, man kalder nationale interesser.
Det gælder bl.a. kulturarv, hvor kirkerne i landskabet er af national interesse.
Hvad angår kommuneplaner, skal indenrigs- og boligministeren gøre indsigelse mod de planer, der ikke er i overensstemmelse med nationale interesser.
Det er Kirkeministeriet, der i givet fald anmoder Bolig- og Planstyrelsen om at gøre indsigelse mod kommuneplanlægningen, når der er tale om beskyttelse af kirker i landskabet.
I forhold til lokalplaner kan en minister fremsætte indsigelse mod lokalplansforslag ud fra de særlige hensyn, som ministeren varetager.
Samme ret har landets ti stiftsøvrigheder.
Forslaget om at fjerne stiftsøvrighedens indsigelsesret er ikke ny.
Stiftsøvrighedens ret til at fremsætte indsigelse mod lokalplansforslag indgik bl.a. i det lovforslag om planloven, der blev fremsat i 2016, men under Folketingets behandling af lovforslaget blev retten sat ind igen.
Siden planloven blev ændret i 2017 er der blevet besluttet meget ambitiøse mål for Danmarks grønne omstilling, der forudsætter udbygningen af vedvarende energi, og vi kan se, at der opstår konflikter mellem hensynet til indsyn til og udsyn fra kirkerne og opsætningen af vindmøller.
De seneste redegørelser over indsigelser viser, at stiftsøvrigheden i perioden fra juni 2016 til og med 2021 har gjort indsigelser imod ni planforslag, hvor der planlægges for vedvarende energianlæg.
Jeg har så sent som i mandags været på besigtigelse omkring Gundersted Kirke i Vesthimmerlands Kommune, som der henvises til i spørgsmålet, for at danne mig et indtryk af påvirkningen fra eventuelt seks nye vindmøller sydvest for kirken.
Den konkrete sag, som afventer afklaring, i forhold til indsigelsen mod kommuneplantillægget kan jeg ikke udtale mig om for nuværende, men stiftsøvrighedens indsigelsesret er reguleret i planloven, som er omfattet af et forlig mellem Socialdemokratiet, Venstre, Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance på en række områder.
Som det fremgår af evalueringen, har Kommunernes Landsforening foreslået, at hensynet til indsyn til og udsyn fra kirkerne ligestilles med de øvrige nationale interesser, så det kun kan løftes nationalt.
Og det er et ønske, som jeg i udgangspunktet deler.
Simon Kollerup (S), 2022-02-23:
Jeg har den holdning, at vi skal gøre, hvad vi kan, for at man som dansker, forbruger, virksomhed og offentlig myndighed nemt kan tage gode, grønne valg, for det er den retning, vi gerne vil drive vores samfund i – og i virkeligheden udviklingen i verden i.
Helt konkret om en ja tak-ordning er vi nødt til at vide, om den vil være lovlig eller vil blive kendt ulovlig.
Så skal vi jo også være opmærksomme på de afledte negative konsekvenser, der kan være for f.eks. yderområderne i Danmark.
Kan vi undgå dem, synes jeg da, at vi skal gøre det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-02-23:
Tak for det spørgsmål.
Jeg har jo selvfølgelig også dykket ned i Tommy Ahlers-modellen.
Det problem, som Tommy Ahlers forsøgte at løse, mener jeg til gengæld har opløst sig selv, og sådan er det jo indimellem, altså at noget, der på et tidspunkt egentlig godt kunne være nogle kloge tanker, ikke længere er relevante, fordi verden har forandret sig.
Det var egentlig det, Tommy Ahlers-skalaen var et svar på.
Til gengæld er der efter min mening stadig væk et problem med, at vi ikke har en karakter, der er højere end 12.
Det vil sige, at vi skal ind og kigge på, om man kan lave et nyt vrid, og det synes jeg der ligger rigtig meget filosofi bag, i form af at det hverken er godt eller sundt, at man som system siger, at det er muligt at tilstræbe det perfekte.
Jeg tror, det lægger et meget stort pres på de unge mennesker, og det mener jeg sådan set ikke er kønt.
Der kunne 13-skalaen noget, som 12-skalaen ikke kan, nemlig med det samme at sige: Mennesker er ikke perfekte.
Heldigvis for det, for vi er faktisk utrolig gode, dejlige og mangfoldige og alt muligt andet, men perfekte kan man ikke kalde os.
Carl Valentin (SF), 2022-02-23:
Tak for det svar.
Det, der generer mig lidt ved den ordning, der er i dag, hænger sammen med, at jeg jo synes, at vi her på Christiansborg skal gøre, hvad vi kan, for at sørge for, at det grønne valg altid er det lette valg, så det er let for folk derude at træffe bæredygtige beslutninger.
Det gælder sådan set alle mulige forskellige områder.
Men lige på det her område er det, som om det er fuldstændig omvendt.
Det antages, at folk gerne vil spammes med reklamer, og hvis man så gerne vil være grøn og være fri for dem, skal man ligesom gøre noget aktivt.
Er ministeren enig i det grundprincip, at vi skal prøve at sørge for, at det grønne valg er det lette valg?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-02-23:
Ja, en af de ting, jeg ikke fik svaret på – og jeg beklager, men svartiden er simpelt hen så kort; ellers må jeg komme tilbage med det – var det her, der handlede om -3.
Det synes jeg faktisk er enormt vigtigt og meget principielt; det er simpelt hen forkert, at vi siger til nogen, at det ikke bare er til 0, men at det simpelt hen er værre end 0.
Altså, en karakterskala er en bedømmelse, men det er altså også et pædagogisk redskab, og det skal helst være sådan, at vi har et uddannelsessystem, der bidrager til at bygge folk op i stedet for at pille dem fra hinanden.
Og jeg synes simpelt hen, at der principielt set er noget fuldstændig forkert i at have en karakter, der ligger under 0.
Det vil sige, at jeg i det hele taget ikke ville synes, at minuskarakterer var nogen god idé.
Nu kan jeg ikke nå at sige resten, men det var lige til den anden del, jeg ikke fik svaret på før.
Katrine Robsøe (RV), 2022-02-23:
Tak for det.
Nu havde vi også lidt bedre tid, da vi bare stod og diskuterede det omme bagved lige før.
Der har tidligere været en del diskussion omkring det her med topkarakterer og karakteren 12. Den tidligere uddannelses- og forskningsminister Tommy Ahlers fra Venstre var ude med nogle ambitioner om en 12+-karakter.
Hvordan stiller ministeren sig i forhold til det?
Simon Kollerup (S), 2022-02-23:
Først og fremmest tak for et desværre jo meget relevant spørgsmål, og hvis ordføreren er utålmodig, tror jeg for det første, det skyldes ordførerens meget vedholdende indsats i den her sag, som jeg faktisk gerne vil rose, for jeg synes, det er så vigtig en sag, at det fortjener det, men for det andet skyldes det nok også, at vi stadig væk venter på at få en endelig afklaring fra Europa-Kommissionen af, hvorvidt en ja tak-ordning vil være inden for EU-retten.
Jeg kan i hvert fald bare for min del sige, at hvis jeg skal være helt ærlig, synes jeg, den her proces har været for træg, og jeg synes ganske enkelt ikke, at det er godt nok, at Kommissionen ikke er vendt tilbage til os endnu, og derfor deler jeg også den utålmodighed, som jeg tror jeg kan spore hos spørgeren.
For mig er der ingen tvivl om, at selvfølgelig vil der være miljømæssige gevinster at hente, hvis man kunne lave en ja tak-ordning.
Det tror jeg slet ikke der er nogen tvivl om.
Der kan stilles spørgsmål ved, hvor stor gevinsten vil være, og hvor mange tons papir og hvor meget CO 2 man kan spare på det, men der er ingen tvivl om, at der er grønne gevinster ved en ja tak-ordning.
Men der er også nogle ulemper ved at indføre en ja tak-ordning.
Det kan der være for vores foreningsliv i Danmark.
Det kan der være for en række lokalsamfund.
Det kan der være for en række lokale nyhedsredaktioner rundtomkring i det ganske land, og det synes jeg også er nogle hensyn, vi bliver nødt til at være opmærksomme på og veje ind i en endelig vurdering af den her sag.
Og så har vi også en nej tak-ordning og en nej tak plus-ordning, som efter mine begreber er relativt velfungerende, som de er i dag.
Men når alt det er sagt, er vi i gang med og ønsker også fra regeringens side at få afklaret, hvad muligheden er i forhold til at indføre en ja tak-ordning, og vi har også sagt i forbindelse med det grønne affalds-forlig, at det er noget, vi vil undersøge, og derfor kontaktede vi så sidste år Europa-Kommissionen for at få undersøgt, om ja tak-ordningen er i overensstemmelse med EU-retten, og desværre – efter mange rykkere – venter vi stadig væk på den afklaring, og det er den, jeg mener vi skal have, før vi mødes i aftalekredsen og tager den politiske drøftelse af sagen.
Carl Valentin (SF), 2022-02-23:
Der har jo været en helt vild debat de seneste dage, må man sige, om det her, og det har virkelig fyldt meget i medierne.
Det har det jo, ikke bare fordi vi i SF har været vedholdende – og tak for anerkendelsen af det – det har det jo, fordi der virkelig er mange aktører, som er optagede af det her.
Det er Verdens Skove.
Det er Danmarks Naturfredningsforening.
Det er Dansk Industri.
Det er Plastic Change og mange, mange andre, som er optagede af den her sag, og det er de jo, fordi det er 300.000 t CO 2 om året, som bliver udledt fra de her reklamer, og det er altså ikke en ubetydelig andel.
Jeg må også bare sige, at da jeg så, at Netto havde besluttet sig for for 2 uger siden, at de ville prøve en uge uden reklamer, og jeg så, at det var 1,3 millioner aviser, de havde sparet på den der uge, som de plejer at dele ud, så tænkte jeg også, at det her papirspild jo er helt vildt.
Så det er jo derfor, vi bliver ved med at knokle sådan på.
Jeg er glad for, at man har en proces i EU.
Det anerkender jeg, og det er godt, at man er i gang med det, men jeg synes også, det er blevet trægt, og det kan jeg også høre ministeren anerkender.
Det kan jo også være, fordi regeringen ikke har prøvet at fremlægge en klar model over for Europa-Kommissionen.
Det lyder det i hvert fald ikke til at man har.
Man har ligesom spurgt, om man kan lave en ja tak-ordning, og der har også været lavet nogle aktindsigter, som viser, at det går i retning af, at Danmark nok godt kan få lov til at indføre en sådan ordning her.
Det har jeg kunnet læse mig frem til.
Jeg er lidt spændt på, hvordan ministeren har tænkt sig at agere, hvis han nu får et ja meget snart fra Europa-Kommissionen.
Altså, hvornår kan vi regne med, at ministeren indkalder til nogle forhandlinger om det her, og vil man så gøre, hvad man kan for at se, om man kan få indført sådan en ordning her, uden at det får nogen af de negative konsekvenser, som ministeren også fremhæver?
Simon Kollerup (S), 2022-02-23:
Der er mange ting i indlægget her, men for nu at forsøge at svare på spørgsmålet, hvad der sker, hvis vi får at vide, at det vil være inden for EU-retten at lave en ja tak-ordning, vil jeg sige, at der så vil ske det, at vi vil mødes i forligskredsen og sætte os ned og snakke om det.
Man kan så godt lave ordningen – det antager vi man har fået at vide på det tidspunkt – hvad er det så for nogle grønne gevinster, der er i den ene vægtskål, og hvad er det for nogle omkostninger, der kan være for foreningsliv, yderområder, ældre medborgere?
Landdistrikterne og Danske Medier er jo kritikerne af en ordning.
De ting må vi prøve at afveje med hinanden, og vi må se på, om der også kan være en hybridmodel, eller hvad ved jeg.
Det må vi så prøve at se på inden for det, men det giver mest mening at tage det møde, når vi har fået en afklaring af, om man overhovedet kan gå den ene vej.
Carl Valentin (SF), 2022-02-23:
Er erhvervsministeren kommet nærmere en afklaring, i forhold til om regeringen er klar til at indføre en reklamer ja tak-ordning i Danmark?
Signe Munk (SF), 2022-02-23:
Så hvordan vil ministeren og hvor hurtigt vil ministeren så sikre, at vi får fjernet den her indsigelsesret for kirkerne?
Katrine Robsøe (RV), 2022-02-23:
Nu spurgte jeg jo ikke, hvordan det endte.
Jeg spurgte til ministerens mening, og hvad ministerens holdning er til det.
Det synes jeg faktisk at man fortjener at kunne få svar på.
Det synes jeg Uddannelsesdanmark fortjener at kunne få svar på.
Det er ikke mig, ministeren skylder et svar, men jeg synes, at ministeren skylder et svar på, hvad regeringens holdning er til det her.
Er det ambitionen, at 86 pladser på IT-Universitetet her i København skal lukke, når de egentlig selv har en ambition om at udvide i stedet for og sørge for, at lige præcis den teknologipagt, som ministeren taler om, rent faktisk kan blive til noget, og at vi opfylder de ambitioner?
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-02-23:
Jeg forstår godt, at det kan være lidt teknisk, men indsigelsesretten kan ikke fjernes, for den vil bare blive lagt et andet sted, som vil gøre, at man får en ensartet sagsbehandling, og så man får en politisk beslutning.
Det er jeg enig i, og jeg forstår det sådan, at det er det, SF gerne vil.
Det vil jeg selvfølgelig tage op med den forligskreds, som der er, men det forudsætter selvfølgelig, at der er enighed blandt forligspartierne.