runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2024-01-18:
Vi har, så vidt jeg husker, været med i dele af dem.
Den del af det har vi været med i, også fordi finansieringen, så vidt jeg husker, kom fra Landsbyggefonden, men vi har jo ikke brudt os om terminologien, altså ghettoområder, og vi har slet ikke brudt os om, at etnicitet var en faktor, i forhold til om man blev kategoriseret som et ghettoområde.
Så det har vi ikke været en del af, men vi har været en del af de – hvad kan man sige – forebyggende integrationstiltag, der har været foretaget som en del af de her pakker.
Og det er vi jo meget, meget glade for og tilfredse med at vi har været.
Frederik Vad (S), 2024-01-18:
Det er heldigvis ikke særlig mange fra Mellemøsten og Nordafrika, der vil blive direkte berørt af det her.
Det kan vi jo se på de tal, der ligger på området.
Jeg kunne godt tænke mig bare at gentage mit spørgsmål: Når vi skal til at diskutere at åbne op for mere udenlandsk arbejdskraft, hvor vil Liberal Alliances hegnspæle så være i den diskussion?
Steffen Larsen (LA), 2024-01-18:
Det kan jeg jo meget nemt sige.
Vi ville jo foretrække, at vi kan være med til at udpege nogle af de lande, som vi skal have den arbejdskraft fra.
Jeg kan jo bare pege på Indien og Filippinerne som to lande, hvis borgere vi generelt har en god integration af.
Det er jo sådan, at der blandt indere og filippinere jo er en lavere kriminalitetsrate, end der er blandt danskere som helhed.
Det må jeg da sige er et positivt tegn, at vi får folk til landet, som er mindre kriminelle, end vi selv er.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-18:
Grunden til, at jeg tager ordet, er, at jeg er lidt nysgerrig på den kombination, man sagde der var mellem folk, der boede i Ishøj, og gymnasiefordelingsaftalen.
På hvilket empirisk grundlag laver man den konklusion, altså at det, hvis man havde en fordelingsaftale om, hvor de unge skulle gå på gymnasiet, så også ville betyde, at folk ville bosætte sig i nogle andre kommuner, og at de ikke ville bosætte sig i Ishøj Kommune?
Altså, er der en evidens for det?
Zenia Stampe (RV), 2024-01-18:
Så vidt jeg husker, sagde jeg ikke noget om, at vi ville ændre bosætningen.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-18:
Ja, det er meget fint.
Men ordføreren koblede specifikt de to ting sammen med hinanden, altså at gymnasiefordelingsaftalen havde en betydning for, at Ishøj har den demografiske sammensætning, som det har nu, og at man, hvis man nu lavede en anden fordeling, så ville kunne opnå, at udfordringen med den demografiske sammensætning i Ishøj ikke ville være til stede.
Nu har jeg beskæftiget mig med området i en del år, og jeg kan simpelt hen ikke finde noget empirisk grundlag, som skulle understøtte sådan en påstand.
Zenia Stampe (RV), 2024-01-18:
Men det påstod jeg heller ikke.
Jeg brugte det bare som et eksempel, fordi der var en anden ordfører, der havde snakket om, hvordan nogle befolkningsgrupper klumper sig sammen, og det har vi så bare set på uddannelsesområdet og har prøvet at løse den problemstilling.
Men jeg vil også meget gerne være med til at prøve at se på, om der var politiske forslag, der kunne gøre, at vi kunne få en mere blandet befolkningssammensætning, altså f.eks. at se på boligpolitikken, og der kunne være forskellige ting.
Det kunne være at omlægge lejeboliger til andelsboliger osv.
Der kunne være forskellige forslag, og dem vil vi meget gerne gå med ind og se på.
For man kan sige, at det, som vi syntes var problematisk ved uddannelsesområdet, synes vi jo også er problematisk i forhold til bosætningen, eller det kunne være andre områder. Så nej, jeg har ikke nogen evidens for at sige, at der dér er en årsagsforklaring, men jeg vil egentlig bare gerne understrege, at vi gerne vil arbejde for en politik, der generelt skaber en større blanding mellem befolkningsgrupperne.
Frederik Vad (S), 2024-01-18:
Tak for det.
Altså, jeg synes jo, at fru Zenia Stampe er en af de politikere herinde, der næres allermest ved, at problemerne er uløste.
Det var noget andet, jeg ville spørge om på det her område.
Fru Zenia Stampe drillede hr. Mads Fuglede med, at Venstre havde været tæt på Dansk Folkeparti, og om han ikke syntes, at Dansk Folkeparti var utroværdige på det område.
Altså, det er jo ordførerens formand, hr. Martin Lidegaard, der har brugt de sidste uger sammen med hr. Morten Messerschmidt på at lave en eller anden form for forbrødring ovre i blå blok og sige, at nu kan Radikale og Dansk Folkeparti muligvis – måske – udgøre et eller andet parlamentarisk grundlag for en borgerlig regering.
Hvordan kan der være en sammenhæng mellem, at fru Zenia Stampe driller hr. Mads Fuglede med Venstres forhold til Dansk Folkeparti, når ordførerens egen formand bruger rigtig meget tid på at forbrødres med Dansk Folkeparti i de her uger?
Zenia Stampe (RV), 2024-01-18:
Jeg har ikke hørt min formand forbrødre sig med Dansk Folkeparti.
Men jeg hører løbende min formand sige, at han ikke vil udelukke noget, og i øvrigt har vi ikke det store ønske om at diskutere parlamentarisme og slet ikke her i Folketingssalen.
For det synes jeg faktisk er en uskik.
Det, Folketingssalen handler om, er politiske forslag, og der må man jo så dele sig efter anskuelse og stemme for, imod eller blankt, og det handler jo ikke om parlamentarisme.
Frederik Vad (S), 2024-01-18:
Jamen det var jo et parlamentarismespørgsmål, fru Zenia Stampe stillede hr. Mads Fuglede.
Det handlede om nøjagtig det samme, nemlig forholdet mellem Dansk Folkeparti og Venstre, og så kan det bare undre, at hr. Morten Messerschmidt og hr. Martin Lidegaard i bestræbelserne på at skabe en ny blå blok, der kan være et alternativ til en socialdemokratisk ledet regering, kan stå i det samme radioprogram og tale om, at de måske godt kan ses at være en del af det samme parlamentariske grundlag.
Jeg synes bare ikke, de to ting hang så meget sammen, fru Zenia Stampe.
Zenia Stampe (RV), 2024-01-18:
Jeg gider helt ærligt ikke at gå ind i en parlamentarisk diskussion, og man kan godt sidde og grine over det, men det var ikke det, jeg spurgte hr. Mads Fuglede til.
Det, jeg sådan set hentydede til, var den formulering, som Claus Hjort Frederiksen brugte for snart 20 år siden, altså at man havde et ideologisk fællesskab eller et åndsfællesskab med Dansk Folkeparti.
Og det har jeg bare lidt svært ved at se for tiden – det må jeg sige – hvor jeg synes, at Venstre optræder ansvarligt og modent og man står og forsvarer det internationale retssamfund.
Det samme gør Socialdemokratiet, og der kan vi så bare høre, at Dansk Folkeparti er på en anden planet.
Steffen Larsen (LA), 2024-01-18:
Jeg kunne forstå på Zenia Stampe, at man faktisk var interesseret i at deltage aktivt i at kigge på en boligpolitik eller alle mulige andre politikker på det område, og hvor man måske kunne opnå en bedre fordeling af mennesker, om man vil.
Men genopfrisk lige min hukommelse.
Der har jo været parallelsamfundspakker, ghettopakker osv. i de sidste 10 år.
Har Radikale Venstre været med i de aftaler?
Det mindes jeg ikke.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-18:
Det er bare, fordi ordføreren står og siger, at folk skal bakke op om vores værdigrundlag.
Hvad så med dem, der ikke gør det – dem, der ikke vil gøre det, og dem, der ikke har lyst til at gøre det?
Det har vi jo set gennem generationer at der har været nogle der ikke har.
Hvad vil ordføreren gøre ved dem?
Med den humanistiske, nordiske pædagogiske påvirkning, som vi har prøvet igennem, ja, 30-35 år, er der jo ikke noget, der tyder på, at de har tænkt sig at ændre sig.
For de har stadig væk den kultur, de har stadig væk den livsopfattelse, som de har.
Og det vil sige, at de ikke kommer til at acceptere vores værdigrundlag.
Hvad vil ordføreren så gøre ved dem?
Mohammad Rona (M), 2024-01-18:
Tak for ordet, formand.
Der må ikke herske nogen tvivl om, at hvis man kommer til Danmark som flygtning eller som indvandrer, har man selvfølgelig en forpligtelse til, at integration, inklusion, selvfølgelig skal være en del af din dagligdag.
Vi hylder tolerancen, men tolerance er jo ikke det samme som blind accept af enhver tænkelig adfærd.
Alle borgere må acceptere det værdigrundlag, vi i Danmark har udviklet gennem generationer.
Det indebærer, at alle borgere må overholde vores love, og at vi ikke accepterer nedværdigelse af vores medborgere uanset etnicitet.
Vi ønsker ikke parallelsamfund eller modkulturer i Danmark.
Hvis man vil opholde sig her i landet, må man acceptere vores værdigrundlag og vise vilje til at ville vores samfund.
Man skal integrere sig ved at lære dansk, ved at deltage på arbejdsmarkedet på lige fod med danskerne og ved at sørge for, at ens børn passer deres skole.
Det er forældrene, der har ansvaret for, at børnene opdrages i forhold til det danske samfund.
Og tro mig, der er mange, der har det sådan i dag, men det er alt for lidt, vi taler om dem.
Det dårlige overskygger altid det gode, især når vi taler om udlændinge og integration.
Derfor er løsningen heller ikke blot at udvise dem, bl.a. fordi det strider imod vores konventioner, som vi holder af, men mest af alt, fordi det her ikke er den rigtige måde at gøre det på.
Selvfølgelig skal man tage ansvar, når man kommer hertil – det siger sig selv – men det er selvfølgelig ikke alle, der har det værdigrundlag.
Derfor støtter Moderaterne ikke op om forslaget.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-01-18:
Ministeren nævner et tal.
Mener ministeren faktisk, at tallet er så kanon højt, som det, ministeren nævner her?
Det overrasker mig lidt.
Det overrasker mig faktisk.
Men det giver jo så igen et nyt argument for, at det her er nødvendigt.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-18:
Det er det, der tit bliver nævnt.
Det er jo bl.a. folk, der ikke har statsborgerskab, men også folk, der er udenlandske arbejdstagere, som er her.
Det er de tre grupper, der får flest arbejdstilladelser i løbet af et år.
De udgør en ret stor del af den danske befolkning efterhånden – ca. 10 pct., så vidt jeg er orienteret.
Peter Skaarup (DD), 2024-01-18:
Det er jo ikke sådan en så positiv modtagelse, forslaget får.
Men uanset det vil jeg spørge om en ting, ministeren sagde i sin tale, nemlig, som jeg citerer det nogenlunde her: Jeg vil gerne stramme reglerne, når det gælder udvisning af kriminelle udlændinge.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, om ministeren dér taler på hele regeringens vegne.
Gælder det hele regeringen, at man gerne vil stramme reglerne, for så vidt angår udvisning af kriminelle udlændinge?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-18:
Det er jo to gode spørgsmål.
Det ene er nemmere end det andet, for det er hele regeringen.
Det står i vores regeringsgrundlag, at vi skal sikre flere udvisninger af kriminelle udlændinge, og det er jo det – hr. Peter Skaarup kender udmærket debatten og substansen i det – som man kalder trappestigemodellen, som stadig eksisterer på nogle områder i vores straffelov.
Det svære spørgsmål er, hvornår det bliver.
Det har jeg svært ved at svare på.
Det er et arbejde, som bliver nødt til at være grundigt, og som selvfølgelig også skal finansieres, fordi der er ekstra udgifter.
Derfor er jeg sikker på, at det kommer til at ske inden for den her valgperiode, men hvornår i den her valgperiode, kan jeg ikke komme nærmere.
Peter Skaarup (DD), 2024-01-18:
Jeg skulle lige til at spørge, om det bliver i den her valgperiode, men det fik jeg jo egentlig svar på at det så gør.
Men en valgperiode er lang tid.
Og hvis vi nu forestiller os, at der faktisk er nogle af de voldtægtsforbrydere og voldskriminelle udlændinge, som vi gerne vil slippe af med hurtigt, f.eks. dem, der er organiseret i bander og deltager i bandekriminalitet, så er det jo ikke ligegyldigt, om det er nu, eller det bliver om 2 år, man kommer med det her forslag fra regeringens side.
Så kan vi ikke komme det lidt nærmere?
Og det er underforstået: Udvis nu rettidig omhu, kom i gang, regering!
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-18:
Det var et forsøg på at være høflig eller underspille de udfordringer, jeg mener der er forbundet med det her beslutningsforslag.
Jeg mener, det er fuldstændig urealistisk at skulle tage som minimum 10 pct. af den befolkning, der befinder sig inden for landets grænser, altså ca. 600.000 mennesker, og så lave en konkret og individuel vurdering af dem hver især, som jo vores retssamfund foreskriver, med hensyn til om de er integreret eller ikkeintegreret.
Jeg har svært ved at se, hvor man vil finde de medarbejdere, som skal foretage den vurdering.
Jeg har svært ved at se, hvordan man skal fastsætte kriterierne for den vurdering.
Jeg har svært ved at se, hvordan man efterfølgende skal tage fat i de 70 pct. ud af de 600.000, som man forestiller sig er uintegrerede.
Jeg anerkender fuldstændig, at det da sandsynligvis er en stor del af dem, som ikke er særlig godt integreret.
Det er da sandsynligvis titusinder af mennesker, som man så gennem anklagemyndigheden skal rejse udvisningssag mod.
Jeg mener, det er komplet urealistisk.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-18:
Har man efter ordførerens opfattelse så med de tiltag, som den nuværende regering har gjort, trykket på bremsen i forhold til udviklingen, så vi stadig væk er på vej i den forkerte retning ud over afgrunden, eller har man simpelt hen fået vendt bilen, så vi nu kører i en anden retning?
Frederik Vad (S), 2024-01-18:
Der er jo ikke et enkelt svar på det spørgsmål.
Altså, hvis man ser på tilstrømningen til Danmark, er det lykkedes ret godt at få stoppet hovedparten af den.
Vi kan jo se, at rigtig, rigtig mange af de her mennesker fravælger at komme til Danmark, fordi de ved, at det ikke kan betale sig.
Så vi har sat en prop i hullet, kan man sige.
Men det mener jeg sådan set ikke kan løses med det her beslutningsforslag.
Der skal andre ting til.
Jeg tror, vi skal kigge på vores kulturinstitutioner, jeg tror, vi skal kigge på vores uddannelsessystem, jeg tror, vi skal kigge på, hvem der er rollemodeller i det danske samfund for unge med ikkevestlig baggrund.
Der er en lang række andre emner, vi skal dykke ned i for at løse det.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-18:
Nu handler det her forslag heller ikke om tilstrømning, kan man sige.
Det handler om dem, der er herboende, og hvad man skal gøre ved dem.
Men jeg fik ikke rigtig svar på mit spørgsmål.
For hvis man bare trykker på bremsen – og det gælder både tilstrømningen og dem, der er herboende – men stadig væk er på vej i den forkerte retning, så er opgaven ikke løst.
Den er ikke løst, før vi får vendt bilen rundt, så vi ikke er på vej ud over afgrunden.
Og hvis man kigger på de lande, der er omkring os, som har en større andel bestemte steder i bestemte byer, så ser vi udfordringerne, og vi ser dem også i de store byer i Danmark allerede nu.
Så hvad er det, man helt konkret vil gøre for at ændre den retning, som vi er på vej i?
For jeg deler analysen af, at det er den vej, vi er på vej nu.
Frederik Vad (S), 2024-01-18:
Jamen hver eneste gang vi får sendt nogle mennesker ud, der ikke skal være her, kommer vi tættere på at løse problemet.
Derfor er det ikke bare en biting, at vi har halveret antallet af mennesker, der sidder på udrejsecentre, og at vi har lavet helt vildt mange aftaler med lande om at tage imod deres egne borgere.
Det er en del af svaret.
Der skal mere til, men det er en del af svaret.
Jeg kunne snakke meget længere om, hvad vi skal gøre, men det tror jeg hr. Lars Boje Mathiesen og jeg får rigelig tid til at diskutere, for vi er bestemt ikke i mål.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-18:
Det har mere været i forbindelse med andre former for kriminalitet.
Bandekriminelle er jo i forvejen undtaget fra den trappestigemodel, som der er på området.
Men jeg mener eksempelvis – og det er noget, vi også arbejder på – at vi også bedre skal kunne se på, hvordan vi fratager statsborgerskabet fra de hårdeste kriminelle.
Det har vi jo gjort med syrienskrigere, men for bandekriminelle mener jeg også det er et relevant spørgsmål.
Jeg mener, at der skal udvises flere, og at reglerne skal strammes, i forhold til hvor mange der skal udvises.
Men idéen om, at vi fra Folketingets side skal sige, at man skal udvises konsekvent efter første dom, vil jo være en sammenblanding af den todeling af magten, vi har i Danmark, mellem på den ene side den lovgivende magt, som vi befinder os i, og på den anden side den dømmende magt, som er domstolene.
Dem kan vi jo ikke bestemme over.
Sascha Faxe (ALT), 2024-01-18:
Tak, formand, og tak for debatten.
Først og fremmest vil jeg kvittere for, at ministeren mener – og det mener man også bredt set i salen, næsten – at forskning er meget vigtigt for vores samfund.
Jeg vil slå fast, fordi det åbenbart ikke var helt tydeligt for alle, at det her forslag altså handler om den myndighedsbetjenende del af forskningen, altså myndighedsbetjenende grøn forskning.
Det er den forskning, som vi som politikere ikke bare kan række ud til og håbe på at få et svar fra, men som vi faktisk kan forvente et svar fra, og det er også den forskning, som vi har som et fælles vidensgrundlag her i Folketingssalen.
Det er en forskning, som bør være kontinuerlig, især fordi man som forsker og som forskningsinstitution så kan langtidsplanlægge og rekruttere.
Det tager faktisk rigtig lang tid at opbygge og vedligeholde et stærkt økosystem inden for forskning.
Det er ikke noget, der gøres på et par år; det tager årtier.
Og det kan man ikke gøre, hvis man ikke ved, hvor mange penge man har, og hvis man skal hoppe fra tue til tue med puljer og korte bevillinger.
Så det er ikke bare budgetteknik, hvor man flytter noget fra det ene til det andet.
Det er virkelig vigtigt at vide, hvordan pengene er bevilget, og hvordan man må bruge dem.
Der er selvfølgelig noget rart for os politikere i at kunne detailstyre budgetter fra år til år, men det ramler sammen med, hvordan forskningsmiljøet egentlig virker, så derfor er der en udfordring i det her.
Samtidig er der også det med, at når vi laver de puljestyrede og korte bevillinger, så bliver de styret af skiftende regeringer, og det sikrer os ikke et solidt vidensfundament over tid.
Som jeg nævnte for Danmarksdemokraternes ordfører, er det med til at gøre, at den ene regering kan styre det i den ene retning, og at den anden regering kan styre det i den anden retning, og så har vi ikke et fælles grundlag.
Så hvis vi f.eks. tager landbrugsproduktionen, som vi jo i hvert fald er to partier herinde, nemlig Danmarksdemokraterne og Alternativet, der er meget interesseret i, så står vi der, hvor vi vil have et fælles vidensgrundlag, vi kan diskutere ud fra, når vi skal blive enige om noget, frem for at vi hver især hiver noget op af hatten.
Det glæder mig meget, at der er gang i noget arbejde, som ministeren også siger, med at se på den myndighedsbetjenende forskning, og i forbindelse med det arbejde vil jeg simpelt hen gerne sende et par opfordringer til ministeren, nemlig om selvfølgelig at stoppe nedskæringerne, som det også er blevet nævnt her, men også om at sikre, at den myndighedsbetjenende forskning ikke bliver puljestyret, så vi sikrer kontinuiteten.
Fra Alternativets side vil vi til sidst gerne takke SF, Danmarksdemokraterne og Enhedslisten for opbakningen til forslaget.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-01-18:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Blot for at udstille min egen manglende forståelse her vil jeg godt have ordføreren til at forklare mig, hvad det helt præcis er, forslaget handler om; så kan det være, andre også forstår det.
For jeg kan høre, at der er lidt forskellige tolkninger.
Jeg kan høre på Danmarksdemokraterne, at de mener, det er udgiftsneutralt.
Det kan jeg ikke forstå, sådan som jeg læser det her.
Jeg læser forslaget sådan, at det bliver finansieret af råderummet, og så må det jo betyde, at det koster et eller andet.
Så kan ordføreren ikke bare forklare helt kort: Handler det om at tilføre nye, altså flere, penge til forskningsområdet, som jeg jo principielt er enig i, men bare ikke synes, vi kan forhandle i salen nu – det må vi tage under finanslovsforhandlingerne – eller handler det om at omprioritere inden for forskningsmidlerne eller noget helt tredje?
Det er bare, så jeg er helt skarp på, hvad det egentlig er, ordføreren foreslår.
Sascha Faxe (ALT), 2024-01-18:
Det handler om at stoppe nedskæringerne.
Det er altså simpelt hen at stoppe de 2-procentsnedskæringer, og så er der p.t. også en ekstra procent lagt oveni for i år.
Så det er det første og vigtige skridt.
Vi vil selvfølgelig også gerne tilføre flere ting.
Man har jo beregnet de her nedskæringer, og derfor vil vi gerne dække de omkostninger, der så er ved det her, ved at tage af råderummet.
Jeg skal jo så hen at regne på det, ordføreren for Danmarksdemokraterne har sagt, i forhold til at det er udgiftsneutralt, men som jeg har forstået det, skal der tilføres nye penge derudover – ja.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-01-18:
Tak for det.
Jeg er jo enig i, som det også er beskrevet, at der er blevet taget omkring 3 pct. samlet set fra den forskningsbaserede myndighedsbetjening, som jo så, fordi vi giver 1 pct., er blevet lagt et andet sted i den samlede pulje.
Så man har taget noget et sted fra og lagt det et andet sted.
Så det er blot for at være helt sikker på, at jeg forstår, om vi siger ja til at give flere penge, eller om det er udgiftsneutralt.
Det kan vi også tage i udvalget efterfølgende.
Sascha Faxe (ALT), 2024-01-18:
Lad os tage det der.
Der er så kort tid til at svare på det, så hvis det er okay med ordføreren, vil jeg foreslå, at vi tager detaljerne i udvalget efterfølgende.
Der er noget teknisk, der gør, at det ikke er helt udgiftsneutralt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-01-18:
Tak for det.
Ja, ikkeintegrerbare udlændinge har vi desværre nok af – altså folk, som er i Danmark, men som på alle mulige parametre lever i parallelsamfund med hjemlandets normer, værdier og regler, og som ikke vil være en del af Danmark eller for den sags skyld nogen sinde har tænkt sig at blive det.
Det kunne f.eks. være, at de mener, at Koranen skal stå over grundloven, at der ikke skal være lighed imellem kønnene, at kvinder skal være tildækkede i det offentlige rum, at der skal indføres sharialovgivning, at lovgivningen generelt skal basere sig på Koranens ord, at man ikke selv må vælge sin ægtefælle osv. osv.
Den levevis giver de desværre i mange tilfælde videre til deres børn, og deres børn giver den videre til deres børn osv. osv.
Parallelsamfundet bliver mere og mere konsolideret, og parallelsamfundet bliver større og større, og med det forandres samfundet i en negativ retning.
Og hvis vi vil være bare en lillebitte smule på forkant, hvis vi stadig væk vil gøre noget i forhold til gældende udlændingelovgivning, så er det altså ved at være sidste udkald.
Så derfor har Dansk Folkeparti fremsat det her forslag for endnu en gang at få en drøftelse af det, som vi fortsat i Dansk Folkeparti mener er meget, meget vigtigt, og som vi aldrig forlader et synspunkt på, og som vel nok er det, der hele tiden har været kardinalpunktet for Dansk Folkeparti.