runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-18:
Enhedslisten er fuldstændig enige i, at sprøjtegifte skal fjernes som redskab til ukrudtsbekæmpelse på offentlige arealer.
Allerede i 1995, for 21 år siden, fremsatte vi vores første beslutningsforslag om dette emne.
Det hed B 74 og lød: Folketinget opfordrer regeringen til at sikre, at sprøjtning af alle offentlige arealer, skove, jorde, parker og andre anlæg med pesticider straks ophører, og at bortforpagtningsaftaler på offentligt ejede jorde opsiges med henblik på genforhandling betinget af pesticidfri drift.
Senest fremsatte vi et beslutningsforslag sidste år om forbud mod salg og anvendelse af Roundup og andre herbicider med aktivstoffet glyfosat til erhvervsbrug og til brug på offentlige arealer.
Enhedslisten har løbende arbejdet politisk for at få fjernet brugen af giftstoffer både på offentlige arealer og i landbruget, og det er en indsats, som både er foregået i Folketinget og i kommuner.
Som det fremgår af bemærkningerne til det her beslutningsforslag, er det jo en kamp, der bølger frem og tilbage, og spørgsmålet er, om det ikke er på tide, at der fastlægges en konkret plan for alle om at fjerne pesticiderne på offentlige arealer.
Jeg er dog noget nervøs ved at lade den bagdør stå åben, som er med i forslaget, om, at giftstoffer stadig væk bruges, hvor det ikke vurderes sikkerhedsmæssigt uforsvarligt.
Sådanne undtagelser har det med at blive det normale.
Vi kan se, at mange kommuner helt har udfaset brugen af pesticider.
Lad os tage skridtet fuldt ud.
Jeg håber, at vi kan finde flere partier, som vil skrive en beretning, som kan være med til at sikre, at den her debat går videre.
I bemærkningerne til beslutningsforslaget står der, at det ikke omfatter arealer, der bortforpagtes af det offentlige.
Den sætning er vi meget uenige i.
Der er faktisk en række kommuner, som ejer landbrugsjord, og som forpagter den ud på økologisk vis.
Det gælder bl.a. Aalborg Kommune og Odense Kommune.
Så der er nogle kommuner, der godt kan håndtere det at få forpagtet ud på økologiske betingelser.
Så jeg synes ikke, man skal negligere det her problem, bare fordi det kun er 1 promille af det samlede sprøjtemiddelforbrug.
Og så har det også en betydning, hvad det offentlige gør; om borgere kan se, at kommunen kører rundt med giftsprøjten.
Der er sådan set en forebyggende indsats ved at vise det gode eksempel.
Derfor er det her forslag om at ophøre med at bruge sprøjtegifte på offentlige arealer et godt forslag.
Det er jo igen noget, som man, selv om der ikke er et flertal i Folketinget, kan tage med ind i sin kommunale valgkamp.
Erling Bonnesen (V), 2017-05-18:
Nu skal man jo passe på med at forholde sig til hypotetiske situationer, men vi har i hvert fald kunnet konstatere, at forbruget for de her arealer, som vi taler om, er faldet så meget, at det på nuværende tidspunkt, hvilket der lige er redegjort for fra ministerens side, samlet udgør 1 promille af det samlede forbrug.
Det tror jeg hurtigt vi kan blive enige om er en positiv udvikling.
Og så er der for os at se ingen grund til at komme med nye bureaukratiske regler.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-05-18:
Og det kunne så også meget passende være sammen med Alternativet.
Det ville jeg synes var en alvorlig situation, som formentlig ville kalde på politisk handling.
Pia Adelsteen (DF), 2017-05-18:
Tak for det.
Og også tak for forslaget.
Umiddelbart er det Dansk Folkepartis holdning, at vi ikke kan støtte forslaget.
Jeg mener, at det her er et eksempel på overregulering – såre simpelt.
Nu har jeg selv været i kommunalpolitik, og det er helt klart, at den strategi, man fulgte, i hvert fald i den kommunalbestyrelse, jeg sad i, var, at vi skulle bruge så lidt gift som overhovedet muligt.
Så kan man så diskutere, om man kan komme helt ned på nul, men der skal bruges så lidt gift som overhovedet muligt.
Så vil der være steder og – som ministeren også nævnte – nogle arter, som faktisk kan være ret svære at bekæmpe, og hvor man så bruger gift.
Og når jeg læser forsiden af forslaget, opfatter jeg det altså også, som om det så egentlig er okay, som forslagsstilleren selv skriver, dér, hvor det er sikkerhedsmæssigt forsvarligt.
Der er også steder, hvor det er totalt uacceptabelt at bruge gift.
I den pesticidstrategi, vi har vedtaget sammen med Socialdemokratiet og regeringen, synes jeg netop også at vi har fået adresseret det, altså ikke at bruge gifte, hvor det ikke er risikofrit.
Men jeg vil også godt sige, at når man i det offentlige er nede på at bruge 1 promille af det samlede forbrug på offentlige arealer, så er det for mig at se en bagatelgrænse.
Jeg synes, det er så lidt, at hvis vi begynder at sige, at det må man ikke, så er det overregulering, for den ene promille tror jeg man mange steder bruger på netop at bekæmpe de her noget aggressive arter.
Det er den ene ting, jeg vil sige. Den anden ting, jeg vil sige, er, at selvfølgelig vil det medføre en øget udgift, hvis der er nogle steder, hvor man ikke kan bruge gift.
Der er nogle steder, hvor man kører rundt med sådan nogle gasbrændere eller brændemaskiner på fortove osv.
Det er selvfølgelig ikke pesticider, det er jeg klar over, men så har man nok noget CO2-udslip derfra, og det bekæmper vi også.
Jeg ved snart ikke, hvad jeg ikke må bruge eller må bruge, fordi det, der er bedst i sådan en situation, er lugejernet, tror jeg, og der har vi selvfølgelig en række arbejdsløse, vi måske kunne få til at bruge det.
Jeg bruger det i hvert fald selv flittigt, vil jeg sige.
Det er en god metode, og den er rimelig økologisk, og så er den billig.
Den giver bare lidt ondt i ryggen en gang imellem, men man har også godt af at bruge ryggen.
Jeg synes, det her forslag simpelt hen er udtryk for overregulering.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-18:
Jeg synes da næsten, at ordføreren og jeg skulle tage os en tur med lugejernet en dag, for det er nemlig også ganske hyggeligt.
Nu siger ordføreren: Jeg ved snart ikke, hvad jeg må bruge mere.
Men det her handler jo om, at det faktisk er det, vores natur har brug for, nemlig at vi på de mindste arealer kan få øget biodiversiteten og få nogle flere insekter ind.
Vi har jo meget, meget begrænsede områder, der ikke er udnyttet, i Danmark, og det er jo egentlig derfor, vi er optaget af det her.
Det kan godt være, at det er meget, meget lidt, men det er stadig væk noget, og det er igen de små skridt til at gøre noget godt.
Så jeg vil egentlig opfordre ordføreren til at gå til udvalgsarbejdet med et lidt mere åbent sind omkring det, for det kan godt være, at det er et lille skridt, men det er et fornuftigt lille skridt, hvis vi gerne vil have noget mere natur, en bedre biodiversitet og nogle flere insekter i Danmark.
Pia Adelsteen (DF), 2017-05-18:
Man render ikke rundt og sprøjter på skovstier eller sådan nogle steder – det gør man ikke.
Men det er typisk på flisearealer, og det gør man, fordi man så ikke skal omlægge fliser stort set hvert år; det koster nemlig også rigtig mange penge.
Jeg vil da godt prøve at være åbensindet – alt andet lige – det synes jeg da det er rigtigt at man skal være.
Men jeg må også indrømme, at jeg en gang imellem altså synes, at man ser en fare og en risiko, hvor den ikke er.
De sprøjtemidler, vi har i dag i Danmark, er så regulerede og så sikre
– synes jeg i hvert fald – at det ikke er noget problem at bruge dem.
Det er ikke sprøjtemidler, der går i grundvandet, og de er altså gennemtestede.
Jeg siger ikke, at man skal bruge dem alle steder.
Det mener jeg bestemt ikke, og det kan man også læse, når man køber sådan noget, for så kan man læse, at man kun må bruge det på f.eks. et fortov, fordi det skal være et flisebelagt areal osv. osv.
Og man skal selvfølgelig ikke hælde giften ud i et vandløb – det er jeg også med på – men det tror jeg heller ikke at nogen gør, i hvert fald slet ikke offentlige myndigheder.
Så der vil være nogle steder, hvor man har brug for nogle sprøjtegifte, fordi vi har bjørneklo, fordi vi har nogle invasive arter, og fordi vi måske ikke har 50.000 mennesker, der har lyst til at rende rundt med et lugejern.
Erling Bonnesen (V), 2017-05-18:
Tak for det.
I Venstre deler vi ambitionen om, at sprøjtemidler skal bruges på den mest skånsomme måde, både i forhold til natur og mennesker.
Beslutningsforslagets formål er at udfase brugen af sprøjtemidler på offentlige arealer.
I mange tilfælde er det også det eneste mulige, f.eks. i forbindelse med bekæmpelse af kæmpebjørneklo, hvor plantebeskyttelsesmidler eller sprøjtegifte kan være den eneste effektive løsning.
Så har vi også lige hørt af ministerens redegørelse, at det samlede forbrug af de her midler på de offentlige arealer er 1 promille af det samlede forbrug, og det understreger jo klart og tydeligt, at der er tale om et klart fald i det samlede forbrug af midler.
Ved at indføre et forbud mod sprøjtemidler på offentlige arealer fratager vi de ansatte i kommuner og regioner retten til selv at foretage vurderingen konkret på stedet.
Det er så også tvivlsomt, hvordan miljøet, havde jeg nær sagt, i forskellige situationer vil få det.
Det er nu ikke sikkert.
Vi skal ikke bestemme alting her på Christiansborg, og der er mange beslutninger, som langt bedre kan tages lokalt, når man står i situationen i den enkelte kommune eller på stedet, hvor problemerne måtte være, herunder også af den enkelte medarbejder, som jo har skoen på og kan se, hvor det er, den trykker.
Et cirkulære som det her med en ny, måske nok velmenende idé gør ikke altid livet lettere for de ansatte rundtomkring i kommunerne, hvor man, som jeg har været inde på, jo bedst selv kan træffe beslutningerne.
Så vi synes, det er fint, at man forholder sig til det lokalt, og derfor afviser vi også det foreliggende beslutningsforslag.
Jeg skulle også hilse fra De Konservative og sige, at de også afviser det.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-18:
Jamen jeg sad bare lige sådan og tænkte tilbage.
Nu har vi jo taget et par sager sammen her indtil videre i salen, og jeg hører, at det meget har noget at gøre med, at vi skal have tillid til, at folk selv foretager vurderingerne.
Og i forhold til det med offentlige indkøb, vi havde tidligere, var det også noget med kommunerne.
Men vi har også lige haft en sag omkring rottebekæmpelse, hvor det var vigtigt, at vi besluttede det herindefra.
Det var jeg jo sådan set også enig med ordføreren i.
Så kan ordføreren ikke sige, hvorfor det lige præcis ikke gælder her, hvor vi står med noget, som er sprøjtegift, der ødelægger den biodiversitet, vi kan få små steder; der ødelægger vores grundvand osv.?
Hvorfor er det, at vi ikke kan skride ind her?
Erling Bonnesen (V), 2017-05-18:
Når vi ser på den udvikling, der rent faktisk har været, hvor forbruget jo samlet er faldet til på de her arealer at udgøre 1 promille af det samlede forbrug, så er der jo tale om et fald i forbruget af midler.
Det er en positiv udvikling.
Så kunne man jo spørge, at hvorfor så komme med nye ekstra krav om det, når der i forvejen er en positiv udvikling på området.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-18:
Vil det sige, at hvis den positive udvikling ikke er fortsat med samme hastighed, når der kommer en ny redegørelse omkring forbruget af sprøjtegift for offentlige arealer, er man så villig til at skride ind over for det?
Søren Søndergaard (EL), 2017-05-18:
Altså, udgangspunktet for REACH og for alt det her, er jo, at det er de samme regler, der skal gælde for det indre marked.
Det er ligesom det, der er udgangspunktet.
Og den logik kan jeg jo godt forstå.
Så forsvinder hele den der logik med det indre marked jo, og det er derfor, det er en teknikalitet.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-18:
Tak, og tak til ministeren.
Først vil jeg sige, at jeg selvfølgelig er ked af, at regeringen ikke kan støtte det her forslag, for det er faktisk et forslag, der vil rykke noget.
Det, det handler om, er jo, at for at skabe en fair konkurrence skal vi hjælpe de virksomheder, som faktisk investerer i at leve op til både sociale og miljømæssige standarder.
Og det er jo det, vi kan med det offentlige forbrug.
I stedet for at gå ud og lave støtteordninger kan vi faktisk bare sige, at i forbindelse med offentlige indkøb gør vi det her på den måde.
Så booster vi deres omsætning og øger dermed faktisk den fri konkurrence på det her område, i stedet for at dem, der gør det skidt, kan sælge deres ting billigere.
Så tror ministeren, at det er nok at gøre det på den her måde, når man derude jo samtidig hele tiden kigger på prisen?
Så tror ministeren, at det går hurtigt nok ved blot at vejlede i forhold til den omstilling, der er nødvendig på tekstil- og beklædningsområdet?
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-18:
Nej, det er ikke en teknikalitet, sådan som Enhedslisten synes det er.
Kan Enhedslisten ikke forstå, at der er forskel på at gribe ind over for noget lovgivning, som et parlament allerede har vedtaget, og så at sige, at der fremadrettet er grænser for, hvad man kan vedtage på et område, hvor man er blevet enige om fælles regler?
For det er jo sådan set det, debatten handler om, altså om vi skal lovgive med tilbagevirkende kraft, eller om vi ikke skal.
Det er det, som Enhedslisten sådan meget flot og nonchalant kalder en eller anden EU-teknikalitet.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-18:
Det her handler jo også om at udstikke en retning og sige, hvilken vej vi gerne vil gå fra politisk side, altså fra ledelsesmæssig side.
Nu hører jeg så, at det handler om, at vi ikke skal blande os i kommuner og regioner, men ville ministeren så være villig til at gøre det, hvis vi nu ændrede det her forslag, kom med et ændringsforslag og sagde, at det gjaldt for statslige indkøb?
Det er jo der, vi har det direkte ansvar, hvis vi skal tage de ord, som ministeren sagde, alvorligt.
Så vil man støtte, at vi laver den omstilling af indkøb i statsligt regi?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-05-18:
Tak for spørgsmålet.
Vi har jo allerede i regeringsgrundlaget udstukket den retning, som hr. Rasmus Nordqvist efterspørger, og som jeg også indledte min tale med at omtale, og derfor ser vi ikke et behov for at gå videre ad den vej, sådan som det er nu.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-05-18:
Tak for spørgsmålet.
Ja, det gør jeg, og jeg har også tillid til, at der er en klar orientering mod dette hos vores offentlige indkøbere, også i relation til de initiativer, jeg nævnede.
Jeg ved jo, at hr. Rasmus Nordqvist er et tillidsbaseret menneske, og tillid til offentlige indkøbere er bedre end tvang, og det er også derfor, at vi ikke er tilhængere af beslutningsforslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2017-05-18:
Det er en teknikalitet, at der er sat en grænse, som ikke vedrører substansen, nemlig hvilke grænser der skal være for nogle stoffer.
Det er en teknikalitet.
Det interessante er jo, at man har andre regler på det her område i nogle andre lande.
Man har indholdsmæssigt nogle andre regler.
Nu har jeg ikke fået alle landene med herop, men det er f.eks. lande tæt på som Sverige, Tyskland og Holland.
Og der synes jeg, når vi skal argumentere i EU, at det er et teknikalitet at sige, at andre lande, der ønsker at have den samme standard, ikke kan få det, fordi de ikke har indført det på en bestemt dato.
Carsten Bach (LA), 2017-05-18:
Nej, jeg kan forstå, at ordføreren for forslagsstillerne har det lidt svært med den logik, men det har muligvis noget med ordførerens ideologiske placering i det politiske spektrum at gøre.
Jeg tror, jeg måske vil invitere ordføreren til en ideologisk session om markedsmekanismer og den slags ting.
Så på et senere tidspunkt kan vi måske få det opklaret ad den vej.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-18:
Og tak til Enhedslisten for at fremsætte det her forslag.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at det her tatoveringsblæk kan være rigtig farligt – det kan være både kræft- og allergifremkaldende.
Spørgsmålet er så: Hvordan gør vi det bedst?
Hvordan er det, vi får ændret det, så vi får lavet en ordentlig bekendtgørelse, der forbyder de her giftstoffer i tatoveringsblækket?
Vi har ventet nogle år, hvor man har sagt, at man har arbejdet igennem REACH.
Det er altid fornuftigt at lave fælles løsninger – det tror jeg heller ikke der er nogen uenighed om, for det er nu engang sådan, vi er stærkest.
Men nogle gange bliver man altså også nødt til at se på: Går det for langsomt, skal der noget mere til?
Og derfor synes vi, det her forslag er ganske fornuftigt, og vi støtter det, fordi vi mener, at det kan være med til at skubbe på hele arbejdet i EU i forhold til at få det her gjort. Nogle gange skal vi altså være varsomme med, at vi ikke altid er så bange for, om vi nu er den allerallerpæneste elev i klassen, og slet ikke tør gå imod noget, når der kommer skriv fra EU, hvor der kan være en opfattelse af, at det er traktatstridigt.
Nogle gange skal vi sige: Jamen det her er vigtigt for os, det tror vi på.
Og så må vi gøre det.
For jeg tror faktisk, at selv hvis det skulle være traktatstridigt, kan bare det, at vi gør det, være med til at skubbe på, i forhold til at der faktisk sker handling på det her område.
Samtidig vil jeg også gerne kvittere over for Socialdemokratiets ordfører, der snakker om en fælles betænkning, altså at det også kan være vejen, hvis ikke der skulle være flertal for det her forslag, og det synes jeg da klart at udvalget skal overveje.
Ida Auken (RV), 2017-05-18:
Mange tak.
Og ja, jeg ved, at der bliver spekuleret lidt over, hvem af os der sidder her med en tatovering.
Jeg kan afsløre, at det heller ikke er mig.
Så jeg har faktisk fulgt diskussionen om tatoveringer rigtig meget.
Jeg ved, at der er behov for, at man får et marked, hvor der simpelt hen er nogle bedre farver.
Da jeg i min tid som minister gik ind og lavede det forslag, som hr. Søren Søndergaard i dag lægger frem og gerne vil have os til at vedtage, var det jo, fordi jeg mente, at det faktisk var muligt at leve op til den beslutning, der var taget her i Folketinget, om at få nogle af de værste farver væk.
Så kan man selvfølgelig altid overveje, om man skal lave en slags civil ulydighed i forhold til kemikalier, og det har Danmark jo gjort før, hvor vi har været med til at skubbe på tingene.
Jeg synes faktisk, det er rigtig, rigtig vigtigt, fordi vi har dygtige folk, der sidder langt, langt inde i Kommissionen og ved, hvad der sker på kemikalieområdet.
Vi har så og så mange skud i bøssen.
Jeg siger ikke, at det er sidste gang, Danmark har gået enegang, men min vurdering var bare, at det her ikke var området.
Og det handler selvfølgelig en lille smule om proces, men det handler i sidste ende for mig om resultaterne ude i virkelighedens verden.
Det handler om mennesker, der bliver tatoveret med nogle farver, som kan gøre rigtig stor skade på dem.
Så hvis man er optaget af miljø, af kemi, skal man jo netop ikke gøre det her til en diskussion for eller imod EU, som det nogle gange lidt virker som om det er.
Så skal man snakke om, hvordan man kommer mest effektfuldt igennem med det her forbud mod tatoveringsfarver.
Og der er min vurdering, at i den proces, der er i gang i EU nu, hvor det faktisk på mange områder kører, kan Danmark spille en meget bedre rolle ved at være med inde ved bordet og flytte tingene, frem for at være dem, der står udenfor og laver civil ulydighed.
Og det er jo simpelt hen en politisk vurdering.
Vi har faktisk i vores tid i regering brugt rigtig mange penge på at sende embedsmænd ned og lave kemikaliearbejde i EU, og det er en del af det, ministeren også har valgt at fortsætte.
Så ja, jeg deler intentionen bag forslaget.
Men grunden til, at jeg ikke kan støtte beslutningsforslaget, er, at jeg tror, at hvis man vil opnå det, som beslutningsforslaget gerne vil, skal man gå den slagne vej i lige præcis den her sag.
Ida Auken (RV), 2017-05-18:
Hr. Søren Søndergaard bliver ved med at kalde REACH for EU-teknikaliteter.
Så vil jeg bare spørge hr. Søren Søndergaard, om han kan nævne mig ét kemikaliereguleringssystem noget sted i verden – bare et eneste sted i verden – hvor der er en bedre kemikalielovgivning end REACH.
Jeg vil helt klart gå hjem i dag og sætte et kryds i kalenderen, fordi jeg har fået hr. Søren Søndergaard til at indrømme, at EU's kemikalielovgivning, REACH, er det bedste kemikalielovgivningssystem noget sted i verden.
Og en af de ting, der var i de aftaler, var, at fra den dag, hvor REACH træder i kraft, kan man ikke selv begynde at lave særregler.
Så er det jo bare sådan, det er i politik, at man laver nogle aftaler, og dem overholder man.
Synes hr. Søren Søndergaard ikke, at man skal overholde de aftaler, man har lavet med sine politiske parter?
Søren Søndergaard (EL), 2017-05-18:
Nu er det jo totalt unfair at spørge fru Ida Auken, hvordan fru Ida Aukens holdning var, dengang Danmark faktisk ikke ville overholde aftalerne om bisfenol A.
Men i og med at fru Ida Auken selv har sagt det her fra Folketingets talerstol, kender folk jo svaret.
Ja, der kan være situationer, hvor det er vigtigere med befolkningens velfærd end nogle EU-teknikaliteter.
Ja, det er fuldstændig rigtigt.
Det er vores opfattelse.
Der er nogle situationer, hvor det er vigtigere med befolkningens sundhed.
Og for min skyld må fru Ida Auken meget gerne sætte et kryds i kalenderen.
Det er måske bare 10-15 år for sent – i hvert fald 10 år for sent – for jeg har også i Europa-Parlamentet gentagne gange understreget, at REACH er det bedste multinationale system, man overhovedet har, det bedste multinationale system.
Derfor skal vi selvfølgelig gøre alt for at få det gjort bedre, og vi skal selvfølgelig også arbejde for, at lande kan gå foran, når det gælder vores befolknings sundhed.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-18:
Tak, og tak for den positive indstilling fra Socialdemokratiet.
Den er jeg meget glad for.
Nu nævnte ordføreren verdensmålene og bl.a. det her verdensmål om bæredygtig forbrug og produktion.
Det skal der jo så handles på, og det er jo det, vi prøver at understøtte med det her.
Nu var jeg selv i modebranchen, før jeg kom her i Folketinget, og jeg ved, hvilket svineri vi laver i den branche.
Og hvis det ikke er gennem offentlige indkøb, er der så nogle andre muligheder, som ordføreren ser, for, at vi kan sætte turbo på den omstilling, som er helt nødvendig, både for det sociale og det miljømæssige aspekt?
Pia Adelsteen (DF), 2017-05-18:
Det er blot et enkelt spørgsmål.
Jeg vil bare høre, om ordføreren ikke synes, at det vil være helt fair over for forbrugerne at have sådan en mærkningsordning, sådan at jeg som forbruger selv kan vælge, om jeg vil gå til højre eller venstre – altså ligesom vi har det med økologi osv.
Carsten Bach (LA), 2017-05-18:
Mange tak for det.
Det er jo sådan nærmest efterhånden blevet en naturlov, at hvert politisk niveau hele tiden forsøger at opsluge eller tilkæmpe sig beslutningskompetence fra andre politiske niveauer.
Det er en uheldig udvikling.
Liberal Alliance mener ikke, at Folketinget detaljeret skal beslutte, hvilken type tekstil eller for den sags skyld noget som helst andet der skal indkøbes i alle dele af den offentlige.
Det må være en beslutning for den enkelte enhed eller det indkøbssamarbejde, enheden indgår i.
Personligt er jeg meget glad for, at det i regeringsgrundlaget fremgår, at offentlige investeringer og indkøb i højere grad skal ske på baggrund af livscyklusberegninger, hvor man ser på det samlede udgiftsniveau i hele produktets levetid i stedet for alene at se på anskaffelsesprisen.
Det mener jeg er det mest rigtige for at skubbe til den udvikling, som både Liberal Alliance og forslagsstillerne ønsker.
Til sidst tak til ministeren for en meget fin gennemgang af alle de eksisterende initiativer på området.
Men Liberal Alliance kan altså ikke støtte beslutningsforslaget.