runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Monberg (S), 2024-02-29:
Tak for ordet.
Som boligordfører for Socialdemokratiet er det en stor fornøjelse at stå her i dag og præsentere vores holdning til ændring af loven om andelsboligforeningernes vurderingsprincipper.
Dette lovforslag er resultatet af en lang og omfattende høringsproces, hvor der har været input fra en bred vifte af interessenter, herunder Andelsboligforeningernes Fællesrepræsentation, ejendomsmæglere, advokater, revisorer samt en række engagerede borgere.
Det er et rigtig godt stykke arbejde, som har resulteret i dette lovforslag, som i min optik skal skabe nogle gode og trygge rammer for vores mange gode andelsboligforeninger rundtom i landet.
Derfor er jeg glad for, at vi med lovforslaget her får givet andelsboligforeninger flere muligheder for at værdiansætte deres ejendomme.
Lovforslaget indeholder to ændringer.
Den første er en forlængelse af gyldigheden af valuarvurderinger fra 18 til 42 måneder.
Det hjælper de mindre foreninger, som ikke har råd til en ny valuarvurdering hvert år, og som har langt imellem salg af boliger.
Den anden del giver mulighed for nettoprisindeksering af offentlige vurderinger, sådan at værdien af andelsboligejendomme kommer til at følge den almindelige prisudvikling, så værdien af ejendommen ikke bliver udhulet.
Så i fremtiden vil dette lovforslag, hvis vedtaget, give andelsboligforeningerne mulighed for større frihed til at vælge deres egen vurderingsform for deres ejendomme.
Dette lovforslag har været fremsat før, og derfor er vi i Socialdemokratiet glade for, at vi nu giver ro til dem, der bor og lever i de mange dejlige andelsboliger rundtom i landet.
Med disse bemærkninger vil jeg sige, at Socialdemokratiet selvfølgelig stemmer for lovforslaget.
Tak for ordet.
Sascha Faxe (ALT), 2024-02-29:
Så vil jeg se, om jeg kan gøre det endnu kortere end dem før mig.
I Alternativet støtter vi forslaget.
Det er et lille skridt i den rigtige retning, i forhold til hvad der er behov for på andelsboligområdet.
Det skridt tager vi gerne.
Peter Kofod (DF), 2024-02-29:
Tak for det, formand.
Jeg kan jo godt afsløre, at det ikke er boligpolitik, jeg traditionelt har gjort mig mest i.
Jeg står her også i dag som erstatning for hr. Nick Zimmermann, som desværre ikke kunne være her til behandlingen af det her lovforslag.
Jeg skal heller ikke trække spændingen særlig lang tid.
Dansk Folkeparti kan støtte det her forslag.
Det er vores klare indtryk, at det her er en forbedring for folk, der har andelsboliger, og for andelsboligforeninger, og det vil vi selvfølgelig gerne være med til at anerkende positivt.
Så vi stemmer for det her forslag.
Per Larsen (KF), 2024-02-29:
Tak for det, formand.
L 111 er jo et lovforslag, som er fremsat som en konsekvens af, at de offentlige ejendomsvurderinger af andelsboliger blev afskaffet i 2021.
Det foreslås, at valuarvurderingen skal kunne gælder i 42 måneder mod tidligere 18 måneder.
Altså kan andelsboligforeningerne vælge at anvende valuarvurderingen i tre regnskabsår, men foreningerne kan jo også godt bestille en vurdering oftere, hvis der er et ønske og et behov for at få vurderet oftere.
Den frihedsgrad er meget fornuftig.
Foreningerne har jo forskellige størrelser fra nogle meget små og til nogle meget store, som jo naturligvis kan have forskellige behov.
Der åbnes også for en mulighed for, at andelsboligforeningerne kan vælge at anvende nettoprisindekserede ejendomsværdier, når andelsværdien fastsættes.
Hertil kommer anskaffelsesprisen som et andet princip, der jo også anvendes i stor stil i dag.
Altså er der flere forskellige muligheder for at sikre gennemskuelighed i fastsættelsen af andelsværdien.
Når man ser på høringssvarene, er de overvejende positive.
Valuarerne har været aktive og kontaktet os bredt i forhold til at problematisere lovgivning med tilbagevirkende kraft, og de har sagt, at det er problematisk at indføre nye regler på en gang, men det kan vi jo tage i udvalgsbehandlingen.
I Det Konservative Folkeparti stemmer vi for forslaget.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-29:
Tak for ordet.
Danmarksdemokraterne støtter op om, at de får en mulighed for at forlænge mellem valuarvurderingerne, og vi tager det egentlig også som en selvfølge, at hvis man har behov for valuarvurderingerne oftere, kan man jo selvfølgelig stadig væk få det.
Vi er opmærksomme på, at der kan være nogle udfordringer på det område, og vi kommer nok til at stille nogle spørgsmål under udvalgsbehandlingen om netop det her for at få afklaret, hvordan vi løser de udfordringer, der måtte ligge her, men fra Danmarksdemokraternes side støtter vi lovforslaget.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2024-02-29:
Tak for ordet.
Der er sagt mange fornuftige ting.
Alle står her og opsummerer, hvad det her handler om.
Det tror jeg godt vi ved her i salen.
Vi stod med en bunden opgave med at få løst det her.
Der er nogle, der har ventet på os derude.
Intentionen er jo at sikre større ro om værdiansættelsen på andelsboligforeningsområdet, og det er det, vi ser ud til at få taget skridt til nu.
Det er jo ikke helt enkelt.
Jeg har selv været virkelig meget rundt i landet og talt med alverdens forskellige andelsboligforeninger.
Jeg håber, at snittet er ramt her, og at vi tager hånd om de ting, der måtte være, i udvalgsbehandlingen.
Vi støtter op og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Henrik Frandsen (M), 2024-02-29:
Tak for ordet, hr. formand, og tak til Dansk Folkeparti for at have fremsat det her beslutningsforslag.
Tre fragmenter fra udsmykningen af Parthenon på Akropolis i Athen er i dag udstillet på Nationalmuseet i København.
Det drejer sig om to hoveder samt en hestehov, alle tre af marmor, og alle tre blev danskejede i henholdsvis 1687 og 1835.
Det var, da en dansk søofficer deltog i Venedigs krige mod Osmannerriget, at han købte de to hoveder, og senere blev de af samme søofficer givet som gave til Christian V.
Nu ønsker Grækenland efter anmodning fra den græske ambassadør at få dem retur.
Tillad mig som start at kvittere for intentionen bag beslutningsforslaget.
Folketingssalen er også til for de mange principielle forslag og principielle diskussioner, som vi somme tider glemmer.
Tak for det.
Og her har vi virkelig at gøre med en historisk sag, der rejser utallige principielle spørgsmål, der endda ikke er lige nemme at svare på alle sammen, men tillad mig at prøve at gøre et ydmygt forsøg.
I Moderaterne mener vi, at der findes gode grunde til, at historiske genstande i nogle tilfælde skal leveres tilbage.
Nationalmuseet tilbageleverede sidste år en fjerkappe til nationalmuseet i Brasilien – det har været sagt et par gange.
Her var bevæggrunden, at den kunne bidrage til at genopbygge det brasilianske nationalmuseum, som blev ødelagt ved en katastrofal brand i 2018, med nye genstande, som de manglede, og at Nationalmuseet faktisk også havde flere kapper af samme type.
Men det skal bero på en meget konkret, en meget professionel og frem for alt en meget faglig vurdering.
Det betyder dog ikke, at diskussionen ikke er vigtig, for det er den, og det er derfor, vi har den her i dag.
Den konkrete vurdering, der er kommet, er nemlig kommet fra Nationalmuseet.
Derfor synes jeg ikke, at vi i 2024 nødvendigvis skal bruge unødig lang tid på at gøre krav på krigsbytte helt tilbage fra 1600-tallet.
Desuden kan man orientere sig hos Nationalmuseet, som jo siger, at vi har et godt samarbejde, og hvis der er noget, man gerne vil låne, kan man låne det til udstillinger.
Det er en god måde for museer at samarbejde på i en fredelig nutid.
Som jeg indledningsvis sagde, er der hver gang tale om en konkret og frem for alt faglig vurdering.
Jeg vil sige, at hvis der i fremtiden skulle være en anden anledning eller en anden situation, altså at der sker noget andet og der er noget, der ændrer sig, så kunne der være god grund til, at vi kigger på det igen.
Om den pointe er det vigtigt at understrege, at den vurdering, der er tale om nu og her, ikke er foretaget af Kulturministeriet eller Folketinget, men at det er en vurdering, der kommer fra Nationalmuseet.
På den baggrund kan jeg endnu en gang takke Danmarksdemokraterne for at have fremsat forslaget, men Moderaterne kan ikke stemme for forslaget.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-02-29:
Med dette lovforslag foreslås det at ændre to ud af tre værdiansættelsesprincipper for andelsboliger.
For det første foreslås det, at gyldighedsperioden for valuarvurderinger, som bruges til at fastsætte andelsværdien, forlænges fra 18 til 42 måneder.
I Liberal Alliance mener vi, at det giver god mening, at andelsforeninger, der i dag anvender valuarvurderinger i forbindelse med værdiansættelse, kan få valuarvurderet deres ejendom sjældnere, hvis de ønsker det.
Derudover mener vi, at det er positivt, at de foreninger, der i dag anvender ejendomsværdien i forbindelse med værdiansættelse, kan nettoprisindeksere værdien, således at ejendommens værdi følger udviklingen i indekset.
Selv om vi er positive over for forslaget, mener vi, at forslaget burde have været sendt i høring igen, efter at det blev fremsat den her gang, for at vi som beslutningstagere kunne have haft den mest aktuelle information med i vores overvejelser.
Men på trods af dette støtter Liberal Alliance forslaget.
Tak for ordet.
Katrine Daugaard (LA), 2024-02-29:
Tak for det, formand.
Jeg synes egentlig, at mange af mine kolleger har argumenteret ret godt og sagligt og givet et rigtig godt historisk oprids af de her konkrete dele fra frisen.
Så jeg tror hellere, at jeg vil komme lidt generelt ind på, hvordan vi i LA ser på tilbagelevering af kulturelle genstande.
Tilbagelevering af kulturelle genstande mener vi kun skal ske under helt særlige omstændigheder, og det er meget betinget af, hvordan de er kommet til Danmark i første omgang.
Det er der jo som sagt allerede redegjort for med frisen.
Så i den her sammenhæng synes vi ikke, at der er noget, der tyder på, at tilegnelsen af genstandene bærer præg af uordentlighed.
I beslutningsforslaget nævnes det, at vi har tilbageleveret genstande til f.eks. Island og Grønland, men de her lande har Danmark jo også en helt særlig relation til og fælles historie med, hvilket danner en præmis for udveksling af kulturgenstande.
Hvis præmissen er – og det var lidt det, som jeg hørte hr. Søren Espersen sige i sin tale – at alle genstande fra udlandet bør tilbageleveres og argumentet er, at f.eks. frisen hører hjemme i Grækenland, fordi det er græsk kultur, kunne vi ret hurtigt tømme Nationalmuseet for genstande.
Det synes jeg ville være ret trist, i og med at man dermed mister hele den danske kulturhistorie, i form af hvordan vi selv har udviklet os ved netop at rejse ud af landet og få kultur med os hjem.
Så jeg vil egentlig også bare afrunde med, at jeg jo også mener, at armslængdeprincippet er ret vigtigt.
Jeg har i bund og grund ret stor tillid til, at Nationalmuseet foretager deres vurderinger på et ret højt fagligt niveau.
Så LA stemmer nej til forslaget.
Søren Espersen (DD), 2024-02-29:
Jamen det er jo fint med en historisk gennemgang, og der var ikke fejl i det her tilfælde, som der var den anden dag for mit vedkommende.
Det har jeg fået sagt.
Altså, Hermann Görings kunstraid igennem de besatte lande i nazitiden er selvfølgelig én vigtig ting.
Svenskekrigene ligger langt tilbage – det er fuldstændig korrekt – og det kan ikke sammenlignes med noget af det andet.
Men det, jeg gerne vil spørge om, er: Er vi ikke enige om, at det er andre tider i forhold til f.eks. Grækenland, der, som ministeren rigtigt sagde, var under Det Osmanniske Riges herredømme, og at der nu er en anden interesse for det, som er Grækenlands fortid, og som man ikke var særlig interesseret i på det tidspunkt?
Derfor solgte man jo bare det, der var.
Det samme skete i øvrigt i Egypten i forhold til englænderne og på akkurat samme måde.
Så jeg vil bare spørge ministeren: Er det ikke rigtigt nok, at vi er i nye tider nu?
Søren Espersen (DD), 2024-02-29:
Mange tak.
Det er jo en meget principiel sag, vi skal drøfte i dag.
Den handler ganske enkelt om, hvorvidt Danmark vil udlevere nogle græske kunstskatte til Grækenland, som i den grad ønsker dem tilbage til der, hvor de kom fra, hvilket jeg finder helt logisk og selvfølgeligt, for der er jo tale om græsk kultur, ikke om dansk kultur.
Vi er i Danmark optaget af på alle felter, at Danmark skal være et foregangsland for alverdens ting, og begynder Danmark at indlede forhandlinger med grækerne om skattene fra Athen og fra Rhodos, bliver vi for alvor et foregangsland, for så gør vi det, som FN's underorganisation UNESCO, som har med undervisning og kultur at gøre, har bedt os om at gøre.
UNESCO forfattede den såkaldte 1970-konvention, som blev ratificeret af Danmark i 2003, hvor vi med vores underskrift bekræftede, at vi ville arbejde for tilbagelevering af kunstskatte.
I det her tilfælde med de græske skatte var der på intet tidspunkt noget ulovligt i det, der skete.
De blev så at sige købt og betalt på helt regulær vis.
Sådan er det i øvrigt tilfældet for mange af de sager, der behandles.
I dag skal vi finde ud af, om Danmark skal blive et foregangsland, når vi begynder at tilbagelevere.
Vi har gjort noget af det før i 1960'erne, hvor vi tilbageleverede de islandske håndskrifter.
Sluttelig skylder jeg kulturministeren en beklagelse, fordi jeg i en debat med ham på TV 2 fejlagtigt hævdede, at udgravninger af rhodosskattene var på vestkysten af Rhodos.
Det var, som ministeren sagde, på østkysten.
Det ved jeg ikke.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2024-02-29:
Det har hr. Søren Espersen fuldstændig ret i.
Vi er i andre tider og har også et andet sind, der er åbent over for at vurdere de her sager.
Tilbage i 1688, hvor den danske søofficer får friserne med hjem, er situationen jo den, at Athen på det her tidspunkt er på osmanniske hænder, og venetianerne, altså den italienske bystat, belejrer byen og kanonerer ind over Athen, hvor man på det tidspunkt bruger templet, som så er blevet omdannet til moské, som krudtlager.
Og det er jo derfor, at frisen springer i stumper og stykker og man på gaden kan købe marmorelementerne til en billig penge.
Det er, netop fordi besættelsesmagten har valgt at bruge det her fantastiske monument til noget andet end det, monumentet egentlig har været beregnet til.
Det ændrer dog ikke på, at regeringens holdning er klar: Kommer størstedelen af frisen, som i dag er på British Museum, tilbage igen, stiller det også sagen anderledes.
Og det er også med den åbenhed, at jeg håber hr. Søren Espersen lytter til mit svar.
Søren Espersen (DD), 2024-02-29:
Det handler jo netop om Nationalmuseets direktør, Rane Willerslev, som sagde, at den her beslutning er en, der skal tages af regeringen og Folketinget.
Det er ikke en beslutning, han vil tage som historiker.
Det synes jeg er en rigtig god måde at gøre det på, og jeg håber også, at tingene fremover vil ændre sig i en retning, hvor der bliver mulighed for måske at gøre en ekstra indsats, ligesom vi gjorde i forbindelse med tilbageleveringen af Jyske Lov for ikke særlig mange år siden.
Det var meget, meget vigtigt.
Førsteudgaven af Jyske Lov lå faktisk i Sverige, og det er heldigvis blevet ændret, og den er nu en del af de danske samlinger.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-02-29:
Ja, og havde det været omvendt, altså havde det været os, der havde haft størsteparten, kunne det have givet mening, at vi var gået forrest.
Søren Espersen (DD), 2024-02-29:
Jeg synes, det var en god tale med mange fine argumenter.
Det, jeg bare lidt polemisk vil runde af med at sige, er, at det altså vil sige, at det er briterne, der bestemmer, hvad vi skal.
Det kunne jeg se var essensen af det, der blev sagt fra ordførerens side.
Mogens Jensen (S), 2024-02-29:
Der er bare forskel på situationen med Islands håndskrifter og så de her stykker fra Parthenontemplet, for som det også er blevet nævnt, ændrer det, at Danmark leverer tre små stykker tilbage til Athen, ikke på formidlingen.
Jeg har selv lige for et års tid siden været i Athen og set museet der, og det er jo fremragende, men at vi har dem i Danmark, gør, at vi kan formidle græsk kulturarv til de rigtig mange, der besøger Nationalmuseet her.
Og som sagt, hvis tingene skulle ændre sig, altså hvis f.eks. British Museum, som jo har den helt store samling, skulle beslutte at tilbagelevere genstande, kunne det give mening, at de danske genstande også skulle tilbage for at kunne samle hele frisen eller det, der er tilbage af den, i Athen.
På den måde kunne det være fornuftigt, og vi kan jo se, om det forhold ændrer sig.
Søren Espersen (DD), 2024-02-29:
Netop de islandske håndskrifter er et rigtig godt eksempel på, at Danmark faktisk gik foran, og det blev også bemærket i udlandet.
De var egentlig indført til Danmark af Árni Magnússon, og der blev de kigget godt efter, og man sørgede for, at de kom på deres rette hylde, så at sige.
Mange af håndskrifterne blev dengang eksempelvis brugt som tapet i islandske huse, så man lagde ikke meget vægt på det, men det gør man i høj grad nu.
Der vil jeg sige, at det er et godt eksempel på, at vi skal gå foran.
Vi kunne gøre det i 1960'erne, så hvorfor kan vi ikke også indlede diskussioner med den græske regering denne gang?
Hvad er det, de tænker sig?
Hvad er det, de går op i?
Vi har alle sammen hørt fra den græske ambassadør i den her sag, og de går op i det i Grækenland.
Jeg kunne forestille mig, at det ville være smukt at give dem tingene tilbage i 2030, som jo er det moderne Grækenlands 200-årsfødselsdag.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2024-02-29:
Hr. Rane Willerslev, direktør for Nationalmuseet, har oplyst mig, at i det omfang, man udlåner, sker det ofte i et 5-årsinterval, hvorefter man kan forlænge det interval med yderligere 5 år.
Vi skal naturligvis også have en økonomisk sikkerhed for, at tingene kommer tilbage igen, ligesom man gør i andre tilfælde, og da staten er selvforsikrende og ikke kan forsikre ting, der ligger i andre lande, er det jo op til den givne lånerstat at sikre den del af det økonomiske spørgsmål.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-29:
Tak for det.
Kulturministeren nævner muligheden for udlån af Parthenonfrisen, og jeg vil bare sikre mig, at det er et midlertidigt udlån, ministeren taler om, og ikke de facto et permanent udlån.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2024-02-29:
For vikingerne rejste jo – ikke kun i Middelhavet, ikke kun i Østeuropa og i de store floder ind i kontinentet, men også i Nordamerika, hvor de mødte det oprindelige folk.
Så der påhviler os jo også en diskussion om, at hvis vi ønsker os danske artefakter tilbageleveret fra Sverige og andre steder, så ønsker vi vel også artefakter tilbageleveret fra mange af de steder, hvor vores kultur nåede ud.
Jeg synes jo, det er dejligt, at man i USA og Sydeuropa kan gå ind på et museum og se, at vikingerne i øvrigt også har været der.
Nu er tiden løbet ud, men ellers havde jeg med glæde fortsat debatten og argumentet.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-03-12:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at det her er et rigtig dilemmafyldt spørgsmål med mange argumenter for og imod, og de har allerede været oppe her i salen nu.
Det kommer jo til at koste nogle penge at lave den her forandring i registeret, og de vil jo blive brugt.
Men derfor vil jeg alligevel gerne høre Socialdemokratiets ordfører, om man i Socialdemokratiet har haft drøftelser om, hvis nu det ikke har den effekt, som man håber på, altså at der vil komme flere donorer, og at der er flere, der tager stilling, om man så vil være villig til at rulle det tilbage igen, hvis man ser en negativ effekt af, at man laver modellen om.
Er det noget, man vil være åben for, også selv om vi jo kommer til at bruge nogle penge på det her?
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-03-12:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er af den faste overbevisning, at det her vil give flere, der melder sig til Organdonorregisteret.
Jeg har tiltro til, at det tilsagn, mange har givet, og den holdning, de har til at være organdonor, vil afspejle sig i, at de melder sig positivt på listen.
Med hensyn til om der skal laves justeringer, vil jeg sige, at det første citat, jeg kom med i min ordførertale, var 6 år gammelt, og der sagde jeg: Vi skal i mål, det er en bunden opgave.
Og hvis det viser sig, at vi ikke kommer i mål, så håber jeg på, at der er ansvarlige politikere her i Folketinget, der vil tage det op igen, for vi er bredt politisk enige om, at det ikke er godt nok, som det er i dag.
Der var 28, som døde, da de var på venteliste til at få et nyt organ sidste år.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-03-12:
Mange tak for svaret.
Mit næste spørgsmål er bare af ren nysgerrighed.
Der er jo en del partier, der sætter deres medlemmer fri i de her spørgsmål, når det handler om etik.
Eller kommer alle Socialdemokratiets 50 mandater til at stemme ens?
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-03-12:
Den holdning, jeg giver udtryk for her, er den socialdemokratiske holdning – det er den socialdemokratiske folketingsgruppes holdning.
Mette Abildgaard (KF), 2024-03-12:
Tak til ordføreren for talen, og også tak for den rørende historie om Kim, som fik et par nye lunger.
Bestyrelsesformanden for netop Lungeforeningen har jo faktisk været ude at tale imod det forslag, regeringen fremsætter her.
Han siger, at i dag er det sådan, at hvis man har sagt aktivt ja, er det ekstremt sjældent, at familien efterfølgende siger nej.
Til gengæld er der langt flere pårørende, der modsætter sig organdonation, hvis den afdøde ikke aktivt har fået registreret sin holdning, og han frygter, at det her vil føre til, at flere pårørende bliver sat i en svær situation, hvor de vil sige nej.
Så frygten er altså også fra bestyrelsesformanden for Lungeforeningens side, at det her vil føre til færre organer til donation, færre sæt lunger til eksempelvis Kim eller andre.
Hvilket indtryk gør det på ordføreren?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-03-12:
Det gør selvfølgelig indtryk, og det er en svær og kompleks debat.
Jeg må bare sige, at når man læser den forskning, der ligger, altså f.eks. erfaringerne fra England, så viser den det modsatte.
Og som sagt har vi nu siddet og kigget på det her område i rigtig, rigtig mange år, hvor rigtig mange danskere på venteliste er døde, og jeg synes ikke, at vi kan vente længere med at ændre vores tilgang.
Jeg tror og håber på, ja, jeg er overbevist om, at formanden, som du citerer der, ikke får ret.
Det synes jeg at erfaringerne andre steder fra tyder på, og når det er det, jeg kommer frem til, synes jeg ikke, at jeg etisk har andet valg – det synes jeg ikke jeg personligt har med min overbevisning – end at gå ind for, at vi gør det her.
Mette Abildgaard (KF), 2024-03-12:
Nu er det jo ikke den eneste stemme, der er kommet frem til den konklusion.
Det er Dansk Center for Organdonation jo også, hvor de peger på, at der ikke nødvendigvis er entydig evidens for, at det her vil føre til flere organer, der er til transplantation, og de har også siddet og gennemgået forskning.
Så det er jo langtfra den eneste stemme, der kommer frem til den her vurdering.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om Venstres folketingsgruppe bliver fritstillet i forhold til det her spørgsmål.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-03-12:
Venstres folketingsgruppe bliver fritstillet i forhold til det her.
Men det er en, tror jeg, stort set enig folketingsgruppe, jeg har bag mig i den her sag – så ja, det er det.
Så kan man sige, at selvfølgelig er det jo en sag, der er vanskelig.
Inden man gør noget, ved man jo aldrig hundrede procent, hvad der vil ske.
Jeg kan sige, at f.eks. Nyreforeningen støtter op om forslaget i modsætning til Lungeforeningen, og der må man jo gå med sin egen overbevisning om, hvad man tror der vil komme til at ske.
Jeg kan i hvert fald sige i forhold til den frygt, der bliver malet op, om, at nogen føler, at der er nogen, der tager en beslutning for dem, at det kommer jo ikke til at ske.
Det bliver jo den enkelte og den enkeltes familie, der stadig skal tage stilling, så jeg tror, at den der frygt er overdrevet, og jeg tror, at man bliver positivt overrasket, hvis det i Danmark kommer til at gå, som det er gået i nogle af de lande, der senest er gået over til samme model.