Merete Riisager (LA), 2018-11-08:
Jeg vil gerne takke Alternativet og Enhedslisten for beslutningsforslag B 11 om skoleudsættelse.
Forslaget er næsten en gentagelse af Alternativets beslutningsforslag fra foråret.
Regeringen kan fortsat ikke støtte beslutningsforslaget.
Jeg vil tillade mig at gentage, at det er en misforståelse, at reglerne blev ændret i 2008 med virkning fra august 2009, så forældre mistede retten til at træffe beslutning om, at deres barn skal skoleudsættes.
For det har altid været kommunalbestyrelsen, der har truffet denne beslutning, naturligvis i dialog med forældrene, og vi mener i regeringen, at det fortsat bør være sådan.
Regelændringen fra 2009 handlede om, at undervisningspligten blev udvidet fra 9 til 10 år, og at børnehaveklassen dermed blev obligatorisk.
Da børnehaveklassen tidligere var frivillig, kunne forældrene dengang selv vælge, om deres barn skulle gå i børnehaveklasse, men de kunne ikke selv vælge, om deres barn skulle begynde i 1. klasse det år, barnet fyldte 7 år.
Hvis forældrene ønskede at udsætte deres barns skolestart, dvs. start i 1. klasse, så var det kun kommunalbestyrelsen, der kunne godkende dette.
Da børnehaveklassen blev obligatorisk, tilkendegav man dengang fra politisk side, at fokus ikke skulle være så meget på at gøre børn skoleparate, men på at gøre skolen børneparat.
Børn kan ofte mere, end deres forældre tror.
Derfor er det også godt, at der er dygtige fagpersoner omkring barnet og forældrene, fagpersoner, der kan vejlede forældrene og vurdere barnets modenhed.
Langt de fleste børn er klar til at starte i skole det år, de fylder 6 år, og de er klar til, at der skal ske noget nyt.
Mange børn begynder sågar at kede sig lidt den sidste tid i børnehaven, dem kender jeg i hvert fald et par stykker af.
Mange børnehaver har derfor også særlige forløb for de ældste børn, så de er bedre forberedt til skolestart.
For de børn, som ikke er klar til at starte i skole, bør forældrene gå i dialog med kommunen.
For børns skolestart er en lokal beslutning.
Forældrene skal føle sig trygge ved at sende deres barn i skole, og de skal føle, at deres bekymringer bliver taget alvorligt, når de ønsker skoleudsættelse for deres barn.
For der vil være familier, der har behov for udsat skolestart, f.eks. fordi barnet er for tidligt født, er født sent på året eller har haft nogle hårde eller måske traumatiske oplevelser forud for skolestart.
Sådan som reglerne er i dag, vil der være forskellig praksis fra kommune til kommune, og det kan der være gode grunde til.
Jeg mener, at de gældende regler om, at et barn starter i skole det år, barnet fylder 6 år, er fornuftige.
Vi skal have et tidspunkt for skolestart, og det blev i 2008 fastsat til at være 6 år af den daværende VK-regering med opbakning fra Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti og det daværende Ny Alliance.
Når vi sammenligner os med andre lande, er en skolestart på 6 år ikke tidligt, og jeg mener, at det ligger fint.
Hvis forældrene helt selv skal bestemme, hvornår deres børn starter i skole, så kan vi risikere et atomiseret og individualiseret skolevæsen, hvor der kan være 2 til 3 års aldersspænd i hver klasse.
Det mener jeg ikke er til gavn for klassefællesskabet.
Det er baggrunden for, at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Og jeg vil gerne endnu en gang sige tak til Alternativet og Enhedslisten for at have fremsat beslutningsforslaget.
Tak for ordet.