runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-22:
Tak for det.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig at høre
: Hvad er det, Socialdemokratiet har gjort i forhold til at komme social kontrol på vores uddannelsesinstitutioner til livs, altså ud over at de har sagt, de vil lave en undersøgelse?
Men ordføreren står og siger det stik modsatte oppe på talerstolen.
Så jeg kunne rigtig godt tænkt mig at høre: Hvad er det, Socialdemokratiet har gjort for at sætte ind over for det her på vores uddannelsesinstitutioner?
Trine Bramsen (S), 2025-04-22:
Jeg synes jo, at der er iværksat initiativer, og der er kommet en opmærksomhed på uddannelsesinstitutionerne i forhold til den her problemstilling, så jeg kan ikke genkende, at der ikke er sket nogle initiativer, det er der –
Dansk Folkeparti har jo i øvrigt selv i den periode været parlamentarisk grundlag for en regering og kunne derfor have presset regeringen til det.
Men jeg synes, at den kommission, der er kommet med meget klare anbefalinger, giver os alle sammen nogle gode rettesnore for, hvor vi skal bevæge os hen.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-22:
Det er 10 år siden næsten, og i dag står man stadig og siger præcis det samme.
Altså, er det ikke en total og helt og aldeles falliterklæring fra Socialdemokratiets side, at man på 10 år ikke har kunnet finde ud af det, man gerne ville finde ud af, før man kunne finde ud af, hvad man ville mene om det her spørgsmål?
Trine Bramsen (S), 2025-04-22:
Spørgeren spurgte til konkrete eksempler, og jeg nævnte konkrete eksempler.
At spørgeren så ikke er tilfreds med de konkrete eksempler, må jo være op til spørgeren selv.
Jeg konstaterer, det var Liberal Alliance selv, der havde undervisningsministerposten i 2017, og derfor kunne de initiativer, som spørgeren efterlyser, jo så også sagtens være kommet fra Liberal Alliance selv.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-22:
Tak for det.
Jeg vil bare spørge, hvor lang tid det tager, fra Socialdemokratiet identificerer et problem, til at de også mener, at løsninger er nødvendig.
Nu har jeg en artikel fra 2017, hvor Socialdemokratiet siger, at de gerne vil være med til at forbyde bederum, men det skal undersøges mere i dybden.
Det er næsten 10 år siden – det er næsten 10 år siden – og man har stadig ikke lavet et forbud mod bederum.
Altså, hvor lang tid skal der gå, før tingene er undersøgt nok i dybden, til at man vil skride ind med de lovgivningsmæssige værktøjer, der er nødvendige?
Trine Bramsen (S), 2025-04-22:
Man kan jo godt stå her i salen og sige, at man ikke havde tænkt, at man skrev noget, men der står nu engang i forslaget, at alle offentlige uddannelsesinstitutioner forbydes at indrette og stille lokaler til rådighed til religionsudøvelse.
Det er det, der står.
Og man kan godt sige, at det ikke var det, der var tanken med det, man skrev, og at man havde glemt at skrive, at det ikke involverede præster, men det er altså det, der står i teksten, og det, som det betyder.
Susie Jessen (DD), 2025-04-22:
Refleksionsrum, stillerum og bederum er alle sammen fællesbetegnelser for det, som vi gerne vil have forbudt.
Det kommer ikke til at handle om præsterne, så nu behøver vi ikke snakke mere om det.
Jeg vil gerne have et svar på, hvorfor man ikke kan stemme ja til et beslutningsforslag, som man er enig i.
Socialdemokratiet siger, at de gerne vil have et forbud mod bederum; så stem for et beslutningsforslag, der foreslår et forbud mod bederum.
Trine Bramsen (S), 2025-04-22:
Lad mig citere fra det beslutningsforslag, som Danmarksdemokraterne selv har fremsat, for det står i bemærkningerne.
Jeg citerer: »På den baggrund mener forslagsstillerne, at regeringen skal sikre, at alle offentlige uddannelsesinstitutioner forbydes at indrette og stille lokaler til rådighed til religionsudøvelse –
dette, uagtet om lokalerne kaldes refleksionsrum, stillerum eller ligefrem bederum.
« Altså, det involverer jo alle typer af religionsudøvelse.
Den anden del af spørgsmålet synes jeg jeg har svaret på utrolig mange gange i den første runde.
Susie Jessen (DD), 2025-04-22:
Tak for det.
Jeg vil starte med at opklare, at det her selvfølgelig ikke kommer til at ramme de gode universitetspræster.
Det er meget vigtig for mig at sige.
Det er også vigtigt for mig at sige, at universitetspræsterne på ingen måde er missionerende i den måde, de arbejder på på universiteterne.
De står til rådighed for en samtale for alle studerende uanset tro, og de møder de studerende med det, de studerende gerne vil tale om.
Hvis man kigger videre i vores beslutningsforslag her, handler det hele om bederum, så jeg tror ikke, der kan være nogen tvivl om, hvad det er, vi gerne vil med vores beslutningsforslag.
Når det så er sagt, kunne jeg godt tænke mig lige at prøve at få opklaret noget af det her, som fru Trine Bramsen var i gang med tidligere, omkring, hvorfor man ikke kan stemme for et beslutningsforslag.
Man vil gerne have et forbud mod bederum, kan jeg forstå, men man vil ikke stemme for et beslutningsforslag.
Hvorfor?
Trine Bramsen (S), 2025-04-22:
Jeg forventer da ikke, at det er et langstrakt arbejde, men jeg synes, at det giver god mening, når vi nu selv har nedsat en kommission, at vi, når kommissionen kommer med anbefalinger og skriver, at deres klare anbefaling er at opdatere det vidensgrundlag, der ligger, så også gør det, inden vi selv fremsætter de initiativer, som jeg håber og tror kommer til at sætte bredere ind over for social kontrol, for det er der behov for.
Der er både behov for at sætte ind i forhold til bederum, men der er jo også behov for at sætte ind over for den anden form for social kontrol, der måtte foregå på gangene, på idrætsfaciliteterne, i klasselokalerne, i kantinerne og alle mulige andre steder.
Heidi Bank (V), 2025-04-22:
Tak for det, formand.
Beslutningsforslag B 118 om forbud mod bederum på uddannelsesinstitutioner stillet af Danmarksdemokraterne ligner i overskriften til forveksling beslutningsforslag B 116 fra Dansk Folkeparti, som vi netop har debatteret, men med det tvist, at det omhandler et initiativ om at indføre et forbud mod, at offentlige uddannelsesinstitutioner stiller lokaler til rådighed for religionsudøvelse, og at der i argumentationen i langt højere grad henvises til Kommissionen for den glemte kvindekamps anbefalinger.
Og nu er det ikke, fordi jeg ikke nu vil stå her i 5 minutter og fremføre min tale igen, men det synes jeg simpelt hen ville være spild af tid.
Så jeg synes, vi skal se at komme videre med debatten, og hvad der eventuelt er af spørgsmål, og så håber jeg, det bliver noteret i referatet, at jeg henviser til min tale fra debatten om B 116.
Jeppe Søe (UFG), 2025-04-22:
Når man siger »kende problemets omfang«, anerkender man så, at der er et problem.
Det er i hvert fald godt.
Nu har jeg fornemmet, at det ender der, hvor vi åbenbart skal have rigtig meget viden på plads for at kende problemets omfang.
Jeg mener også, at man dér bør undersøge, om de universitetspræster, vi her taler om, i virkeligheden afholder store andagter og bedeseancer og lignende, eller om de primært har til opgave at tale med eleverne, når de netop har det svært, som fru Trine Bramsen jo nævnte.
Der er jo stor, stor forskel på at afholde et stort bedearrangement i et bederum og at være en tilknyttet præst, som taler med folk, der har det svært, på et kristent dansk grundlag.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-22:
Jeg antager simpelt hen ikke den præmis, som fru Trine Bramsen prøver at stille op her i Folketingssalen.
Det gør jeg simpelt hen ikke.
Trine Bramsen (S), 2025-04-22:
Men det må Liberal Alliance jo have gjort sig overvejelser om, når Liberal Alliance står på talerstolen og siger, at de vil støtte et forslag, hvor der står, at det forbydes at indrette og stille lokaler til rådighed for religionsudøvelse.
Det er jo det, der står, og det er det, Liberal Alliance siger at de vil støtte, og det betyder jo, at der ikke kan stilles lokaler til rådighed for universitetspræster.
Mener Liberal Alliance det?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-22:
Jeg ved ikke, om fru Trine Bramsen ikke har været til stede under debatten i Folketingssalen.
Men jeg synes egentlig, det blev gjort relativt klart og tydeligt, hvad det er, præsterne foretager sig ude på vores universiteter, og jeg har ikke hørt nogen sige, at de udøver religion.
Så jeg kan ikke se, at det her forslag vil gå ind og forbyde, at præsterner stadig kan føre samtaler med de studerende ude på vores videregående uddannelsesinstitutioner.
Trine Bramsen (S), 2025-04-22:
Men nu handler det, vi arbejder med, altså beslutningstekster, i den her sammenhæng jo ikke om, hvad man mener, men om, hvad man har skrevet, og hvad der står.
For det er jo det, man stemmer grønt, gult eller rødt til, og der står: »På den baggrund mener forslagsstillerne, at regeringen skal sikre, at alle offentlige uddannelsesinstitutioner forbydes at indrette og stille lokaler til rådighed til religionsudøvelse«.
Det betyder jo, uanset hvad man måtte føle eller man måtte synes, at det er alle typer af religion, som forbydes at være til stede på universiteterne.
Mener Liberal Alliance ikke, at der skal være universitetspræster?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-22:
Jeg mener ikke, at det er en del af det her forslag, og Liberal Alliance har ikke en intention om, at vi skal afskaffe studenterpræsterne, der er på vores videregående uddannelsesinstitutioner.
Heidi Bank (V), 2025-04-22:
Tak for at redegøre for, hvad Danmarksdemokraterne mener.
Det, jeg egentlig spørger om, er, hvad Liberal Alliance mener, altså om Liberal Alliance er enig i, at det er en god idé, at vi stadig væk har studenterpræster på vores videregående uddannelsesinstitutioner, eller om de er åbne for det, der i hvert fald ligger i forslaget, altså at de ikke er der, for at undgå bederum?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-22:
Jeg anser ikke det her forslag som et forbud mod studenterpræsterne på vores uddannelsesinstitutioner.
Det synes jeg egentlig også at ordføreren fra Danmarksdemokraterne har gjort relativt klart og tydeligt, og derfor bakker vi stadig op om omkring forslaget.
For det er ikke sådan, jeg læser, at der er et ønske om, at man vil afskaffe den ordning, der er på nuværende tidspunkt, og det synes jeg egentlig er blevet gjort relativt klart og tydeligt, og det er også vores holdning.
Heidi Bank (V), 2025-04-22:
Tak for det.
Går Liberal Alliance ind for et forbud, der vil gøre, at vi ikke har studenterpræster, som i øvrigt er betalt af folkekirken, og som yder en sjælesorg og nogle samtaler til de studerende, uanset hvilken religiøs tilgang de har i deres hverdag, i forhold til at få tingene til at fungere?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-22:
Vi står her med et beslutningsforslag, som er næsten identisk med det beslutningsforslag, som vi næsten lige har debatteret.
Og på den baggrund vil jeg gøre det relativt kort.
Jeg redegjorde i den tidligere tale, jeg holdt – det er også ved at være en times tid siden, måske halvanden – for Liberal Alliances holdning i forhold til et forbud mod bederum, og den holdning har jeg ikke tænkt mig at gentage.
Så jeg vil egentlig bare sige, at jeg støtter op om Danmarksdemokraternes forslag, og så vil jeg takke for en rigtig god debat.
Mads Olsen (SF), 2025-04-22:
Jeg vil også gerne henvise til min tale fra før.
Vi mener sådan set stadig det samme.
Er der en forskel i, at det her beslutningsforslag rammer lidt mere bredt, i forhold til hvis man skal opfatte ordlyden meget, hvad skal man sige, bogstavnært?
Ja, det synes jeg godt man kunne have en diskussion om.
Der er jo ikke tvivl om, at Danmarksdemokraterne egentlig har tiltænkt det her som et forbud mod bederummene, men måske har skrevet det på den måde for netop at ramme lidt mere specifikt, og det kan man selvfølgelig godt vælge at have en debat om, men for mig står Danmarksdemokraternes mening og intention med det her beslutningsforslag sådan set fint klart.
I SF mener vi det samme, som vi gjorde for en time siden.
Nick Zimmermann (DF), 2025-04-22:
Det må være en helt særlig gruppe udvalgte mennesker, der kan sidde og se på folk, der gør brug af seniorpensionsordningen, folk, der er berammet til at kunne arbejde 15-16 timer om ugen, og som kan have det så skidt over, at de har en mulighed for at bruge en tilbagetrækningsordning, at man foreslår at afskaffe den for dem.
Det må jeg bare sige jeg finder rystende, og at jeg aldrig nogen sinde tror, jeg kommer til at forstå det.
Maria Durhuus (S), 2025-04-22:
Jamen ordføreren bliver nødt til at blive mere konkret.
Seniorpensionen er ikke fjernet.
Efterlønnen er smadret, og pengene er udbetalt, og det kan jo ikke bare tages tilbage.
Hvis man vil være danskernes parti, hvis man vil være moralens vogter, hvis man vil være alle dem, der taler alles sag i hele Danmark, så må man da også tage et ansvar for det, der sker.
Når man selv sidder ved magten, kan man jo ikke bare stå 20 år efter i en Folketingssal og skyde rundt med løst krudt og give alle andre skylden, fordi man ikke selv vil tage et ansvar.
Altså, nu må ordføreren jo i det her svar lægge kortene på bordet.
Hvad er det, ordføreren vil?
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-22:
Men det er jo et nyt fænomen, at drengene sakker mere bagud, og at flere og flere mænd er ufrivilligt barnløse.
Rosa Lund (EL), 2025-04-22:
Pointen var også mere, at sådan har samfundsudviklingen altid været, også hvis vi kigger 100 år tilbage, og også, hvis vi kigger 200 år tilbage.
Det er altså ikke et nyt fænomen.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-22:
Jeg taler sådan set ikke om skyld eller ikke skyld.
Jeg noterer mig bare, at det er den samfundsudvikling, som vi har.
Og hvis kvinderne har en kultur, hvor man gifter sig, i hvert fald ikke nedad, og det er en kultur, vi bliver ved med at have, når samfundet i øvrigt udvikler sig, så kommer der jo et gab og en problemstilling.
Jeg er bare bange for, hvad det er, det kan føre med sig af polarisering.
Så jeg taler ikke om skyld eller ikke skyld.
Jeg noterer mig bare en samfundsudvikling.
Rosa Lund (EL), 2025-04-22:
Jeg er også meget optaget af den her polarisering, som vi jo ser særlig mellem kønnene, men egentlig også i debatten om ligestilling.
Jeg vil bare gerne lige anfægte noget, som den konservative ordfører sagde, og det er det her med, om mænd bliver fravalgt eller ej.
Historisk set har kvinder altid giftet sig så at sige opad, fordi det i gamle dage var sådan, at kvinder ikke selv kunne tjene penge.
I gamle dage var det sådan, at kvinden var afhængig af at blive gift med en mand for at kunne have et liv, for at kunne have sex, for at kunne have penge osv. osv.
Så jeg vil af hensyn til historieskrivningen bare gerne anfægte, at det skulle være ligestillingens eller feminismens skyld, at kvinder gifter sig opad.
Jeg vil omvendt sige, at det er patriarkatets.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-04-22:
Vi mister ikke noget af vores barsel.
Det gør vi ikke.
Og det er meget bedre end det, befolkningen har derude.
Jo, det er det.
Det er da meget bedre vilkår, selv om vi kan have lyst til at have ondt af os selv, fordi den ikke kan deles med vores ægtefælle.
Jeg synes, jeg har set rigeligt af særvilkår for politikere, især også i disse tider, hvor man foreslår ting, man ikke skal foreslå, for det er langt bedre, end hvad folk har derude.
Det synes jeg virkelig vi skal stoppe med.
Vi skal ikke forsvare vores barselsvilkår ved at sige, at det er synd for os, fordi vi ikke kan dele dem.
De skal ikke deles.
Det er kun os, der har dem.
Carl Valentin (SF), 2025-04-22:
Nu er det kun lige et par uger siden, jeg har været på barsel, og jeg ved faktisk, at det er således, at den del af barslen, som har været øremærket mig, er frafaldet, fordi min partner ikke kan få den.
Det er ikke for at tale politikernes vilkår ned – de er ganske glimrende – men det er bare for at sige, at jeg synes, det er fuldstændig forfejlet at tale om, at man ikke har øremærket barsel hos politikere.
Det er simpelt hen noget vrøvl, for den del af barslen, som er øremærket, frafalder stadig væk, når jeg ikke vælger at tage den som mand.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-04-22:
Nu er det sjældent, at det er to politikere, der skal tage barsel, men typisk en lønmodtager eller selvstændig derude og så en politiker.
Carl Valentin (SF), 2025-04-22:
Vores barsel er jo faktisk 100 pct. øremærket.
Hvis to politikere får et barn sammen, kan den ene ikke vælge at tage 2 år og den anden 0 uger.
De kan vælge begge to at tage 1 år, man faktisk har politikere 100 pct. øremærket barsel, som man ikke kan flytte over til andre.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-04-22:
Det kan ordføreren da sagtens se.
Det er derfor, Liberal Alliances politik ikke er at gå tilbage til der, hvor man havde den øremærket til kvinden, men vi skal sætte den fuldstændig fri, sætte den hundrede procent fri til både mænd og kvinder.
Der er vi jo også bundet af EU-regulering, som man så har valgt at overimplementere, men der synes vi også, man kunne udfordre EU på det her område og sige: Hvis vi sætter den hundrede procent fri, hvorfor er det så, at vi skal blande os mere i det politisk, som vi gør?
Gunvor Wibroe (S), 2025-04-22:
Tidligere var det som bekendt sådan, altså før 2022 var det sådan, at alt bare var øremærket til kvinden.
Det vil sige, at vi bestemte fra statens side.
Kan ordføreren se, at der er et eller andet helt skævt i det, at man har øremærket før?
Nu går vi jo netop ind og regulerer det, sådan at man kan vælge at fordele.
Kan ordføreren se, at det her med, at man har øremærket det, så var omvendt ligestilling i hvert fald i forhold til kvinder?
Jeg vil bare lige starte med at kvittere for talen og også for hele det her med, at redegørelsen skal hænge sammen.
Jeg synes, det er et rigtig godt indspark, at tingene skal hænge sammen, så vi kan bruge de undersøgelser og det gode arbejde, som pågår her.
Når det så er sagt, vil jeg også bare sige, at vi også fra Socialdemokratiets side er bekymret for den polarisering, vi ser, ikke mindst på de sociale medier, hvor vi jo bl.a. kan se, at i særdeleshed mange kvinder trækker sig fra debatten, fra den demokratiske samtale.
Det er en kæmpe udfordring for vores demokrati.
Jeg bliver også lige nødt til at kommentere på det her med mænd, der er ufrivilligt barnløse.
Vi skal huske på, at kvinder kun har haft stemmeret vi i lidt over 100 år.
Altså, kvinder har giftet sig opad, og nu forsøger vi at lægge nogle trædesten, så det bliver mere lige, men man kan jo ikke garantere nogen, at de får enten en hustru eller en mand, eller at de får børn.
Det kan vi ikke garantere nogen.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-22:
Selvfølgelig kan vi ikke det.
Vi kan ikke garantere det, men vi kan notere os, at det er den samfundsudvikling, der og sker, og vi kan se, at der kommer et større og større gab.
Der er flere af de unge mænd, som der er uddannelser der er lukket for.
Der er flere uddannelser, der er lukket for drenge, end der er for piger, fordi drengene har et så meget lavere karaktergennemsnit end pigerne, og hvis vi har noget kultur og nogle strukturer, som gør, at kvinder ikke gifter sig nedad, så er det effekten, og så er det, polariseringen kommer.
Det er jeg optaget af, fordi jeg er nervøs for, hvad det kommer til at gøre for ligestillingen, og fordi alle bør have et nogenlunde lige afsæt i livet, uanset om man er dreng eller pige.
Gunvor Wibroe (S), 2025-04-22:
Er det ikke sådan i forhold til den redegørelse, som vi jo tager udgangspunkt i i dag, at de initiativer, der er sat i værk, jo netop er nogle trædesten, i forhold til at vi kan blive klogere, så så mange som muligt kan komme til at leve et godt og dejligt liv?
Er det ikke okay?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-22:
Jeg er ikke sikker på, at jeg helt forstår spørgsmålet.
Dansk Folkeparti er tilhænger af den form for ligestilling, som handler om, at mænd og kvinder i videst muligt omfang har magt til og mulighed for at træffe frie valg for at forfølge den retning i tilværelsen, som de hver især individuelt set allerhelst vil.
Hvis det er den definition af ligestilling, man har, så er det en definition, som Dansk Folkeparti er stor tilhænger af.
Men vi er ikke tilhængere af regeringens definition af ligestilling, hvor det, som man kan læse ud af ligestillingsredegørelsen, handler om, at det er et problem i sig selv, at mænd og kvinder søger forskellige veje i tilværelsen gennemsnitligt set, hvilket udarter sig i, at der er flere mænd i visse former for brancher og flere kvinder i andre former for brancher.
Det er resultatet af frie menneskers frie valg, og det ser vi i Dansk Folkeparti ikke som et problem.
Gunvor Wibroe (S), 2025-04-22:
Jeg skal også bare lige følge op og spørge: Er det, fordi det hedder ligestilling?
Er det det, der er udfordringen her?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-22:
Det handler jo om, om det problem, som man ønsker at adressere, har grobund i en kønsspecifik problematik.
Det vil sige, at hvis man eksempelvis udelukkende har forsket i mænds sygdomme på et specifikt område og derfor ikke har den nødvendige viden om kvinders biologi til at kunne foranstalte de rette medicinske løsninger, så er det selvfølgelig noget, man skal adressere på den måde.
Men hvis det bare er konsekvensen af, at mænd og kvinder biologisk er forskellige og måske rammes biologisk af forskellige sygdomme, så skal de jo ikke måles op imod hinanden og op imod, at mænd ikke lider lige så meget af den samme sygdom biologisk set; det er et ligestillingsproblem.
Men det er det jo ikke nødvendigvis.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-22:
Ikke nødvendigvis altid; det er jeg sådan set enig i.
Men jeg synes ikke rigtig, jeg fik svar på spørgsmålet, for når der eksempelvis er undersøgelser, der viser, at kvinder rammes hyppigere af nogle sygdomme, end mænd gør, og omvendt at mænd rammes hyppigere af nogle sygdomme, end andre gør, så er det da fuldstændig oplagt at gå ind at se på: Er der så nogen kønsforskelle?
Er det nogen biologiske forskelle, eller hvad er det, der er årsagen til, at mænd rammes hyppigere af noget, og at kvinder rammes hyppigere af noget?
Det er det, som man jo mere eller mindre nu har sat en stopper for i USA.
Der må man slet ikke gå ind og forske i de her kønsspecifikke områder.
Altså, hvor er Dansk Folkeparti?
Taler vi ligestilling for begge køn, eller er ligestilling noget, som vi ikke rigtig behøver at blande os i?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-22:
Jeg overbevist om, at mange af de problemer, som hr. Jan E. Jørgensen adresserer, og mange af dem, som også er aldeles relevante, skal adresseres som problematikker og ikke nødvendigvis som ligestillingsproblematikker.
Altså, vi har en tendens og en tilbøjelighed til, synes jeg ofte, i dag at se alle problemer i sådan et lys, hvor kønnene skal måles op mod hinanden, hvor mændenes udfordringer skal måles op mod, at der er lige så mange kvinder, der har de udfordringer, og kvindernes udfordringer omvendt skal måles op imod, hvordan mændene klarer den på andre parametre.
Men det er klart, at hvis vi bliver ramt af negative ting i tilværelsen eller er udsat for diskrimination for den sags skyld, så er det noget, vi skal adressere.
Men jeg synes ikke nødvendigvis, vi altid i hvert fald skal adressere det som et problem, hvor kønnene måles op imod hinanden.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-22:
Jeg vil bare godt sige tak for talen, for jeg synes, det er nogle vigtige problemstillinger, hr. Mikkel Bjørn er inde på, for der er områder, hvor kvinder sakker bagud, og der er områder, hvor mænd sakker bagud, bl.a. mange af de områder, som hr. Mikkel Bjørn nævnte.
Og at vi havde en lovgivning indtil for ikke så frygtelig længe siden, der gjorde, at det altså kun var kvinder, som kommuner skulle oprette krisecentre til, er jo for så vidt en ret absurd tanke, og det er der heldigvis blevet gjort op med.
Men bare sådan helt overordnet, hvad er så Dansk Folkepartis holdning til ligestillingsdebatten?
Skal vi gøre noget ved de problemer, der er, men både for mænd og kvinder?
Eller skal vi sådan mere være laissez faire og sige: Det går nok alt sammen?