runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Aagaard (M), 2025-01-22:
Altså, vi har store og vi har små problemer.
At 4.000 mennesker i Danmark sidste år har installeret et gasfyr, er i min verden en lille udfordring.
Hvis forholdstallene ellers er rigtige, svarer det til, at der vil være ca. 40-50 nye huse blandt de 4.000.
Resten er jo mennesker, der har et gasfyr, og som så vælger at installere et nyt.
Det kan jo have mange årsager.
Det kan være, at de ikke har penge til at gøre noget andet; det kan være, at deres tidshorisont er kort, fordi de påtænker snart at flytte fra boligen; det kan være, at fyret pludselig går i stykker, og så skal man erstatte det.
Så jeg synes ikke, at det i sig selv er et argument for, at vi skal fremskynde den analyse, vi har aftalt at lave.
Det er en meget, meget stor ting at beslutte sig for at sige til folk: I får ikke gas fremadrettet.
Der er fordelingsmæssige udfordringer, der er økonomiske udfordringer osv.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-01-22:
Jamen det er korrekt, at der kan være nogle, der vælger at tage et nyt gasfyr ind, fordi det måske ikke koster mere end 30.000-40.000 kr., og fordi man kender den energiløsning.
Og hvad så?
Kan man kigge ind i, at det fyr så skal afskrives over 10 år?
Så er det måske alligevel acceptabelt, og det er den hurtige løsning.
Der kræver det noget mere, hvis man skulle nå frem til at vælge en varmepumpeløsning til 100.000 kr. til den bolig.
Jeg kan sagtens følge det.
Men jeg synes, at vi jo hele tiden bør følge op på, om vi har de rigtige støtteordninger til mere fjernvarme og til varmepumpeløsningen.
Birgitte Bergman (KF), 2025-01-22:
Tak, formand.
Jeg vil se meget frem til, at vi får drøftet det her, for kirkeministeren har selvfølgelig fuldstændig ret i, at det alene ikke løser ikke problemet, og derfor er der også kommet flere forskellige greb til, i forhold til hvorledes vi kan få flere præster.
Men hvorom alting er, er det et stærkt ønske fra Det Konservative Folkeparti at vi netop får gjort noget ved den aldersdiskrimination, der er, på området.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-01-22:
Først vil jeg sige tak til ministeren for en fin tale.
Det, jeg gerne vil spørge ind til, er det her omkring Tilbudsportalen.
Ministeren siger jo så fint, at der er en tilbudsportal, og her skal man lægge oplysningerne ind.
Det, jeg hører rundtomkring fra socialrådgivere, fra socialchefer og flere andre, er altså, at det her system ikke er opdateret.
Der er socialchefer og socialrådgivere, der oplever det som en jungle, fordi det ikke er gennemsigtigt.
Nu har vi også taget initiativer, senest i den seneste SSA-aftale, med henblik på at det her system skal blive mere gennemsigtigt og alle oplysningerne skal ligge frit tilgængelige.
Så tager ministeren ikke lidt for meget ordene i sin mund, når det er, ministeren påstår, at der allerede er et system i dag, der fuldstændig sikrer, at man kan se, hvis der er virksomheder, der trækker profit ud?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-01-22:
Jeg mener sådan set, at lovgivningen giver mulighed for en gennemsigtighed, i forhold til om kvalitet og pris hænger sammen.
Når det så er sagt, er det rigtigt, at der jo både pågår et arbejde med at skabe større gennemsigtighed i taksterne på området særlig for botilbud og derudover også pågår et arbejde med at lave en mere brugervenlig Tilbudsportal, som er opdateret, og som er nemmere at finde rundt i i det eksisterende.
Det laver ikke om på, at der også er et driftsorienteret tilsyn, som årligt modtager regnskaber og budgetter for de forskellige tilbud og på den måde kan gå ind og slå ned på det, når man ser, at det ikke hænger sammen i forhold til kvalitet og pris.
Det har vi jo set eksempler på også er sket.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-01-22:
Tak til ministeren for det svar.
Hvornår forventer ministeren så at det her arbejde er færdigt?
For det er det, vi skal være sikre på.
Vi skal jo være sikre på, at kvaliteten, når man kommer med en pris i den høje ende, så også er derefter, og at man sikrer sig, at de kompetencer, som borgerne har brug for, også er det, man får.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-01-22:
Det her område er et område, der flytter sig hele tiden.
Derfor vil jeg sige, at vi lige nu arbejder hårdt på med de midler, der er afsat, at få en forbedring af Tilbudsportalen, en lettere og mere tilgængelig Tilbudsportal.
Det er ét element.
Det andet element er at kigge på taksterne og på, hvordan vi skaber større gennemsigtighed mellem offentlige og private takster.
Der er en vejledning på vej lige nu, som skal give bedre mulighed for at sikre, at det er retvisende.
Der er også en revisor inde over, og det laver ikke om på, at der også er et driftsorienteret tilsyn.
Vi forbedrer de her ting hele tiden, og regeringen har et opmærksomhedspunkt på alle tingene løbende for at sikre, at kvalitet og pris hænger sammen.
Allerførst vil jeg gerne sige, at Socialtilsynet i dag minimum en gang om året tager ud og besøger de enkelte botilbud og plejefamilier, og at man i 98 pct. af tilfældene godkender dem uden nogen som helst reaktioner, fordi det, man ser, er tilbud, der er godt drevne, og hvor der er dygtige ledere, dygtige medarbejdere, glade pårørende og glade beboere.
Derudover vil jeg sige, at vi så nu har lavet nogle ændringer, som vi netop har aftalt, og som snart bliver sendt i høring, og at det fortsat og uændret er sådan, at det økonomiske tilsyn kommer til at være hvert år.
Så det synes jeg vi ligesom skal holde lidt ude af diskussionen i øvrigt om socialtilsynets fokus på kvalitet.
I forhold til hvordan man kan komme nogle af de her brodne kar til livs, har parterne også aftalt at gå ind og kigge på det, og et af de fokusser, vi har, er særlig på de tilbud, der ikke er godkendt af socialtilsynet, da vi lige nu ser, at der dér både sker en meget stor stigning i prisen, men at kommunerne også bruger det i et omfang, som vi slet ikke har set tidligere.
Karina Adsbøl (DD), 2025-01-22:
Jeg synes, ministeren svarer udenom.
For noget af det, som vi fik med, inden vi så ikke kunne være med til det samlede, var jo netop punkt 18: Udsatte borgere skal ikke opleve, at mennesker, der bliver dømt for forbrydelser i relation til deres arbejde på det sociale område, får mulighed for at gentage deres forbrydelser.
Aftalepartierne er derfor enige om, at der skal gennemføres en afdækning af, om reglerne om dømtes mulighed for efterfølgende ansættelse på det sociale område beskytter borgere med handicap tilstrækkeligt, og om offentlige, private eller selvejende tilbud i større omfang end i dag vil have mulighed for indhentning af børneattester og straffeattester på ansøgere.
Så jeg vil bare høre, hvordan det står til med det arbejde.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-01-22:
Ja, mig bekendt har det arbejde været i gang, men jeg må nok hellere svare skriftligt på det for at være helt sikker på, at jeg har forstået, hvad der præcis er status på arbejdet lige nu.
Karina Adsbøl (DD), 2025-01-22:
Gang på gang har vi jo set svigt i botilbud.
Så nævner ministeren den aftale, der er indgået, og hvor man så nu, frem for at man har et tilsynsbesøg en gang om året, vælger, at det kun skal være hvert tredje år.
Det kan man måske ikke lige se det logiske i, hvis man følger med i det udefra.
Så siger ministeren, at vi skal stoppe de brodne kar, og det er jeg og vi i Danmarksdemokraterne jo sådan set enige i.
Derfor fremsatte vi også et beslutningsforslag, herunder om offentlige straffeattester, og vi sad i forbindelse med handicapaftalen, som vi jo så ikke er en del af, også med ved forhandlingsbordet.
Men vi fik dog netop også med, at området med hensyn til brugen af attester i forbindelse med ansættelser skulle afdækkes, for at forebygge, at nogle af dem, der så har udsat nogen for overgreb, vold eller andet, kan fortsætte i faget.
Så jeg vil egentlig gerne høre, hvordan det står til med det arbejde.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-01-22:
Som ordføreren ved, var det den tidligere socialdemokratiske regerings ønske, at man ikke havde profit på det her område, men det var der ikke flertal for.
I stedet har vi jo så skabt nogle regler, som skaber en gennemsigtighed, der gør det muligt for kommunerne at manøvrere rundt i de her spørgsmål om de steder, hvor man trækker unødvendig stor profit ud.
Det er jo ikke ulovligt at trække profit ud af tilbuddene, som det er lige nu,
og derfor vil jeg sige, at det jo ikke på den måde er ulovligt, men det, som vi særlig skal have øje for, mener jeg, er jo, om vi så også får den kvalitet ud af det, samtidig med at nogle trækker profit ud.
Det er det, som jeg hele tiden har for øje: at sikre, at der er sammenhæng mellem både pris og kvalitet.
Pelle Dragsted (EL), 2025-01-22:
Det er jo godt gribe ind over for fusk og humbug.
Det skulle næsten give sig selv.
Men det er også et principielt spørgsmål.
Vi har jo et meget stort område af vores velfærd, nemlig vores skoleområde, hvor vi har masser af friskoler.
Vi har det i øvrigt også på det sociale område, altså masser af rigtig gode private aktører, sådan nogle som Livsværk f.eks., som er en stor fond, som driver rigtig mange gode institutioner rundtomkring i landet.
Så jeg vil bare gerne forstå, om regeringens holdning er, at hvis bare der er tilsyn og gennemsigtighed, er det fint.
Skal vi så også have profit ind i friskolerne?
Skal vi så også åbne op for, at de kan drives med profithensyn?
Eller hvorfor ser man den her forskel, at vi på dét område har udelukket profitten, men på dét område siger vi: Velfærdsprofitører, bare kom an, bare træk alle de penge ud, i kan?
Tak for det, formand.
Næsten hver uge hører vi nye historier om alvorlige svigt og overgreb på landets bosteder og sociale tilbud.
I mange af de her tilfælde ser vi også, at de ejerkredse, der er bag de her tilbud, trækker voldsomme profitter ud af driften af de her selskaber.
Det er blevet afdækket, hvordan millioner af skattekroner, vores fælles penge, er blevet brugt på dyre vine og smarte biler og penge ned i lommen på ejeren eller den nærmeste familie.
Vi har grundlæggende den holdning i Enhedslisten, at de penge, vi fælles er med til at bruge på vores velfærd, skal gå til velfærd.
De skal ikke gå til profit til ejerkredse.
Det er også den model og det system, vi kender f.eks. fra vores friskoler, hvor der er masser af gode private tilbud, men hvor ingen kan hive profit ud til eksterne ejerkredse.
Under den seneste regering var der jo en forhandling om det her, og der lå en model på bordet, og det er sådan set den model, vi fremsætter i det her forslag, nemlig at man selvfølgelig skal kunne drive private tilbud.
Og det er rigtig fint.
Der, hvor vi har problemet, er, når vi ser profitten rykke ind i vores velfærd.
For så opstår der en modsætning mellem de mennesker, som gerne vil tjene flest mulige penge, f.eks. ved at ansætte ufaglært personale eller skære ned på forskellige dele af servicen for dermed at øge deres overskud, og så alle os andre, som gerne vil have, at de penge, vi betaler i skat, bl.a. til at hjælpe mennesker, der er socialt udsatte, faktisk går til velfærd og ikke havner i årgangsvine eller dyre biler.
Så vi håber meget på, at der vil være opbakning til det her forslag, der grundlæggende går på at have de samme regler for de sociale botilbud og andre sociale tilbud, som vi allerede i dag har på friskoleområdet.
Tak for ordet.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-01-22:
Tak for det.
Dengang vi lavede den aftale, som ministeren også henviser til, i forrige periode, hvor Socialdemokratiet sad som regeringsparti, og hvor vi var støtteparti, var der faktisk næsten enighed om at indføre et stop for profit på det her med undtagelse af Radikale Venstre, der desværre stod i vejen for, at vi kunne finde et flertal til det.
Så jeg vil gerne spørge ministeren om, hvad Socialdemokratiets og ministerens holdning egentlig er til at indføre et stop for profit i forhold til de her botilbud.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-01-22:
Socialdemokratiets holdning er jeg helt overbevist om at den socialdemokratiske ordfører også vil redegøre for lige om lidt, og ellers har man også kunnet læse om den løbende i medierne.
I forhold til de regler, der er for nuværende, og som vi bruger lige nu, er det ganske rigtigt, som ordføreren siger, at vi jo forhandlede om dem med netop SF og flere andre partier.
Og i regeringen er det sådan, at vi mener, at de regler giver en transparens, der gør det muligt for kommunerne at vælge noget fra, hvis det er urimelig dyrt.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-01-22:
Så spørger jeg igen ministeren, om ministeren og regeringen kan se sig selv i, at vi i det mindste indfører en form for beløbsgrænse.
Jeg vil også godt lige sige, at det godt kan være, vi noterer os, at der var noget mere gennemsigtighed med de forrige regler, men desværre viser det sig faktisk, at der er sket en fordobling af profitudtag.
Beløbet er på godt 80 mio. kr.
Så vil regeringen og ministeren tage tiltag til, at vi i det mindste begynder at arbejde med en eventuel beløbsgrænse for udtag af profit?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-01-22:
Jeg tror, at det, at vi med de her nye regler har fået et større økonomisk tilsyn, har været rigtig godt for området.
Det har gjort, at vi har kunnet sætte mere ind i forhold til brodne kar og også tidligere, end man har gjort før.
Jeg er enig i, at det her område stadig væk er vigtigt at følge.
Det er dog også min vurdering, at et sådant forslag, som der ligger lige nu, i hvert fald kræver større forberedelse, før jeg kan tilslutte mig idéen om, at man sætter en grænse for det, og jeg har ikke umiddelbart tænkt mig at sætte forhandlinger i gang, hvis jeg ikke også har en vurdering af, at vi kan få en opbakning til at ændre reglerne.
Pelle Dragsted (EL), 2025-01-22:
Tak for det.
Ministeren beskriver jo reglerne, som de er i dag,
og vi var også med til at lave den her aftale, hvor vi jo samlede stumperne op, efter Radikale Venstre desværre sprang i målet på en aftale om at få profit ud af det her område, så pengene går til borgerne og ikke til profitørerne, om jeg så må sige.
Nu står vi så 3-4 år efter, og jeg undrer mig over, at ministeren ligesom kan have det indtryk, at nu har vi så skabt transparens, og så er problemet løst.
For vi har jo set en uendelig række af skandaler, og i de værste tilfælde er det jo alvorligt, altså med dødsfald blandt meget udsatte borgere på de her private bosteder.
Vi har set, at der i de år siden da er blevet trukket over 200 mio. kr. ud i profit – 200 mio. kr., vi kunne have brugt på at skabe bedre vilkår for mennesker med handicap, for stofmisbrugere i afvænning osv.
Mener ministeren ikke, at det ville være bedre, at de 200 mio. kr. var gået til borgerne og ikke til profit?
Og hvis svaret er ja, hvorfor så ikke få lukket for det fremadrettet?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-01-22:
Først og fremmest synes jeg jo, at det allerallervigtigste er, at kvaliteten på tilbuddene er i orden, og at vi kan føle os trygge ved, at de borgere, der bor på et botilbud eller er anbragt, får den rigtige hjælp på det rigtige tidspunkt.
Det sker jo bl.a. ved, at socialtilsynet godkender og fører løbende driftsorienterede tilsyn med de her tilbud.
Men når det så er sagt, synes jeg da også, at det rigtig vigtigt, at vi løbende følger op.
Og nu er der gået 3 år med den nuværende lovgivning, som har skabt transparens, men dog stadig gør, at vi også møder nogle brodne kar.
Det er også derfor, vi netop har aftalt med de øvrige partier i rammeaftalen på handicapområdet, at vi gerne vil kigge på, om der skal yderligere initiativer til for at komme nogle af de folk, som udnytter systemet, til livs.
Det er jo bl.a. nogle af dem, som vi har kunnet se trak profit ud, med det er bestemt ikke alle, der har trukket profit ud af tilbuddene.
Morten Dahlin (V), 2025-01-22:
Det lyder jo, som om vi er fuldstændig enige om, at der er et problem, der skal løses.
Jeg ser frem til, at vi også får mulighed for at drøfte, hvilke løsningsmuligheder der så er.
Og som sagt afviser jeg på forhånd ingenting og ser som altid frem til konstruktive drøftelser med fru Birgitte Bergman.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-01-22:
Ja, De Anbragtes Vilkår har jo netop forskellige ting, som de også peger på.
Ud over det her med børneopsparing peger de også på spørgsmålet om, hvornår man kan ansøge om støtte, og hvornår støtten skal stoppe, og om der måske skulle være en generel rettighed osv.
Der er nogle af de elementer, som kan være svære at regne på, fordi vi ikke kender dem endnu, men der er ingen tvivl om, der er flere forskellige initiativer, der i høj grad godt kunne være med til at forbedre og nytænke ungestøtten, som det også var aftalt med aftalen »Børnene Først«.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-01-23:
Kunne hr. Kim Edberg Andersen dog ikke lade med at bruge halvdelen af sin taletid på at angribe os andre personligt?
Jeg synes, det er skrækkeligt at høre på.
Vi har endda peget på en ø.
Det var så, før jeg selv blev valgt, og jeg havde nok heller ikke som fynbo selv peget på Langeland, men vi har da trods alt peget på en ø: Langeland.
Det var der så ikke et flertal i Folketinget for.
Så det er jo noget vrøvl, når hr. Kim Edberg Andersen siger, at der ikke kommer noget fra os.
Det, vi godt kunne tænke os, var, at der kom noget fra Danmarksdemokraterne, eventuelt fra fru Inger Støjberg, som ikke laver andet end at rejse rundt og holde rallyer i stedet for at tage noget seriøst ansvar.
Hvad for en ø, hr. Kim Edberg Andersen?
Svar nu!
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-01-23:
Jeg er overrasket over, at Socialdemokraterne stadig væk anbefaler Langeland, men man har jo et flertal nu, så man kan jo bare gøre det.
Man kan bare indføre det på Langeland.
Det syntes vi nok i Danmarksdemokraterne var en dum idé, men altså, det er da en ø; det er da rigtigt.
Nej, lad os nu lave en liste over øerne og så finde en.
For det, der er vigtigt for Danmarksdemokraterne, er en løsning, hvor det ikke er tæt på beboerne udenom.
Ved Kærshovedgård magtede den efterfølgende regering så ikke at sørge for trygheden.
Det skal vi jo så have styr på, og så er en ø et godt middel – den er et godt middel.
Langeland, som jeg hører Socialdemokraterne har turneret med i dag, er jeg ikke sikker på SF bliver vilde med, heller ikke den her gang, men ved du hvad?
Vi bliver jo tit banket oven i hovedet med, at I har flertal, så det er jo bare at gøre det.
I kan jo gøre det med det samme.
I kunne jo løse utrygheden, hvis I gad.
Det, vi kan konkludere, er, at det gider I ikke.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-01-23:
Tak for det, formand, og tak for at gøre opmærksom på de ting.
Det er til hr. Kim Edberg Andersen, så han skal ikke løbe for langt væk.
Jeg vil bare spørge sådan helt grundlæggende om noget.
Nu har man stået heroppe og først anbefalet Lindholm.
Så bakkede man lidt tilbage fra det, fordi man måske blev nervøs, i forhold til om man stadig har opbakning til at foreslå Lindholm.
Og så er man bare kommet med fornærmelser over for de resterende, som har spurgt om det.
Så jeg vil egentlig bare høre, om ordføreren for Danmarksdemokraterne kan redegøre for eller i hvert fald svare af- eller bekræftende på, om det er rigtigt, at dengang man planlagde Lindholm, var det under den forudsætning, at der skulle være hyppig færgedrift sent om aftenen, tidligt om morgenen, og at det skulle være til en rimelig pris, sådan at de beboere, der skulle være på Lindholm, også kunne betale det.
Jeg ved godt, at ordføreren sagde, at ordføreren ikke var så god til geografi.
Jeg har også kun gået i den kommunale, men jeg har alligevel kigget så meget på et landkort, at jeg kan se, at inden for den afstand, der i dag er til Bording, ligger der jo adskillige byer, bl.a. andet Stege, som er en by med 4.000 indbyggere, og Kalvehave, som er en by med 500-600 indbyggere.
Forestiller man sig, at de gener, der i dag er i Bording, ikke vil være der, hvis man ligger i samme afstand med hyppig færgedrift tidligt om morgenen og sent om aftenen, når nu man igen kommer og foreslår, at Lindholm skal være det nye udrejsecenter?
Dengang var der jo en pris på det på cirka en milliard.
Det vil sandsynligvis være dyrere nu, hvor der er gået nogle år.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre de der mere konkrete overvejelser om, hvad det egentlig er Danmarksdemokraterne forestiller sig at man skal sige.
Det kunne måske være en anledning for hr. Kim Edberg Andersen til også at sige noget til borgerne i Stege og borgerne i Kalvehave på Sydsjælland om, hvad det er, han regner med de kan forvente i fremtiden, når der skal være tidlig og sen færgedrift frem og tilbage mellem Lindholm og Kalvehave.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-01-23:
Jeg tror faktisk ikke, jeg nævnte Lindholm.
Jeg har helt tiden sagt »en ø«, men der er masser af socialdemokrater, der har påpeget, at fru Inger Støjberg tidligere har snakket om Lindholm, så jeg bliver nødt til at skyde præmissen ned.
Jeg har ikke nævnt Lindholm.
Jeg talte bare om en ø.
Men det er det der med, at når man har så travlt med glemme sine egne fejltrin, skal man høre efter, hvad der bliver sagt.
Jeg nævnte en ø – en fysisk barriere.
Det står jeg ved.
Skulle jeg have nævnt Lindholm, er det selvfølgelig i forhold til den der gamle debat med færgedrift.
Det er fuldstændig korrekt, og jeg kan også sagtens huske debatten.
Jeg kan også godt huske, hvordan folk nede i det område var meget utrygge ved at få det, og det kan jeg snildt forstå.
Men alt andet lige er det jo nemmere at holde styr på folk, der kun har adgang til færgen to-tre gange om dagen, end hvis de har adgang til bil, hvilket man ikke har gjort noget ved.
Mads Olsen (SF), 2025-01-23:
Jeg tror, jeg ligesom mange af jer andre er lidt nysgerrig på, hvilken ø det her skal være. For det har jo været et forslag, man også fremsatte i partilederrunden tilbage i oktober 2022, før valget.
Så der har jo været noget tid siden da, hvor man har kunnet kigge på en liste over alle de danske øer og snævre det ned og komme med nogle bud inden for den ramme.
Er man siden dengang kommet nærmere på, hvor det skal ligge?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-01-23:
Nej, det er man ikke.
For hvis man skal tage noget som helst af kritikken ned, vil jeg sige, at det ikke er nemt.
For uanset hvor du vælger en ø, er der tusind ting, man skal tage hensyn til.
Der er også økonomi.
Men jeg ved, at vi er blevet indkaldt til forhandlinger af hr. Frederik Vad, så det glæder vi os til.
Så tager vi den der.
Til SF vil jeg meget gerne svare helt rent ud og sige: Nej, vi har ikke besluttet os for nogen ø.
Jeg tror ikke, det bliver Langeland, som jeg kan huske at SF var meget bekymret for sidst.
Mads Olsen (SF), 2025-01-23:
Så vi skal ikke forvente, at Danmarksdemokraterne kommer med nogle forslag til, hvor det eventuelt kunne ligge.
Altså, det skal man bare tage i forhandlingerne, så man har ikke nogen holdning til, hvor det skal ligge, selv om man jo nu har haft 2½ år til at forberede sig og se på en liste over de mange ubeboede øer, vi har i Danmark.
Så skal vi slet ikke forvente noget fremadrettet om, hvor placeringen eventuelt kunne være?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-01-23:
Det er – det ved jeg da fra Socialistisk Folkeparti, for det har de da excelleret i før – ikke altid, at man skal lægge tingene frem, inden forhandlingerne.
Hvis der kommer forhandlinger, skal vi nok nævne nogle øer.
SF mangler jo stadig væk at komme med en løsning, for det var SF, der fik skudt forslaget om Langeland ned, kan man sige, så hvorfor tager man ikke i stedet for ansvar for det?
Virkeligheden er, at vi nok får en forhandling, og der skal vi nok nævne en ø.
Lad os endelig få sat navn på en ø, men det skal vi nok gøre i fællesskab.
For en ting, vi kan være enige om, og som vi også er enige om, når det gælder præmissen for Kærshovedgård, er, at det ikke er i orden, at der er utryghed, og vi skal alle sammen – hele Folketinget – stå på mål for, at vi ikke har løst udlændingekrisen på en ordentlig måde.
Det er jo derfor, vi skal have konventionerne i spil, og der venter vi på Moderaterne.