Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-10-05:
Mange tak.
Det går på mange måder rigtig godt i Grønland, men væksten var i 2016 på ikke mere end 7 til 8 pct., mens den i 2017 forventes at være på 3 til 4 pct.
Væksten i Grønland vil falde en lille smule i 2018, medmindre vi ser en realisering af lufthavnsprojektet Kalaallit Airports og andre større offentlige byggerier, som skal træde i kraft næste år.
På den lange bane kan man sige, at der er behov for reformer, og Inatsisartut er bevidst om dette, men reformer kan ikke gøre det alene, hvis vi skal sikre, at de økonomiske udfordringer, som der er på den lange bane, skal løses.
Udfordringerne er at finde langsigtede løsninger på grundlæggende samfundsudfordringer, hvilket er vigtigt at prioritere politisk.
For hvad gør vi, når de store årgange går på pension og efterlader et tomrum på arbejdsmarkedet, hvordan fastholder vi ældre i det grønlandske samfund, når vi ved, at tjenestemandspensionen er dobbelt så høj i Danmark som i Grønland på grund af de store lønforskelle, der er, og hvordan skaber vi vækst i eksisterende virksomheder, og hvordan understøtter vi iværksættere?
Dette er nogle af de grundlæggende samfundsudfordringer, som vi også i Grønland skal finde svar og løsninger på.
Vi kan ikke blot flytte rundt på pengene, vi er også nødt til at generere nogle nye, og vi er nødt til at skabe en bæredygtig vækst baseret på vores egne visioner for fremtidens Grønland.
Behovet for at brede Grønlands erhvervsudvikling ud på flere erhvervssøjler er en mærkesag for Inuit Ataqatigiit.
Her er uddannelse en helt afgørende nøgle til udvikling i Grønland.
I dag oplever vi, at der er en stigende ulighed i Grønland, faktisk er der større forskel på rig og fattig i Grønland, end der er i USA.
Koblingen imellem øget erhvervsudvikling og en veluddannet befolkning er utvivlsom.
Ønsker vi at udvikle os og bekæmpe uligheden, er det vigtigt, at flere får en uddannelse, end hvad tilfældet er i dag.
Det handler om at få flere til at bidrage, det handler om, at flere kommer i arbejde og færre lever med sociale problemer.
Så handler det også om at få skabt nogle arbejdspladser rundtomkring i hele Grønland, og det handler om, at vi i Grønland selv har de menneskelige ressourcer og de kompetencer, som skal føre til øget politisk selvbestemmelse.
Derfor kan vi ikke fra Inuit Ataqatigiits side sige, det er nok, for uddannelse er vitterlig nøglen til udvikling.
I Grønland er vi i Inuit Ataqatigiit særlig optaget af alkoholloven.
Vi er også optaget af fiskeriloven, som begge bliver behandlet i Inatsisartut i den kommende tid.
På mange måder kan man sige, at det ikke er alkohol i sig selv, der er et problem, men det er mere misbruget, der er et problem.
Misbrug af alkohol er stadig et stort samfundsproblem i Grønland, og det påvirker rigtig mange af os.
Selv om vi i en længere periode har drukket mindre pr. indbygger i Grønland, end der bliver drukket pr. indbygger i Danmark, ser vi, at særlig rusdrikkeriet er et kæmpestort problem for vores samfund.
Børn og pårørende er dem, der mærker konsekvenserne, men det gælder også virksomheder, det gælder også arbejdsgiverne, som lider under alkoholmisbruget.
En sundere alkoholkultur vil gavne hele samfundet, ligesom det vil have en positiv afsmitning på bl.a. justitsområdet, som vi er optaget af her i Folketinget, fordi vi ved, at rigtig meget kriminalitet begås i beruset tilstand.
På samme måde kan man også sige, at fiskeriloven er en rigtig vigtig lov for Grønland, når den skal behandles.
Inuit Ataqatigiit har i Folketinget her for nylig lanceret et samlet forsvarspolitisk udspil, som peger på 10 mål for et mere sikkert Arktis.
I dag er der meget få grønlændere i forsvaret, og på baggrund af regeringens Arktisanalyse besluttede den nuværende forligskreds sidste år, at forsvaret i Grønland skulle styrkes med 120 mio. kr. om året fremadrettet.
Anbefalingerne er nu ved at blive udmøntet, men fra Inuit Ataqatigiits side stiller vi os kritisk over for, at regeringen ønsker at styrke forsvaret i Grønland uden i højere grad at integrere det i det grønlandske samfund.
Ønsker vi reelt at styrke forsvaret, forudsætter det nemlig, at vi har flere grønlændere i forsvaret.
Vil man som ung grønlænder frivilligt i forsvaret i dag, kræver det først og fremmest en rejse til Nordsjælland, hvor man skal melde sig og deltage i Forsvarets Dag, hvorefter man så også skal aftjene værnepligten i Danmark.
Skal forsvaret være lokalt forankret i det grønlandske samfund, og skal der være flere unge grønlændere, som frivilligt ønsker at være en del af forsvaret, så ønsker vi fra Inuit Ataqatigiits side, at der bliver etableret en frivillig, civil forsvarsuddannelse i Grønland.
Flere grønlandske unge i Arktisk Kommando vil styrke forsvarets opgaver i Grønland.
Det, at vi i Grønland kender til naturen, kender området, kender sproget er en kæmpe fordel for forsvaret.
De midler er ikke afsat i den nuværende forligskreds og i den nuværende forligsaftale, som der ligger.
Det mener vi bl.a. skal prioriteres i et kommende forsvarsforlig.
I det kommende folketingsår forhandles der også et større forlig omkring kriminalforsorgen.
Tryghed og retfærdighed for borgerne er vigtige målsætninger for Inuit Ataqatigiit.
Naalakkersuisut, den grønlandske regering, har fremsat en række ønsker til styrkelse af kriminalforsorgen i Grønland, ligesom Inuit Ataqatigiit har lavet et justitspolitisk udspil.
Naalakkersuisut kommer med en indsatsplan i forhold til justitsområdet.
Alt det er med til at sætte nogle klare og vigtige mål for styrkelse af justitsområdet, herunder kriminalforsorgen.
Det er vigtigt, at vi fra Grønlands side også selv har nogle klare mål, når det er, at tingene skal forhandles her i Folketinget.
Det glæder os, at regeringen her for nylig besluttede at afsætte 40 mio. kr. til at styrke justitsområdet i Grønland, for det har været et indsatsområde fra vores side.
Det er en god start på et område, hvor der er et kæmpestort efterslæb, for tallene for kriminalitet i Grønland taler sit eget tydelige sprog.
Der er fire gange så mange mennesker i de grønlandske anstalter som i resten af de nordiske lande.
Samtidig ved vi også, at tre ud af fire af de indsatte sidder inde på grund af personfarlig kriminalitet – i Danmark er det fire ud af ti.
Når man kigger på tallene for kriminalitet, snakker vi ofte om de indsatte, men jeg synes det er rigtig vigtigt, at man også fokuserer på ofrene, for
når vi snakker om, at der er tre ud af fire, som sidder inde for personfarlig kriminalitet i Grønland, så er det jo vigtigt at huske på, at antallet af ofre er rigtig, rigtig stort i det grønlandske samfund. Det bemærkes også, at naalakkersuisut har afsat knap 1 mio. kr. til at styrke justitsområdet i Grønland.
Naalakkersuisoq for justitsvæsenet i Grønland, Sara Olsvig, har bl.a. taget initiativ til etablering af voldsofferrådgivning og en generel styrkelse af socialområdet, herunder området for socialt udsatte børn og unge.
Det er vigtigt, at borgerne oplever en retfærdighed.
Det forudsætter, at politiet er til stede alle steder, så vi ikke står tilbage i et lovløst samfund.
En større tryghed kan skabes ved at øge fokusset på ofrene.
Vi har i dag primært et fokus rettet mod gerningsmanden, og vi synes det er vigtigt, at man fremadrettet også har et større fokus på ofrene og ofrenes retsstilling, når der sker lovovertrædelser.
Hvis vi kigger på personalet inden for justitsområdet, er det vigtigt, at de har nogle ordentlige rammer for det arbejde, som de udfører.
Det er en værdifuld opgave, som de udfører på vegne af den danske stat i det grønlandske samfund.
Kompetenceniveauet hos personalet er løbende blevet forbedret igennem årene, men der er dog områder, hvor behovet for øget fokus på professionalisering er nødvendigt.
Vi ved, at løn har en betydning for fastholdelse af medarbejdere.
Muligheder for uddannelse, efteruddannelse inden for justitsområdet er med til at styrke retssikkerheden i Grønland.
Så derfor er uddannelse afgørende for at fastholde og understøtte kompetente anstaltsbetjente og politibetjente med de rette kompetencer.
I de kommende uger her i Folketinget bliver det helt afgørende for forsvaret og kriminalforsorgen, at man også tænker Grønland ind i de kommende forlig, for de her flerårige forlig skal forhandles på plads.
Grønland er ikke repræsenteret i de her forhandlinger, og fra Inuit Ataqatigiits side har vi forventninger om, at der bliver taget højde for Grønland i de kommende forhandlinger.
Vi mener, at det vil være mest ligeværdigt af regeringen at invitere de grønlandske folketingsmedlemmer med til de forlig, som vedrører Grønland, men det tror jeg de færreste her i salen efterhånden er i tvivl om.
Mens vi afventer forligsresultaterne, har vi valgt at bruge tiden effektivt til at mødes med både forsvarsordførerne og med retsordførerne her i salen.
Jeg ser frem til et travlt og begivenhedsrigt nyt folketingsår, hvor mange beslutninger, som træffes her i Tinget, også vil kunne mærkes af borgerne hjemme i Grønland.
Qujanaq.