runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Villa Fonseca (M), 2023-05-09:
Nu er jeg ikke sundhedsordfører for Moderaterne.
Det er normalt Monika Rubin, som er ude at rejse med Statsrevisorerne, så derfor må I nøjes med mig i dag.
Som I ved, er Monika Rubin læge, og jeg er selv sygeplejerske og brandmand, og lidt ligesom i praksis og i det virkelige liv må sygeplejersken jo træde til, når lægen ikke er til stede.
Så tak for ordet, formand.
I Moderaterne mener vi, at det er helt afgørende, at vi får de unge til at stoppe med at ryge.
Rygning er noget af det allermest skadelige, vi kan udsætte vores krop for.
Det kan både Monika Rubin og jeg genkende – jeg som både sygeplejerske og brandmand.
Derfor giver det rigtig god mening, at vi nu sikrer en klar lovhjemmel til en alderskontrol, både på fysiske salgssteder og ved onlinesalg.
For det må bare ikke være så nemt for vores børn og unge at købe tobaksvarer, som det er lige nu.
Jeg skal dog ikke gøre mig helt hellig; jeg ryger desværre også selv.
Så en god ting er også at forebygge.
Der står på pakken, at det dræber, så lad være med det.
Derudover er jeg helt enig i, at tobak, der opvarmes, også skal reguleres som andet tobak.
Det virker helt naturligt, at aromastoffer også forbydes i opvarmet tobak, og vi er glade for, at vi ved implementering fra EU nu sikrer, at disse regler også gælder netop opvarmet tobak.
I Moderaterne stemmer vi for lovforslaget, og vi glæder os til at arbejde meget mere med forebyggelse på området.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-05-09:
Som jeg indledte den her debat med at sige, er jeg jo en stor tilhænger af kunstig intelligens, og jeg er en stor tilhænger af teknologi og videnskab.
Jeg er bare ikke tilhænger af kunstig intelligens og ChatGPT i undervisningssektoren, fordi det er kontraproduktivt.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-09:
Tak for det.
Jeg blev helt rørt, da jeg hørte Konservatives Per Larsen fortælle om, dengang de samlede underskrifter ind i sne og regn, og jeg håber, at hr. Per Larsen, selv om han naturligvis er blevet lidt gråhåret, ikke var med til at samle underskrifter ind, da Konservative stillede op første gang.
Det synes jeg alligevel ville være for meget forlangt.
Jeg køber ikke helt præmissen om, at det skal være dyrere, fordi der er færre mandater – det gør jeg ikke.
Jeg vil sige, at den præmis lidt gør, at det bliver den lukkede fest, jeg snakkede om.
Vi sidder herinde nu og er blevet valgt ind ved at have fået 25.000 eller 22.000 underskrifter – eller hvor meget det er – og lige pludselig skal det være 70.000.
Så der er noget i logikken, der ikke giver mening.
Det ville give god mening, at et land med x antal borgere krævede x antal underskrifter for opstilling til et valg til Europa-Parlamentet eller Folketinget.
Det ville give meget god mening.
Med hensyn til hvor niveauet skal ligge,
er vi meget positive over for, at vi kan finde et passende niveau.
Man skal også som parti herinde være opmærksom på, at mange af dem, som hævder, at det skal gøres sværere, er folk, der allerede sad i Folketinget, og som så laver et nyt parti, hvorefter de så siger, at det skal gøres sværere for alle de andre.
Demokrati er en smuk ting, og det er det også, hvis der stiller 15 eller 16 partier op.
Det er selvfølgelig træls, når man er i fjernsynet, at der ikke er ret meget taletid, fordi debatten skal afvikles på halvanden time.
Men vi skal også prise os lykkelige for, at f.eks. et parti som Nye Borgerlige rent faktisk var ude at få underskrifterne.
I havde mistet glæden ved at have mig på talerstolen i dag, hvis ikke det var muligt at stille op med 25.000 underskrifter.
Vi ville da være kede af skulle samle 50.000 underskrifter, skoene ville være blevet slidt noget tynde under indsamlingen af den sidste halvdel.
Jeg anerkender præmissen, og jeg har også en fornemmelse af, at det måske er Folkebevægelsen mod EU, man henviser lidt til, og jeg savner også, at de stiller op til et valg til Europa-Parlamentet, for det ville være dejligt som EU-skeptisk højrefløjsparti at have et EU-skeptisk venstrefløjsparti, så man fra begge sider af det politiske spektrum kunne fortælle danskerne, at EU ikke altid er af det gode.
Så derfor kommer Nye Borgerlige naturligvis til at bakke op om forslaget.
Vi så gerne, at vi fandt en løsning, så tallet måske var en lille smule højere til Folketinget og noget lavere til europaparlamentsvalget, men det er jeg sikker på at hr. Søren Søndergaard også er villig til at tage en snak om.
Mike Villa Fonseca (M), 2023-05-09:
Jeg synes, at der er nogle forskelle her i forhold til de krav, vi stiller til kommunalvalg, regionsvalg, folketingsvalg og for den sags skyld også europaparlamentsvalg, som vi snakker om i dag.
Jeg synes ikke, at jeg kan svare ordføreren på det, han spørger om lige nu.
Søren Søndergaard (EL), 2023-05-09:
Det var til det der med en lukket fest.
Hvorfor skal der være en særlig favorisering af partier, der sidder i Folketinget?
Altså, hvad er det, der gør, at det, at man sidder i Folketinget, specielt favoriserer en til at opstille til europaparlamentsvalg, i modsætning til andre partier?
Mike Villa Fonseca (M), 2023-05-09:
Der kan man sige, at hr. Kim Edberg Andersen også lidt nævnte, at der er to nye partier her i Folketinget, så der kan jo godt komme nye partier ind ved et folketingsvalg.
Nu er det jo så europaparlamentsvalget, vi snakker om, og der synes jeg, at der er en forskel på de her mandatfordelinger, der er ved folketingsvalg og europaparlamentsvalg, i forhold til at det er 175 her i Folketinget, og at det er 14 til europaparlamentsvalget.
Jeg synes, der skal være en vis forskel mellem de to ting.
Søren Søndergaard (EL), 2023-05-09:
Altså, ved sidste europaparlamentsvalg var der to folketingspartier, der gratis fik lov til at opstille til europaparlamentsvalget, og som fik mindre end et parti, der ikke var i Folketinget.
Hvad er logikken i det?
Hvorfor skal de præmieres?
Når man nu snakker alt det der med størrelse osv., hvorfor skal de så præmieres, bare fordi de sidder i Folketinget?
Mike Villa Fonseca (M), 2023-05-09:
Så det kan jeg ikke svare dig på.
Theresa Berg Andersen (SF), 2023-05-09:
Tak for ordet.
I SF har vi bakket op om de gældende regler for indsamling af vælgererklæringer.
Til et europaparlamentsvalg kræver et mandat ca. 300.000 kr. stemmer, plus/minus afhængigt af valgforbund, og selvfølgelig kræver det sidste mandat lidt færre.
Et mandat til Folketinget kræver langt færre stemmer.
Der må gerne være forskel på vælgererklæringer, men hvorfor så stor en forskel?
Er det rimeligt?
Den debat vil vi i SF gerne være med til at tage.
Vi anerkender også Enhedslistens forslag her, for der er noget, der er helt skævt, når vi træffer beslutninger om tilsagn til det ene eller det andet.
Det er vælgererklæringer, vi debatterer i dag, men alligevel undres jeg også en smule, når det er sådan, at vi politisk sætter et antal og procenter på forskellige erklæringer.
For der skal 50.000 støtteerklæringer til et borgerforslag, for at det kan blive behandlet her i Folketingssalen.
Der skal 20.000 vælgererklæringer til for at kunne stille op til et folketingsvalg.
Vi anerkender, at det kan være svært for et ikkeetableret parti at stille op.
Vi anerkender fuldt ud, at der er en kæmpe forskel, og vi vil gerne være med til at debattere den her grænse.
Men der er også flere nuancer, jeg tænker der skal med ind i debatten her, for igennem tid har vi nemlig set rigtig mange partier stille op til diverse valg.
I dag kan vi jo kigge os omkring i Folketingssalen her, hvor der er repræsenteret 12 partier, og det er mange.
Jeg lader mig fortælle af mange borgere, som jeg møder på min vej, at de faktisk synes, det er svært at finde rundt i alle de gode budskaber og debatterne, og det kan tit også pulverisere debatten.
Det får mig til at tænke på, hvor langt eller hvor vidt vi skal gå, og hvor svært eller hvor let det skal være at stille op til et folketingsvalg.
Måske skal der mere end 20.000 erklæringer til for at kunne stille op til et folketingsvalg.
I SF er vi ikke helt sikre på, at forslaget her er den rigtige vej at gå, altså at ensarte ud fra det laveste antal vælgererklæringer, men vi vil gerne være med til at kigge på en mulighed for at gøre det muligt.
Vi vil gerne være med til at lande en beretning og noget, der bidrager til en løsning på det her, og vi er klar til at stille op til at kigge på de muligheder.
Tak for ordet.
Søren Søndergaard (EL), 2023-05-09:
Tak for viljen til at diskutere det.
Altså, vi har jo heller ikke lagt os fast på noget.
Vi snakker om en ligeberettigelse, og det andet spørgsmål om, om det skal være lidt højere eller lidt lavere, kan man sagtens diskutere.
Men det principielle, som jeg godt kunne tænke mig at høre SF's holdning til, er, om der ikke er noget lidt underligt i, at der sidder en kreds af folketingspartier og siger: Vi skal have nogle særlige fordele i forhold til at opstille til europaparlamentsvalget.
Det gælder kun for dem, der ikke har nået de 2 pct. til Folketinget.
Så kan et parti være blevet splittet op fem gange, og der kan være én tilbage – det er sådan set ligegyldigt – og det kan opstille til parlamentsvalget og få ingen stemmer.
Det betyder ikke noget.
Det er sikret retten til at stille op, bare fordi det på et tidspunkt er kommet i Folketinget.
Altså, er der ikke noget galt i og for meget lukket fest over, at folketingspartierne klapper hinanden på ryggen og sidder og bliver enige med hinanden om, at der ikke er grundlag for at gøre det lettere for andre end dem selv?
Theresa Berg Andersen (SF), 2023-05-09:
Det anerkender vi i SF fuldt ud.
Der er noget, der er hamrende skævt her, og det er også derfor, jeg åbner op for, at vi gerne vil være med til at kigge på det her.
Man kan jo se, at det er lykkedes for mange, men man kan jo spørge sig selv, om det var lykkedes, hvis de skulle ud at samle 70.000 vælgererklæringer.
Jeg har mine tvivl.
Så derfor mener jeg også, det er en debat, der er værd at tage for at finde en mulig løsning på det her.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-05-09:
Vi synes egentlig, de argumenter, der bliver fremført i beslutningsforslaget, giver god mening, og de handler om, at det er for svært at blive opstillet til Europa-Parlamentet ved europaparlamentsvalget i Danmark med 70.000 stillere.
Det gælder, både når man sammenligner med det antal, man skal bruge til et folketingsvalg, men også sammenlignet med det, man skal bruge i andre lande, som hr. Søren Søndergaard også har nævnt her i debatten; det er virkelig utrolig svært.
Jeg køber præmissen om, at det selvfølgelig ikke er det samme som det, der skal til for at få et mandat til et europaparlamentsvalg, som jo ligger langt højere, men jeg synes ikke, det gør, at de mennesker, som faktisk skulle føle sig repræsenteret af et parti, ikke skal have lov til at få det opstillet, så det kan kæmpe for det.
Så er det jo i en valgkamp, det kan kæmpe for at komme op på at få et mandat.
Så jeg synes egentlig, det er et fornuftigt forslag, at man sidestiller de to ting.
F.eks. var der blevet brugt en fidus for at skjule, hvor meget man fik igennem de her pengeklubber.
Jeg synes jo, det ville være oplagt at tage sådan en diskussion med her, og det kunne jo også være SF's synspunkt om, at det er for nemt at stille op til Folketinget, man kunne drøfte i sådan en forhandling.
Så jeg synes, det er en oplagt mulighed for, at man prøver at sætte sig sammen i partierne og kigger den problematik igennem med pengene, men også det her med, at det er rigtig svært at stille op til Europa-Parlamentet.
Som jeg startede med at sige, er budskabet fra Danmarksdemokraterne, at vi støtter det her beslutningsforslag fra Enhedslisten.
Louise Brown (LA), 2023-05-09:
Tak for det, formand.
Jeg har fået den fornøjelse at vikariere for min meget gode og afholdte kollega, hr. Lars-Christian Brask, i dag, så I må slå jer til tåls med mig.
Kravet om, at man skal anskaffe sig et givent antal underskrifter for at stille op til et valg, skal trykteste, om et politisk projekt er levedygtigt, før det får lov til at stille op.
Der er en demokratisk omkostning ved at have et meget højt krav, da det gør det svært at udfordre de etablerede partier.
Men der er også en demokratisk omkostning ved at have et for lavt krav.
Hvis det bliver meget let at blive opstillingsberettiget, vil man kunne opleve et meget stort antal partier deltage i valg, selv om de måske reelt ikke rigtig har gang på jord.
Det kan være forvirrende for vælgerne, hvis de skal forholde sig til et meget stort antal politiske projekter, som hver især skal gives en rimelig repræsentation i mediedækningen.
Står vi så i en situation med et for lavt eller et for højt krav i forhold til opstillingskravet til Folketinget?
LA mener klart, der er tegn på, at kravet er blevet for lavt.
I takt med muligheden for digitale underskriftsindsamlinger er en lang række projekter blevet opstillingsberettigede uden at kunne opnå valg.
Ved seneste valg drejede det sig om Veganerpartiet, Frie Grønne og Kristendemokraterne.
Ved valget før drejede det sig om Klaus Riskær Pedersen, Stram Kurs og Kristendemokraterne.
De danske vælgere oplever et relativt stort menukort af levedygtige projekter, når de går til folketingsvalg.
Når man tillader en masse projekter, som ikke har den nødvendige folkelige klangbund til at deltage på lige fod, skaber det forvirring, og jeg synes egentlig, at den seneste valgkamp er et meget godt eksempel på det.
LA er jo et relativt nyt parti, og vi skal selvfølgelig ikke lukke den her dør bag os.
Det er afgørende, at frustrationer med Folketingets partier i befolkningen kan udmønte sig i, at status quo udfordres.
Det er demokratisk afgørende.
Men for os at se nås balancen bedst, hvis man hæver kravet om underskrifter til et folketingsvalg.
I forhold til selve beslutningsforslagets substans er vi enige med forslagsstillerne om, at det er mærkeligt, at man ikke har samme krav til henholdsvis Europa-Parlamentet og Folketinget, når det på begges vedkommende drejer sig om et landsdækkende valg.
Men når nu vi synes, at kravet til Folketinget er blevet for lavt, er det svært at sænke det til det her niveau.
Vi ønsker os i stedet, at man finder et niveau et sted midt imellem det nuværende for Folketinget og det nuværende for Europa-Parlamentet, som kan gælde for begge valg.
På den baggrund kommer vi til at stemme imod beslutningsforslaget.
Per Larsen (KF), 2023-05-09:
Tak for det, og tak til Enhedslisten for at rejse debatten.
Jeg er her i dag som substitut for Lise Bertelsen, der er ordfører på området i det daglige.
Hun er desværre forhindret i dag.
Det har aldrig nogen sinde været så let at indsamle vælgererklæringer, som det er i øjeblikket.
Vi kan bare tage eksemplet med fru Inger Støjberg, der inden for 1 døgn samlede 40.000 vælgererklæringer.
Når man sammenligner med tidligere, hvor man skulle ud på gader og stræder i snestorm og regnvejr, og hvad ved jeg, og indsamle vælgererklæringer, var det jo et hestearbejde uden lige at skulle indsamle alle de vælgererklæringer.
I dag kan det altså lade sig gøre ganske hurtigt, gelinde og nemt at samle eksempelvis 40.000 inden for 1 døgn, hvis man ellers har en sag, som man kan argumentere for og der er opbakning til.
For det er jo det, der skal være.
Der skal være opbakning til, at man kan stille op til Europa-Parlamentet, i et omfang, som jeg også mener bør være væsentlig højere end det, der kræves til Folketinget.
Hvis det er sådan, at man i en kreds stiller op til Folketinget, kan man alene blive valgt til Folketinget.
Vi har jo set løsgængere blive valgt til Folketinget, og den mulighed synes jeg også der skal være.
Hvis det er sådan, at man som privatist eksempelvis skulle vinde et mandat til Europa-Parlamentet, skal der jo i omegnen af et par hundrede tusinde stemmer til.
Der er en spærregrænse på ungefær 6 pct. eller noget i den stil.
I Det Konservative Folkeparti synes vi sådan set, at reglerne er okay, som de er.
Der er kun de 14 pladser, og der skal altså en vis tilslutning til, for at man kan få lov til at stille op til Europa-Parlamentet, og det synes vi også er rimeligt, også ud fra en betragtning om at undgå stemmespild.
For hvis det er sådan, at man sænker det og der kommer alt for mange lister og partier, vil der jo være en stor risiko for at få stemmespild.
At de politiske partier har mulighed for at stille op uden at skulle ud at indsamle vælgererklæringer, synes jeg sådan set er ganske naturligt.
I øjeblikket er der 12 partier, og det er jo politik, det handler om, og partier, som har en stor tilslutning i befolkningen, behøver nødvendigvis ikke at skulle ud at indsamle vælgererklæringer.
Så i Det Konservative Folkeparti mener vi, at reglerne er acceptable og okay.
Nick Zimmermann (DF), 2023-05-09:
Enhedslisten har fremsat det her forslag om at ligestille, hvor mange vælgererklæringer man skal have for at kunne opstillet til Folketinget, og hvor mange vælgererklæringer man skal have for at kunne opstille til Europa-Parlamentet.
I Dansk Folkeparti er vi sådan set helt overordnet enige med Enhedslisten i, at det er et meget højt krav, der er sat op for at kunne stille op til Europa-Parlamentet, i forhold til kravet for at kunne stille op til Folketinget.
Og så er det selvfølgelig også betydelig sværere at blive valgt ind i Europa-Parlamentet, end det er at blive valgt ind i Folketinget, al den stund der jo kun er 14 pladser mod de 175, som vi fordeler til Folketinget her i den sydlige del af kongeriget.
Der skal man nemlig samle 2 pct. af de stemmer, der er blevet afgivet til det sidste folketingsvalg, for at blive opstillingsberettiget.
I stedet burde man måske kigge på, at antallet af underskrifter kunne være hægtet op på valgdeltagelsen ved europaparlamentsvalget, og det alene vil jo sådan set kunne reducere antallet af underskrifter til ca. 56.000 fra de nuværende 70.680.
Og så vil jeg sige, at 56.000 jo selvfølgelig stadig væk er meget højt, men hvis det skal helt ned på et niveau svarende til det, der gælder ved folketingsvalg, er det måske sådan lidt voldsomt i ét hug, al den stund der jo også skal være mulighed for, at det pågældende parti eller den pågældende liste rent faktisk bliver præsenteret i Europa-Parlamentet.
Men til slut vil jeg i hvert fald sige, at vi ser fuldstændig fordomsfrit på Enhedslistens forslag.
Noah Sturis (ALT), 2023-05-09:
Tak for ordet.
Og tak til Enhedslisten for at fremsætte forslaget, som har til hensigt at styrke vores demokrati ved at ligestille vilkårene for opstilling til Europa-Parlamentet med vilkårene for opstilling til Folketinget.
I Alternativet støtter vi Enhedslistens forslag, for i dag er der nemlig en betydelig forskel mellem kravene til opstilling til Europa-Parlamentet og kravene til opstilling til Folketinget, og det gør det uforholdsmæssig svært for nye partier at deltage i EU-valgene.
Så vi synes, det er et helt rigtigt skridt mod et stærkere og mere repræsentativt demokrati i Danmark i forhold til vores repræsentation i Europa.
Sascha Faxe (ALT), 2023-05-09:
Tak, og tak for refleksionerne og for den åbning, jeg også hører i forhold til samarbejdet med os om det fremadrettede.
Jeg tænker lige at følge op på noget af det, der er blevet sagt i forhold til uddannelse og i forhold til tilpasning, for hvis vi siger, vi skal gøre verdens befolkning i stand til at tilpasse sig og forebygge osv., så spiller uddannelse jo en klar rolle i det.
Så hvilke overvejelser gør ministeren sig om, hvad det kræver af lokalbefolkningen i verdens mest udsatte lande for at indgå i den her grønne omstilling?
Og hvis vi kan blive enige om, at uddannelse er en nøgle til det, hvordan kan Danmark så lykkes med sine ambitioner om at tænke klima, udvikling og grøn omstilling ind i noget, der er uddannelse?
Bør det så ikke opprioriteres i forhold til det?
Altså, behøver det at være en modstilling i forhold til det her?
Dan Jørgensen (S), 2023-05-09:
Det er min intention at fortsætte med at lade mig og regeringen og Folketinget rådgive af de forskellige paneler, vi har, og bruge de forskellige muligheder, vi har for det.
Men endnu vigtigere er det også at hjælpe til med at arbejde for, at de unges stemme bliver hørt i forskellige sammenhænge som f.eks. COP-forhandlingerne.
Jeg har lige i går haft et møde med FN's særlige udsending for beskyttelse af miljøaktivister.
Og det var faktisk noget af det, vi diskuterede: Hvordan kan vi på COP 28 sikre, at unge mennesker faktisk får adgang og bliver hørt?
Michael Aastrup Jensen (V), 2023-05-09:
Altså, jeg tør næsten ikke indrømme det, fordi Københavnmødet gik, som det gjorde, men jeg var faktisk en af de parlamentariske deltagere i mødet i København, og det var en særpræget oplevelse.
Jeg vil sige det sådan, at jeg igen er enig i præmissen.
Selvfølgelig skal vi bruge flere penge på klimaindsatsen, og det er vi også klar til.
Vi mener bare, de skal tages et andet sted fra i forhold til udviklingsstøtten.
Charlotte Munch (DD), 2023-05-09:
Tak til ministeren for redegørelsen om udviklingssamarbejde.
Ikke overraskende fylder krigen i Ukraine meget i redegørelsen.
Danmark har allerede i 2022 ydet civil støtte til Ukraine for mere end 1,1 mia. kr., og der er ingen tvivl om, at støtten kommer til at stige i de kommende år.
Ikke mindst den lovede hjælp til genopbygningen af byen Mykolaiv vil komme til at lægge beslag på meget af udviklingsbistanden i de kommende år.
Ukraine er et nærområde til Danmark, og det skal vi naturligvis være med til at tage hånd om, når freden forhåbentlig snart indfinder sig i Ukraine.
En vigtig vinkel på dansk udviklingsbistand i Afrika må ud over nødhjælp og hjælp til udvikling af landene også være at forhindre migrationsstrømme mod Europa.
Mange mennesker i landene syd for Sahara har et ønske om at komme til Europa, og udviklingen i disse lande må også have øje for at skabe nogle vilkår, så folk bliver boende og ikke søger mod Europa.
For et par måneder siden var Udenrigsudvalget i Uganda.
Det var min første udvalgsrejse, og det var meget udbytterigt at se, hvordan konkret udviklingshjælp bliver rullet ud.
Der er mange udviklingsprojekter rundtom i verden og specielt i Afrika.
Der bliver selvfølgelig en udfordring med at øge en støtte til Ukraine i de kommende år, og det må nødvendigvis blive på bekostning af nogle projekter i Afrika.
Jeg håber, at det må lykkes at finde en rigtig balance i de mange udviklingsprojekter, set i lyset af at Ukraine i de kommende år kommer til at suge rigtig mange midler.
Tak for ordet.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-09:
Tak for det, og tak for en også sådan mere reflekterende tale omkring nogle af de svære spørgsmål, der ligger i udviklingssamarbejdet.
En af de analyser, der nogle gange har været fremført, er, at grunden til, at demokratiet i nogle lande svinder hen, og at et styre i Afghanistan kan vælte på få uger, er, at vi ikke, om end vi indimellem forsøger at opbygge institutioner, for alvor tager livtag med det, det er at opbygge en stat, der kan skabe en social kontrakt med sin egen befolkning og dermed sikre stabilitet og et langsomt fremadskridende styrket demokrati.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad Liberal Alliance egentlig mener om budgetstøtte som et instrument i udviklingssamarbejdet i de situationer, hvor du har en stat, der bevæger sig i den rigtige retning demokratisk.
Henrik Dahl (LA), 2023-05-09:
Tak for et virkelig godt spørgsmål.
Det er selvfølgelig vigtigt at opbygge institutioner, men for at sige det, som det er, er der jo også en eller anden grænse for, hvordan institutioner fungerer, der bliver sat af den politiske elite i de enkelte lande.
Det der med båndet mellem den politiske elite og befolkningen var jo det, Angus Deaton i 2015 fik Nobelprisen for at undersøge, og det, han siger, er så desværre – og det kan vi nok ikke komme ind på – at udviklingsbistand kan være med til at gøre det bånd svagere.
For når man kræver skat ind, skal man også bruge den på en eller anden fornuftig måde, så når man får pengene uden rigtig at have krævet dem ind, har man jo ikke skabt et bånd med befolkningen.