Liselott Blixt (DF), 2017-03-02:
Tillid til sundhedsvæsenet er det vigtigste for Dansk Folkeparti.
Det er for os det vigtigste.
I det her forslag er der en del, vi ønsker yderligere belyst.
Der foreslås etablering af hjemmel til at anvende patientoplysninger til brug for den løbende kvalitetsudvikling og sikring af kvaliteten i sundhedsvæsenet.
Her ønsker vi, at det skal ske anonymiseret, eller at man har opnået samtykke fra patienten.
Forslaget skal også sikre, at politiet og Styrelsen for Patientsikkerhed kan indhente oplysninger.
Men her ønsker vi belyst, hvad der er til hinder for det i dag, samt hvordan vi sikrer, at det ikke går ud over fortroligheden mellem den enkelte og lægen.
For en måned siden blev vi, som jeg sagde tidligere, enige om syv principper.
Her vægtes det fra vores side, at der skal være en åbenhed og gennemsigtighed for alle.
Borgere og patienter skal have bedre information om brugen af deres sundhedsdata, herunder mulighed for at sige fra over for, at deres helbredsoplysninger bruges, samt at brugen af personhenførbare data skal begrænses i størst muligt omfang.
Hvordan sikrer vi det med det her forslag?
Det mener vi skal ske med patientens samtykke.
Og det kan ikke være så vanskeligt at sikre en patients samtykke, hvilket vi har diskuteret mange gange de sidste par år under en, to tre, fire, måske fem sundhedsministre.
Vi mener ligesom Det Etiske Råd og Lægeforeningen, at man skal indføre metasamtykke.
Et metasamtykke gør, at man selv bestemmer, om man vil give et bredt tilsagn eller ønsker at blive spurgt i forbindelse med de enkelte sager, der skal videre – uanset om det vedrører forskning eller behandling af ens sundhedsdata.
Vi ønsker, at man skal kunne sikre en anonymisering eller pseudonymisering, kryptering – hvad vi nu kalder det – af dataene, men i høringssvarene siger regionerne, at det er de ikke i stand til.
Som Det Etiske Råd skriver i deres høringssvar, så er den foreslåede adgang til indhentning af data til kvalitetssikring uden samtykke et meget vidt kriterium, og ledelsens tilladelse er ikke tilstrækkelig til at beskytte patienten.
I forhold til information til patienten om mulighed for at frabede sig, at oplysningerne indhentes, vil jeg gerne vide, hvordan vi kan gøre det sikkert.
Hvordan oplyser man patienten?
Er det nok at skrive på sundhed.dk, at man har ret til at frabede sig brug af ens sundhedsdata?
Hvordan sikrer man sig, hvis der er tale om et mundtligt tilsagn?
Det bliver da ord mod ord, hvis lægen siger, at patienten har givet et mundtligt tilsagn om at give oplysningerne videre, og patienten siger: Nej, det har jeg ikke.
Derfor mener vi, at det skal være et skriftligt tilsagn.
Ministeriet skriver, at patienten skal rette henvendelse til den sundhedsperson, som har ansvaret for de oplysninger, som patienten ikke ønsker kan indhentes.
Der kunne jeg også godt tænke mig at vide, hvordan det skal forstås, når man først er kommet hjem og siger: Åh, de skal ikke videregives.
Så skal man have fat i lægen, og i dag er det rigtig svært at få fat i lægen, når man skal have fat i dem, hvis man fejler noget.
Hvordan vil det så være at få fat i den person, man nu skal have fat i, når man gerne vil fortælle, at man ikke vil have ens oplysninger videregivet?
Jeg synes, det lyder meget besværligt, og jeg ønsker at vide, hvordan man vil sikre det her.
En ting er, at man kun skal henvende sig til en sundhedsperson, men hvis man nu fejler flere forskellige ting og har fået forskellige behandlinger forskellige steder i sundhedsvæsenet – vi har mange komplekse patienter – skal man så henvende sig til forskellige sundhedspersoner, altså kontakte endnu flere?
Der er altså nogle, patienter, der ikke har ressourcer til det her.
Vi taler om det jævnligt, nemlig at vi har ulighed i sundhed.
Der er folk med ressourcer, der kan få oplysninger osv., mens andre må lade stå til.
Flere høringssvar drejer sig om autoriserede sundhedspersoner samt sundhedspersoner som farmaceuter og farmakonomer, som desværre ikke er autoriserede.
Hvordan får vi deres arbejde sikret?
Den sidste ting, jeg vil komme ind på, er, at når vi nu prøver at gøre det åbent for nogle, er der ét sted, hvor jeg godt kunne tænke mig at gøre det lidt mere åbent, og det er, når læger skal udfylde en dødsattest i dag.
Så kan de ikke gå ind i FMK og se medicinen, selv om de på side 2 i dødsattestregistreringen faktisk skal skrive medicinforbrug.
Men det må de ikke i dag.
Så det vil jeg godt være med til at lempe lidt på.