Jeppe Kofod (S), 2019-10-31:
Tak, formand.
Lad mig først og fremmest slå fast, at der blandt danskerne næppe nogen sinde har været større støtte til EU, end der er i dag.
Alt tyder faktisk på, at brexit har mindet danskerne om alt det, de vil miste, hvis ikke vi havde EU-samarbejdet: velstand, vækst, indflydelse.
Det står mere klart i dag end nogen sinde, at det indre marked og EU's frihandelsaftaler med et stort antal lande uden for Europa skaber vækst og arbejdspladser i Danmark.
Brexit har jo mindet os om, at det indre marked faktisk betyder færre regler og mindre bureaukrati, ikke mere.
Det fører til mere bureaukrati, mere bøvl for både virksomheder og borgere, når man vælger at afvikle sin tilknytning til verdens bedst integrerede frihandelszone.
Brexit har derfor kun bekræftet, hvad der allerede var mit udgangspunkt, nemlig at EU-samarbejdet grundlæggende er positivt for Danmark.
Vores velstand, vores sikkerhed, vores frihed sikres på lange stræk gennem det europæiske samarbejde.
Det er danskerne også ifølge meningsmålingerne grundlæggende enige i.
Men opbakning til EU må ikke blive en sovepude.
For det første er det ikke alle i samfundet, der har nydt godt af globaliseringen.
Nogle har kun mærket dens negative konsekvenser uden at få del i goderne.
Vi oplever en stigende ulighed og en stigende grådighed.
Historien viser, at EU-samarbejdet hver dag påny skal gøre sig fortjent til borgernes tillid og opbakning.
Det vil regeringen arbejde for sker, og derfor skal EU prioritere, og EU skal fokusere.
Vores udgangspunkt skal være at levere konkrete resultater til gavn for borgerne og virksomhederne, som der er behov for, på områder, der reelt betyder noget for borgerne, og som gør en reel forskel for folk.
Vi skal vise, at EU er til for borgernes skyld og ikke omvendt.
Det tror jeg i virkeligheden er nøglen til det, som forespørgeren kalder et folkeligt samarbejde.
EU-samarbejdet skal være borgernært, og det skal være folkeligt forankret, og det har de folkehøringer, som Folketinget også har været involveret i, bidraget til at sikre.
De har hjulpet os til at udpege de områder, hvor borgerne ser behov for løsninger, og hvor EU-samarbejdet kan bidrage.
Men den folkelige debat har også bekræftet, at der skal prioriteres og fokuseres, og det kan vi ikke mindst sørge for gennem forhandlingerne om EU's budget, der skal sætte rammer for arbejdet i EU over de næste 7 år.
Det vil jeg vende tilbage til om lidt.
I praksis betyder det, at vi hele tiden skal være bevidste om, hvor EU har merværdi.
Det gælder først og fremmest på områder, som intet land kan klare alene, hvor vi hver især bliver større og mere handlekraftige af at stå sammen.
Jeg har nævnt det indre marked, som dansk økonomi og danske arbejdspladser er dybt afhængige af, og jeg har nævnt EU's frihandelsaftaler, som er til stor gavn for Danmark.
F.eks. er det vurderingen, at dansk vareeksport til Sydkorea er steget med ca. 7 mia. kr. siden midten af 2011, da frihandelsaftalen mellem EU og Sydkorea trådte i kraft.
Tilsvarende steg Danmarks eksport til Canada mærkbart, efter at den omfattende frihandelsaftale mellem EU og Canada trådte i kraft, og det betyder helt konkret, at flere danske arbejdspladser bliver skabt, og at der er større velfærd.
EU har også merværdi på andre områder.
Mange af de bekymringer, vi står over for i dag, kender ikke grænser.
Selv om problemerne opstår ude i verden, når de hurtigt Danmark, hvis ikke vi handler.
Det gælder bl.a. forurening, klimaforandringer, kriminalitet, internationalt skattesnyd, udnyttelse af billig arbejdskraft.
I praksis betyder det, at nationale løsninger ikke altid er nok.
Fordi problemerne er grænseoverskridende, må løsningerne også være det, og her er det europæiske samarbejde enormt vigtigt.