runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Bagge Hansen (M), 2026-02-04:
Vi er helt klart enige i, at vi skal støtte op om det at lave rammebetingelser.
Men Moderaterne er altså ikke et tilskudsparti, der ønsker, at alle virksomheder bare skal kunne søge penge i staten.
Der tror jeg ordføreren tager meget fejl.
Vi er meget optagede af den grønne omstilling, og vi ved også, at man, når man er iværksætter, og man er en virksomhed, så er innovativ, og når der er penge i at tænke grønt, tænker iværksættere også grønt, og de skal nok tjene de penge, der skal til. Kan vi skubbe ved nogle rammer, så gør vi det, og det har vi jo allerede gjort, og vi har i den her regeringsperiode faktisk også vist, at vi har leveret massivt.
Christina Olumeko (ALT), 2026-02-04:
Tak til ordføreren, også for en som altid grundig tale.
Jeg synes, det er pæne ord at kalde det et valgoplæg.
Det kunne vi da egentlig godt kalde det for.
Det er i hvert fald et ambitiøst udspil fra Alternativet inspireret af den grønne andelsbevægelse.
Jeg er glad for at høre, at ordføreren har været nede i de 11 forslag og kigget på, hvad man kunne se sig selv i, og hvad man ikke kunne se sig selv i.
Ordføreren har jo helt ret i, at nogle af initiativerne bygger oven på eksisterende politik, hvor vi tænker: Vi kan godt gå længere, og vi kan godt gøre mere for at give en hånd i ryggen på fremtidens virksomheder.
Jeg vil gerne tage fat i det, som Konservative kunne se sig selv i, nemlig det her med udbudspolitikken, altså at dele det op i mindre udbud til gavn for mindre virksomheder.
Liberal Alliances ordfører var inde på, at man kunne lave nogle grønne kriterier.
Jeg tror, ordføreren nævnte, at genbrug kunne tælle højere i udbud.
Ser De Konservative for sig, at man kunne lave en udbudspolitik, som i højere grad vægtede nogle af de grønne kriterier højere, end man gør i dag?
Helle Bonnesen (KF), 2026-02-04:
Hvis vi skal til at vægte grønne kriterier, så det betyder, at der skal registreres mere, og det dermed bliver mere krævende overhovedet at komme med udbuddet, så er det jo ting, der modarbejder hinanden.
Hvis vi gør det fleksibelt og nemt for små og mellemstore virksomheder at få konkrete opgaver, man kan byde ind på, skal det ikke være sværere.
Det skal netop være nemmere for de små og mere opdelt.
Faktisk kunne jeg godt tænke mig, at vi i nogle sammenhænge var bedre til at kigge på bagatelgrænser.
Christina Olumeko (ALT), 2026-02-04:
Ordføreren er inde på nogle hensyn, som jeg egentlig er enig i.
Det har ordføreren fuldstændig ret i.
Omvendt ser vi netop også, at nogle af de mest grønne virksomheder er relativt små, fordi de lige er begyndt, og derfor kunne de have gavn af nogle grønne kriterier.
Så det er nogle hensyn, der skal flettes godt sammen.
Jeg vil også gerne spørge ordføreren ind til det med reparationsmarkedet, for det er der andre ordførere, der har været inde på.
Hvordan ser Konservative på, at man kunne gøre det nemmere at reparere i Danmark?
Mattias Tesfaye (S), 2026-02-04:
Tak for ordet, og tak for spørgsmålet.
Der er skam kun én Mattias Tesfaye, og det er en Mattias Tesfaye, som er undervisningsminister, og som er glad for den aftale, der er lavet omkring fravær og specialundervisning, som er fuldt finansieret.
Men det er også en Mattias Tesfaye, en undervisningsminister, som ad flere omgange har sagt, at folkeskolen har behov for en økonomisk saltvandsindsprøjtning, og det er derfor ikke så underligt, at Socialdemokratiet foreslår at lave netop sådan en saltvandsindsprøjtning i folkeskolens mindste klasser.
Det forudsætter jo så, at der bliver sammensat et Folketing, som vil være i stand til at gennemføre det.
Sigurd Agersnap (SF), 2026-02-04:
Jeg ved ikke, om der findes to udgaver af Mattias Tesfaye i de her dage.
Der er ministeren Mattias Tesfaye, som siger, at vi må gøre det inden for den samme økonomiske ramme; der er ikke flere penge at komme med.
Vi havde en forespørgselsdebat om folkeskolens økonomi i går, hvor budskabet var, at der jo ikke rigtig er nye penge på vej.
Og så kommer ministeren direkte fra et pressemøde, hvor han har stået og sagt, at der skal 5 mia. kr. ekstra ind i folkeskolen for at styrke den.
Mit spørgsmål skal bare lyde: Hvorfor bruger man ikke de 5 mia. kr. til at sætte ind i forhold til den inklusionsindsats, som jo mangler penge for at kunne løftes ude i virkeligheden, hvor der lige nu er børn, som ikke får den hjælp, de har brug for, som er blevet inkluderet fra et specialtilbud, som slår sig, fordi der ikke er pædagoger og lærere nok, og som simpelt hen ikke lykkes i den danske folkeskole?
Det er noget, lærerne har råbt op om, det er noget, pædagogerne råber op om, og det er noget, der gør, at mange forældre går hjemme fra arbejde, fordi folkeskolen lige nu ikke klarer de opgaver.
Så vil minister Mattias Tesfaye ikke også være glad, hvis man kunne bruge de 5 mia. kr., man lover på den anden side af et valg, på nu at styrke inklusionsindsatsen?
Ville det ikke være den bedste måde at bruge pengene på?
Kristian Bøgsted (DD), 2026-02-04:
Jeg er helt enig i, at 2.500 og 5.000 kr. er rigtig mange penge for nogle mennesker derude.
Det anerkender vi, og det har vi sagt hele tiden, og vi vil gerne hjælpe dem.
Men jeg kan forstå på ministeren, at det var vigtigt, at de her penge kom ud – 7 kr. om dagen – til dem, der har behov for det.
Så man accepterer gladelig, at der også er millionærfamilier, der får penge.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2026-02-04:
Det er det vigtigste overhovedet for mig, at de penge hurtigst muligt kommer ud til de familier.
Derfor synes jeg, det er klogt, at vi bruger de systemer, vi kender, baseret på de principper, vi kender.
Men er det, hvis det slår hr. Kristian Bøgsted rigtig meget, at man, hvis man har en meget lav indkomst, kan få en økonomisk håndsrækning, uanset hvad ens partner tjener, så et grundlæggende princip, man også vil lave om til daglig, når det drejer sig om udbetalingen af børne- og ungeydelsen?
Kristian Bøgsted (DD), 2026-02-04:
Det, jeg så skal forstå ud af det, er, at ministeren og regeringen faktisk mener, det er helt okay, at vi i stedet for at målrette det til dem, der virkelig har behov for det, så spreder det ud efter et system, hvor også familier, hvor der er millionlønninger, skal have det, selv om de selv spørger, hvorfor de skal have det, når de ikke har behov for det.
For man vil ikke have, at det skal være bureaukratisk, dyrt og tungt, men det ender det alligevel med at blive.
Det er jeg helt overbevist om.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2026-02-04:
Der er jo meget stor forskel på det, som spørgeren angriber, altså om der bliver set på mor og fars økonomi og indkomst som noget, der er separat, hvor der er 2.500 kr. til mor, hvis hun ikke tjener over 0,5 mio. kr., og der er 2.500 kr. til far, hvis han ikke tjener over 0,5 mio. kr., eller der ikke bliver det, men det princip er fuldstændig kendt fra den måde, vi i dag laver børne- og ungeydelsesudbetalinger, altså at vi ser forældrene hver for sig.
Men det er rigtigt, at vi har målrettet det her markant mere, end vi normalt målretter børne- og ungeydelsen.
Det er jo derfor, at det, hvor det hjemme hos jer plejer at være jer begge to, der er berettiget til børne- og ungeydelsen, nu så kun er den ene af jer, der er berettiget til checken.
For vi har sat grænsen meget lavere, fordi vi netop vil målrette det mere derhen, hvor man har allermest behov for det.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-02-04:
Tak for det.
Det kan godt være, at jeg skatteteknisk som sådan ikke er stærk, men jeg vil begynde med at sige, at børne- og ungeydelsen jo i dag bliver delt ligeligt imellem forældrene, uafhængigt af indkomsten.
Det gør den i hvert fald hjemme ved min familie.
Men jeg er ikke berettiget til fødevarechecken, og det skal jeg heller ikke være.
Men min hustru er det.
Så når man siger, at der her er de helt samme principper, har jeg lidt svært ved at se det.
Men når jeg synes, det er urimeligt, så er det netop, fordi det er rigtig, rigtig mange penge det drejer sig om.
Vi vil alle sammen gerne hjælpe dem, der har behov for det, og der er nogle, der virkelig har behov for den hjælp.
De kunne bare have fået mere, hvis man nu havde fundet en bedre metode til at gøre det.
Der er 660.000 danskere i den højtlønnede halvdel, der modtager den, dertil kommer pensionister, der bor i udlandet, og dem, der er udrejst, og som ikke engang længere bor her.
Der er masser af eksempler på det, og nu hørte jeg ministeren før sige, at det ikke skulle ædes op af bureaukratiske regler og alt muligt andet.
Men hvis jeg husker rigtigt, har jeg også hørt ministeren sige, at man vil indføre en model for, at man faktisk kan få lov at tilbagebetale pengene, og det kommer vel til at koste noget i forhold til bureaukrati.
Mit store spørgsmål drejer sig bare om, at der er folk, der måske ikke burde have haft det, og at der er nogle, der betaler det tilbage.
Hvor mange penge vil vi, når alt kommer til alt, så have brugt på bureaukrati og fejludbetalinger, som vi faktisk i stedet kunne have brugt til at målrette den hjælp meget mere til dem, som virkelig har behov for den, hvilket jeg og Danmarksdemokraterne også anerkender at de har?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2026-02-04:
Det, vi i Danmark har valgt at gøre – og det kan man jo godt være uenig i, og det kan være, at hr. Kristian Bøgsted er det – er at sige, at det er pr. forældre.
Det vil sige, at du, hvis du er en forælder, der ikke har en høj indtægt, får den fulde børne- og ungeydelse, og at vi, hvis du er en forælder, der har en meget høj indtægt, aftrapper den.
Her vælger vi, mens vi er fuldstændig tro mod det princip, vi normalt har, når vi udbetaler børne- og ungeydelse, også at lægge det ind, når det drejer sig om checken.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-02-04:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at en børnefamilie kan modtage 2.500 kr. i fødevarecheck, hvis den ene forælder tjener flere millioner kroner, mens den anden forælder tjener under 498.200 kr., og synes ministeren, at det er rimeligt?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2026-02-04:
Men det er sjovt, for det underliggende i spørgerens spørgsmål er hele tiden, hvorfor det her ikke må være forbundet med så få fejl som muligt.
Det, vi gør her, er det diametralt modsatte.
Vi lærte jo netop af det, sådan at vi ser færrest mulige fejl og udbetalinger hurtigst muligt, hvor de 4,5 mia. kr., vi har sat af til det her, ikke bliver spist op i administrative byrder og nye it-systemer, men faktisk bare kommer ud at leve hos de danskere, der har mærket de her fødevarepriser rigtig meget i den senere tid.
Dennis Flydtkjær (DD), 2026-02-04:
Er man nu en udenlandsk statsborger, der har arbejdet her hele 2025, men så er rejst hjem til sine børn eller måske ikke er her for at arbejde mere eller af andre grunde, det er sådan set fair nok, så skal man have en fødevarecheck alligevel.
Altså, det er jo ikke sådan raketvidenskab at lave den samkørsel af systemer, i forhold til at man faktisk ikke opholder sig i landet mere.
Jeg forstår bare ikke, hvorfor man som regering ikke vil lave den samkørsel, i forhold til at man faktisk har en adresse i Danmark.
Altså, hvis man er rejst ud af landet og måske bor i Thailand, hvorfor skal man så have en dansk fødevarecheck?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2026-02-04:
Men der er stor forskel på, om det er decideret fejl.
Altså, lad os sige, at du er på førtidspension.
Du har arbejdet et helt liv, og nu er din krop slidt ned, og nu er du på førtidspension.
Så får du 2.500 kr. i første rul.
Lad os så sige, at du også har små børn.
Så er du faktisk også berettiget til børne- og ungeydelsesdelen.
De to registre skal køres sammen.
Og det, vi skriver, er, at vi ikke tør love, at de systemer er fuldstændig et hundrede procent fejlfri, eller om der kan ske fejl, når man lægger det oven på hinanden.
Men det, vi siger, er, at det både er den nemmeste og mindst bøvlede model, og at det e der, vi ved, der kommer færrest fejl, og at det bliver noget, hvor danskerne mærker det her hurtigst muligt.
Dennis Flydtkjær (DD), 2026-02-04:
Det er faktisk ikke korrekt, at det er folk, der i forvejen får ydelser.
Hvis man nu tager eksemplet, at man er en filippinsk studerende, der var her i november 2025, som er der, skæringsdatoen er, og fik su.
Så er man rejst hjem den 1. januar.
Nu skal man så have en fødevarecheck sendt til Filippinerne.
Man bor ikke engang i Danmark, man får ikke su mere, men fordi man sidste år var her, er man berettiget til at få en fødevarecheck her i 2026.
Jeg går ud fra, at det, man skriver i aftaleteksten, er om nogen, som ved en fejl får en fødevarecheck.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2026-02-04:
Men det var lige præcis, fordi at man, dengang energipriserne steg, gerne ville ind målrettet at kompensere lige præcis dem, der var ramt af det.
Men vi vidste ikke, hvilke varmekilder folk havde i udgangspunktet.
Vi var ikke vant til at udbetale på baggrund af det, og derfor endte det med at blive både noget, der tog lang tid og også var bøvlet og også var forbundet med fejl.
Her bruger vi systemer, vi kender.
Og alle de eksempler, spørgeren kan stå her i dag og nævne, er jo folk, der i forvejen får en overførsel – hvert eneste år, nogle hver eneste måned.
Og det er de systemer, vi tapper ind i, for det er der, vi både sørger for, at der ikke er en masse administrativt bøvl og en masse mennesker, der skal sidde både og koste skattekroner og udvikle nye it-systemer, for det er der, fejlene er flest.
Det her er den model, hvor fejlene er færrest, og hvor pengene kommer hurtigst muligt ud.
Dennis Flydtkjær (DD), 2026-02-04:
Men så forstår jeg bare ikke, hvorfor man i det sidste afsnit i aftaleteksten selv skriver, at der vil komme til at være fejludbetalinger, og at der vil være nogle, der forkert vil få checken – eller jeg tror faktisk, man skriver, at der vil være nogle, der vil få flere checks, som ikke burde få dem.
Så hvis løsningen er, at man bare kører med det, der er der og det er supergodt, hvorfor skriver man så selv i aftaleteksten, at der vil komme fejludbetalinger?
Det er jo derfor, jeg tager det op med skatteministeren og siger: Hvordan vil man så undgå det, som man selv forudser kommer til at ske?
Altså, der er 50.000 pensionister og førtidspensionister, som ikke engang bor i Danmark, men som altså bor i udlandet, der kommer til at få den.
Man har ikke styr på, hvad de f.eks. har i forhold til det kriterie, som det er lagt an på, altså hvad har de af likvide midler på bankbogen?
Det ved man ikke.
Kommer man til at udbetale forkert til dem?
Sidste gang man havde varmechecken, var det, at man ikke anede, hvad folk havde af indkomst.
Folk, der ikke havde haft et gasfyr, fik kompensation for det.
Hvordan er det så, man vil undgå det den her gang, så det ikke bliver sådan et nyt varmetilskudscirkus?
Det er der i hvert fald mange, inklusive mig selv, der frygter.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2026-02-04:
Det er det princip, vi plejer at bruge, og det synes jeg det er fornuftigt at lægge sig op ad.
Men jeg vil så også bare lige i forhold til det sidste sige, at jeg da synes, det er arrogant, at sige, at det er 7 kr. om dagen, når vi samtidig kan se, at der er familier, hvis økonomi er så stram, at 2.500 kr. – eller 5.000 kr., hvis det er begge forældre, der får det –
i de husholdninger gør en verden til forskel.
Så når man står og siger, at det er 7 kr., og hvad det overhovedet betyder, er det simpelt hen ikke et billede, jeg kan genkende.
Vi synes jo faktisk, at den her check skal ud at leve.
Vi synes, den skal ud til de danskere, der nu har mærket de her høje priser igennem lang tid.
Vi vil også gerne sætte momsen ned; tak for aftalen omkring det.
Vi gør det nu og her, og så gør vi det med moms lidt hen ad vejen, når vi kan få det it-understøttet.
Men til det der med at sige, at vi nu vil udbetale checks ubegrænset og uden valide systemer, vil jeg sige, at det faktisk er det modsatte.
Vi har begrænset det til, at du skal tjene under 0,5 mio. kr., og vi har begrænset det til, at du ikke må have en stor formue.
Til gengæld bruger vi de valide systemer.
Det synes jeg er rigtig klogt, og jeg vil gerne takke Enhedslisten og SF for at have bakket op om det.
Hans Kristian Skibby (DD), 2026-02-04:
Tak for ministerens besvarelse.
Jeg synes nu, det er lidt tragikomisk, at skatteministeren gør det til et spørgsmål om pincetpolitik.
Jeg kan forstå, at ministeren mener, at hvis det var Danmarksdemokraterne, der skulle bestemme, så sad vi med en pincet og uddelte fødevarechecks til folk.
Vi går ind for, at fødevaremomsen skal sættes ned, og at det generelt skal være billigere for alle danskere at være dansker.
Det, regeringen vælger i stedet for, og som skatteministeren jo står for her i salen i dag, er ikke pincetpolitik.
Det er jo mere møggrebspolitik, hvor man kaster pengene ud ubegrænset og uden ordentlige, valide systemer, som sikrer, at det er de rigtige, der modtager nøjagtig det beløb, de skal have.
Der var der jo fejlbehæftninger.
Statsrevisionen vurderede, at det var omkring 147 mio. kr., der var fejludbetalt på grund af ikkekorrekte it-systemer.
Det er begrundelsen, og det er derfor, bekymringen kommer hos Danmarksdemokraterne.
Det er jo, fordi vi bliver bekymrede for, at man nu med åbne øjne, som ministeren jo har sagt mange gange, vælger at bruge de kendte it-systemer, vel vidende at en masse mennesker vil få nogle penge, som de overhovedet ikke skulle haft.
Det er ikke pincetpolitik; det er møggrebspolitik.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2026-02-04:
Det tror jeg ville være en bekymring, jeg stod med, hvis man havde valgt Danmarksdemokraternes vej, hvor man med pincet vil vælge ud, at du må få og du må ikke få, og at du må få og du må ikke få; du bor i det forkerte postnummer.
Så kræver det en ret vild it-udvikling, og det kræver, at der er nogle ret grundige systemer, der skal indføres, baseret på noget data, vi ikke i dag er vant til at udbetale penge på baggrund af.
Det er jo der, det bliver bøvlet, det er der, det bliver dyrt, og det er der, der sker fejl.
Det er det modsatte, vi har valgt, og det står vi ved med åbne øjne.
Det er jo også derfor, Danmarksdemokraterne kan finde eksempler, hvor man kan spørge, om de virkelig skulle have haft det.
Det er, fordi vi bruger de systemer, vi kender, for netop ikke at sætte gang i noget udvikling af noget it eller en udbetaling på baggrund af noget, vi ikke er vant til at udbetale på baggrund af, for det er der, det bliver dyrt og der sker fejl.
Vi vil rigtig gerne have, at de her penge kommer ud til danskerne.
Vi vil rigtig gerne have, at det sker hurtigt og med så få administrative udgifter som overhovedet muligt.
Det er den beslutning, vi har taget, og det er jeg meget glad for.
Hans Kristian Skibby (DD), 2026-02-04:
Tak, formand.
Hvad er ministerens holdning til, at udviklingsomkostningerne til det nye it-system i forbindelse med det nye ejendomsvurderingssystem, der var skønnet til at koste omkring 81 mio. kr., nu ser ud til at løbe op i omkring 5 mia. kr., og er ministeren ikke bekymret for, at udbetalingen af fødevarechecken også kan få fatale økonomiske konsekvenser, fordi it-systemerne ikke er gearet til at foretage de korrekte udbetalinger?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2026-02-04:
Det er jo lidt interessant, at Danmarksdemokraterne siger: Jeg anerkender, at det her behov er der; der er mennesker, der har svært ved at have råd til mad.
Men i stedet for at give en målrettet check, som så også ender hos nogle danskere, som man synes simpelt hen ikke har behov nok, så er svaret at hæve bundfradraget, hvilket kommer alle mennesker til gavn, også hvis du tjener 10 mio. kr. om året.
Det er jo simpelt hen paradoksalt, at det gør så ondt, at 2 ud af 3 modtagere af denne fødevarecheck er så målrettet, at man virkelig har meget behov, men at vi også har tilladt os at sige: Det er ikke kun den allerfattigste på en overførselsindkomst, der skal have, men det er også f.eks. buschaufføren eller kasseekspedienten.
Det synes jeg er helt fair; det er med åbne øjne, at vi gør det.
Men svaret kan da ikke være at kritisere, at det ikke er målrettet nok, når så ens eget svar er at hæve bundfradraget.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2026-02-04:
Hvis vi skulle have sikret det her, så kunne man, når nu regeringen vælger at skyde så bredt, som man gør for at få penge ud til dem, der har behov for det, have valgt en anden løsning, f.eks. et forhøjet bundfradrag eller andre gode løsninger.
Man kunne jo også have undgået kilometerafgift, emballageafgift, CO 2 -afgift, dieselafgift og passagerafgift.
Man har brugt de sidste 3 år på at gøre det rigtig, rigtig meget dyrere at være borger i det her land, og mon ikke det også har haft en påvirkning på, at man føler, man har færre penge til rådighed.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2026-02-04:
Bare for at være fuldstændig åben omkring det vil jeg sige, at når man tager en beslutning som den her, så handler det selvfølgelig om den brede gruppe, der virkelig kommer til at kunne mærke 2.500 kr. eller, for nogle familiers vedkommende, 5.000 kr. i hånden på et tidspunkt, hvor priserne er rigtig høje.
Tak til Enhedslisten, og tak til SF for at tage ansvar for det og ikke bare anerkende, at behovet er der, og anerkende, at det kommer til at gøre en forskel, men faktisk også tage ansvar for, at det så bliver til noget, også selv om vi godt ved, at der kan være noget, som ser ud til at ramme skævt, eller der kan være noget, hvor det bliver svært at krydse de to registre, og der kan ske fejl.
Jeg synes, det vigtigste er, at de her penge kommer ud til de danskere, der har mest brug for det, og derfor har vi taget de beslutninger, vi har.
Det står jeg ved med åbne øjne.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2026-02-04:
Det er i min optik ikke særlig målrettet.
Ministeren havde ikke nogen bundgrænse for, hvornår man kan acceptere det.
Det er fint nok.
Når vi siger, og jeg tror faktisk, jeg sagde, at vi kunne have ønsket, at de 7 kr. var blevet noget mere, fordi det ville have givet endnu mere mening, så er det ikke for at negligere de 7 kr.; det er egentlig, fordi vi ønsker, at beløbet skal være så højt som muligt.
Men kan ministeren så garantere, at dem, der får fejludbetalt, altså får to checks, vil blive opkrævet beløbet igen?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2026-02-04:
Det er altså ret ejendommeligt for mig, at den ene Danmarksdemokrat efter den anden stiller sig op og siger: Vi anerkender til fulde, at der er rigtig mange mennesker, som har brug for det her, og at det kommer til at gøre en stor forskel for dem.
Men nærmest inden man har trukket vejret ind igen før den næste sætning, siger man så: Men i øvrigt er det kun 7 kr. om dagen; hvad batter det overhovedet?
Og man siger: Vi er bekymrede for fejludbetalinger, men vi vil ikke være med til at lave det simpelt, fordi der så vil være nogle få , som man ikke kan leve med får, i stedet for at glæde sig over, at der i en meget bred del af befolkningen kommer en håndsrækning, der virkelig kommer til at gøre en forskel.
Det er jo netop, fordi vi ikke gør det på samme måde som med varmechecken, at det her kommer til at gå hurtigt, og at der kommer til at være en lav grad af fejl.
Det er jo den beslutning, vi har taget, og det er jo derfor, at Danmarksdemokraterne slår på, at det ikke kan blive mere målrettet.
Det er jo, fordi det er det, der er prisen for det.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2026-02-04:
Da varmechecken blev udbetalt, fik ca. 10.600 personer en forkert check, hvilket jo i sig selv var en skandale, så jeg er lidt nysgerrig på at høre, hvad ministeren synes vil være en succesfuld udbetaling af fødevarechecken.
Er det, hvis det er mindre end 10.000, der får to checks ved en fejl?
Vi anerkender, som tidligere spørgere også har sagt, at der er folk, der kan have glæde af det her og har behov for det.
Og så kunne det jo godt være, at de 7 kr. kunne have været noget mere, hvis man havde sikret sig, at det ikke var ca. 660.000 familier med millionindkomster, der havde fået den.
Det anerkender vi.
Vi anerkender fuldt ud, at der er borgere, der kan have stor glæde af fødevarechecken.
Vi er også klar over, at det skal gå stærkt, altså at det skal ske, inden priserne falder for langt ned igen, som de er på vej til.
Men hvor meget skal det ned på, før ministeren mener, at det ikke er en skandale?