runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad (S), 2017-03-28:
Mange tak.
Det her lovforslag har til formål at ændre lånegrænsen for fritidshuse, hvilket i praksis vil betyde, at man åbner for, at fritidshuse, der ikke benyttes til udlejning, vil kunne belånes med op til 75 pct. som realkreditlån mod de nuværende 60 pct.
I Socialdemokratiet anerkender vi, at det her lovforslag har nogle positive effekter, hvis det bliver gennemført, som det ligger.
Vi anerkender, at det vil styrke turismeerhvervet; vi anerkender, at der vil være øget økonomisk aktivitet i de dele af landet, som ligger fjernest fra de store byer; og vi anerkender, at en højere finansieringsgrad med realkredit på fritidshuslån alt andet lige vil stille fritidshuskøbere, der har mindre formuer, bedre.
Men alt andet er som bekendt ikke lige, og hvis vi går tilbage til 2005, da VK-regeringen åbnede for lån i andelsboliger, førte det til en stor gevinst for dem, der boede i lejlighederne, og det førte til øgede priser for dem, der skulle købe lejlighederne.
Men konsekvensen var også dengang, at mange lånte for meget, og at nogle andelsboligforeninger havde færre værdier end de lån, de tog.
Det er jo et problem, som vi stadig væk kæmper med i dag, her 12 år efter vi vedtog det.
Den friere lånelovgivning førte reelt til nogle kortsigtede gevinster for dem, der ejede en bolig, men også til usikkerhed om lånene i en række ejendomme.
Det er med den historie som bagtæppe, at Socialdemokratiet i dag læser høringssvaret fra Nationalbanken, der advarer mod at ændre lånegrænsen for fritidshuse.
Jeg vil tillade mig at citere en del af svaret fra Nationalbanken: »Markedet for fritidshuse bevæger sig mere volatilt end markedet for enfamiliehuse, hvilket gælder både prisniveau og salgsaktivitet.
Det gør udlån mere risikabelt for kreditinstitutterne.
Forslaget om at forhøje lånegrænsen er et skridt i den forkerte retning, da det mindsker sikkerheden bag realkreditobligationerne.
Det er jo alvorlige ord fra en så vigtig institution som Nationalbanken.
Vi mener derfor i Socialdemokratiet, at vi skal gå til det her lovforslag med uhyre stor forsigtighed.
Selv om der ikke er finanskrise netop nu, er der jo ingen, der siger, at vi ikke igen kan ende i den situation, som vi var i for blot 10 år siden, hvor mere end 30 pengeinstitutter blev lukket eller underlagt andre institutter.
Det var til stor ulempe for almindelige lønmodtagere, der endte med at betale en stor del af regningen.
Derfor har vi heller ikke fra Socialdemokratiets side gjort vores stilling op i forhold til det her lovforslag.
Vi vil gerne have uddybet høringssvaret fra Nationalbanken, og vi vil gerne have en vurdering fra Det Systemiske Risikoråd og andre aktører, der kan hjælpe os med at få et præcist billede af de risici, der er forbundet med lovforslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2017-03-28:
Ordføreren siger, at ordføreren godt har bemærket kommentarerne fra Nationalbanken, og det synes jeg måske er sådan lidt laissez faire – altså, Nationalbanken taler sjældent med så skarpe vendinger, som de gør i høringssvaret til det her lovforslag, hvor de direkte fraråder den her ændring.
De siger oven i købet, at det kan mindske sikkerheden bag de danske realkreditobligationer.
Og så står ordføreren og siger, at det her er et forslag, hvor der kun er gode elementer, og at der ikke er nogen risici eller negative elementer forbundet med det.
Men altså, hvis vi får en mindsket tillid til realkreditobligationer, kan jeg fortælle ordføreren – og det tror jeg også godt at ordføreren ved – at det kan have meget, meget negative konsekvenser for alle de danskere, der i forvejen med gebyrstigninger, og hvad vi ellers har, er hårdt pressede.
Så jeg undrer mig over, at Venstre kan tage så let på den advarsel, som udtrykkes fra Nationalbankens side.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-03-28:
Hvis man kigger på det lovforslag, vi lige har behandlet, og så det, der er til behandling nu, kan man se, at der i hvert fald er en vis forskel på mængden af sagspapirer.
Det er i hvert fald en af de første konstateringer, man kan gøre.
Men i Dansk Folkeparti vil vi gerne kvittere for det lovforslag, som regeringen nu langt om længe har fremsat, om at muliggøre en større belåningsprocent på danske fritidshuse.
Det er jo noget, som vi i Dansk Folkeparti gennem lang tid har sagt at vi meget gerne vil være med til at se på.
Det skal ikke ende i overbudspolitik, men vi har faktisk sagt, at vi gerne vil være med til en belåning på 80 pct., jævnfør de regler, som vi har på det almindelige private boligmarked.
Men nok om det.
Det, der ligger i forslaget, er en stigning fra 60 pct. til 75 pct., og det mener vi også i Dansk Folkeparti absolut er til gavn for Danmark og for de danske boligejere.
Vi mener, at netop ved at sikre en billigere belåningsmodel for danske fritidshuse, vil det for det første give flere muligheder for at investere i et fritidshus.
Der er flere, der vil kunne overkomme den økonomiske del af det uden at løbe en risiko.
Så er der også de mange steder, hvor vi kan se at der er et vist efterslæb på vedligeholdelse af eksisterende fritidshuse i Danmark.
Det er noget, man har peget på mange steder, netop i forhold til at der på visse tider af året er så mange, der ønsker at leje danske fritidshuse, at der ikke har været nok boliger på markedet.
Hvis vi skal kunne tiltrække både norske, svenske og tyske og alle mulige andre turister til at leje danske fritidshuse, skal de også være af en vis standard.
Det er noget, man kræver.
Det vil vi andre også selv kræve, hvis vi benytter os af fritidsboliger i andre lande.
Det giver god mening, at vi med det her lovforslag gør det billigere og lettere for folk at investere i fast ejendom, også i et sommerhus, til stor glæde for familierne.
Derfor mener vi faktisk, at det her er et rigtig godt forslag.
Vi kan støtte det ubetinget, men jeg vil gerne sige, at vi samtidig synes, at regeringen burde overveje noget, som vi også har foreslået i Dansk Folkeparti, nemlig at der skal være samme finansieringsvilkår for campingpladser.
Vi synes, det vil være helt på sin plads, at campingpladserne får samme mulighed for at få finansiering til deres investeringer.
Kaare Dybvad (S), 2017-03-28:
Jeg tror mere, at det var en bemærkning, men tak for den.
Jeg vil sige, at vi selvfølgelig har lagt mærke til de positive høringssvar, og vi har selvfølgelig snakket med dem af vores borgmestre, som er borgmestre i kommuner, hvor der ligger mange fritidshuse.
Det er jo klart, at der er en positiv indstilling derfra.
Vi har sådan set også læst ministeriets svar til Nationalbanken om, at det drejer sig om en relativt lille procentdel, men ikke desto mindre må man jo sige – og det tror jeg sådan set også ordføreren vil være enig med mig i – at når Nationalbanken hejser et flag og siger, at det her er noget, der er risikabelt for vores realkreditsystem, må man i hvert fald sørge for at få det undersøgt meget grundigt, før man går videre med det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-03-28:
Tak for det.
Det høringssvar, der ligger fra Finans Danmark, er ligeledes positivt, og jeg tror heller ikke, at jeg afslører for meget ved at sige, at der også er en række socialdemokratiske borgmestre, der har taget positivt imod forslaget.
Så jeg håber, at Socialdemokratiet vil tænke sig grundigt om og forhåbentlig blive bestyrket i, at nogle af dem, der også er med til at vogte over troværdigheden af vores realkreditsystem, altså har taget positivt imod det her forslag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-03-28:
Tak, formand.
Jamen jeg tror jo bare, der er en grund til, at vores vagthund, Forbrugerrådet Tænk, også har råbt vagt i gevær, for det er altså en blankocheck af dimensioner at sige, at folk kan være tvunget til at få rådgivning om dit eller dat – eller det, som ministeren opfatter som en gave, nemlig målrettede reklamer og kampagner.
Det synes jeg er grænseoverskridende.
Og det var jo den diskussion, vi oprindelig havde om noget, som ministeren ønskede indført, nemlig hvad vores data må bruges til.
Det er jo noget af det mest private overhovedet, hvad man bruger sine penge på.
Folk kan jo have alle mulige interesser, som de bruger penge på, og som de måske gerne vil holde for sig selv.
Det er jo noget af det, der siger allermest om os som personer, altså hvad det er, der står på netbanken, hvad det er, man bruger sine penge til.
Det synes jeg på ingen måde er tydeligt nok i det her lovforslag, og jeg synes, det er en forpligtelse, at man gør folk meget opmærksom på, hvad det er, de siger ja til, hvis de f.eks. bare gerne vil have et forbrugsoverblik.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-28:
Jeg kan i hvert fald sige, at det ikke bliver i den her folketingssamling, vi fremsætter forslag om det kontantløse samfund.
René Gade (ALT), 2017-03-28:
Helt kort vil jeg sige, at jeg synes, det er meget glædeligt, for så kan man lettere tage hånd om sådan et forslag her uden at se så dystopisk på det, som vi måske ellers ville gøre.
Jeg synes ofte i debatten, at det bliver fremlagt, som om det her er den eneste vej, man må gå, altså digitaliseringens kontantløse samfund.
Og der er så mange teknologiske udfordringer endnu, vi skal have overvundet, før det kan lade sig gøre, uden at man laver et system med massiv potentiale for overvågning, så jeg er glad for ministerens svar.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-28:
Teknologierne er ikke til stede, vi har ikke alle generationer med.
Når vi laver en digital transformation, er det også vigtigt at få folk med – det er den erfaring, jeg også selv har gjort mig politisk.
Men det betyder ikke, at det ikke kan resultere i det.
Det kan betyde meget mere sikkerhed, det kan betyde meget mere service for alle danskere, og det er den billigste form for transaktion.
Den allerdyreste form for transaktion er kontanter, så samfundet vil kunne spare nogle penge.
Men lige her og nu er det ikke det, jeg ser foran mig.
Det her forslag handler netop om at afgrænse det fra kl. 22 til kl. 06 og fra kl. 20 i områder, som er præget af meget kriminalitet.
Og så synes jeg, det er vigtigt at huske på, at det her ikke betyder, at man ikke må tage imod kontanter der, det giver bare en mulighed for, at man ikke skal tage imod kontanter.
Så hvis det er områder, hvor der er mange, som ikke er på den digitale struktur med kort osv., vil de butikker jo sandsynligvis, hvis det er normale markedsmennesker, selvfølgelig tage imod kontanter.
Hvis man ikke kan betale på anderledes måde, vil den butik jo tage imod kontanter.
René Gade (ALT), 2017-03-28:
Det er en spændende diskussion – jeg har også stillet fem spørgsmål, som følger op på nogle af de ting, der er blevet sagt.
Jeg vil i stedet for spørge ind til et lidt sådan større politisk spørgsmål.
Jeg hørte, at ordføreren for Enhedslisten var i gang før og spurgte De Konservatives ordfører om det.
Jeg nåede ikke at høre hele svaret, så jeg vil også lige løfte det her.
Er det ministerens tanke, at det her lovforslag faktisk er et første skridt på en accept af et kontantløst samfund?
Det er jo svært at spå om, men det er en af grundene til, at jeg måske stiller mig lidt på bagbenene, når der kommer sådan et forslag her.
Jeg kan faktisk godt gå med langt ad vejen til det her med fra 22 til 06.
Jeg kan se nogle kritikpunkter, og det kan også være, vi vælger at handle på dem, men det er trods alt en afgrænset periode, og det kan man så prøve at holde hånden under på den ene eller den anden måde.
Men diskussionen om det kontantløse samfund bliver en diskussion, vi kommer til at have rigtig, rigtig mange gange.
Som ministeren står lige nu, er det så noget, man egentlig godt kunne acceptere?
For jeg savner i så fald, at man har teknologier, der kan gøre sådan, at borgeren kan lave ikkepersonhenførbare køb.
Altså, hvis det er med kort, som kan trackes tilbage til, hvem det er, og man kan se, hvad vedkommende har købt, er vi et sted, hvor man ikke kan gå hen og bruge kontanter til lige det, man har lyst til, uden at der er folk, der kan følge med i det.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-28:
Jeg kan virkelig ikke se nogen grund til bekymring, for de her tredjepartsudbydere vil jo være omfattet af de samme krav til it-sikkerhed, til brug af data og begrænsning af forbrugernes ansvar som traditionelle udbydere af betalingstjenester.
Så reglerne er jo indhegnet, og de er krystalklare.
Og hvis man ikke har lyst til at være med, kan man enten lade være med at gå ind i det og give sit udtrykkelige samtykke, eller man vil kunne komme ud af det, hvis man har lyst til det.
Igen: Det er op til forbrugeren selv.
Anders Johansson (KF), 2017-03-28:
Jeg synes jo, at det her skridt først og fremmest er af sikkerhedsmæssige årsager.
Men der er da også nogle omkostninger for virksomhederne.
Det synes jeg også jeg nævnte i min tale.
Det er klart, at nu gør vi det her af et primært sikkerhedsmæssigt hensyn, og hvis der så er virksomheder, der henvender sig og siger, at de f.eks. også føler sig utrygge i andre perioder, eller at udviklingen gør, at der måske er mindre behov for kontanter, så må vi kigge på det løbende.
Det er jo en løbende proces.
Det, der så i den her lovgivning er helt konkret, er i forhold til nattetimerne, hvor vi jo må formode at det er relativt få, der bliver berørt af lovforslaget.
Til gengæld er det en stor omkostning for de handlende at skulle have hele den her håndtering i nattetimerne, hvor det er en relativt lille målgruppe.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-03-28:
Tak for det, formand.
Den teknologiske udvikling går meget hurtigt, og det gælder også, når det handler om betalingstjenester.
Der kommer hele tiden nye produkter og nye services, som gør livet lettere for borgerne, og det er unægtelig en god ting.
MobilePay er et af eksemplerne – en dansk opfindelse, som har et helt utroligt potentiale, og som allerede er blevet taget utrolig godt imod.
Det kan vi være stolte over.
Ny teknologi betyder, at eksisterende services kan bruges på nye måder, og at man kan sammensætte forskellige former for services til helt nye produkter.
Det er den måde, velstand skabes på.
Derfor er det selvfølgelig også vigtigt, at den lovgivning, man har på området, er tidssvarende og gør, at nye teknologier kan tages i anvendelse.
Det her lovforslag implementerer det andet betalingsdirektiv.
Vi synes, at man helt overordnet set har ramt en god balance mellem forbrugerbeskyttelse på den ene side, og at reguleringen sikrer konkurrence, og at vi får en mangfoldighed i de services, der er på det her område, på den anden side.
Vi er særligt glade for, at de danske særregler, der har været indtil nu – her tænker jeg omkring § 124 – bliver fjernet.
Jeg ved positivt, at det betyder, at danske virksomheder vil blive i Danmark i stedet for at tage til f.eks. Sverige.
Så her er der et eksempel på, at man udviser rettidig omhu, og at man er lidt visionær ved at fjerne danske særregler.
Så er der hele spørgsmålet om kontantløse butikker, og her er der jo bestemt nogle uenigheder i Folketinget.
Hvis der er en efterspørgsel i markedet på at betale med kontanter, vil den efterspørgsel blive mødt.
Det var jo en måde, man kunne differentiere sig på i forhold til butikker, der valgte ikke at tage imod kontanter.
Men nu tages der et lille skridt i den rigtige retning.
Der er nogle, der mener, at der skal tages nogle særlige hensyn, og det bliver der så gjort i den her lovgivning.
Det er et stort lovforslag, så jeg er sikker på, at der vil være mange spørgsmål, som skal besvares.
Pelle Dragsted (EL), 2017-03-28:
Altså, er det her ikke bare første skridt til, at f.eks. ældre mennesker ikke længere skal kunne betale med kontanter i Danmark?
Det er bare, fordi det lidt var det, jeg hørte ordføreren sige, eller som i hvert fald lå lidt mellem linjerne: At der var færre og færre kontanter og omkostningerne blev større og større, og derfor måtte vi tage det her skridt.
Men er det her så bare første skridt, eller er det sidste skridt for ordføreren?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-03-28:
Det er et omfattende lovforslag: Det er jo næsten en standardbemærkning efterhånden.
Men jeg vil høre ordførerens holdninger til den del, der handler om kreditvurderinger og de ændringer, man vil lave på det område – sådan har jeg i hvert fald forstået lovforslaget; det er også noget af det, vi skal have udboret i udvalgsarbejdet – altså, hvad banker eller långivere har lov til at inddrage i forhold til kreditvurdering.
Pelle Dragsted (EL), 2017-03-28:
Men baggrunden for det her forslag er jo, at der er kommet en række elektroniske betalingsplatforme, som ikke rigtig er reguleret tilstrækkeligt i øjeblikket.
Det skal bringes i orden, og det er jo grundlæggende fornuftigt.
Når der kommer nye måder at betale på og nye former for internationalt samarbejde om det, skal der selvfølgelig også være en regulering af det.
Der er dog en række bekymringer i forbindelse med forslaget, som indeholder en række forskellige elementer.
Nogle af de her betalingssurrogater, som også behandles i forslaget, vil ikke omfattes af de samme registreringsmæssige forpligtelser.
Her er man øjensynligt dækket af de samme regler som ved andre betalingskort.
Så det er noget af det positive ved forslaget.
Det, vi finder mest problematisk, er jo det, som har været diskuteret, nemlig spørgsmålet om at åbne op for, at erhvervsdrivende i højere grad skal kunne sige nej til kontant betaling på forskellige tider af døgnet – i modsætning til de krav, vi stiller i dag, hvor forbrugeren altså har en rettighed med hensyn til at kunne betale kontant.
Så man kan sige, at man svækker forbrugernes rettigheder og forbedrer erhvervslivets rettigheder, og det er jo den balance, som vi tit diskuterer herinde, når vi diskuterer erhvervspolitik.
Det gælder om at finde den rigtige balance, og der må jeg bare notere mig, at der altså bliver rejst bekymringer, og at jeg har fået en del mails fra borgere, men også fra forskellige interesseorganisationer, som peger på, at det her altså kan gøre det sværere for ældre og mennesker med økonomiske problemer, som ikke bruger betalingskort, at kunne handle på bestemte tidspunkter af døgnet.
Det kan være socialt udsatte, det kan være hjemløse, og det kan være andre, som ikke har adgang til et betalingskort.
Jeg synes også, det er interessant at læse sikkerhedsbranchens høringssvar, for de siger jo ligeud, at de ikke mener, at det her virker i forhold til at få nedbragt antallet af røverier.
De peger i stedet for på de her lukkede betalingssystemer til kontanter – som ordføreren for Dansk Folkeparti også var inde på – som en mere effektiv vej mod færre røverier.
Det skal måske også nævnes, at antallet af røverier jo er voldsomt faldende, og derfor kan man selvfølgelig undre sig lidt over timingen med hensyn til nu at give de erhvervsdrivende de her rettigheder, som de ikke har haft før.
Der er det nok meget ærligt, hvad ordføreren for Venstre siger: at det her med kontanter jo er dyrt at håndtere for de erhvervsdrivende.
Men det er altså bare sådan, at der også er et hensyn at tage til dem, der er i den anden ende, nemlig forbrugerne, nemlig borgerne – og jeg må nok sige, at vi fra Enhedslistens side i det her tilfælde nok vil rejse flaget for de her grupper.
Men vi vil tage endelig stilling til forslaget i forbindelse med udvalgsbehandlingen, hvor vi også vil gå ind i nogle af de lidt mere tekniske spørgsmål, som den socialdemokratiske ordfører også var inde på.
For det er jo – ligesom meget af det, der kommer fra EU – endnu et af de her ganske tekniske og svært tilgængelige lovforslag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-03-28:
Jamen det er jeg enig i.
Vi skal jo sikre, at den digitale strategi, der er, også er til gavn for forbrugerne, og det synes jeg også den er her.
Men tingene udvikler sig, og det er derfor, jeg siger, at vi med det her lovforslag har været nødt til at sige, at med den ændring, der er i konjunkturerne og forholdene i Danmark i forhold til bekæmpelse af kriminalitet, er der altså en række steder, hvor man har været udfordret, bl.a. hos de mindre detailhandlende, døgnbutikker, døgnkiosker, tankstationer osv. Jeg synes, det er helt legitimt, at vi prøver på at indføre en lovgivning, der både tager hånd om at sikre, at folk kan komme ind og betale deres varer, men også sikrer, at dem, der er ansat de pågældende steder, og som oplever de her røverier, får en større grad af beskyttelse.
Alternativet – for at bruge det ord – er jo, at butikkerne lukker de steder, og det er til endnu større skade for forbrugerne.
René Gade (ALT), 2017-03-28:
Jeg er egentlig med på, at det her ikke nødvendigvis behøver gå ud over de ældre.
Det kan godt være, det er alle mulige andre grupper, der kan blive ramt, så det er ikke for at sige, at det alene er de ældre, der bliver de udsatte her sent om aftenen.
Jeg har set nogle tal, der viste, at det i procent faktisk er forsvindende få, der handler på det tidspunkt.
Men den tager jeg videre it-politisk med ordføreren, for det plejer at være Dansk Folkepartis klare synspunkt, at det skal være et aktivt valg, om man vil være med på digitaliseringen eller ej, og der skal vi i hvert fald politisk huske at have en hånd under borgerne.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-03-28:
Jeg tror egentlig, jeg sagde det ganske klart: Vi støtter, at de butiksdrivende får mulighed for at indføre en periode på døgnet, hvor man ikke kan betale med kontanter i deres butikker, specielt de steder, hvor man kan se at der har været et stigende antal væbnede røverier.
Men kan så diskutere, hvorfor det er blevet sådan i Danmark, at der kommer flere og flere væbnede røverier, eller hvorfor det er sådan, at butiksejere føler sig magtesløse over for kriminelle.
Det kan der være flere årsager til, det anerkender jeg.
Jeg synes jo bare, at hvis vi kigger på det her lovforslag, kan vi se, at det giver sådan en sund balance imellem de to præmisser.
Jeg tror også, det er en af årsagerne til, at bl.a. Ældre Sagen følger det og støtter det.
Og så synes jeg jo også, man skal huske, at vi, som jeg sagde før, netop ønsker, at der skal være en revision af den her lov for at se, hvordan det så er gået.
Er der nogen, der ikke har kunnet købe deres varer i butikkerne, så skal vi selvfølgelig se på det.
Men det er altså en præmis – og det står netop også klart beskrevet i lovforslaget, øvrigt i forhold til nogle af de andre delelementer i forbindelse med elektroniske betalingsmidler – at det fortsat vil være gældende, at der er et forbud mod at anvende betalingsdata osv., hvis den enkelte forbruger siger, at det ønsker man ikke at ens betalinger skal registreres til.
Så den mulighed har forbrugerne fortsat, ligesom de har i dag.
René Gade (ALT), 2017-03-28:
Jeg lytter til ordførerens argumenter og havde egentlig også den undren, som de tidligere ordførere har haft over ordførerens betragtninger på området.
Men nu har jeg hørt dem, og så kunne jeg egentlig godt tænke mig at stille et sidste overordnet spørgsmål.
For når vi diskuterer it-politik og digitalisering generelt her på Christiansborg, er Dansk Folkeparti i hvert fald ofte fortaler for det samme, som vi er i Alternativet, nemlig at det helst skal være et valg.
Altså, vi er med på digitalisering, men vi vil gerne have, at det er et valg, og det skal gerne være en forbedring.
Det er ikke nok, at det bare medfører besparelser.
Så på det område kunne jeg godt tænke mig spørge ordføreren, om ordføreren i udvalgsarbejdet, hvor det så må blive, er med på at arbejde for, at det bliver et aktivt valg for den enkelte, om man ønsker at betale med digitale betalingsmidler eller med kontanter.
For jeg kan se, at vi i hvert fald skal ind og lave nogle tilpasninger eller måske nogle særordninger, for at det rent faktisk bliver et aktivt valg.
For ellers bliver der truffet et valg på borgernes vegne her, så der altså bliver steder, hvor man ikke kan betale med kontanter, og det er ikke lige i den debat, hvor vi plejer at være enige ellers, altså it-politisk.