runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DD), 2023-04-28:
Selv tak.
Jeg vil faktisk også anerkende den brede opbakning, der er til, at vi skal løse de retssikkerhedsmæssige problemer, der er her på området.
Som også SF's ordfører netop har været på talerstolen at indikere, har vi en fantastisk mulighed for at gøre noget ved det her nu, og vi skal gøre noget, for det har vi en forpligtelse til og et ansvar for, og det kan ikke gå hurtigt nok.
Torsten Gejl (ALT), 2023-04-28:
Kæmpe tak for det, og tak for en nuanceret tale.
Igen er der her, en tale, som viser, at ordføreren kender området og har forberedt sig rigtig, rigtig godt.
Jeg er glad for, at retssikkerhed egentlig er en tværpolitisk ting, at det ikke er en højre-venstre-ting, men at der er en mere bred opbakning bag at forsøge at få det her løst.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2023-05-02:
Tak for det.
Jeg vil egentlig godt samle op, hvor Liberal Alliance slap, og det er, fordi jeg – lidt som ordføreren selv udtrykte det – synes, at Arktis måske er en lille smule overset for tiden i den sikkerhedspolitiske debat.
Og det kunne der jo være en årsag til.
For det første har vi meget travlt med den østlige flanke i NATO, altså grænsen til Rusland, og det er der helt naturlige årsager til.
Men spændingsniveauet i Arktis bliver tiltagende vigtigt at rette vores opmærksomhed mod.
Vi har jo selv indflydelse på, hvor meget og hvor lidt vi koncentrerer os om Arktis.
Vi mener i SF, vi skal bruge nogle kræfter i det forsvarsforlig, der kommer om lidt, på at rette vores blik på Arktis, men sådan set også i det nordiske samarbejde, fordi vi jo alle sammen har lidt ejerskab over, hvad der foregår i Arktis og i Nordatlanten.
Kunne man forestille sig, at Socialdemokratiet er enige i, vi skal bruge nogle kræfter på at revidere vores tilgang til Arktis inden for f.eks. NORDEFCO?
Ja, og i forlængelse af det vil jeg sige, at Norden jo står helt anderledes stærkt lige nu i vores samarbejde på forsvarsområdet.
Finland er kommet ind i NATO, og det gør noget ved magtbalancen økonomisk i NATO, og forhåbentlig får vi Sverige med.
Men hvis man kigger på vores styrkemål fra NATO, fylder kapaciteter til at passe på Arktis og overvåge arktisk jo ikke sådan sindssygt meget.
Det er jo altså noget, vi har indflydelse på selv.
Og jeg kunne forestille mig, at f.eks. Sverige og Finland ville være enige i, at det skulle vi prøve at prioritere op, næste gang vi skal snakke styrkemål.
Er Socialdemokratiet enig i det?
Simon Kollerup (S), 2023-05-02:
Men jeg havde nær sagt, at vi også er nødt til at rykke den debat om Arktis her hjem.
Så vi er nødt til i første omgang, synes jeg, at etablere en fælles analyse af, om det arktiske område skal have en topprioritet, når vi laver det kommende forlig.
Og kan vi ikke gøre det her i dag, for jeg er ikke sikker på, at alle partier er til stede i dag, så må man jo gøre det inden for rammerne af de forhandlinger, som ministeren indleder inden ret længe.
Med fare for, at det en lille smule bliver en gentagelse af mig selv, synes jeg, det er meget naturligt, at når vi ser NATO udvide sig på den måde med først Finland og forhåbentlig også Sverige lige om lidt, er det da helt naturligt, at man også ser på NORDEFCO-samarbejdet, og at man der også retter sit fokus længere mod nord.
Så ved jeg, at der jo er lavet yderligere samarbejde, et intensiveret samarbejde på materielområdet i 2021, og i 2022 blev mere formaliserede samarbejder også styrket.
Carsten Bach (LA), 2023-05-02:
Det er jeg glad for at høre.
I Liberal Alliance deler vi også selv analysen, som ministeren tidligere har givet udtryk for.
Noget andet, ministeren giver udtryk for, er, at den her oprustning i Arktis er nødvendig for at kunne opretholde Arktis som et såkaldt lavspændingsområde.
Kan forsvarsordføreren for Socialdemokratiet måske give et take på, hvad Socialdemokratiets holdning til Arktis som et lavspændingsområde er?
Simon Kollerup (S), 2023-05-02:
Nej, ikke endnu.
Ordføreren skal nok tage ordet.
Tak for spørgsmålet.
Det er rigtigt, at det var jeg faktisk ikke inde på i min ordførertale, og det kunne jeg med rette have været, ikke mindst fordi jeg til fulde deler den analyse, som ministeren har præsenteret, nemlig at Arktis og også vores rigsfællesskab er og skal være en topprioritet, når vi skal definere rammerne for de næste mange års forsvarspolitik i Danmark.
Jeg tror også, det er fair at sige, at der måske er nogle, der kommer til at undervurdere betydningen af Arktis lidt nogle gange, og jeg tror, at i sådan en storpolitisk, geopolitisk sammenhæng kommer vi kun til at se Arktis fylde endnu mere.
Så jeg må sige, at selv om det er svært at rangordne det, afgøre, hvad der skal have forrang frem for andet, deler jeg ministerens analyse af, at Arktis og rigsfællesskabet er på den absolutte top af, hvad der er vigtigt.
Det er jo ikke mindst relevant i en debat i dag om det nordiske samarbejde, fordi det grænser ind over de lande, vi deler område med.
Carsten Bach (LA), 2023-05-02:
Tak til hr. Simon Kollerup for en fin tale, som jo omhandlede bl.a. Ukraine og faktisk måske, den påstand vil jeg vove, primært havde fokus på Ukraine og situationen der.
Og det er der jo sådan set god grund til.
Noget, jeg måske savnede i ordførerens tale, var nogle forhold og nogle tanker om Arktis.
Det er jo sådan, at det nordiske samarbejde udvikler sig i de her år, og de nordiske lande er jo også arktiske stater.
For ganske nylig kunne vi læse, at den fungerende forsvarsminister sætter oprustningen i Arktis over, kan man sige, fokus på Østersøregionen.
Kan hr. Simon Kollerup måske indvie os i, hvad Socialdemokratiets holdning er til det?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2023-05-02:
Tak til Enhedslistens ordfører for en fin tale.
Mange af tingene er vi jo enige om, men jeg er lidt nysgerrig på én ting, for jeg mener, at Enhedslisten har den her idé om et nordisk forsvarssamarbejde som alternativ til NATO, og det synes jeg jo egentlig er NORDEFCO –
Enhedslistens ordfører nikker – så jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens bud på, hvordan man, hvis vi nu forestillede os, at vi gjorde det i NORDEFCO, kunne modsvare truslen fra Rusland.
Hvad skulle der til, hvis man gjorde det i NORDEFCO i stedet for i NATO?
Jette Gottlieb (EL), 2023-05-02:
Tak for det.
Jeg vil især koncentrere mig om det civile beredskabssamarbejde, for jeg tror virkelig, at det er der, vi har vores styrke.
For mig er øget oprustning og et nyt våbenkapløb ikke vejen frem.
Som nordisk samarbejde har vi en historisk styrke i civil krisehåndtering, og vi har også en stærk historie i at bidrage til verdensfreden ved at initiere fredsforhandlinger i krigs- og krisesituationer.
Lad os fortsætte og styrke den funktion, og lad os fastholde og styrke Hagasamarbejdet som en vigtig ting.
Ikke mindst er det vigtigt, at vi kan stå for at fastholde en afmilitarisering af Arktis, og det er ikke ud fra sådan en eller anden naivistisk tanke om, at det bare sådan lige kan lade sig gøre, men ud fra en fastholdelse af de konventioner, der faktisk allerede eksisterer på det område.
I den forbindelse vil jeg så lige i parentes nævne, at vi i den nordiske venstre-grønne gruppe vedtog en udtalelse om Norden som atomvåbenfri zone på vores seneste møde i forbindelse med temasessionerne.
Men vi skal klart være i stand til at forsvare os selv mod alle former for angreb udefra.
NORDEFCO er jo en ramme om det, og det er noget, der allerede eksisterer, men det er klart, at det giver en fuldstændig ændret situation, at der nu er kommet to nordiske lande mere med ind i NATO.
Det er vi slet ikke færdige med at vurdere hvordan kan føre til en ændret situation, men jeg taler mere om omrustning end om oprustning i den forbindelse.
Vi har f.eks. et stærkt behov for et øget cyberforsvar og for beskyttelse af kritisk infrastruktur.
Det er meget afgørende, at vi er forsvarsberedte på de dele af det, for jeg tror, at det måske er det, der er det mest realistiske scenarie i forhold til den type af angreb, som vi skal møde, og som vi skal møde mere offensivt fremover.
Så vil jeg til sidst nævne noget om det helt lokale beredskab.
For det interessante er jo, at principielt er det civile beredskab og beskyttelsen af civilbefolkningen et kommunalt anliggende i Danmark.
Det er jeg ikke helt sikker på kommunerne er klar over.
Jeg har ikke hørt mange sige, at de skal være mere beredte på, at der kommer nogle øgede aktiviteter på det område.
Her kunne vi lære en hel del af Norge.
Min slutbemærkning til det her vil være, at der er brug for en omrustning og ikke en oprustning, for der er brug for en mere ikkemilitær løsning på de kriser, vi står i.
Carsten Bach (LA), 2023-05-02:
Med det gengivne citat fra spørgeren vil jeg gentage – og det tænker jeg måske ikke er nogen hemmelighed, for der har ikke været tradition for, at Liberal Alliance nødvendigvis er en til en enige i Det Konservative Folkepartis forsvarspolitik i den her sammenhæng – at Liberal Alliances politik er, at der skal prioriteres kapacitetsforøgelse i Arktis frem for Østersøen, og at vi i Østersøen måske mere har brug for en sammentænkning af de eksisterende kapaciteter de nordiske lande imellem.
Simon Kollerup (S), 2023-05-02:
Jeg kan jo hjælpe ordføreren lidt, for jeg står her med en artikel fra Berlingske, hvori der står: Meldingen fra Troels Lund Poulsen bliver støttet af De Radikale.
Men så kommer det: Prioriteringen overraskede dog De Konservative, hvor partiets forsvarsordfører mener, at den mest presserende opgave ligger i Danmark, i Østersøen og i nærområdet.
Det er bare derfor, jeg er lidt interesseret i, om man fra Liberal Alliances side deler De Konservatives analyse af, at Østersøen er vigtigere end Arktis.
Carsten Bach (LA), 2023-05-02:
Tak for et fremragende spørgsmål.
Det skal ses i lyset af, at Radikale Venstre jo for ganske nylig har skiftet ordfører på forsvarsområdet, og faktisk er jeg på stående fod i tvivl om, hvem der er fungerende forsvarsordfører eller måske ny forsvarsordfører for Radikale Venstre.
Nu kigger jeg ned på hr. Christian Friis Bach og afventer et nik eller en hovedrysten – der bliver nikket.
Men jeg kan sige, at jeg ikke har haft lejlighed til at drøfte forsvaret med den nye radikale ordfører, og derfor har jeg heller ikke haft lejlighed til at drøfte prioriteter i den nye såkaldt KLAR-alliance.
Så jeg kan faktisk ikke redegøre for, hvor enige eller uenige vi er i den alliance omkring spørgsmålet, som spørgeren stiller, men jeg kan gentage det, som jeg også sagde i min tale, nemlig at det for Liberal Alliance er klart, at prioriteringen er, at der skal fokuseres på Arktis og en oprustning af vores kapacitet i Arktis.
Simon Kollerup (S), 2023-05-02:
Mit spørgsmål relaterer sig lidt til ordførerens eget spørgsmål til mig selv, da jeg var på talerstolen, nemlig spørgsmålet om, hvorvidt det burde være sådan, at Arktis og også rigsfællesskabet var noget af det vigtigste for os at prioritere.
Jeg har noteret mig, at der er opstået en ny alliance i dansk politik, altså ikke Ny Alliance forstået som partiet, men en alliance mellem K, LA og R, som har meldt sig KLAR – det tror jeg nok var den fyndige overskrift – ved at sige, at nu skulle der nye boller på suppen i dansk politik.
Jeg læste så i forbindelse med ministerens udmærkede analyse af, at Arktis var en vigtig prioritet – og jeg forstod også på LA, at det var den måske højeste prioritet i det kommende forsvarsforlig – at De Konservative mente, at den prioritering var forkert, altså at nærområdet og Østersøen herhjemme var vigtigere.
I lyset af den nye alliance, der er opstået, er det måske lidt interessant at finde ud af, om Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti er enige om, hvad der er det vigtigste i forhold til et kommende forsvarsforlig – Arktis og Østersøen.
Carsten Bach (LA), 2023-05-02:
Tak for det.
Også herfra tak til ministeren for den skriftlige redegørelse, hvor jeg jo konstaterer helt selvfølgeligt, havde jeg nær sagt, at Sveriges snarlige og Finlands nylige NATO-medlemskab fylder en del.
Langt om længe ser det jo ud til, at der kan komme noget mere samling omkring forsvarssamarbejdet i Norden nu, hvor alle lande, i hvert fald næsten, er medlemmer af samme forsvarsalliance.
Det betyder forhåbentlig en helt ny æra og et helt nyt gear for forsvarssamarbejdet i Norden de kommende år.
For at være helt ærlig har det jo ikke været specielt ophidsende indtil nu med et projekt om et fælles uniformssystem, der jo ret beset har været 8 år undervejs.
Måske betyder det også, at vi kan spare den her redegørelsesdebat væk, hvem ved?
I hvert fald er det nordiske forsvarssamarbejde fremover jo oplagt integreret i NATO-samarbejdet og planlægningen omkring Østersøen og i det nordlige Atlanterhav skråstreg Arktis.
Det er i hvert fald, hvad vi i Liberal Alliance mener skal være tilfældet, altså at vi fremover får skabt et stærkt fokus på operativt samarbejde rundt om Østersøen i NATO-rammen – i første omgang jo med udgangspunkt i en sammentænkning af de eksisterende kapaciteter i de enkelte nordiske lande.
Den første lille forsmag fik vi jo faktisk allerede for en måneds tid siden med en hensigtserklæring mellem det finske, det svenske, norske og danske flyvevåben om et samarbejde i det nordiske luftrum, et potentielt samarbejde med fælles uddannelse, fælles træning og øvelsesaktivitet, men også en fælles kommando, operationel overvågning og jo ultimativt samlet at kunne imødegå en fælles fjende.
Man fristes måske næsten til at sige, at samarbejdet kan gå hen og nå helt nye højder.
Omvendt ser jeg for mig, at Danmark i de kommende år skal investere i en øget kapacitet i Arktis.
Særlig er der et behov for øget overvågning og en forstærket evne til at opbygge et situationsbillede over den arktiske del af kongeriget.
Disse investeringer skal selvfølgelig ske i tæt arktisk samarbejde med de øvrige nordiske lande og også med USA og Canada som arktiske stater, med hvem vi jo så også selvsagt skal koordinere operationer, når den forøgede overvågning så sætter i gang, i forhold til kendte eller mistænkelige tilstedeværelser tæt på danske eller allierede interesser i Arktis.
Det er der jo i den grad brug for her og nu for at understøtte frihedskampen i Ukraine, men også for at opbygge vores egne lagre på længere sigt.
Hvad angår det nordiske beredskabssamarbejde er det måske ikke helt på samme måde påvirket af de historiske begivenheder i Europa og måske heller ikke i de nye medlemslande i NATO.
Generelt synes jeg, jeg i redegørelsen måske mangler lidt information om den fælles nordiske beredskabsindsats i forbindelse med jordskælvet i Tyrkiet og Syrien.
Som jeg forstår det, var det faktisk Danmark, der stod i spidsen for godt nok et lille, men nordisk team, der skulle yde teknisk støtte til bl.a. at kunne opretholde kommunikations- og forsyningslinjer, så nødhjælpen i de områder kunne komme frem og ramme de rigtige steder.
Marianne Bigum (SF), 2023-05-02:
Tak for det.
Det nordiske samarbejde udgør en helt central akse i Danmarks internationale engagement.
Det er sammen med de nordiske lande, at vi kan gøre vores egen stemme størst, og det kan vi, fordi det nordiske samarbejde også er vigtigt for så mange andre dele af verden.
Det har vi ikke mindst set i skyggerne af Ruslands krig i Ukraine, hvor de nordiske lande er rykket sammen om at stå tæt sammen med og bag Ukraine.
Det er rigtig godt, at vi går fælles til opgaven om at skabe en grønnere luftfart, hvilket det jo netop giver mening at gøre i Norden.
Det er godt, at der arbejdes på at skabe fælles beregninger af virksomheders klimaaftryk.
Og det er ikke bare godt, men direkte nødvendigt, at vi støtter sociale og kulturelle aktiviteter på tværs af vore lande, at vi forsøger at dele erfaringer og lære af hinanden.
Det eneste, jeg tænker, er næsten, at vi burde gøre det noget mere.
Med den bemærkning vil jeg meget gerne nævne transportområdet.
I sammenhæng med strategien, som jo går på det bæredygtige Norden, synes jeg, at noget, der er meget, meget vigtigt at tage hul på, er godstransport i Norden, og hvordan vi kan få lavet en grøn omstilling af den.
Nu bliver Danmark med Femernforbindelsen virkelig en korridor ned sydover, så her har vi virkelig nogle store og vigtige beslutninger at træffe, som faktisk kan føre til konkret handling, i forhold til hvordan vi får lavet en grøn godstransport i Norden, og hvordan vi så samtidig sikrer, at vi får bundet den kollektive europæiske transport sammen med Norden.
For er der noget, vi har måttet erkende det seneste års tid, må det være, at Norden og Europa hænger uløseligt sammen.
Så vil jeg gerne fremhæve det nordiske samarbejde om initiativer mod plastikforurening.
For bag ved det her, som vi besluttede at styrke i 2022, ligger der faktisk et mere end 10 års langt arbejde hen imod den globale plastiktraktat, som jeg mener vi i den grad også kan være med til at tage æren for.
For når vi samarbejder om vigtige dagsordener i Norden, er det nemlig ikke kun på det politiske niveau – politiker til politiker, minister til minister – men i høj grad også på embedsmandsniveau.
Og jeg ved, at lige præcis på det her område har både vores embedsværk herhjemme i Danmark og vores kollegaer i Norden arbejdet tæt sammen igennem mange år med at skabe en enormt vigtig viden om, hvad der skal til for at skabe en cirkulær plastøkonomi, hvad vi gør ved mikroplastforureningen, og hvordan vi i det hele taget får skaleret det her op til stor skala – også på tekstilområdet.
Inden det her blev mainstream og man læste om det alle steder, var vi i gang i Norden.
Jeg vil gerne sende en særlig tak til mine tidligere kollegaer, som jeg har samarbejdet med om det her gennem mange år.
Tak for ordet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-05-02:
Så havde der jo ikke været det problem.
Så det er bare for sige, at sådan nogle forhandlinger triller derudad på den måde, de gør.
Og der vil jeg jo gerne medgive, at der vil det betyde, at der er nogle ting, vi kan gøre anderledes, hvis det er sådan, at vi har solid data at stå på.
Det her er jo så et eksempel på noget af det, der går galt, når man ikke har en systematik.
Men der kunne man nævne rigtig mange andre eksempler fra handicapområdet på, at vores data simpelt hen er for ringe.
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-02:
Jeg tror bare, at udfordringen i det her tilfælde jo har været, at der præcis gik det der økonomiske abekastningsspil i gang mellem regeringen og kommunerne, i forhold til hvor stor den regning, der skulle løftes, var, og det betød, at det reelt set var borgerne, der kom til at stå tilbage som taberne i det spil.
For de kunne reelt set have fået den her hjælp langt tidligere, hvis man havde lyttet til de bud, der var på, hvad det her ville koste.
Så det er egentlig ikke så meget for at pege fingre i forhold til det.
Det er mere for at sige, at vi efter min opfattelse har en generel udfordring her, for vi kan komme til at stå i en tilsvarende situation, og der er det bare utilfredsstillende, hvis vi skal vente i 3-4-5 år, før vi kan komme igennem med noget, som reelt kan give en hjælp, fordi der bliver en bekymring i forhold til finansieringen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-05-02:
De bliver jo kun taget som gidsler, så længe man ikke er villig til at sætte det store beløb af.
Jeg var jo ikke minister på det her område, da de her forhandlinger foregik, men jeg har ikke hørt om, at der skulle være blevet stillet et krav om et trecifret millionbeløb.
Det ville jo have dækket den regning.
Så havde ingen været gidsler, og så var der kommet et tilbageløb efterfølgende.
På den måde er alle parter i forhandlingssituationen jo et sted, hvor man også lader nogle forhandlinger trille derudad, og det vil jeg da gå ud fra, hvis jeg kender de parlamentariske stænger herinde rigtigt, at man også har bidraget til fra både SF's og Enhedslistens side, som jo var støttepartier på det tidspunkt, hvor de her forhandlinger foregik.
Men det er et gæt, for jeg var som bekendt ikke minister på det tidspunkt.
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-02:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Det er egentlig bare for at følge op på det spørgsmål, som fru Charlotte Broman Mølbæk rejser, for jeg synes, at det i det her tilfælde er ret relevant.
For ministeren har jo ret i, at det kan være svært, når det er et område, man ikke kender, og det er jo også rigtigt, at der vil være en forhandling mellem KL og regeringen, fordi der efterfølgende skal dut'es, og derfor er der jo heller ikke nogen, der har en interesse i at underbetale kommunerne for en opgave, vi bestiller hos dem.
Men ikke desto mindre viser det her, at vi står med en problemstilling, for dem, der bliver taget som gidsler i spillet, er jo borgerne; det er jo de unge handicappede, som ikke har kunnet få overvågning.
Og så kan vi jo have et slagsmål om, hvem det så er, der er gidseltageren – er det kommunerne, eller er det regeringen?
Men er ministeren ikke enig i, at der da ligger en udfordring her?
For det er jo rigtigt, at det bud, der kom fra handicaporganisationerne, sådan set var rimelig præcist.
Men det var et spørgsmål om, at der gik et gidselstagningsspil i gang mellem kommunerne og regeringen, i forhold til hvad der skulle dut'es for.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-05-02:
Jeg er sådan set ikke uenig i det fundamentale: at det er en rigtig god idé, at vi har præcise tal, og at det også er rigtigt, at der blev ramt ved siden af her, og også at der faktisk er blevet ramt så meget ved siden af, at vi nu kan fjerne en aldersbegrænsning, der har ligget på 23 år og i få tilfælde på 25 år, helt.
Det er ret voldsomt ramt ved siden af.
Hvis jeg sådan skal forsøge at give en måske ordentlig forklaring på, hvad det er, det sker med det her, så tror jeg, det handler om, at der simpelt hen ikke er nogen data, og det er i sig selv en skandale.
Det er bare en anden slags skandale, end at nogen forsøger at puste noget op.
Jeg tror faktisk, at det er det, der er tilfældet her.
Og selvfølgelig skal vi bruge vores statsapparat på at regne tingene ordentligt igennem.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-02:
Så kan man lige så godt tage springet helt vildt og tage indisk eller kinesisk, som så er det førende sprog nu, og så begynder vi alle sammen at samtale på det i stedet for at være stolte af vores kulturarv og vores sammenhold i de nordiske lande og så en gang imellem måske lige bide os i læben og høre lidt ekstra efter eller forsøge at gøre os forståelige på sprog, den anden måske ikke sådan lige umiddelbart forstår.
Der er også en vinding i, at man nogle gange bliver nødt til lave en lidt større effort for at få det til at virke.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-02:
I den ideelle verden kunne det måske være sådan.
Men der er jo mange udfordringer for vores unge mennesker, og det vil så i stigende grad både udelukke de nordfinske og de islandske unge fra det fællesskab.
Anerkender ordføreren ikke, at der er meget mere, der forener os i Norden, end at vi har en sprogstamme, som kan spores tilbage i tiden, men hvor mange faktisk ikke helt formår at forstå hinanden?
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-02:
Man kunne teknisk set
også gribe om nældens rod og sige, at det var o.k. for danske børn igen at lære både norsk og svensk i skolerne, sådan at de havde en mulighed for at snakke med deres nordiske naboer.
Det var også en god løsning på det.
For engelsk er jo bestemt et godt sprog, men altså, hvis man skal snakke med nordiske fæller i Norge og Sverige, så kunne vi jo eventuelt genindføre, at man blev lidt bedre til at lære det i den danske folkeskole.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-02:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg kan forstå, at hr. Kim Edberg Andersen insisterer på, at det nordiske sprog fortsat skal fastholdes.
Jeg har lige været til ungdommens nordiske folkemøde, hvor der var en debat og alle stod og trådte sig selv over tæerne, fordi de jo skulle tale nordisk, hvorefter der var en, der foreslog, at man talte engelsk, og så blev der en levende og livlig debat ud af det, hvor alle mødte hinanden på lige fod.
Kunne ordføreren ikke anerkende, at det måske blandt unge faktisk kunne være en styrke og en lettelse – og at hvis vi ønsker at styrke det nordiske ungdomssamarbejde, så kan en accept af, at de kan mødes på engelsk og tale sammen på engelsk, måske være en lettelse og en styrke?