runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Egelund (M), 2024-03-20:
Det ville jo være en totalt gratis omgang og måske også bare sådan lidt opportunistisk medløberi at sige, at jo, det lyder da som en god idé.
Så bliver verden jo reel, for så skal man kigge hinanden i øjnene og sige: Hvad er det så, vi gør?
Det er jo sådan, at vores su også satsreguleres som ydelse, sådan at den i sin værdi bevarer den samme købekraft som det, der var intentionen.
Det gør den så med noget forsinkelse, og det er jo derfor, man selvfølgelig, når man er blandt nogle af dem, der har, hvad skal man sige, det smalleste manøvrerum i sin privatøkonomi, bliver forholdsmæssig hårdt ramt, når inflationen stiger.
Den forsinkelse håber jeg at vi snart er kommet ud af, og at de unge som sagt så med den faldende inflation også begynder at kunne mærke det.
Tak for spørgsmålet.
Det er jo rigtigt, at der desværre i de her år er en tendens til stigende mistrivsel blandt unge.
Det er der både i Danmark og internationalt, og det skal vi tage alvorligt.
I den sammenhæng kan man ikke udelukke, at de seneste års meget høje inflation kan være en medvirkende årsag til den stigende mistrivsel.
For selvfølgelig kan unge mennesker, som ikke nødvendigvis kan trække på en opsparing, mærke det, når priserne og renterne stiger, ligesom mange andre i samfundet mærker det.
Og det følger selvfølgelig også af den logik, at prisstigninger rammer forholdsmæssig hårdt hos de grupper, som i forvejen har mindst.
Heldigvis er de store prisstigninger på bl.a. dagligvarer aftaget, så forhåbentlig vil det økonomiske pres på bl.a. de unge begynde at lette igen.
Alt det er altså bare for at sige, at den gennemsnitlige dansker og jo også den gennemsnitlige studerende i Danmark er bedre stillet, end man er de fleste andre steder i verden, og sådan skal det blive ved med at være.
Sofie Lippert (SF), 2024-03-20:
Bekymrer ministeren sig over den klare sammenhæng mellem unges, herunder studerendes, økonomiske vilkår og deres trivsel, og hvad vil ministeren i så fald gøre ved det?
Christina Egelund (M), 2024-03-20:
Jeg er ikke meget for sådan at gå ind i et rum, der beror på tro.
Det er der nogle, der gør om søndagen i kirken, og det er fint.
Jeg ved, at der i en årrække fra nogle steder er blevet udtalt kritik af, at CBS ligesom var blevet for snæver i sit optag.
Og jeg gætter mig til – og det er jo så alligevel en afart af tro – at det er noget af det, CBS har lagt vægt på i deres beslutning om at gøre det her.
Sofie Lippert (SF), 2024-03-20:
Det er sandt, at Danmark ikke er det værste sted at være studerende.
Jeg så gerne, at det var det bedste sted.
Derfor er det jo også interessant, når Finans Danmark kommer med en analyse, der viser meget klart, at unges økonomi de seneste år er blevet dårligere.
Og måske endnu mere opsigtsvækkende er den konklusion, at unge med dårlig økonomi mistrives markant mere end unge med god økonomi, faktisk i en sådan grad, at en meget stor andel af dem siger, at de ikke er glade for livet.
Hvis vi helt konkret dykker lidt ned i den her udvikling af priserne, som ministeren også er inde på, er det jo siden 2021 ifølge den her analyse fra Finans Danmark sådan, at almindelige forbrugsudgifter for sådan en gennemsnitlig studerende er steget med 1.400 kr. om måneden.
Det samme kan man hverken sige om su'en eller lønnen for 10 ugentlige timers ufaglært arbejde, som er sådan den meget typiske arbejdsbelastning for en studerende.
Astrid Carøe (SF), 2024-03-20:
Tak for det.
Hvordan forholder ministeren sig til, at regeringens ambition om at få danskerne til at arbejde mere bliver inddæmmet af kommunale sparerunder på daginstitutionerne?
Sophie Løhde (V), 2024-03-20:
Jeg bliver jo altid sådan grundlæggende bekymret, når Enhedslisten siger, at vi er helt enige her i Folketingssalen, men det tror jeg nu faktisk vi er på det her punkt, for så vidt angår spørgsmålet om, hvorvidt man kan bedrive uvildig rådgivning om abort, når det er, at man aktivt kæmper imod det, der er en sikret rettighed i Danmark og har været det i mere end 50 år, nemlig adgangen til abort.
Men det er jo også sådan, at vi har foreningsfrihed i Danmark, og det går jeg også ud fra at Enhedslistens ordfører respekterer, og derfor har borgere og foreninger jo ret til at udtrykke og promovere deres værdier og interesser i en forening.
Det, der er afgørende for mig, er, at der ikke bliver brugt skatteborgerpenge fra Indenrigs- og Sundhedsministeriets side på at understøtte Abortlinien, som drives af Retten til Liv.
Rosa Lund (EL), 2024-03-20:
Så er vi jo enige så langt, og det er rigtig dejligt.
Mit opfølgende spørgsmål vil være: Hvordan kan det så være, at Retten til Liv, som er en organisation, som aktivt kæmper imod retten til abort, og som har et erklæret mål om, at abort i Danmark skal være ulovligt, kan få lov til at drive abortrådgivning i Danmark?
Sophie Løhde (V), 2024-03-20:
Jeg har lidt mange emner i dag.
Jeg mener ikke, at en organisation, som erklæret kæmper imod retten til abort, kan bedrive uvildig rådgivning om abort.
Jeg synes som indenrigs- og sundhedsminister, det er helt afgørende i Danmark, at kvinder har adgang til uvildig og kompetent faglig rådgivning om abort.
Kvinder skal støttes i at træffe den beslutning, som er rigtig for dem,
og jeg synes, det er vores ansvar også politisk at sikre, at kvinder tilbydes uvildig rådgivning, så de kan træffe den beslutning, de selv ønsker.
De uvildige tilbud skal være synlige, og de skal være let tilgængelige for kvinder, som søger rådgivning og hjælp.
Det er helt centralt for kvinders selvbestemmelse, at grundlaget for at kunne træffe informerede beslutninger sikres, og derfor mener jeg også, det er væsentligt, at vi sørger for i Danmark at få styrket de uvildige og fagligt kompetente rådgivningstilbud, som der er på abortområdet, og det er også derfor, vi har haft stort fokus på det område i forbindelse med de temamøder, vi har afholdt omkring hele abortområdet, hvor også Enhedslistens ordfører har deltaget.
Et af målene med forhandlingerne på abortområdet er netop, at vi skal sørge for, at kvinder i Danmark kan få mere tidssvarende og styrket uvildig rådgivning.
Rosa Lund (EL), 2024-03-20:
Mener ministeren, at en organisation kan bedrive uvildig og faglig rådgivning om abort ud fra et erklæret værdigrundlag, som er imod retten til abort?
Sophie Løhde (V), 2024-03-20:
Jeg har den holdning, at de behandlinger, vi tilbyder i sundhedsvæsenet, skal bero på den højeste sundhedsfaglige viden og grundlag.
Det er derfor, vi har Sundhedsstyrelsen som landets øverste sundhedsfaglige myndighed.
Det er heller ikke sådan, at jeg som minister går hjem på kontoret og siger: Nå, hvilken behandling synes jeg at patienter med gigt eller patienter med kræft eller andet skal modtage?
Der afventer jeg, at landets øverste sundhedsfaglige myndigheder laver en revision af vejledningen og kommer med en indstilling til den.
Det er en vejledning, der i øvrigt kommer i høring.
Jeg ved også, at styrelsen har prioriteret at inddrage de forskellige interessenter på området.
Her får alle parter mulighed for at kunne afgive deres høringssvar.
For det, der er det vigtige, er, at behandlingsvejledninger er baseret på det nyeste vidensgrundlag, og det her er i den grad et af de områder, hvor det er vigtigt, at vi sørger for at følge tæt med og sørger for også at stramme op og følge op, i takt med at der kommer ny viden på området.
Mette Thiesen (DF), 2024-03-20:
Ministeren siger det samme, som jeg siger.
Så vi er sådan set enige om, hvor snittet er lagt i forhold til det her med Storbritannien, der lukker ned for generel behandling, men stadig tillader kliniske forsøg.
Vi mener ikke, at det overhovedet burde være tilladt, at børn skal blive udsat for kønsskifte.
Tanken i sig selv er fuldstændig vanvittig.
Børn må ikke få en tatovering.
De skal selvfølgelig heller ikke kunne skifte køn.
Jeg bad egentlig bare stilfærdigt om, om ministeren ikke har en holdning til det.
Ministeren bliver ved med at skyde det over til Sundhedsstyrelsen og alt muligt andet.
Har ministeren ikke en holdning til, om hun grundlæggende set mener, at børn skal kunne tage så stor en beslutning som at skifte køn?
Sophie Løhde (V), 2024-03-20:
Men det er stadig væk heller ikke korrekt, at man i Storbritannien er stoppet med at bruge stophormoner, når vi snakker børn og unge.
Det er muligt, og det sker i dag i forbindelse med kliniske forsøg.
Ordføreren bliver ved med at gentage, at man er stoppet med at bruge stophormoner i Storbritannien, og det er ikke korrekt.
Det bliver anvendt, og det gør det i forbindelse med kliniske forsøg.
Krydshormoner, ja, er også fortsat tilladt.
Storbritannien har kigget mod Danmark og har nu besluttet, at de vil gøre det samme, som vi gjorde for mange år siden, nemlig at centralisere det her.
Det har vi valgt at gøre på Rigshospitalet, og jeg afventer på nuværende tidspunkt styrelsens revision af vejledningen på området.
Jeg skal på ingen måde tage forskud på, hvad det er, de måtte komme frem til af anbefalinger i forhold til ændringen af vejledningen på området, som mig bekendt, hvis jeg husker rigtigt, er tilbage fra 2018.
Mette Thiesen (DF), 2024-03-20:
Ministeren gentager jo sådan set bare det, jeg stod og sagde.
Så jeg ved ikke rigtig, hvad det var, jeg sagde, der var anderledes end det, som ministeren lige har stået og sagt.
Ja, man stopper for stophormoner generelt.
Altså, allerede dér vil jeg sige, at det er fuldstændig frygteligt at lave medicinske forsøg på børn.
Det burde selvfølgelig også stoppes fuldstændig.
Og ja, så har man stadig tilladelse til krydshormoner, som jeg præcis lige stod og sagde.
Drenge får pigehormoner – og omvendt.
Har ministeren gjort sig nogle flere tanker, i forhold til om ministeren helt oprigtigt mener, at børn skal kunne skifte køn?
Rosa Lund (EL), 2024-03-20:
Vi er stadig så liberale i Enhedslisten, at vi går meget ind for foreningsfrihed, og det glæder mig, at Venstre også stadig væk er så liberale, at man går ind for foreningsfrihed.
Grunden til, at vi tager det op nu, er, at vi reelt er bekymrede for, at Retten til Liv driver den her Abortlinie, der jo i sit navn indikerer, at de rådgiver om netop retten til abort, men man jo så kan læse, at det, de rådgiver om, faktisk er det modsatte.
Det synes jeg er meget bekymrende.
Sophie Løhde (V), 2024-03-20:
Jeg er jo optaget af, at vi sikrer kvinder i Danmark uvildig rådgivning, og at den også er let tilgængelig.
Det er derfor, jeg som et erklæret mål for regeringen som led i de forhandlinger, vi har på abortområdet, har sagt, at jeg mener, at vi skal prioritere og styrke den uvildige rådgivning til kvinder.
Så har jeg selvfølgelig også fået tjekket op på, om der bliver ydet støtte fra Indenrigs- og Sundhedsministeriet til den her organisation, som siger, at den udøver uvildig rådgivning, som jeg ikke mener man er i stand til, når det er, at man samtidig kæmper imod retten til abort.
Jeg har fået bekræftet, at der ikke bliver udbetalt midler fra Indenrigs- og Sundhedsministeriets side og dermed skatteborgerpenge til den her organisation, som er i sin gode ret til at have stiftet en forening og kæmpe for de ting, som de så nu engang måtte tro på.
Pelle Dragsted (EL), 2024-03-20:
Det synes jeg er rimeligt, og jeg er glad for, at ministeren tilkendegiver, at det her er et af temaerne.
Kan ministeren garantere, at man i forbindelse med de forhandlinger vil forholde sig til det her spørgsmål om de her stråmandsklinikker, altså at det bliver en del af de forhandlinger?
Og kan ministeren måske løfte lidt af sløret for regeringens holdning til de konsekvenser, man kan se, af, at det her meget stærke økonomiske indtjeningsmotiv er kommet ind i almen praksis, som jo traditionelt har været drevet af familielæger?
Sophie Løhde (V), 2024-03-20:
Jeg tror, jeg vil være så imødekommende at understrege det, der har været vores tilgang som regering hele vejen igennem i arbejdet med en kommende sundhedsreform, nemlig at vi har nedsat en Sundhedsstrukturkommission med det formål, at de skal se fordomsfrit – med streg under fordomsfrit – på hele den nuværende styring og organisering af vores sundhedsvæsen.
Det gælder også styringen og organiseringen af almen praksis, og jeg ved, at det er et område, som de også har beskæftiget sig indgående med.
Jeg ser frem til at modtage deres anbefalinger, og jeg tror, man kan forestille sig mange forskellige løsninger og konstruktioner og nytænkning og andet, men jeg vil bare ikke på forhånd stå og afskrive hverken det ene eller det andet, førend jeg har haft lejlighed til at modtage Sundhedsstrukturkommissionens anbefalinger, som jeg ved at alle parter imødeser.
Pelle Dragsted (EL), 2024-03-20:
Først vil jeg sige mange tak for at være åben, i forhold til at der også skal kigges på de her regler, altså at det ikke kun handler om at fjerne fusk, om man så må sige, men at man i forlængelse af Sundhedsstrukturkommissionens arbejde også kan kigge på, om det overhovedet er klogt, at vi har lukket de her kapitalfonde ind i vores nære sundhedsvæsen.
Det er noteret, og det er selvfølgelig noget, vi fra Enhedslistens side vil følge op på til den tid.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren om noget, som vi har været fremme med og foreslået.
Det handler om det her med, om man skulle nedsætte antallet af klinikker, som kunne drives.
I dag har vi eksempler på læger, som har klinikker i hele landet, fra Bornholm til Skagen.
Kunne det være en vej at gå?
Sophie Løhde (V), 2024-03-20:
Så mener jeg herudover, at regionerne skal have nogle bedre muligheder for også at kunne følge op på mistanke om snyd.
Det er noget af det, jeg vil drøfte med parterne.
Jeg har den holdning, at alle lægeklinikker – og det gælder altså uanset klinikform og dermed, hvem der i sidste ende måtte være ejer – skal praktisere efter de gældende regler.
Og snyd med skatteborgernes penge er altså uacceptabelt, uanset hvilken klinikform man driver.
Jeg er jo optaget af, at vi skal gøre meget mere for at sikre en bedre lægedækning i Danmark, og det er det, der må være målet, også på den anden side af en sundhedsreform, altså at sikre, at uanset hvor man bor i Danmark, skal man have tryghed, sikkerhed og vished for, at man har en læge tæt på.
Pelle Dragsted (EL), 2024-03-20:
Tak for det svar.
Spørgsmålet tager selvfølgelig udgangspunkt i, at Danmarks Radio har afsløret, hvordan den kapitalfondejede profitkoncern Alles Lægehus driver det, man vel bedst kan betegne som stråmandsklinikker rundtomkring i Danmark.
Baggrunden for den misere er jo en ændring i sundhedsloven, som ministeren var inde på, fra 2013, som gav mulighed for, at private internationale profitmotiverede koncerner kan drive lægeklinikker i et samarbejde med speciallæger i almen medicin, hvor de speciallæger optræder som en slags stråmænd.
Det er omkring 200.000 borgere, der i dag er tilmeldt en lægepraksis, der drives af eller i samarbejde med de her private profitkoncerner, og det er et tal, som er vokset over årene.
For mig at se er det her et klokkeklart eksempel på, hvad der sker, når vi lader profit og internationale kapitalfonde komme ind på centrale velfærdsområder og drive en kerneydelse, nemlig sundhed, og i det her tilfælde vores alle sammens praktiserende læge.
Så mister vi den nærhed, som er hele idéen med familielægerne, fordi man ikke længere har adgang til den samme læge – det, som egentlig er formålet – og vi ser den her modsætning, hvor det pludselig bliver indtjeningen, der bliver det drivende, og hvor man altså er parat til at slække på kvaliteten og i det her tilfælde jo også fuske med reglerne for at tjene flere penge.
Det er jo det, der sker, når profitten rykker ind i velfærden; så bliver det indtjeningen, der bliver det vigtige, frem for hensynet til borgerne.
Vi er i Enhedslisten selvfølgelig også optaget af at sikre bedre lægedækning.
Det kunne man f.eks. gøre gennem en udvidelse af de regionsklinikker, vi kender.
Sophie Løhde (V), 2024-03-20:
Lad mig starte med at slå fast, at alle lægeklinikker i Danmark uanset klinikform skal praktisere efter gældende regler, og muligheden for at eje op til seks ydernumre følger af sundhedsloven.
Det er efter overenskomsten om almen praksis ikke tilladt at eje et ydernummer uden at have hovedbeskæftigelse med at drive og tage ansvar for egne klinikker.
Jeg mener ikke, det er acceptabelt, hvis betingelserne ikke overholdes og der f.eks. ikke er adgang til en læge, som der bør være.
Og jeg kan forstå, at Region Nordjylland nu har meldt flere klinikker til Styrelsen for Patientsikkerhed, da de er bekymrede for patientsikkerheden.
Jeg vil gerne understrege, at snyd med skatteborgernes penge er helt og aldeles uacceptabelt, og hvis der er mistanke om, at en klinik ikke overholder reglerne, forventer jeg også, at regionerne som ansvarlig myndighed følger op med sanktioner over for ejerlægen, og her kan jeg forstå, at Region Nordjylland har politianmeldt flere klinikker.
Jeg mener så også samtidig, at regionerne skal have nogle bedre muligheder for at kunne følge op på mistanke om snyd i forbindelse med lægers honorarafregning.
Det er noget af det, som jeg lægger op til at drøfte nærmere med aktørerne på området – hvordan vi kan indrette lovgivningen på den mest hensigtsmæssige måde.
Generelt er jeg også åben for at drøfte, om reglerne virker efter hensigten.
Vi nedsatte fra regeringens side, som det er spørgeren bekendt, Sundhedsstrukturkommissionen, som jo bl.a. har fået til opgave ikke bare at se på hele den fremtidige organisering og styring af vores sundhedsvæsen, men som har et helt særskilt fokus på organisering og styring af almen praksis, og derfor ser jeg også frem til at modtage kommissionens anbefalinger.
Pelle Dragsted (EL), 2024-03-20:
Tak for det.
Jeg læser spørgsmålet op: Mener ministeren, at konstruktionen med mulighed for op til seks ydernumre pr. alment praktiserende læge, og hvor driften ligger hos private kapitalfonde, er hensigtsmæssig, når DR’s afdækning af Alles Lægehus viser, at lægerne ikke er til stede i klinikkerne, at læger ejer ydernumre spredt ud over hele landet og ikke har fast gang i klinikkerne, og at der tilsyneladende er foregået omfattende fusk med afregningen af ydelser?
Sophie Løhde (V), 2024-03-20:
Der mener jeg, vi har et ansvar for at sikre, at de organisationer, som måtte modtage støtte fra offentlig side og dermed får skatteborgernes penge, selvfølgelig skal kunne bedrive uvildig og en fagligt funderet rådgivning, og det skal jo være et klart kriterie i forhold til overhovedet at kunne komme i betragtning til at få overvejet sin ansøgning om at levere det, som vi efterspørger.
Det er der andre organisationer der heldigvis gør i Danmark i dag, og de leverer også et flot og vigtigt stykke arbejde.
De civilsamfundsorganisationer er også nogle af dem, som jeg mener at vi i vores drøftelser bør overveje at se på, og vi bør overveje, hvordan vi også kan styrke deres grundlag for at kunne levere uvildig og fagligt funderet rådgivning til kvinder i Danmark.
Rosa Lund (EL), 2024-03-20:
Tak for det.
Jeg læste også godt netop det svar på det spørgsmål, som var stillet af en kvik ligestillingsordfører i abortforhandlingerne.
Men så vil jeg bare gerne spørge ministeren, hvad regeringen og ministeren vil gøre for at sikre, at den abortrådgivning, som findes derude, netop er uvildig og fagligt funderet og ikke funderet i alle mulige mærkelige gamle bøger.
Sophie Løhde (V), 2024-03-20:
Det er simpelt hen ikke korrekt, at man i Storbritannien er stoppet med at kunne behandle børn og unge med stophormoner.
Det sker i dag i forbindelse med kliniske forsøg.
Som jeg også understreger i min besvarelse, kan børn og unge i Storbritannien fortsat blive behandlet med krydshormoner, og det er altså vel at mærke irreversibel behandling.
Så jeg synes bare, at vi også er nødt til sådan at have det faktuelle grundlag på plads, når det er, vi diskuterer det her.
For Storbritannien har jo sådan set haft en mindre restriktiv tilgang til hormonbehandling end Danmark.
Det er jo derfor, de også har kigget mod Danmark og sagt: Måske er det meget klogt at gøre som i Danmark, nemlig at sige, at det her ikke skal være ude på en hel masse forskellige klinikker; vi centraliserer det ét sted.
Det har man gjort i Danmark på Rigshospitalet.
Er det lig med, at der ikke skal ske nogen ændringer, og at man ikke skal følge det her nøje eller overveje ændringer?
Overhovedet ikke.
Det er også derfor, jeg henholder mig til, at Sundhedsstyrelsen aktuelt er i gang med et arbejde med at revidere deres vejledning.
Den imødeser jeg at modtage, og den vil i øvrigt også blive sendt i offentlig høring.
Mette Thiesen (DF), 2024-03-20:
Tusind tak.
Så er der krydshormoner, som jo så er det modsatte køns hormoner.
Det vil sige, at en pige ville få testosteron, og omvendt ville en dreng få østrogen.
Så det, man har valgt i Storbritannien, er, at man stopper brugen af de her stophormoner, som altså stopper puberteten.
Og jeg synes sådan set, at det siger sig selv bare ved det, at ministeren siger, at man bare har det på eksperimentel vis, tror jeg det var, for det her er jo forsøg med børn.
Der er jo ikke noget diagnostisk værktøj.
Vi har heller ikke nogen reel evidens, i forhold til hvad konsekvenserne vil være.
Der er en hel masse bivirkninger af det her, og det er jo egentlig derfor, jeg stiller spørgsmålet.
Ministeren og jeg har drøftet det mange gange før.
Vi i Dansk Folkeparti står fuldstændig fast på den samme holdning, som vi har gjort hele tiden, nemlig at kønsskifte ikke er for børn.
Børn skal ikke skifte køn.
De kan ikke engang selv bestemme, hvornår de skal i seng, og så skal de selvfølgelig heller ikke selv kunne bestemme, hvilket køn de vil være.
Det er en voksenbeslutning.
Og selv om vi selvfølgelig bakker op om, at man skal have hjælp – det kunne være noget kognitiv terapi eller noget andet i form af støtte og vejledning – så skal børn ikke have hormoner, der gør irreversibel skade på deres krop.
Derfor er den beslutning, man har taget i Storbritannien, jo ret vigtig, og det er derfor, jeg stiller det her spørgsmål til ministeren, altså om ministeren har overvejet, om vi i Danmark også skulle lukke fuldstændig ned for stophormoner til børn.
Vi så gerne, at man lukkede helt ned for alle former for kønsskiftehormoner til børn generelt.
Men tænker ministeren, at vi kan lære noget af den måde, man har kigget på det i Storbritannien på, hvor man lukker ned for i hvert fald én hormonbehandling?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-03-20:
Nej, det er jeg ikke, for så havde vi jo ventet, og jeg har jo egentlig besvaret spørgsmålet.
Og der er vel også den komplikation i hele den her sag, hvornår der ligger en fuld afklaring af det hele.
Indtil videre har Israel, sådan som jeg er orienteret, jo heller ikke til FN-systemet udleveret bagvedliggende dokumentation på de her oprindelige syv sager.
Charlotte Munch (DD), 2024-03-20:
Af Folketingets vedtagelse fremgår det tydeligt, at man skal tage nøje bestik inden nye udbetalinger.
Det betyder med andre ord vel også, at man er nødt til at afvente.
Og jeg ved godt, at jeg har stillet det spørgsmål før, men jeg synes ikke rigtig, jeg får et klart svar om den her færdige undersøgelse.
For jeg mener jo, det er tåbeligt, at vi bakker op om den her undersøgelse, hvis vi ikke følger den.
Så er ministeren ikke enig i, at vi burde vente og se på det færdige resultat af undersøgelsen?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-03-20:
Nej, det er jeg ikke enig i, og jeg har i øvrigt også haft lejlighed til i den kreds af partier, der stod bag den vedtagelse – det tror jeg ikke at spørgerens parti gjorde – at have en direkte dialog med dem, så der har været et indblik i, hvordan vi arbejdede med den her sag.
Og det er jo sådan set et arbejde, vi har taget ret seriøst, og som har gjort, at jeg har initieret møder med kolleger, og at udviklingsministeren har gjort det samme, også med UNRWA's generalsekretær, og vi har forsøgt at afstemme vores linje med den linje, der er rundtomkring i verden.
Det er jo også derfor, jeg kan sige, at den danske udbetaling falder på et tidspunkt, hvor svenskerne, som rent faktisk suspenderede, altså tog en aktiv beslutning om ikke at udbetale det – det har vi jo ikke gjort – har udbetalt, og det samme gælder Australien, og det samme gælder Canada.