runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2021-01-19:
I dag har vi jo den sammensætning, at vi har det, der hedder indsatsgruppen, som også er noget, som er blevet opfundet til lejligheden.
For der var de gamle, forældede epidemikommissioner, som ikke rigtig viste sig at være gode nok eller havde det rigtige setup, og der er jeg jo ikke selv med som politiker, og forslaget her er jo, at der ikke er politikere med, og at det er et embedsmandsrum.
Så det er jo vel mere sådan af praktisk karakter med »for bordenden«, og hvem det er, vil jeg lige se.
Lad os lige overveje, om det overhovedet har betydning.
Men hvis det har, så lad os da endelig drøfte det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-19:
Jeg kan forstå, at Venstre fik, hvad de kom efter i forhandlingerne, og derfor er med i den her aftale.
Der er jo nogle, som ikke fik noget, og det er erhvervslivet.
De er faktisk slet ikke med.
Der bliver nedsat et udvalg, et kommissorium, der skal kigge på det.
Men det gør det ikke; erhvervslivet står stadig væk derude i en krise.
Og jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvordan kan Venstre være med i en aftale om at lave en ny epidemilov, hvor man ikke har sikret erhvervslivet nogle rettigheder?
Erhvervslivet kommer til at stå fuldstændig uden.
Martin Geertsen (V), 2021-01-19:
Nu vil jeg sige til hr. Morten Messerschmidt: Jeg har simpelt hen ikke hørt, hvad det er for en parlamentarisk institutionel opbygning, som Dansk Folkeparti har foreslået som alternativ til det, vi ser i det lovudkast, vi ser foran os nu.
Det har jeg simpelt hen bare ikke hørt.
Det, jeg kan se, er, at Dansk Folkeparti bliver repræsenteret i det her nye udvalg, og det er jo som sagt en langt bedre institutionel opbygning end det, vi har været vidne til hidtil, hvor regeringen bare har kunnet køre derudad uden at konsultere nogen som helst, herunder hverken Dansk Folkeparti eller Venstre.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-01-19:
Men problemet er, at det jo præcis er det, som Putin i Rusland også gør.
Dumaen i Rusland har vedtaget en lov, som simpelt hen siger, at russisk lov står over alting.
Og så er det jo, at du giver Putin fuldstændig carte blanche til at gøre alt, hvad han har lyst til – hvis ikke det var, fordi der heldigvis er 46 andre lande i Europarådet, deriblandt Danmark, som siger: Den går ikke; hvis man ønsker at være en del af international lov og orden, går den selvfølgelig ikke.
Det har Rusland så fået at vide, og det bliver de selvfølgelig nødt til at respektere.
Så derfor er situationen jo den, at hvis ikke vi får en eller anden form for lov og orden og en form for stabilitet, er alternativet ustabilitet og det, der er det modsatte af lov og orden.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-19:
Selv om jeg har høje tanker om mig selv, og jeg elsker og også har høje tanker om Danmark, er jeg ikke typen, der går rundt og betragter mig selv som det store dyr på savannen eller tænker: Hør, hvor vi gungrer.
Og jeg er altså af den klare overbevisning, at hvis Danmark sætter foden ned og siger, at vi ikke vil acceptere, at kriminelle udlændinge får lov til at blive i Danmark på bekostning af danskernes frihed og tryghed, og at vi derfor skriver ind i dansk udlændingelovgivning, at den har forrang i beslutningerne dér, så har det ingen som helst indflydelse på, om Putin gør det ene eller det andet.
Jeg tror vitterlig ikke, at man skal hæve sig selv op på et niveau, hvor man har den selvforståelse, at Putin retter ind og bliver et yderst diplomatisk og demokratisk menneske, bare fordi man selv er det.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-19:
Ja, man kunne jo også, når nu vi befinder os med hr. Michael Aastrup Jensen i sofisternes kongerige, forestille sig den tanke, at det at gøre menneskerettighedskonventionen til noget, der ikke var til forsvar for terrorister og kriminelle udlændinge, måske ville inspirere hr. Putin og andre til så rent faktisk at følge den.
Altså, hvad er begrundelsen for, at Menneskerettighedsdomstolen skal have en holdning til regler om rugemødre i Danmark eller til, hvilke processuelle regler der skal gælde for folk, der ikke vil oplyse deres navn i en bus, hvor de ikke har købt billet?
Det er jo alle mulige sager.
Hvorfor dér?
Hvorfor kun udlændingeområdet?
Hvorfor ikke en gang for alle sige: Dette høje Ting, vores Højesteret, vi har igennem 800 år udviklet det mest velfungerende retssamfund i verden, hvorfor har vi brug for en domstol med bulgarere og aserbajdsjanere og russere og andre gode folk til at fortælle os, hvordan vi skal indrette vores land?
Pernille Vermund (NB), 2021-01-19:
Der kan sagtens være masser af andre områder, hvor vi siger, at det her ikke er noget, man skal blande sig i dernede.
Når det er afgørende for os på udlændingepolitikken, er det jo i erkendelse af, at det er dér, vi har massive udfordringer.
Jeg vil sige, at dilemmaet omkring rugemødre for mig ligger på et i forhold til udlændingepolitikken uendelig lille sted.
Al respekt for de mennesker, som synes, det er vigtigt, men for mig er det bare ikke vigtigt og afgørende for Danmarks fremtid og for vores værdier.
I forhold til svaret til hr. Michael Aastrup Jensen er jeg fuldstændig enig.
Hvis man kollektivt blandt de lande, som har bakket op om menneskerettighedskonventionen oprindeligt, siger: Det her vil vi gerne, men vi vil ikke acceptere, at vi skal underlægges en aktivistisk domstol, fordi det jo netop underminerer opbakningen til konventionen, så tror jeg, vi vil stå et andet sted.
Konventionens tekst er det jo svært at være uenig i, men fordi vi har så aktivistisk en domstol, risikerer man jo, at det underminerer opbakningen til konventionen.
Der tror jeg, vi ville stå et andet sted, hvis flere lande satte foden ned og sagde: Nej, hertil og ikke længere.
Det skal være de mennesker, som mærker konsekvenserne af beslutningerne, der træffes, der også får lov til at vedtage, om det er rigtigt eller forkert for os, der bestemmer.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-19:
Jeg er enig med fru Pernille Vermund i, at rugemødre ikke er et stort praktisk problem og i øvrigt noget, som Folketinget jo har taget stilling til.
Men så kunne det være andre ting.
Det kunne være ytringsfriheden.
Det kunne være spørgsmålet om anerkendelse af ægteskaber, hvor den ene part er under den seksuelle lavalder, som er meget til debat i øjeblikket, som ikke er sådan i hjertet af udlændingepolitikken.
Det er det så blevet i Danmark, men principielt handler det jo om anerkendelse af ægteskaber.
Altså, hvorfor er det, at en flok dommere, hvor vi ovenikøbet er enige om – og det er jeg glad for, og tak for det – at mange af dem er ukvalificerede, skal have myndighed på de områder?
Hvorfor ikke bare en gang for alle sige: Vi vil ud af det morads?
Jeg tror, det var hr. Henrik Sass Larsen, der på et tidspunkt fik sagt, at vi skal vikle os ud af alle de konventioner.
For mit eget vedkommende kunne jeg ikke være mere enig.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-19:
Om vi taler om domstol eller konvention, hænger de to ting selvfølgelig sammen, men jeg synes, at når man ser på ordlyden i konventionen, er det meget svært at være uenig, og rigtig meget af det er jo også noget, som i forvejen er en del af vores grundlovssikrede rettigheder i Danmark.
Når vi så taler om domstolen, domstolens afgørelser og aktivisme og den måde, man har inkorporeret domstolens afgørelser på i dansk lov, så har vi et problem.
Det synes jeg vi skal tage fat i.
Nick Hækkerup (S), 2021-01-19:
Tak for det, og tak for debatten.
Det er selvfølgelig i virkeligheden lidt bedrøveligt, at vi nu, efterhånden som debatten er skredet frem – det har været sådan ti små cyklister, ikke – er fire tilbage i salen, uanset det her vigtige emne.
Der har været forskellige, der har kommenteret på de her spørgsmål om de kritikpunkter, der er rejst.
Lad mig tage fat i et par af dem.
Spørgsmålet om udpegning har ikke været centralt.
Har vi en situation, hvor der er grund til at kigge på det her?
Det har jeg tilkendegivet at jeg synes der er grund til at kigge på.
Jeg har også tilkendegivet, at jeg ikke ved, præcis hvordan det skal lade sig gøre.
Men i forhold til det med aktivisme er vi jo enige om det, som fru Pernille Vermund får formuleret som: hertil og ikke længere.
I virkeligheden var det jo det, man forsøgte at gøre med Københavnererklæringen, bare på en mere sofistikeret måde, altså sige, at vi bliver nødt til at have en dialog om, hvordan den her aktivisme kan begrænses.
Jeg er faktisk – der kan man så anklage mig for at være jubeloptimist – optimistisk, i forhold til hvad det initiativ kan føre til, på baggrund af det, som er sket nu.
Men summa summarum
, der er stadig meget at arbejde med.
Jeg takker for debatten og for de konstruktive indlæg, som der har været.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-19:
Det er ikke, fordi jeg skal prolongere unødigt.
Jeg vil bare gerne høre, hvad regeringen så aktivt agter at foretage sig.
Jeg kom med et par konkrete forslag, ovenikøbet på direkte foranledning af justitsministeren, i forhold til hvad man kunne gøre for at forbedre de processuelle regler ved domstolen.
Alle den slags ting kunne jo være interessante, og der er det vel ikke for meget efter sådan halvanden times svingom her om Menneskerettighedsdomstolen at bede justitsministeren være lidt konkret om, hvad vi så kan forvente fra regeringens side.
Nick Hækkerup (S), 2021-01-19:
Jamen jeg synes, at der har været rejst nogle interessante emner, herunder jo af hr. Morten Messerschmidt selv.
Bl.a. noterede jeg mig den inspiration, man måske kunne få.
Jeg synes, at det, som hr. Jeppe Bruus sagde, om dommerne og baggrunden, og om der er en særlig sammenhæng her, hvis det skal afdækkes, jo mere er et forskningsprojekt af en eller anden karakter, som må kunne afdække det.
Så jeg synes sådan set, at der er åbnet for forskellige veje til at få afdækket nogle af de problemer, som vi har været rundt om i dag.
Jeg går til det her med åbent sind, og jeg kan desværre ikke opstille sådan en bruttoliste på nuværende tidspunkt over, hvad der er af initiativer, der skal følge heraf.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-19:
Det accepterer jeg selvfølgelig fuldt ud og vil bare sige, at hvis vi kan starte med den undersøgelse, som hr. Jeppe Bruus har foreslået, vil det være meget fint.
Jeg håber ikke, vi behøver at indkalde til en ny forespørgselsdebat for så at lave en vedtagelsestekst, der pålægger regeringen at gøre det.
Hvis vi skal sige, at vi skal være i gang inden det her folketingsårs udgang, så ville det være dejligt.
Må jeg så bare sige, at jeg altså lader mig inspirere af alle de domstole og de praksisser, der måtte være for at forbedre systemerne.
Således har jeg altså mange gange foreslået – det ved justitsministeren – at man ved EU-Domstolen skal benytte sig af dissensmuligheden, der findes ved Menneskerettighedsdomstolen, og at jeg nu har fundet nogle inhabilitetsregler ved EU-Domstolen, som man kan lade sig inspirere af i Strasbourg.
Jamen det skal ikke holde mig tilbage.
Altså, som Mao Zedong sagde: Det er sådan set ligegyldigt, hvilken farve katten har, bare den fanger mus.
Og her er der rigtig mange mus, men der er bare ikke så mange katte.
Nick Hækkerup (S), 2021-01-19:
Det var godt forsøgt, efter at vi nu har fået læst faktisk en hel perlerække af forskellige forslag til vedtagelse op, at hr. Morten Messerschmidt så lige prøvede her til sidst at snige ind, at regeringen skulle påtage sig en særlig forpligtelse.
Nu er det jo desværre sådan, at når vedtagelsesteksten er formuleret, kan der ikke ændres i den, og jeg er sikker på, at vi får lov til at diskutere det her ved en senere lejlighed.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-19:
Jo, men der er to svar på det spørgsmål.
Det ene svar handler om, hvad vi gør i forhold til andre lande, og det er mit klare indtryk, at de lande, som også bliver nævnt her, i virkeligheden er fløjtende ligeglade med, hvad andre siger.
Så vi skal naturligvis ikke ødelægge vores land af hensyn til andre lande, som vi overhovedet ikke bryder os om, og som vi meget gerne vil være fri for at være en del af.
I forhold til den aktuelle konvention – når jeg taler om konventioner, er det jo konventioner i det hele taget, og her der det altså menneskerettighedskonventionen – er det ikke sådan, at Nye Borgerlige har et mål om at skulle udtræde af den. Men vi har et mål om, at dansk lov, særlig med hensyn til udlændingepolitikken, skal have forrang ved de afgørelser, der træffes, når vi taler om bl.a. udvisning af kriminelle udlændinge, fordi det er vores klare overbevisning, at vi ikke vil lade hensynet til en kriminel udlændings ret til et familieliv i Danmark stå over danskernes frihed og tryghed.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-01-19:
Så det ser jeg selvfølgelig frem til.
Vi har jo session i næste uge, så der går jeg ud fra, at hr. Morten Messerschmidt allerede har sendt et forslag af sted til debat.
Jeg forstår jo godt, at man ønsker at føre en selvstændig udlændingepolitik – det er vi hundrede procent enige i – men problemet er jo bare, at løsningen ikke er at ophæve konventionen.
For hvad gør man så i forhold til lande som Rusland, i forhold til Aserbajdsjan, i forhold til Tyrkiet, hvor du har diktatorer eller diktatorer light, som ønsker at undertrykke befolkningen og er hamrende ligeglade med lov og orden?
Hvis ikke de har konventionerne, hvis ikke de har domstolen, så har de her borgere jo ingenting – de borgere, som ønsker at bekæmpe de her tyranniske ledere.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-19:
Ja, jeg vil jo nødig skuffe ordføreren – eller det vil jeg måske alligevel.
Nu fik vi ikke rigtig noget svar fra Socialistisk Folkeparti før.
Jeg er jo helt med på, at socialisterne elsker menneskerettighedssystemet, og det er der ikke noget underligt i, da det jo udgår fra den franske revolution – sådan er det; man er ligesom i den del af historien.
Men det, der er lidt underligt, er, at man – i hvert fald tilsyneladende – er så glad for institutionen, at man ikke bare afviser, men helt benægter enhver kritiks berettigelse.
Altså, de regler, vi kender fra de danske domstole, om inhabilitet, hvor man har en forpligtelse, der er forbundet med sanktioner, hvis man ikke efterlever dem, nemlig til at erklære sig inhabil, gælder ikke ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol; der er det en valgmulighed.
Og jeg kan bare ikke forstå – og jeg tror ikke, det er min fatteevne, der er noget galt med her, jeg tror simpelt hen, det skyldes den usammenhængende logik – hvordan det kan være at forsvare et system, at man forsvarer nogle mekanismer, som gør de principper, systemet skal forsvare, svagere.
Rosa Lund (EL), 2021-01-19:
Jeg er ikke helt enig i den præmis, hr. Morten Messerschmidt sætter op.
Selvfølgelig kan vi være klar på at kritisere, når der er grund til at kritisere, og det synes jeg sådan set også at jeg sagde i min tale.
Der skal bare være tale om konkrete bevislige tilfælde, hvor dommerne handler i modstrid med det, deres embede foreskriver, og det synes jeg ikke der er tale om her.
Tværtimod synes jeg, som jeg også sagde, at det kan være en kvalitet, hvis dommere ved Menneskerettighedsdomstolen faktisk også engagerer sig i civilsamfundet i det land, de lever i, og ikke kun i staten.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-19:
Jeg går ud fra, at vi er enige om, at uafhængighed er vigtigt.
I Luxembourg er det en pligt, og forskellen er, at hvis du forsømmer en pligt, så bliver du disciplinært straffet.
Ville det ikke være fornuftigt, hvis man også ved Strasbourgdomstolen gjorde det til en pligt for dommerne at deklarere deres interesser i en sag over for retspræsidenten, ligesom det gælder i Luxembourg ved EU-domstolen?
Rosa Lund (EL), 2021-01-19:
Jamen vi er jo enige så langt, at uafhængighed er vigtigt, og at det i øvrigt også er vigtigt, at man har et sæt rettigheder, som gælder for os alle sammen.
Det er jo noget af det, der er allervigtigst for os i Enhedslisten, og det, som vi synes er allervigtigst ved Menneskerettighedsdomstolen.
Jeg synes dog modsat hr. Morten Messerschmidt, sådan som jeg fornemmer det, ikke, at vi har et problem med inhabilitet i forhold til Menneskerettighedsdomstolen.
Derfor mener jeg simpelt hen ikke, det er nødvendigt at indføre det, som hr. Morten Messerschmidt plæderer for i sit spørgsmål.
Naser Khader (KF), 2021-01-19:
Tak til hr. Morten Messerschmidt og Dansk Folkeparti for at have indkaldt til denne forespørgsel.
Det er et emne, som man ikke hører så meget om til dagligt i den offentlige danske debat.
Det kunne man egentlig godt høre lidt mere om, og derfor er det fint, at vi får den her forespørgsel.
Da Danmark sidst havde formandskabet for Europarådet, blev Københavnerklæringen en realitet.
Det var et vigtigt skridt, og det var en erklæring, hvor vi fik italesat en række af de problemstillinger, der er i forbindelse med Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Hvis Højesteret eksempelvis har anerkendt udvisningen af en kriminel udlændinge, er der ikke behov for, at sagen også bliver prøvet ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Et godt eksempel på det, så vi her i sidste uge, nemlig i sagen om bandelederen Shuaib Khans udvisning af Danmark.
Den dom blev stadfæstet af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention som følge af Københavnererklæringen.
Det viser, at det er et godt skridt på vejen.
Men betyder det så, at vi er i mål, og at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol fungerer perfekt?
Nej, det gør det ikke.
Det skal vi undgå.
For Den Europæiske Menneskerettighedskonvention har i den grad fortsat sin eksistensberettigelse.
Derfor vil jeg også i dag på vegne af Det Konservative Folkeparti anerkende den kritik af Menneskerettighedsdomstolen, der bliver rejst i salen i dag af blandt andre ordføreren for Dansk Folkeparti, herunder anerkende, at der kan være problemer med de juridiske kundskaber eller mangel på samme, der er blandt nogle af dommerne.
Det Konservative Folkeparti vil altid gerne indgå i en dialog om, hvordan vi sikrer, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol lever op til det høje niveau, vi med rette kan forvente af domstolen.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-19:
Nu holder ordføreren os jo os i dirrende spænding, i forhold til hvor han er stillet med hensyn til vedtagelsestekster.
Jeg har i hvert fald endnu ikke hørt noget, men jeg fornemmer da forår.
Det lyder da fornuftigt, for det, hr. Naser Khader siger, minder meget om det, jeg sagde, så derfor ville det da være dejligt, hvis ordføreren ville tilkendegive, om Det Konservative Folkeparti så bakker op om den vedtagelsestekst, jeg har fremført.
Naser Khader (KF), 2021-01-19:
Vi bakker op om regeringens vedtagelsestekst, hvor der gøres opmærksom på, at vi hele tiden skal være holde øje med det, der sker, og være opmærksomme på, at domstolen ikke virker for dynamisk.
Jeg har godt nok læst ordførerens forslag til vedtagelse, en times tid før vi skulle herind, og det ser fornuftigt ud, synes jeg, og vi er enige i den kritik, der bliver fremført, i forhold til den tyrkiske dommer, ngo'erne osv., men vi synes også, at regeringens forslag til vedtagelse er fint nok, og det har vi støttet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-19:
Det er jo kedeligt, at man vil nøjes med at leve med det, der er fint nok, når man nu kan få det, der er bedre.
Jeg håber da ikke, at hr. Naser Khader praktiserer det i alle dele af livet – det ville da være trist – især jo fordi han i sin ordførertale siger, at hvis Højesteret har udvist nogen, er der ingen grund til, at Menneskerettighedsdomstolen behandler sagen.
Det er jo ikke det, han får hos de røde.
De røde – også regeringen; den er også rød, selv om den nogle gange prøver at lyde lyserød – vil fastholde, at Menneskerettighedsdomstolen bliver sidste appelinstans.
Så hvorfor vil De Konservative ikke lege med os andre og prøve at tæmme udyret nede i Strasbourg i stedet for bare som en anden potemkinkulisse at lade som om.
Naser Khader (KF), 2021-01-19:
Jeg synes, Venstres ordfører havde en pointe i, at den debat skal tages i Europarådet.
Det er vigtigt.
Jeg synes også, det er fint, at vi debatterer det her, for det er vigtigt, at vi engagerer befolkningen i den debat.
Med hensyn til de røde, har partierne forskellige røde farver, og de fremsætter forskellige forslag til vedtagelse i dag, men vi er med i regeringens forslag til vedtagelse, hvor noget af det, der bliver nævnt, er Københavnerklæringen og det, at man skal holde øje med, at domstolen ikke bliver for dynamisk.
Det synes vi understreger og bekræfter den dom, der blev afsagt over bandelederen i sidste uge, nemlig at når Højesteret har udtalt sig, så skal sagen ikke videre til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-19:
Tak til DF og hr. Morten Messerschmidt for at rejse dagens debat.
Rapporten om ngo'er og dommere ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol 2009-2019 beskriver, hvordan en række dommere har et mere end almindeligt forhold til en række ngo'er, der bidrager til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols virke.
Ifølge rapporten er der ud af de 100 faste dommere, der har tjent i denne periode, tilsyneladende 22, der før deres valg til dommer havde stærke forbindelser med en eller flere af syv organisationer, enten i administration, som modtager af penge eller som betydelig og regelmæssig deltager i deres aktiviteter.
Undersøgelsen går dog videre end blot at observere en forbindelse mellem ngo'er og udpegede dommere.
Undersøgelsen dokumenterer, at i 185 undersøgte tilfælde, hvor disse syv ngo'er har interveneret i løbet af de sidste 10 år, har der ved flere lejligheder siddet dommere i sager anlagt eller støttet af ngo'en, som de havde samarbejdet med.
Det er selvsagt uønskeligt, at dommerne ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol forekommer at være inhabile i en række tilfælde, men det grundlæggende problem med Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol og konventionen forekommer at ligge et andet sted.
Konventioner er lavet i en anden tid med et andet formål.
De må tilpasses de udfordringer, vi står med i dag.
Det er ikke i Danmarks interesse at fastholde forældede konventioner.
Lovgivningen skal ikke baseres på et dommerkorps i Strasbourg, hvor dommerne ikke er folkevalgte og tilsyneladende ofte er inhabile.
Lovgivningen skal i stedet passe til det sted, de forhold og de erfaringer, hvor effekterne af lovgivningen føles, og det sted er i vores situation Danmark.
For det er danskerne, der bærer konsekvenserne af de beslutninger, der træffes.
Det skal ingen dommer, inhabil eller habil, i Strasbourg trumfe.
Så derfor, eftersom der er gode takter også i Venstre, Konservative og Socialdemokratiets vedtagelsestekst, jamen så kommer vi sådan set også til at stemme for den, men vi kommer til at bakke op om det forslag til vedtagelse, som direkte knytter sig til forespørgselsdebatten her i dag, og jeg vil da håbe, at andre, som måske tidligere i dag har været på talerstolen og talt positivt om mere end en vedtagelsestekst, kunne overveje at gå i samme retning.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-01-19:
Tak for det.
Og jeg har faktisk fuld forståelse for, at justitsministeren ikke i dag kan fortælle, hvordan og hvorledes man vil gå videre med arbejdet.
Det eneste, jeg så prøver at hejse flaget for, er jo, at det her kun skal gøres i samarbejde med både Ministerkomitéen, dvs. regeringerne, men også den parlamentariske forsamling.
Så det er bare en lille håndsrækning til et ministerium, der måske ikke har så meget daglig gang ved Europarådets forskellige politiske niveauer, og det er bare at huske, at samspillet også er vigtigt.
Nick Hækkerup (S), 2021-01-19:
Det synspunkt er noteret og er jo en gentagelse af det synspunkt, som hr. Michael Aastrup Jensen også præsenterede tidligere i debatten – så jeg har taget det ned.