runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Villadsen (EL), 2025-11-27:
Jeg tror, ørerne virkelig er slået ud hos arbejdsmarkedets parter.
Udfordringen i min optik er bare, at midlerne jo ikke er der i så stor stil.
Altså, at give en fuld rettighed til børnene koster meget, og det synes jeg er meget faktisk at lægge ned over nogle forhandlinger.
Det går jo ud over, hvad kan man sige, lønstigninger og meget andet.
Derfor håber jeg, at vi kan gøre noget i fællesskab.
Hvis ikke det er løst af parterne, hvilket jeg simpelt hen ikke tror det kan være på kort sigt, så må vi gøre noget i fællesskab.
Samira Nawa (RV), 2025-11-27:
Jeg synes også, at vi på også vanskelige spørgsmål er lykkedes med at have nogle gode debatter og også finde en nogle gange måske snørklet vej, men finde hen imod en løsning.
Det gælder spørgsmålet omkring sexisme på arbejdsmarkedet, som blev et trepartsspørgsmål.
Der har været et lønløft, og der har været barsel.
Altså, der er flere ting, som også er nævnt i Folketingssalen i dag.
I Radikale Venstre er vi sådan set altid indstillet på at have den her dialog med andre partier og med arbejdsmarkedets parter ikke mindst.
Det vigtigste for mig var måske også afslutningen i min tale, nemlig at jeg virkelig håber, at arbejdsmarkedets parter har lyttet godt med.
For som ordføreren for Enhedslisten også selv tidligere var inde på, har alle talere her kunnet sætte sig ind i den situation at have et barn, der er syg, og ikke vide, hvad man skulle stille op, og det er også på tværs af blå og rød og i midten.
Altså, der er ikke noget, der på den måde kan kategorisere, hvem der mener hvad her i Folketingssalen.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-11-27:
Lovforslaget her vedrører den politiske aftale om forenkling og bedre understøttelse af menighedsrådsarbejdet samt anbefalinger fra Udvalget vedrørende bæredygtig finansiering af folkekirkens fælles opgaver.
Lovforslaget har, som flere ordførere allerede har været inde på, til formål at øge professionaliseringen af menighedsrådenes personaleledelse, styrke fokusset på arbejdsmiljø og styrke samarbejdet mellem forskellige typer af funktioner i folkekirken.
Det har også til formål at aflaste forvaltningen i menighedsrådene af fast ejendom og at styrke samarbejdet med økonomiforvaltningen i provstiet.
Så er der endvidere tiltag til styrkelse og forenkling af regler om valg og sammensætning af netop de lokale demokratiske organer, og endelig skal det sikre et retligt grundlag for bl.a. etablering af en enhed, der skal understøtte vedligeholdelsen af middelalderkirkerne rundtomkring i vores land.
Som det sker så mange steder i et foreningsliv land som Danmark, kan krydsfeltet mellem på den ene side et stærkt engagement og frivillighed og på den anden side lønnede positioner og professionalisering vise sig at være en udfordring.
Det er jo noget af det, som lovforslaget her rent faktisk tager hånd om.
Vi er i Enhedslisten grundlæggende tilhængere af, at mennesker, som er på lønningslister, får klare rammer for deres arbejdsvilkår, og det gælder naturligvis også her.
At sikre transparens og tydeligere ledelsesforhold og at styrke professionelle realiseringen og ansvarligheden i opgavevaretagelsen er klogt.
At finde det ideelle snit mellem lokal forankring og sikring af et kvalificeret et ansvar er også gode, men det kan altid være udfordrende, og formentlig findes der heller ikke ét rigtigt og entydigt svar.
Derfor er det for os i Enhedslisten været vigtigt i det her forløb, der har været foretaget meget grundig høring ad et par omgange faktisk og grundige politiske drøftelser i ordførerkredsen både før og efter, og vi synes, det er klogt med de tilpasninger og den fleksibilitet, der er blevet lagt ind i det endelige lovforslag, som er det, vi forhandler i dag.
Det er formentlig også det, der gør, at der synes at være en meget bred og altovervejende meget positiv opbakning til lovforslaget, som vi nu har liggende foran os.
Tak til ministeren for det forløb, tak til ordførerkollegaerne for det gode samarbejde, og så vil jeg sige helt kortfattet, at vi bakker op om lovforslaget, og jeg skulle hilse fra Alternativet og sige, at det gør de også.
Søren Espersen (DD), 2025-11-27:
Jeg er meget glad for den kæmpestore interesse, der har været for lovforslaget her, og det er jo ikke mindst engagementet i høringsprocessen, som har været enormt.
Det har været af kæmpe betydning i forhold til at kunne imødekomme forskellige justeringer i lovforslaget, som det nu ligger.
Ydermere er jeg mere end tilfreds med, at lovforslaget nu så stærkt indeholder menighedsrådenes vetoret, således at intet påtvinges dem, eksempelvis hvis provstiudvalget pludselig skulle finde på at plastre sognets smukke kulturlandskaber til med hæslige jernmarker.
Nu, jeg er i gang, vil jeg også sige, at det glæder mig, at vi ender med en meget, meget omfattende aftale, hvor alle Folketingets partier er med om bord.
Tak til partiernes ordførere, og tak til kirkeministeren for en god mødeledelse, som gjorde en aftale mulig.
Det må vi huske at hæge om.
Her er vitterlig højt til loftet.
Det er imponerende, at så mange lægger energi og tid i rådsarbejde.
Det er Folketingets opgave ikke at bestemme, men at sætte rammerne for deres arbejde, således at menighedsrådene kan bruge kræfterne på menneskene i sognene frem for på bureaukrati.
Så sker det indimellem, at rådsmedlemmer kommer op at toppes over et eller andet, og at der i den periode måske ligefrem er uro i sognet.
Pressen elsker den slags, det ved jeg, for jeg har selv som journalist med stor fornøjelse skrevet om den slags.
Det passer bare ikke, for prøv lige at erindre tallene: 1.919 menighedsråd med gennemsnitligt 7 medlemmer.
Vi taler her om knap 15.000 mennesker, og så hører vi i Kirkeudvalget af og til om uro i et sogn.
Nej, sagen er jo modsat den, at menighedsrådsarbejdet rundtom i landet generelt foregår ordentligt og stille og roligt uden de store falbelader.
Det skal vi vide at værdsætte.
Med lovforslaget her, L 68, får menighedsrådene en håndsrækning med tak for det kolossale arbejde, der udføres i vores sogne.
Erling Bonnesen (V), 2025-11-27:
Tak for det.
Da vores sædvanlige ordfører på sagen er blevet akut forhindret, er det mig, der står her.
Jeg kan starte med at sige, at vi også i Venstre støtter lovforslaget, og i øvrigt er jeg helt enig i alt det, som den foregående ordfører har sagt, hvilket jeg tror vil være tydeligt, når jeg nu læser vores ordførertale op.
Den lyder sådan her: Vi behandler i dag et lovforslag, der har til formål at gøre det mindre administrativt tungt at være menighedsrådsmedlem med det klare formål, at det enkelte menighedsråd og menighedsrådsmedlem får bedre mulighed for at fokusere på den egentlige kerneopgave, nemlig kirkens fortsatte liv og vækst.
Menighedsrådene er helt centrale for den særlige rolle, som folkekirken spiller i Danmark.
De er med til at forme og værne om kirkens lokale liv.
De er med til at binde kirken tæt sammen med det lokalsamfund, som kirken også er en vigtig del af, og ikke mindst understøtter menighedsrådene, at kirken fortsat er et vigtigt samlingspunkt for både unge og ældre.
Men menighedsrådene bærer i dag også et stort administrativt ansvar som forvaltere af kirkens bygninger, økonomi og personale, og med lovforslaget ønsker vi derfor at gøre det administrativt lettere at være menighedsrådsmedlem, så medlemmerne får frigivet mere tid til arbejdet med kirkens liv og udvikling.
Med lovforslaget sikrer vi først og fremmest en større professionalisering af menighedsrådenes personaleledelse og et styrket fokus på arbejdsmiljøet i folkekirken.
Det skal bl.a. ske ved at gøre rollen som personaleansvarlig endnu mere tydelig og ved at indføre et obligatorisk kursus for den valgte personaleansvarlige.
Derudover vil vi sikre nye tiltag, der skal aflaste menighedsrådenes administrative arbejde med vedligeholdelse og drift af tjenesteboliger, præsteembedernes landbrugsejendomme og jord m.v. i sognet ud over kirken.
Det foreslås her, at denne opgave som udgangspunkt varetages af provstiudvalget, dog med mulighed for lokal fleksibilitet, hvilket er vigtigt.
Derfor lægges der også med lovforslaget op til, at der kan fastsættes regler om, at budgetsamråd kan beslutte, at kun dele af ejendommene overføres til provstiudvalget.
Lovforslaget sikrer også en forenkling af reglerne om valg og sammensætning af menighedsråd med mere lokal fleksibilitet, og netop mere lokal fleksibilitet synes vi er vigtigt.
Fremover skal menighedsrådene derfor have mellem 5 og 10 valgte medlemmer med mulighed for at hæve antallet af medlemmer med op til 3.
Med lovforslaget sikrer vi samlet set en historisk stor forenkling og understøttelse af menighedsrådsarbejdet, som bygger på konkrete anbefalinger fra en bred repræsentation af folkekirkens parter, og det er vigtigt, at de har været godt med inde over.
Derfor støtter Venstre lovforslaget.
Karin Gaardsted (S), 2025-11-27:
Tak for ordet.
Jeg er her som afløser for vores kirkeordfører, Kim Aas.
Socialdemokratiet støtter L 68, fordi det jo i bund og grund handler om noget helt simpelt, nemlig at gøre hverdagen lettere for de mennesker, der hver dag får folkekirken til at fungere.
Derfor er det også helt rigtigt, at vi nu rydder op i unødige regler, professionaliserer ledelsen og fjerner noget af det tunge administrative arbejde, som alt for ofte står i vejen for det, som virkelig betyder noget.
For det første giver vi menighedsrådene stærkere og mere ordentlige rammer.
Når personalearbejdet bliver mere professionelt, får både præster og ansatte en bedre hverdag, og samarbejdet lokalt bliver stærkere.
Det er helt nødvendigt.
For det andet giver vi mere frihed lokalt.
Menighedsråd er forskellige, og sogne er forskellige, og derfor er det sund fornuft, at man selv kan fastsætte størrelsen på rådet og indrette sig efter lokale forhold.
Det er tæt på virkeligheden, og det er langt væk fra skrivebordsløsninger.
For det tredje tager vi presset af frivillige ved at flytte det store ansvar for præsteembedets ejendomme væk fra menighedsrådene og over til provstiet.
Det er en kæmpe byrde at drive ejendom, og det skal det ikke være.
Så vil jeg fremhæve en ting, som vi i Socialdemokratiet er meget glade for, nemlig stærkere støtte til middelalderkirkerne.
Med en ny enhed samlet om opgaven får vi både viden, økonomi og kvalitet i spil.
Det er klogt, og det er også ansvarligt.
Alt i alt gør L 68 folkekirken mere robust, mere moderne og mere fair for dem, der bærer den på skuldrene.
Vi støtter forslaget,
og vi glæder os til udvalgsarbejdet.
Tak for ordet.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-11-27:
Tak for ordet, formand.
Menighedsrådene spiller en helt afgørende rolle for folkekirkens lokale, demokratiske og folkelige forankring.
Og lovforslaget her giver større fleksibilitet, i forhold til hvordan menighedsrådene kan organisere sig, og det synes vi er meget velkomment.
Vi håber, at det vil gøre arbejdet mere overskueligt og også mere attraktivt for flere at engagere sig i.
Vi deler Landsforeningen af Menighedsråds ønske om, at det både skal være attraktiv at være medlem af et menighedsråd og at være ansat i folkekirken, og det her lovforslag er et skridt i den retning.
I SF er vi også tilfredse med, at der nu kommer et øget fokus på personaleledelse.
Det er en vigtig og krævende opgave at være arbejdsgiver, og derfor er det fornuftigt, at der udpeges en personaleansvarlig, som får den nødvendige uddannelse til rollen.
Vi har samtidig lyttet til de mange høringssvar, der har udtrykt bekymring over at flytte ansvaret for præsteboligerne fra menighedsrådene til provstiudvalgene, og vi er derfor glade for, at ansvaret kan fastholdes i menighedsrådet, hvis man ønsker det lokalt.
Endelig vil jeg bare kort berøre spørgsmålet om menighedsrådenes størrelse.
Vi har noteret os, at flere af høringssvarene peger på, at færre medlemmer kan betyde mindre lokal forankring og en større arbejdsbyrde for de tilbageværende.
Vi er derfor godt tilfredse med den foreslåede løsning, som betyder, at man lokalt kan beslutte, om antallet af valgte menighedsrådsmedlemmer skal øges med tre.
Alt i alt er det her et lovforslag, som styrker og moderniserer menighedsrådenes arbejde og skaber en mere professionel, mere fleksibel og fortsat stærk, demokratisk forankret folkekirke.
Og derfor stemmer SF for forslaget.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-11-28:
Tusind tak for det svar.
Jeg vil egentlig spørge ministeren, hvordan man kan berolige de tjenestemænd, som også følger med, også i den her debat, i forhold til at der ligesom er en tillid til, at man ønsker at finde en mindelig løsning, som både regeringen, men også naalakkersuisut kan se sig selv i.
Det er i hvert fald vigtigt for mig, og det har vi jo haft mange forskellige drøftelser omkring, men jeg tror også, det er vigtigt for en lidt bredere kreds netop at have den her fulde tillid til, at det her er et spørgsmål, som man kommer til at bide sig fast i i forhold til at kunne finde en god løsning for alle.
Nicolai Wammen (S), 2025-11-28:
Vi er som regering meget optaget af det her spørgsmål og forstår godt behovet for, at vi får en så stærk ligestilling som muligt, uanset om man er tjenestemand i Grønland, på Færøerne eller i Danmark, altså at der er så lige regler som muligt.
Det er også baggrunden for, at vi har tilkendegivet, at når vi kender resultatet af overenskomstforhandlingen, og når vi kender resultatet af det arbejde, der er lavet, så vil vi gå ind i en konstruktiv dialog med Grønland om, hvordan vi kan gøre det her bedst muligt.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-11-28:
Mange tak.
Vi har jo folk, som har været tjenestemænd under staten, og som har været det under hjemmestyret og efterfølgende under selvstyret.
Det vil sige, at det er nogle, som man kan sige at selvstyret har arvet gennem tiden.
Der synes vi, det er vigtigt, at man finder en løsning i fællesskab Grønland og Danmark imellem, og vi er rigtig glade for, at der kommer til at være den her forhandling mellem regeringen og naalakkersuisut om det her spørgsmål.
Men vi tror på, at der skal være en ligestilling for alle fire grupper, før vi ligesom kan sige, at vi nu har fundet en løsning, som er tilfredsstillende set med grønlandske briller.
Hvad er Venstres holdning til det?
Frederik Vad (S), 2025-11-28:
Det har jeg jo svaret på.
For hvis det internationale spor ender blindt, og vi ikke kan få Europa med på at sige, at kriminelle udlændinge skal ud, så er det jo klart, at vi må gøre alt, hvad vi kan, for at beskytte vores land på den bedst mulige måde.
Men jeg vil gerne holde fast i, at det, hvis vi kan få hele Europa med på at lave de her forandringer, så er langt det bedste og at foretrække for den danske befolkning, og det er det, statsministeren er i gang med.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-28:
Ja, det var klare ord, altså at ministerens ambitioner og forslag i hans bog »Ingen over Domstolen« ifølge Socialdemokratiets ordfører selv simpelt hen er uladsiggørlige.
Jeg ved ikke, om Socialdemokratiets ordfører har læst ministerens bog, men jeg kan fortælle, at der i den intet står om det langsigtede internationale spor.
Der står, at vi i Folketinget skal gå ned og tage beslutningskompetencen tilbage fra den europæiske menneskerettighedsdomstol og med et folketingsflertal vedtage ikke at efterleve domme fra den europæiske menneskerettighedsdomstol.
Vil Socialdemokratiet være med til det, eller vil de ikke?
Frederik Vad (S), 2025-11-28:
Ja, det er da helt sikkert, at jeg som Socialdemokratiets udlændingeordfører er total tilhænger af det, hvis det internationale spor ender blindt, og det er jo det, der her er forskellen.
For de europæiske lande er jo nationalstater, som har deres egen lovgivning – det er der ingen tvivl om – men uanset hvor meget grænsekontrol, hr. Mikkel Bjørn, vi får lavet mod Sverige og mod Tyskland, så arbejder vi i de europæiske lande i øjeblikket så meget sammen på kryds og tværs, at vi, hvis vi vil ændre ved det her system, skal få hele Europa med på det.
Så kan vi i Danmark have nok så mange egne ambitioner om at lave det om, men vi er dybt afhængige af den politik, der bliver ført i Sverige, og vi er dybt afhængige af den politik, der bliver ført i Tyskland.
For hvis de på det her område fører en politik, der er meget lempeligere end den politik, Danmark fører, så vil alle de her mennesker jo ende som EU-borgere, og de vil være underlagt nogle helt andre rettigheder, som vi ikke kan stille noget op omkring.
Så den der idé, Dansk Folkeparti har med, at vi bare i morgen nationalt kan ændre ved det her, køber jeg ikke, og jeg mener, det er en falsk fortælling over for befolkningen.
For vi er dybt afhængige af, hvad Tyskland, Sverige, Østrig og Holland gør, og derfor skal vi have dem med.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-28:
Tak for det.
Jeg vil spørge, om Socialdemokratiet vil støtte det, som ministeren selv foreslår i sin bog, nemlig at vi fra dansk side, fra et folketingsflertals side, simpelt hen går herned i Folketingssalen og stemmer om en efterlevelse af forskellige domme fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Det ville vi i Dansk Folkeparti synes var en glimrende idé, men jeg er nysgerrig efter at høre, om Socialdemokratiet egentlig mener det, eller om det bare var noget, som ministeren skrev i sin bog, og som han så nu, efter at han er blevet udpeget som minister, pludselig ikke mener.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-28:
Det er simpelt hen fuldstændig skandaløst og vanvittigt at sige, at en forskningsundersøgelse af befolkningsfremskrivningen til 2096 af en af Danmarks førende forskere i demografi er baseret på blod.
Det er simpelt hen så skørt, det er simpelt hen så fuldstændig skingrende vanvittigt, at jeg snart ikke ved, hvad jeg skal sige.
Men det her handler jo om, at grunden til, at den her prognose er relevant, er, at der er kommet for mange mennesker fra Mellemøsten og Nordafrika, som har reproduceret deres egen mellemøstlige kultur ned til de kommende generationer.
Når danskerne derfor er i mindretal foranlediget af en massiv indvandring fra Mellemøsten og Nordafrika af mennesker, der ikke har taget danske værdier til sig, så bliver den undersøgelse relevant.
Det har ikke noget at gøre med hudfarve eller blod eller alt muligt andet skørt, som Radikale Venstre finder på.
Zenia Stampe (RV), 2025-11-28:
Jamen nu er det jo en befolkningsprognose, som hr. Mikkel Bjørn og hr. Morten Messerschmidt baserer de her tal på.
Det er ikke en undersøgelse af folks værdier i slutningen af det her århundrede.
Det er en prognose, der bygger på dem, der er kommet hertil udefra, og hvilke børn og børnebørn eller oldebørn de vil have fået om 50 år.
Det er altså ikke mig, der introducerer blod.
Det er det ikke.
Det er et parti, der baserer en påstand om, at danskerne vil være i mindretal i slutningen af århundredet, på en prognose, der bygger på blod, nemlig på, hvilke børn man får.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-28:
Det er et mildest talt absurd spørgsmål, for det her handler ikke om det.
Jeg ved godt, at Radikale Venstre, hver eneste gang vi taler om fornuftige stramninger af udlændingepolitikken, begynder at tale om nazisme, blod og hudfarve og alt muligt.
Det er jo simpelt hen skørt; det er fuldstændig skingrende vanvittigt.
Det her handler om, at mennesker, der opholder sig i Danmark, tager danske værdier til sig, og der er for mange mennesker, der de seneste 3-4 årtier er kommet til Danmark fra navnlig Mellemøsten og Nordafrika, og som ikke har taget danske værdier til sig, men har reproduceret deres egen mellemøstlige kultur til deres børn og efterkommere og kun gifter sig med børn fra deres egen kultur og deres egen oprindelsesnation.
Det vil sige, at de mennesker for manges vedkommende desværre aldrig bliver en del af den danske kultur og det danske samfund, og dermed er de ikke i nogen meningsfuld forstand at betragte som danske.
Men det er klart, at der jo er kommet mange mennesker hertil, også de seneste mange årtier, som har taget danske værdier og danske normer til sig, og som overholder loven og forsørger sig selv.
Zenia Stampe (RV), 2025-11-28:
Hr. Mikkel Bjørn og hr. Morten Messerschmidt turnerer jo med påstanden om, at vi danskere vil være i mindretal i vores eget land i slutningen af det her århundrede.
Så vil jeg bare gerne spørge hr. Mikkel Bjørn: Hvor mange generationer skal man kunne spore sit danske blod tilbage for at være anerkendt dansker ifølge Dansk Folkeparti?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-28:
Vi har en ambition om, at udlændinge, der opholder sig i Danmark uden dansk statsborgerskab, forsørger sig selv, overholder loven og tager vores værdier til sig.
Jeg har ikke et præcist antal på, for der mangler vi desværre fyldestgørende undersøgelser, der kan hjælpe med at underbygge den konkretisering af tallene, i forhold til hvor mange udlændinge i præcise tal i Danmark der ikke har taget danske værdier til sig.
Mads Olsen (SF), 2025-11-28:
Det eneste tal, DF har sat på, er jo de her 15.000 kriminelle udlændinge.
De skal ud.
Og hvis man skal vende den her såkaldte befolkningsudskiftning, som er et fjollet begreb, der bl.a. betyder, at folk med en svensk oldemor vil blive talt som ikke danske, så skal der jo meget mere til; så skal der jo hundredtusindvis af udvisninger til.
Ellers kommer man ikke i mål med det.
Man har fundet 15.000 ud af hundredtusindvis.
Hvem er de andre?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-28:
Det er i og for sig meget simpelt.
Remigration er et ord, der betyder det modsatte af migration.
Migration betyder, at folk flytter fra et hjemland til et andet land, i det her tilfælde Danmark.
Ingen af begreberne giver jo en udførlig politisk plan for, hvem de mennesker er, men det har Dansk Folkeparti så forsøgt at konkretisere i vores hjemrejseudspil, der har 23 konkrete initiativer, der rummer en plan for, hvilke mennesker det er, der skal forlade landet.
Og det er sådan set meget simpelt.
Vi har en forventning om, at når mennesker kommer til Danmark, så overholder de loven, de forsørger sig selv, og de tager vores grundlæggende værdier og normer til sig.
Der er bare alt for mange eksempler på, at mennesker er kommet hertil de seneste mange årtier fra navnlig Mellemøsten og Nordafrika uden en ambition om at forsørge sig selv, overholde loven eller tage vores værdier til sig.
Der er det Dansk Folkepartis ambition, at mennesker, der ønsker at leve efter andre værdier end de danske, finder ophold i et land, hvor de kan leve i overensstemmelse med de værdier, de gerne vil leve i overensstemmelse med, men som jo ikke er de danske, og dermed ikke i Danmark.
Peter Skaarup (DD), 2025-11-28:
Ja, jeg synes da, at jeg vil gå videre end ordføreren i forhold til den bog, som ministeren har skrevet, og ikke bare sige, at den er udmærket, men at den faktisk er rigtig, rigtig god.
Den er også rigtig god i forhold til at tage pejling af, hvad regeringen burde indføre og gøre.
Et af de gode forslag, som ministeren er inde på i bogen, er, at hvis man undslår sig udvisning, afføder det, at man bliver fængslet, indtil man bliver udvist.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre hr. Frederik Vad, om det er noget, hr. Frederik Vad er enig i, og om det er noget, regeringen vil sikre sker.
Frederik Vad (S), 2025-11-28:
Ja, det er jeg enig i, og det har statsministeren jo også erklæret sig enig i.
Statsministeren har jo selv sagt, at der skal en lås på Kærshovedgård.
Det, der så er spørgsmålet, er, hvordan det skal ske.
Som jeg sagde før, er det lidt den samme diskussion, som når vi taler om modtagecentre, hvor vi har lavet en koalition.
Vi var jo nul lande i Europa, før Socialdemokratiet kom til magten, som reelt arbejdede for et modtagecenter i et tredjeland.
Nu er der så et flertal af de europæiske lande, der deltager i statsminister Mette Frederiksens formøder på det her område.
Så opgaven er jo at se på, om man kan få flyttet Europa i det her spørgsmål, og vi tror på, at vi kan få flyttet Europa.
Vi har aldrig før i danmarkshistorien været tættere på at flytte Europa i det her spørgsmål, end vi er nu, og hvis det ikke kan lade sig gøre, må vi jo så se på, hvad vi så skal stille op.
Men ja, det er da en ambition, som statsministeren deler, som jeg deler, og som udlændingeministeren deler.