Aki-Matilda Høegh-Dam (N), 2025-05-21:
Qujanaq apeqqutinnut.
Aamma qujanaq ilumoorputit suleqatigiilluarsinnaasarsimanitsinnut.
Aammami angusaqartarsimaqaagut, naak annertunerungaatsiarsinnaagaluartut suli.
Taanna aamma alloriarneruvoq pingaarutilerujussuaq, aamma isumaqarpunga taanna pinngorsimanavianngikkaluartoq
Socialdemokratit naalakkersuisut siulittaasuanik piginnissimasuunngippata.
Taamaammat aamma pingaaruteqarpoq Issittumi Siunnersuisooqatigiit aamma sammisarmassuk Issittumi najugallit, nunap inoqqaajusut, toqqaannarnerusumik aamma aalajangeeqataasillugit tassani ineriartortitsinermi.
Tassaniimmatami aamma ilisimasat annertoorujussuit silap allanngoriartuaarneranut tunngasut, ineriartortitsinissamut tunngasut, inuit pisariaqartitaannut tunngasut.
[Den grønlandske tekst oversat til dansk:]
[Tak til dit spørgsmål.
Selv tak.
Du har ret, vi har haft et godt samarbejde.
Vi har også opnået mange ting, selvom der kunne have været meget mere.
Dette er et meget vigtidst skridt, og jeg mener, at det ikke er sket, hvis ikke Socialdemokraterne ikke sad på statsministerposten.
Derfor er det også vigtigt, Arktisk Råd arbejder for de folk, de oprindelige folkeslag, som faktisk bor i det arktiske område, og samtidig inddrager dem i udviklingen, også fordi, disse folk har en meget stor viden, herunder om klimaforandringerne, udviklingsmuligheder og hvad folk har brug for.]
Qujanaq.
Allanngorujussuartoqarpoq.
Nunatsinni, avataaniit Nunatsinnut soqutiginnittut kisiisa tassani pinngilakka, nerisassat akitsoriartornerat inuuniarneq artornarsiartuinnarnerani, taamaasillunilu aamma Danmark Kongeriget iluani allannguinialikkersaanneq tusarsaalerluni.
Pissutsitoqqat attatiinnassavagut.
Imaluunniit nutaamik tulluarsakkamillu aaqqissuusseqqittariaqalerpugut?
Taamaammat maanna nunarsuatsinni aamma allanngortoqalersillugu, immitsinnut qinikkatut, oqartussaasutut aperisariaqalerpugut.
Kikkunnut, kikkut sullinniarpagut?
Kikkut nunarsuarmi pisut periarfissarsiorfigissavaat, kikkullu inuuniarnerannut artornarsisitsissava?
Taamaammat kikkut pillugit sullissiniarpugut?
Uanga nangaanngilanga.
Ullumi naalagaaffiup siulittaasua, tassa suli naalagaaffiunnginnatta, uagut inuiaat kalaallit, Inuit, soorluttaaq tamatta danskisut innuttaassuseqartuusugut sinnerluta siulittaasuusoq, maani inersuarmi naqissuserpaa, ilumut allanngortoqartoq.
Allanngortoqarneralu ilutigalugu piffissanngorsorigaa Nunatsinnut aningaasartuuteqarnerulernissaq.
Aningaasanik Nunatsinnut nunaqqatitsinnullu tapiinerunissamut piareersimalluni. Nuannaarutigaara. Nuannaarutigaara sipaarniarunnaarluta kiisami pisariaqartinneqartut aallaavigalugit anigaasaliinissaq ammaaffigineqarnerulertoq. Uggornarporli, sooq aatsaat nunarsuarmi aalassattoqalernerani, sooq aatsaat Nunatsinnut soqutiginninneq allaniit annertusimmat, sooq aatsaat Danmark allaniit uparuartorneqalermat ikiuerusunneq aningaasaleerusussuserlu pinngortoq. Aatsaat inuiaat kalaallit pisariaqartitsilinngillat. Ukiut arlallit qinigaaninni, sioqqullugulu aamma qinikkat arlallit sipaarniarfigineqarsimasut Danmarkip oqartussaaffii ilaatigut sumiginnarsimasartut oqariartuutigisarsimavagut. Sooq aatsaat massakkut taamak annertutigisumik? Naalagaaffiup siulittaasuata Nunarput pillugu ullumi kisimi oqariartuuteqanngilaq, qinikkat arlallit maanga qaqisut oqaatigivaat Nunarput iluatigalugu, Nunarput uummateqarfigalugu, massa ilaasa oqaatigigaat Nunarput asallugu. Kisianni asanninnermik aallaaveqarsimappat, sooq pisariaqartitagut aallaavigalugit piumasaqarsimagaangatta nikanarsarneqartarsimavugut, nakkarsarneqartarsimavugut? Sooq naalagaaffinngorusukkaagatta, naalagaaffinngornissatsinnut ikiornata, tapersersornata, sapernerartaraatigut. Massa aali imminnut oqariartortartut – demokrati – tamat oqartussaanerat – frihed – kiffaanngissuseqarneq – aamma naalagaaffinngorneq – tostat løsninger nunanut allanut tapersersornerartarlugu, aningaasaliiffiginiartarlugillu pissutsit taamaattut. Soormi sapernerarnata taava naalagaaffinngornissatsinnut ikaarsaarniarnitsinnut ikiorsimagutsigut? Sulimi Inatsisartunut qinersinerup kingorna partiit tamarmik, ataaseq minillugu, Nunatsinni oqariartuutigivaat: Naalagaaffinngorusuppugut. Sooq suli oqaluttarfimmiit tusanngilarput, ilaana tapersersussavassi, aningaasaliiffigissavarput iluunngarluta asasannguarput Kalaallit Nunaat, kiffaanngissuseqarluni toqqissisimanartumik naalagaaffinngornissaa aamma qulakkeerusukkatsigu. Taamaattoqanngilarli. Taamaammat ilumut Nunatsinnut aamma asanninnerusarnersoq apeqqusernarpoq. Imaluunniit Danmarkip nunarujussuarmik piginninnera kisimi asaneqartarnerpa? Oqariartuutigineqarpoq suleqatigiinneq, naligiinnerusoq ataqqinninnerusorlu aamma ineriartortinneqassasoq. Isumaqataavunga, tamanna pisariaqavippoq. Tamanna piumasaqaatigiuarsimassavarput Danmarkimuugaluarpat, nunanut allanuugaluarpalluunniit. Kisianni aamma taamannak oqariartuuteqassagaanni aamma timitaliilluni takutitsisinnaaneq pisariaqavippoq. Qanittumi naalagaaffik, Kunngeqarfik Danmark tamaat sinnerlugu nunanut allanut oqartussaasoq, tassa udenrigsminister Lars Løkke Rasmussen kalaallit peqataatinnagit nunarsuarmi nuna pissaaneqarnerpaanngoriartortoq Kina oqaloqatigisimavaa.
Tassani aamma naqissuserneqarpoq Kalaallit Nunaat danskit pigigaat.
Qasseriaq oqariartuutiginikuuarpummita peqataatinnata oqaluuserineqassanngilagut –
immaqa aamma puigorsimavarsi oqariartuutigisaqattaaratsigu, amerikamiuunianngilagut, danskiunianngilagut kalaaliuniarpugut.
Immaqa puigorsimavarsi akerliussutsimik takutitsigatta oqariartuutigigipput, kikkunninngaaniilluunniit tiguagaaqqinnianngilluinnarpugut.
Tassani Dannebrog atorneqanngilaq.
Erfalasorput atorparput.
Inuuniarneq Nunatsinni oqiliartuinnanngitsoq, nerisassat akitsoriartuinnartillugit maanna aamma
anaanaq Nunatsinni aalajangiisariaqalersimasarluni ullormut meeqqaminut nangimik pisissanerluni imaluunniit nerisassarsissanerluni.
Taamaammat aatsaat taamak pingaaruteqartigilerpoq, allat inatisilioriaasiat aallaaviginagit, immitsinnulli aallaavigaluta aalajangiisarnissarput aamma qulakkeernissaa.
Tamannalu ataqqineqarnissaa.
Illoqarfiit, nunaqarfiit isorliunerusullu sipaarniarfiginagit inuerusarnagillu ineriartorteqqinnissaat, tassanilu aamma Danmark
suli aamma akisussaaffeqarpoq.
Sulimi ulloq manna tikillugu nerisassanik danmarkimiit kisiat eqqussisarpugut. Europami inuussutissanik nerisassanik akisunerpaat ilaanniittoq, taamaallaat eqqussissuffigisarlugu. Taamaammat aamma akisussaaffeqarpugut maanngaaniit. Ullumi ilaatigut Enhedslisteniminngaaneertoq siulittaasup eqqaavaa punneq 30 koruuneqalersimammat Danmarkimi inuit sulisartut inuunerat artornarsisimasoq, massalu Nuummi punneq angineq 60 koruuneqalersimasoq, sinerissamilu suli punneq akisunerujussuanngortoq. Nalunngilarput Nunarput aningaasartuutaaginnanngittoq maanngaaniit. Arlaleriarluta tamanna uppernarsivarput. Taamaammat piffissanngorpoq allannguineq, aamma massakkut allannguiartuaarneq pisoq. Danmark killinganiit illersuinerminut sammitiinnarnagu, kisianni aamma kalaallit innuttaasut salliullugit aallaavigalugit utertiiffigeqqinnissaat. Ilumut aningaasaliineq annertusarniarneqassappat tamatta tamanna eqqaamatigu. Naleqartitallu maanngaaniit ulloq tamaat ullumi eqqartorneqartut attatsittuartigit, aamma inuiaat kalaallinut. Qujanaq. [Den grønlandske tekst oversat til dansk:] [Tak. Der er sket en kæmpe forandring. Nå man tænker på den internationale handel mellem landene i verden på grund af den geopolitiske usikkerhed der er. I Grønland, og her tænker jeg ikke kun på den internationale interesse i Grønland, hvor priserne på fødevarer stiger og livsvilkårene bliver sværere, hører man også mere til et ønske om ændring indenfor Kongeriget Danmark. Op gennem verdenshistorien er det kendt, at når der sker store forandringer, så bliver såvel befolkningerne som folkevalgte sat i en situation, hvor man er nødsaget til at træffe et valg. Skal det gamle system bibeholdes. Eller skal der indføres en ny og mere tidssvarende ordning? Derfor er vi også nødsaget nu som
folkevalgte, hvor der sker så store forandringer i verden, at spørge hinanden om, for hvem, hvem er det vi skal arbejde for?
For hvem skal de gavne de store forandringer, og for hvem livsbetingelserne blive vanskeligere?
Derfor, hvem er det vi ønsker at arbejde for?
Statsministeren, som jo er Statsminister også for os, grønlændere, Inuit, eftersom vi ikke har fået vores stat endnu, og således stadig har dansk statsborgerskab, har i dag udtrykkeligt sagt, at der rigtig nok, er sket en forandring, og at det på dette grundlag, er tiden kommet til, at øge investeringer i Grønland.
At hun er parat til at sikre øget tilskud til Grønland og den grønlandske befolkning.
Det er jeg glad for at høre.
Jeg er glad for at konstatere, at der er vilje til at åbne for større investeringer ud fra de behov der er, i stedet for at hente besparelser fra dette område.
Men det er ærgeligt, at dette først sker nu hvor der er kommet geopolitiske spændinger.
Hvorfor skal disse danne grundlag for øget interesse i Grønland.
Hvorfor først nu, hvor Danmark står for skud fra andre lande, at interessen bliver vakt for at yde hjælp og investere.
Det er ikke først nu at det grønlandske samfund har behov for hjælp.
I løbet af den flereårige periode, jeg har været folkevalgt, og de folkevalgte før mig, har oplevet mange sparerunder vedrørende de sagsområder som Danmark har ansvaret for og råbt vagt i gevær vedr. den svigt på disse områder, som Danmark har udvist.
Det er ikke kun Statsministeren, som kom med bemærkninger vedr. Grønland, flere af medlemmer som er kommet på denne talerstol har udtrykt om, at de ønsker at beholde Grønland, at de har hjerte for Grønland, der var sågar medlemmer som sagde, at de elsker Grønland.
Men, hvis samhørigheden er baseret på kærlighed, hvorfor har man så nedværdiget os, når vi har fremsat krav ud fra de behov vi har?
Når vi har fremsat et ønske om at blive en selvstændig stat, har vi hverken fået hjælp eller støtte, men blot blivet stemplet som nogen, der ikke kan.
Disse holdningstilkendegivelser er kommet fra nogen, som selv påberåber sig at være demokratiske, frihedselskende og som udadtil udtaler sig at de støtter andre folk i verden som ønsker tostat løsninger og som er parat til at yde økonomisk bistand for sådanne tiltag.
Hvorfor har I så ikke støttet os i at overgå til en statsdannelse, i stedet for at stemple os som nogen, som ikke kan magte det?
Efter seneste valg, har alle partier i Grønlnad, undtagen én, udtrykt et ønske om, at at blive en stat.
Hvorfor hører vi ikke fra talerstolen, ja vi skal nok støtte jer, vi vil inderligt yde bistand til vores elskede Grønland, så vi kan sikre at landet frit og trygt kan blive et selvstændigt land.
Men det er ikke sket.
Eller, hvorvidt kærligheden blot er rettet mod Danmarks besiddelse af et stort geografisk område?
Der snakkes om at udvikle et mere ligeværdigt samarbejde baseret på gensidig respekt.
Det er jeg enig i, det er helt nødvendigt.
Dette har vi altid fremhævet overfor Danmark, såvel som overfor andre lande.
Men hvis man skal komme med sådanne budskaber, er det helt nødvendigt at man viser det i praksis.
For nyligt talte udenrigsminister Lars Løkke Rasmussen på vegne af hele Kongeriget uden deltagelse fra Grønland, den kommende supermagt, Kina.
Hvor mange gange mon har vi udtrykkeligt sagt, at vi ikke tillader, at der blev snakket om os, uden vores deltagelse –
måske har I også allerede glemt, hvad vi har sagt – vi ønsker ikke at være amerikanere, vi ønsker ikke at være danskere, vi ønsker at være grønlændere.
Måske har I glemt, at da vi arrangerede en kæmpe demonstration, var vores budskab, at vi ikke ønsker at blive besat igen.
Her viste man ikke Dannebrog.
Vi benyttede vores Erfalasorput, vores eget nationale flag.
I en tid hvor leveomkostningerne i Grønland ikke bliver lettere, hvor fødevarepriserne stiger og stiger, oplever vi nu Grønland, at en mor må spørge sig selv, hvorvidt hun i dag skal prioritere at købe bleer til sine børn i dag eller om hun skal købe mad.
Derfor er det endnu mere vigtigt at vi sikrer, at vi træffer vores beslutninger, ikke på baggrund af andres lovgivning, men baseret ud fra os selv.
Samt at dette respekteres.
Vi har brug for at byer, bygder og yderdistrikter ikke rammes af besparelser, affolkes, men udvikles, og Danmark har fortsat et ansvar.
Vi importerer jo den dag i dag fødevarer udelukkende via Danmark, et land med et af de højeste fødevarepriser i Europa.
Derfor har vi også et ansvar herfra.
I dag nævnte lederen for Enhedslisten at arbejderfamiliens leveomkostninger i Danmark er blevet højere, nævnte et eksempel på at en pakke smør koster nu omkring 30 kroner.
Til sammenligning koster en stor pakke smør nu 60 kr. i Nuuk og endnu dyrere på kysten.
Vi ved, at Grønland ikke kun er en udgift her fra.
Det har vi fået dokumenteret op til flere gange.
Derfor er det på tide, at der sker ændringer, og en forandring er på vej.
Det er på tide, at Danmark, i stedet for udelukkende at fokusere på sin suverænitet over Grønland, sætter sin fokus på den og agerer ud fra den grønlandske befolkning.
Al den snak der har fundet sted i løbet af hele dagen i dag, og de værdiladede ord der er faldet i den sammenhæng, bør sikres, også for den grønlandske befolkning.