runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-22:
Ville det bedste værktøj til at sikre kvinders tryghed og sikkerhed i nattelivet så ikke være udvisning af de kriminelle udlændinge, som er med til at skabe utrygheden for unge mennesker i nattelivet?
Ville det ikke være den helt logiske konsekvens, at man fraviger det synspunkt, som regeringen og Socialdemokratiets har i dag, altså at det er konventionerne, der bestemmer, hvornår vi skal udvise kriminelle udlændinge, og man i stedet for navigerer over i en position, hvor man siger, at hvis du som udenlandsk borger begår et overgreb på en ung dansk kvinde, så bliver du smidt ud af landet med det samme?
Ministeren nævner selv, at der har været en eksplosion i utrygheden i nattelivet siden 2017, og nævner også det forhold, at lgbt-personer ikke kan gå frit på gaden uden at blive antastet eller overfaldet og lignende, og jeg er bare nysgerrig på, om ministeren kan nævne nogle årsager og måske navnlig en specifik årsag eller en analyse af, hvorfor vi har set den eksplosion siden 2017.
Jeg tænker, at der måske særlig omkring 2015 er sket noget, der kunne foranledige den stigning i utrygheden i nattelivet.
Så det vil jeg bare bede ministeren om at anerkende.
Magnus Heunicke (S), 2025-04-22:
Så må jeg nok modificere eller nuancere mit synspunkt: Da jeg sagde, at vi havde fine regler, så var det i forhold til alder.
Der mener jeg, som jeg kender vores regler, at de er defineret sådan, at når man er under 18 år, har man ikke ret til at få den her spilkonto, som man skal have.
Men det, jeg jo så også konstaterer, er, at det ikke er nogle regler, der er tilstrækkelige, for det er jo unge drenge helt ned i starten af teenagealderen og måske endda endnu yngre, som begynder at spille.
Så der findes alle mulige måder, og det er en meget, meget stor industri, hvor man tjener rigtig mange penge på ulykkelighed for de her drenge.
For spillovgivningen er jo ikke i Miljø- og Ligestillingsministeriet, men jeg er med på, at der er et kæmpe ligestillingsproblem her.
Carl Valentin (SF), 2025-04-22:
Det er bare for nemt
Det er utroligt, at der ikke sker mere, og jeg er ikke enig med ligestillingsministeren i, at vi har nogle fine regler i dag.
Vi har nogle grotesk mangelfulde regler, når unge mennesker dagligt bliver spammet med reklamer, og når man kan lave hurtigstartsbonusser og alle mulige smarte tricks i appsene, der fastholder folks opmærksomhed på spil.
Altså, jeg synes, vi har en meget mangelfuld lovgivning, og at vi har en regering, der ikke handler, og når jeg taler så indigneret om det her, er det bare, fordi jeg har brug for at råbe regeringen op.
Magnus Heunicke (S), 2025-04-22:
Jeg må sige, at jeg også har fulgt med i det seneste – jeg mener, det er DR, der har en artikelserie nu om det her problem – og det er dybt hjerteskærende, hvordan det er helt unge, trods alle de regler, vi har.
Der må man sige, at det i forhold til vores indsatser i Danmark slet ikke er godt nok.
Jeg ved, der arbejdes i Skatteministeriet på det.
Jeg kan ikke give en konkret update på, præcis hvor langt det er nået, men jeg ved, der arbejdes i Skatteministeriet på konkrete indsatser.
Carl Valentin (SF), 2025-04-22:
Tak for det.
I Danmark har vi et kæmpeproblem med spilafhængighed, og det er særlig mænd og drenge, der bliver ramt.
Det er 10,9 pct. af den danske befolkning, der lider af spilleproblemer i varierende grad.
Det er mere end en halv million danskere, og vi ser jo altså i de her år, at det ikke kun er de voksne mænd, der bliver ramt.
Nu er det også gruppen fra 12 til 17 år – unge knægte, som jo faktisk ikke engang må spille endnu – som bliver lokket til at gamble mere og mere, typisk med fars spillekort i hånden.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren for ligestilling, hvad regeringen har tænkt sig at gøre ved det her kæmpeproblem, som vi har kendt rigtig længe.
For alle de tal, jeg lige har nævnt nu, kommer altså fra den prævalensundersøgelse, som blev lavet i 2022.
Hvad vil regeringen gøre for at hjælpe de mennesker?
Magnus Heunicke (S), 2025-04-22:
Der er jo to interessante stigninger.
Der er en stigning i forhold til, at man føler sig utryg, og der er også en stigning i forhold til reelle overgreb og overfald på lgbt+-personer, og begge dele mener jeg er dybt alvorlige.
For begge dele er jo noget, som gør, at vi ikke lever vores liv frit.
Derfor er det jo ikke kun statistikkerne, der er vigtige – dem kender hr. Mikkel Bjørn jo også udmærket godt, og vi ved også, at der i dem er en kæmpe overrepræsentation af mennesker med ikkeetnisk dansk herkomst, så det er ingen hemmelighed, og det har jeg ingen interesse i at skjule på nogen måde – men der er også det andet, der er vigtigt, altså at man også skal opføre sig ordentligt.
Det vil også sige, at man skal sørge for, at man ikke råber efter, truer eller på anden måde chikanerer mennesker, der har en anden seksualitet eller et andet køn end en selv, og der har vi i Danmark også dybe problemer.
Det kan vi jo se i tallene, som viser det meget, meget tydeligt.
Victoria Velasquez (EL), 2025-04-22:
Det svar forstår jeg simpelt hen ikke, for det første Socialdemokratiet gjorde efter valget i 2022 var at løbe fra en aftale, hvor I tog over 0,25 mia. kr. fra lønarbejdernes tilbagetrækningsaftale.
Så igen vil jeg spørge: Hvordan kan det være, at man som et Socialdemokrati, der bygger på arbejderbevægelsen, nu beder mureren, betonarbejderen, rengøringsassistenten, de social- og sundhedsuddannede, pædagogen, dem med de psykisk og fysisk hårdeste job om at skulle arbejde et år længere?
Frederik Vad (S), 2025-04-22:
Det flertal, der var bag de midler, som ordføreren refererer til,
forsvandt ved folketingsvalget i 2022.
Ordføreren kan selv gå ind og tælle mandattallet efter.
Arnepensionsflertallet døde ved folketingsvalget i 2022.
Der var ikke noget flertal for det, ordføreren taler om.
Så vil jeg bare sige, at i Socialdemokratiet kan vi ikke løbe fra vores aftaler, før vi har fundet en model, der både sikrer, at vi kan finansiere kræftbehandling i fremtiden, og hjælper de lønmodtagere, der har det sværest.
Vi kan ikke tillade os den luksus, som Enhedslisten kan, hvor man siger: Vi er imod alle de aftaler, der har givet et kæmpe råderum, men vi bruger alle pengene indtil da.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-04-22:
Tak for det svar, som bekræfter, at det først er i 2045, at man kan regne med, at der kan blive en ændring af pensionsalderen.
Så er jeg med på, at der kan være andre ting, man kan kigge på, altså tidlig pension og andre ting.
Men danskerne skal så vente til 2045 med at få at vide, om det bliver en pensionsalder på 70 år, 71 år eller 70½ år, eller hvad det bliver.
Frederik Vad (S), 2025-04-22:
Og jeg kvitterede i min tale for en lang række af de forslag, der er kommet fra pensionsselskaber i forhold til mere fleksibilitet med pensionsordninger til Fagbevægelsens Hovedorganisation og Alliancen for en værdig tilbagetrækning.
Det kunne også være andre – arbejdsgivere osv. – der er kommet med input til, hvordan vi kan gøre det her mere retfærdigt.
Det tager vi også alvorligt, men det er rigtigt, at på det, der handler om folkepensionsalderen, har vi gjort det klart fra starten af, altså at det her er sidste gang, vi inden for det nuværende system stemmer for en stigning, og det system skal laves om, inden vi skal stemme igen næste gang om at hæve pensionsalderen.
Men hele diskussionen om fleksibelt arbejdsliv og hele diskussionen om førtidige ordninger og alt det, der vedrører, hvordan vi kan skabe bedre forhold for seniorer, har vi jo sagt er på bordet – det sagde jeg også i min tale.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-04-22:
Tak for ordet.
Sidst vi havde den her debat, sagde hr. Frederik Vad, at man satsede på at lave nogle forhandlinger frem mod 2030, hvor man skulle have en løsning på pensionsspørgsmålet, og at det så skulle træde i kraft i 2045.
Så jeg vil høre, om ordføreren bare kan bekræfte det her til førstebehandlingen af det her lovforslag, men også – i forlængelse af det foregående spørgsmål – om det ikke netop er at stille vælgerne noget i udsigt, som de ikke får.
For det betyder, at man skal være født i 1975 eller senere for at få noget ud af den ændring, der kommer i 2045.
Jeg tror bare, at den slagteriarbejder og håndværker og murer, der står i dag og er nedslidt, alle sammen regner med, at det er dem, der skal tidligere på pension.
Men når Socialdemokraterne selv indrømmer, at det er en ændring, der først træder i kraft i 2045, er det jo en ret begrænset gruppe.
Så er det jo netop, at man stiller folk noget i udsigt, som de ikke får.
Frederik Vad (S), 2025-04-22:
Det er jo ren »ulven kommer«, det her.
I modsætning til Liberal Alliance, som, dengang man havde magten, lovede sine vælgere, at topskatten skulle sænkes, og at det var 5 pct. hele vejen op, og hvad det ellers var, så har vi været meget præcise de sidste 10 år i Socialdemokratiet forud for de folketingsvalg, der har været.
Det, vi har lovet før et valg, og det, der har været de altafgørende hovedløfter – altså at de slidte lønmodtagere skulle kunne gå fra tidligere med retten til tidlig pension, og at de lavtlønnede i den offentlige sektor skulle have en højere løn – har vi leveret på.
Det har været de to væsentligste løfter fra Socialdemokratiet siden 2015, og dem har vi leveret på.
Vi kommer også til at levere på det her.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-04-22:
Jeg synes, at man skylder befolkningen at sige: Beklager, vi har tydeligvis ikke været præcise, siden I sidder med en oplevelse af, at vi vil gøre noget, som vi overhovedet ikke har fremlagt planer om.
Der var også nogle, der tænkte, at lønløftet nok var til dem, men det viste sig på den anden side af valget, at nej, det var til nogle andre grupper.
Det er Socialdemokratiet classic at love noget vagt – jo, det er det!
Men vil man overhovedet ikke erkende det, når vi har data på, at vælgerne har misforstået det?
Frederik Vad (S), 2025-04-22:
Vi har været totalt præcise med vores budskab til danskerne, for vi vil ikke oversælge vores politik.
Da vi fremlagde Arnepensionen, blev der også sagt før valget i 2019, at det var det største bluffnummer i nyere dansk politisk historie.
Vi endte med at vedtage det.
Der var også mange, der sagde, at det aldrig kunne lade sig gøre, fordi alle mulige ville blive en del af ordningen og det ville løbe totalt løbsk med udgifterne og sådan noget.
Det kunne lade sig gøre.
Der blev sagt, at lønløftet var bluff, at det ikke kunne bruges til noget, og at det var valgflæsk.
Vi endte med at finde en model, hvor præcis de grupper – social- og sundhedsassistenter, pædagoger, sygeplejersker og fængselsbetjente – fik den lønstigning, de har krav på, fordi de har nogle meget, meget hårde job.
Det, Socialdemokratiet har gjort med den pensionsmelding, er præcis det, vi har gjort med Arnepensionen og lønløftet.
Vi har præcist meldt ud, hvor hegnspælene står.
Det er ikke valgflæsk; det er meget alvorligt.
For os har pension været det mest altafgørende spørgsmål, siden efterlønnen røg i toilettet i 2010.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-04-22:
Mange tak.
Jeg vil gerne spørge ind til, hvordan Socialdemokratiet har taget imod, at danskerne egentlig har en oplevelse af, at Socialdemokratiet vil stoppe stigningen eller maks. lade den gå op til 70 år.
Det er nemlig sådan, at Socialdemokratiet har åbnet den her debat om pensionsalderen og om, at man vil gøre noget, men at det skal gøres retfærdigt.
Det er rigtigt, hvad hr. Frederik Vad siger.
Vi har ikke modellen endnu.
Det er så fint.
46 pct. af danskerne har ifølge en undersøgelse fuldstændig misforstået, hvad det er, Socialdemokratiet har gang i.
30 pct. har faktisk fattet, hvad Socialdemokratiet siger; resten ved det ikke.
Så der sidder folk derude og tror, at Socialdemokratiet vil enten stoppe eller sænke stigningen af pensionsalderen.
Det ved vi.
Hvordan forholder Socialdemokratiet sig til, at man løfter en dagsorden og giver vælgerne en følelse af, at man vil noget, som ikke er det, man vil?
Kan ordføreren bekræfte det over for vælgerne og sige: Beklager, I har misforstået det.
Det er ikke det, vi har sagt.
Vi har ikke tænkt os at standse pensionsalderen?
Frederik Vad (S), 2025-04-22:
3F kan være stolt af at have en formand, der kæmper for deres medlemmer.
Mange af de fagforeningsfolk, der er gået forrest i at kæmpe for en mere retfærdig tilbagetrækning, har jeg selv været i kontakt med de sidste par uger i forberedelsen til det her, og jeg ved godt, hvad deres synspunkter er.
Og de har en allieret i Socialdemokratiet.
Lige siden efterlønnen røg i lokummet i 2010, har Socialdemokratiet kæmpet for ikke bare at reparere på det system, men at sikre, at alle dem, der kom i klemme, fik mulighed for at få en politisk håndsrækning fra os, og det er jeg stolt af, og det arbejde fortsætter.
Men vi har bare ikke den luksus, hr. Karsten Hønge, at vi kan løbe fra vores aftaler, før vi har fået et nyt bud på et system, som er troværdigt.
Den luksus har vi desværre ikke.
Den har SF.
Den har Socialdemokratiet ikke.
Karsten Hønge (SF), 2025-04-22:
Forbundsformanden for 3F, Henning Overgaard, kalder i dag det her lovforslag, som vi behandler, for »uanstændigt«.
Nu er jeg spændt på at høre: Hvorfor er det så vigtigt, hvorfor er det egentlig så vigtigt for Socialdemokratiet at være på kollisionskurs med almindelige lønmodtagere og deres organisationer og i øvrigt med almindelig sund fornuft?
Frederik Vad (S), 2025-04-22:
Fordi det her er en virkelig svær opgave.
Hvis man skal lave et mere retfærdigt pensionssystem, som ikke smadrer dansk økonomi, tager det tid.
Og i parentes bemærket: Hvis vi smadrer dansk økonomi, er det lige præcis social- og sundhedshjælperen, lige præcis slagteriarbejderen, lige præcis mureren, som kommer til at betale prisen for det – parentes slut.
Jeg vil bare minde ordføreren, som sammen med Socialdemokratiet var med til at lave Arnepensionen, om, at fra Socialdemokratiet fremlagde, at vi ville lave Arnepensionen, til der lå et lovforslag i Folketinget, der sikrede det, gik der faktisk relativt lang tid, fordi det tager tid at lave en model, som er ordentlig.
Vi har brugt under et år i værkstedet indtil videre.
Det her skal gøres ordentligt, hr. Karsten Hønge.
Ellers bliver det noget makværk.
Karsten Hønge (SF), 2025-04-22:
Det, som hr. Frederik Vad siger her, kunne jo på en god dag godt give mening.
Men hvis argumentet er, at man ikke kan gå væk fra en aftale, før man har noget andet, så er det oplagte spørgsmål: Hvorfor har Socialdemokratiet så ikke sørget for, at der er et andet grundlag endnu?
Hvorfor var det, man skulle snige sig langs panelerne her sidste år og med det yderste flertal her i Folketinget kunne afvise det, at vi skulle have en ny diskussion omkring en pensionsalder, inden man så sætter det her lovforslag frem?
Det hænger jo slet ikke sammen.
Hr. Frederik Vad siger, at vi ikke kan lade være med at stemme for det, hvis vi ikke har et alternativ.
Magnus Heunicke (S), 2025-04-22:
Tak for det.
Det forslag er modtaget.
Lad os prøve at se, om vi kan.
Jeg har lige netop været til ligestillingsmøde med de andre ligestillingsministre i Warszawa, et uformelt rådsmøde her i påskedagene.
Jeg må bare anerkende, at fru Susie Jessen har fat i noget, når hun siger, at der er reelle udfordringer på ligestillingsområdet, bl.a. på grund af etniske grupper i Europa.
Det skyldes også andre ting, men det er en af de store udfordringer, vi har, det er rigtigt.
Susie Jessen (DD), 2025-04-22:
Jamen det undrer mig bare, at man så har nævnt nogle specifikke områder her i redegørelsen.
Altså, man har jo nævnt det europæiske samarbejde for ligestilling mellem kønnene og lgbt+-personer.
Man har også helt konkret nævnt kønsopdelt arbejdsmarked, uddannelsesvalg, ligeløn og overgreb.
Jeg vil gerne foreslå det som et rigtig, rigtig godt emne nu, når vi har EU-formandskabet; lad os dog gøre det.
Der er kæmpestore problemer i Sverige, i Frankrig og i mange andre lande i Europa på grund af islamismens indtog, som simpelt hen er den største ligestillingsudfordring, vi overhovedet har.
Lad os da komme i gang.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-22:
Men det giver jo ingen mening.
Altså, man sikrer, at mennesker ikke bliver diskrimineret, ved at fravælge dem på baggrund af deres etniske ophav eller deres køn.
Mener Radikale Venstre, at det er okay?
Samira Nawa (RV), 2025-04-22:
Men det undrer mig ikke, at Dansk Folkeparti glæder sig over, at mangfoldighed og ligestilling og inklusion skal væk og ud af virksomhedernes fokusområde.
Jeg ser det jo ikke som diskrimination.
Man sikrer diversitet på arbejdsmarkedet, og man sikrer, at mennesker ikke bliver diskrimineret.
Det er det, det kunne.
Og det er det angreb, som USA nu har sat ind mod inklusion, mod ligestilling, mod diversitet.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-22:
Der må jeg bare sige som repræsentant for Dansk Folkeparti, at det synes jeg er absolut fremragende.
Ordføreren nævner også selv kvoter, og ordføreren var for et øjeblik siden i sit eget spørgsmål til mig meget optaget af folk, der bliver diskrimineret på baggrund af deres køn, men de her tiltag, både kvoter og de her DEI-tiltag, er jo tiltag, som er specifikt målrettet mod at diskriminere folk på baggrund af deres køn, hudfarve, etniske oprindelse eller lignende.
Det handler jo om at tilgodese specifikke folk baseret på deres etniske ophav eller køn og vælge nogle andre fra på baggrund af det selv samme.
Og der må jeg bare sige som et borgerligt menneske, der ønsker, at alle mennesker skal behandles ligeværdigt, at jeg synes, det er dybt forkasteligt, at der er danske virksomheder, der har abonneret på den slags diskrimination.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-22:
Radikale er meget velkomne til at sende mig de specifikke undersøgelser, der viser, at der er en stor gruppe kvinder, som står og banker på og har lige så gode kompetencer som dem, der sidder der, men som har fået at vide, at de ikke kan få en bestyrelsespost, alene fordi de er kvinder.
Jeg har ikke set den dokumentation.
Samira Nawa (RV), 2025-04-22:
Nej, ligestillingsproblemet består jo i, hvis der er kvinder, der både har ambitioner og kompetencer, men bliver bremset.
Så er der jo et ligestillingsproblem.
Det er jo derfor, jeg spørger, om det er de samme mønstre, man ser inden for kloakering, renovation og jord- og betonarbejde, for det er hele tiden de brancher, jeg hører Dansk Folkeparti og hr. Mikkel Bjørn trække frem.
Altså, ambitionerne og kompetencerne er der jo, når det handler om de øverste ledelseslag.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-22:
Nej, den slags undersøgelser har jeg ikke set.
Selvfølgelig er der sikkert masser af kvinder, der gerne vil have en bestyrelsespost.
Hvis nogen kommer og tilbyder mig en, vil jeg da også gerne have en.
Det ændrer jo bare ikke på, at hvis der er en større pulje af mænd inden for en specifik branche, er den logiske konsekvens af det jo også, at der vil være flere mænd på bestyrelsesgangene i de selv samme brancher.
Der synes jeg bare, man nogle gange har et meget enøjet blik på de her problemer, hvor man siger, at selv om der er flere mænd i branchen, og der derfor er flere mænd, der ender på bestyrelsesposterne, så er det i sig selv et ligestillingsproblem, selv om det jo egentlig bare er den logiske konsekvens af den fordeling, der i brancherne, hvilket langt hen ad vejen er produktet af frie menneskers frie valg.
Samira Nawa (RV), 2025-04-22:
Først har jeg lyst til at sige, at jeg er meget enig i Dansk Folkepartis definition af, hvad ligestilling er, nemlig at man har et frit valg, og at man har lige muligheder.
Det er også sådan, jeg ser på ligestilling.
Men grunden til, at jeg lige tog ordet, var, at jeg synes, at hr. Mikkel Bjørn bliver ved med at tale om kvinder i jord- og betonbranchen og kloakbranchen, men er det sådan, at hr. Mikkel Bjørn har set nogle undersøgelser, der viser, at kvinder har et ønske om at komme ind i nogle af de brancher, men hele tiden møder en mur af afvisning og barrierer og får at vide, at det ikke kan lade sig gøre og at det må de ikke?
For hvis man ser på kvinders holdning til ledelsespositioner, så er der jo er et udtrykt ønske.
Der er kompetencer, der er ambitioner, og der er faglighed, som tilsiger, at der godt kunne være flere kvinder i ledelseslagene, og det problem synes jeg da vi skal løse.
Når det så handler om mandlige sygeplejersker og pædagoger, ser jeg, at der er et udtrykt ønske om at søge ind i de brancher, men også, at arbejdsmiljøet der er vanskeligere for mænd end for kvinder.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-22:
Nu kender jeg ikke lige til omklædningsforholdene på forskellige byggepladser.
Men det er klart, at hvis der er noget logistisk, i forhold til at der mangler et omklædningsrum på en eller anden byggeplads, har jeg ingen problemer med, at man foranstalter det.
Jeg synes bare, at vi skal passe på med at sige, at det er et selvstændigt problem, at der er færre kvinder i kloak-, beton- og byggebranchen, end der er mænd.
Det er ikke et selvstændigt problem, at der er færre mandlige sygeplejersker, end der er kvindelige sygeplejersker, fordi det langt hen ad vejen er – og det kan vi se på forskningen – udtryk for, at mænd og kvinder er forskellige og har forskellige ambitioner i tilværelsen.
Rosa Eriksen (M), 2025-04-22:
Det er jeg enig med ordføreren i.
Altså, eksempelvis er der for mænd prostatakræft.
Det bliver opdaget alt, alt for sent, fordi man ikke går til lægen, så det er jo i hvert fald et konkret problem, vi har i forhold til mænd.
Men jeg kunne godt tænke mig at italesætte det her med, at vi er frie mennesker, der har frie valg.
Jeg har mødt flere unge kvinder, som enormt gerne vil arbejde i byggebranchen, men som simpelt hen ikke kan få læreplads, fordi der ikke er et separat omklædningsrum til kvinder eller der ikke er de ting, som man har brug for som kvinde.
De skal tilpasse sig og møde en halv time tidligere eller gå en halv time senere.
Er det frie valg?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-22:
Jeg ved ikke, hvad det er for en tale, fru Rosa Eriksen har hørt.
Jeg har ikke sagt, at hvis mænd søger hjælp i det offentlige sundhedssystem, er de pylrede.
Det har jeg ikke sagt på et eneste tidspunkt.
Grundlæggende handler det jo om, at vi skal adressere det, hvis der er problemer med eksempelvis mænd, der ikke søger mod deres læge.
Det skal vi selvfølgelig italesætte, og det er fint at lave oplysningskampagner, hvis man kan se, at mænd har problemer med at søge mod deres læge.
Men jeg synes ikke nødvendigvis, vi skal måle det i et perspektiv, hvor vi så ser det op imod, hvor mange kvinder der søger mod deres læge.
Altså, vi kan også bare konstatere, at der er for mange mænd, der har problemer med at søge mod deres læge tidligt nok i forløbet, og det skal vi adressere som et selvstændigt problem og ikke nødvendigvis målt op imod, hvor mange kvinder der gør det.
Samira Nawa (RV), 2025-04-22:
Det lyder, som om hr. Mikkel Bjørn ikke er klar over, hvor omfattende en diskrimination der faktisk finder sted mod etniske minoriteter, f.eks. på arbejdsmarkedet, på boligmarkedet, i nattelivet, for hvis hr. Mikkel Bjørn vidste det, ville han også vide, at f.eks. de her krav om diversity, equity og inclusion, altså diversitet, ligestilling og inklusion, i virksomheder er til for at sikre, at mennesker ikke bliver diskrimineret.
Magnus Heunicke (S), 2025-04-22:
Det er ikke en udtømmende liste, der er i den her perspektiv- og handlingsplan for ligestilling om det, vi har fokus på i forhold til det kommende EU-program.
Vores EU-program er jo ikke præsenteret nu, al den stund at vi stadig væk arbejder på det.
Så det er et nedslag i noget af det, vi ved vi arbejder med og har nogle konkrete initiativer i forhold til.
Men jeg kan sige, at Folketingets partier er meget velkomne til at sende konkrete idéer til Danmarks EU-formandskab.
For det er regeringen, der foretager formandskabet, men det er Danmark som land, og det vil sige, at Folketinget også, mener jeg, spiller en oplagt rolle til at komme med input.
Når Danmark så overtager formandskabet, hvad vi jo gør om, jeg tror, det er 70 dage, der er til, i dag, så vil Danmark, det vil sige regeringen, jo også præsentere vores samlede program.
Men der er ikke et endeligt program, hvor vi siger, at noget mangler og noget ikke er der, for vi har ikke lavet det færdigt endnu.