runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Eriksen (M), 2024-01-16:
Tak for ordet.
I Moderaterne kommer vi ikke til at stemme for dette beslutningsforslag af flere grunde.
I Moderaterne er vi meget enige i, at de ældre beboere på plejehjem og dem, der modtager pleje i eget hjem, skal være trygge ved den pleje, de får.
Det er både dem, der udfører arbejdet, der skal være trygge – de skal have de nødvendige kompetencer – men det er også trygheden ved, at der er en rigtig, rigtig god kommunikation plejepersonalet imellem og mellem medarbejder og borger.
Vi mener, at det er de enkelte kommuners og plejehjemsledelsers ansvar og opgave at sikre, at de medarbejdere, der er ansat, er kompetente til deres opgaver.
I Moderaterne tror vi på, at det er vigtigt at værdsætte mangfoldigheden i vores arbejdsstyrke, og at nationale standarder for sprogfærdigheder ikke nødvendigvis er ensbetydende med en bedre kvalitet af plejen.
I stedet for at opfinde nationale løsninger på de lokale problemer, bør vi i stedet arbejde på at forbedre vilkårene for vores ældrepersonale i de enkelte kommuner og dermed sikre, at de har de nødvendige ressourcer og støtte til at udføre deres arbejde.
Derfor er jeg rigtig glad for, at regeringen har udarbejdet og lige så småt er ved at præsentere den nye ældrereform, der grundlæggende vil frisætte ældreområdet.
Tak for ordet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-01-16:
Mange tak for det.
Det er nemlig ikke første gang, vi diskuterer den her sag.
Ligesom sidst vil jeg derfor også gerne takke for at rejse spørgsmålet om danskkundskaber for personalet i ældreplejen, for det er naturligvis et vigtigt emne, ikke mindst i en tid, hvor det er rigtig svært at rekruttere personale nok til ældreområdet.
Derfor er det også godt, at uddannelsesinstitutionerne er opmærksomme på, at der rent faktisk er skærpede krav til at blive optaget på uddannelserne i dag.
Derudover er det også en lokal ledelses forbandede pligt at sikre, at det personale, der ansættes, både forstår, læser, skriver og taler et forståeligt dansk.
Det tror jeg også arbejdsgiverne på sundhedsområdet er optaget af.
Men som jeg også sagde sidst, er udfordringen stadig, at sundhedspersonalet altså ikke hænger på træerne.
Derfor kan man nogle steder stå i en situation, hvor man kommer til at vælge mellem en udenlandsk læge, sygeplejerske, social- og sundhedsassistent eller social- og sundhedshjælper eller ingen ny kollega.
Jeg tror, at en ny kollega gør større nytte end ingen ny kollega, uanset om der kan være sproglige problemer eller barrierer.
Derfor kan man også blive nødt til at organisere arbejdet på en anden måde i sådan en situation, så man i forbindelse med f.eks. praktik, som nyansat, eller når man er i gang med oplæring, får mulighed for at gå med en kollega, som kan hjælpe med at forstå eller læse, sådan at man stille og roligt kan få forbedret sine sproglige evner.
For der skal ikke være tvivl om, at man både skal forstå, læse, skrive og tale et forståeligt dansk og alternativt have hjælp til det, sådan at det ikke er borgerne, der kommer til at bøde for eventuelle sproglige vanskeligheder.
Dog synes vi i SF fortsat ikke, at tiden er inde til, at vi skal lave nationale standarder for, hvordan vi forstår hinanden, og hvornår kommunikationen er tilstrækkelig til, at vi rent faktisk forstår hinanden, for det er individuelt.
Heldigvis er der også rigtig mange ældre, som har vænnet sig til, at folk har accent af forskellig art.
Jeg tror, at vi kan håndtere det, og jeg tror også, at de lokale arbejdspladser er opmærksomme på det.
Derfor kommer SF heller ikke til at støtte op om beslutningsforslag B 81.
Da ordføreren for Radikale Venstre desværre ikke kan være til stede, har jeg lovet at hilse og sige, at Radikale Venstre heller ikke kan støtte beslutningsforslag B 81.
Fie Hækkerup (S), 2024-01-16:
Tusind tak for de pæne ord.
Lad mig returnere ved at sige tak for at have taget rigtig godt imod mig i udvalget, og tak for alle de gode snakke, jeg har haft med jer alle sammen.
Det er utrolig værdsat.
Jeg er fuldstændig enig, og jeg anerkender fuldstændig præmissen i, at det kan have konsekvenser, hvis der er sproglige barrierer, både i form af den talte kommunikation, men sådan set også den skriftlige og det, der dokumenteres.
Så det anerkender jeg fuldstændig.
Det er præcis også derfor, vi med bl.a. sosu-udspillet gerne vil løfte de sproglige kompetencer.
Og så skal jeg nok lade være med at bruge lange akademiske ord om det, men jeg synes sådan set, det væsentlige er, at vi nu får det her til at virke ude i virkeligheden.
Og der tror jeg bare, at sådan nogle tiltag som f.eks. sprogstøtte, selv om det ikke lyder helt vildt sexet, faktisk er nogle af de ting, der kan virke ude i den virkelige verden.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-16:
Ordføreren er ny ældreordfører, og jeg vil gerne sige et stort: Velkommen til.
Jeg kan jo se, for jeg følger fru Fie Hækkerup lidt rundtomkring, at ældreordføreren her har gjort sig umage med at sætte sig ind i stoffet.
Det er rigtig godt at se, så det giver respekt.
Så først og fremmest tak for det.
Jeg kan i hvert fald sige på egne vegne og på Danmarksdemokraternes vegne, at hvis det er, man ikke har et ordenlig dansk i ældreplejen, kan det have store, fatale konsekvenser.
Lad mig vidne om, at der er stor forskel på, om man f.eks. skal give medicin, der skal doseres i mikrogram, eller medicin, der skal doseres i milligram eller gram – altså bare sådan nogle små mindre ting.
Og hvis man ikke har styr på det og kan tale om det, når man f.eks. skal give en ordre til en kollega – og hvis de så ikke forstår det ordentligt – kan det altså have fatale konsekvenser for den person, som skal have medicinen.
Hvad vil man gøre for at højne standarden derude?
Ministeren siger, at der skal være lokal frihed og lokalt ansvar, og det kan jeg sådan set ikke være uenig i.
Men samtidig fremlægger regeringen jo også et forslag om, at nu skal der mere sprogstøtte og sprogscreening til social- og sundhedselever.
Det er jo dejligt, men det går måske lidt imod de tanker, som regeringen måske ellers havde på området; jeg skal ikke kunne sige, om der er noget dér.
Når det så er sagt, siger ministeren: Kvaliteten skal være i orden, og man skal sætte nogle mål.
Så hvordan får vi målt på kvaliteten i forhold til danskkundskaberne i ældreplejen?
Hvordan vil ministeren sikre det?
Mette Kierkgaard (M), 2024-01-16:
Tak for bemærkningerne, og jeg er jo glad for at høre, at fru Marlene Harpsøe er enig i, at sprog er vigtigt.
Jeg tænker også, at med den erfaring, som i øvrigt både fru Pia Kjærsgaard og fru Marlene Harpsøe har fra uden for Christiansborg, ved I jo om nogen, at det sproglige er utrolig vigtigt.
Jeg vil nu fastholde, at den bevægelse, som jeg mener er grundbevægelsen, også i det nye ældreudspil, som kommer her i sin fulde længde om et par uger, er det her med lokal frihed, men også lokalt ansvar.
Her fra Christiansborg mener jeg at rollen er, at vi skal have nogle overordnede kvalitetsmål for, hvad det egentlig er, vi forbinder med god ældrepleje, og det er også det med, at vi skal sikre kompetente, faglige medarbejdere.
Det bliver endnu mere vigtigt fremover med sproglige kompetencer, ledelse og nogle tilsyn, som har fokus på kvalitet, faglig udvikling og læring frem for at være en hammer i hovedet på de plejehjem og hjemmeplejeenheder, som er i det ganske land.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-16:
Mange tak.
Det her med danskkundskaber i ældreplejen er et problem derude.
Der er nogen, som ikke kan et dansk, der gør, at de kan kommunikere ordentligt med de ældre borgere, sådan set heller ikke med kollegaer.
Det kan udgøre en utryghed for den enkelte borger og sådan set også for en som kollega, hvis patientsikkerheden bliver truet, fordi der mangler noget på grund af de barrierer, der er i forhold til manglende danskkundskaber.
Derfor blev jeg også lidt overrasket over ministerens tale i dag, for jeg havde sådan set håbet på, at ministeren ville komme med nogle gode idéer til, hvordan vi, måske også i forhold til de kommende forhandlinger, kunne styrke lige præcis det her område, uden at det blev sådan en løftet pegefinger om, at nu vil I jo også indføre mere bureaukrati for kommunerne.
Det her skal ses som en hjælp og også ses som, at vi rent faktisk ønsker at styrke ældreplejen, og at vi rent faktisk ønsker at hjælpe de mange derude, der måske ikke har et tilstrækkeligt dansk.
Kan ministeren ikke se det fra den vinkel?
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-01-16:
Altså, det med dansk er jo meget, meget vigtigt – det er for mig det første punkt, der står på dagsordenen – og ikke bare et dansk, der er sådan nogenlunde.
For der kan være mange måder at lære dansk på, afhængigt af hvor man kommer fra.
Mette Kierkgaard (M), 2024-01-16:
Jeg deler vurderingen af, at dansk er helt afgørende.
Sproget forbinder, sproget danner relationer, og sproget indebærer forståelse.
Jeg var selv ude hos Møllehuset i København her forleden dag, som jeg nævnte, og der fortæller de jo også om, hvordan det er, de er lykkedes med at håndtere sprogudfordringen.
Jeg synes, det væsentlige er, at når man ser rundt på de steder, der er i det ganske land, hvor man arbejder med sprogudvikling, sprogstøtte og sprogscreening, så griber man det forskelligt an.
Ser man på modellen i Lolland Kommune, er det én type model, hvor man har meget fokus på et introduktionsforløb, altså et samlet introduktionsforløb for mennesker fra forskellige lande.
Ser man på indsatsen i København, er det en anden model, og i Varde er det en tredje model.
Og det er der, hvor jeg synes at det lokale ansvar og den lokale virkekraft er et kardinalpunkt, og det er egentlig også det, jeg hører at KL er optaget af.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-01-16:
Tak for det.
Nu har vi jo været igennem en dag, hvor dele – meget få dele – af udspillet til en kommende ældrelov er blevet offentliggjort.
Endnu en gang brugte ministeren jo også her fra talerstolen ordet frisættelse, og jeg er stadig væk meget i tvivl om, hvad det ord egentlig betyder.
Altså, det synes jeg simpelt hen må være en national standard.
Det ligger i det, at sådan må det være.
Der er jo ikke forskel på, hvor man bor i Danmark, i vores lille land, i forhold til at man skal kunne dansk, når man beskæftiger sig med ældre mennesker, og det er derfor, at vi i Dansk Folkeparti ønsker en national standard.
Der er også mange andre punkter såsom kultur, forståelse osv., der vedrører sosu-assistenten, eller hvem det er, der kommer ud og hjælper den ældre.
Men dansk er helt, helt afgørende.
Fie Hækkerup (S), 2024-01-16:
I virkeligheden går jeg ikke så meget op i, hvad det er for nogle ord, vi skriver i udspillene.
Jeg går mere op i, om vi får skabt nogle løsninger, der faktisk virker derude lokalt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-01-16:
»Flersprogspædagogik«
– altså, jeg håber ikke, det er sådan nogle udtryk, der vil kendetegne den nye ældrelov, som bliver lagt på bordet, for så kan jeg på forhånd sige, at Dansk Folkeparti står af.
En ældrelov skal altså indeholde noget, som man kan forstå.
»Flersprogspædagogik«
– altså, jeg må bede ordføreren om at glemme det ord.
Og så vil jeg stadig væk sige, at de nationale standarder jo ikke har spor at gøre med bureaukrati.
Tværtimod, vil jeg sige.
Det er da en national standard, at man skal kunne sproget, og det er da tværtimod afbureaukratisering.
Fie Hækkerup (S), 2024-01-16:
Det handler om, hvordan man anskuer og løser det her problem bedst muligt med de sprogbarrierer, som der kan være, hvis man har problemer med sproget – det kan også være ordblindhed og alle mulige andre ting, som besværliggør hverdagen.
Der mener jeg, at man i højere grad løser det ved f.eks. at lave sprogstøtte, ved at lave sprogscreening og ved at opkvalificere underviserne til at kunne undervise i flersprogspædagogik end ved at indføre nationale standarder og mere detailstyring og kontrol, som er noget af det, som jo lige præcis tager tiden væk fra borgerne.
Det er jo al den her detailstyring, al den her kontrol og det her tilsyn, som tager tiden væk den tid, der skal bruges til trygheden i ansigt til ansigt-kontakten.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-01-16:
Tak for det.
Ordføreren brugte jo meget tid på at fortælle om regeringens initiativer, som vi har hørt lidt om, men dog ikke tilstrækkeligt.
Jeg har bare svært ved at forstå, at man modsætter sig en national standard på det her område, hvor man samtidig agter om nogen tid at fremlægge en ældrelov, som jo er en national standard i en eller anden form.
Altså, hvorfor gør man det ikke i det her, som er så vigtigt – faktisk det allerallervigtigste, synes jeg – i forholdet til ældre mennesker, nemlig at sproget for dem, man sender rundt til de ældre, om det er i private hjem, eller det er på plejehjem, eller for den sags skyld også på hospitaler, er dansk?
Det er så vigtigt, for det er kommunikationen.
Det er faktisk det allerallervigtigste, så derfor synes jeg, at der bør være en national standard.
Hvorfor lige præcis ikke på det her område, men sandsynligvis – alt efter, hvad regeringen kommer frem med – på andre områder?
Mette Kierkgaard (M), 2024-01-16:
Tak for interessen, også med hensyn til udspillet.
Det har I alle sammen efterspurgt ad nogle omgange, og jeg er virkelig glad for, at vi lige om lidt kan lægge det frem, så vi også kan komme i gang med forhandlingerne med jer, hvilket jeg glæder mig til.
Vi har ikke aktuelt nogen planer med hensyn til sprogkurser som sådan, men spørgeren har fuldstændig ret i, at international arbejdskraft også er en satsning, og det er et fokusområde for regeringen, og vi skal selvfølgelig sikre, at der er den fornødne kvalitet omkring det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-01-16:
Nu er det jo en kendt sag, at kommunerne er voldsomt presset på økonomien, og nogle har endda været nødt til at afskedige sundhedspersonale, fordi budgettet ikke rakte til, at alle fortsat kunne være ansat.
Derfor er det måske lidt flot at sige, at man har frihed til selv at planlægge eventuelle nødvendige kurser for medarbejdere i ældreplejen, som har brug for noget sprogstøtte.
Nu kender vi jo ikke regeringens udspil.
Vi har hørt lidt hist og pist og kan gætte os til, hvad det mon så betyder, men lige præcis udenlandsk arbejdskraft fylder jo faktisk meget i det, som regeringen allerede har meldt ud.
Mette Kierkgaard (M), 2024-01-16:
Tusind tak til fru Kirsten Normann Andersen for spørgsmålet.
Igen vil jeg sige, at jeg er meget glad for, at vi deler opfattelsen af – det tror jeg egentlig vi alle sammen gør – betydningen af sprogkundskaber af de årsager, som flere har været inde på.
Jeg synes, det væsentlige ved lokal frihed og lokalt ansvar er, at konteksten netop er forskellig, og det er faktisk derfor, at jeg vælger at fremhæve eksemplet fra Lolland og eksemplet fra København om den indsats, de gør med kvinder fra Iran.
Jeg kunne også have nævnt Varde Kommune og andre steder.
Jeg hører jo også, at KL har lavet nogle undersøgelser, der viser, at det er godt og vel 70 pct., som er positive over for international arbejdskraft, og KL har jo selv været ude og proklamere, at det er en vej, de synes vi skal gå, og at de også har fokus på, hvordan netop sproget er en udfordring og en barriere, og det har de også et ansvar for at se på.
Vi har i regeringen ikke aktuelt nogen planer med hensyn til danskundervisning, som fru Kirsten Normann Andersen efterspørger.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-01-16:
Tak for det.
Og også tak for talen og besvarelsen i forbindelse med det her forslag.
Jeg er jo grundlæggende enig i, at nationale standarder nok næppe løser dette meget store problem, for det jo rigtigt, som Dansk Folkeparti peger på her i forslaget, at vi er udfordret af, at rigtig mange medarbejdere på ældreområdet er sprogligt udfordret, og det er en vigtig kompetence at kunne tale dansk, når man har med syge eller ældre mennesker at gøre, hvis arbejdet skal kunne fungere på en kvalificeret måde.
Jeg lytter mig til, at man f.eks. i Københavns Kommune mere eller mindre er tvunget til at ansætte mennesker, som ikke har de sproglige kompetencer, fordi alternativet er, at man ikke har nogen medarbejdere, og det er jo i virkeligheden også et problem, for så er der nogle mennesker, der hverken får hjælp til at komme på toilettet eller i bad eller på anden måde kan blive hjulpet.
Derfor er jeg nysgerrig på, om regeringen gør sig nogle tanker om, at der skal tilbydes egentlige sprogkurser, altså at der gives noget støtte til kommunerne i form af egentlige sprogkurser til medarbejdere, som er udfordret på sproget.
Kim Valentin (V), 2024-01-17:
Det spørgsmål tænker jeg at man skal stille til Herning.
Det er jo dem, der sætter rammerne for, hvordan de sætter skatten.
Det er sådan set dem, der bestemmer, om de vil straffes, eller om de ikke vil straffes i den sammenhæng.
Det, den her aftale gør, er, at den sætter rammerne for, hvad vi skal gøre, sammen med den aftale, der ligger mellem regeringen og KL.
Det er de to aftaler, der sætter rammen for det, vi gør her.
Det står også i bemærkningerne til lovforslaget.
Anders Kronborg (S), 2024-01-17:
Men det er jo ikke bare generelle skattelettelser, den her regering laver.
Jeg kan huske, at der på et tidspunkt var en skatteminister, det var i øvrigt en repræsentant fra SF, som hed Thor Möger Pedersen, og som skrev en kronik i et dagblad.
Jeg kan ikke huske, hvilket dagblad det var, men jeg kan huske kronikken, fordi den faktisk rørte mig.
Her fremhævede han den hårdtarbejdende dansker, der stod op om morgenen og smurte leverpostejmadderne til madpakken.
Det er jo nogle af de danskere, som vi målretter de her skattelettelser til, nemlig den enlige mor, der hver dag møder på arbejde, efter at hun har smurt madpakke og sendt børnene i skole, og som går ud og tager nogle vagter i hjemmeplejen.
Hun får flere penge til sig selv, og der er også et øget incitament til, at hun nu kan tage en time eller to mere, fordi der faktisk er flere penge til husholdningen.
Anerkender SF slet ikke det?
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-17:
Tak for det.
Jeg havde egentlig tænkt mig ikke at foregribe min tale, men når nu ordføreren for Venstre, hr. Kim Valentin, direkte nævner aftalen om det kommunale udligningssystem fra 2020 som begrundelse for, at man nu sænker bundskatten, så synes jeg, at det er nødt til at få en bemærkning med på vejen.
I den aftale står der, at i umiddelbar forlængelse af aftalen om kommunal udligning er man enige om, at skatterne ikke skal stige.
Det var for 4 år siden.
Jeg synes, at det er meget, meget svært at argumentere sagligt for, at de skattestigninger, vi ser ude i kommunerne nu, er i umiddelbar forlængelse og et resultat af udligningsaftalen.
Tag f.eks. Herning Kommune.
Det er en kommune med rent Venstreflertal, altså Venstre har både borgmesterposten og flertal i kommunalbestyrelsen, og der har man hævet skatten, selv om man fik flere penge i kommunal udligning.
Når man hæver skatten i Herning Kommune, mener ordføreren så at det er et resultat af, at man fik flere penge i den kommunale udligning?
Jeg mener simpelt hen ikke, at man kan sige, at aftalen om kommunal udligning sætter rammerne for, hvad der skal ske med bundskatten i dag som følge af den kommunale skattestigning.
Det, der står i aftalen, er det er i umiddelbar forlængelse af aftalen om kommunal udligning.
Lad mig så spørge til den anden del, der står i aftalen, nemlig det om, at aftalepartierne er enige om at understøtte, at kommunernes indkomstskat under ét ikke stiger som følge af udligningsreformen.
Når man nu ikke har inflationsdækket kommunerne, mener ordføreren, altså hr. Kim Valentin, så, at man kan sige, at man har understøttet, at kommunernes indkomstskat ikke stiger?
Kim Valentin (V), 2024-01-17:
Det er jo en del af den aftale.
Det går jeg ud fra at SF heller ikke har gjort.
Så det er jo ikke noget nyt, der er fundet på.
Den aftale regulerer, hvad det er, der kommer til at ske.
Anders Kronborg (S), 2024-01-17:
Med al ære og respekt for ordføreren synes jeg alligevel, argumentationen er lidt kafkask.
SF kan godt være med til skattelettelser, når det er en del af et kompromis, men der er jo ingen herinde i Folketingssalen, der kan tælle 90 mandater.
Så vi laver jo alle sammen kompromiser.
Så synes jeg også, at der bliver tegnet et billede af, at det bare er besparelser og besparelser ude i velfærdssamfundet.
Det er jo ikke rigtigt.
Vi har jo en regering, der har fremlagt en 2030-plan, hvor der bliver investeret massivt i velfærd, et kæmpeløft til psykiatrien, et kæmpeløft til sundhedsområdet, et kæmpeløft til erhvervsskolerne.
Vi har en regering, der i den nuværende periode og i den sidste periode har sendt en masse millioner ud til kommunerne, og jeg anerkender, at der fortsat er udfordringer derude.
Og skattereformen øger jo også arbejdsudbuddet, og det vil sige, at man øger antallet af hænder, der skal løfte velfærdsopgaven.
Så kan SF ikke komme med nogle betragtninger om, hvordan SF så vil løfte arbejdsudbuddet?
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-17:
Jo, det vil jeg meget gerne.
Når man sænker skatterne, personskatterne, bredt set, så er det en meget upræcis og ineffektiv måde at øge arbejdsudbuddet på.
Det, vi har brug for, er at målrette arbejdsudbuddet dér, hvor vi ved vi mangler personale i fremtiden.
Det er på vores sygehuse, og det er i sosu-sektoren, og det, man skal gøre der, er jo, at man skal sørge for, at folk kan uddanne sig hen imod de sektorer, og man skal investere i, at folk ikke forlader fagene.
Det, vi ser i regionerne og på sygehusene lige nu, er, at der er et ansættelsesstop, og selv om vi ved, at vi kommer til at mangle sygeplejersker, får dem, der nu bliver nyuddannet, ikke foden indenfor på arbejdsmarkedet, fordi der simpelt hen er et ansættelsesstop, og det er at skyde sig selv i foden med den dagsorden.
Så hvis man er optaget af at øge arbejdsudbuddet, er det nogle meget mere målrettede instrumenter, der skal til, end generelle skattelettelser.
Så blev der sagt, at vi går med i et kompromis, hvor der er nogle skattelettelser, og hvorfor vi så ikke er med i forhold til de her 710 mio. kr. i skattelettelser.
Der har ikke været en prioritering af velfærden, hvor vi kunne sige, at vi har fået nogle penge, men det her er ene og alene en skattelettelse fra regeringens side.
Anders Kronborg (S), 2024-01-17:
Jeg synes sådan set, at refleksionerne er fuldstændig fair, og jeg vil også gerne være med til at reflektere videre over det her i udvalgsarbejdet.
Vi må nok erkende, at det er en svær sag, hvordan man lige nøjagtig skal trække stregerne.
Det, jeg hæfter mig ved her, er, at jeg synes, der er en rigtig fin balance, ved at fradraget gælder, hvis man har over 24 km's transport til arbejdet.
Så synes jeg faktisk også, at man med det her rammer forholdsvis bredt i Danmark, ved at det omfatter 25 kommuner og 10 øer.
Men jeg synes som udgangspunkt, at vi faktisk rammer ganske udmærket med det her forslag.
Det, der jo er fuldstændig afgørende, er, at vi går ind og tager det seriøst, at der faktisk er en udfordring med, at vores yderområder, landdistrikter, desværre nogle steder bliver lidt affolkede, også fordi det er svært at få det til at fungere praktisk i dagligdagen.
Kris Jensen Skriver (S), 2024-01-17:
Tak for det.
Og også tak til ordføreren for forslagsstillerne for kommentarerne her.
Jeg har bare lige et konkret spørgsmål.
Det er i forhold til fremgangsmåden.
Hvad mener ordføreren i forhold til, at det her ikke er løftet i forbindelse med finanslovsforhandlingerne?
Lise Bertelsen (KF), 2024-01-17:
Faktisk har vi været ude at præsentere det her forslag, og jeg beklager, at det først er kommet på nu, men jeg ved ikke, om man mindes, hvilken travlhed der var med at få fremsat forskellige ting i det tidligere folketingsår.
Men jeg håber, at vi kan diskutere det uanset hvad.
Kris Jensen Skriver (S), 2024-01-17:
Tak for det.
Det skulle egentlig bare mere være en kommentar om, at når vi har sådan noget her, som jo er en betydelig ekstraudgift, så mener jeg jo den rigtige måde at gøre det på er i forbindelse med finanslovsforhandlingerne, hvis vi skal sikre en god styring af økonomien.
Men jeg lytter til det svar, der kommer fra ordføreren for forslagsstillerne.
Lise Bertelsen (KF), 2024-01-17:
Jeg siger bare tak.