runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-01-18:
Det er jeg glad for ministeren siger.
Jeg vil høre, hvor hurtigt vi kan gøre noget, for jeg synes jo, det er lang tid at vente på at lave en ny flerårsaftale for Kriminalforsorgen.
Jeg synes egentlig, at der er tilstrækkelig meget materiale til, at vi hurtigt bør gå i gang med at tænke på, hvordan vi kan gøre det langt mere attraktivt at være fængselsbetjent.
Jeg tror, at de ansatte, vi har nu, føler, at der er et meget stort pres på dem.
Der kunne jeg godt tænke mig, at vi satte os ned og fandt ud af, hvad vi kan gøre her og nu, inden vi laver nogen flerårsaftale.
Det synes jeg ville være værd at tage med.
Så vil jeg spørge ministeren, hvordan det går med fængslerne i Østeuropa, som vi jo er meget interesseret i også at bruge, og som jeg tror kunne have en effekt og lette presset på vores fængselsbetjente herhjemme.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-01-18:
Spørgeren gør det svært for mig med de mange spørgsmål, når jeg kun har 30 sekunder.
Men jeg vil sige, for at tage det sidste først, at det er vi godt i gang med, og jeg glæder mig til snart at invitere spørgeren på en kop kaffe, hvor vi skal snakke lidt mere om det.
For det her med at kunne skaffe nogle fængselspladser ville være rigtig godt, så udenlandske kriminelle kunne sidde og afsone der.
I forhold til det med at gøre noget hurtigt er jeg enig i, at vi ikke kan vente til en ny aftale.
Vi må se på, hvad der kan gøres her og nu, og derfor gennemtrawler vi det hele.
Så indkalder jeg til nogle forhåbentlig hurtige forhandlinger, og så håber jeg, vi kan blive enige om at sætte noget i gang i den her samling, så vi kan komme fængselsbetjentene til hjælp.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-01-18:
Hvad vil ministeren gøre for at sikre videoovervågningen i Vollsmose, hvor folk med banderelationer har ødelagt ophængte kameraer?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-01-18:
Det skal være hårdt at sidde i fængsel, og samtidig skal sikkerheden for de ansatte være i orden, og kriminalforsorgen skal være et godt sted at arbejde.
Når det er sagt, skal der ikke herske tvivl om, at der i dag er udfordringer i vores fængsler og vores arresthuse.
Der er et stigende antal trusler mod og overfald af fængselspersonalet, og sygefraværet blandt fængselsbetjentene er højt.
Kriminalforsorgen har oplyst, at det gennemsnitlige sygefravær pr. medarbejder i 2014 var godt 16 dage, mens det i 2016 var steget til knap 20 dage.
Kriminalforsorgen har endvidere oplyst, at ca. 66 pct. af sygefraværet skyldes langtidssygemeldinger, dvs. sygemeldinger af mere end 30 dages varighed.
Sygefraværet for fængselsbetjentene har gennem en periode været et fokusområde for kriminalforsorgen, men jeg må konstatere, at på trods af at det er et fokusområde, er det gået den forkerte vej.
Det synes jeg er rigtig, rigtig ærgerligt.
Det er en af grundene til, at jeg har besluttet at nedsætte en taskforce, som skal se på, hvilke initiativer der hurtigt kan sættes i værk for at forbedre den personalemæssige situation.
Og det vil være naturligt, at taskforcen sætter fokus på at kortlægge årsagerne til det og pege på initiativer til at nedbringe sygefraværet.
Fængselsforbundet og de andre personaleorganisationer vil naturligvis blive inddraget i arbejdet.
Så er det også sådan, at flerårsaftalen for kriminalforsorgen udløb ved årsskiftet, men med finansloven for 2017 har vi besluttet at forlænge bevillingen fra 2016, så den er videreført i 2017, så vi får noget tid til at se alle initiativerne fra den gamle aftale igennem og få en konstruktiv drøftelse af, hvad vi fremadrettet skal med kriminalforsorgen.
Men her og nu er det en taskforce, der hurtigt lige trawler systemet igennem og sætter ind der, hvor vi på kort tid kan give de ansatte nogle bedre arbejdsforhold.
Det er jeg sikker på at både spørgeren og jeg kan finde rigtig gode løsninger på.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-01-18:
Tak for det.
Hvad vil ministeren gøre for at mindske sygefraværet for fængselsbetjente?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-01-18:
Spørgeren henviser til Østre Landsret, der den 18. november stadfæstede en dom fra Københavns Byret mod en person, der havde kørt som chauffør for Uber.
I sagen slog landsretten fast, at Uberkørsel er taxakørsel, og at chaufføren derfor skal overholde den gældende lovgivning for taxakørsel.
Københavns Politi har siden rejst tiltale mod selskabet Uber for medvirken til overtrædelse af taxalovgivningen.
Jeg vil gerne understrege, at det altså som udgangspunkt ikke er ulovligt at være passager i en Ubervogn, og det er det, jeg skal forholde mig til som justitsminister, og derfor ser jeg heller ingen grund til at gå nærmere ind i spørgsmålet.
Magnus Heunicke (S), 2017-01-18:
Jeg spørger om det, fordi jeg den 26. december, her lige efter jul, så et opslag på Facebook af hr. Rasmus Jarlov, som jo er konservativt medlem af Folketinget, altså vores justitsministers partifælle, og til det billede, han har taget fra en Uberbil, skriver han selv, at han har kørt Uber igennem København, og han skriver altså på Facebook, at det har han gjort.
Det er jo helt rigtigt, at dommene er faldet, de er blevet stadfæstet af Østre Landsret, og også at anklagemyndigheden har rejst tiltale mod hele selskabet, altså hele komplekset – anklagemyndigheden, som jo ligger direkte under justitsministeren.
Det er derfor, jeg synes, det er interessant at vide, hvad holdningen hos ministeren er.
Jeg er ikke ude på her at få ministeren til at ændre lovgivning eller noget, det bliver forhandlet ovre i Transportministeriet, og de forhandlinger har jeg stadig forhåbninger til vi kan lande godt.
Det er ikke det, det handler om her, det handler om justitsministeren fra Det Konservative Folkeparti, et parti, som i hvert fald historisk set har stået for lov og orden, og som har anklagemyndigheden som sit ressort – anklagemyndigheden, der har rejst tiltale mod selskabet – og der er faldet en stribe domme mod de chauffører, som har kørt.
Og så er det jo interessant at vide, hvordan Det Konservative Folkepartis justitsminister stiller sig, når hans egne medlemmer af Folketinget og fra hans eget parti reklamerer med, at de kører rundt i noget, som er pivhamrende ulovligt for dem, der udfører opgaven, og det er den holdning, jeg er interesseret i at få.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-01-18:
Men jeg går heller ikke rundt og udtaler mig om alt det, der ellers er lovligt i Danmark, for så kunne jeg jo bruge rigtig meget tid.
Jeg har det sådan, at det her ikke er ulovligt, og så må det være op til hr. Rasmus Jarlov selv at overveje, hvornår han vil køre i det ene eller andet transportmiddel.
Det skal jeg ikke blande mig i.
Magnus Heunicke (S), 2017-01-18:
Kan det virkelig passe, at Det Konservative Folkeparti er blevet til sådan et parti, der ligesom fralægger sig at have en moralsk holdning til, hvad for et signal man sender som lovgiver herindefra?
Nu har man altså indtaget posten som justitsminister.
Kan det virkelig være rigtigt, at alle dem, som overholder loven, alle dem, som er taxachauffører og følger landets love, kan se, at der altså er nogle, der snyder, og at dem, der er kunder i butikken, er Det Konservative Folkepartis egne folketingsmedlemmer?
Kan det virkelig være rigtigt?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-01-18:
Se, der, hvor jeg kommer fra, er det sådan, at hvis man har et spørgsmål til nogen, stiller man det direkte og ikke pr. vikar.
Og så kunne spørgeren jo have spurgt hr. Rasmus Jarlov, hvor meget han kører i det, og hvad han tænker om det.
Nu skal jeg sådan ligesom på en eller en måde åbenbart være sådan en mediator – og jeg ved ikke, om det er, fordi de to herrer overhovedet ikke kan tale sammen, eller hvad der foregår.
Jeg konstaterer bare, at mit job som justitsminister er at sørge for, at lov er lov, og at lov skal holdes.
Og hvis det her var ulovligt, kan jeg garantere for, at jeg ville markere mig meget, meget klart.
Men jeg må forholde mig til, at ting, der ikke er ulovlige, må det enkelte folketingsmedlem – også selv om man er partifælle med mig – gøre op med sig selv hvorvidt er rigtigt eller forkert.
Magnus Heunicke (S), 2017-01-18:
Hvad er forklaringen til dem på, at de skal passe på, når de udfører deres arbejde, selv om det betales af medlemmer af Det Konservative Folkeparti, for det er altså stadig væk er ulovligt?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-01-18:
Når noget er kendt ulovligt, må man ikke gøre det.
Hvis man så bevidst vælger at gøre det, kan man blive tiltalt og få en dom for det.
Det har vi jo set nogle eksempler på.
Derfor har jeg det bare sådan, at lov er lov og lov skal holdes.
Jeg havde så et håb om, at de forhandlinger, der foregår i Transportministeriet lige nu, kunne føre til, at man dog i dette samfund ville omfavne deleøkonomien, prøve at kigge positivt på, at verden forandrer sig, og ikke tro, at den står stille hele tiden.
Det kunne jeg have et lønligt håb om, men det skal jeg nok lade være med at gå ind i, for så kommer jeg vist længere ud, end mit ressort dækker.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-01-18:
Hvad vil ministeren gøre for at mindske sygefraværet for fængselsbetjente?
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-01-18:
Statsministeren siger, at regionernes overlevelse stadig væk er til diskussion.
Jeg synes ikke, at ministeren bliver meget konkret i sit svar til mig på, hvad regeringens holdning er.
Vi er midt i den her valgperiode.
Altså, jeg synes, at der er nogle, der har behov for at få et tydeligere udsagn om, hvad det er, regeringen vil.
Derfor vil jeg spørge ministeren: Hvad er regionernes deadline?
Bliver det før næste valg eller efter næste valg?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-01-18:
Jeg beklager endnu en gang at skulle sige det, men udenrigsministeren nægter at svare på mit spørgsmål.
Det har jo netop relevans, at EU gør det, når der f.eks. er tale om udstationerede arbejdere.
Jeg skal ikke kunne sige, om man har firmaer, der udstationerer deres arbejdere til at plukke tomater.
Jeg tror ikke, det er urealistisk at forestille sig, og i det scenarie er det jo også relevant at have vedtaget direktiver herom.
Men jeg stiller spørgsmålet igen: Mener udenrigsministeren, at der er andre dele af den europæiske arbejdsmiljølovgivning, der skal tages et opgør med?
Ellen Trane Nørby (V), 2017-01-18:
Der indgår intet i regeringens regeringsprogram om, at regionerne skal nedlægges.
Det ved spørgeren meget godt, for spørgeren har helt sikkert også læst regeringsprogrammet.
Men det ændrer ikke ved, at vi ønsker at stille krav.
Vi ønsker at stille krav til opgaveløsningen, hvad enten det handler om regionerne, offentlige styrelser eller institutioner.
Det er, at man altid må have fokus på, hvad det er for en opgave, man skal løse.
Og for os handler vores sundhedsvæsen om at have patienterne i centrum.
Det handler om høj kvalitet i behandlingen.
Det handler om bl.a. at sikre, at vi også formår at få taget hånd om den geografiske ulighed i sundhed, som vi ser på nuværende tidspunkt.
Der spiller regionerne en rolle.
Det er jo det samarbejde, vi har med regionerne, nemlig at udvikle vores fælles sundhedsvæsen.
Og hvis regionerne ikke magter det, er man da nødt til at tage bestik af det, ellers lader man jo patienterne stå tilbage som dem, der egentlig ender med at være tabere.
Det håber jeg sådan set kan være et fælles udgangspunkt, altså at vores sundhedsvæsen i Danmark skal udvikles.
Der skal være en højere kvalitet, og det er patienterne, der er i centrum, mere end det er en diskussion om, kan jeg så forstå, at vi for tid og evighed skal garantere, at strukturen i Danmark vil være, som den er i dag.
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-18:
Tusind tak for det.
Det her er jo et spørgsmål, som jeg stiller ud fra de ritzautelegrammer, der var kort efter, at stormen Urd havde været rundt i Danmark, og hvor der jo selvfølgelig er en del borgere i landet, det er gået ud over.
Men jeg stiller det også, fordi der meget klart stod, at ministeren ville bede Kystdirektoratet om at ændre praksis.
Det bekymrede mig lidt, forstået på den måde, at i min optik er vi nødt til at ændre lovgivningen, for jeg har jo det helt klare indtryk ligesom ministeren, at Kystdirektoratet selvfølgelig agerer ud fra den lovgivning, der er.
Det betyder i hvert fald i min optik, at mange af de mennesker, som har fået et afslag på hård kystsikring, ikke ville kunne få det, selv om der ændres praksis.
Og så har jeg jo også den indstilling, at uanset hvilken minister der sidder, en Venstremand eller en socialdemokrat eller måske en DF'er på et tidspunkt, skal det jo være sådan, at loven er lige for alle, og at reglerne selvfølgelig, indtil en lov bliver ændret, gælder for alle.
Så derfor spørger jeg.
Det er derfor, jeg har stillet spørgsmålet.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-01-18:
Tak formand, og også tak for et bestemt relevant opfølgende spørgsmål.
Når jeg har sagt, at jeg mente, at noget formentlig kunne holde sig inden for rammerne af lovgivningen, er det jo, fordi det f.eks. at gå ind og se på nogle helhedsplaner, hvor en løsning, der så blev kombineret med naboløsninger, egentlig ville kunne betyde, der kunne etableres hård kystsikring, er noget, der kan gøres inden for rammen af lovgivningen, altså hvis man får lavet en helhedsplan.
Jeg tør jo ikke sige, hvordan det har været i de enkelte sager.
Men det er vigtigt for mig, og det er også derfor, jeg har sagt, at hvis man har fået et afslag, skal man være velkommen til at sende en ansøgning ind igen.
For det kunne jo godt være, dels med den fornyede opmærksomhed, dels med den tilkendegivelse fra landets kommuner senest i går om, at de egentlig ønsker, at staten skal gå ind og bistå med at lave flere helhedsløsninger, at man faktisk kan anvende hård kystsikring i nogle tilfælde.
Vi ved jo ikke – jeg gør ikke i hvert fald; det er muligt, at spørgeren gør – om der er en lodsejer, der har fået et afslag, fordi vedkommende absolut ikke ville lave en løsning, hvor man beskyttede erosionsdelen, eller hvor man ikke ville tage højde for nogle naboer.
Der kan jo være sådan nogle forhold.
Men jeg siger også samtidig: Hvis det er nødvendigt, når regeringen har arbejdet det her igennem med borgermøder og lovproces, at ændre loven for at kunne få en praksis, som vi ønsker, så er regeringen indstillet på det.
For jeg er enig med spørgeren.
Der gælder naturligvis lighed for loven – også uanset hvem der måtte sidde som minister.
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-18:
Igen tak for tilkendegivelsen, for det er jeg rigtig glad for.
Jeg håber jo på, at vi netop med den tilkendegivelse rent faktisk får ændret tingene, sådan at tilstandene ude i landet og hos de borgere, der er berørt af det, også bliver ændret.
Mens den tidligere spørger, hr. Bjarne Laustsen, havde en bekymring i forhold til Nordjylland, har jeg den måske i forhold til hele landet, vil jeg sige.
Der er rigtig mange steder i Danmark, der er ramt.
Der er altså steder, også i Nordsjælland, hvor der er folk, der har fået et afslag, selv om der er hård kystsikring på begge sider.
Jeg skal selvfølgelig nok opfordre dem til at sende et brev til ministeren, og så er jeg også sikker på, at ministeren læser det.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-01-18:
Tak for det, formand, også tak for den sidste tilkendegivelse, som der ikke så meget lå et spørgsmål i, men mere en tilkendegivelse.
Jeg kvitterer blot for den ved at sige, at i det omfang, der er borgere, der henvender sig til Kystdirektoratet eller til mig direkte, ser vi selvfølgelig på det med alvor, for det, at borgerne kan sove trygt om natten, og det, at deres ejendom bliver beskyttet, er afgørende for regeringen.
Det skal bare laves ud fra de rigtige forskrifter, så vi sikrer, at vi ikke får ødelagt kysten, ved at den eroderer.
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-18:
Jeg havde håbet på, dengang vi fik kystanalysen, at den måske netop også ville tilkendegive noget om, hvilke modeller man kunne bruge rundtomkring.
Jeg har i hvert fald hørt forlydender om, at de kommunesamarbejder, som eksisterer nogle steder, ikke er optimale, i forhold til at det rent faktisk hjælper borgerne.
Der håber jeg selvfølgelig også på at Kystdirektoratet kan gå ind og være behjælpelig, men jeg håber også på, at vi – hvad kan man sige? – laver det her skifte og siger, at det altså ikke kun er sand, der virker; at der kan være masser af andre ting.
Det kan altså være hård kystsikring, men der kan også være steder, hvor vi måske skal give los for nye forsøg med bl.a. drænrør, som jeg jo er en varm fortaler for.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-01-18:
Tak for spørgsmålet.
Der er bestemt ingen tvivl om, at der kan være steder i landet, hvor kommunesamarbejdet ikke har fungeret optimalt.
Derfor tager vi selvfølgelig også den opgave på os, og det er både at gå ind og se på en helhedsplan på baggrund af kystanalysen, men også at facilitere det, så flere kommuner kan finde ind i et samarbejde om det, for det er borgerens ve og vel, det handler om.
Det er ikke systemet, der kommer før borgeren i det her tilfælde.
Personligt er jeg optaget af, at man får set på, om der er andre former end hård kystsikring, sandfodring og lignende, som vi kender i dag, som kan anvendes.
Det er både ved at se på internationale erfaringer, men også ved at lave test herhjemme.
Det foregår allerede i et vist omfang nogle steder.
Det synes jeg er vigtigt, for vi skal selvfølgelig aldrig, forstå mig ret, hvile på laurbærrene, men udvikle metoder.
Det er klart, at hvis man skal se på – og det er også det, kystanalysen konkluderer – det mest omkostningseffektive redskab i dag, er det sandfodring.
Det kan man altid diskutere, og det kan man have en mening om, og det har jeg stor respekt for at man har.
Det er absolut ikke sådan, at døren er lukket for andre muligheder.
Christian Poll (ALT), 2017-01-18:
Hvad agter ministeren at gøre for at reducere forureningen fra brændeovne, særlig i lyset af, at de økonomiske vismænd den 12. januar 2017 over for Altinget.dk vurderer, at helbredsomkostninger fra forureningen er over 4 mia. kr. om året?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til Altinget.dk's artikel: »Vismænd slår alarm: Regeringen undervurderer skader fra brændeovne«.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-01-18:
Tak, formand, og også tak for spørgsmålet.
Vi er jo alle optaget af, at borgerne får den rigtige behandling.
Det er også noget, der lægger spørgeren meget på sinde, ikke mindst på det her område.
Regeringen er optaget af at anvende mere hård kystsikring.
I visse tilfælde kan det kombineres med sandfodring, så vi sikrer, at vi ikke eroderer kysten, ligesom vi i regeringen er optaget af, at hård kystsikring anvendes i en helhedsplan, så vi ikke transporterer et problem til naboer eller nabokommuner.
Og da det er noget, der optager både regeringen og mig som minister, vil jeg naturligvis følge de henvendelser meget, meget nøje.
Så alt i alt en klar tilkendegivelse på regeringens vegne.
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-18:
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at de borgere, der tidligere har fået afslag på hård kystsikring, skal genfremsende deres ansøgning til Kystdirektoratet, så de kan få deres projekter godkendt, nu hvor ministeren har bedt Kystdirektoratet om at ændre praksis?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-01-18:
Tak for det, formand, og tak for spørgsmålet.
Det enkle svar er: Ja.
Bjarne Laustsen (S), 2017-01-18:
Grunden til, at jeg spørger, er jo selvfølgelig, at jeg følger en del med i, hvad Kystdirektoratet foretager sig.
Den 27. december udsendte man en pressemeddelelse om, at kysterne stod imod Urd.
Bagefter kunne jeg jo se, at ministeren har haft møde med borgmestrene, og at der nu skal gøres en masse ting.
Men den dag, den 27., var der ikke noget i vejen.
Der var man kørt en tur til Thyborøn, og det er jo fint nok.
Der er jo ikke noget galt med at køre derhen, men alle de andre steder oplevede borgerne massive problemer, og da det efterfølgende igen blev lyst, kunne man se, at det virkelig var slemt mange steder.
Så den virkelighedsopfattelse, som Kystdirektoratet har, står ikke helt mål med det, som borgerne derude ser.
Der undlod man bevidst at nævne, at der havde været en høring, hvor man havde deltaget kortvarigt.
Man har været på tur til Nordjylland sammen med Fødevareudvalget, hvor man kun deltog delvis.
Det er jo derfor, jeg spørger, om ministeren ikke synes, man godt kunne gøre lidt mere i den sag, for at borgerne kan blive tilfredse med den indsats, man leverer fra statens side i forhold til kystbeskyttelsen i Danmark.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-01-18:
Tak for det, formand, og tak for spørgsmålet.
Det er min oplevelse, at enhver virksomhed i det offentlige naturligvis altid kan blive dygtigere til det, de foretager sig.
Noget af det handler om kommunikation, noget handler om tilstedeværelse, noget handler om de råd, man giver, men det er klart, at det, at man ikke altid er enige i praksis, jo ikke betyder, at man er udygtig.
Min oplevelse er også, at vi med de mange borgermøder, Kystdirektoratet afholder, og med den megen rådgivning, Kystdirektoratet giver rundtom til borgere og landets kommuner, faciliterer rigtig meget af det, vi skal.
Men regeringen er optaget af, at det her skal blive endnu bedre, og derfor har jeg jo netop, som spørgeren også refererer til, i går haft møde med Kommunernes Landsforening og en lang række borgmestre for at høre, om de ser et behov for, at staten ved Kystdirektoratet i højere grad faciliterer helhedsindsatser, indsatser på tværs af kommuner og giver mere rådgivning.
For regeringen er meget respektfuld over for det kommunale selvstyre, og derfor er det vigtigt for mig at konsultere både KL og en række kommuner.
Og det klare signal var: Ja, vi vil gerne have mere af det gode, I gør i forvejen.
Og da vi ønsker at være til stede der, hvor der er en efterspørgsel på det, kommer vi også til at være det mere i fremtiden.
Christian Poll (ALT), 2017-01-18:
Hvad agter ministeren at gøre for at reducere forureningen fra brændeovne, særlig set i lyset af at de økonomiske vismænd den 12. januar 2017 over for Altinget.dk vurderer, at helbredsomkostningerne fra forureningen er på over 4 mia. kr. om året?
Bjarne Laustsen (S), 2017-01-18:
Det er der også utrolig meget behov for.
Den tidligere socialdemokratiske miljøminister bad jo om at få en kystanalyse, så man kunne se, hvor problemerne var.
Det viste sig, at det var i Hjørring Kommune og i kommuner i Nordsjælland.
Fødevareudvalget har besøgt dem begge steder for at se, hvordan det står til, og der er behov for at gøre noget.
Det, der bare har været problemet, er, at Kystdirektoratet – som jeg må formode har den største ekspertise, og som også rådgiver ministeren – har været meget, meget passive i forhold til at sige, hvad der skal gøres.
Man har registreret, at der har været problemer, men når borgerne så har spurgt om det og det, er det ofte endt med et nej.
Derfor er det jo nu kun godt, at det pres, der er lagt på systemet, måske ser ud til at bære frugt, og derfor vil vi jo selvfølgelig forfølge den her sag.
Men hvad ser ministeren for sig der skal til, for at vi får en situation, hvor der ikke forsvinder mere af Danmarks kyster?
For uanset at man kun har brugt sandfodring som stort set det eneste middel igennem mange, mange år, viser det sig, at der forsvinder mere, end der bliver tilført.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-01-18:
Tak, formand, og tak for spørgsmålet, som jo er et højst relevant spørgsmål, og derfor signalerede jeg jo også klart i går på regeringens vegne, at regeringen, i det omfang der er behov for at øge anvendelsen af hård kystbeskyttelse i Danmark, bestemt også er indstillet på det.
Og er der lovændringer, der skal til, er regeringen også villig til at se på det.
Men det, der jo er vigtigt at huske, er, at de rigtige konstruktioner også skal laves, og der må vi bare acceptere, at man i Kystdirektoratet besidder den kysttekniske ekspertise, og den lovgivningsramme, som Kystdirektoratet arbejder inden for, har vi bestemt.
Så den kritik, der måtte komme af institutionen Kystdirektoratet, kan være mere eller mindre berettiget.
For man skal jo altid huske på, at embedsmændene agerer inden for den lovramme, som både spørgeren og jeg er med til at lave.
Men vi har alle sammen en interesse i, at den hårde kystsikring suppleres med sandfodring, så vi sikrer, at det ikke eroderer kysterne der, hvor man risikerer det.
Og de steder, hvor borgerne selv vil betale for hård kystsikring, og det bliver lavet rigtigt, så er regeringen naturligvis indstillet på at se på det.