runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-12-03:
Jeg vil egentlig gerne høre, om ordføreren synes, det er et problem, at 40 pct. af de børn og unge, som bruger de her digitale produkter – det viser en undersøgelse – har prøvet at bruge mindre tid, men er mislykkedes med det.
Det kalder jeg digital afhængighed, og digital afhængighed kommer bl.a. af de adfærdsdesigns, som børn udsættes for, og som får dem til at uploade mere indhold; som får dem til at bruge mere tid på det her, flere penge.
Mener ordføreren, at det er et problem?
For det står ikke i kommissoriet, og jeg er meget optaget af det.
Jens Joel (S), 2020-12-03:
Ja, jeg synes, det er et problem.
Det er det jo i virkeligheden med alle afhængigheder, når man siger: Jeg kunne egentlig godt tænke mig at strukturere mit liv anderledes, og jeg synes, det er svært.
Altså, jeg ved ikke, I får sikkert også de der meldinger om den ugentlige skærmtid, hvad den var for sidste uge, og man får jo grå hår i hovedet over, hvor meget man åbenbart har kigget på den der telefon.
Jeg synes selvfølgelig, at vi skal diskutere, hvordan vi gør de her ting.
Jeg vil så også sige, at om jeg synes, det er vigtigt eller ej, skal jo ikke afgøre, om SF skal bringe det ind til bordet.
Men jeg vil gerne diskutere i udvalget, om vi kan lave nogle af de der rammer, sådan at SF også føler, at det er noget, vi kommer til at diskutere på bagkant af det her.
Altså, vi kan jo ikke sige, at nu skal grupperne lave noget andet end det, de har lavet siden sidste sommer, men vi kan heller ikke helt med sikkerhed udelukke, at der faktisk er diskuteret nogle af de problemstillinger, som SF har med her.
Så det, vi kan gøre politisk, er at sige: Det her vil vi gerne diskutere, når vi har et grundlag at gøre det på.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-12-03:
Jamen jeg synes sådan set også, at de grupper, der arbejder med det, som de er sat i gang med, skal have lov at afrapportere.
Så lad os nedsætte en ny gruppe, som tager sig af de her problemstillinger, for de er også en udfordring for børn og unge.
Og det er jo ikke kun SF, der siger det.
Nogle af de forslag her kommer fra Djøf’s techkommission; de ved, hvad der er digitalt, juridisk og økonomisk muligt.
Så det er jo ikke sådan, at fagforeningen bare har plukket nogle forslag ud af det blå.
Det er også Børns Vilkår, der peger på det her.
I USA er man på vej med en KIDS Act, hvor der også ligger rigtig meget inspiration.
Der er jo en god mulighed for at blive first mover på det her område ved at tage børns beskyttelse på nettet meget, meget alvorligt.
Og det er jo derfor, jeg appellerer til, at vi får nedsat den ekstra arbejdsgruppe – også fordi jeg tror, at sammensætningen måske skal være lidt anderledes i den her arbejdsgruppe end i den, som ministeren har nedsat.
Jens Joel (S), 2020-12-03:
Altså, først vil jeg sige, at regeringen jo har nedsat flere arbejdsgrupper.
Jeg synes, det er et ekstremt velovervejet forslag, og det, som SF's ordfører har skrevet ind i beslutningsforslaget, synes jeg er vigtige diskussioner at tage.
Jeg har ikke konkluderet, om det kræver endnu et års arbejde, før vi kan tage de diskussioner.
Det kunne også være, at vi kunne tage de diskussioner og så finde ud af, at der er et hjørne her, vi faktisk ved for lidt om, og så få udboret det.
Det kunne jo godt være, at vi kunne tage diskussionen, inden en ny gruppe havde arbejdet i et år, og faktisk prøve at få fundet de bløde punkter, om man vil.
Så herfra et tilsagn om, at vi går videre med den diskussion.
Jeg synes bestemt ikke, at de forslag, der ligger her, er grebet ud af luften; de kommer fra organisationer, jeg selv har talt med.
Og jeg synes, det er et meget kvalificeret forslag.
Pause Pause (Pause), 2020-12-03:
Mødet er udsat.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-12-03:
Det er selvfølgelig en lille smule nedslående, at Venstre ikke kan støtte forslaget, så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad det er for nogle forslag, som Venstre synes er meget vidtgående.
Det vil jeg nemlig gerne være klogere på
det gør jo, at jeg så vil kunne målrette et eventuelt nyt forslag lidt bedre.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-12-03:
Det er noget, der jo typisk er på YouTube f.eks. Altså, er det måske så stort et problem?
Det virker lige lovlig formynderisk.
Og hvordan vil man i øvrigt sikre sig den her aldersverificering?
For hvis det bare er at sætte et hak ud for »ja, jeg er over 18 år«, så ved vi jo godt, at det hak bare vil blive sat.
Det var bare et enkelt eksempel.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-12-03:
Jeg har sådan set fået et svar fra Justitsministeriet om, at man sagtens kan lave aldersverificering.
Så det tror jeg ikke er et problem.
Jeg synes i hvert fald, det er et problem.
De lykkes simpelt hen ikke med det.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-12-03:
Altså, jeg har to af slagsen derhjemme.
Den ene er 15 år, og den anden er 20 år, og de har godt nok brugt meget tid på at sidde og se film på YouTube.
Engang imellem går vi ind og siger til dem: Arh, nu skal du altså ud og lave et eller andet.
Der er også et forældreansvar i det.
Jeg kan ikke vurdere, hvor meget mindre tid de ville bruge, hvis de selv aktivt skulle trykke på hver ny film.
Det kan jeg simpelt hen ikke.
Men jeg erkender da helt sikkert, at unge og for den sags skyld også vi andre bruger utrolig meget tid på sociale medier.
Jeg får selv et chok, når den der ugerapport kommer op og man kan se, hvor lang tid man har været alle mulige steder.
Lotte Rod (RV), 2020-12-03:
Jeg har selv tænkt over nogle af de samme ting, som Venstres ordfører nævner, nemlig hvordan vi helt konkret skal gøre det her med apps, som jo er internationale, hvis vi i Danmark skal stille krav til, at de skal beskytte børn.
Derfor er der bare et spørgsmål: Er det ikke netop derfor, at vi har brug for at få det undersøgt, og vil Venstre ikke gerne være med til at afdække, hvilke muligheder vi har?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-03:
Hvis jeg kunne gennemskue den fulde rækkevidde af det, ville jeg næsten tro, at jeg bare kunne sige fladt ja.
Men det kan jeg ikke, og det vil sige, at jeg gerne vil have, at vi får det arbejdet ordentligt igennem af djøf'ere og får kigget på det.
Men den politiske slagretning i, at vi skal ind og se på, hvordan man undgår nogle af de der ting, hvor vi ved at særlig børns hjerner bliver påvirket af det i forhold til voksnes hjerner, synes jeg da er en utrolig god idé.
Der har jo også været flere bud inde på, hvordan man kan undgå, at der f.eks. er like-funktioner, som jo bare er en anden variant af nudging, kan man sige, fordi det på samme måde gør noget særligt ved børns hjerner.
Det gør det også ved voksnes hjerner, men det gør det i særlig grad ved børns hjerner, og det mener jeg bestemt at vi skal ind og kigge på om vi kan gøre noget ved.
Lotte Rod (RV), 2020-12-03:
Er ministeren enig i, at vi skal stille krav til f.eks. apps om ikke at nudge børn til at være på hele tiden?
Jens Joel (S), 2020-12-03:
Jamen det, vi diskuterer her, er jo ikke, hvorvidt man har ret til det – altså, vi har jo sådan set ikke engang skolepligt.
Vi kan jo ikke tvinge nogen til at gå i en bestemt skole – eller tvinge dem til at gå i skole.
De skal undervises, ja.
Så det, vi diskuterer, er, om vi med de af fællesskabets støttekroner, som vi finansierer vores skolevæsen med, da skal understøtte, at vi faktisk får et skolevæsen, som styrker fællesskabet på tværs af etnisk, kulturel og social baggrund, eller om vi skal bruge vores støtte til at opbygge et skolevæsen, hvor vi polariserer, og hvor vi opdeler os efter vores baggrund, hvad enten det er efter social eller etnisk baggrund.
Det er det, der er problemet her.
Og jeg er jo sådan set enig i, at meget af det, hr. Sikandar Siddique har gjort selv, lyder, som om det har understøttet det blandede.
Men altså, så er spørgsmålet jo, hvad hr. Sikandar Siddique mener politisk, og ikke hvad han har gjort personligt.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-12-03:
Jeg mener, at der skal være plads til det hele.
Jeg mener, at vi skal have en mangfoldig tilgang til vores uddannelsesvæsen.
Jeg mener, at vi skal styrke vores folkeskoler.
Jeg mener, at vi skal sætte folkeskolerne så meget fri, som overhovedet muligt.
Hvorfor er alle folkeskoler ikke profilskoler?
Hvorfor er det ikke sådan, at det er lokalt, man kan bestemme – altså at det er lærerne, eleverne og lokalområdet, der bestemmer, hvordan en folkeskole skal se ud?
Det er min politiske holdning.
Men min politiske holdning er også, at der også skal være plads til, at man kan have kristne friskoler eller friskoler med en særlig baggrund, en kulturel baggrund.
Så min holdning er: Ja, det skal der være plads til.
Og lad mig sige det fuldstændig klart og tydeligt: Jeg går ind for mangfoldighed, og det er netop mangfoldighed, at vi har forskellige slags skoler.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-03:
Tak, kære kolleger, for en yderst levende og til tider saglig, oplysende og god debat.
Jeg har faktisk nydt den.
Nogle gange må knibe sig selv i armen: Det er Socialdemokratiet og SF, der forholder sig til virkeligheden, mens Venstre løber lidt fra den.
Det er S og SF, som er mere på linje med Dansk Folkeparti, mens Venstre – hvordan skal jeg udtrykke det – har løbet rundt i tågen.
Og derfor kan jeg selvfølgelig være ked af, at S og SF ikke vil støtte forslaget, men de har forpligtet sig til at løse problemet i et kommende samarbejde, og det glæder jeg mig meget til.
Så vil jeg også sige til Nye Borgerlige – og det her er ret vigtigt
: Det, Nye Borgerlige foreslår, er et klokkeklart grundlovsbrud.
Man kan ikke i Danmark lave en lovgivning, der forbyder skoler med muslimske værdier.
Det kan ikke lade sig gøre.
Og jeg ved det, fordi jeg har beskæftiget mig en hel del med forslaget.
Det er også derfor, at vi har fremsat dette forslag, som vi har brugt en del tid på.
Man kan godt forbyde statstilskud til religiøse skoler, men så skal det være alle religiøse skoler, også de katolske og andre kristne skoler og også de buddhistiske skoler.
Det kan vi godt – det er indeholdt i grundloven og også i menneskerettighedskonventionen – men det ønsker vi jo ikke, fordi mange af de kristne friskoler er velfungerende, mens mange af de islamiske friskoler ikke er velfungerende.
Hvordan løser man så det her problem?
Statsministeren sagde, at hun vil lukke alle muslimske friskoler, men det viste det sig at man ikke kunne.
Vi indledte et samarbejde med Socialdemokraterne, og vi fremsatte så forslaget i salen, og det, vi fremsatte, var nærværende forslag om, at man kigger på, hvor stor en andel af elever med udenlandsk baggrund der er i en friskole, og at vi så samtidig beder dem om at forholde sig til, hvordan de lever op til integrationen.
Det må vi godt.
Vi stiller os selv den opgave, at vi vil overholde grundloven, og vi bliver også,
selv om det irriterer os, nødt til at overholde Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, fordi den er skrevet ind i loven.
Så Nye Borgerliges forslag kan ikke lade sig gøre, og det vil jeg godt have at Nye Borgerlige lige tager til efterretning.
Jeg har set jeres beslutningsforslag, der kommer på dagsordenen i nær fremtid.
Men det kan ikke lade sig gøre – det er grundlovsbrud.
Jeg bor jo i Vollsmose Sogn, og det er et dejligt sted.
Jeg cykler tit på åstien, og der kommer jeg forbi en arabisk friskole, der ligger lige i udkanten af sognet.
Der er kun arabiske elever, og der genlyder af arabisk overalt, undtagen i undervisningen.
Det er sådan nogle skoler, jeg ikke synes vi skal have i Danmark, og jeg kan forstå på SF og S, at det også er noget, de er bekymret for.
Og hvorfor ønsker vi ikke sådanne skoler?
Det gør vi ikke, fordi man så kan opretholde det parallelsamfund, som jo er en trussel mod det danske fællesskab.
Det er ikke det samfund, jeg ønsker mig, og jeg ønsker slet ikke, at det er danskerne, der ved hjælp af skattemidlerne skal opretholde den slags.
Kristian Jensen (V), 2020-12-03:
Jeg skal ikke komme ind på alle de ting, der blev sagt om Venstre.
Jeg vil bare give det tilsagn, at vi fra Venstres side gerne vil være med til at løse problemerne med dårlig integration.
Vi synes, det er et problem, at der i en række skoler er dårlig integration.
Så kan man finde en løsning, der ligger inden for Danmarks Riges Grundlov og Den Europæiske Menneskerettighedskonvention – for Venstre synes i parentes bemærket, at vi skal overholde begge – så bakker Venstre gerne op om det og deltager i debatten om det.
Vi har blot ikke set noget endnu.
Da jeg var ordfører på den her sag tilbage i maj måned, fik vi at vide, at der ville ske noget hen over sommeren.
Jeg klandrer ikke regeringen for, at der har været så meget omkring corona, at den tidsplan røg.
Jeg siger bare, at vi ikke har været til nogen drøftelser om den her sag endnu.
Når de kommer, møder Venstre naturligvis op med det formål at forsøge at løse det problem, der er med dårlig integration i danske skoler.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-03:
Dejligt med tilsagnet, hr. Kristian Jensen, det er vi glade for i Dansk Folkeparti.
Jeg vil dog sige, at i vore øjne løser dette beslutningsforslag i hvert fald nogle af problemerne med de her etnisk baseret religiøse friskoler.
Det er ærgerligt, at Venstre ikke kan bakke os op i det.
Det er godt med et tilsagn, det tror jeg også ministeren er glad for, så vi forhåbentlig kan få en bred aftale, for det er altid godt med brede aftaler, når det drejer sig om den slags ting.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-12-03:
Nu adresserede ordføreren mig, og derfor vil jeg selvfølgelig gerne lige svare og sige: Det er jo fuldstændig rigtigt, at vi skal kunne diskutere alt, men da ordføreren bruger en retorik, som Mogens Glistrup brugte, og som i hvert fald i mine øjne og mange muslimers øjne var dybt racistisk, så påpegede jeg bare, at det var udansk, at man brugte en retorik, som var racistisk.
Det har jeg jo fuldstændig ret til som folkevalgt med min udvidede ytringsfrihed at kunne italesætte herinde, fordi jeg jo ved, at der er rigtig, rigtig mange medborgere, der ville blive stødt af den retorik.
Det var nu ikke mig personligt.
Så ordføreren leverede – jeg svarede.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-03:
»Muhamedansk« er ikke et racistisk ladet ord.
»Muslimsk« er et arabisk ord, der betyder underkastelse for gud.
Man kan jo egentlig godt sige rent sprogligt, at ordet muhamedansk er mere præcist, for det betyder bare, at man følger personen Muhammed – lidt frækt sagt – ligesom en marxist følger Marx eller en kristen følger Kristus.
Andet ligger der ikke i det.
Der er hundredtusinder af mennesker, der igennem tiden har brugt »muhamedansk« og »muhamedaner«, og der er skrevet bøger med disse ord i titlerne.
I Frans Ørsteds berømte Muhammed-biografi hedder det muhamedanismen; der hedder det ikke islam.
Der er ikke noget racistisk i det; det er bare et spørgsmål om, hvilket ord man bruger.
Nogle bruger det arabiske ord, andre bruger det danske ord.
Det er jo sjovt, at vi stadig skal have et ekko fra 90'erne om tonen, når sagen er, at vi har en kæmpe udfordring med de her muhamedanske friskoler, hvoraf mange er blevet lukket, fordi de har snydt og bedraget eller ikke har levet op til loven, og fordi de er så etnisk baseret, som de er.
Jeg ville da ønske, at ordføreren forholdt sig til det i stedet for at fortabe sig i tonerne fra 90'erne.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-12-03:
Jeg vil sige, at jeg da er lidt skuffet, for som jeg læser det kommissorium til den arbejdsgruppe, som regeringen har nedsat, er der rigtig mange ting i det her forslag, som ikke er omfattet af det kommissorium, som regeringen har lavet.
Kan ministeren ikke godt bekræfte, at det her med at forbyde adfærdsdesign ikke er en del af det oplæg, som arbejdsgruppen kigger på, og at det her med at forbyde, at børn afgiver data, som bliver brugt til målretning mod dem selv, så de bruger mere tid, flere penge og uploader mere indhold, heller ikke er en del af regeringens arbejdsgruppe?
Og kan ministeren ikke godt se, at der er nogle udfordringer her, i forhold til hvad vores børn udsættes for?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-03:
Jeg vil ikke forholde mig til de konkrete forslag.
Jeg tror i hvert fald, at det ene ligger krystalklart på Erhvervsministeriets område, og inden jeg sådan begynder at begive mig ud i markedsføringslovgivningen fra Folketingets talerstol, vil jeg sige, at der ikke ligger den begrænsning i de arbejdsgrupper, som regeringen har nedsat, at man så ikke kan drøfte andre emner end det, når vi kommer på den anden side.
Det, jeg egentlig reagerer på ved beslutningsforslaget, er, at jeg ikke synes, vi skal nedsætte endnu nogle arbejdsgrupper, hvor vi så skal bruge endnu et år, før vi kan komme videre med de konkrete politiske forhandlinger, så jeg vil opfordre SF til at tage de ting med ind til bordet i forbindelse med forhandlingerne, som man har.
Men jeg er i forvejen relativt utålmodig; vi skulle have været færdig med det arbejde allerede i 2020, og derfor ser jeg ikke noget behov for, så at sige, at vi går i gang med at nedsætte endnu en arbejdsgruppe.
Der er to tværministerielle arbejdsgrupper.
Dækker de alt i hele verden?
Nej, det gør de ikke.
Er det frit for alle at tage alle andre dele med ind til forhandlingsbordet?
Og der skal jo være grundige drøftelser af, hvordan vi kommer videre derudad i fællesskab.
Så der er en åbenhed over for at drøfte alle andre tænkelige emner, men vi skal ikke bruge endnu et år på en arbejdsgruppe.
Tingene er blevet forsinket nok i forvejen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-12-03:
Jeg synes sådan set også, at den arbejdsgruppe, der er nedsat, skal have lov til at afrapportere.
Det lyder ikke til, at den har de her emner med, og jeg bliver lidt skuffet over, at ministeren siger, at hun ikke vil forholde sig til de forslag, der ligger heri.
Jeg tror, det her forslag er blevet henvist til ministerens område, og derfor har jeg da også en klar forventning om, at man kan sige lidt mere om de forslag, der ligger her, og lidt mere om, hvorvidt der er behov for at gå i en lidt mere skærpet retning, når det handler om at beskytte børn digitalt på nettet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-03:
Så har jeg simpelt hen udtalt mig uklart.
Det plejer at være det modsatte, der er mit problem.
Lad mig sige det utrolig firkantet: Ja, vi mener, at der skal utrolig meget mere til for at beskytte børn og deres færden på internettet.
Og når vi har nedsat arbejdsgrupper, der bevæger sig på tværs af Kulturministeriet, Erhvervsministeriet, Justitsministeriet og Børne- og Undervisningsministeriet, så er det ikke for sjov.
Så er det, fordi vi mener, at det er på de fire ministerområder – der kan også komme andre med undervejs – der i hvert fald er behov for at kigge på lovgivningen.
Vores lovgivning er jo på lange stræk afspejlet af en medievirkelighed, der simpelt hen ikke længere findes, og derfor skal det laves om.
Og ét af de allerstørste problemer er børn og unges færden på nettet, som jo på lange stræk er wild west, og det skal vi have gjort noget ved.
Så jeg mener det faktisk, når jeg siger tilsagn i forhold til at kigge på de forskellige forslag, der ligger her; jeg vil bare ikke gå ind i en detaildiskussion om de enkelte forslag, der ligger uden for mit ressort.
Men det er klart, at det at skulle lave forhandlinger, og det at skulle lave arbejdsgrupper og de her ting på tværs af ministerier, kan jeg selvfølgelig godt sige noget om.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-12-03:
Derfor har vi jo heldigvis ret til at ytre os og tænke selv, for der er ingen tankekontrol.
Frie Grønne mener jo, at den slags retorik er dybt racistisk, og det troede Frie Grønne egentlig at Dansk Folkeparti sådan set var færdig med, da de forlod Fremskridtspartiet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-03:
Det her er en fugl i hånden.
Hvorfor ikke tage den fugl ud af hånden, grille den og så spise den?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-03:
Vi synes, at det er elevsammensætningen, der er problemet, og derfor kan man ikke bare drage den konklusion, som spørgeren gør.
Så jeg har lidt den samme kommentar, som jeg havde til en tidligere ordfører.
Jeg vil sige, at der bliver lagt nogle præmisser ind i det, som jeg egentlig ikke selv synes jeg har stået heroppe og givet udtryk for.
Man får de bedste kort på hånden, hvis det er sådan, at man kender folk fra alle dele af vores samfund.
Det vil sige, at der er folkeskoler, gymnasier og friskoler, hvor elevsammensætningen er meget, meget skæv.
Det duer ikke, og det vil vi gerne have rettet op på.
Jacob Mark (SF), 2020-12-03:
Det er, fordi det, som regeringen lover og selv foreslår, er en model, der i virkeligheden er mere omfattende.
Det er, som jeg hører det, en model for både de frie grundskoler, men også folkeskolerne.
Den ligestilling kan jeg godt lide, og i virkeligheden er det også en model, hvor man måske kommer uden om alle de her elementer med, at man skal leve op til nogle krav, som det kan være svært at påvise at man egentlig lever op til, selv om man egentlig gør det.
Det er en model, hvor man skal sikre, at ens skole er repræsentativ i forhold til den elevsammensætning, der er i lokalområdet.
Det er det, vi går efter, det er det, vi bliver stillet i udsigt, og hvis det er muligt, vil vi hellere det end det, der ligger her.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-03:
Jeg vil også gerne understrege, at forslaget her jo ikke direkte siger, at vi vil lukke skoler, men at man vil fratage støtte til skoler, der har mere end 50 pct. elever med udenlandsk baggrund.
Og de skal så leve op til en række kriterier, bl.a. at de kan dokumentere, at de kan integrere.
Er ministeren enig i, at det er en farbar vej i forhold til at håndtere disse skoler, der har udfordret vores fællesskab?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-03:
Altså, jeg får næsten lyst til at sige nej.
Og det er egentlig ikke så tit, at jeg er strammere end Dansk Folkeparti, lige hvad den her slags spørgsmål angår.
Jeg vil sige – og nu kommer vi til at have en forespørgsel om det senere i dag – i forhold til det der med at kunne dokumentere, at man kan integrere, at hvis man har en skole, hvor der kun er nogle som Sofie eller kun nogle som Karsten eller kun nogle som Ahmed eller kun nogle som Samira, så mener jeg simpelt hen ikke at man kan integrere.
Og det vil sige, at det ville jeg betvivle om der ville være skoler der kunne.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Tak for ministerens svar.
Det leder jo sådan set hen til den forespørgsel, vi skal have senere.
Jeg har jo spurgt en del gange angående den her tvangsfordelingstanke, som Socialdemokratiet har gang i, desværre bakket op af alle andre partier end Nye Borgerlige, altså at man skal kunne fordele sig ud af, at man har haft en utrolig lemfældig og rigtig, rigtig skadelig udlændingepolitik i rigtig mange år, og så efterlader man regningen i børneværelset, og så løser det hele sig.
Der kunne jeg bare godt tænke mig at spørge ministeren – for ministeren har ikke kunnet svare, hverken på samråd eller noget som helst andet – om, hvilke undersøgelser og hvilket empirisk grundlag der er for at antage, at hvis man begynder at tvangsfordele elever ud, vil det have en gavnlig effekt.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-03:
Jeg anerkender ikke den ordlyd, som ordføreren bruger i den her forbindelse, vil jeg gerne lige sige.
Og det tror jeg sådan set heller ikke resten af partierne gør.
Det er derfor, at de støtter op om tankerne om at begynde at kigge på elevsammensætningen: Det er, fordi den ordlyd ikke rigtig passer ind i det her billede.
Men for mig skal uddannelsessystemet kunne to ting.
Den ene er at levere gode faglige resultater, og det andet er at lære børn at skulle være det, de bliver, når de bliver voksne, nemlig dem, der bærer vores fællesskab og samfund.
Og det kræver, at man kender hinanden på kryds og tværs, så den opgave kan man ikke levere på.
Men opgaven er åbenlyst en anden.
Vi opfatter skolens opgave som noget forskelligt, tror jeg, hvis jeg skal komme med et bud.