runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-11-18:
Den måde, som jeg vil sikre det på, er ved at give håndslag på, at vi vender tilbage til det, inden det er for sent, forstået på den måde, at Glad Fonden jo, som tingene er i dag, er privat fondet.
Det vil sige, at de som udgangspunkt selv har skaffet pengene bag de initiativer, som de har, og at der derfor ikke nødvendigvis er et behov for penge.
Men jeg har det samme udgangspunkt, som jeg kan høre at ordføreren har, i forhold til Glad Fonden og den Flexuddannelse, som de har udviklet, nemlig at den er rigtig vigtig for de unge, som vi taler om.
At det så er kommet på bagkant af en evaluering, der kommer til at ligge for sent, med risiko for, at man når at lukke butikken, duer ikke.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-11-18:
Tak for det.
Hvordan vil ministeren sikre, at Glad Fondens Flexuddannelse sikres videreførelse med nyt optag i 2021, så den ikke risikerer at stoppe, før evalueringen foreligger?
Benny Engelbrecht (S), 2020-11-18:
Min ambition er selvfølgelig at få afdækket det her efter bedste evne, og det er også klart, at det gerne skal være sådan, at de infrastrukturprojekter, som vi måtte beslutte os for at bygge – og her må jeg igen understrege, at der ikke er truffet nogen beslutninger – i sidste ende er til gavn for miljøet ligesom Øresundsforbindelsen, ligesom Storebæltsforbindelsen og ligesom den fremtidige Femernforbindelse.
Eva Flyvholm (EL), 2020-11-18:
Altså, der er jo også Samsø, og der er Hov, hvor du kommer i land på den anden side, som bliver påvirket af det her.
Men jeg vil bare sige i forhold til det der med, at Røsnæs ikke skulle være sådan særlig relevant, at jeg godt tror, at vi alle sammen kan se, at det er den vej, det kommer til at gå, hvis den bro bliver bygget, fordi det vil være den billigste løsning.
Hvis man går meget længere, bliver det meget dyrere, og det er jo derfor, jeg har en meget klar opfordring til regeringen, som er nødt til at sige: Vi er faktisk villige til at sætte hensynet til naturen og til den grønne omstilling over hensynet til biltrafikken og det at få en motorvej mere på tværs af landet.
Benny Engelbrecht (S), 2020-11-18:
Jeg bliver nødt til igen at gentage, at Røsnæs ikke er den eneste linjeføring, der bliver undersøgt, og derfor er jeg også lidt i tvivl om, om den præmis, som spørgeren har i forhold til det her, er sådan fuldstændig fyldestgørende.
For hele pointen er jo den, at der er flere forskellige linjeføringer, der bliver undersøgt i en forundersøgelse, og det kan med andre ord godt vise, at en linjeføring over Røsnæs ikke er relevant, men at andre linjeføringer er det, bl.a. af de hensyn, som spørgeren nævner.
Eva Flyvholm (EL), 2020-11-18:
Jeg har meget svært ved at tro, at det her er noget, der vil komme til at gavne miljøet – hverken når du ser på Røsnæs, som er udråbt til naturkanon, altså et af vores vigtigste naturområder i Danmark, og når du ser på Samsø, som også er kendt for at være en bæredygtig ø på den måde.
Den stilhed, den natur, og det, som du har der, kan man ikke have med en motorvej tværs over, og det behøver jeg ikke nogen redegørelse for at kunne sige mig selv.
Det er også derfor, Enhedslisten helt klart siger, at det her ikke går op.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-11-18:
Jeg tror ikke, at læreruddannelsen oplever, at den politiske påvirkning af uddannelsen har stået stille.
Så det vigtigste i den her sammenhæng er, synes jeg, at gøre det ordentligt, grundigt og med tæt inddragelse af sektoren, som det handler om.
Deraf det udviklingsarbejde, der nu sættes i gang.
Jeg forventer, at det vil løbe frem mod efteråret 2021.
Hensigten er at skabe et fagligt grundlag, som kan danne udgangspunkt for den politiske drøftelse, der så naturligvis skal komme i halen af det.
Det er oprigtigt mit mål – og man skal passe på med at lægge hovedet på blokken, hvad angår datoer – at en bedre og fornyet læreruddannelse vil kunne have sit første optag af studerende i august 2022.
For det er vigtigt, at den her uddannelse er attraktiv og kan tiltrække flere dygtige og motiverede studerende i hele Danmark til gavn for vores børn.
Simon Kollerup (S), 2020-11-18:
Tak, formand, og tak for spørgsmålet.
Jeg regner med, at der med spørgsmålet bliver sigtet til, hvordan de generelle hjælpepakker kan holde hånden under virksomhederne i de syv nordjyske kommuner.
Derfor vil jeg gerne indledningsvis slå fast, at når vi er nødt til at indføre en lokal nedlukning for at bekæmpe smitten, er vi også klar til at holde hånden under erhvervs-, kultur- og idrætslivet.
Derfor arbejder vi også på at spænde det store sikkerhedsnet ud under alle virksomheder, der er ramt af den lokale nedlukning i Nordjylland.
Som det første har vi den 6. november indgået en bred aftale med Folketingets partier om at genåbne de generelle hjælpepakker for virksomheder i de syv nordjyske kommuner.
Her er Venstre også med, og det kvitterer jeg for.
Finansudvalget godkendte et aktstykke om det i torsdags, og det betyder, at virksomhederne i de syv kommuner får adgang til kompensationsordningen for faste omkostninger og for selvstændige på samme vilkår som i foråret.
Derudover vil jeg fremhæve den seneste trepartsaftale om lønkompensation, som blev indgået den 7. november.
Med aftalen tilpasses den eksisterende lønkompensation for tvangslukkede virksomheder, og der bliver også indført en lokal lønkompensationsordning i de syv kommuner, og der sikres pendlerlønkompensation for de lønmodtagere, der opfordres kraftigt til ikke at krydse kommunegrænserne.
Også denne aftale har Folketinget tilsluttet sig ved et aktstykke den 12. november 2020.
Endelig har regeringen for ganske nylig spillet ud med en række yderligere tiltag, som skal holde hånden under de nordjyske virksomheder.
Jeg håber, at disse tiltag kan samle bred opbakning blandt Folketingets partier, så vi kan få skabt et solidt sikkerhedsnet under de nordjyske virksomheder.
Det gælder dog for alle tiltag, at de skal statsstøttegodkendes af Kommissionen, før vi kan udstede bekendtgørelserne og virksomhederne kan søge ordningerne.
Til sidst vil jeg bare understrege, at regeringen selvfølgelig følger udviklingen i Nordjylland nøje og løbende vil justere sin indsats ud fra et sundhedsmæssigt forsvarligt perspektiv.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-11-18:
Tak for det.
Vil ministeren kompensere virksomhederne i Nordjylland for de ekstra omkostninger, som regeringens nedlukning af syv nordjyske kommuner har påført dem?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-11-18:
Jamen der vil, og det vil der i øvrigt også være, selv om vi får to togter, være unge mennesker, som bliver afvist ved foden af det her skib.
Og det er, fordi det er en meget attraktiv uddannelse.
Det er også en markant dyrere uddannelse, end hvis man tager den på land.
Og det er der jo en grund til.
Men planerne for f.eks. 2020 med at tage til OL i Tokyo osv. var storstilede planer, men de kuldsejlede på grund af corona, og corona er her stadig væk.
Derfor er det lige nu en anden tid at planlægge internationale aktiviteter i.
Det er ikke det samme, som at vi ikke anerkender vigtigheden af de her uddannelser.
Det gør vi bestemt.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-11-18:
Jamen jeg skal nok holde ministeren fast på, at der skal ske noget.
Til sidst vil jeg egentlig gerne spørge ministeren: Når jeg nu efter det her skal ud til de unge, der så ikke kan komme på det togt, der altså ikke bliver til noget, hvad skal jeg så sige til dem?
Hvorfor er det, at vi ikke giver dem den mulighed?
Hvorfor er det, at vi ikke sikrer, at de rent faktisk kan få den uddannelse, som de vil kunne klare, og som vil passe til dem?
Hvad skal vi sige til dem?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-11-18:
Men engagementet og anerkendelsen af arbejdet er i hvert fald fuldt ud til stede.
Det er også derfor, at det i den her regerings første år i stolen har været meget vigtigt for mig som minister, at begge skoleskibe fik et ekstra togt, fordi vi netop kan se, at de står i kø.
Det engagement forsvinder hverken med en økonomisk krise eller en coronapandemi.
Jeg er vild med engagementet, og garanten for, at der var to togter i 2019 – sådan som jeg husker forhistorien – var jo bl.a. spørgerens engagement, som vi netop ser her.
Så det er ikke et spørgsmål om mindre anerkendelse af den her indsats, for spørgeren har jo fuldstændig ret i, at det her er en meget værdifuld indsats for en særlig gruppe unge og for et særligt erhvervsliv, som har god gavn af det her.
Men begrundelsen er både økonomi og covid-19-situationen, hvor vi på ryggen af oplevelserne fra i år kan se, at der stadig er stor usikkerhed omkring rammerne – det er ikke det samme, som at anerkendelsen ikke er der.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-11-18:
Jamen tak for svaret.
Altså, vi ved jo, at skoleskibet »Georg Stage«s indsats faktisk mere end så mange andre tiltag er i stand til at få de unge ud og få de unge i gang.
70 pct. af de elever, der kommer der, har en afbrudt uddannelse eller har ikke andet forud for det, og efter 15 år vil der være otte ud af ti af dem, der har været på »Georg Stage«, der har fået en videregående uddannelse.
Vi taler rigtig meget om, at vi ønsker, at der skal være flere, der tager erhvervsuddannelser.
Vi ønsker, at der skal være flere af dem, der ellers ikke får en beskæftigelse, der skal ind at tage en uddannelse; de skal have en beskæftigelse.
Her har vi et skib, hvor de unge står i kø, og erhvervslivet står i kø for at få dem, som skibene sejler med, og alligevel sætter vi ikke fuld damp på, om jeg så må sige, for at det skib skal sejle og producere så meget, som det kan.
I stedet lægger vi begrænsninger ind og siger: Det har vi ikke lige råd til, det må vi hellere spare væk.
Vi bruger rigtig, rigtig mange penge på i øvrigt at få et erhvervsliv til at overleve i de her tider, og det er der god grund til, fordi vi har en situation, der er helt særlig.
Men hvordan kan det være, at vi ikke vil sige, at det her, som er så stor en succes, vil vi få maks. ud af, altså få en maks.-gevinst ud af?
Hvordan kan det være?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-11-18:
Der er ingen tvivl om, at det arbejde, der gøres på vores skoleskibe – og det gælder både »Georg Stage« og »Skoleskibet Danmark« – for at hjælpe unge ind på et vigtigt arbejdsmarked i Det Blå Danmark, har en meget stor værdi.
Det gælder også unge, der ellers kunne have svært ved at finde fodfæste i forhold til både uddannelse og arbejde efterfølgende.
Det er der al mulig grund til at anerkende, og jeg vil gerne rose spørgeren for det her vigtige fokus – vedvarende , som jeg oplever det fra spørgerens side.
Det er vigtigt; det, der gøres, er værdifuldt.
Derfor var det også en central del af indsatsen fra min hånd og fra regeringens hånd sidste år at generere penge til både et første togt og et andet togt for begge skoleskibe, og det var også en rigtig god idé.
Men desværre var der covid-19, der betød, at de to togter blev aflyst.
Der er slet ikke noget at kritisere; det var bare omstændighederne.
Og det er beklageligt for de unge, som vi jo ved kunne have haft rigtig god gavn af de her togter og af den uddannelse, der følger med.
Men i det lys må vi simpelt hen også regne med en stor usikkerhed om de internationale togter næste år som følge af den globale pandemi.
Derfor er der i udspillet til finansloven ét togt for hver af de to skoleskibe – bevillingen til »Georg Stage« er på ét togt, ligesom den er til »Skoleskibet Danmark« – på samme måde, som det har været tidligere.
Der er altså ikke tale om besparelser; der er bare tale om ikke at lægge det ekstra togt oveni.
Det er det, vi har gjort i år set i lyset af både den økonomiske situation og i lyset af corona.
Men det er jo sådan, at der er uforbrugte midler, de kan bruge næste år på skoleskibene, som følge af situationen i år.
Afslutningsvis vil jeg endnu en gang udtrykke stor anerkendelse for den indsats, som de to skoleskibe, herunder »Georg Stage«, gør for danske unge, og som jeg er sikker på at de vil gøre i mange år frem.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-11-18:
Har regeringen tænkt sig at fortsætte støtten til skoleskibet »Georg Stage« også efter 2021, så stiftelsen kan føre søfartsuddannelsen videre med minimum to togter og gerne fire, som der efterspørges af elever og erhvervslivet i Det Blå Danmark, og har regeringen til hensigt at gøre bevillingen fast på finansloven, så »Georg Stage«s søfartsuddannelse fortsat kan hjælpe udsatte unge videre i livet gennem uddannelse?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-11-18:
Jeg synes faktisk, at lige præcis det ejerskab, som spørgeren taler om, er det, vi forsøger at indfange med det her udviklingsspor, som jo sættes i gang nu.
Vi skal skabe de rammer, hvor de også selv kan udvikle og gøre alt, hvad de kan, inden for de nuværende rammer.
Det er rigtig meget.
Og på ryggen af det vil der helt sikkert stå ting tilbage, som kræver en politisk drøftelse og måske en bekendtgørelsesændring i enden af det, og det er jo så der, vi kommer på banen.
Men det at have sektoren på banen først tror jeg faktisk er rigtig vigtigt.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-11-18:
Der ligger jo allerede en hel del på bordet.
Der er i den her opsummering af rapporten allerede ti klare anbefalinger.
Sektoren har også selv været ude og lave en tipunktsplan.
Det virker, som om sektoren er klar.
Den her evaluering er jo blevet konsulteret, så det er ikke sådan, at der ikke er ejerskab – og det er ikke noget, der bare kommer dumpende fra den politiske top ned over sektoren.
Er der ikke en måde, hvorpå man kan gå ind og tage de her ti anbefalinger, der allerede er, også fra sektorens side?
Hvad er det, de skal prioritere?
Er der noget, de kan sætte i gang?
Og hvordan skal de implementere det her, så de ser det i et helt forløb?
Det her med, at vi får en indkaldelse til et møde, og så måske i 2020, virker meget åbent.
Synes ministeren ikke det?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-11-18:
Det er jo meget kort tid siden, den seneste omvæltning af uddannelsen fandt sted.
Jeg tror ikke på, at man får de bedste resultater ved hvert 5. år at vende ting fuldstændig på hovedet.
Jeg tror ikke på, at man får det bedst mulige ejerskab ude i sektoren.
Jeg tror ikke på, at man får flest mulige engagerede undervisere og ledelser ved politisk at komme med store reformer og rulle dem ud.
Derfor vil jeg hellere med en meget nylig omkalfatring af uddannelsen og den her evaluering efter første gennemløb lytte, inddrage, have et udviklingsspor og så på ryggen af det se på, hvad der kunne være behov for af politiske justeringer.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-11-18:
Ja, uddannelsen er blevet lavet om mange gange, og det er jo også derfor, der er brug for, at der kommer en afklaring omkring uddannelsen.
Det skal vi så forvente bliver klart om halvandet år fra nu – og evalueringen var fra 2019.
Der går altså nærmest 3 år, 3½ år, før den her læreruddannelse egentlig kan se på, hvilken vej de skal gå.
Er det ikke meget lang tid?
Benny Engelbrecht (S), 2020-11-18:
Det er vigtigt at understrege, at Røsnæs ikke er den eneste linjeføring, der bliver undersøgt, og det er også klart, at man slet ikke kan gennemføre sådan et projekt, uden at man først vurderer de umiddelbare miljøkonsekvenser i forundersøgelsen, som er i gang nu.
Måtte man beslutte sig for at gå videre med projektet, når forundersøgelsen er færdig – og det er den jo altså ikke lige nu og her, så derfor kan vi ikke tage stilling til det nu, men skulle man beslutte sig for at gå videre – så kræver det en vvm-undersøgelse, som præcis tager højde for alle elementer.
Så man kan jo sige, at det afhænger af, at vi netop sikrer, hvis det her projekt skal gennemføres, at det så bliver gjort på en sådan måde, at man tager hensyn til alle elementer i forhold til miljøet, og der må jeg altså igen fremhæve Øresundsforbindelsen og Storebæltsforbindelsen, som begge to samlet set har været medvirkende til at gavne miljøet omkring dem.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-11-18:
Jamen det er dejligt at høre, at anerkendelsen er der, men anerkendelsen skal jo udmønte sig i noget, for at den har værdi derude.
Det er jo ikke »Skoleskibet Danmark«, jeg som sådan ønsker at tilgodese, for det skal nok klare sig, men det er de unge, der kan få en uddannelse og ad den vej komme i gang, jeg gerne vil hjælpe.
Det er dem, jeg synes vi skal tage hånd om.
Eva Flyvholm (EL), 2020-11-18:
Dengang transportministeren tiltrådte, sagde du, at du gerne vil være minister for den grønne omstilling, og det er jo noget, som jeg synes er rigtig vigtigt og godt.
Jeg må bare sige, at jeg har meget svært ved at se, hvordan sådan en bro skal bidrage til den grønne omstilling, når man bruger så mange milliarder på noget, der leder til mere biltrafik, og som i øvrigt også koster rigtig mange ressourcer at bygge.
Det er asfalt og larm og så hele spørgsmålet om naturen, og det, jeg gerne vil spørge ministeren til her, er først og fremmest konsekvenserne for vores natur.
Nu er jeg også selv kommet meget på Røsnæs.
Det er jo et fantastisk smukt naturområde og en meget, meget smal tange, og hvis du pløjer en motorvej tværs hen over, så er det jo ikke bare CO 2 -udledningen, der er problemet, men det er også støjen, og det er hele naturen og landskabet, der bliver ødelagt.
Hvordan regner man det ind i de her modeller?
Jeg har meget, meget svært ved at se, at det nogen sinde skulle blive det værd at ødelægge den her uberørte natur, som vi har så meget brug for.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-11-18:
Tak for det.
Jeg glæder mig til at få svaret fra ministeren, for jeg tror, der er ret mange, der havde en klar forventning om, at regeringen havde fuldstændig styr på, hvor der var cluster-5-virus, da den her beslutning blev truffet.
Det bliver betonet meget i argumentationen.
Magnus Heunicke (S), 2020-11-18:
Det tror jeg at jeg må vende tilbage til skriftligt.
Jeg er simpelt hen ikke klar over, præcis hvor cluster-5 er fundet.
Men cluster-5 er ikke det eneste og det drivende argument.
Det er et af argumenterne, men et af de andre argumenter er jo, at 94 pct. af minksmitten er fundet i de her nordjyske kommuner, og at det, dengang cluster-5 blev fundet, var ganske få minkbesætninger i Danmark, som var smittet, men nu er det over 280 minkbesætninger, der er smittet, hvilket vil sige, at der er risiko for cluster-6, -7 og -8.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-11-18:
Vidste ministeren, da beslutningen blev truffet, at cluster-5 kun var fundet i to kommuner?
Magnus Heunicke (S), 2020-11-18:
Jeg forstår både frustrationen og også det store behov for, at der bliver kommunikeret med hensyn til det sundhedsfaglige belæg og argument, og hvad der gælder nu, og hvorfor det så er, at man ændrer det undervejs.
Vi har – og det gjorde jeg selv på skærmen flere gange – givet nordjyderne, borgmestrene, der repræsenterer alle de relevante kommuner i Nordjylland, og regionsrådsformanden håndslag på, at vi ikke kommer til at holde de her kommuner lukket og holde de her tiltag i gang i én dag længere, end de sundhedsfaglig myndigheder indstiller til, og det må vi jo leve op til.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-11-18:
Tak for svaret.
Det er jo selvfølgelig prisværdigt, at ministeren holder fast i sin beslutning, også når der er en bekymring og det kniber med forståelsen for det her i det nordjyske.
Det forstår jeg jo sådan set godt det gør, når man har svært ved at se, hvad bevæggrundene for det her er.
Forleden var der en artikel i Nordjyske, hvor Statens Serum Institut havde oplyst, at der ikke var cluster-5 på Læsø, og det fik jo de gode folk på Læsø til at undre sig over, hvorfor det så var, Læsø skulle lukkes ned.
Og som min kollega fru Anne Honoré Østergaard nævnte tidligere, fremgår det i et svar i går til Folketingets Miljø- og Fødevareudvalg, at det kun er to kommuner, der har været ramt af cluster-5.
Der er for mig at se en ekstrem vigtighed i, at der er ordentlige og saglige forklaringer bag de initiativer, som regeringen tager.
Og man kan jo godt undre sig, når der har været markant kritik i de syv kommuner og meget stor bekymring for, hvad bevæggrunden for det her var: Var det nødvendigt?
Kunne det have været gjort på anden vis?
Der har jo helt entydigt været en meget, meget stor kritik af beslutningen, og der har været bekymring for, hvordan det her rammer virksomhederne.
De har store udfordringer, i forhold til at mange medarbejdere ikke kan krydse kommunegrænser.
Det er en ret stor regning, regeringen udskriver på den konto.
Så oplever man, 2 dage efter at restriktionerne træder i kraft, at statsministeren skriver på Facebook: Det kan nok godt være, at vi kan lukke lidt op igen.
Kan ministeren forstå, hvorfor så divergerende meldinger i løbet af så få dage skaber en frustration og en opfattelse af, at det her virker for tilfældigt, at der ikke er sammenhæng og faglighed bag?
Magnus Heunicke (S), 2020-11-18:
Tak for det spørgsmål.
Der står, at jeg skal sige nej til det her spørgsmål; det kan jeg godt sige.
Men det giver jo ingen mening i livet bare at sige nej til noget.
Altså, livet leves forlæns og forstås baglæns, og det gør en epidemihåndtering også.
Med den viden, vi havde dengang, og de indstillinger, vi havde dengang, mener jeg, at det var klart det rigtige at gøre, og så er svaret jo nej.
Med den viden, vi har nu, og med den viden, vi vil have om en måned eller om 2 måneder, kan jeg jo ikke sige, at det var fuldstændig det eneste rigtige at gøre.
Sagen er bare, om vi er i en situation i Danmark nu, hvor det er tilrådeligt at lukke øjnene og krydse fingrene og håbe det bedste.
Jeg vil ikke sige, at man har gjort det i nogle lande, men jeg kan bare sige, at der er lande, der selv har erkendt, at de har handlet for sent.
Og i de lande, hvor man har handlet for sent, er det gået alvorligt galt.
Og det er de lande, der nu sidder med reelle lockdown, udgangsforbud, overdødelighed og sygehuse, der kollapser.
Der er endda nogle lande, som siger, at de tvinger sundhedspersonalet på arbejde, selv om de er syge, altså selv om de er smittet.
Det er i Europa få kilometer fra Danmark.
Det er ikke en mulighed.
Danmark har nok ikke ramt ethundrede procent rigtigt i alt, men man kan se på dødeligheden og epidemikontrollen, at vi er et langt bedre sted end der, hvor mange andre lande desværre befinder sig.
Hvis jeg stod i samme situation, ville jeg gøre nøjagtig det samme.
Men kan man blive klogere af laboratoriernes arbejde?
Ja, selvfølgelig, når vi får alt sekventeret og undersøgt, kan man måske lave nogle mere nålestikmæssige operationer – og når der er mere data i fremtiden
Det har vi bare ikke, når vi skal handle.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-11-18:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Ville ministeren gøre noget anderledes i sagen om nedlukningen af Nordjylland, hvis ministeren kunne gøre det om?
Magnus Heunicke (S), 2020-11-18:
Jeg er ikke enig i, at man kan udlægge WHO's analyse af situationen i Danmark på den måde.
Tværtimod har jeg kunnet konstatere, at der var en stor tilfredshed med, at Danmark reagerede prompte, at vi delte data, meldte det ind, som man skulle, og at vi også har planer for at håndtere det her.
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-11-18:
Undskyld, men jeg bliver sådan lidt forvirret.
Der er noget, jeg ikke helt forstår.
Gør det ikke indtryk på ministeren, at WHO mener, at man har overreageret i de her situationer?
Man har sagt, at man godt kunne have ventet og foretaget nogle mere velovervejede overvejelser frem for at lukke en hel region ned og slå et helt erhverv ihjel.