runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villum Christensen (LA), 2017-02-23:
Tak for det.
Jeg tror ikke, at regeringen gør sig forhåbninger om, at alle problemerne er løst med den her puljetildeling.
Men det siger jo sig selv, at når man drejer på skruerne herinde, har det stor betydning for kommunernes økonomi.
Så tak for den ændring.
Vi ser også meget frem til, at vi, når vi får den endelige reform i 2019, som jeg kan forstå at vi har skubbet den til, tager hånd om de kommuner, som ligesom er kommet ind i en ond cirkel.
Jeg skal nok lade være med at nævne navne, men vi kender dem alle sammen, og vi kender eksemplerne.
Det kan være utrolig vanskeligt for en byrådspolitiker at se på den udvikling, at det bare går den gale vej; det bliver ligesom en selvopfyldende profeti, at hver gang man gør noget, går det den gale vej, fordi der i de her tildelinger er nogle strukturer, som gør, at de dårligst stillede kommuner ofte bliver endnu dårligere stillet, sådan som udviklingen forløber – man kan sige, at retfærdigheden ikke er noget statisk, for der sker hele tiden en befolkningsudvikling, som går ind og ændrer rammevilkårene for kommunerne.
Derfor er jeg rigtig glad for, at vi også mere permanent får taget hul på det problem i den nye ordning.
Og vi skal selvfølgelig skubbe den her refusionsordning på beskæftigelsesområdet, så den rækker 1 år længere frem.
Det er så den anden del af lovforslaget.
Carl Holst (V), 2017-02-23:
Tak for det, formand.
Venstre kan ligesom de to foregående ordførere støtte lovforslaget.
I forhold til den tidligere pulje, som blev afskaffet, og som den socialdemokratiske ordfører berører i sit indlæg, er det nye her ikke blot, at vi nu målretter støtten til kommuner med særlig vanskelige økonomiske vilkår, og at rammerne for, hvad det er for nogle kommuner, der skal have – hvad forudsætningen er, for at de kan få støtte – netop fastlægges, ved at man ser på demografiske, strukturelle og beskæftigelsesmæssige kriterier, men også at man retter puljen mod land- og yderkommuner i modsætning til den tidligere pulje, som blev udmøntet meget målrettet, kunne vi se, til store kommuner, der var kendetegnet ved, at de var store kommuner og ikke nødvendigvis kommuner med særlig vanskelige økonomiske vilkår.
På den baggrund støtter Venstre lovforslaget.
Susanne Eilersen (DF), 2017-02-23:
Tak for det, formand.
Dette lovforslag udspringer af finanslovsaftalen for 2017 og handler om, at der oprettes en ny særtilskudspulje, der er målrettet mod kommuner med vanskelige økonomiske vilkår.
Særtilskudspuljen erstatter den tidligere sociale særtilskudspulje, der blev nedlagt med virkning fra 2017.
Den tidligere sociale særtilskudspulje gik særlig til større bykommuner og kommuner i hovedstadsområdet, og puljen var øremærket forudbestemte sociale tiltag.
I Dansk Folkeparti er vi rigtig glade for, at vi nu får omprioriteret pengene til kommuner, der er økonomisk vanskeligt stillede som følge af demografiske, strukturelle og beskæftigelsesmæssige udfordringer.
Puljen vil ud fra de ændrede kriterier især være rettet mod land- og yderkommuner – kommuner, der i de sidste år har oplevet store demografiske ændringer ved stor fraflytning og nedlægning af mange arbejdspladser og dermed står med et meget lavere skattegrundlag og en befolkningssammensætning med et voksende antal ældre.
Der har været lidt kritik fra KL af, at udmøntningen af puljen kan variere fra år til år, så kommunerne ikke er sikret samme tilskud flere år frem, men vi må også erkende, at tingene forandrer sig løbende.
Hvis et område oplever, at en stor virksomhed pludselig lukker eller flytter, kan det give kæmpe udfordringer, og så vil et særtilskud være yderst relevant.
Derfor er det også vigtigt, at udmeldingen af særtilskudspuljen sker sammen med de generelle udmeldinger af tilskud og udligninger pr. 1. juli året inden tilskudsåret, så kommunerne netop har mulighed for at planlægge med det i deres budgetplanlægning.
Det andet punkt i dette lovforslag omhandler den midlertidige kompensationsordning i forbindelse med omlægning af refusionstilskudssystemet på beskæftigelsesområdet.
Det forlænges til udgangen af 2018.
Det skal jo ses i lyset af, at ændringen af udligningssystemet er udsat til 2019, da man i øjeblikket arbejder på bl.a. et nyt boligbeskatningssystem.
Så set i det lys giver det mening at forlænge denne ordning med 1 år.
Derfor kan Dansk Folkeparti tilslutte sig lovforslaget.
Sanne Bjørn (RV), 2017-02-23:
Tak, formand.
Radikale Venstre er tilhængere af en balanceret omfordeling, som sikrer, at kommunerne kompenseres for de demografiske, strukturelle og beskæftigelsesmæssige udfordringer.
Vi er samtidig optaget af, at de ændringer, der sker i udligningen, også sker, så kommunerne kan nå at justere og tilpasse i takt med den ændrede økonomi.
Hvis vi skal have et land i balance, hvor det også er attraktivt at bosætte sig uden for de store byer, skal vi sikre, at der er en rimelighed i fordelingen, og at der tages hensyn til de udfordringer og de demografiske udfordringer, som udviklingen giver i nogle af landets yderkommuner.
Derfor ser vi også med velvilje på, at der i ministerens forslag de facto er tale om at gøre den sociale særtilskudspulje til en prioriteret indsats i landets yderkommuner, og spørgsmålet er så, om puljen er stor nok, men det vil Radikale Venstre i hvert fald følge nøje.
Det er her, hvor man ikke automatisk er med i et opsving i de her dele af landet, og tilflytningen og jobmulighederne er også anderledes end i større byer.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-02-23:
Mange tak.
Forslaget indeholder, som der allerede er blevet sagt mange gange nu, to elementer.
Det er fornuftigt, og spørgsmålet er mest, om det er nok.
I lovforslaget står der, at pengene fordeles efter objektive kriterier, og det kan jo betyde lidt af hvert, så under udvalgsbehandlingen vil vi altså prøve at få afklaret, hvad det nu er for nogle kriterier.
Vi har jo ellers hørt, at regeringen siger, at den er meget optaget af at løse problemer i udsatte boligområder, så jeg er betænkelig ved, at man nu har afskaffet denne tilskudsmulighed til de berørte kommuner.
Det er ikke forkert at give penge til udkanten, men det burde være et både-og, og uden at skulle tage forskud på ministerens replik har jeg lyttet mig til, at mange ordførere her også har sagt nogenlunde det samme, så måske var der grundlag for også at kigge på den del.
Det andet, man gør, er at forlænge overgangsordningen, man har lavet i forlængelse af regeringens refusionsreform, med 1 år, så den gælder i 2018.
Det afspejler et grundlæggende problem.
Man hastede en refusionsreform igennem uden at have tænkt nok over de byrdefordelingsmæssige konsekvenser, for når man sænker refusionen for f.eks. førtidspensionister, rammer man jo kommuner med mange førtidspensionister, og det er stort set præcis udkantskommuner.
Det er rigtig, rigtig svært at imødegå den økonomiske byrde gennem justeringer i udligningssystemet, og derfor burde refusion og byrdefordeling være løst på en gang frem for at haste refusionsreformen igennem og håbe på, at man kunne løse byrdefordelingsproblemet.
Jeg ved, at det i høj grad er Finansministeriet, der har styret den proces, og det er igen et eksempel på, at vi ikke altid har styr på tingene.
SF regner med at stemme for lovforslaget.
Det er en nødvendig lappeløsning på et større og delvis selvskabt problem.
Astrid Krag (S), 2017-02-23:
Jeg tror, at ministeren har fuldstændig bred opbakning her i Folketinget til at afbureaukratisere.
Det tror jeg sådan set vi er enige om i alle partierne, når jeg kigger rundt i salen.
Men står ministeren her i dag og siger, at den afbureaukratisering vil kunne gøre det ud for de milliarder af kroner, der jo år for år vil mangle frem mod 2025 som resultat af regeringens økonomiske politik?
Altså, tal fra Finansministeriet viser, at vi i 2025 vil have 16.000 færre medarbejdere i den offentlige sektor.
Og det er bare for at holde det niveau, vi har i dag.
Thyra Frank (LA), 2017-02-23:
De nuværende regeringspartier har altså sammen med Dansk Folkeparti ved de to sidste finanslovsaftaler aftalt, at vi prioriterer ældreplejen.
Det nytter ikke kun at fokusere på, om der er et regeringsgrundlag vedrørende det her punkt omkring 0,3 pct.
For i regeringsgrundlaget lægges der også op til en række justeringer, som betyder, at der frigøres penge, der kan bruges på vores kernevelfærd.
Det viser, at vi har en tro på, at en bedre offentlig sektor ikke kun handler om at tilføre penge; det handler også om mange andre ting.
Bl.a. vil vi se på ledelse og også på de værdier, som tingene bliver udført efter derude.
Så vi tror altså på, at opgaverne i det offentlige kan løses på en smartere måde, hvor der også bliver fokus på den enkelte borgers behov.
Astrid Krag (S), 2017-02-23:
Ja, jeg vil sige tak til ministeren for besvarelsen, men jeg bliver nødt til at følge op på min kollegas spørgsmål, for ministeren bliver ved med at henvise til de to foregående års finanslove, når hun snakker om finansieringen af en værdig ældrepleje i fremtiden.
Og det er jo sådan set ikke dem, der er til debat.
Her har regeringen jo meldt meget klart ud, bl.a. i regeringsgrundlaget, at man ikke vil lade økonomien følge med det stigende antal ældre, heller ikke når man kigger på, at de ældre bliver sundere og raskere.
Faktisk vil der mangle mellem 1 og 1,5 mia. kr. om året, selv når man har taget højde for, at de ældre er mere sunde og raske.
Hvordan kan ministeren stå på mål for, at der også vil være en værdig ældrepleje fremover, når kommunerne hvert eneste år på den måde skal starte med at forringe den pleje og den omsorg, der er for de ældre?
Thyra Frank (LA), 2017-02-23:
Der er i de sidste 2 år sat en række initiativer i gang, som er med til at løfte ældreplejen, og som vil styrke værdigheden for de ældre, bl.a. værdighedspolitikkerne og værdighedsmilliarden.
Og i finansloven for 2017 er der nye initiativer om køkkener på plejehjem og klippekortet til plejehjemsbeboerne.
Derudover har jeg sammen med KL og med tæt inddragelse af organisationer på området igangsat et arbejde med at se på, om der er uhensigtsmæssige regler og uigennemtænkte dokumentationskrav, som tager personalets tid, og som står i vejen for, at ældre kan modtage en god og værdig pleje og omsorg.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-02-23:
Men på trods af ældremilliarden, som jo er øremærkede penge, som kommunerne ikke selv kan bestemme hvad de vil bruge til, så har det alligevel vist sig, at der var store problemer i ældreplejen.
Og når man får flere og flere ældre, mener ministeren så, at det er muligt at løse opgaverne med de samme ressourcer?
Thyra Frank (LA), 2017-02-23:
Det er klart, at der er plads til forbedring, men jeg er meget glad for at kunne sige, at de nuværende regeringspartier og Dansk Folkeparti med de sidste 2 års finanslovsaftaler har vist, at vi prioriterer ældreplejen.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-02-23:
Tak for det.
Jeg noterede mig, at ældreministeren gav udtryk for, at flere penge ikke er vejen at gå, og jeg vil bare høre, om ældreministeren er af den opfattelse med de seneste ugers afsløringer af meget uværdige plejeforhold, at normeringen skulle være god nok i ældreplejen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-02-23:
Det er jeg sådan set glad for, så længe Dansk Folkeparti også er åben over for, at finansieringen på et tidspunkt bliver via bloktilskuddet.
Så tror jeg sådan set godt, at vi kan finde hinanden.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-02-23:
Jeg vil bare kommentere ministerens glæde over at være blevet taget så godt imod her i Folketinget og sige, at hver gang en minister fra Liberal Alliance kommer her i Folketingssalen og erkender, at der er kommuner, der mangler penge til kernevelfærd, vil vi i Dansk Folkeparti altid tage godt imod en minister fra Liberal Alliance.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-02-23:
Mange tak for den sjældent velvillige behandling af denne sag.
Det er jo dejligt, og der burde jo i virkeligheden en gang imellem være større opmærksomhed på de sager, hvor der er en bred enighed i Folketinget om at gennemføre lovforslagene, og ikke kun på de konflikter, der er.
Der er nogle, der en gang imellem har været i tvivl om, om det kun er sjovt og en dans på roser at blive medlem af en regering, men jeg kan sige, at som repræsentant for Liberal Alliance er det i hvert fald noget af en oplevelse at få lov til at være forslagsstiller og så få så bred opbakning i Folketinget, så tak for den oplevelse.
Forslaget her har det overordnede formål at oprette en ny særtilskudspulje til kommuner i en særlig vanskelig økonomisk situation.
Regeringen har med forslaget søgt at lave en meget enkel administration, hvor kommunerne kender tilskudsfordelingen i god tid, sådan at der ikke opstår problemer lokalt, og sådan at der ikke skal bruges penge og tid på ansøgningsprocessen.
Herudover indebærer lovforslaget, som mange også har været inde på under debatten, at den midlertidige kompensationsordning for 2016 og 2017 som følge af refusionsomlægningen på beskæftigelsesområdet forlænges, så den også får virkning for 2018.
Det er en konsekvens af, at arbejdet med at forberede ændringer i udligningssystemet som følge af fremlæggelsen af et nyt ejendomsvurderingssystem er blevet forlænget, således at ændringer først vil kunne få virkning fra 2019.
Der har også været flere indlæg om, hvad man ellers synes om udligningssystemet, og hvem der har brug for at få nogle ekstra midler.
Udgangspunktet for den her pulje er jo den finanslovsaftale, som den tidligere Venstreregering lavede med Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti, hvor man var enige om, at særtilskuddet skulle fordeles på baggrund af et lavt beskatningsgrundlag, objektive kriterier for demografiske udfordringer, eksempelvis i form af faldende indbyggertal og en stigende andel af ældre borgere, strukturelle udfordringer, eksempelvis i form af lav befolkningstæthed og store afstande, og endelig beskæftigelsesmæssige udfordringer i form af et svagt arbejdsmarked som følge af forholdsvis få arbejdspladser i kommunen og forholdsvis store afstande til den nærmeste by.
Det er altså en bevidst politisk prioritering, der er blevet foretaget med denne nye pulje, og det vil jeg meget gerne stå på mål for, også i forlængelse af de drøftelser, som har været.
Hvis der er yderligere spørgsmål, står jeg, i det omfang, jeg skulle være kvalificeret til det, til rådighed for mundtlig besvarelse herefter, og ellers må man stille et skriftligt spørgsmål, og så er jeg sikker på, at vi også kan svare på det.
Anders Johansson (KF), 2017-02-23:
Lovforslaget indeholder, som det er blevet nævnt tidligere, to elementer, nemlig et forslag om at oprette en særtilskudspulje til særlig vanskeligt stillede kommuner og så en forlængelse af den midlertidige kompensationsordning, som blev indført i 2016 for at gælde, indtil en ny udligningsmodel er tilvejebragt.
Og Det Konservative Folkeparti kan ikke overraskende støtte begge elementer i lovforslaget.
I lovforslaget lægges der op til at etablere en særtilskudspulje, som vil blive målrettet kommuner, som i forvejen har en meget stram økonomi.
Det er kommuner, som er inde i en negativ spiral, hvor befolkningstallet falder og der bliver flere ældre og plejekrævende borgere, samtidig med at beskæftigelsesfrekvensen blandt de borgere, som er i den arbejdsdygtige alder, er relativt lav.
Det er kommuner, som har det rigtig svært.
Puljen vil derfor rette sig særlig mod yder- og landkommuner, som også generelt set må siges at være kommuner, som har mest behov for en ekstra økonomisk håndsrækning.
Det er vigtigt, at vi får skabt et Danmark i bedre balance, hvor man som borger i yderkommuner også har adgang til de basale velfærdsydelser, som man har i resten af landet.
Det må nemlig ikke være adressen, som er afgørende for, om man kan få en ordentlig og værdig pleje, når man bliver ældre, eller om ens børn kan gå i en skole af en ordentlig standard, for det skaber nemlig frustrationer.
Jeg kender det selv derfra, hvor jeg bor.
Man bliver frustreret, når man som borger oplever, at butikker lukker, at huse ikke kan sælges, og at der bliver længere og længere til den kommunale service.
Det skaber frustrationer, og det er en ubalance, der bliver skabt – og det er vigtigt, at vi får alle med.
Det er sund konservativ politik, at hjælpen skal starte nedefra, altså at vi først hjælper de allermest udsatte.
Astrid Krag (S), 2017-02-23:
Tak for det.
Når man hører Venstres ordfører, er det næsten, som om man glemmer, at ordføreren kommer fra et parti, der egentlig helst havde set, vi skulle have nulvækst i den offentlige sektor og altså mangle ikke bare den halvanden milliard, som vi kommer til at mangle med regeringens politik, men helt op imod 3 mia. kr. hvert eneste år, bare for at følge med demografien og det niveau, vi har nu.
Der bliver godt nok brugt store gloser om, hvor vild man er efter at få lov til at investere i velfærd, men sandheden er vel, at hvis Venstre kunne bestemme selv, skulle vi have nulvækst i vores velfærd.
Det er det første spørgsmål.
Det andet er, at nu konfronterede ordføreren selv mig med, hvor mange penge der var brugt under de forskellige regeringer, og så vil jeg bare bede ordføreren bekræfte, at der er brugt lige mange penge pr. ældre i 2015 og i 2016.
Det er Økonomi- og Indenrigsministeriets nøgletal, der viser det – omkring 41.000 kr. pr. ældre er der brugt i begge år.
Det må ordføreren også meget gerne bekræfte.
Thyra Frank (LA), 2017-02-23:
For os handler det om en værdig ældrepleje og omsorg og meget andet end penge.
Selvfølgelig er penge vigtige, og det her viser jo også, at den her regering prioriterer ældreområdet både i finansloven for 2016 med værdighedsmilliarden og igen nu for 2017 med de 2 mia. kr., der er afsat til bl.a. køkkener – det er de 450 mio. kr. – og så klippekortet til de ældre.
Så vi tror, at vi kan få en bedre offentlig sektor, og at det ikke kun handler om at tilføre penge.
Jane Heitmann (V), 2017-02-23:
Jeg tror, man skal lade Venstre definere sin egen politik selv og ikke lægge nogen noget i munden.
Det, der er væsentligt for mig, er, at vi har en værdig ældrepleje, at vi har en ældrepleje, som vi kan være bekendt, og det er jo bl.a. baggrunden for, at vi sammen med de øvrige blå partier har afsat 1 mia. kr. ekstra – værdighedsmilliarden – ligesom vi har prioriteret 2,2 mia. kr. over de næste 4 år.
Som jeg sagde i min ordførertale, er det et markant løft af ældreområdet.
Lotte Rod (RV), 2017-02-23:
Det tal kan jeg ikke i hovedet, men hvis ordføreren siger det, er det sikkert rigtigt.
Det, der jo bare er tilfældet, er, at det jo ikke er nye penge; altså vi havde jo allerede afsat de penge.
Så på den måde bliver det jo en lidt underlig diskussion.
Laura Lindahl (LA), 2017-02-23:
Tak for det.
Jeg blev bare lige nysgerrig på, når man taler om nærhed og tid til de ældre og den personlige kontakt, at høre ordføreren bekræfte eller afkræfte, om det er rigtigt, at ud af den velfærdsmilliard, man afsatte, går 86 pct. af det beløb til varme hænder, netop fordi den nuværende regering og Dansk Folkeparti synes, at det er rigtig vigtigt, at der bliver brugt flere penge på lige præcis personlig kontakt, mere tid til de ældre og mere nærvær.
Så kan ordføreren bekræfte eller afkræfte, at 86 pct. af velfærdsmilliarden går til varme hænder?
Lotte Rod (RV), 2017-02-23:
Men prøv at høre her.
Det er jo et faktum, at den opbremsning, der skete i kommunerne, skyldtes den uansvarlige økonomi, som Venstre og Konservative drev.
Det er et faktum.
Vi har lært af det.
Jeg håber også, at Venstre og Konservative har lært af det.
Jane Heitmann (V), 2017-02-23:
Jeg synes faktisk, det har været en lidt sjov debat i dag, for tidligere hørte vi Enhedslisten sige, at det var Venstres skyld, at man ikke selv havde formået at sætte nogen som helst aftryk i forhold til at styrke ældreplejen i den tid, man havde holdt hånden under den tidligere røde regering.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at man har så svært ved at tage ansvar.
Jeg mener, man har haft regeringsansvaret i 4 år, og jeg vil bare spørge igen lige så stille: Mener den Radikale ordfører, at der under den tidligere røde regering, med 11.000 færre offentligt ansatte, var personale nok ude på plejehjemmene og plejecentrene?
Lotte Rod (RV), 2017-02-23:
Nu banker vi lige den her ned en gang for alle.
For Dansk Folkeparti sagde det, og nu siger Venstre det også, altså det her med, at der skete en voldsom opbremsning i kommunerne under SR-regeringen.
Ja, det er rigtigt.
Og hvorfor gjorde der det?
Det var, fordi vi inden da havde en VK-regering, som var så økonomisk uansvarlig, at budgetterne var løbet løbsk, og at der derfor var en bunden opgave i at få budgetterne til at passe.
Og jeg håber virkelig, at man i Venstre og hos De Konservative lærer af det til næste gang, for det kan vi simpelt hen gøre bedre.
Jane Heitmann (V), 2017-02-23:
Tak for det.
Og også tak til den Radikale ordfører.
Jeg kan forstå, at man hos De Radikale har det udgangspunkt, at der skal være personale nok, og jeg er sådan set helt enig i, at der skal være personale, der kan sikre en værdig ældrepleje.
Nu er det jo et faktum, at kommunerne samlet set bruger flere penge på ældreområdet under den her regering, end man gjorde under den tidligere socialdemokratisk ledede regering, som Det Radikale Venstre var en del af.
Det er også et faktum, at der under den tidligere socialdemokratisk ledede regering, som De Radikale stadig væk var en del af, blev 11.000 færre offentligt ansatte.
Jeg vil bare spørge: Mener ordføreren, at der dengang var personale nok på plejecentrene, på plejehjemmene, derude i virkeligheden, hvor livet leves?
Lotte Rod (RV), 2017-02-23:
Jo, og det synes jeg da også jeg startede med at sige, nemlig at der da selvfølgelig er nogle teknologiske udviklinger, der gør, at der er nogle ting, som bliver nemmere og dermed også billigere.
Men jeg vil altså også gerne holde fast i, at det at være ældre og være på et plejehjem ikke bare handler om at få gjort rent og komme i bad.
Det handler jo også om den livskvalitet og den mening, der er i løbet af dagen, og der betyder det jo noget, at der er personale nok, hvis man f.eks. vil sidde og snakke om erindringer, hvis man vil danse, hvis man vil have musik.
Det kræver jo, at der overhovedet er medarbejdere nok til at gøre det, og derfor kommer vi bare ikke uden om, at den politik, som de blå partier taler for, egentlig er, at man vil skære ned, og at vi derfor kommer til at se besparelse på besparelse.
Og det tror vi ikke på i Radikale Venstre.
Jeg tror bestemt på, at der er ting, man kan gøre smartere og klogere.
Men jeg vil også vove den påstand, at der er steder, hvor det giver mindre mening, og det er de steder, hvor det handler om at have tid og nærvær, fordi et menneske jo er et menneske og koster den løn, det menneske koster.
Derfor har vi jo også som Folketing en forpligtelse til at sikre, at der, hvis vi gerne vil have, at der er tid og nærvær, så også er medarbejdere nok til det.
Og når vi kan se, at der bliver flere og flere ældre og i øvrigt også flere og flere børn, så giver det også god mening, at vi herindefra tager ansvar for at afsætte de penge, det koster.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-02-23:
Tak for det.
Ordføreren siger, at der vil være et stort gap, fordi regeringen kun har regnet med at bruge penge til en vækst på 0,3 pct., men at Finansministeriet har regnet sig frem til, at der er behov for 0,6 pct. Erkender ordføreren overhovedet ikke, at der kan være effektiviseringer i forbindelse med produktivitetsforbedringer, altså i form af teknologisk udvikling og smartere arbejdsgange, som kunne dække måske hele det gap eller i hvert fald en del af det?
Lotte Rod (RV), 2017-02-23:
Jeg hører det, som om Dansk Folkeparti vil prøve at gøre sin indflydelse gældende og sige, at de ikke er tilfredse med, at det offentlige forbrug i fremtiden kun skal stige med 0,3 pct., og at de derfor vil forsøge at påvirke regeringen.
Det synes jeg er fint.
Jeg siger bare, at der i udgangspunktet er en forskel på, hvad man planlægger med.
Og vi har lige nu en regering, der planlægger med en vækst på 0,3 pct., og den er støttet af Dansk Folkeparti.
På den anden side får vi forhåbentlig snart igen en SR-regering, som vil have et væsentlig højere offentligt forbrug, fordi vi jo ved, hvor mange flere børn og hvor mange flere ældre der bliver, og at der dermed også er brug for flere penge.