runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2025-03-28:
Vi er i hvert fald enige i, at det her fylder rigtig meget for mange unge muslimer.
Jeg synes egentlig, at vi har været alt for lidt optaget af de danske moskéer.
Jeg ved, at vi selvfølgelig er optaget af dem, som er meget problematiske, men det, der også er sandheden, er, at langt de fleste moskéer jo egentlig er sådan gamle kulturforeninger; der er en imam, der måske ikke taler så godt dansk og ikke er uddannet teologisk.
Der er jo mange unge muslimer, som går i de moskéer og tænker: Her kan vi jo ikke få seriøs religiøs vejledning.
Hvad gør de så?
Så går de på nettet og finder alle mulige googleimamer eller søger ind i mere ideologisk styrede moskéer.
Det synes jeg er et problem.
Jeg tror, at det er muligt, for jeg ser jo masser af muslimer, der gør det hver dag.
Det synes jeg mangler i dag.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-28:
Jeg tror, at det er nødvendigt at være ærlig, hvis vi skal kunne lave de rigtige løsninger.
Der synes jeg godt, at vi må sige, at selvfølgelig er der enkelte individer, der kan forene sig med dansk kultur, og som måske føler, at de er muslimer, men ikke for alvor tager teksten alvorligt.
Men udfordringen er jo, at der ikke rigtig er nogen fortolkningstradition, og at der ikke er nogen fortolkningsmulighed for individer i islam.
Jeg gik selv på lærerseminariet med to muslimske piger, der på et tidspunkt sagde til mig: Der er da problemer med radikalisering, terrorisme og alle de her ting, men vi har jo ikke nogen fortolkningsmyndighed i islam; det er kun de religiøse lærde, der har det, så derfor kan vi ikke udfordre de tankegange.
Det, der jo er problemet i det religiøse lovsystem islam, er, at der ikke er nogen individuel fortolkningstradition for den enkelte muslim, og derfor er det meget svært foreneligt med dansk kultur.
Zenia Stampe (RV), 2025-03-28:
Det er klart uforeneligt med danske værdier, hvis man lever efter islam som en lovbog.
Jeg tror måske, at det er her, forskellen er.
Forskellen er, om man tror, at det er muligt.
Jeg kan godt se, at der er mange, det ikke lykkes for, og at der er problemer, uanset hvilket land man kigger på.
Men der er jo også i vores land utallige eksempler på folk, for hvem det lykkes at blive ved med at være troende muslim og samtidig dansker i hjertet og demokrat og at gå ind for ligestilling osv. osv.
Det er jo det, mit håb klynger sig til, men jeg anerkender også, at det er svært at komme derhen for den enkelte og for samfundet, og derfor betyder antallet noget, ja.
Det gør det jo.
Men det er muligt, og det er måske forskellen, også i forhold til hvordan vi går til problemstillingen.
For hvis man i forvejen har afskrevet muligheden for, at det kan ske, kan jeg godt forstå, at man kun tænker på hjemrejse.
Men hvis man tror på, som jeg gør, og ved, at det kan lade sig gøre – det vil jeg også vove at påstå, for det oplever jeg hver dag i min hverdag at der er en masse der viser – så er det jo det, der må være vores fælles mål.
Det er i hvert fald vores mål at nå dertil og at hjælpe folk derhen og i øvrigt også sætte grænsen over for dem, der ikke er interesseret i at nå derhen.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-28:
Tak for det.
Jeg synes, at det var en bedre og mere konstruktiv tale, end jeg faktisk havde forventet af fru Zenia Stampe.
Der var dog stadig nogle uenigheder.
Fru Zenia Stampe siger det her med, at vi skal finde en måde, hvorpå vi kan forankre islam i danske værdier.
Men islam som lovsystem, både repræsenteret i Koranen og hadithlitteraturen osv., er jo ikke bare en trosretning; det er en total livsorden, som fordrer total underkastelse.
Så der tror jeg, at man skal skille tingene lidt ad og sige, at der selvfølgelig er forskel på mennesker, men at islam som lovsystem og som ideologi grundlæggende er uforeneligt med de danske værdier.
Sjúrður Skaale (JF), 2025-03-28:
Det er jeg ikke uenig i.
Men når en selvmordsbomber iklæder sig sit bombebælte og skriver, før han tager af sted, at nu gør han det her, og at han forventer at få en plads i himlen, og når hans mor bagefter bekræfter, at nu er hendes søn i himlen, så er det en langt mere omfattende ideologi end fascismen og kommunismen, hvor grusomme de end er, for de har ikke det hinsides med.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-03-28:
Så derfor vil jeg spørge i forhold til den lykkelige afnazificering, som Tyskland gennemgik fra 1945 og frem, og som jo er lykkedes
: Tror hr. Sjúrður Skaale, at man ville kunne gennemføre noget tilsvarende i muslimske miljøer med samme succes?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-28:
Tak for det, og tak for en fin tale om Kærshovedgård.
Jeg har selv været ovre og møde Sven-Oliver, hvis hustru blev kørt ihjel af en udvisningsdømt kriminel på Udrejsecenter Kærshovedgård.
Det, Sven-Oliver ønsker, er præcis det, som Dansk Folkeparti ønsker, nemlig at der kommer en lås på Udrejsecenter Kærshovedgård, sådan at man, så længe man ikke har forladt landet som udvisningsdømt kriminel, hvilket man selvfølgelig skal hurtigst muligt, ikke færdes frit rundt blandt sagesløse danskere og kan begå ny kriminalitet og køre mennesker ihjel, narkopåvirket osv., som det var tilfældet her.
Hvorfor er det, Konservative står arm i arm med regeringen i forhold til at nægte at sætte en lås på Kærshovedgård, så vi kan forhindre, at de her kriminelle udlændinge færdes frit rundt i Danmark, som det er tilfældet i dag?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-03-28:
Det, som vi helt akut har gjort, er, at justitsministeren i dag har meldt ud om spørgsmålet om de her klanfamilier, at de skal sidestilles med bandekriminelle netværk.
Det synes jeg er en meget aktuel måde at håndtere det på.
Der er jo ingen som helst tvivl om, at det her er et kæmpeproblem, og det er noget, jeg også som udlændingeminister drøfter – og som jeg ved, at justitsministeren også drøfter – med bl.a. borgmestrene i Aarhus og Odense og andre byer, hvor man oplever de her tendenser.
Så jeg mener ikke, vi har nogen som helst begrænsninger i forhold til at sige, at vi kommer til at tage hårdt fat her.
Jeg synes så, at det i den dokumentar bliver udlagt, som om vores parallelsamfundspakke fra 2018 ikke har gjort nogen som helst forskel.
Det er jeg meget uenig i.
Jeg mener, det var en rigtig god lovgivning, og jeg mener, at når man ser tallene for Gellerupparken f.eks., kan man jo tydeligt se, at antallet af folk, der bliver dømt i Gellerupparken, er blevet halveret.
Dokumentaren fastslår, at antallet af dømte er blevet mere end halveret, og at antallet af folk, der er uden for arbejdsmarkedet, er gået fra 51 pct. ned til 37 pct. Så der er sket nogle klare forbedringer, men vi er overhovedet ikke i mål.
Jeg kommer ikke til at påstå, Gellerupparken, som det er nu, bare er tiptop, men det er bedre, end det var for 10 år siden.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-03-28:
Tak for det.
Det er, fordi da jeg stod på talerstolen, fik jeg ligesom igen følelsen af at slå i den her socialdemokratiske dyne.
Ministeren godt ved, at når der bliver sagt noget med en nordjysk accent i gruppeværelset nede hos Socialdemokraterne, lytter man efter.
Det er jeg sikker på.
Det følte jeg ikke at man gjorde her, og så blev jeg bare nødt til at påpege, at det faktisk er en god ting, og når man er fra Nordjylland, er det nogle gange bare godt at lytte og lære.
Det er jeg sikker på at ministeren gør på gruppemøderne, så det var bare det.
Nogle gange forsøger man at underbygge en pointe, og det gjorde jeg så der.
Og jeg er jo glad for, nej, faktisk taknemlig over at være nordjyde, og det er vi jo.
Vi siger ikke, vi er sandhedsvidner; vi siger bare, at det er tæt på nogle gange, især når man slår i en dyne og det bare bliver til snak.
Det var egentlig bare det, jeg forsøgte at påpege.
Meget specifikt mangler jeg stadig væk et svar på noget – og jeg tror faktisk, ministeren er enig – om det med den her ghettodokumentar om de her shariapatruljer: Det er forfærdeligt, det er samfundsundergravende.
Hvad har Socialdemokraterne tænkt sig at gøre
sådan helt akut, altså lige nu?
Sjúrður Skaale (JF), 2025-03-28:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo et helt andet spørgsmål, som er et meget økonomisk spørgsmål.
Det er et konstant dilemma, vi står i, fordi vi har undladt at producere energi i Europa, og det er jo en forfærdelig ting.
Altså, vi er i underskud af energi af gas og olie.
Derfor importerer vi fra Rusland.
Vi sender penge til Aserbajdsjan og til Saudi-Arabien, fordi vi i vores forfærdelige snæversynethed og dumhed er standset med at producere vores egen energi.
At man lukkede atomkraftværkerne i Tyskland, var en strategisk katastrofe, simpelt hen.
Zenia Stampe (RV), 2025-03-28:
Nu indtegnede jeg mig, inden den her debat udfoldede sig, og jeg er egentlig glad for debatten, for jeg synes, ordføreren fik understreget netop forskellen mellem moderate muslimer og moderat islam og så de her ekstreme, bogstavtro versioner.
Og det var egentlig bare det, jeg ville spørge om.
For det er faktisk kommet bag på mig selv, at islam jo faktisk havde en 1000 år lang tradition for det, der hedder eksegese, altså at man løbende fortolker, kritiserer og debatterer inden for de fire retsskoler.
Og så er det jo den her ideologi: wahhabisme, salafisme, radikal islam – man kan sige det på alle mulige måder – som så i virkeligheden ligesom er den omvendte reformation, som pludselig indfører en bogstavtro lære.
Det er jo derfor, det egentlig nogle gange falder mange muslimer for brystet, at man sådan snakker om reformation af islam, for i virkeligheden ønsker de sig jo tilbage til dengang, hvor det var mere fri fortolkning og kontekstafhængigt end den islam, som jo især Saudi-Arabien og Emiraterne har udbredt.
Hvis jeg endelig skal stille et spørgsmål, så er det, at hvis det er det, vi er imod – og det er jeg enig i at vi er imod, og det er en ideologi, og det er en trussel – så kan jeg ikke forstå, hvorfor vi ikke kan sætte mere ind over for Saudi-Arabien og Emiraterne.
Hvorfor skal vi samarbejde så meget med dem, når det lige præcis er derfra, at den ideologi udgår?
Sjúrður Skaale (JF), 2025-03-28:
Som lov helt klart – det sagde jeg også i min tale.
Som lov er islamismen lige så farlig som kommunismen og fascismen, det er en totalitær ideologi.
Men som spørgeren også sagde, er det som religion, der dyrkes i det stille, noget andet.
Jeg synes, man må skelne mellem politisk islamisme og religiøs islam.
Det kan være svært.
Jeg ved, at det er en svær grænse at trække, men hvis man generaliserer totalt altid, risikerer man at støde nogle folk fra sig, som man ikke behøvede støde fra sig.
Zenia Stampe (RV), 2025-03-28:
Det er jeg enig i.
Jeg synes ærlig talt også, at det er et svært spørgsmål.
Jeg er selv en smule uafklaret; det er jeg.
Det er jo i virkeligheden det rum, som jeg så brændende ønsker at vi kan skabe, og hvor vi faktisk også kan sætte de grænser, og hvor det også bliver taget imod som et forsøg på faktisk at hjælpe, fordi vi gerne vil de mennesker.
Jeg tror, at det er der, vi nogle gange også går lidt skævt af hinanden.
Men vi er måske i virkeligheden ikke så uenige, når det kommer til stykket.
Sjúrður Skaale (JF), 2025-03-28:
Det er jeg enig i, men jeg mener også, at jo mere intolerant, man er over for de tolerante, jo mere kan man risikere at presse de tolerante fra sig.
Hvis man konstant omtaler alle muslimer som rabiate muslimer, som følger radikal sharia, så presser man de muslimer, som ønsker at tilpasse sig, fra sig, fordi de føler sig udstødt af retorikken.
Der er en balancegang der, synes jeg.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-03-28:
Jamen jeg tror, at jeg har det på den måde, at der i forvejen er en underklasse i Danmark, som er kulturelt betinget, og som handler om, at man kommer fra lande, hvor man synes det er mærkeligt, at kvinder arbejder.
Det er jo ikke, fordi de mennesker, som er omfattet af arbejdspligten, ikke har kompetencer, ikke er dygtige til nogle ting, for det er de, men man er kulturelt bundet af, at det er et statussymbol for deres mænd, at de går derhjemme i stedet for at være em del af arbejdsmarkedet.
Jeg kan ikke finde på nogem større frigørelse, når man er i den situation, end at komme ud og tjene sine egne penge, være en del af et fællesskab, have mulighed for at bryde med de patriarkalske strukturer, som man lever i.
Jeg synes, det er det mest frigørende, man overhovedet kan forestille sig.
Jeg ved godt, at man så siger, det her ikke er et rigtigt job, men vi må også bare sige, at der er masser af rigtige jobs, der er masser af arbejdsgivere, som gerne vil ansætte folk til at gøre rent, ansætte folk til at arbejde i køkkener, ansætte folk til at arbejde på byggepladser, eller hvad man nu kan forestille sig.
Det danske arbejdsmarked er ikke præget af mangel på jobs.
Den her situation opstår, fordi man kulturelt synes, at det er attraktivt, at ens kone går derhjemme, og derfor bliver hun presset til det.
Sjúrður Skaale (JF), 2025-03-28:
Det sidste var mere en bemærkning end et spørgsmål, så jeg lader det stå; jeg har ikke nogen kommentarer til det.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-28:
Sandheden er vel, at der er muslimer, der følger islam, og at der så er folk, der kalder sig muslimer, men som ikke følger islam.
Problemet er vel, at i islam er det islamiske forbillede, det perfekte menneske ifølge religionen selv, en mand ved navn Muhammed, som havde en 6-årig kone, som havde sexslaver, og som dræbte folk i ét væk.
Det er ikke tilfældet i kristendommen.
Derfor bliver enhver reformation af islam, enhver tilbagevenden til teksterne og enhver fremhævelse af det perfekte menneskes gerninger en opfordring til terrorisme, radikalisme osv.
Sjúrður Skaale (JF), 2025-03-28:
Tak for spørgsmålet.
Ja, nogle gange kan man tænke, at dem, der sidder med det sidste bud fra Gud – det første bud i jødedommen, det andet bud fra Gud i kristendommen, det tredje bud i islam – altså at dem, der repræsenterer det sidste bud, forvalter lande, som ikke fungerer særlig godt.
Og så kan man tænke over, om det – den her lov, den her tankegang – virkelig var Guds endelige besked til menneskeheden; det kan man tvivle på.
Ordføreren har ret i meget af det, han siger.
Jeg forstår det utrolig godt, men man må også holde fast i, at i virkeligheden er der altså moderat islam og radikal islam.
Der er en forskel.
Der er lande, hvor påbuddene ikke er så stærke, og hvor sharia ikke bliver fortolket så fundamentalistisk, og der er lande, hvor det bliver mere liberalt fortolket.
Der er altså en forskel inden for islam.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-28:
Jeg vil gerne tage fat på netop muligheden for reformering af islam.
For da man reformerede kristendommen, var det jo netop med en tilbagevenden til teksterne; da tog man alt det, der var bygget ovenpå, væk, alt det, som var noget, mennesker havde opfundet.
Og så fandt man kristendommen efter reformationen.
Men problemet er jo, at hvis du vender tilbage til teksterne i islam, så bliver radikaliseringspotentialet kun større – også fordi islam hævder at være den endelige og perfekte åbenbaring fra Gud.
Der er ikke noget menneskeligt fortolkningspotentiale; der er ikke noget rum for reform, debat eller fortolkning i islam.
Derfor bliver den her tanke om, at på et eller andet tidspunkt kan vi forhåbentlig reformere islam til noget, der ligner en reformeret i kristendom, løgn – altså fordi reformationen af kristendommen var en tilbagevenden til kristendommens essens, mens en tilbagevenden til islams essens er radikal islamisme.
Sjúrður Skaale (JF), 2025-03-28:
Spørgeren skal huske på, at vi har haft trediveårskrigen i Europa, at vi har haft inkvisitionen i Europa, at vi har haft hekseafbrændinger i Europa; vi har haft grusomme ting, som er begået i kristendommens navn.
Og det er blevet reformeret.
Derfor har jeg en tro på, at det også kan ske for islamismen, at man kommer til en anden fortolkning og en anden forståelse.
Det må man håbe, selv om teksterne ikke lægger lige så klart op til det som Bibelens tekster.
Mette Thiesen (DF), 2025-03-28:
Problemet er antallet.
Altså, problemet er simpelt hen, hvis der kommer for mange.
Det hører jeg sådan set også fra dem, som selv er flygtet.
Der er jo ikke nogen muslimske lande, hvor islam har fået magt, der er lykkedes, altså det er jo frygtelige steder.
Og eksempelvis de kvinder, der er flygtet fra Iran, har da ikke lyst til, at det regime, de er flygtet fra, skal genetableres i det land, de er flygtet til.
Så det er jo vigtigt, at vi sikrer, at islam ingen indflydelse har i det danske samfund overhovedet
– hvad man tænker og tror derhjemme, må man selv om, men det er vigtigt, at vi sikrer, at islam ingen indflydelse får i det danske samfund.
Er ordføreren ikke enig i det?
Frederik Vad (S), 2025-03-28:
Tak for det.
Det er meget interessant.
Hvis man kigger på f.eks. indskolingen i folkeskolen, kan man se, at der er meget, meget få piger, der går med tørklæde.
De får det først på senere.
Men lad os blive lidt ved det her dilemma mellem individuel frihed og så det med social kontrol.
Er ordføreren ikke enig i, at så længe det f.eks. er acceptabelt at have en skole, hvor pigerne i indskolingen har tørklæde på, så bliver det sværere for de piger, der gerne vil have et argument for ikke at have det på over for deres forældre?
Altså, bliver det ikke sværere for dem at fastholde det argument, når de går i klasse med nogle, der har tørklæde på?
Victoria Velasquez (EL), 2025-03-28:
Jeg sagde ikke, at det ikke var lovgivning, der kunne gøre det.
Jeg siger bare, at lovgivning ikke kan stå alene, og det står jeg fuldstændig ved.
At man får endnu flere penge, siges der.
Undskyld mig, men det, der er problemet lige nu, er, at man tager penge.
Det er folk, der udfører et stykke arbejde, og værdien af det arbejde giver man så til kommunerne eller til de private virksomheder.
Så det er jo ikke folk, der får endnu flere penge.
Det er jo folk, der bliver sendt af sted som gratis arbejdskraft og netop ikke får deres penge, og det er det, jeg udfordrer.
Hvorfor er det, at man ikke i stedet for siger: Vi vil faktisk gerne styrke igu'en og styrke den del, der handler om, at folk får et rigtigt arbejde i stedet for det her?
Mette Thiesen (DF), 2025-03-28:
Tusind tak.
Jeg undrer mig meget over den ret naive tilgang, der kommer fra Enhedslisten.
Det er ligesom om, at hvis det danske samfund bare gør det endnu bedre og giver de her mennesker endnu flere penge, altså giver dem endnu flere muligheder, så skal det nok lykkes.
Anerkender ordføreren ikke, at den der offermentalitet, som ordføreren lægger til grund, jo ikke har virket, tværtimod?
Det eneste, der virker, er jo at sætte hårdt mod hårdt.
Altså, det undrer mig bare, at man stadig væk i dag kan stå og være så naiv i sin tilgang til det her.
Victoria Velasquez (EL), 2025-03-28:
Ordføreren udtaler sig, som om Enhedslisten går ind for, at vi skal have åbne grænser.
I så fald kan jeg opklare, at det gør vi ikke.
Det være sig både i forhold til udenlandsk arbejdskraft og indvandring, flygtninge osv., og det er derfor, jeg siger, at det vigtige er, hvordan vi håndterer det.
Om nogen er vi i Enhedslisten optaget af, at folk, når de bor i Danmark, har ordentlige boligvilkår; at de har et arbejde, som er på overenskomstdækkede vilkår; at der er en fantastisk skole, hvor børnene kan gå; alle de her forskellige dele.
Og der har antallet da klart en betydning, så det ville da være urimeligt for alle i den her sammenhæng, ikke mindst for dem, der kommer hertil, hvis man bare sagde, at alle skal komme hertil.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-28:
Men så må den logiske konsekvens jo også være – hvis man ønsker, at integrationen skal fungere på sigt – at man er nødt til at tage imod færre mennesker, hvis man vil tage imod mennesker fra områder, som vi har utrolig dårlige erfaringer med, hvis man sammenligner det med mennesker fra områder, som vi har utrolig gode erfaringer med.
Det vil sige, at hvis vi kigger på indvandringen fra Somalia, Syrien, Irak og Afghanistan, skal man være meget tilbageholdende med at lukke store grupper af sådanne indvandrere ind i Danmark, fordi det vil medføre logiske integrationsudfordringer.
Victoria Velasquez (EL), 2025-03-28:
Selvfølgelig – selvfølgelig er der da det.
Og det er jo både i forhold til kultur, men det er da også i forhold til mange andre ting.
Selvfølgelig vil der da altid være udfordringer koblet på det.
Det, som jeg synes er det centrale spørgsmål,
er, hvordan vi så håndterer det.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-28:
Altså, anerkender Enhedslisten, at der kulturforskelle, som er afgørende for integrationen, og at det derfor helt logisk ville være lettere at integrere 5.000 nordmænd i Danmark end at integrere 1.000 somaliere, alene fordi der er noget i den somaliske kultur, som kan være svært at forene med den danske kultur, altså at der er et større skel mellem den somaliske kultur og den danske, og at integrationsudfordringerne derfor vil være større, hvis man tager imod mange mennesker fra det område end fra Norge eksempelvis?
Man kunne også tage Brasilien, hvor jeg også tror problemerne ville være mindre.
Altså, anerkender Enhedslisten, at der er kulturforskelle, som er afgørende for integrationen, alt afhængigt af hvilke indvandrergrupper du tager imod?
Victoria Velasquez (EL), 2025-03-28:
Men det er jo netop det, der er spørgsmålet.
Det handler jo netop om en interaktion med den konkrete.
Hvis det handler om, hvorvidt ens piger må tage med på skolelejr eller noget helt tredje, så handler det da netop om nogle af de afgørende kernepersoner, vi har bl.a. i vores velfærdsstat.
Men det er jo ét led af det; der er jo også rigtig mange andre steder, men at man alene skulle kunne løses det med lovgivning, tror jeg simpelt hen ikke.
Der er også noget, der handler direkte om den interaktion, der sker i forhold til også at kunne udfordre nogle af de ting, som ordføreren peger på.
Frederik Vad (S), 2025-03-28:
Jeg tror helt ærligt, at det her er en af hovedtruslerne mod en rød regering i fremtiden, for hvis man kigger ud over Europa, kan man se, at der er lave sociologiske undersøgelser på det her, og man kan se, at uanset hvilken integrationspolitik der er blevet ført i de vesteuropæiske lande, er det ikke lykkedes.
Det eneste, der afgør, om integrationen lykkes i Vesteuropa, er, hvilke grupper man har fået hertil.
Det er derfor, at Portugal på en lang række områder er bedre stillet end alle mulige andre, fordi de har fået brasilianere og andre i den kategori til deres land.
Victoria Velasquez (EL), 2025-03-28:
Nej, tværtimod tænker jeg faktisk, at det ville have været i et meget større omfang og et meget større problem, hvis vi ikke havde velfærdsstaten.
Så på den måde bliver jeg også lidt ærgerlig over, at det bliver sådan et enten-eller for ordføreren i stedet for faktisk at se på, hvordan vi kan bruge velfærdsstaten som en enorm afgørende og vigtig faktor i den her del.
Vi kan i forhold til kriminalitet kigge på velfærdsstatens forventninger til unge, f.eks. konkret det arbejde, der er lavet i Tingbjerg.
Når der er manglende forventninger til de unge, særlig unge drenge, hvad for nogen konsekvenser har det så?
Da man vendte den rundt og rent faktisk turde at have nogle forventninger, hvad skete der så?
Så jeg savner, at man ikke bare giver op, men faktisk ser det som en mulighed for at kunne skabe langt bedre resultater.
Frederik Vad (S), 2025-03-28:
Den store forskel på partierne til venstre for midten er, at der er nogle partier, som tror, at velfærdsstaten kan løse alle de problemer, der er med integration, og at det bare er et spørgsmål om kurser, mentorordninger og flere investeringer og flere penge, og så er der andre, som mener, at kultur er fuldstændig afgørende.
Når man kigger ned i det dybe hul af udgifter, vi i forvejen bruger på det her område, kan det ikke løses med social ingeniørkunst og velfærdsstat alene.
Derfor vil jeg spørge ordføreren fra Enhedslisten: Er det velfærdsstatens skyld, at 66 pct. af dem, der sidder i hovedstadens fængsler, er udlændinge?
Er det velfærdsstaten skyld, at Etnisk Konsulentteam i hovedstadsområdet i 2023 sagde, at det var rekordåret for, hvor mange der henvender sig, fordi de er bange for, at deres familier vil slå dem ihjel?
Er det velfærdsstatens skyld, at 85 pct. af dem, der sidder og igennem årene har siddet på RED Safehouses topsikrede botilbud, kommer fra Mellemøsten og Nordafrika?
Er det velfærdsstatens skyld, at de gigangkatastrofer er sket i Danmark?