runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-10-06:
Nja, sådan synes jeg da ikke jeg sagde det.
Jeg ved ikke, hvordan ordføreren hørte det.
Vi håber da på, at vi kan overbevise de andre borgerlige partier om at gå ned ad kernekraftsvejen og ikke blankt afvise det, ikke være teknologiforskrækkede, men anerkende, at kernekraft har rykket sig meget, meget langt og rykker sig langt, og se og anerkende, at det ikke hjælper noget, hvis vi har 100 vindmøller, og det ikke blæser, at sætte 200 vindmøller op.
De kører stadig væk ikke rundt, når det ikke blæser.
Danskerne har også brug for energi, når vinden ikke blæser og solen ikke skinner.
Så snakker man om nye teknologier – power-to-x, fint nok – men de er der ikke endnu.
Der synes jeg, det er nødvendigt, at man har en sikker baseloadenergikilde og -forsyningskilde, og der ser jeg kernekraft som en af løsningerne derpå, meget hellere end kul, så vi kan bevæge os væk fra det.
Så vi vil da prøve på at gøre vores indflydelse gældende.
Jeg forstår jo ikke, hvorfor man har afgifter på elbiler.
Altså, hvis man gerne vil have folk væk fra fossile biler, så hjælper det jo ikke noget at have afgifter på elbiler.
Så vi vil da byde ind med at sige: Skal vi ikke fjerne afgiften på elbiler?
Ida Auken (S), 2022-10-06:
Det lyder, som om Nye Borgerlige vil finde sig i at stå komplet uden indflydelse på en kommende borgerlig regerings klimapolitik, hvis det skulle gå sådan, at der kommer et borgerligt flertal.
Kim Valentin (V), 2022-10-06:
Tak for ordførertalen.
Jeg kunne godt tænke mig at vide lidt mere om, hvordan Alternativet ser på ansvarlig økonomisk politik.
Kan hr. Torsten Gejl uddybe ansvarlig økonomisk politik?
Torsten Gejl (ALT), 2022-10-06:
Det er utrolig vigtigt, at vi fortsætter med det.
Jeg tror, mange borgere opfatter de her mure omkring Christiansborg som meget, meget tykke.
Og man må jo også sige, at vi politikere ikke er dem, der har den allerstørste troværdighed i befolkningen – vi ligger sådan under ejendomsmæglere, journalister og brugtvognsforhandlere.
Så vi er nødt til at gøre noget aktivt for at involvere borgerne, prøve at give dem en stærkere stemme her i salen.
Vi har prøvet at gøre det med borgerforslag, men det arbejde er slet ikke forbi, og et demokratiseringsinstitut er selvfølgelig noget, vi vil støtte.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-10-06:
Jeg vil gerne have ordet igen, for der er nemlig også noget andet, som Alternativet har hjulpet med at få frem i Radikale Venstre igen.
Det er et 117 år gammelt dna, at vi skal udvikle vores demokrati, og mon ikke idéerne kommer fra det samme sted?
Vi udspringer jo af fælles rødder, og jeg er rigtig glad for, at vi har fået sat det på dagsordenen nu, nemlig et demokratiudviklingskontor i Folketinget.
Vi har ikke helt fået opbakningen til det endnu – også her gælder det med modet.
Vi skal blive ved med at knokle for, at det kommer.
Men vi har brug for at åbne vores demokrati op og udvikle det, og det har I hjulpet til med sammen med os.
Det synes jeg vi skal fortsætte med.
Torsten Gejl (ALT), 2022-10-06:
Tusind tak for de ord.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-10-06:
Tusind tak for det sidste.
Det er jeg meget enig i.
Det er derfor, vi fik marin naturnationalpark på finansloven sidste gang – det er virkelig en kæmpe gevinst.
Men først og fremmest vil jeg bare sige tak for indsatsen.
Jeg ved godt, hvordan det er at have mange ordførerskaber, og hvordan det er, når tingene går op og ned.
Og tillykke med giftermålet – det er vildt at gøre det på balkonen.
Det synes jeg er modigt, men det mod mangler vi også til at træffe alle de beslutninger, der skal til.
Nu skal vi have modet til at træffe de grønne beslutninger.
Det håber jeg at ordførerne kommer til fortsat at knokle for.
Det gælder om at holde sig til, ikke stå udenfor, men blive ved med at presse på.
Torsten Gejl (ALT), 2022-10-06:
Ja, det er vi meget, meget klar på.
Det er jo en ordentlig bid.
Vi har f.eks. formentlig under 1 pct. vild natur tilbage i vores farvande.
Så 10 pct. lyder måske ikke af så meget, men det er meget i Danmark.
Jeg har selv været ude og dykke meget på de her sandsugningshuller i Køge Bugt for at finde ud af, hvad der sker, når vi suger huller i havbunden.
Jeg har været nede at dykke på de mest sorte, ubehagelige, svovlbrintestinkende huller og fundet ud af, hvor meget det, at vi f.eks. suger materiale op fra havet i så stor grad – f.eks. i Køge Bugt, men også i Aarhus Bugt og andre steder – i virkeligheden påvirker naturen.
Så vi skal til at kigge på, hvad der sker på vores havbund.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-10-06:
Tak for det.
Jeg tror, det bliver den helt store udfordring i den kommende folketingsperiode.
SF går til valg på, at vi skal have en naturlov, og der forventer jeg faktisk opbakning fra Alternativet.
Jeg tænker, det kunne være en fin kamp at kæmpe sammen, for Danmark har faktisk brug for en naturlov med bindende mål om urørt natur, men også, at vi har en særlig bæredygtig natur.
Jeg synes, at vi kan bruge de samme mål, som EU har sat for havet, nemlig de 10 og 30 pct. Og det håber jeg at vi kan kæmpe sammen for.
Jeg ved også, at mine venner i Enhedslisten vil være klar.
Måske kan vi også få Radikale Venstre med, og så er vi jo begyndt at være så mange, at vi nok også kan overbevise Socialdemokraterne.
Er Alternativet klar til det?
Torsten Gejl (ALT), 2022-10-06:
Altså, vi prøver jo at genskabe naturen – så godt vi kan ud fra, hvordan vi tror den har set ud i tidernes morgen – bl.a. sammen med SF, som jo også har kæmpet rigtig hårdt for det og været med til at opnå de resultater.
Det, som det tit går på, er, hvorvidt man skal indhegne naturnationalparkerne, og om man skal have store græssere osv.
Det er ikke noget med, at vi indsætter store græssere; vi genindsætter dem.
De har været en del af vores natur.
Det har okserne, hestene og elsdyrene, som har gået og moset det hele igennem og spist vegetationer og skabt lysåbninger i naturen, som jo er nødvendige for den biodiversitet, vi vil have, når vi gerne vil have en mangfoldig natur og vi ikke bare vil have et stort krat, som jo i virkeligheden ikke er særlig mangfoldigt.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-10-06:
Først og fremmest vil jeg bare sige tusind tak til Alternativet, fordi I inspirerer os.
SF har jo været et grønt parti siden 1970'erne, så jeg tror godt, at jeg kan tillade mig at sige, at vi er Danmarks ældste grønne parti.
Men vi har også haft brug for et skub, og det er der ingen tvivl om at Alternativet i hvert fald har været med til at give SF, så tak for det.
En af de debatter, der ligger mig selv meget nært, er debatten om natur, som Alternativet har taget meget alvorligt og har engageret sig i.
Jeg noterede mig tidligere i dag en debat mellem hr. Ole Birk Olesen og hr. Jakob Ellemann-Jensen om naturnationalparkerne, og der kom jeg til at tænke på ordføreren.
Hvad er ordførerens holdning til, at vi nu får 15 naturnationalparker?
Er det natur, eller er det det ikke, som hr. Jakob Ellemann-Jensen sagde?
Torsten Gejl (ALT), 2022-10-06:
Det mener jeg helt klart er et positivt grønt skridt.
Jeg synes, det klæder regeringen.
Jeg vil så sige, at afgiften godt måtte have været noget højere.
Rasmus Stoklund (S), 2022-10-06:
Tak, og tak for en både god og humoristisk tale – tillykke med brylluppet!
Som en, der kun har ét ordførerskab, kan jeg levende sætte mig ind i at have 49 ordførerskaber.
Det må være lidt af en mundfuld.
Jeg synes sagtens, jeg kan få tiden til at gå, så 49 må være meget voldsomt.
Jeg vil også sige, at vi to jo ofte er meget enige om at være uenige i forskellige sammenhænge, på sociale medier osv.
Men jeg synes omvendt også, at man må anerkende, at resultaterne taler for sig selv, når man ser, hvor mange aftaler Alternativet rent faktisk formår at være med i, på trods af at én ordfører må have 49 ordførerskaber.
Det er jo trods alt imponerende at kunne være med til at trække så mange aftaler i en endnu mere kødfri eller grøn retning, eller hvad det nu er, man forsøger.
Til sidst – og nu skal mit spørgsmål komme – vil jeg egentlig bare høre, hvad Alternativet tænker om vores ambitioner om at sikre mere grøn luftfart.
Torsten Gejl (ALT), 2022-10-06:
Jeg synes, det er ansvarlig økonomisk politik at lave investeringer, der betaler sig tilbage igen.
Og der synes jeg, vi mangler at lave en masse ansvarlig økonomisk politik, f.eks. på socialområdet, hvor vi kan hjælpe f.eks. udsatte og syge mennesker til bedre trivsel og bedre livskvalitet.
Det kan godt være, det koster penge, men de penge vil vi senere spare som afledte besparelser, f.eks. i sundhedsvæsenet, på overførselsindkomster osv. osv.
Og der synes jeg faktisk ikke, vi udnytter de muligheder, der er for at skabe investeringer, som kaster gevinster af sig, fordi vi er lidt for bange for at bruge penge – også når de kommer igen.
For det varer måske 10 år, før de kommer igen, og vi politikere bliver desværre kun valgt for 4 år.
Kim Valentin (V), 2022-10-06:
Men vi har jo ikke 10 år, for lige nu har danskerne derude jo kæmpe problemer.
Hvordan vil Alternativet løse de problemer, der er for danskerne?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2022-10-06:
Jo, det vil jeg sådan set gerne.
Personskattedelen i det samlede økonomiske udspil, vi har lagt frem, og som gør Danmark 21 mia. kr. rigere i 2030 og sikrer et øget arbejdsudbud på 20.000, vil medføre en øget ulighed på 0,32 målt på Ginikoefficienten.
Hvis man kigger på perioden fra 2015 til 2020, altså de sidste 5 år, så er Ginikoefficienten tilsvarende steget med 0,95.
Så det er sådan, det hænger sammen.
Så er jeg helt med på, at der er noget kritik af det her forslag, som jo altså hviler på både at lave internationale konkurrencedygtige investeringsskatter, sætte selskabsskatten ned i en noget for noget, hvor vi afvikler erhvervstilskud, bede de 5 pct. rigeste i Danmark om at afstå fra deres personfradrag, løfte topskatten og lave en sti ind på arbejdsmarkedet, så det for folk, mens de vinder fodfæste på arbejdsmarkedet, virkelig er en målbar skattelettelse.
Og det skal vi selvfølgelig være åbne for at diskutere.
Vi kommer ikke med et skatteforslag her, der er mejslet i beton.
Rasmus Stoklund (S), 2022-10-06:
Tak, og tak for talen.
Hr. Lars Løkke Rasmussen taler bl.a. om et pragmatisk skattesystem, og det skattesystem har der jo som bekendt været lidt debat om i medierne af forskellige årsager, herunder i forhold til hvor pragmatisk det er, og hr. Bo Sandemann Rasmussen, der er professor på området, har mildest talt sat spørgsmålstegn ved det.
Derudover viser den her skatteplan, der er lagt frem, også, at uligheden vil blive øget mere end med stort set nogen af de andre skattereformer, der er lavet i nyere tid.
Det bekræfter tal fra Kraka, som Moderaterne jo baserer sig på, og det bekræfter tal fra CEPOS.
Torsten Gejl (ALT), 2022-10-06:
Det er den sidste del af det, spørgeren siger, vi er nødt til at rette os efter, hvis det er sådan, at vi vil være med i NATO, og det vil vi.
Vi vil være med i NATO; vi vil være med i FN; vi vil gerne være med i de overordnede globale samarbejder, som forsøger at holde lidt fred på vores planet i svære tider.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-10-06:
Ja, det har jeg jo forstået før, og jeg har også bemærket, at der i Alternativets partiprogram også står, at man maksimalt vil bruge 1 pct. af bnp.
Samtidig nævner man NATO, hvor det jo som bekendt koster 2 pct. af bnp at være med.
Kan hr. Torsten Gejl forklare, hvordan det lige hænger sammen?
Torsten Gejl (ALT), 2022-10-06:
Vi er jo skeptiske over for at bruge på for mange penge på forsvaret.
Altså, det er nok noget af det, som vi gerne vil spare på for at finansiere andre ting.
Jeg har ikke nået at tænke rigtig, rigtig ordentligt igennem, hvordan vi laver den aftale bedst muligt.
Det må jeg altså ærligt tilstå.
Men vi er nok kendt for at være rimelig pacifistiske.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-10-06:
Mange tak for det, og hjertelig tillykke med forøgelsen i jeres parti.
Det er dejligt at se det, der i erhvervslivet ikke hedder en organisk vækst, men i hvert fald en vækst, og tillykke med indgåelse af ægteskab.
Det får mig til at tænke lidt på, om man – når nu man har udvidet partiet på den måde, som man har – så har gjort sig nogle tanker i forhold til det danske forsvar og den aftale, der forhåbentlig skal laves her inden så længe.
Hvad tænker Alternativet der?
Torsten Gejl (ALT), 2022-10-06:
Jeg synes aldrig, det er for sent at gøre det rigtige, og det synes jeg Uffe gør.
Og jeg er sikker på, der også er andre, der er blevet inspireret, i og med at han er kommet tilbage til Alternativet.
Mai Villadsen (EL), 2022-10-06:
Jeg vil i virkeligheden sige tak til Alternativet for det gode grønne samarbejde og særlig også til ordføreren for samarbejdet på både socialområdet og på beskæftigelsesområdet.
Jeg ved, at hr. Torsten Gejl er enormt engageret i spørgsmålet om folk på landets jobcentre, altså folk, der er syge og piskes rundt i et umenneskeligt system.
Jeg har selv bevidnet det hårde engagement i forhandlingerne om ydelser i det her land, selv om jeg ved, at ordføreren har meget at se til, så tusind tak for det.
Og så skrev jeg mig egentlig også ind i talerrækken for at sige tillykke med både forlovelsen og i virkeligheden også ægteskabet med Uffe Elbæk, som er opstået igen efter en separation.
Der har været lidt snak herinde i dag om politiske ægteskaber og flirts og meget andet, og jeg kan kun opfordre til, at der i hvert fald for de mindre, grønne partier kommer endnu flere bryllupper.
Jens Joel (S), 2022-10-06:
Det er jeg glad for.
Jeg synes måske, det er lidt uklædeligt, hvis man beskylder fru Rosa Lund for at læse overfladiske statistikker, at man så lader, som om der ikke er et problem, for der er jo tydeligvis stadig væk en uforklaret del.
Det er jeg glad for at ordføreren er opmærksom på.
Er ordføreren så også enig i det, som ordførerens partikammerat hr. Henrik Dahl sagde i Deadline, hvor diskussionen var, om man kunne spare i den offentlige sektor?
Der blev eksempelvis sagt, at man kan spare alle dem væk, der arbejder med ligestilling, for det problem har vi løst.
Er det Liberal Alliances opfattelse?
Alex Vanopslagh (LA), 2022-10-06:
Det er den lille del, der er tilbage, som man ikke kan forklare statistisk, hvor en af årsagerne kan være en eller anden form for forskelsbehandling.
Det er også muligt, at de der tilbageværende procenter – jeg kan ikke huske, om det er 3 eller 4 pct., eller hvor meget det er; det er i hvert fald en meget lille forskel, der er tilbage – skyldes nogle variabler, man bare ikke har medtaget statistisk endnu.
Men der er en lille forskel tilbage, der er langt mindre end det tal, som Rosa Lund nævnte, som ikke kan forklares, og der kan en forklaring være, at man ikke behandler mænd og kvinder et hundrede procent lige, og det skal man da gøre.
Selvfølgelig går jeg ind for det, men jeg går ikke ind for de der spøgelseshistorier om, at fordi mænd og kvinder i gennemsnit vælger forskellige uddannelser, mangler vi ligestilling i Danmark.
Jens Joel (S), 2022-10-06:
Jævnfør ordførerens debat med vores kollega fru Rosa Lund, kunne jeg godt tænke mig, at ordføreren kunne forklare det begreb, der hedder den uforklarede del af forskellen mellem kvinder og mænds timeløn.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-10-06:
Næh, det har vi ikke noget problem med.
Vi synes jo generelt, at der bliver ført en okay klimapolitik herhjemme.
Jeg synes, at ordføreren skal læse vores seneste klimaudspil – det er ikke mere end et halvt år gammelt.
Der foreslår vi faktisk, at vi skal sætte yderligere mål, et forpligtende mål for reduktioner i andre lande.
For tænk engang på, at hvis vi med dansk teknologi og dansk knowhow kan hjælpe andre lande med at reducere deres CO 2 -udslip, så er det altså meget mere effektivt og giver mere grøn omstilling for pengene, end at vi alene piller i vores egen navle.
Kasper Sand Kjær (S), 2022-10-06:
Apropos forståelsespapiret forstod jeg på ordføreren, at der nu også skal være et borgerligt forståelsespapir efter valget, og det synes jeg lyder spændende.
Og må vi så ikke bare få løftet sløret for, om man i det forståelsespapir fra Liberal Alliances side vil acceptere, at Konservative og Venstre, som jo er med i flere af de brede aftaler, fortsat sætter klimapolitikken i den borgerlige lejr?
Alex Vanopslagh (LA), 2022-10-06:
Jeg er meget bevidst overbevist om, at vi er med i væsentlig flere af de grønne aftaler, end vi står uden for.
Vi ville egentlig også godt have været med i aftalen om en højere ensartet CO 2 -beskatning, men blev ikke inviteret – og fair nok, det har vi ikke krav på.
Så vi er jo bestemt et grønt parti og har ikke noget imod 70-procentsmålsætningen, men den aftale, der var omkring 70-procentsmålsætningen, var vi ikke særlig betrygget i.
Det, vi gerne ville have haft med i den aftale, var den formulering, der står i jeres forståelsespapir, om, at hver gang man svækker arbejdsudbuddet, skal man lave nogle reformer, der øger det.
Det ville jeg have skrevet ind i klimaloven, og der fik jeg at vide af de røde partier, at det, der står i forståelsespapiret, kan man ikke stå inde for i forhold til klimaloven.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-10-06:
Og tak for talen.
Mit spørgsmål er lidt i samme boldgade.
Det handler nemlig om CO 2 -afgifter.
Inden jeg spørger konkret til CO 2 -afgiften,
vil jeg bare høre hr. Lars Boje Mathiesen, om han er enig i det princip, altså det, man med et lidt teknisk ord kalder eksternaliteter, altså at du, hvis du ved dine handlinger eller din virksomhed, eller hvad du nu gør, forurener, så det kommer andre til skade, har du eller din organisation et ansvar for at betale for de skader, så at sige.
Kasper Sand Kjær (S), 2022-10-06:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg kan forstå, at ordføreren måtte springe en side over, og det er jo, hvad der kan ske.
Jeg tænker, at det må have været den side, som de grønne ambitioner har stået på, for det var der ikke meget af i talen, men det kan vi jo glæde os til at få læst højt i spisepausen.
Derfor vil jeg egentlig bare give ordføreren chancen nu på talerstolen for at vedkende sig de grønne ambitioner, som et bredt flertal i Folketinget jo står bag, og høre, om det bliver i dag, at Liberal Alliance vil tilslutte sig klimaloven og de mange andre grønne aftaler, som Liberal Alliance jo står uden for.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-10-06:
Nej, det er det ikke, bestemt ikke.
Jeg tror heller ikke, jeg har stået og sagt, at jeg aldrig kunne finde på at stemme for en finanslov eller en budgetlov, der lader det offentlige forbrug stige.
Men jeg har det sådan lidt, at vi har tre ultimative krav, så at sige: Det skal gå i den rigtige retning, når det kommer til skat i top og i bund, konkurrenceudsættelse i den offentlige sektor og en styrket retssikkerhed for borgere og virksomheder.
De konkrete løsninger kommer vi ikke til at være ultimative med hensyn til.
Vi er interesserede i, at det går i den rigtige retning.
Vi er interesserede i vores mål.
Jeg tror, det er den måde, vi samarbejder bedst på.
Men jeg kan sige det sådan, at det bliver ultimativt for os i den forstand, at det skal gå i den rigtige retning på de tre områder, for ellers kunne vi lige så godt bare melde os ind i Venstre eller Socialdemokratiet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-10-06:
Ja, præcis, og det er netop pointerne med, hvorfor det er vanskeligt at beskatte elselskaberne.
Det er jo, fordi der over tid, når der er et højt afkast, vil komme flere til, som vil producere for at få del i det højere afkast.
Der, hvor det ikke virker, er der, hvor der ikke er mulighed for, at der kan komme flere på markedet, som producerer mere, på grund af den knappe ressource.
Så er det jo ikke en mulighed.
Jeg kunne godt tænke mig lige at stille et andet spørgsmål.
LA snakkede lidt om det offentlige forbrug.
Er det et ultimativt krav fra LA, at det offentlige forbrug ikke må stige?
Alex Vanopslagh (LA), 2022-10-06:
Nu skal jeg holde tungen lige i munden her, for jeg er jo ikke økonom, så jeg kan ikke svare meget præcist på det der.
Men det er ikke sådan, at det er umuligt at producere mere energi.
Det kan man godt.
Men der er jo et lavere udbud, end der er efterspørgsel lige for tiden, og det er derfor, priserne stiger; det er, fordi markedet virker.
Og vi skal lade markedet virke, også selv om det gør ondt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-10-06:
Så der kunne man måske ændre lidt på definitionerne.
En af de ting, der er, når vi snakker om overnormal profit, er, at det så skal være en systematisk overprofit, og at det skal være ikkeproducérbare faktorer, altså at der skal være en knaphedsfaktor.
Mener ordføreren, at elmarkedet reelt set er sådan?
Jeg anerkender, at hvis du f.eks. snakker om olie og naturgas, er det en knap ressource, men det er el ikke på samme måde i definitionen, og derfor bliver det langt vanskeligere, når man skal ind og lave en beskatning af en overnormal profit.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-10-06:
Ja, helt seriøst.
Vi skal da ikke til at bruge skattekroner på at ansætte verdensmålskonsulenter og ligestillingskonsulenter, og hvad ved jeg, i det land, hvor vi har mest ligestilling i hele verden, i hvert fald målt på formelle rettigheder.
Og hvad handler verdensmålene om?
De handler om, at man skal være som Danmark; at alle lande skal være som Danmark.
Men Danmark er jo Danmark, så vi behøver ikke alle mulige verdensmålskonsulenter.
Jeg synes, det er frås med borgernes penge.
Jeg ville ønske, at jeg stod med »De lærdes tyranni« af Kaare Dybvad Bek, for det er sådan noget vrøvl som ligestillingenskonsulenter og verdensmålskonsulenter, som han også opponerer mod.
Hans Andersen (V), 2022-10-06:
Tak for det, tak for talen, og tak for samarbejdet på beskæftigelsesområdet igennem nu 3 år.
Kan ordføreren så forstå, hvorfor Socialdemokratiet nu ønsker at hæve dagpengene?
Alex Vanopslagh (LA), 2022-10-06:
Men jeg hører spørgsmålet således: Hvordan kan hr. Alex Vanopslagh indtage så liberalt et synspunkt?
Det er måske bare, fordi jeg er liberal.
Så skal vi spise!
Jonathan Simmel (EL), 2022-10-06:
Jeg er også ny i det system, så det er ikke mig, der brokker mig.
Men det, jeg hæfter mig ved, er jo, at vi trods alt snakker, er det 300.000 selvstændige, og at vi i hvert fald snakker små 300.000 af de der små og mellemstore virksomheder, som beskæftiger ca. 50 pct. af den danske arbejdsstyrke.
Og jeg tænker bare, at det er noget af det, der faktisk er drivkraften i at kunne oparbejde lige præcis det, ordføreren jo ellers står og snakker så flot om.
Så hvorfor er det, at ordføreren, når de her grupper og de her virksomheder faktisk skriger på hjælp, f.eks. i forbindelse med elpriserne, alligevel kan tage så liberalt et standpunkt og sige, at ordføreren kaster op over det og ikke vil give dem den hjælpende hånd?
Alex Vanopslagh (LA), 2022-10-06:
Må jeg ikke bare lige starte med at sige, at det jo er rigtigt, at der er en lønforskel i gennemsnit mellem mænd og kvinder.
Men man kan jo ikke bare se på en statistik og sige, at okay, mænd tjener i gennemsnit 15 pct. mere end kvinder, uden at se på, om de arbejder med noget forskelligt og har taget forskellige uddannelser og arbejder lige mange timer.
Så læser man det meget, meget overfladisk, men man skal ned at kigge på den uforklarlige forskel, som hr. Jens Joel var inde på.
I forhold til spørgsmålet var vi faktisk med i en hel del hjælpepakker i forhold til corona, for vi synes grundlæggende, det er sådan, at hvis staten tvangslukker en virksomhed, skal man også give dem erstatning.
Men jeg ønsker ikke et samfund, hvor staten, hver gang der er modvind, hvad enten det skyldes recession, inflation, eller hvad det nu kan være, så skal komme ind og dække regningen.
For vi ved jo godt, at det ikke stopper dér.
Når det går godt, kommer hr. Jonathan Simmel med alle sine kammerater og siger, at nu skal I også aflevere flere penge, og nu skal vi have noget af overskuddet, og så kan man stille og roligt begynde at fjerne det frie marked og nationalisere nogle virksomheder.
Og jeg er ikke socialist, så det ønsker jeg ikke, og jeg har modet til at sige til erhvervslivet i disse tider, at de ikke skal have nogen hjælpepakker, eller i hvert fald ikke af den type, som nogle foreslår.