runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-05-22:
Jeg var inde på Ombudsmandens hjemmeside, og den afgørelse, jeg kunne se i det, jeg læste ned i, handlede om, at man skulle have gjort mere for at undgå, at det var fejlbehæftede vurderinger, man sendte ud, inden man sendte dem ud, mere end den fra den 4. april.
Den handlede ikke om, hvorvidt man kunne få indsigt i baggrunden for vurderingen.
Jeg har ikke set, om der er kommet noget, hvor man konkret forholder sig til, om der er åbenhed nok i forhold til grundlaget for vurderingen.
Jeg ved ikke, om hr. Stinus Lindgreen har set, om der er kommet noget for nylig.
Den har jeg ikke set, men den vil jeg meget gerne se, hvis hr. Stinus Lindgreen har den, for der er jo også en forventning om, at så vil en Vurderingsstyrelse jo skulle rette ind efter en kritik fra Ombudsmanden, og det har jeg en forventning om at de gør, hvis han siger, at de har gjort noget forkert.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-22:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg bed mærke i, at ordføreren siger, at vi jo har – måske er det ikke så overraskende, at ordføreren siger det samme som ministeren – lovgivning på området, og at der er åbenhed og transparens og alt muligt andet, og ordføreren nævner så også, at vi har Ombudsmanden og andre instanser.
Nu er det jo sådan, at Ombudsmanden har udtalt kritik af det her flere gange, både generelt og specifikt om konkrete algoritmer, der bliver anvendt i dag.
Så vi har, som ordføreren ganske rigtigt siger, instanser, men de instanser har jo udtalt kritik.
Så mener ordføreren stadig væk, at der ikke er behov for at gøre noget på området?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-05-22:
Det går jeg også utrolig meget op i, og det synes jeg man skal have indsigt i.
Men jeg vil meget gerne undersøge, hvad der er op og ned i det, og så vende tilbage til ordføreren.
For principielt synes jeg, når det er en afgørende beslutning i forhold til ens økonomi og ens situation, at man selvfølgelig skal have mulighed for at få indsigt i, hvad grundlaget er.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-22:
At udtale sig om en konkret sag, er jo normalt et udtryk, vi bruger, hvis det handler om én borger.
Det her er et generelt problem i forhold til vurderingssystemet for vores boliger.
Mange af os ejer en bolig.
Hvad skal vi betale i skat?
Der kan man ikke få at vide, hvad beregningen er, hvad algoritmen er, der ligger til grund for, hvad man skal betale.
Det plejer partiet Venstre at gå utrolig meget op i, både i forhold til skattedelen, og i forhold til hvordan borgerne er stillet over for staten.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-22:
Ordføreren snakkede i sin tale også om open source.
Skal jeg forstå det på den måde, at ordføreren tænker, at gør vi øget brug af open source på et eller andet tidspunkt – jeg kan forstå, at det ikke er nu – vil det afhjælpe nogle af de her problemstillinger, og at vi kan få bedre indsigt i afgørelser og algoritmer den vej igennem?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-22:
Hvad mener ordføreren som medlem af Venstre og som liberal politiker om, at man som borger ikke kan få indsigt i de algoritmer eller beregninger, der ligger bag vurderingen af ens bolig?
Det er jo nogle af de største udgifter, vi overhovedet har som mennesker – hvad vi skal beskattes af i forhold til vores bolig.
Hvad mener ordføreren om, at det kan man ikke få indblik i?
Og det kan man heller ikke i forhold til forvaltningsloven.
Malte Larsen (S), 2024-05-22:
Ja, det tror det kan være.
Mit måske begrænsede kendskab til open source siger mig, at der er nogle muligheder i det, så man ikke binder sig i systemer, der i virkeligheden medfører ret store ressourceforbrug, fordi man er lukket på enkelte udbydere.
Til gengæld ved jeg også så meget om open source, at hvis man forfølger det at ville gå open source-vejen, så skal man selv lægge temmelig mange kræfter i at få de open source-systemer til at virke på en hensigtsmæssig måde for en selv.
Det kan også koste noget.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-22:
Tak for det.
Lad mig så spørge til noget af det andet, der også er i forslaget, for det er godt nok en lille del af det, men der er også det her omkring open source i det offentlige, noget, vi også har diskuteret i kredsen, da vi skulle lave vores digitaliseringsstrategi.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens sådan generelle holdning til anvendelsen af open source-software i det offentlige.
Er det en god ting eller en dårlig ting?
Kunne det være en fordel at gå den vej?
Malte Larsen (S), 2024-05-22:
Jeg tror sådan set, jeg vil lægge mig i slipstrømmen på ministeren og sige, at forvaltningsloven også dækker rigtig meget af det her.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-05-22:
Tak for det.
Jeg er faktisk en lille smule overrasket over ministerens svar, for den artikel, som ministeren henviser til, er den korrekte i forhold til den undersøgelse, der bliver refereret til i forhold til spørgsmålet om, at de private daginstitutioner i gennemsnit får 8.000 kr. mindre pr. barn.
Kan ministeren slet ikke se, at det er en udfordring, hvis man reelt går ind for, at forældrene skal have frit valg, så de kan vælge mellem det offentlige eller det private?
Så skal de jo betale endnu mere, og i forvejen får de private jo mindre i tilskud, og det er der mange grunde til, og det her er en af grundene.
Så de kører det jo i forvejen billigere, og de prøver virkelig at holde forældrebetalingen nede, fordi det er helt almindelige danskere, der sætter deres børn i private vuggestuer og dagtilbud, og det er især ude i landdistrikterne, de har høj forældretilfredshed.
Så jeg synes lidt, det her er at modarbejde de private, hvis man ikke vil være med til at kigge på det hul.
Jeg har tidligere haft ministeren i salen og prøvet at høre, om man ikke kunne få noget mere gennemsigtighed på det her område.
Det var der heller ikke den store lyst til, og det er det samme på PPR-området med fri- og privatskoler.
Der er en stor udfordring.
Ministeren kan godt se og læse de artikler, der er, men man vil ikke rigtig gøre noget ved det.
Mener ministeren, at det her er retfærdigt?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-05-22:
Nu kender jeg ikke den konkrete sag, men som ministeren også sagde før mig, er vores holdning, at når det er en afgørelse, der bliver taget om dig, burde du kunne få indblik i, hvad begrundelsen er for, at den afgørelse ender, hvor den gør.
Det er vores principielle holdning.
I forhold til det konkrete tilfælde kender jeg det ikke nok i detaljer, men det er vores generelle holdning.
Og så er min holdning også, at jeg håber, at det er nogle sager, som man vil vælge at sende videre til Ombudsmanden i forbindelse med at få hans vurdering af det.
Hvis Ombudsmanden så vurderer, at der er noget, som er galt i forhold til at kunne få indsigt, vil jeg meget gerne kigge på det igen.
Men jeg kender ikke nok til den konkrete sag.
Men generelt står vi på, at der skal være åbenhed om, hvorfor der bliver truffet de beslutninger, der træffes, i den offentlige forvaltning i forhold til den enkelte borger.
Nej, debatten om open source tænker jeg mere handler om, som jeg forstår det, at man har nogle it-systemer, der er lette at integrere.
Men det vil selvfølgelig også kræve, at der er noget mere åbenhed om, hvad det er for en kode og sådan noget, hvis andre skal kunne integrere de it-systemer, man bruger i det offentlige.
Det er min forståelse af det.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-22:
Det takker jeg for.
Er ordføreren enig i, at det måske har været en lidt mærkværdig debat, vi har haft herinde i dag?
Det virker, som om flere af partierne og ministeren måske har talt lidt forbi hinanden, og som om det her ikke handler så meget om, om loven er blevet overholdt eller ej, men om, at vi eksempelvis har en forvaltningslov, der slet ikke er gearet til den tid, vi lever i, og til algoritmer, bias og systemer, hvor vi nogle gange har blackboxproblemer, altså at det mere er det, det handler om.
Det var måske lidt ledende, men ordføreren kan jo sige nej, hvis det er forkert.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-22:
Det er naturligvis ikke en ny ting.
Man har i årtier brugt data og algoritmer på alle mulige områder.
Det har været en enorm gevinst for den enkelte borger, for vores virksomheder og for vores samfund som helhed.
Man kan ikke overvurdere, hvad det har betydet for, ja, snart sagt alt.
Algoritmer, altså modeller eller opskrifter, der tager noget inputdata og genererer et svar i computeren, har effektiviseret en lang række arbejdsgange og har gjort det muligt at løse problemer, som vi ikke kunne håndtere tidligere.
Forslaget her handler specifikt om anvendelsen af algoritmer i sagsbehandlingen for den enkelte borger og myndigheders anvendelse af algoritmer.
Det er et virkelig vigtigt område.
For hvis der træffes automatiske beslutninger for den enkelte borger alene baseret på data og algoritmer, kan det have store konsekvenser.
Ja, selv hvis det alene bruges som beslutningsstøtte, kan det have store konsekvenser.
Det er klart, at det stiller nogle store krav til særlig offentlige myndigheder, der træffer beslutninger om borgerne, for hvem har ansvaret for fejl?
Hvem skal man klage over?
Hvordan kan man vide, om det er en fejl, hvis svaret kommer fra en sort boks, der bare spytter et svar ud?
Algoritmer er udviklet af mennesker og kan derfor som alle menneskeskabte ting indeholde fejl.
Det skal man huske.
Der kan selvfølgelig også være tale om bevidste valg, der påvirker resultaterne af en ond hensigt, hvilket naturligvis aldrig kan accepteres.
Endelig, og det er nok endnu vigtigere, kan der være ubevidste eller implicitte bias og skævvridninger i algoritmerne eller i det data, man har brugt til at træne modellerne med, som kan påvirke de svar, vi får.
Jo mere komplekse problemer man arbejder med, og jo mere komplekse algoritmerne er, jo sværere kan det være at gennemskue, hvad et givet inputdata giver af svar og hvorfor.
Her er det nødvendigt at sikre både borgeres og virksomheders retssikkerhed, og derfor er åbenhed og transparens helt afgørende.
Forslaget her indeholder en række forslag til at sikre netop transparens og åbenhed på området.
I forslaget foreslås det også, at offentlige myndigheder, altså offentlige systemer, så vidt muligt skal bruge open source-software og sikre gennemsigtighed.
Det vil både sikre transparens, men også øge sikkerheden og minimere risikoen for at blive bundet af monopoler, og det vil selvfølgelig have økonomiske konsekvenser.
Så i Radikale Venstre takker vi for forslaget og støtter det helhjertet fra vores side.
Tak for ordet.
Rosa Lund (EL), 2024-05-22:
Jamen det var da en herlig alliance, hr. Peter Kofod.
Peter Kofod (DF), 2024-05-22:
Jeg vil bare sige til Enhedslistens ordfører, at vi i Dansk Folkeparti også godt kunne ønske os, at offentligheden fik større indsigt i, hvem det er, Enhedslisten og vennerne tildeler dansk indfødsret.
Rosa Lund (EL), 2024-05-22:
Tak for det.
Og tak til SF for at fremsætte endnu et glimrende beslutningsforslag på det her område.
Jeg kan med det samme sige, at Enhedslisten støtter forslaget.
Det er virkelig vigtigt, at der er åbenhed om brug af data og algoritmer i sagsbehandlinger og vurderinger.
Desværre viser flere tilfælde, at der er algoritmer, der sagsbehandler.
Når det sker, skal lovgivningen sikre gennemsigtighed.
Det tror jeg faktisk nogle ville mene var definitionen på retssikkerhed, altså at loven er klar og tydelig, men også, at borgerne ved, præcis hvad der foregår, og hvordan den ser ud.
Det gælder selvfølgelig også i forbindelse med sagsbehandlingen.
I mange tilfælde er det slet ikke muligt for borgere at få indsigt i de algoritmer og dermed vurderinger, som ligger til grund for den sagsbehandling, som borgeren har fået, og det er altså ret afgørende, at man som borger ved, hvad der ligger til grund for en afgørelse eller for en vurdering, og hvis det er en algoritme, der har lavet den afgørelse eller vurdering, har man jo krav på at få indblik i den.
Jeg har nærmest lyst til at sige, at det i dag er med algoritmerne, som det er med Folketingets Indfødsretsudvalg, nemlig at de borgere, det handler om, ikke kan få lov til at se, på hvilken baggrund der er truffet afgørelse.
Det synes vi i Enhedslisten er forkert.
Vi vil gerne ændre det i Indfødsretsudvalget, men vi vil også gerne ændre det i algoritmerne, som det her beslutningsforslag præcis handler om.
Så Enhedslisten støtter forslaget, fordi vi tror på mere retssikkerhed og åbenhed.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-22:
Når Radikale Venstre er enige med Danmarksdemokraterne, kan man sige, at de har påbegyndt en rejse på tusind mil og taget det første skridt til at blive oplyste, og det er jo dejligt.
Det sætter jeg stor pris på, så tak, fordi ordføreren for Radikale Venstre er så glad for Danmarksdemokraterne, at man ikke mindre end to gange i sine spørgsmål roser, hvor dygtige vi er.
Det er vi glade for, og jeg tror faktisk ikke, vi er så langt fra hinanden her, hr. Stinus Lindgreen.
Hvis man snakker open source, i forhold til hvordan AI normalvis produceres, er det jo rigtig rart at bruge det fra open source, for så har man en mulighed, hvis man har evnerne sådan rent teknisk, for at kigge ind i det og se, hvad det er, der ligger til grund.
Det behøver jo som udgangspunkt ikke være open source i det offentlige.
De skal bare vide, hvad det er, der ligger til grund, hvad det indeholder osv.
Jeg tror da, open source er en fordel, for jeg er ikke sikker på, at enhver ansat i Kirkeministeriet nødvendigvis kan forklare, hvad linje 6.432 måske betyder, så der er open source en god idé.
For hvis man ikke kan få svaret dér, kan man måske smide det ud til rigtig vidende danskere og sige, at her er systemet, og kan I ikke lige hjælpe os stakkels folketingspolitikere, for regeringen vil som sædvanlig ikke dele oplysninger med os?
Der er open source jo en klar fordel; selvfølgelig er det det.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-22:
Tak for det, og tak for en meget engageret tale, hvor jeg jo langt hen ad vejen er enig i budskabet omkring åbenhed.
Nu nævner ordføreren Kurt.
Man kunne også have nævnt modellen ADAM, som er en økonomisk algoritme, som jo faktisk har ret store konsekvenser for det, vi beslutter herinde.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren til den anden del af forslaget, der handler om open source.
Måske glippede det lige for mig at holde ørerne åbne lige der, men kunne ordføreren lige sige noget om den del, altså om open source i det offentlige er noget, man har en holdning til og mener er godt eller skidt?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-05-22:
For mig at se handler debatten om open source jo lidt mere om, hvordan vi generelt udvikler it i staten, hvordan vi sikrer, at der ikke er nogen, der kan tage nogle meget høje priser, og hvordan vi sikrer en mere hensigtsmæssig konkurrence og it-udvikling i det offentlige generelt.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-22:
Det er helt fint, for det er jeg sådan set meget enig med ordføreren i.
For jeg forestiller mig ikke, at jeg som borger vil kunne forstå afgørelsen på min sag ved at få tildelt 1.000 linjer kode, så tak for svaret.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-22:
Tak for det ledende spørgsmål.
Jeg er enig.
Jeg undrer mig også over til dels fokusset på AI-forordningen, som selvfølgelig også er relevant, men det her er jo bredere end som så; med det her forstås jo alle algoritmer.
Vi skal huske, at ved de fleste beslutninger, der træffes, hvor der er en computer inde over, bruger vi jo en algoritme af en eller anden art, uanset om det er AI eller andet.
Ja, så er jeg enig i, som ordføreren peger på i forslaget her, at der jo er, og det er blevet påpeget af andre end SF, en række institutioner, der peger på, at der er en udfordring her i forhold til netop brugen af algoritmer i det offentlige, som ikke er dækket af gældende lovgivning.
For hvis lovgivningen var dækkende, var der ikke så meget at gøre, men jeg er enig med ordføreren i, at der er et hul her, måske endda flere huller, som det er nødvendigt at dække.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-22:
Tak til Moderaternes ordfører for en rigtig god tale.
Det er jo noget, som vedkommer os alle – sorg.
Vi kan alle sammen opleve det, og det er jo sådan set også påvist, at man kan udvikle en decideret kompliceret sorglidelse.
Normalt er det sådan, at når folk har deciderede lidelser, har vi et sundhedsvæsen, som griber dem, men i Danmark er det arbejde jo egentlig lagt over til civilsamfundsorganisationerne.
Om end de gør et rigtig, rigtig stort arbejde, er der så ikke en skævhed i, at man skal over til en civilsamfundsorganisation for at få hjælp og støtte i sådan en tid, hvis det er, man udvikler en kompliceret sorglidelse, frem for at det er sundhedsvæsenet, der griber en?
Hvad tænker Moderaternes ordfører om det?
Lars Arne Christensen (M), 2024-05-22:
Tak for ordet, formand.
Alle mennesker vil i løbet af deres liv opleve sorg.
Det er forfærdeligt og hjerteskærende at miste.
Følelsen af magtesløshed og ensomhed kan ramme i det øjeblik, hvor man mister, og ingen kan tage følelsen af sorg fra en.
Jeg sætter stor pris på, at Marlene Harpsøe og Charlotte Munch stiller denne forespørgsel, for der er ingen tvivl om, at vi som samfund skal tage hånd om dem i sorg.
De skal have den hjælp og støtte, som de har behov for, så sorgen ikke tager overhånd.
For ligesom Karin Liltorp fremhævede, kan der ikke være tvivl om, at man under livskriser har brug for forståelse, og at det i den forbindelse er centralt, at man ikke mødes med urimelige krav fra omgivelserne, men i stedet modtager den støtte, som man individuelt har behov for.
På beskæftigelsesområdet er det derfor særlig vigtigt, at man støttes i at komme godt tilbage til ens arbejde.
Arbejdspladsen kan i sorgperioder nemlig føles som en befrielse, hvor man kortvarigt slipper sin sorg.
Det skal dog ske på en ordentlig måde, så man ikke hastes tilbage til hverdagens fart alt for hurtigt.
På socialområdet har kommunerne i dag en forpligtelse til at sikre den hjælp og støtte til borgerne, som de har behov for.
Men serviceloven indeholder også nogle centrale forpligtelser for kommunerne til at iværksætte forebyggende indsatser for børn og unge enten gennem støttepersoner, psykologhjælp, samtalegrupper eller lignende.
Der er dog også et stort behov for at møde ligesindede, når man rammes af sorg.
Det er for os i Moderaterne helt centralt, at vi indgår i dialog med civilsamfundets organisationer, da de spiller en helt uvurderlig rolle for mennesker i sorg.
Her skal vi selvfølgelig sikre, at de har sikker finansiering til at varetage deres opgaver.
Heldigvis har vi i forbindelse med fordelingen af SSA-reserven og på finansloven prioriteret centrale organisationer, der yder en særlig støttende indsats til mennesker, der rammes af sorg.
Her er der bl.a. afsat midler til Sorglinjen, hvor man har mulighed for at tale med pårørende, som selv har oplevet at miste.
Der er også afsat midler til organisationen Forældre & Sorg, der støtter og rådgiver forældre, der har mistet deres barn.
Der er altså allerede en række helt centrale indsatser, som er med til at skabe et bredt sikkerhedsnet for børn og voksne, hvis man rammes af sorg.
I Moderaterne er vi glade for, at forespørgerne bringer dette vigtige emne ind i Folketinget, og vi ser frem til at fortsætte dialogen med organisationerne på området, så vi sammen kan løfte indsatsen for mennesker, der rammes af sorg.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-05-22:
Selv tak, og tro mig, hvis vi tager kategorien politiske drillerier, ville det være ualmindelig sjovt at kunne sige, at vi måske bringer regeringen i mindretal, men så skal det gøres med noget, jeg mener, og her er jeg faktisk bare mere enig i den anden vedtagelsestekst, så det må vente til en anden gang.
Men jeg er også glad for at læse den vedtagelsestekst, som de resterende partier har skrevet, og finder den også relevant.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-22:
Tak til LA's ordfører for en rigtig fin tale.
Men vi kan jo arbejde videre på det, for jeg hører sådan set også LA's ordfører sige, at ordføreren sådan set finder de ting, der står i det, rigtige.
Så det må vi arbejde videre med efterfølgende.
Jeg har ikke noget decideret spørgsmål, men blot en tak for talen og for deltagelsen i den her rigtig vigtige debat.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-05-22:
Mange tak, og tak for at tage initiativ til den her forespørgselsdebat.
Jeg synes jo også, det er utrolig svært overhovedet at være uenig i et eneste af de ord, der er blevet sagt fra den her talerstol indtil videre.
Sorg kan jo ramme alle, og det kommer også i mange former.
Noget er mere naturligt end andet.
Der er noget, som rammer mange, og der er noget, som rammer få.
Det kan være en hjertesorg, det kan være sorg efter dødsfald, og det kan være sorg efter at miste nogen, måske ikke til døden, men at miste nogen i familien, som man ikke ser igen.
Det kan være mange ting, og det kan også påvirke os meget forskelligt.
Der er ingen tvivl om, at vi som individer kan være med til at gøre en kæmpe forskel for mennesker omkring os, og jeg tror også, det er den menneskelige kontakt med familie, med venner og med kollegaer, som optimalt kan støtte en igennem processen.
Men for nogle er støttebehovet større eller anderledes, end at ens eget netværk kan løfte det, og for nogle er realiteten også, at netværket er tyndt, og at man står meget alene med byrden.
Her skal vi selvfølgelig sørge for et sikkerhedsnet, og vi skal selvfølgelig også politisk varetage den opgave at sikre, at der er gode muligheder og støtteordninger inden for de forskellige regier, hvor vi kan gribe problemstillinger, der kan opstå på grund af sorg.
Nu er der indkaldt tre ministre i dag, for at vi kan ramme bredt, men jeg kunne også godt forestille mig en justitsminister, der skulle sidde og komme ind på, hvordan man håndterer alle de retslige problemstillinger efter at miste en ægtefælle.
Uddannelsesministeren kunne sidde og komme ind på, hvordan vi håndterer børn, der går i skole og bliver ramt af sorg.
Det er vigtigt, at vi har indsatser i jobcentersystemet, når det kommer til sygemeldinger, hvis sorgen udvikler sig til en sygemelding.
Det er vigtigt, at vi er opmærksomme på det inden for arbejdsmarkedets parter, og hvordan det er, vi får lavet nogle gode, fleksible vilkår.
Det er vigtigt, at vi har et sundhedsvæsen, der kan gribe en, når der kommer sygdom, der kræver behandling, som sorg også kan munde ud i, desværre.
Derfor vil jeg sige tak for at rejse den her debat.
Vi har i Liberal Alliance læst begge vedtagelsestekster, og jeg synes, begge er gode.
Jeg hælder mere til regeringens, men det er egentlig ikke, fordi jeg synes, man kan være imod nogen af dem.
Det er kun godt, at vi sagligt debatterer, hvordan vi bedst løser det her.
Tak for ordet.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-05-22:
Selv tak.
Og noget af det, jeg ikke nåede at komme ind på i min tale, og som jeg også gerne ville kvittere for, er jo, at vi, og det bliver også nævnt af socialministeren i dag, arbejdede rigtig meget med det her i SSA-puljer.
Men jeg mener, at det bliver kæmpesårbart, når vi diskuterer så vigtigt et emne og så vigtige områder på en SSA-pulje, som oftest ikke er stationær, men noget, vi skal diskutere år efter år.
Så jeg håber virkelig også på, at det er noget, vi kan arbejde med fremadrettet og måske endda i et kæmpe samarbejde hen over midten for at få noget så vigtigt som det her på en eventuel finanslov.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-22:
Tak til SF's ordfører for en rigtig god tale, som jo også blev personlig qua den familie, som ordføreren har kendskab til.
Jeg rejser mig blot for at sige tak.
Også tak for opbakningen til den vedtagelsestekst, der ligger, hvor vi jo forsøger at lægge lidt pres på regeringen, i forhold til at den retningslinje, som foreligger, rent faktisk også reelt kommer ud at leve ude i virkeligheden.
Så tak for opbakningen.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-05-22:
Jeg er helt enig.
Nu kunne vi næsten også have indkaldt ældreministeren, men det er jo også et område, som jeg ved alle ældreordførerne har fokus på vi skal gøre en særlig indsats på.
Som sagt er det også en gruppe, vi har fokus på, bl.a. i forbindelse med arbejdet mod selvmord.
Nu har jeg også siddet som kommunalpolitiker, og det er også en gruppe, man prøver at gøre noget ekstra for i de tiltag, man laver lokalt for at få dem inkluderet i et fællesskab.
Men det er en opgave, man skal tage alvorligt, især med den samfundsudvikling, vi har.
Der er nok desværre flere af dem, der sidder tilbage uden netværk.