runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-30:
Tak for det.
Enhedslisten, SF og Alternativet foreslår at genindføre lov om randzoner, og det skal ske ved, at Folketinget inden udgangen af folketingsåret 2023-24 pålægger regeringen at genindføre lov om randzoner som en del af den målrettede regulering for at genoprette en god miljøtilstand i Danmarks og for at leve op til EU's vandrammedirektiv.
I efteråret oplevede vi det værste iltsvind i 20 år i de danske kystvande.
Et samlet areal større end Sjælland var ramt.
Det var en tragedie for havmiljøet.
Der var forskere, som trak et kamera gennem Vejle Fjord i 70 timer, og de fandt en enkelt fladfisk.
I aviser kunne man se uhyggelige billeder af, hvordan de danske fjorde, som engang var bevokset med frodigt ålegræs og vrimlede med fisk og bundlevende dyr, i dag er forvandlet til en gold ørken under overfladen.
Det er den virkelighed, vi kigger ind i.
Iltsvindet skyldes et for højt niveau af næringsstoffer, særlig kvælstof, i vandmiljøet.
Langt hovedparten, 70 pct., af udledningerne til kystvandene stammer fra landbrugets brug af gødning og det dyrkede areal.
Det er en tragedie for vores vandmiljø, og den ene regering efter den anden har svigtet i forhold til at få nedbragt kvælstofforureningen tilstrækkeligt, og nu risikerer vi, at vi får meget svært ved at leve op til EU's vandrammedirektiv.
Hvis vi får flertal for at indføre randzonerne, kan det faktisk have en effekt på ca. 1.000 ton om året.
Derfor synes forslagsstillerne, at vi skal gøre det her.
Der er indkaldt til en grøn trepart, men der er kvælstof ikke med på dagsordenen.
Men derfor kan vi jo godt gå videre med andre ting, og der er genindførelsen af randzonerne sådan set et virkemiddel, som både kan give noget kvælstofmæssigt og CO 2 -mæssigt.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-30:
Det lyder rigtig godt, men nu skal der jo også være nogle lokale uddannelsesudbud, hvor man kan tage de her uddannelser.
Og nu har regeringen jo tidligere været med til at lave en aftale med et flertal herinde i Folketinget i forhold til at brede uddannelsestilbuddet ud, men så gik man tilbage igen; man ville så alligevel ikke skabe flere uddannelsespladser ude lokalt.
Så hvordan sikrer vi rent faktisk, at der er noget nærhed til de her uddannelser, altså så der rent faktisk er en uddannelse at tage ude lokalt, hvor de bor?
Jacob Jensen (V), 2024-01-30:
Jeg er fuldstændig enig i, at vi kan stå her i Folketinget og vedtage lige præcis det, vi ønsker at vedtage her i Folketinget, og det gælder, uanset om det er med i eller uden for en hvilken som helst trepartsforhandling.
Det synes vi sådan set er klogt ud fra sådan en dansk models betragtning.
Men det ændrer jo ikke på, at der også er elementer inden for den grønne trepartsforhandling, eksempelvis udtagning af lavbundsjord, som nok har et direkte klimasigte, altså i forhold til nedbringelse af CO 2 -udledningen fra landbruget, men som selvfølgelig også vil have en kvælstofmæssig effekt.
For når man udtager lavbundsjord, vil der også være en kvælstofeffekt ved, at man ikke længere dyrker de arealer eksempelvis.
Så på den måde er kvælstof jo også en del af de diskussioner, der skal være.
Men jeg synes, det er vigtigt, at vi når i mål.
Det er også derfor, vi har et genbesøg af vores landbrugsaftale, hvor vi skal finde ud af, hvordan vi kommer i mål, men kommer i mål på den mest effektive måde, og det er nu engang ved også at have en metodefrihed, sådan at vi sætter ind der, hvor det giver bedst mening, og hvor effekten er størst.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-30:
Jeg tror sådan set, den største effekt er, hvis man nedbringer antallet af husdyr.
Det vil have en effekt.
Det er virkelig effektivt.
Er det det, ministeren vil?
Næ, det er det garanteret ikke.
Så bliver der snakket om kollektive virkemidler og lavbundsjorde.
Ja, men det går jo for langsomt med begge dele.
Det, som er sat i værk, går for langsomt, og så afviser ministeren, at der skal laves noget ekstra.
Ja, vi har et genbesøg.
Når det genbesøg kommer engang i år, for det skal jo komme i år, når det ikke kom sidste år, så har vi for lidt tid til at leve op til vandrammedirektivet.
Er ministeren enig i det?
Nick Zimmermann (DF), 2024-01-30:
Altså, der er jo noget helt grundlæggende underligt i at høre en socialdemokrat – nu fik jeg det sagt rigtigt – der stod for gennemtrumfelsen af afskaffelsen af store bededag, nu stå og tale om at indrette det danske arbejdsmarked.
Hvis der er nogen, der hele tiden forsvarer det danske arbejdsmarked, er det da så sandelig Dansk Folkeparti.
Så er det rigtigt, at Enhedslisten ser det her som et EU-perspektiv, men på Dansk Folkepartis vegne forholder jeg mig til det her med danske lærlinge.
Vi mener, det er et problem, at når virksomheder kommer ind på offentlige kontrakter, er det kun cirka en tredjedel, der overholder lærlingeklausulerne, når de har eksterne leverandører.
Altså, hvis man arbejder med offentligt byggeri, mener vi sådan set også, man skal tage det ansvar, det er netop at tage en lærling.
Og det overrasker mig faktisk rigtig meget, at regeringen ikke er enig i det, og at Socialdemokraterne ikke er enige i det.
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-01-30:
Tak for det.
Undskyld, at jeg står med min telefon, men jeg er simpelt hen nødt til at læse noget op.
Jeg citerer: Vi er modstandere af et europæisk elitestyre, som vil hive lovgivning ned over hovedet på os danskere i Danmark.
Citat slut.
Det er fra Dansk Folkepartis hjemmeside, og så undrer det mig lidt, når Dansk Folkepartis politik vedrørende EU sådan helt generelt er, at det skal vi ud af – det har jeg hørt hr. Nick Zimmermann sige ved flere lejligheder – at han så samtidig vil stemme for et forslag, som pålægger regeringen at gå ned til det der elitestyre i EU og bede dem om at lave noget mere lovgivning, som bliver trukket ned over hovedet på danskerne.
Altså, kan hr. Nick Zimmermann ikke forklare mig og de forhåbentlig rigtig mange danskere, der sidder og lytter til Dansk Folkepartis stillingtagen til lige præcis det her forslag, hvordan de to ting kan hænge sammen.
For det er jo modsætninger; man kan jo ikke mene begge dele.
Victoria Velasquez (EL), 2024-01-30:
Ordføreren svarer jo ikke på mit spørgsmål.
For lige nu er det her noget, der presser arbejderne massivt, og som rammer deres arbejdsmiljø.
Det rammer også deres løn, og det går også ud over hele den del om, at virksomheder skal tage elever og lærlinge.
Er det så Liberal Alliances forslag, at der er noget lovgivning, der skal stoppes, så man ikke har arbejdskraftens fri bevægelighed og ikke har varernes frie bevægelighed og ikke har et udbudsdirektiv?
Eller hvad er det, Liberal Alliance foreslår?
For ellers må konsekvensen jo være, at man bare accepterer, at de her mennesker bliver udnyttet.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-01-30:
Jeg er i tvivl om, hvorvidt ordføreren hørte min tale, hvor jeg sagde, at vi selvfølgelig skal sætte ind.
Men Enhedslisten er kommet med et forslag, hvor man siger, at der skal sættes en klausul ind i samtlige kontrakter, og at det så kommer til at løse problemet.
Så det handler om, at vi sætter i gang.
Vi har afsat 673 mio. kr.
Vi afventer en arbejdsgruppe, der garanteret kommer med nogle andre anbefalinger, som vi også gerne vil kigge på.
Men at sige, at man ikke vil gøre noget, bare fordi man ikke har samme løsningsforslag som Enhedslisten, er altså bare lidt plat, synes jeg.
Morten Vehl (DD), 2024-01-30:
Tak for det, formand, og først og fremmest tak til Enhedslisten for at fremsætte et forslag, der går mod social dumping.
Vi kan vist ikke være uenige om, at det er godt at bekæmpe social dumping.
Det samme gælder i forhold til at sætte fokus på ordentlige løn- og ansættelsesvilkår; det er en rigtig god ide.
Som andre har sagt, tror vi også i Danmarksdemokraterne, at midlet i forhold til målet er forkert, så vi kommer også til at sige nej.
Det gør vi med følgende begrundelse: Vi tror ikke på, at det er EU, der skal være med til at diktere, hvordan den danske arbejdsmarkedsmodel virker, og det er der også flere, der har været inde på.
Så vi vil faktisk helst ikke have, at EU blander sig i vores interne anliggender.
Vi mener, at arbejdsmarkedets parter er de bedste til at indgå de aftaler, og det har egentlig fungeret ganske godt.
Allerede nu er der jo faktisk nogle krav til de danske virksomheder i forhold til lærlingekontrakter, og det er det her med, at man skal ansætte et vist antal, når man skal være med i forskellige udbud.
Det arbejdes der allerede på, og vi tror jo sådan set ikke på, at det er den rigtige vej at gå at stramme det yderligere, for så skal vi til at dobbelttaksere, give dobbeltbøder til danske virksomheder.
Det er for os at se ikke vejen at gå.
Lige nu står en række danske virksomheder med det problem, at de har enormt svært ved at skaffe lærlinge.
De kæmper for at få dem, fordi der er ret stor konkurrence om netop arbejdskraften, og hvis man så skal ud i nogle situationer, hvor man rent faktisk får sværere ved at indgå i nogle udbud og vinde dem, fordi man ikke kan skaffe arbejdskraft, ville vi være ked af det, altså hvis det blev resultatet.
Så vi er bange for, at det her faktisk bare kan være med til at favorisere, at udenlandske virksomheder får større sandsynlighed for at vinde udbud i Danmark, ved at de kan trække lærlingekontrakter med ind, hvis det kommer til at køre via EU, og på den måde være en stor konkurrence til de danske virksomheder.
Derfor siger vi nej.
Helle Bonnesen (KF), 2024-01-30:
I Konservative hylder vi den danske model.
Den bliver udfordret i ny og næ, senest med afskaffelsen af store bededag.
Vi er af den opfattelse, at det giver bedst mening at holde EU ude af vores hjemlige arbejdsmarkedsforhold, når det giver mening, og det synes vi det gør her.
Det er helt grundlæggende for os, og ikke overraskende kommer vi til at stemme imod forslaget.
Den danske model bygger på krav om overenskomst, på aftalefrivillighed og på forhandlingsstyrke, og her er det arbejdsmarkedets parter, som forhandler arbejdsvilkår og løn på arbejdsmarkedet.
Det ønsker vi at bibeholde og ikke udfordre unødigt.
Man kan egentlig spørge sig selv, om det her forslag er i strid med den danske model, hvis politikere via lovgivning indfører krav om overenskomster.
For en arbejdsklausul er et politisk fast krav om, at en arbejdsgiver skal betale en bestemt løn for at få udført et stykke arbejde, og her blander vi os som politikere i, hvilken løn man skal betale for et givent stykke arbejde.
EU-regi
Yderligere kunne en uheldig bivirkning af forslaget være, at virksomheder venter med at tage elever, til virksomheden vinder et offentlig udbud, og det ville være et hak i tuden på særlig de små virksomheder, som kan blive udelukket fra at byde ind på opgaven, da de ville have vanskeligt ved at leve op til klausulens elevkrav.
Det ville jo være betænkeligt, når vi har så mange små og mellemstore virksomheder i Danmark.
Endelig er der jo det med, at Erhvervsministeriet p.t. ser på en ordning inden for samme dagsorden, og skulle vi gå i gang med at indføre en anden lovgivning nu, mens vi afventer det arbejde for senere hen at sætte noget administrativ bøvl op for virksomhederne?
Det mener vi ikke.
Vi synes, vi skal prøve at løse det inden for vores egen danske model.
Konservative kan ikke støtte forslaget.
Katrine Robsøe (RV), 2024-01-30:
Tak for det, og tusind tak til stillerne bag beslutningsforslaget, som jo egentlig indeholder flere dele, som også her godt kan blive blandet lidt sammen i diskussionerne her.
For det første vil jeg sige, at i Radikale Venstre er vi ikke helt lige så bange for at gå ind i diskussionen i forhold til udbudsloven, og vi vil egentlig gerne se videre på det.
Det er vi egentlig positive over for.
Vi synes selvfølgelig, der er nogle ting, der skal afdækkes i forhold til respekten for den danske model og særlig også hensynet til mindre virksomheder, som vi jo ikke ønsker at udelukke fra udbud.
Det ønsker vi hverken på EU-plan eller på dansk plan.
Men vi synes jo, som jeg hører alle andre sige, at det er vanvittig vigtigt, at vi sørger for ordentlige arbejdsvilkår, og at vi rent faktisk støtter op om, at de virksomheder, vi har, også er med til at tage et ansvar for, at vi får udlært nye medarbejdere.
Det hører jeg et meget enigt Folketing stå og sige her, men i Radikale Venstre er vi ikke helt lige så bange for at kigge på det her.
Når jeg trækker lidt på det, er det på grund af den her arbejdsgruppe, som er blevet nedsat, og som vi rigtig gerne vil høre inputtene fra og tage dem med i det videre arbejde.
Men vi ser meget, meget frem til at diskutere det her videre, også når de anbefalinger kommer.
Tak for ordet.
Victoria Velasquez (EL), 2024-01-30:
Tak for det.
Det vil jeg bare gerne kvittere for.
Og så vil jeg dele en virkelig positiv overraskelse, som jeg fik som nyvalgt folketingsmedlem, hvor vi var af sted med Europaudvalget til Bruxelles og havde møder med bl.a. Margrethe Vestager.
Det var faktisk bare vildt fedt.
Det overraskede mig, men hun udfordrede os tilbage, i forhold til at vi skulle turde noget mere.
Der nævnte hun faktisk bl.a. det her område.
Så det kan være, at vi har meget mere tilfælles her, end fordomme måske kunne tilsige.
Så bare tak for det.
Katrine Robsøe (RV), 2024-01-30:
Jeg tror faktisk, at det er en god lektie.
Man skal passe på med at have for mange fordomme om hinanden generelt i dansk politik.
Derfor også bare en tak for, at vi er enige.
Det kan godt være, at vi ikke er enige om vejene derhen i forhold til at sikre ordentlige arbejds- og lønvilkår og nok lærepladser, men lad os fortsætte diskussionen, også når arbejdsgruppen kommer.
Det hører jeg i hvert fald at der er rigtig mange der har lyst til.
Nick Zimmermann (DF), 2024-01-30:
Tak for det, og tak til forslagsstillerne for at fremsætte det her beslutningsforslag.
De seneste år har vi jo set en stigning i antallet af elever på erhvervsskolerne, der i løbet af uddannelsesforløbet indgår en lærepladsaftale.
De danske virksomheder har formået at overholde den trepartsaftale, der blev indgået på lærepladsområdet.
Det skal de danske virksomheder med rette selvfølgelig have en rigtig stor ros for og tak for, for det er jo helt essentielt, at vi skaber de rette rammer for vores erhvervsuddannelser.
Det har selvfølgelig indflydelse på, om man som elev vælger at gå den vej, at man kan se, at langt de fleste på uddannelsen rent faktisk får en læreplads.
Men vi i Dansk Folkeparti mener dog stadig væk ikke, at vi er i mål.
Inde på Lærepladsen.dk kan man se, at der er mere end 21.000 synlige elevprofiler, og det betyder altså, at der er et stort potentiale.
Desværre er der et område, hvor lærlingeklausuler halter efter, og det er ved offentlige udbud.
Kun cirka en tredjedel af kommunerne anvender lærlingeklausuler, når man bruger eksterne leverandører.
Af de kommuner er det kun få, der kontrollerer, om de eksterne leverandører rent faktisk overholder klausulerne.
Det er selvfølgelig overhovedet ikke godt nok, og kommunerne og regionerne skal komme på banen.
Kommunerne og regionerne har også et ansvar for, at de leverandører, de vælger til opgaverne, også tager et fælles ansvar for, at det fremtidige arbejdsmarked kommer til at fortsætte på den her måde.
Beslutningsforslaget mener vi i Dansk Folkeparti er et godt skridt i den rigtige retning, og derfor vil vi gerne støtte beslutningsforslaget.
Louise Elholm (V), 2024-01-30:
Tak for indlægget, og man holdt da spændingen lige til sidste.
Altså, Dansk Folkeparti er imod, at vi afskaffer retsforbeholdet, og er imod hele EU-samarbejdet og er imod, at vi kan samarbejde med de andre europæiske lande på forsvarsområdet under det europæiske flag.
Kan ordføreren forklare mig, hvordan det kan være, at Dansk Folkeparti synes, at EU er et godt redskab til at lave konflikt med den danske model?
Nick Zimmermann (DF), 2024-01-30:
Hvis jeg nu skulle være lidt fræk, og det er jeg af og til, så kunne jeg jo sige, at det er den selv samme ordfører, der som minister gennemtrumfede afskaffelsen af store bededag.
Men når det så er sagt, gør det ikke nogen forskel for Dansk Folkeparti, at Enhedslisten ser sådan på det og ønsker at udbrede lovgivningen til resten af EU – overhovedet ikke.
Jeg forholder mig kun til, at der skal være bedre muligheder for lærlinge her i Danmark.
Louise Elholm (V), 2024-01-30:
Beslutningsforslaget har to ben, som fru Victoria Velasquez ganske rigtigt redegjorde for, nemlig både et ben, der handler om det danske område, og også et ben, der handler om EU, altså med hensyn til at regeringen skal presse på i EU for, at man sikrer, at man får gennemført nogle hårdere regler fra EU's side i forhold til det danske arbejdsmarked.
Hvordan stemmer det overens med de holdninger, som Dansk Folkeparti normalt har til EU?
Nick Zimmermann (DF), 2024-01-30:
Skal det forstås sådan, at Venstre er imod den fri bevægelighed i forhold til at give og tage arbejde?
Altså, det, jeg forholder mig til her, er det med de danske lærlinge, hvor jeg egentlig synes, at der skal være bedre muligheder netop i henhold til det, som jeg sagde i min tale om, at der stadig væk kun er en tredjedel af de arbejdspladser, hvor man får arbejdsopgaver fra det offentlige, og deres underleverandører, der rent faktisk tilbyder en læreplads.
Det mener vi i Dansk Folkeparti er problematisk.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-30:
Hvis vi skal i mål med at leve op til vandrammedirektivet, tror jeg vi skal bruge alle virkemidler, der er.
Hvis ikke man gør det, hvad er det så, ministeren vil – nedsætte gødningsnormen?
Nedsætte antallet af husdyr i Danmark?
Altså, jo mere man nøler, jo mere man venter, jo mere drastisk skal det, man foretager sig, være.
Derfor er det skuffende, når regeringen bare afviser, at man kan genindføre randzonerne.
Det er da meget muligt, at man kan rejse tvivl om en eller anden beregning, men det er ca. 1.000 t om året, det vil have i effekt, hvis man genindfører randzonerne.
Er ministeren ikke enig i, at det sådan set har en effekt kvælstofmæssigt at genindføre randzonerne?
Er ministeren ikke enig i, at det fosformæssigt også ville have en effekt?
Det synes jeg er det centrale.
Hvorfor er det, vi skal nøle og nøle?
Der er indkaldt til den her grønne trepartsforhandling, og der er kvælstof ikke med.
Er ministeren ikke enig i det?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-01-30:
Nu er det ikke, fordi jeg ikke vil svare på ordførerens spørgsmål, men jeg tror ikke, jeg helt forstod, hvad det egentlig var, man helt præcis gerne ville have svar på.
Heidi Bank (V), 2024-01-30:
Det er sådan set bare et spørgsmål om vores retorik, når vi står og debatterer, altså det her med kun at se kvaliteten i, at folk er dygtige til en bestemt boglig eller akademisk disciplin.
Jeg synes i hvert fald, jeg møder mange, der arbejder meget med mennesker, altså sygeplejersker, pædagoger osv., som har et nærvær, som jeg ikke nødvendigvis møder alle andre steder.
Jeg tænker, at det måske ikke bare er noget, de har lært, men at det måske også er noget, de et stykke ad vejen har med sig som en særlig evne.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-01-30:
Det synes jeg i den grad sagtens man kan italesætte, men der, hvor jeg synes at man måske i mindre grad skal italesætte det, er, hvis man begynder at snakke om, at det er kompetencer, man skal besidde for at kunne blive optaget på en af vores uddannelser.
Der mener jeg helt klart, at det, vi skal sikre i forhold til de adgangskrav, der er på de forskellige uddannelser – og det er jo så underordnet, om vi snakker om professionsbacheloruddannelser eller universitetsuddannelser – er, at vi optager nogle, der rent faktisk også kan følge med i den undervisning, som den er fra uddannelsesforløbets start.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-30:
Jeg synes bl.a., at det var meget spændende, at ordføreren kom ind på det her med praktik, altså erhvervspraktik, som jeg forstod det, i f.eks. hjemmeplejen og dagtilbud, og det kunne også være som lærer på en skole.
Muligheden er der jo i dag, men det er lidt mit indtryk, at særlig i ældreplejen er det egentlig ikke noget, der bliver brugt ret meget.
Så hvad gør vi, for at der måske er flere plejehjem, der rent faktisk åbner op og siger: Jamen det her er også et attraktivt sted, hvor man kan komme i erhvervspraktik?
Det kan netop sikre, at det der ønske om at komme ind og tage en professionsbacheloruddannelse senere kan spire lige præcis dér.
Lise Bertelsen (KF), 2024-01-30:
Jamen jeg refererede lige til en forhandling, vi har haft på undervisningsområdet, om de her social- og sundhedsassistent- og -hjælper-uddannelser, hvor man faktisk gerne vil forpligte KL på netop at åbne dørene lidt mere op.
Jeg tænker jo, at det er i alles interesse, så jeg tror faktisk bare, at vi har helt vildt mange muligheder for at inspirere og gøre det meget bedre, end vi gør det lige nu.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-30:
Jeg tænker på, om ordføreren i forhold til den her faglige frihed, som vi nu skal til at indføre på ældreområdet, forestiller sig, at der kunne være andre steder, hvor man kan udbrede den her frihed rent fagligt, så man rent faktisk også gør det mere attraktivt at vælge de her fag, og så medarbejderne ikke kløjs i bureaukrati og dokumentationskrav.
Lise Bertelsen (KF), 2024-01-30:
Jeg må indrømme, at ordføreren for forespørgerne trykker på en knap hos mig lige nu, for vi er absolut optaget af, at man kan lave langt mindre papirarbejde og være langt mere beskæftiget med plejen, hvis det er det, vi taler om.
Det er sund fornuft, det er fuldt og helt konservativ politik, så tak for også lige at minde mig om den.
Anne Hegelund (EL), 2024-01-30:
Tusind tak til ordføreren for talen.
Nu blev jeg helt distraheret af det sidste, du sagde, for som socialrådgiver er jeg bare helt enig, og jeg tror, det går på tværs af alle velfærdsfag, at hvis man gerne vil ud at arbejde med mennesker, så kan det godt være man får lidt et chok over, hvor meget man også skal ud at arbejde med papir.
Der er jeg i hvert fald helt på linje med ordføreren – bare det ikke bliver en spareøvelse.
For jeg har siddet med sagsstammer på 70-80 unge, og selv om man så ryddede lidt op i papirerne, var der grænser for, hvor nærværende man kunne være.
Jeg synes virkelig, at idéen om mere praktik, også for folkeskoleelever, ude i velfærden er god.
Men det er ligesom allerede lidt svært at tage godt imod dem, der kommer fra uddannelserne, fordi der er så travlt.
Det var mere for at høre, om du har nogle bud på, hvordan vi sørger for, at der er tid og rum til, at det bliver en god oplevelse, hvis man skal kunne komme ud i praktik allerede i folkeskolen eller på feltbesøg, ligesom vi har det på professionsuddannelserne.
Lise Bertelsen (KF), 2024-01-30:
Jeg tænker, at det i hvert fald er noget af det, som man også skal tale med KL om, altså hvordan de vil være med til at bidrage til at løse den her opgave, så de unge netop ikke skal skræmmes fra vid og sans.
De skal jo have en rigtig god oplevelse.
Det er det, der er hele intentionen.
Så det må man i snak med kommunerne om, og det må man i snak med plejehjemslederne eller børnehavelederne om, så de unge mennesker får en fornuftig oplevelse ud af det.
Anne Hegelund (EL), 2024-01-30:
Nu er der jo flere, der har fortalt mig, at der kommer nogle penge, som så måske kommer til at gå ud over, hvor mange muligheder man har for at få efteruddannelse.
Men tænker du, at de der 200 mio. kr., der kommer på det her område, er nok til både at sørge for at løfte kvaliteten på uddannelserne og at sørge for, at den virkelighed, man møder i praktik, lige meget hvornår det er i løbet af ens skoletid eller uddannelsestid, også gør, at man tænker, at her kunne man godt forestille sig at arbejde, til man er rigtig gammel?
For vi har jo en ret høj pensionsalder nu.