runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-05-12:
Og det er, uanset om det er skævheder, hvor kvinder er minoriteten, eller skævheder, hvor mænd er minoriteten, fordi for mig og for regeringen handler det om, at ethvert ungt menneske har et reelt frit valg, og at de skævheder, som et kønsskævt uddannelsessystem trækker ind i vores arbejdsmarked, gælder begge veje.
Det gælder både der, hvor der er en overvægt af kvinder, og der, hvor der er en overvægt af mænd, og Danmark stikker ud i forhold til sammenlignelige lande.
Altså, vi er væsentlig mere kønsopdelt end de lande, vi sammenligner os med, og derfor er det her en presserende ting at få lagt arm med.
Det gælder både i forhold til uddannelse, og det gælder længere nede, altså i børns opvækst, i virkeligheden helt fra, hvad man møder af pædagoger i daginstitutioner, der forventer noget kønsstereotypt, men også op gennem folkeskolen og op gennem vores videregående uddannelser og hele vejen ud på arbejdsmarkedet.
Fatma Øktem (V), 2021-05-12:
Mange tak.
Til dem, der følger med, og som måske ikke kender historikken i det her, vil jeg lige give en kort opdatering.
Det her beslutningsforslag har været undervejs i 2 måneder.
I 2 måneder kunne ministeren indkalde Venstre til en dialog, hvis ministeren havde valgt at sætte fokus på det her område.
Det havde vi da gerne set, for så kunne vi have brugt den tid på at sidde og debattere, hvad det er, der mangler i vores forslag, eller hvad det er, regeringen gerne vil arbejde med.
Nej, i nat kom der en artikel, hvor ministeren og støttepartierne meddeler, at de gerne vil have en ekspertgruppe på området.
Jeg byder det velkommen.
Men jeg havde gerne set, at regeringen ville samarbejde lidt mere, da vi ligesom har været undervejs i 2 måneder med det her beslutningsforslag.
Men når det så er sagt, vil jeg sige, at det jo er fuldstændig korrekt, hvad ministeren siger, nemlig at det er et kæmpeproblem, at vi har så kønsopdelt et uddannelsessystem og så kønsopdelt et arbejdsmarked, der rekrutterer derfra.
Noget af det, jeg mangler – for det eneste, jeg har læst, er det indlæg, der er skrevet – er: Hvor er det i forhold til de unge mænd?
Vi vil jo godt sætte fokus på, at det er hver tiende dreng, der ikke får mere uddannelse end grundskolen.
Hvor er det, regeringen ser dem henne?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-12:
Tak til formanden, tak til ministeren.
Det var faktisk forfriskende at høre den del af talen, hvor ministeren sagde: Handling – handling lige nu.
Det kunne jeg rigtig, rigtig godt lide.
Men jeg har et spørgsmål til ministeren.
Ministeren vil sammen med støttepartierne nedsætte en ekspertgruppe, kan jeg forstå.
Hvad er det, den ekspertgruppe skal komme frem til, som vi ikke allerede ved i forvejen?
Vi ved, at der er en rapport fra 2017 fra Undervisningsministeriet, som kommer med et hav af anbefalinger og konklusioner.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad det er, ministeren tænker der mangler af viden og forskning.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-05-12:
Tak for det, og tak til Venstre for at rejse en vigtig debat om et kønsopdelt uddannelsessystem.
Derfor bakker vi forslagsstillerne op i, at der er behov for et større fokus på udfordringerne, at der er behov for, at vi adresserer det, og at vi måske også bliver lidt klogere på det.
Forslagsstillerne foreslår at nedsætte en kommission, som skal undersøge og komme med anbefalinger på baggrund af de oplistede udfordringer, men jeg mener ikke, at en kommission er det bedste redskab i det her tilfælde.
For en kommission er tidskrævende, og så kan man diskutere, hvad man mener en kommissions opgave er, eller hvad en kommissions opgave ikke er, men den har i vores optik i sin grundform til formål at dykke dybere ned i konkrete problemstillinger for at afdække udfordringer og løsninger.
Vi ved, som ministeren sagde, hvad nogle af udfordringerne er, og derfor mener jeg og Socialdemokratiet også, at vi skal i arbejdstøjet hurtigst muligt, og jeg er derfor også enig med ministeren i, at det vil være klogere at se på andre muligheder.
En ekspertgruppe ville på baggrund af den eksisterende viden, vi har, allerede nu kunne levere nogle hurtigere og mere konkrete politiske løsningsforslag, og derfor mener vi i Socialdemokratiet også, at intentionen bag forslaget ikke løftes tilstrækkeligt ved at kigge på den afgrænsning, som fremgår af det beslutningsforslag.
For det første skal løsningerne ikke kun afgrænses til uddannelser, hvor der er mangel på arbejdskraft, men det er en udfordring, som dækker vores uddannelsesystem bredt,
For det andet vil forslagsstillerne undersøge problemstillingen ved kun at se på optaget til uddannelserne.
Jeg tror, at det er lige så vigtigt, at vi ser på nogle af de strukturelle udfordringer, som har betydning for kønsbalancerne i uddannelsessystemet, og derfor er jeg altså enig med ministeren i at se på nogle af de udfordringer, der er i forhold til bl.a. trivsel og fastholdelse på uddannelserne.
På den baggrund kan Socialdemokratiet ikke støtte op om beslutningsforslaget, som det ligger her, men vi er enige i intentionen og behovet for at finde frem til nogle løsninger, og derfor støtter vi ministerens bud på, hvordan vi skal gribe den her problemstilling an.
Jens Rohde (KD), 2021-05-12:
Vil regeringen så stemme for, hvis vi siger, at vi tager den samme finansiering som regeringen?
Jeg går ud fra, at regeringen har finansieret sit ekspertudvalg, siden hr. Bjørn Brandenborg kan stå og sige det.
Så vi tager den samme finansiering, og så laver vi de ændringsforslag.
Vil regeringen så stemme for det her forslag?
Eller er det, jeg stod og snakkede om før, bare en ren tilståelsessag?
Bjørn Brandenborg (S), 2021-05-12:
Nej, det siger jeg ikke.
Jeg siger bare, at det er ret væsentligt, at man også anviser en finansiering i det her forslag.
Og så har vi sagt politisk, at vi ikke synes, at en kommission er det rigtige virkemiddel, fordi det tager lang tid og det koster mange penge, og vi mener ikke, at det, den skal lave, nemlig at tilvejebringe noget viden, er det, der er opgaven.
Vi synes i stedet for, at vi har brug for, at vi får en hurtigtarbejdende ekspertgruppe til at gøre det, og at man så samtidig også anviser noget finansiering.
Men jeg synes da, at hvis hr. Lars Boje Mathiesen eller andre har lyst til at stille ændringsforslag, skal de være hjertens velkomne til at gøre det.
Det skal jeg ikke blande mig i.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-12:
Godt, jamen så kan vi da godt stille et ændringsforslag, hvor vi også peger på en finansiering af det her, hvis det skal være.
Man vil ikke støtte det, fordi det hedder en kommission; det mener man er det forkerte.
Godt, så ændrer vi det til en ekspertgruppe.
Det var det, som ordføreren sagde man skulle gøre, og som ministeren sagde man skulle gøre.
Og så oplister jeg de her ting, som ordføreren selv har sagt man synes det skal indeholde, og siger: Godt, så stiller vi da et ændringsforslag, så det kommer til at indeholde lige præcis det, som Socialdemokratiet gerne vil have.
Men alligevel står ordføreren og siger, at selv om det indholdsmæssigt kommer til at indeholde lige præcis det, vi gerne vil have, vil vi alligevel ikke være med.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-05-12:
Vi har jo stillet et andet forslag om en ekspertgruppe, og noget, som måske er meget centralt, men som ikke har været meget fremme endnu, er, at der jo også er et spørgsmål omkring finansiering, altså hvordan man skal finansiere alt det her, og det kommer vi også til at have en diskussion om.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-12:
Jeg skal lige høre: Hvis vi nu stiller et ændringsforslag, så vi ændrer det her til at være en ekspertgruppe i stedet for en kommission, og så det kommer til at indeholde uddannelser i en bred forstand, strukturelle udfordringer, trivsel og videregående uddannelse – alle de ting, som ordføreren siger Socialdemokraterne gerne vil have – ville man så stemme for forslaget og det ændringsforslag?
Bjørn Brandenborg (S), 2021-05-12:
Jeg vil glæde mig rigtig meget til at tage diskussionen med hr. Sikandar Siddique, når vi har besluttet os for at nedsætte en ekspertgruppe, og så finde ud af, hvad det er for nogle ting, der skal indgå.
Så får vi forhåbentlig nogle kloge mennesker til det, som kan gøre os klogere på, hvad der skal til, før vi får et uddannelsessystem, der også kønsmæssigt hænger bedre sammen.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-12:
Frie Grønne er af den opfattelse, at vi lige nu har så meget viden – man kan altid undersøge det mere og forske mere i det – at det bare handler om at komme i gang.
Det er derfor, vi flere gange har fremsat forslag her i salen, men de forslag har hverken Venstre eller Socialdemokratiet støttet.
Vil ordføreren støtte et forslag, der styrker vejledningen af børn og unge i deres uddannelsesvalg osv. osv.?
Er det noget, som Socialdemokratiet vil støtte op om, hvis Frie Grønne fremsætter forslag om det?
Bjørn Brandenborg (S), 2021-05-12:
Jeg tænker, at hvis der er opbakning til en ekspertgruppe fra de partier, der er her, skal de jo sætte sig sammen og finde ud af, hvad formålet skal være med den ekspertgruppe.
Der kan jeg høre, at Frie Grønne har nogle forslag til, hvad de synes er vigtigt.
Vi har jo ikke fundet løsningerne.
Hr. Sikandar Siddique siger jo selv, at han ved, hvad nogle af udfordringerne er, men vi mangler at finde nogle løsninger.
Det skal spørgeren ikke undskylde, det er spørgeren sådan set velkommen til.
Altså, vi har jo sagt, at det, som er forslaget med arbejdsgruppen, er at kigge på de videregående uddannelser, også fordi der jo kommer til at køre nogle andre spor på nogle af de andre områder, som både børne- og undervisningsministeren og beskæftigelses- og ligestillingsministeren kigger på.
Men det er jo kun glædeligt at høre, at vi er enige om, at det her er et problem, som rækker videre på flere områder af vores uddannelsessystem, og det kan godt være, at jeg selv tolker på det, som spørgeren siger.
Men jeg synes jo, at det vigtigste nu er, at vi får nogle hurtige løsninger på, hvordan vi får nogle politiske værktøjer til at få løst i hvert fald noget af den her problematik.
Fatma Øktem (V), 2021-05-12:
Mange tak, og tak for talen.
Da det ligesom var en nyhed, som jeg lige læste her i morges, at der kommer en ekspertgruppe,
så er jeg jo meget interesseret i at høre lidt om, hvad den består af.
Altså, vi foreslår, at det bliver meget bredt, at det er helt fra daginstitutionen og hele kæden op og så til arbejdsmarkedet, at vi har erhvervsorganisationer med inde over, og at det netop ikke kun er bestemte fag.
Men nu er det jo sådan, at de meget kønsopdelte fag også er de områder, hvor vi har den største arbejdsmangel, og hvor vi mangler arbejdskraft allermest.
Så de to ting hænger lidt sammen.
Så når vi får at vide, at det er mest relateret til de steder, hvor vi mangler arbejdskraft, ja, så er det også, fordi kønsopdelingen dér er allerstørst.
Men vi har også sagt, at der i de fag, hvor kvinderne kommer ind, og hvor det er mandsdomineret, er et frafald på op til 75 pct.
Det vil vi gerne have kigget på, og trivsel, kultur, kommunikation, det hele vil vi gerne have kigget på.
Det kan undre mig lidt, at man ikke vil høre på alle.
Nu får jeg at vide, at det er på de videregående uddannelser.
Hvad er det for en viden, vi har, som ikke er fremme?
Altså, hvad er det for en oplysning, som Socialdemokratiet og regeringen og støttepartierne har, hvor de kan sige, at de så går i gang?
Hvad er det?
For vi ved det ikke.
Erhvervslivet vil gerne være med til at løse den her problematik, vi skal kigge på daginstitutionerne og folkeskolen, vi skal kigge på arbejdsmarkedet.
Så jeg kunne godt tænke mig at vide: Hvad består den her ekspertgruppe af?
Kan vi ikke komme lidt tættere på det?
For jeg har stadig væk svært ved at forstå det.
Hvem er det, der skal sidde i ekspertgruppen?
Bjørn Brandenborg (S), 2021-05-12:
Jeg tror ikke, at jeg kommer til at stå her og liste op, hvem der skal sidde i ekspertgruppen.
Men man kan vel sige, at vi kan være enige så langt, at vi er interesserede i at finde nogle løsninger på det her område.
Vi har noget viden på det her område, og derfor synes vi ikke, at der er brug for, at man nedsætter en kommission, hvor man i hvert fald historisk har set, at kommissioner – også nogle af dem, som spørgerens eget parti har nedsat – bruger lang tid og koster mange penge.
Der har vi nu i stedet brug for at have en hurtigtarbejdende arbejdsgruppe, som kommer frem til nogle forslag, som vi kan bruge.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-12:
Tak til ordføreren.
Som jeg lige sagde, vil vi selvfølgelig gerne støtte nedsættelsen af en ekspertgruppe, og vi kan også støtte en kommission, men kan ordføreren ikke gøre os kloge på, hvad det er for noget viden, vi mangler?
Hvad er det for noget viden, vi skal have en ekspertgruppe til at komme frem til?
Kan ordføreren gøre os kloge på det?
For os at se i Frie Grønne har vi så meget viden, at det bare handler om at komme i gang.
Jeg har lige nævnt nogle af tingene.
Men hvad er det for noget viden, vi mangler?
Hvad er det, ekspertgruppen skal undersøge?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-05-17:
Den amerikanske middelklasse er rigere end den danske, og det er derfor, at medianindkomsten er højere i USA end i Danmark.
Så jeg synes egentlig bare, at ministeren også ligesom skal besinde sig på, at det, der gør, at lønnen stiger, ikke er fagforeningerne, men det er det forhold, at en virksomhed, som ikke følger med det lønniveau, som konkurrenterne har, jo mister sin arbejdskraft.
Det ser vi f.eks. for øjeblikket, hvor staten udkonkurrerer restauranter og andre, for når staten tilbyder høje lønninger til folk, der poder, så kan man ikke finde tjenere i restaurationsbranchen, og så må man hæve lønningerne for at finde tjenere, og det sker over hele linjen, og det er det, der øger lønnen, det er jo ikke fagforeningerne.
Karsten Hønge (SF), 2021-05-17:
Hr. Henrik Møller refererede præcis til den FAOS-rapport, som udkom for ikke så længe siden.
Konklusionen i FAOS-rapporten er jo præcis, at tilslutningen til fagbevægelsen er helt afgørende, hvis man ønsker at bevare den aftalebaserede model for vores arbejdsmarked.
Den konstaterer samtidig, at organisationsgraden er faldende.
Det er det, jeg vil bede hr. Henrik Møller om at forholde sig til, og ikke noget med, at SF's forslag går ud på at ramme de gule – det gør det sådan set ikke; det går ud på at være fuldstændig farveblind over for, om noget er gult eller rødt – men i forhold til at hvis man skal have et skattefradrag, så skal man udføre en samfundsnyttig opgave, og der kan det at have evnen til at indgå overenskomster være sådan et godt parameter.
For, hr. Henrik Møller, hvad vil konsekvensen være, hvis den her udvikling fortsætter?
Hvad er konsekvensen for arbejdsmarkedet, hvis lønmodtagerne bliver splittet op i et hav af forskellige organisationer eller slet ikke bliver organiseret?
Altså, hvilke dramatiske konsekvenser får det for arbejdsmarkedet og for samfundet?
Peter Hummelgaard (S), 2021-05-17:
Jeg kan ikke sige andet, end at jeg er dybt uenig med hr. Ole Birk Olesen, for selvfølgelig betyder det noget, og selvfølgelig har det også vist sin værdi.
En af årsagerne til, at vi er et samfund, hvor lønmodtagerne har højere lønninger, end man har mange andre steder, hvor vi har større frihedsrettigheder som en del af vores arbejdsliv, er da i høj grad de resultater, der er forhandlet hjem, som i øvrigt også er til stor gavn for selv samme virksomheder, fordi det også har været med til at bidrage til en mere produktiv arbejdsstyrke, og samtidig også at begge parter har taget ansvar for at skabe nogle uddannelsessystemer, som de har et aktivt medejerskab af og hele tiden er med til at forfine, så man tilpasser den arbejdskraft, der er behov for, med de uddannelser, der er.
Henrik Møller (S), 2021-05-17:
Jamen fordi vi jo stadig væk ikke fra Socialdemokratiets side er hundrede procent overbeviste om, at det her er den helt rigtige måde at gøre det på.
Som jeg nævnte, er vi med på at tage en drøftelse om det her, og så må vi jo få forskellige elementer i spil i forhold til det her.
Men lige nu og her er det ikke den her model, som skal bruges.
Karsten Hønge (SF), 2021-05-17:
Jamen jeg er fuldstændig enig med hr. Henrik Møller i, at det her ikke kan stå alene, og at det ikke er det eneste, og det er måske i virkeligheden heller ikke det vigtigste.
Men det er ét blandt flere værktøjer.
Jeg har ikke påstået, at det her skulle være det vigtigste, og at hvis vi gør det her, så ændrer vi udviklingen fuldstændig.
Hvorfor skulle man sige nej til et værktøj, selv om det kun er ét blandt mange?
Stén Knuth (V), 2021-05-17:
Tak for det, formand, og tak til SF, som rejser debatten igen.
I Venstre er vi store tilhængere af fagforeninger og den danske model.
At mennesker er selvstændige og uden tvang går sammen i fællesskaber, som bedst tjener deres interesser, er jo en manifestation af det enkelte menneskes frie valg.
At det overhovedet kan lade sig gøre, skyldes jo, at vi i Danmark har foreningsfrihed.
Det er faktisk en af hjørnestenene i et demokratisk samfund, og det gælder også, når det kommer til fagforeninger.
Det tror jeg faktisk også de fleste af os er enige om.
Mennesker i Danmark skal nemlig have lov til frit at vælge, hvilken fagforening de ønsker at være med i, og om de overhovedet ønsker at være med i en.
Det skal vi ikke blande os i herindefra.
I Venstre mener vi, at det enkelte menneske er bedst til at vurdere, hvilke foreninger der bedst understøtter det enkelte menneskes omstændigheder.
Men det mener SF åbenbart ikke.
Med SF's forslag om at ændre på skattefradraget for fagforeningskontingenter vil særlig de røde fagforeninger blive bedre stillet, og det skyldes jo, at det særlig er de røde fagforeninger, der lever op til kravet i SF's beslutningsforslag her om at indgå overenskomster for mere end 25 pct. af deres medlemmer.
Samtidig foreslår SF, at fagforeninger, der ikke har indgået overenskomster for mere end 25 pct. af deres medlemmer, slet ikke skal kunne få skattefradrag for deres medlemskontingenter.
Det betyder, at de her fagforeninger og i sidste ende deres medlemmer vil blive stillet markant dårligere økonomisk som følge af SF's forslag her.
Skåret ud i pap vil SF altså diskriminere mellem forskellige typer af fagforeninger.
Det skal være dyrere at være medlem af en gul fagforening og billigere at være medlem af en rød.
Det kan vi selvfølgelig ikke være med til i Venstre.
Det var sådan set også derfor, Venstre var imod forslaget, da SF fremsatte et lignende forslag første gang i 2018.
Venstres holdning er fortsat uændret.
Men det er åbenbart ikke tilfældet, når det kommer til SF.
Som jeg nævnte før, er beskæftigelsesministerens personlige holdning endda, at det er helt omsonst, at man ikke kan diskriminere mellem gule og røde fagforeninger.
Her må jeg bare konstatere, at der åbenbart ikke er så mange i Socialdemokratiet, der lytter til ministerens personlige overbevisning.
Det er der sådan set heller ikke noget nyt i, altså at socialisterne vil begrænse friheden, mens vi liberale vil forsvare den.
I Venstre mener vi, at vi forsvarer friheden, i det her tilfælde foreningsfriheden, bedst ved at stemme nej til beslutningsforslaget, som det ligger her.
Tak for ordet.
Karsten Hønge (SF), 2021-05-17:
Ja, jeg giver ikke fem flade øre for den frihed, som Stén Knuth står og argumenterer for: frihed til først at løbe om hjørner med fagforeningsmedlemmerne, frihed til bagefter at løbe om hjørner med skatteborgerne.
Det er det, der er tale om her.
Det er folk, der lever af hælervarer.
Der er andre, der indgår overenskomsten, og de her mennesker tager alle fordelene uden at løfte en finger.
Er det frihed?
Det er det da overhovedet ikke.
Men vi er fuldstændig enige om, at der skal være foreningsfrihed i Danmark.
Det er da ikke nogen der sætter spørgsmålstegn ved.
Spørgsmålet er her alene: Skal man som skatteborger præmiere de mennesker, som udfører et samfundsnyttigt arbejde ved at lave kollektive overenskomster?
Det er den eneste skillelinje, der er.
Foreningsfriheden ligger der selvfølgelig, men skal man direkte gå ind og understøtte foreninger, der ikke løfter en finger for arbejdet på arbejdsmarkedet?
Jeg troede egentlig, at Venstre var mere kritiske over for folk på passiv forsørgelse, men det er de øjensynlig ikke.
Lad mig lige til sidst spørge: Jeg står her med en rapport, der viser, at alene inden for 3F's område – sammen med deres arbejdsgivere, sammen med de organiserede arbejdsgivere, naturligvis – sparer man faktisk samfundet for over 2 mia. kr. om året, fordi man formår at løse konflikterne, inden de kommer ud af proportioner.
Det er jo hele forskellen på såkaldte røde og såkaldte gule fagforeninger.
Henrik Møller (S), 2021-05-17:
Det kan man kun gætte på.
Men jeg kan sige sådan helt grundlæggende, at det i hvert fald ikke er en interesse, vi har fra Socialdemokratiets side.
Vi er også interesserede i, at vi har en stærk fagbevægelse – en fagbevægelse, som er i stand til at kunne indgå overenskomster med arbejdsgiverne.
Må jeg ikke lige i den forbindelse også sige, at det her system jo ikke kun giver mening i forhold til fagbevægelsen alene.
Det giver også mening, ved at vi har nogle arbejdsgivere, som har organiseret sig, og som vi kan lave nogle aftaler med.
Så jeg mener sådan set, at det er begge parter, vi skal have med ind i kampen om det her.
Vi kan selvfølgelig fokusere på pris, selvfølgelig har pris en eller anden form for betydning i forhold til det her, men jeg tror bare ikke på, at det er løsningen alene i forhold til de udfordringer, der er.
Det, vi jo ser, er, at tilgangen ikke er der i forhold til fagbevægelsen.
Det er for mig at se ikke noget, som SF's forslag løser
Jeg mener, vi skal have en bredere debat om det her og om, hvordan vi gør det attraktivt for de nye generationer rent faktisk at komme ind og organisere sig og så helst i – for mig at se – en fagforening, der er i stand til at kunne lave en overenskomst.
Peter Hummelgaard (S), 2021-05-17:
Det er vel flere forhold på en gang.
Hr. Ole Birk Olesen har ret i, at selvfølgelig er det også arbejdskraftens produktivitet, men det er jo i høj grad også, i hvilken udstrækning arbejdskraften har en reel mulighed for og et ligeværdigt styrkeforhold til at kræve deres retmæssige gevinst og produkt af de produktivitetsforbedringer og velstandsstigninger, der bliver skabt.
Altså, nu nævner hr. Ole Birk Olesen USA, og der kan man jo se, at der er en sammenhæng mellem, i hvilken grad middelklassens indkomst bliver udhulet fra 1970'erne og fremefter, og i hvilken grad organiseringen på arbejdsmarkedet falder.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-17:
Ja, det er netop det, jeg godt vil dykke lidt ned i.
For nu siger man, at man er på samme side som SF i det her.
Man tager de dér sådan cirka 11 pct., som er medlem af de ikketraditionelle fagforeninger, fejl?
Altså, er det regeringens opfattelse, at de bare ikke har set lyset endnu?
Eller har de rent faktisk bare truffet nogle gode valg på vegne af sig selv og deres familier, i forhold til hvad de synes er rigtigt i deres liv?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-05-17:
Hvor kommer det egentlig fra?
For når man kigger ud over verden, findes der mange forskellige arbejdsmarkedssystemer derude, og det, man kan se er gennemgående, er, at det er arbejdskraftens produktivitet, der afgør, hvor gode lønninger man har derude, ikke om der er overenskomster eller ej, og hvor meget fagforeningerne fylder eller ej.
F.eks. er medianindkomsten i et samfund som det amerikanske højere end i Danmark, til trods for at fagforeningerne er utrolig svage, og det skyldes det her med, at det er arbejdskraftens produktivitet, der afgør, med hvor meget den bliver lønnet.
Og det er jo ikke fagforeningerne, der skaber arbejdskraftens produktivitet.
Så hvorfor skal vi egentlig igennem det her med altid at hævde, at vi skal takke fagforeningerne for, at vi har en god løn i Danmark, når en nøgtern beskuen af verden fortæller, at det ikke er fagforeningerne, der gør det, men at det er produktiviteten, der gør det.