runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-22:
Det har jeg sandelig heller ikke tænkt mig at forsvare.
Nu er det jo et mundtligt spørgsmål, vi er ude i her, så det er begrænset, hvad man kan nå at indhente af oplysninger.
Jeg har ikke noget nærmere kendskab til de oplysninger om aktuelle indbrudstal fra Vendsyssel, som fremgår af den artikel i Nordjyske, der er henvist til af spørgeren.
Men jeg vil gerne understrege, at indbrudskriminalitet er et alvorligt indgreb i vores privatliv og vores tryghedsfølelse, og hvis indbrud finder sted, mens man er hjemme, sætter det dybe spor hos ofrene.
I mandags offentliggjorde jeg tre tiltag, som har til formål yderligere at styrke indsatsen mod indbrud.
For det første indsættes der en ny indbrudsparagraf i straffeloven.
Det er krænkende og ødelæggende for enhver at blive udsat for indbrud, og det skal afspejles i straffeloven.
For det andet skal der slås hårdere ned på kriminelle, der med fuldt overlæg vælger at begå indbrud, mens der er nogen hjemme.
Derfor foreslår jeg en strafskærpelse, så vi lægger en tredjedel oven i straffen.
På den måde sender vi et klart signal til indbrudstyvene.
Og for det tredje skal disse to initiativer understøttes af en særlig fokus hos politiet på indbrud og på omrejsende kriminelle.
Indbrud er og skal fortsat være et prioriteret fokusområde hos politiet.
Rigspolitiet er derfor ved at udarbejde en strategi for indsatsen mod indbrud i private hjem, og målet er, at strategien skal nedbringe antallet af indbrud i private boliger yderligere, og naturligvis at sager om indbrud opklares.
Det er også en stor udfordring.
Så skal vi sætte ind over for de omrejsende kriminelle, som spekulerer i at rejse til Danmark for at begå kriminalitet og skabe utryghed.
Derfor er Rigspolitiet ved at udarbejde en strategi for indsatsen mod de omrejsende kriminelle grupper, der bl.a. begår indbrudskriminalitet.
Derudover er der i politiet pr. 1. januar 2017 etableret to nye særlige efterforskningsfællesskaber i det østlige og det vestlige Danmark, Særlig Efterforskning Øst og Særlig Efterforskning Vest – dem forventer jeg mig rigtig meget af; det er afløsere for de gamle Task Force Indbrud-centre – der kan være med til at styrke indsatsen mod den særlig komplicerede kredsoverskridende kriminalitet, herunder den organiserede indbrudskriminalitet.
Men indbrudstal vil altid variere – det tror jeg vi må erkende.
Rasmus Prehn (S), 2017-02-22:
Jeg skal læse spørgsmålet op.
Hvordan forsvarer og forklarer ministeren, at antallet af indbrud på det nærmeste er eksploderet i Vendsysselområdet igen efter en periode, hvor antallet var blevet bragt betragteligt ned, og hvilke tiltag påtænker ministeren for at afhjælpe situationen, jf. artiklen i Nordjyske den 4. februar 2017?
Hvordan forsvarer og forklarer ministeren, at antallet af indbrud på det nærmeste er eksploderet i Vendsysselområdet igen efter en periode, hvor antallet var blevet bragt betragteligt ned, og hvilke tiltag påtænker ministeren for at afhjælpe situationen, jf. artiklen i Nordjyske den 4. februar 2017 »Eksplosion i indbrud i Vendsyssel«, hvor det fremgår, at der i Frederikshavn, Hjørring og Brønderslev var hele 129 indbrud sammenlignet med 46 indbrud sidste år?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-22:
Ja, gerne.
Det kan også give anledning til, at der måske kan gives et lidt mere udførligt svar skriftligt, hvis det er sådan noget, der ønskes for, at vi kan komme lidt mere rundt om det.
Men det er vigtigt for mig at sige, at hvis der er misforståelser omkring regelgrundlaget, skal vi i hvert fald have dem af vejen.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-02-22:
Jeg er fuldstændig enig i, at hverken ministeren eller jeg skal vurdere det, og jeg er også enig i, at man ikke skal tage nogen chancer med noget som helst, men jeg vil jo mene, at det vel ret beset er eller i hvert fald bør være PET, der har den strengeste vurdering af, hvorvidt mennesker eller ansatte i lufthavne kan udgøre nogen som helst form for sikkerhedsrisiko.
Men derudover vil jeg bare til sidst – fordi vi behøver heller ikke at gå videre – kvittere for ministerens svar, men også fremadrettede samarbejde om det her spørgsmål, for jeg tror og håber, at vi er enige om, at der kan findes en eller anden form for løsning på det her.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-22:
Men spørgeren og jeg ved ikke præcist, hvad det grundlag er, for når jeg til det forrige spørgsmål sagde, at der intet er ændret, så kan der være sket noget andet, som jeg i hvert fald ikke ved noget om, og det skal jeg ikke have bevæget mig ud i.
Der må man så tage en drøftelse omkring det med dem, der har med det at gøre.
Men jeg håber også, at spørgeren er enig med mig i, at det hverken er spørgeren eller mig, der skal vurdere, hvem der skal arbejde disse steder eller have omgang med våben.
Det overlader jeg meget, meget trygt til politiet, for jeg tror det ville være uhensigtsmæssigt, hvis vi skulle begynde at lade andre vurdere det.
Hvad det så er rimeligt, der skal vurderes, er politiets opgave at afgøre.
Jeg mener ikke, man skal tage chancer.
Altså, vi har rigeligt med skydevåben i forvejen, som man kæmper med at få væk fra vores samfund – jeg synes ikke, at vi skal have flere våben ud i det.
Jeg har kun en interesse, og det er, at folk er klar over, hvad bekendtgørelsen går ud på.
Nu er situationen lidt svær for mig lige her, men vi må drøfte det efterfølgende.
Det egner sig nok ikke til en mundtlig spørgerunde.
Men når nu bekendtgørelsen ikke har været ændret, giver det jo god mening at se på, hvad det her egentlig har givet anledning til.
Og så synes jeg da, at det er vigtigt at tage en drøftelse af det, og hvis der er nogle misforståelser, får vi dem rettet, og politiet får det meldt ud, eller jeg får det meldt ud, alt efter hvor misforståelsen er opstået.
Men jeg tror, at en dag som i dag, hvor det er mundtlige spørgsmål, kommer vi ikke meget længere, end at jeg må sige, at vi ikke har ændret bekendtgørelsen.
Men hvis der findes misforståelser, så lad os da få dem ryddet af vejen.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-02-22:
Mener ministeren, at det er rimeligt, at borgeres retssikkerhed tilsidesættes, når de med baggrund i en ny vejledning udformet af politiet kan miste deres job?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen af 1. februar 2017 »Nye regler for våbenhåndtering koster SAS-ansatte jobbet« på www.fagbladet3f.dk.
Tak, formand.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at borgeres retssikkerhed tilsidesættes, når de med baggrund i en ny vejledning udformet af politiet kan miste deres job?
Inger Støjberg (V), 2017-02-22:
Jeg mener, man skal aldersteste alle de gange, hvor man er i tvivl, og sådan sker det også i dag.
Altså, hvis der kommer en 9-årig og bliver testet, selv om man ikke er tvivl om, at vedkommende er under 18 år, er det klart, at vedkommende bliver testet til at være under 18 år.
Så vi tester i alle de tilfælde, hvor der er tvivl.
Jeg har overhovedet ingen principielle problemer med at aldersteste, tværtimod.
Jeg deler slet, slet ikke holdningerne i den diskussion, der f.eks. foregår i Sverige, hvor læger nægter at aldersteste, fordi de mener, det er moralsk forkert.
Jeg mener, det er moralsk forkert at lyve om sin alder og få de privilegier, der følger med.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-22:
Det er jo et mere generelt spørgsmål, men alligevel relaterer det sig nok til det spørgsmål, vi lige har haft.
Som jeg nævnte før, har bl.a. våbenbekendtgørelsen, der trådte i kraft den 17. januar 2017, ikke strammet kravene til vandelsgodkendelser, og der er heller ikke udstedt en ny vejledning fra politiet.
Når politiet laver en vandelsgodkendelse, foretager de jo en meget grundig vurdering af personens tilknytning til eventuelle kriminelle miljøer, tidligere strafbare forhold og eventuelle efterforskninger, hvor personen indgår.
Og det er jo altid en konkret vurdering, som bliver foretaget med baggrund i den restriktive våbenlovgivning, som vi har i Danmark, og som jeg også mener vi skal have, og når en person ikke kan vandelsgodkendes, er det altså ikke et spørgsmål om manglende retssikkerhed, men derimod et udtryk for rettidig omhu, og det er medvirkende til at bevare et trygt og sikkert samfund, og det tror jeg spørgeren og jeg kan blive enige om ret hurtigt.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-02-22:
Vi er meget enige om, at vi skal have et trygt og sikkert samfund – det er der ikke nogen tvivl om.
Vi var også inde på nogle af spørgsmålene i besvarelsen af mit andet spørgsmål, og derfor behøver vi heller ikke at trække det i langdrag.
Der er alligevel bare nogle enkelte ting, som jeg lige vil understrege en ekstra gang, som undrer mig.
Det er jo, at på den ene side skal medarbejdere, der bliver ansat ude i lufthavnen, godkendes af PET.
Derudover – i henhold til vandelskravet og i forhold til personer, der skal håndtere våben, hvilke der jo ret beset er ret få af, selv om der da i dag er danskere, men det er ikke særlig mange, der tager på jagt i udlandet – så skal politiet ind igen og foretage en ny konkret vurdering, som handler om tilknytning til rocker- og bikermiljøer, og om man har været i besiddelse af euforiserende stoffer osv.
Hvorfor er det ikke sådan, at man bare kobler det til den vurdering, som PET har foretaget af, om man udgør nogen sikkerhedsrisiko i lufthavnen?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-22:
Jeg kan ikke her redegøre for hele processen og for hvem, der gør hvad på hvilket tidspunkt – det vil kræve, at jeg lige får lov til at få det helt present, altså hvordan det sker.
Jeg har det sådan set bare sådan, at uanset om man gør det på den ene eller på den anden måde, skal vi bare sikre, at folk, der vurderes til ikke at måtte have bare noget, der minder om omgang med skydevåben, eller ikke må komme i nærheden af dem, ikke skal kunne det.
Gør vi tingene på en ikke så lige og uregelmæssig måde, har vi da kun en fælles interesse i at gøre det bedre og mere strømlinet; men jeg er ikke i stand til på stående fod at svare på, om det er en uhensigtsmæssig måde, vi gør det på i dag.
Jeg er ikke bekendt med det, men jeg vil gerne diskutere det.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-02-22:
Derfor kommer vi, som også sagt før, selvfølgelig til at følge op på det, og jeg er sådan set også glad for og vil kvittere for ministerens villighed til at diskutere det her.
Men hvorfor jeg alligevel også har holdt fast i det andet spørgsmål omkring retssikkerhed er jo, at jeg synes, at der er et grundlæggende problem i, at PET på den ene side sikkerhedsgodkender folk til at arbejde i lufthavnen i nærheden af flyvere, mens politiet på den anden side vurderer folk ud fra nogle helt andre kriterier.
Altså, jeg er jo selv født og opvokset ude på Amager, også helt ude i nærheden af lufthavnen, og der er jo, om man vil det eller ej, ret mange, som man vokser op sammen med, som havner i nogle uheldige miljøer.
Jeg ville være ked af, hvis jeg – eller andre, jeg kender – ville blive vurderet som en sikkerhedsrisiko, fordi vi har gået i skoleklasse med nogle eller har barndomsvenner, som er havnet i et ikke så godt miljø.
Og derfor er det jeg synes, at der er nogle betydelige retssikkerhedsmæssige problemer for de her mennesker, der arbejder i SAS, og som nu har mistet deres job.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-02-22:
Mange tak.
Mit spørgsmål lyder: Hvilke initiativer agter ministeren at tage for at få Kystbanen til at køre rettidigt?
Hvilke initiativer agter ministeren at tage for at få Kystbanen til at køre rettidigt?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-22:
Det er vi enige om.
Jeg er enig i det, og derfor har jeg også sat undersøgelsen i gang for at finde ud af, om der virkelig er nogen begrænsninger i, at et kommunalt flertal kan håndhæve en helårsbeboelsespligt i kommunens boliger, eller om det bare er en enkelt kommune, der har håndteret tingene på en måde, så man ikke kan gøre det, som man ellers har mulighed for at gøre ifølge loven, hvis man ønsker det.
Kaare Dybvad (S), 2017-02-22:
Ja, det er jo svært at sige noget om, hvad der foregår på Københavns Rådhus.
Det må vi jo overlade til Københavns Rådhus.
Men jeg vil bare være helt sikker på, at vi er enige her forstået på den måde, at ministeren vil give Københavns Kommune alle de beføjelser, som der skal til, for at sikre, at de her boliger, som står ubeboede, også kan blive beboet af borgerne, hvis det politiske flertal på Københavns Rådhus ønsker, at de boliger skal bebos.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-22:
Jeg synes altså, det er klogt af kommunerne at have en vis fleksibilitet på det her område, og især er det klogt af en stor kommune som København, hvor der kan være behov for, at borgere, der bor i København og fraflytter København for f.eks. at arbejde i udlandet, eller at borgere, som bor andre steder i verden og har lyst til at bo en del af deres liv i København, skal have mulighed for også at gøre det.
Men jeg synes, at kommunen skal bestemme det selv.
De bør gøre det, men jeg synes, at de skal have lov til at bestemme noget andet, hvis de ønsker det, og det har kommunerne, så vidt jeg kan se, mulighed for at gøre i dag.
Problemet er, at en del af Københavns Kommunes lokalplaner ikke opererer med udtrykket helårsbeboelse.
Så tror jeg også, at problemet i et eller andet omfang er, at vi for Københavns Kommunes vedkommende hører meget om det fra Enhedslistens borgmester, Mikkel Warming, for han klager over det her, men vi hører ikke tilsvarende meget fra byens politiske flertal, repræsenteret af overborgmester Frank Jensen fra Socialdemokratiet, om, at det her er et problem.
Måske er der også nogle interne problemer i Københavns Kommune med, at den borgmester, som klager meget over det, ikke har opbakning fra det flertal, som dominerer i kommunen.
Kaare Dybvad (S), 2017-02-22:
Bare for at gøre det klart: Ministeren er altså enig i, at lige såvel som en kommune skal have lov til at lade en bolig stå ubeboet, skal den have lov til at kræve, at alle boliger inden for et område, der er nybebygget, skal være beboet.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-22:
Det er jeg enig i.
Men en kommune har mulighed for at sørge for det i sin lokalplan.
Den skal skrive i sin lokalplan, at området er udlagt til helårsbeboelse.
Problemet i København, forstår jeg er, at man i en del af lokalplanerne har skrevet, at det skal bruges til beboelse, og det vil sige, at man i lokalplanen ikke har taget stilling til, om det er helårsbeboelse eller fritidsbolig, det er udlagt til.
Så når man ikke har taget stilling i lokalplanen til, at det skal være helårsbeboelse, har man et problem med at håndhæve den lokalplan.
For de områder, og det er de nye områder, hvor man har skrevet helårsbeboelse i lokalplanen, kan man også håndhæve lokalplanen via planloven, og man kan uddele bøder osv., hvis den ikke efterkommes.
Så er der boligreguleringsloven, som er en anden del af det: Når folk flytter ind og opretter folkeregisteradresse der, træder boligreguleringsloven i kraft, og så er der andre sanktionsmekanismer, som kommunerne kan bruge.
Kaare Dybvad (S), 2017-02-22:
Det vil jeg i hvert fald se frem til.
Ikke desto mindre ligger der ud over diskussionen om det konkrete antal en principiel diskussion på det politiske niveau, som jeg havde håbet på ministeren ville kunne tage stilling til.
Altså, man har et vist antal, det være sig 2.700 eller færre eller flere, og vi har givet kommunerne mulighed for at lave fleksboliger, således at kommunen kan lade være med at kræve bopælspligt for en bolig – det sker f.eks. i nogle landkommuner – og det vil sige, at man har lov til at have en bolig, uden at man bor der.
Så jeg vil spørge ministeren om det principielle, der ligger i det med, at en kommune kan lade være med at kræve bopælspligt, men faktisk heller ikke kan kræve, at der bor nogen i de boliger, der bliver bygget, hvilket følger af boligreguleringslovens § 50.
Så altså: Er ministeren enig på det principielle og politiske niveau, uagtet hvor mange boliger der står tomme eller ikke står tomme, i, at en kommune skal have lov til at sige i en lokalplan, at her skal der bo mennesker, fordi det her er en bolig, der er blevet bygget til, at der skal bo mennesker i den?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-22:
Tak også for det spørgsmål.
Ifølge Københavns Kommunes opgørelse var der på opgørelsestidspunktet ca. 2.700 boliger, hvor der aldrig har været folkeregistrering.
Vi ved ikke, om og i givet fald hvor mange af disse boliger der er omfattet af lokalplanens bestemmelser om anvendelse til helårsbeboelse, men alligevel altså bruges som fritidsbolig for udenlandske, men også indenlandske danskere i strid med lokalplanen.
Vi ved ikke, om og i givet fald hvor mange af disse boliger der er ubenyttede, tomme, aflåste lejligheder, hvis ejere bor langt fra København og aldrig har taget dem i brug.
Vi ved ikke, om og i givet fald hvor mange af disse boliger der bruges i forbindelse med arbejde i hovedstaden af erhvervsfolk eller forskere, der ikke ligesom f.eks. folketingsmedlemmer har mulighed for at få dispensation fra reglerne om bopælspligt.
Vi ved heller ikke, om kommunerne bruger de redskaber, som de gældende regler i planlovgivningen stiller til rådighed.
Så før vi problematiserer noget og søger at finde en hurtig lappeløsning, synes jeg, at vi skal gøre os umage og se på forholdets omfang og baggrund.
Derfor har jeg igangsat en analyse af problemets omfang og behovet for eventuelle justeringer af reglerne for bopælspligt.
Analysen forventes at være færdig inden sommerferien 2017 og skal kortlægge følgende punkter: Omfanget af boliger uden bopælspligt i de tre største byer i Danmark, og hvad disse boliger anvendes til; kommunernes brug af nuværende regler for håndhævelse af bopælspligten; behovet for eventuelle justeringer af gældende regler.
Jeg vil sørge for, at Folketinget orienteres om resultatet af analysen, når det foreligger.
Kaare Dybvad (S), 2017-02-22:
Mange tak, hr. formand.
Mener ministeren, at det er problematisk, at der ifølge en ny opgørelse fra Københavns Kommune er 2.700 boliger i kommunen uden bopælspligt, når der samtidig opleves stor boligmangel i hovedstaden?
Mener ministeren, at det er problematisk, at der ifølge en ny opgørelse fra Københavns Kommune er 2.700 boliger i kommunen uden bopælspligt, når der samtidig opleves stor boligmangel i hovedstaden?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-22:
Det kan jeg ikke på stående fod vurdere.
Kaare Dybvad (S), 2017-02-22:
Lige meget om man vil nedrive en afdeling, eller om man vil renovere den og dermed gøre den billigere, så er der jo nogle udgifter forbundet med det.
Er det ministerens holdning, at der vil være et stigende udgiftspres på Landsbyggefonden i forbindelse med de her nødlidende foreninger på landet, end der har været tidligere?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-22:
Nej, det er det ikke umiddelbart.
Man må jo forstå, at det at organisere sig selv som en forening, hvor man er sammen om at betale de udgifter, der er i foreningen, giver nogle fordele. Hvis det er sådan, at udgifterne falder, så kan foreningen lade være med at opkræve så højt et medlemskontingent hos borgerne, eller i det her tilfælde husleje.
Hvis udgifterne omvendt er de samme og indtægterne falder, fordi folk ikke vil være medlem af foreningen, så har det den konsekvens, at de resterende medlemmer må dække udgifterne alene uden dem, der er fraflyttet.
Det giver en højere husleje.
Det er en konsekvens af den måde, man har valgt at organisere sig på.
Det her er en af ulemperne ved at organisere sig selv som en forening.
Kaare Dybvad (S), 2017-02-22:
Mange tak for svaret.
Det synes jeg var meget dækkende.
Jeg vil høre om Landsbyggefonden.
Ministeren nævner, at der kan være brug for at bruge penge derfra til at sørge for, at de enkelte boliger kan opretholdes – sådan hørte jeg det i hvert fald.
Er det ministerens holdning, at det ville være hensigtsmæssigt at bruge en større del af Landsbyggefondens midler til at understøtte afdelinger i mindre byer og landområder?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-22:
Tak for det udmærkede spørgsmål.
Kystbanen er en strækning, hvor det i dag er forbundet med særlige vanskeligheder at få togene til at køre til tiden.
Det er det for det første, fordi der kører mange tog.
Problemet er særlig slemt på Københavns Hovedbanegård og Øresundsbanen, som notorisk er flaskehalse.
Det gør trafikken særdeles kompleks.
Forsinkelser fra svenske enkeltsporede strækninger mærkes direkte på Kystbanen.
For det tredje har den svenske regering besluttet at indføre id- og grænsekontrol.
Kontrollerne er en yderligere belastning af kapaciteten, og de forhindrer effektiv togtrafik og øger risikoen for driftsforstyrrelser, navnlig på Kystbanen.
Hvis man ønsker at forbedre punktligheden på Kystbanen er en mulighed at tynde ud i trafikken, altså køre færre tog.
Det har der dog ikke hidtil været et politisk ønske om.
En anden og umiddelbart attraktiv løsning ville være at køre Kystbanen som et lukket system, hvor togene vender på Københavns Hovedbanegård.
Det er desværre fysisk umuligt, da der ikke er kapacitet til at vende togene på Københavns Hovedbanegård.
En tredje mulighed er at koble Kystbanetrafikken sammen med den sjællandske regionaltrafik i stedet for som i dag med den langstrakte sydsvenske intercitytrafik.
Det er en reel mulighed, men det forudsætter, at togene kan fortsætte på Sjælland ad elektrificerede strækninger.
En sådan omlægning skal derfor ses i sammenhæng med elektrificeringen på Sjælland.
Der er et arbejde i gang for at gennemføre en sådan løsning på længere sigt.
DSB har den 30. januar i år indført en ny og bedre model for id-kontrol ved lufthavnen, som på sigt åbner for 10-minuttersdrift på den danske side.
Derudover har regeringen senest accepteret, at svensk grænsekontrol kan ske i togene mod Sverige.
Dette gør det muligt at spare 10 minutter, som svensk politi i dag bruger på grænsekontrollen på Hyllie Station.
Som et sidste element af betydning for punktligheden på Kystbanen skal nævnes, at der er planlagt sporarbejder på strækningen over 6 uger i 2017 og 6 uger i 2018.
Der er tale om nødvendige sporarbejder.
De vil selvfølgelig være til gene for de rejsende på Kystbanen, mens de står på, men funktionsdygtig infrastruktur er en nødvendighed for punktligheden i togtrafikken.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-02-22:
Tak til ministeren for at svare på det her spørgsmål.
Det er jo et eller andet sted måske nogle langsigtede planer, som ministeren her har i sinde at udføre, men jeg synes nu, at DSB bl.a. jo kunne have udvist noget rettidig omhu.
Det viste sig jo f.eks. i DSB's regnskab for tredje kvartal 2016, at øresundstogene kørte 37 pct. dårligere end bare et år tidligere.
Årsagen var primært fejl på togene og manglende vedligeholdelse.
Vi er altså i en helt anden boldgade end den, ministeren nævner.
Og jeg synes jo, at det er uansvarligt fra DSB's side, at man i en meget lang periode ikke har vedligeholdt togene, og at det i den grad har en påvirkning på rettidigheden på Kystbanen.
Så jeg vil gerne høre ministeren om, hvad ministeren rent faktisk har tænkt sig at gøre ved det.
For en ting er de langsigtede ting, men der er altså nogle kortsigtede ting, som man kunne have gjort bedre, og som man bør gøre bedre nu.
Pia Adelsteen (DF), 2017-02-22:
Det er for så vidt også helt fint, men når jeg så spørger ind til at få alderstestet flere, siger ministeren, at man skal gøre det der, hvor man er i tvivl, men så overlader man jo – hvad kan man sige – det at være i tvivl til de folk, der modtager dem.
Hvis man siger, at man alderstester alle – og alt andet lige er det en stor procentdel, 25 pct., der lyver – vil man jo også få flere, der ligesom ryger over i voksenkategorien, og som så ikke har de her privilegier.
Kan ministeren ikke se, at det sådan er lidt af et skråplan, hvis man ikke alderstester alle?
Henrik Brodersen (DF), 2017-02-22:
Vil ministeren sikre, at danske pengesedler forsynes med en bedre mærkning, som gør det let for blinde og svagtseende at skelne imellem de forskellige sedler, uanset disse har været i omløb i længere tid og dermed er slidte?