runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-04:
Ja, det er det, om end jeg ikke er klar til at fremlægge en model endnu, som jeg også sagde i mit tidligere svar.
Det er simpelt hen, fordi der i spørgsmålet om, hvordan snittet præcis skal lægges – om det er pædagogerne, der indstiller, eller om det er forældrene, der indstiller, og hvad man gør, hvis de er så er uenige – ligger nogle finere detaljer, som jeg simpelt hen ikke nåede at blive færdig med, før corona brød ud.
Derfor er jeg ikke klar til at lave en konkret model.
Men ja, i det ligger jo præcis, at man går tættere på den tilstand, vi havde tidligere, og det vil sige, at det i højere grad vil være et fagligt skøn og forældrenes skøn end det, det er blevet hen over de senere år.
Jens Joel (S), 2020-06-04:
Tak for det.
Der er ingen tvivl om, at vi har set nogle uheldige konsekvenser for bl.a. vores børn og unge, som har været ekstremt pressede.
Et af elementerne tror vi er en for tidlig skolestart.
Ministeren nævnte Egmont Fondens forskning og det, at hvis man kommer for tidligt i skole, eller måske mere præcis, hvis man får en dårlig start på skoletiden, hvilket en tidlig skolestart kan være en af grundene til, så forfølger det en hele vejen igennem skolesystemet.
Derfor har vi jo sådan set været meget opmærksomme på, både før valget og også nu i regeringen, hvordan vi kunne være med til at lette noget af det pres, der har været.
Det er jo alt fra tidlig skolestart til karakterbonusser på ungdomsuddannelserne og uddannelsesloft m.m., og heldigvis har vi allerede fået fjernet et par af de forhindringer.
De to sidstnævnte har vi jo fået gjort op med.
Og det, at vi skal gøre det nemmere at udskyde skolestarten for at forhindre, at børn kommer for tidligt i skole, og før de er klar til det, stod i det udspil, vi præsenterede før valget.
Det står også i det forståelsespapir, vi har lavet sammen med de partier, der står bag regeringen, og derfor er det selvfølgelig noget, som vi arbejder med, og, som ministeren sagde, også noget, der var på bordet og i gænge, inden coronaen ramte.
Men det betyder jo ikke, at det så er lagt på bagerste hylde.
Det betyder, at vi selvfølgelig skal videre med den her diskussion af, hvordan vi sikrer, at det bliver nemmere.
Fru Marie Krarup spurgte også, hvad der skulle være modellen.
Altså, det, vi har sagt om det, er jo i virkeligheden, at vi som punkt 1 gerne vil have, at det ikke er kommunekassen, der afgør, hvornår man starter i skolen, og at vi som punkt 2 gerne vil have, at beslutningen træffes tættere på dem, der kender børnene godt.
Nu har Nye Borgerlige med det her beslutningsforslag sagt, at det alene skal være forældrene.
Ministeren har redegjort for, hvorfor regeringen også mener, at samspillet mellem forældre og pædagoger kan være gavnligt og kan give nogle værdifulde indsigter.
Men det ændrer jo ikke på, at uanset om pædagoger og forældre gør det i et samspil, så er det jo stadig tættere på det enkelte barn og det enkelte barns udviklingstrin, at den her beslutning skal træffes i fremtiden.
Det lægger vi op til.
Derfor vil regeringen præsentere en model, det har vi aftalt med partierne bag forståelsespapiret.
Vi vil selvfølgelig også diskutere den model med forligskredsen, eftersom det her er en del af et folketingsforlig.
Nu er Nye Borgerlige ikke med i den kreds, og derfor er det jo helt legitimt, at man fremsætter det her beslutningsforslag i salen.
Vi kan ikke støtte det, for det er ikke den vej, vi vil gå, men vi vil gerne arbejde frem imod, at man får nemmere ved at udskyde skolestart, hvis det er det, der er rigtigt for det barn, der handler om.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-06-04:
Så jeg ser frem til en udvalgsbehandling, hvor jeg oplever, at ordføreren for forslagsstillerne og Socialdemokratiet, hvad angår intentionen, ikke står så langt fra hinanden.
Anni Matthiesen (V), 2020-06-04:
Tak for det, formand, og tak til Dansk Folkeparti for at rejse den her debat i salen i dag.
Jeg kan godt indlede med at sige, at vi fra Venstres side faktisk er positivt stemt over for forslaget.
I Venstre anerkender vi de udfordringer, der er, i forhold til også at følge den nuværende praksis, når konsulentrapporter også kan være anonyme.
Derfor synes jeg, ligesom der også er lagt op til i selve beslutningsforslaget, at vi skal arbejde videre med, hvordan vi måske på den måde kan sikre en højere kvalitet og for den sags skyld sikre, at når vi bruger så mange skattekroner på konsulentrapporter, som vi gør, så går de til noget fornuftigt.
Personligt er jeg af den overbevisning, at borgerne skal kunne stole på, at det, man gør i det offentlige, er noget, man kan have tillid til, og det er i det hele taget også forudsætningen for vores velfærdssamfund, at den her tillid er til stede fra borgernes side.
Når det så er sagt, mener vi også i Venstre, at der kan være forhold, hvor det kan være nødvendigt for kommunerne, for regionerne og for den sags skyld også for staten at handle i fortrolighed, og det skal der også på en eller anden måde gives en form for plads til.
På noget af det, der er blevet sagt af tidligere ordførere, fornemmer jeg lidt, at der er nogle, der er parat til at arbejde på en beretning, og der kan jeg så her afslutningsvis sige, at vi – hvis det er det, forslagsstillerne foretrækker – gerne arbejder med i den retning, men i tilfælde af at Dansk Folkeparti ønsker, at forslaget skal til afstemning, er vi egentlig parat til at stemme ja til forslaget.
Kort sagt mener jeg, at der er tale om et godt beslutningsforslag.
Der er nogle ting, og det kan vi jo så drøfte under udvalgsbehandlingen, i forhold til økonomidelen, som jeg gerne vil have udboret lidt, altså hvordan man er nået frem til de ting, som man har skrevet i beslutningsforslaget.
Og så er der selvfølgelig også nogle andre ting, vi vil kigge på, og det tror jeg også at forslagsstillerne selv har et ønske om.
Det er det her med, hvordan vi undgår, at det bliver alt for administrativt tungt, altså set i forhold til at sikre gennemsigtigheden.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-04:
Tak for talen.
Jeg er sådan set ikke uenig i, at der er rigtig meget konsulentarbejde, som er nødvendigt, og jeg tror såmænd også, at der med den aftale, der lige er lavet med kommunerne og regionerne, godt kan blive udfordringer derude, i forhold til hvordan man så får løst de opgaver, som for en stor dels vedkommende jo skal løses, uanset om det er fastansatte eller konsulenter, der løser opgaverne.
Det er sådan set slet ikke det, vi er inde på her.
Det, jeg gerne vil høre ordføreren om, er, om Radikale Venstre vil være med til at arbejde med, hvordan vi sikrer en bedre deklarering.
Tit er det konsulentfirmaer, der egentlig bare står som afsender på det.
Så kan vi arbejde med at sikre, at det i hvert fald bliver deklareret, så det er nemmere og tydeligere?
Det burde ikke være noget, der kostede penge, for hvis man har det med i aftalen, når man bestiller en rapport, hvad der skal være af oplysninger, burde det jo bare kunne skrives ind.
Kathrine Olldag (RV), 2020-06-04:
Vi er ikke klar til at gå ned i det detaljeniveau, som Dansk Folkeparti ønsker i det her beslutningsforslag, fordi vi simpelt hen mener, at det vil trække for store administrative omkostninger ude i kommunerne.
Så vi er ikke til sinds at lave den type meget detaljerede deklaration, men vi vil rigtig gerne være med til at lave et betænkningsbidrag.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-04:
Så ordføreren mener ikke, at det vil være rimeligt at sige, at hvis man laver en rapport, skal det også være beskrevet i den, hvem der har lavet den, hvad den har kostet, og hvem der har bestilt den.
Man laver aftaler om alverdens ting og skriver alt muligt ind i det.
Man aftaler selvfølgelig også en pris og aftaler tid osv.
Hvis man lige fik de oplysninger ind, ville det så være alt for meget at gøre forhold til at lave bureaukrati efter De Radikales mening?
Kathrine Olldag (RV), 2020-06-04:
Oplysninger om både pris og bestiller og afsender, altså overordnet set som virksomhed,
er jo allerede tilgængelige i dag, og det mener vi sådan set er godt nok.
At vi også skal ind og have fat i et cv på en konsulent, der er ansat i en virksomhed, har simpelt hen et detaljeniveau, hvor vi mener det trækker for store administrative omkostninger.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-04:
Jeg er da helt sikker på, at det aldrig ville kunne ske under socialdemokratisk ledelse.
Jeg har selv været konsulent i Aarhus Kommune under finansministerens ledelse, da han var borgmester der, og der var heller ikke noget galt med rapporterne.
Selvfølgelig var der ikke det.
Kunne vi dog være enige om, at vi arbejder med en beretning om det her, der egentlig sætter nogle rammer for det, så vi kommer videre?
For vi er nok også alle sammen interesseret i, at der ikke bliver lavet de rapporter, som ikke skulle have været lavet, og at de, der bliver lavet, ikke bliver misbrugt.
Så vi kunne egentlig arbejde med, hvordan vi laver nogle rammer, der er gode og fornuftige og sikrer, at de rapporter, der så bliver lavet, bliver lavet på en ordentlig måde og er deklareret på en ordentlig måde.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-06-04:
Tak for bemærkningerne.
Jeg tror, at hr. Jens Henrik Thulesen Dahl har ret i, at der kan findes eksempler på – ikke under socialdemokratisk styre – at offentligt bestilte konsulentrapporter er bestilt og udfærdiget for at give et alibi for beslutninger, som man har bestemt sig for at gennemføre alligevel.
Det er selvfølgelig uhensigtsmæssigt.
Det er jo et eksempel på et stykke konsulentarbejde betalt af offentlige midler, som ikke skulle have været gennemført, som ikke gør nogen reel forskel, og som ikke tilfører nogen reel værdi.
Der er jeg enig med spørgeren i – hvis det er det, spørgeren hentyder til – at en øget åbenhed måske kunne få myndigheder til at tænke sig om en ekstra gang, før de bestiller den slags rapporter, som ikke bør blive bestilt.
Derfor synes jeg, at drøftelsen, beretningen, hvis den kan bidrage til mere åbenhed, kunne være fornuftig.
Det er også, fordi det jo kan bidrage til, at vi samlet set bruger færre penge på konsulenter og dermed har flere penge at bruge på velfærd, som kommer rigtige menneskers rigtige liv til gavn.
Anni Matthiesen (V), 2020-06-04:
Jeg kan så betrygge finansministeren med, at sådan tænker vi også i Venstre.
Der, hvor jeg også bare tænker det måske er vigtigt i forhold til det med gennemsigtigheden, er f.eks. en kommune, der så i stedet for vælger bare at flytte pengene over til nogle af deres egne medarbejdere.
Er det så ikke også korrekt, at det, når kommunen gør sin økonomi op, så faktisk tæller med som kommunernes serviceudgifter, og at man så egentlig på den måde ikke kan sige, at det bliver anvendt til klassiske velfærdsopgaver, men at det alligevel tæller med, og at det dermed på en eller anden måde bliver lidt skjult?
Nicolai Wammen (S), 2020-06-04:
Det, som vi for få dage siden har aftalt med Kommunernes Landsforening, er, at vi startende fra næste år skal bruge 500 mio. kr. mindre på eksterne konsulenter ude i kommunerne, stigende til 1 mia. kr. mindre, når det er fuldt indfaset.
Det er da en kæmpe mulighed for, at man ude i kommunerne kan prioritere de penge til noget, der er vigtigere end konsulentrapporter, nemlig f.eks. pleje og omsorg for vores ældre, bedre skolegang for vores børn og en grøn omstilling.
Så det synes jeg giver utrolig god mening, og det var jeg meget glad for at vi kunne aftale med kommunerne.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-06-04:
Tak for det.
Jeg lytter mig til, at forslaget også har sådan en varedeklarationsting med, som jeg egentlig godt kunne tænke mig kunne være lidt spændende at arbejde med.
Jeg har set utrolig mange konsulentrapporter i mit liv, og det tror jeg også at ministeren har, og jeg tænker også, at mange håbefulde konsulenter og deres gode ideer måske ikke var blevet til noget, hvis det var blevet trykprøvet på et tidligere tidspunkt eller måske også efterfølgende.
Så jeg tænker, om ikke ideen, uagtet at den naturligvis skal kvalificeres og også høres i forskellige sammenhænge, også kunne tænkes at kvalificere den måde, som konsulenter byder ind på opgaver med, altså hvis man ved, at det arbejde, man laver, faktisk netop også bliver set efter i sømmene, uanset om det er medarbejdere, der skal spares på i forbindelse med en omorganisering, eller om det er gps, som man vil udstyre biler med, altså at der er nogle, der ved noget om sagen, der rent faktisk også får lov at kigge det efter i sømmene.
Nicolai Wammen (S), 2020-06-04:
Helt grundlæggende er regeringens udgangspunkt jo, at langt de fleste rapporter bør kunne lægges frem, og det gælder både i forhold til staten, kommunerne og regionerne.
Dermed kan der jo også komme flere øjne på, og hvis et konsulentfirma har leveret et dårligt stykke arbejde, er det jo så til offentligt skue, og det synes jeg da er helt fair.
Jeg kan da huske, da vi samarbejdede i andre relationer, nemlig da fru Kirsten Normann Andersen var formand for FOA i Aarhus og jeg var borgmester samme sted, og der tror jeg nok, vi kan komme i tanker om nogle rapporter, som blev bestilt i bedste mening, men hvor pengene kunne være blevet brugt bedre, og det er præcis det, som regeringen er optaget af.
Ja, jeg vil som sagt gerne sige, også til forslagsstilleren, hr. Jens Henrik Thulesen Dahl, at vi ser positivt på at skabe så meget åbenhed som muligt, og at man også kan kigge arbejdet igennem, og jeg opfatter også intentionen sådan, at det også gør, at man lige tænker sig om en ekstra gang, før man bestiller en ekstern konsulentrapport.
Det synes regeringen er klogt.
Vi skal bare huske på, at der også er nogle hensyn, vi skal tage i forhold til dem, som man laver rapporterne omkring, og andre forhold, der gør sig gældende, som gør, at man ikke bare lige kan sige, at alle rapporter skal offentliggøres med det samme.
Men en varedeklaration – den kan jo have mange former – en tilgang til, at vi hele tiden bliver klogere på, hvornår vi synes det er nødvendigt at bruge konsulentrapporter, og hvad for en kvalitet de skal have, synes jeg er en spændende diskussion.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-04:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg synes, at ordføreren har fat i noget væsentligt, når der bliver talt om tillid.
Og der er ikke nødvendigvis den store gennemsigtighed, og der er måske heller ikke nødvendigvis den store deklaration af, hvor kvalificeret den her rapport er.
Men den bliver brugt som en undskyldning.
Derfor vil jeg egentlig gerne høre, om jeg kan få et tilsagn om, og det håber jeg jeg kan få, at vi kan få det ud af det her, at vi kan tale om, hvordan vi sikrer, at rapporter på en måde bliver kvalificeret og deklareret.
Jeg er helt med på, at hvis det handler om en omorganisering, kan man ikke offentliggøre rapporten før på den anden side af den del.
Men derfor kunne det jo alligevel være centralt også for de implicerede i sådan nogle sager – det kunne være et byråd, der sidder og skal tage stilling til noget – at man faktisk kunne se ind i rapporterne og være sikker på, at det var kvalificeret og deklareret, hvordan de var lavet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-06-04:
Det var da præcis også pointen.
Jeg tænker faktisk, at ideen med at prøve at tænke i varedeklarationer på et eller andet niveau kunne være spændende at arbejde videre med, og derfor vil jeg også selv lægge op til, at vi måske prøver, om vi kunne arbejde videre med det i form af en beretning eller andet.
Det hørte jeg måske også ministeren bekræfte faktisk giver god mening.
Orla Østerby (KF), 2020-06-04:
Tak for det.
Som udgangspunkt bakker vi op om intentionerne i B 136.
Men Konservative Folkeparti kan ikke støtte beslutningsforslaget, fordi der er en række ting i det, som trækker den anden vej.
Der har været sådan en sætning med: færre konsulenter, mere velfærd.
Jeg har i det kommunale system været med til benytte konsulenter op til flere gange, hvor det har vist sig at være en god investering, og hvor man har fået afkast på det i forhold til den kommunale drift, som så kunne bruges til velfærd.
Så det skal være nuanceret.
Derfor er det alligevel godt, at Dansk Folkeparti har fremsat beslutningsforslaget, så vi får den her diskussion, og jeg vil meget lægge op til det, som finansministeren var inde på: At vi får lavet en fælles beretning, så vi får lavet en bane for det her, der gør, at vi får et syn på det og får det snævret ind til noget, der er brugbart, også i det praktiske.
Allerede nu ved vi jo, at regeringen og KL på den baggrund er blevet enige om at skulle finde noget på konsulenter.
I kommuneaftalen skal man jo i perioden op til 2025 finde 1 mia. kr.
Så i kommunerne er man gået i gang.
Man kan også sige, at forslaget her jo også uanset hvad ville gribe ind i det kommunale selvstyre.
Vi Konservative er bevidste om, at det kommunale selvstyre er vigtigt, og det skal vi værne om, for det er jo under angreb konstant, i hvert fald her fra Christiansborg.
Vi kan sige, at aktindsigten på det her område og lov om offentlighed i forvaltningen løser mange af de her ting.
Det er der også andre, der har været inde på.
Og så kan man blive meget, meget bekymret – det gør jeg i hvert fald – for den øgede administration af det her, hvis det bliver ført ud i livet, som det er beskrevet i beslutningsforslaget.
Man kan spørge: Hvilket system skal det så køre efter, og hvad skal det indberettes i?
Og så kan man sige: Hvad bliver udgiften til at holde øje med de her rapporter?
I forhold til åbenhed vil det jo ikke være noget problem, at rapporten offentliggøres efter sagsbehandling og det, der ligger til grund for rapporten.
Det vil til gengæld være et kæmpe problem, hvis vi går i gang med at offentliggøre, inden sagsbehandlingen er gennemført.
Det ville give en masse problemer, hvis det f.eks. er organisationen, man er i gang med.
Så vil der lynhurtigt komme gang i interesseorganisationerne osv.
Og det vil ødelægge processen.
Vi ved jo også nu, at regeringen i sin finanslov også har lagt op at hente penge på konsulenter.
Jeg tror, staten kunne hente endnu flere, hvis man strammer sig lidt an, og det kan vi jo håbe sker i den næste finanslov.
Men vi er også af den opfattelse, at konsulentrapporter på mange, mange områder er nødvendige i forhold til at få den ekspertise ind, og specielt i kommuner ser vi mange af dem.
Det tror vi er til gavn for organisationer, det er til gavn for den måde, man har sin forvaltning kørende på.
Det har været brugt over alt i Danmark, og det vil også blive brugt fremover.
Vi støtter intentionen i B 136, men vi kan ikke stemme for forslaget.
Men vi går ind for, at vi får lavet en fælles beretning på sagen.
Pernille Skipper (EL), 2020-06-04:
Det tror jeg også er rigtig vigtigt at få sagt.
Det er jo i det hele taget de helt rigtige ord, der kommer nu, og derfor undrede det jo mig og resten af Enhedslisten, da vi fik at vide, at blandt alle de love, man kunne vælge at udskyde vedtagelsen af, var det velfærdsloven, der røg i svinget.
Altså, jeg ved ikke, om vi har behandlet det, men der er noget med Flyvestation Skrydstrup – et eller andet, vi skal have behandlet der – og der er noget med tv-overvågning i det offentlige rum, som skal fremskyndes før sommerferien.
Det her er jo, som både ordføreren selv og finansministeren før sagde, fundamentet for regeringen og regeringens løfter og det flertal, der sådan set er valgt.
Skulle man så ikke have valgt lidt anderledes, da man prioriterede?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-06-04:
Jeg vil gerne kvittere for, at Enhedslisten roser Socialdemokratiet for at bruge de rigtige ord, når vi taler om velfærd, men jeg synes også, der er brug for, at man roser den handling, der følger med.
For det er jo ikke et spørgsmål om ord eller politiske deklarationer; det er jo et spørgsmål om, at vi leverer et velfærdsløft, i øvrigt sammen med Enhedslisten, og det er vi glade for.
Så handling følger af de ord, som vi sætter på i dag.
Det synes jeg i virkeligheden er det vigtigste.
I forhold til at vi har måttet udskyde velfærdsloven, må jeg bede om forståelse for, at regeringen og Folketinget har haft exceptionelt travlt med at lave hjælpepakker for op imod 400 mia. kr., genstartsinitiativer og en lang række tiltag, som gør, at vi kan håndtere coronakrisen fornuftigt, og som jo også gør, at vi nu står et godt sted i forhold til coronakrisen.
Og så må vi leve med, at vi må tage velfærdsloven på den anden side af sommerferien.
Det har jo heldigvis ikke haft betydning for, at vi også i den her periode har prioriteret velfærden meget, meget højt, eksempelvis med økonomiaftalerne.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-06-04:
Jeg skal bare spørge, hvilke skatter Socialdemokratiet vil hæve for at leve op til budgetloven, hvis det nu viser sig, at der ikke er penge til at føre den politik, som man ønsker.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-06-04:
Socialdemokratiet har ikke nogen planer om at hæve skatterne.
Jeg tror, det ville være den forkerte medicin at sætte i værk over for den situation, vi har økonomisk lige nu.
Det, vi har brug for, er at sparke gang i økonomien, og derfor skal vi ikke ordinere skattestigninger, men vi skal ordinere genstartspakker; vi skal sikre, at vores eksportvirksomheder har mulighed for at låne penge på favorable vilkår, sådan at de har likviditet til at komme igennem det.
Det er det, der er på dagsordenen nu.
Vi er fuldt ud klar til at sætte tæring efter næring, vi er fuldt ud klar til at føre – og er i øvrigt garant for det – en ansvarlig økonomisk politik.
Det, vi gør i krisetid, er at optage lån, sådan at vi kan holde hånden under økonomien.
Det er låneoptag, vi kan lave billigt, fordi vi har en god og sund økonomi.
Men når vi kommer på den anden side af krisen, skal vi jo ikke lånefinansiere vores velfærd, så skal vi finansiere vores velfærd, ved at vi har et sundt erhvervsliv.
Og forudsætningen for at have et sundt erhvervsliv gennem en krise er jo, at man lånefinansierer hjælpepakker netop nu.
Det tror jeg at et bredt udsnit af Folketingets partier er enige med mig i.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-04:
Jeg har bare lige et opfølgende kort spørgsmål her: Forstår jeg det korrekt, at Socialdemokratiet i hele den her valgperiode indtil næste folketingsvalg ikke kommer til at hæve en eneste skat, og kan vi også tage afgifter med, altså at man ikke ligesom dækker det ind under afgifter?
Er vi så heldige, at vi står i den situation?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-06-04:
Jeg tror, at det er den konservative spørger bekendt, at vi har en gigantisk udfordring med klimaforandringer.
Og netop den krise, som vi står i, og den meget høje målsætning, som regeringen har, med 70 pct.s nedgang i vores udledning tror jeg kommer til at betyde, at vi bliver nødt til at holde fast i, at vi skal have mulighed for at omlægge afgifter.
Derfor tror jeg ikke tiden er nu til at kaste cement ud over området.
Jeg tror, vi skal bevare et åbent sind i forhold til, også på tværs af partierne i Folketinget, at være i stand til at bekæmpe de klimaudfordringer, som vi står over for.
Men jeg kan meget klart sige, at Socialdemokratiet ikke har nogen planer om at hæve skatter, men omlægninger tror jeg er fornuftigt, og det er vel også noget af det, som ligger i de forhandlinger, som kommer til at sikre, at vi kan håndtere den klimakrise, som vi står i, og sikre, at Danmark yder sit bidrag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-06-04:
Undskyld, men hvis man står her og garanterer milliarder og man samtidig ikke vil hæve skatterne, så hænger det ikke sammen med budgetloven.
Så er der kun én ting, man kan gøre, og det er at gå ud og låne dem.
Og er det Socialdemokratiets besked til næste generation derude, at fordi man ikke vil sætte tæring efter næring, vil man låne sig til det?
Altså, hvad er svaret?
Er det optagelse af øget statsgæld de næste 10 år?
Det hænger ikke sammen.
Pengene skal jo komme et sted fra.