Monika Rubin (M), 2024-10-11:
Tak for ordet.
I Danmark ønsker langt de fleste af os på et eller andet tidspunkt i livet at få børn – hele 97 pct.
Det vil altså sige, at der kun er cirka 3 ud af 100, der helt bevidst vælger ikke at sætte børn i verden.
Samtidig kan vi konstatere, at der er flere og flere, der oplever fertilitetsproblemer og har brug for hjælp til at få deres ønskebørn.
En af grundene til det er, at førstegangsfødende i Danmark bliver ældre.
Jeg var selv 30 år, da jeg fik mit første barn, og det er lige en my over gennemsnitsalderen for førstegangsfødende, og jeg tør godt afsløre, at jeg, nærmest allerede inden projekt baby gik i gang, var hunderæd for, om jeg kunne blive gravid på den naturlige måde.
Det findes der faktisk et ord for: fertilitetsangst.
Det havde jeg, og jeg er langtfra den eneste.
Min mand og jeg kunne heldigvis godt selv, men det er der rigtig mange der ikke kan.
Jeg har mange venner og bekendte, der har været igennem fertilitetsbehandling, og jeg skulle hilse og sige, det er virkelig hårdt.
Det er hårdt for kroppen at skulle igennem de omfattende behandlinger.
Det er hårdt for parforholdet og endnu hårdere, hvis det ikke virker, og det er ufattelig hårdt at miste midt i en graviditet.
Uanset årsagen til ufrivillig barnløshed er det hårdt at stå i, og vi er derfor nødt til at tage et større politisk ansvar.
For vores biologi følger ikke med samfundsudviklingen, men vi har jo så den mulighed at indrette lovgivningen efter samfundsudviklingen, og det synes jeg at vi gør med lovforslaget, som vi behandler i dag.
Med det her lovforslag ønsker regeringen at styrke hjælpen til dem, der ufrivilligt oplever barnløshed, og give dem mulighed for at få hjælp til at få børn.
Lovforslaget handler bl.a. om at give mulighed for at realisere drømmen om en familie på folks egne præmisser.
Det handler om at fjerne de forhindringer, der tidligere har stået i vejen for, at kvinder uanset deres relation, seksualitet eller baggrund kan få de samme muligheder som alle andre.
At give familien en lillebror eller en lillesøster er at give flest mulige par og enlige kvinder muligheden for at skabe den familie, de drømmer om.
I januar 2024 blev der præsenteret et forslag om at tilbyde fertilitetsbehandling til andet barn på de regionale sygehuse.
Fertilitetsbehandling er dyrt, og det kan være et stort indhug i en helt almindelig husholdningsøkonomi at skulle igennem.
Derfor er jeg glad for, at man nu kommer til at kunne få hjælp til at få en lillebror eller lillesøster på statens regning, hvis man kan sige det på den måde, så det ikke er de økonomiske ressourcer, der er en hindring for at skabe en familie.
Så nu tager regeringen ansvaret på sig og sikrer, at adgang til behandlingerne er lige for alle, og mindsker uligheden.
Med lovforslaget lovliggør vi også partnerægdonation uden sundhedsfaglig begrundelse, og den her del af lovforslaget er jeg virkelig, virkelig glad for.
For som reglerne er i dag, er lesbiske kvinder afskåret muligheden for at bruge såkaldt dobbeltdonation, altså at bruge den ene partners æg i den anden partners livmor.
Det er ærgerligt, for dobbeltdonation gør det muligt for to kvinder at have en form for biologisk tilknytning til et fælles barn, og det betyder utrolig meget for nogle par at kunne sikre den her form for tilknytning i en graviditet og en tilknytning til barnet.
Det er faktisk også lovligt i en hel del af de lande, vi ellers sammenligner os med til daglig, så derfor er det altså godt, at vi i Danmark nu også ændrer reglerne, og derfor støtter Moderaterne selvfølgelig hele lovforslaget.