runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-15:
Men det er en total overfortolkning af det, jeg siger.
Nogle, der har bedt om det, siger man.
Altså, er det den måde, man laver politik på i Enhedslisten?
Der mener man kun ting, folk har bedt om, eller hvad?
Tænker man ikke selv, eller hvordan?
Altså, vi har lavet en vurdering af, hvad det er for en verden, vi befinder os i.
Det er i øvrigt en verden, hvor forsvarsindustrien kommer til at spille en større rolle, end den har gjort – desværre.
Det må man tage op med Putin og ikke med mig.
Der har vi et hensyn, og det er et helt legitimt politisk hensyn, til at sikre, at vores forsvarsindustri har de samme rammevilkår som sammenlignelige lande.
Det er det, det her er udtryk for.
Det vil i øvrigt være sådan, at i en konkret stillingtagen vil vi være nidkære vogtere af menneskerettigheder, af risikoen for aggression mod egen befolkning, af, om danske våben havner i hænderne på lande, der fører angrebskrig og andet; det vil vi være.
Det, vi gør her, er, at vi forlader det fuldstændig rigide, altså helt særlige danske udgangspunkt, at man i princippet ikke kan eksportere en slagterpistol.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-15:
Det spørgsmål, vi skal i gang med nu, lyder: Hvordan vil ministeren konkret sikre, at den danske eksportlinje ikke aktivt vil bidrage til krigsforbrydelser i Yemen og undertrykkelse og forfølgelse af den saudiske og emiratiske civilbefolkning, og at danske virksomheder derfor vil tjene penge på den yemenitiske befolknings lidelser?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-15:
Tak for det.
Det ligger i jo forlængelse af det, vi lige har diskuteret, og derfor vil jeg da gerne indlede med endnu en gang at understrege, at justeringen i tilgangen til eksport til Emiraterne og Saudi-Arabien ikke ændrer på, at Danmark stadig har en restriktiv tilgang til eksportkontrol, herunder stor opmærksomhed på risikoen for, at dansk udstyr kan blive anvendt til menneskerettighedskrænkelser eller undertrykkelse eller kan bidrage til regional ustabilitet.
Situationen var så den, at vi før afviste alle ansøgninger om våbeneksport til Emiraterne og Saudi-Arabien.
Nu bliver der mulighed for at imødekomme ansøgninger, der lever op til EU's kriterier.
Vi har stadig en restriktiv tilgang, men vi bringer os altså på niveau med andre restriktive EU-lande som Sverige og Nederlandene.
Når Udenrigsministeriet bliver hørt om en ansøgning om våbeneksport, foretages der en konkret vurdering af formål, modtager og kontekst med udgangspunkt i EU's kriterier for eksportkontrol, og den praksis er der ingen ændringer i.
Vi var inde på det før: Der er otte kriterier, bl.a. jo hensynet til menneskerettighederne, den humanitære folkeret, hensynet til regional fred, sikkerhed, stabilitet samt hensynet til køberlandets internationale adfærd, herunder i forhold til terrorisme, alliancer og respekt for international lov.
Derfor vil Udenrigsministeriet fortsat nøje vurdere risikoen for, at udstyret anvendes til menneskerettighedskrænkelser, intern repression eller regionale konflikter som den i Yemen.
Hvis det er tilfældet, vil Udenrigsministeriet udtale sig imod eksporten.
Det er også derfor, jeg ikke forventer – åbenbart noget anderledes end Enhedslisten – at ophævelsen af det generelle eksportstop i praksis vil føre til en genoptagelse af våbeneksport til Saudi-Arabien grundet Saudi-Arabiens rolle i Yemen.
For så vidt angår Emiraterne, er der den samme restriktive linje, men her tror jeg ikke at man kan udelukke at eksport af visse former for konkret militært udstyr som f.eks. analyseudstyr og selvbeskyttelsesudstyr kan komme til at finde sted.
Mit svar havner jo det samme sted som i den forrige spørgerunde: Danmark valgte i 2018 at gå enegang ved på forhånd at afvise alle ansøgninger, og det, vi gør nu, er, at vi åbner en dør lidt på klem og vurderer ansøgningerne – konkret ansøgning for ansøgning – op imod de her kriterier med, kan jeg godt love, en restriktiv tilgang.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-15:
Tak for det, og ja, lad os ikke gentage, hvad kan man sige, diskussionen fuldstændig parallelt med den under de foregående spørgsmål.
Men jeg vil dog stadig væk også tillade mig at indlede med at sige, at den ændrede kurs jo i hvert fald ikke kan begrundes med, at der er en ny situation i Saudi-Arabien eller i Emiraterne, eller at der er en ny – det er der givetvis ikke – landeanalyse, der begrunder, at man er blevet mindre restriktiv og undertrykkende og overvågende over for sin egen befolkning.
Da Danmark valgte at gå enegang, var det jo faktisk, fordi Saudi-Arabien havde pågrebet en systemkritiker og parteret vedkommende i småstykker i Tyrkiet.
Det var sådan set begrundelsen for, at man valgte at gå enegang, og det synes jeg vi kan være stolte af at vi gjorde.
Men spørgsmålet her handler om, hvordan man kan garantere, at militærudstyr fra danske virksomheder ikke bliver brugt i Yemen.
Der er utrolig mange organisationer og analytikere og observatører, som påpeger, at der er en ret tæt sammenhæng mellem det, der sker i form af krigsforbrydelser og krænkelser af menneskerettighederne i Yemen, og de overgreb og den overvågning, der foregår i Saudi-Arabien.
Hvordan kan man skelne mellem – når man taler om et autoritært diktatorisk regime – hvornår det her bliver brugt til noget legitimt, og hvornår det bliver brugt til netop at begå menneskerettighedskrænkelser mod og overvågning af sin egen befolkning?
Hvordan kan man lige præcis i den situation, der handler om Saudi-Arabien, sikre, at danske virksomheder ikke kommer til at tjene penge på de her lidelser og kommer til at tjene penge på den her undertrykkelse?
Vil ministeren ikke fortælle, om man vil kunne garantere, at det militærudstyr rent faktisk ikke bliver anvendt til netop menneskerettighedskrænkelser?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-15:
Det er jo svært i virkeligheden, tror jeg, at komme til at give et tilfredsstillende svar, for vi står og taler om noget, der ikke har fundet sted, fordi der jo ikke er givet nogen eksporttilladelser.
Der er heller ikke nogen, der har søgt om at få en efter den her justering, hvorefter døren ikke pr. definition på forhånd er lukket.
Det er jo konkret sagsbehandling – det er jo konkret sagsbehandling – og der vil være, måske, danske virksomheder, der søger om en konkret eksporttilladelse til et konkret produkt, hvor man så i Rigspolitiet, hvis det er våben, og i Erhvervsministeriet, hvis det er dual use, med afsæt i indspark fra Udenrigsministeriet vil tage stilling til, om der kan gives en eksporttilladelse.
Der vil vi vogte over de her otte kriterier.
Og Danmark vil fortsat, og det kan jeg godt garantere, stå i det mest restriktive hjørne af de europæiske lande sammen med Sverige og sammen med Nederlandene.
Og så må man jo bedømme os på vores handlinger.
Men da vi jo ikke har handlet endnu, er det jo svært både at dømme os, men det er i øvrigt også svært for mig ligesom at bevise, jeg havde nær sagt min uskyld, for der er jo ikke nogen sager.
Peter Skaarup (DD), 2023-03-15:
Mange tak.
Jeg læser spørgsmålet til udenrigsministeren op: Mener ministeren, at det aktuelt har indflydelse på Danmarks internationale image, at Danmark arbejder videre med planerne om at etablere et modtagecenter for asylansøgere i et tredjeland og om at gøre det i Rwanda, jævnfør regeringsgrundlaget, og i givet fald hvordan?
Det var da kort og godt.
Og helt aktuelt er det jo sådan, at vi i øjeblikket står midt i en migrantkrise i EU.
Det berører ikke Danmark så meget, som det tidligere har gjort, men det kan det komme til.
Men det berører i den grad nogle af de centrale lande i Europa – Østrig, Holland.
Vi hører om de forhandlinger og samtaler, der er mellem Frankrig og England i øjeblikket, om, hvordan man løser udfordringerne.
Og der er det klart, at set fra Danmarksdemokraternes side vil et modtagecenter i Rwanda eller et andet tredjeland være rigtig godt, for det vil betyde, at vi kan sende det signal til asylsøgere, der kommer til Danmark, at de pågældende skal opholde sig i Rwanda eller det her tredjeland.
Der står i regeringsgrundlaget: »Det er regeringens mål, at et modtagecenter uden for Europa etableres af EU eller i samarbejde med en række andre lande, og at det etableres et sikkert sted, der lever op til Danmarks internationale forpligtelser.«
Når spørgsmålet er superaktuelt, er det, fordi Europa-Kommissionen i går meddelte, at det ikke vil blive accepteret fra EU's side, at EU skulle etablere et sådant modtagecenter.
Og betyder det så, at vi må se på, at regeringen skrotter initiativet om et tredjeland eller Rwanda?
Eller hvor står regeringen egentlig henne i den sag?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-15:
Jamen regeringen står der, hvor vi har det billede af vores asylsystem, at det på mange måder er dysfunktionelt, og det tror jeg vi ser ret ens på.
Der skal udvikles nye værktøjer, og det er det, vi arbejder for at få til at lykkes i et EU-spor.
EU er jo andet end Kommissionen; det er først og fremmest medlemslandene.
Og der pågår en diskussion, og den tager til i intensitet nu, og det gør den bl.a. – som spørgeren er inde på – fordi vi ser nogle aktuelle asyltal i Europa, som er på det højeste niveau, vi har set, siden 2016.
Der fornemmer vi også en stigende interesse for nogle af de danske tanker, som i virkeligheden er, kan man sige, inspireret af en EU-Tyrkiet-aftale, og tanken om et modtagecenter i et tredjeland handler om at bryde menneskesmuglernes kyniske model op.
Det er det spor, vi er i, og det er vores hovedambition at søge at løse det på den måde.
Peter Skaarup (DD), 2023-03-15:
Så skal man forstå udenrigsministerens svar sådan, at udenrigsministeren ikke gider at høre på svenskere, altså ikke gider høre på en svensk kommissær, der bare sådan ud af det blå siger, at det vil man ikke være med til, og at man vil rejse det her spørgsmål ved førstkommende lejlighed i Ministerrådet?
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-15:
Tak for det, og spørgsmålet lyder: Hvordan mener ministeren at det tjener legitime sikkerhedspolitiske interesser at eksportere dansk våben- og militærmateriel til Saudi-Arabien, som begår massive krigsforbrydelser i Yemen i en borgerkrig, der har skabt verdens største humanitære katastrofe, og hvor FN’s Sikkerhedsråd har vedtaget en våbenembargo mod aktører, der bidrager til konflikten, og hvad mener ministeren konkret har ændret sig, siden Danmark vedtog eksportforbuddet?
Susie Jessen (DD), 2023-03-15:
Tak for det også meget korte svar; og altså nej til, at det her kommer til at have indflydelse på Danmarks internationale image.
Der mente ministeren noget andet inden valget, hvor ministeren jo kaldte Rwanda-projektet for symbolpolitikkens overmand.
Jeg er glad for, at der nu er en anden kurs, for det er faktisk vigtigt at få etableret det her modtagecenter i Rwanda – og det var jo Socialdemokratiets store slagnummer også inden valget.
Nu kan vi jo forstå, at Europa-Kommissionen har svaret blankt nej til at overveje den her Rwanda-model – den vil ikke være med til det.
Jeg kan forstå på ministeren, at der arbejdes videre med det, men når der nu er en så blank afvisning fra EU's side, hvad vil man så helt konkret gøre her fra regeringens side?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-15:
Må jeg ikke bare for fuldstændighedens skyld sige, at den tidligere regerings position jo var en position om i et rent dansk spor at lave et modtagecenter i Rwanda.
Den nye regerings position er at forfølge et spor, hvor man i EU-regi – eller i en kreds af lande – prøver at få den her idé løftet ind.
Og det er en betydelig forskel, ikke mindst i forhold til, kan man sige, risikoen for at eksponere sig, og det er jo det, spørgsmålet handler om – altså, hvordan påvirker det vores image?
Det er jo en betydelig forskel i den måde, man positionerer sig op imod resten af verden på.
Den her regering forfølger altså idéen om at se, om man kan få brudt det her dysfunktionelle asylsystem ved, at en kreds af lande innovativt tænker – inspireret af EU og Tyrkiet og den tidligere regerings tanker om et Rwanda-center – et modtagecenter i tredjeland.
Det handler jo om at engagere andre lande, og derfor er det jo en diskussion, der pågår på regeringsledelsesniveau mellem statsministeren og kolleger, det pågår på mit eget niveau med kolleger; og det er jo den måde, vi forsøger at fremme den her sag på.
Susie Jessen (DD), 2023-03-15:
Hr. Peter Skaarup bragte på bane, at man kunne rejse det i Ministerrådet, altså om det kunne være en vej, man vil gå, især i lyset af den her blanke afvisning.
Og ministeren nævner jo så, at det ikke er symbolpolitik, når det er, man gør det i EU-regi, men at det er symbolpolitik, når det er et nationalt anliggende.
Det forstår jeg ikke helt, for et asylcenter er vel et asylcenter, uanset hvor man laver det henne?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-15:
Hvis ikke man kan se forskel på, om et land går sine fuldstændig egne veje helt alene, eller om et land forsøger at få andre lande med til en håndtering af et globalt problem, så kan man så ikke se den forskel.
Jeg kan godt se den forskel.
Og det kan jeg også med mine egne erfaringer, når jeg ser på historiske tiltag, Danmark har gjort på et tidspunkt, hvor man kan sige, at vi var frontløbere, hvis man vil bruge det udtryk, kontra den situation, der er i Europa nu, hvor der er kommet en helt anden realisme ind i de her spørgsmål, end der var.
Altså, jeg kan godt se en forskel på at gå enegang og gå i flok.
Peter Skaarup (DD), 2023-03-15:
Jamen altså, hvis vi skal ligesom skal prøve at opsummere debatten, har vi altså haft en regering, der har haft det som politik, at man skulle lave et center uanset EU.
Så kommer udenrigsministeren ind i regeringen og får så vredet armen om på regeringen og sagt, at nu skal det være et EU-spor.
Nu får vi så at vide af Kommissionen, at Kommissionen ikke vil være med til et EU-spor – det kommer ikke til at ske.
Altså, er det her en narresut?
Vi har en migrantkrise lige nu, og udenrigsministeren står her og siger, at det skal være et EU-spor, mens Europa-Kommissionen siger, at det vil man ikke.
Hvor står vi egentlig henne?
Er det en narresut?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-15:
Nej, det er ikke nogen narresut.
Og jeg glæder mig i øvrigt over, at vi har fantastisk lave asyltal til Danmark aktuelt.
Jeg tager det meget alvorligt, at der sker noget i Europa, og det tager regeringen også alvorligt.
Det er jo derfor, at regeringen forsøger sig med innovative forslag, der kan bryde de her modeller og vække interesse for det ude i Europa.
Og det er ikke sådan, at der står i regeringsgrundlaget, at det skal være en et hundrede procent EU-løsning, for at det eventuelt kan lade sig gøre.
Det, der står i regeringsgrundlaget, er, at man vil forsøge at finde en løsning i EU eller med en kreds af andre lande, hvilket jo så i øvrigt ikke ekskluderer, hvis ingen af de spor fører nogen steder hen, at man så som en sidste udfaldsmulighed kunne tage et bilateralt eller et selvstændigt initiativ.
Det er jo ikke sådan, at der er nogen, vi ikke gider at høre på.
Jeg tror, vi skal høre på alle, og specielt folk, der udfylder et eller andet hverv.
Men vi rejser den her sag.
Altså, regeringen arbejder med den her sag i de relevante fora, og det er jo både bilateralt i forhold til andre europæiske lande, og det er også, når der kommer diskussioner i forskellige rådsformationer om, hvordan man håndterer en potentiel ny asylkrise.
Det er også der, jeg siger, også med min egen personlige erfaring, at jeg fornemmer en anden tilgang til det end den tilgang, der var f.eks. tilbage i 2015.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-15:
Man må gå ud fra, at nogle af de afslag på eksporttilladelse, der er blevet givet tidligere – med en ny situation, med en ny mulighed for at få vurderet ønsket – nu vil føre til en genfremsættelse.
Så man må i hvert fald ved en skrivebordsdiskussion kunne antage, at det, at man nu slækker på kriterierne for eksporten i den forstand, at man nu ikke længere endegyldigt siger nej til eksport til de her lande og i stedet siger, at det kan der måske godt være tale om, vil medføre, at der kunne komme nogle flere ansøgninger.
I al sin enkelhed: Hvordan vil ministeren egentlig sikre, at det her ikke aktivt kommer til at bidrage til krigsforbrydelser eller til undertrykkelse og forfølgelse af civilbefolkningen i Saudi-Arabien?
For de landeanalyser, der ligger nu, må antages at være de samme, som lå dengang, og de vil formentlig desværre også være de samme, som vil ligge om et halvt år eller et helt år.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-03-15:
Tusind tak for spørgsmålet.
Jeg er utrolig opløftet over, at SF's ordfører også interesserer sig for morgensang.
Det er noget, der ligger mig som kulturminister utrolig meget på sinde.
Jeg kan informere om, at jeg så sent som i fredags besøgte Gurre Skole i Helsingør, som ligger i et meget blandet område, og den har haft stor glæde af og gode erfaringer med at indføre morgensang – det øger både trivslen og indlæringsevnen.
Og på den baggrund vil jeg bestemt ikke afvise, at en organisation som Sangens Hus med succes kan blive inddraget i arbejdet med at udbrede morgensang.
Jeg skal så også være helt åben, ærlig og klar og sige, at initiativet er på vej igennem Kulturministeriet i samarbejde med andre ministerier, og vi har endnu ikke lagt os fast på, hvordan frivillighedsordningen endeligt bliver sammensat, da jeg også har en ambition om at drøfte det med Tingets kulturordførere.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-03-15:
Nu skal der ikke herske nogen tvivl om, at vi i SF faktisk er glade for de ting, som man har skrevet ind i regeringsgrundlaget, som handler om kultur – det synes vi er rigtig vigtigt – og når vi nævner morgensangen, er det også, fordi det står i regeringsgrundlaget.
Vi synes også, at sang på alle mulige andre måder er vigtig.
Men når man har skrevet det ind i et regeringspapir, kan vi jo se muligheden i at se på, om vi kan bruge noget af det, der allerede virker så fremragende, som det gør, i dag.
Vi ved simpelt hen, at sang fremmer trivsel og fællesskaber, og lige præcis det her initiativ med Sangens Hus og de lokale sangkraftcentre er jo noget, der har vokset sig større over tid.
Allerede på godt 10 år har de spredt sig til 25 kommuner.
Det betyder jo, at der i rigtig mange kommuner er et levende lokalt sangliv og kulturliv lige præcis i forbindelse med de her initiativer.
Så det er også derfor, jeg spørger ministeren i dag, om ministeren kan se, at der er en oplagt mulighed for synergi.
I øvrigt ved vi også, at der bliver genereret flere penge derude, for det er jo faktisk et minimum, som staten støtter Sangens Hus med for nuværende.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-03-15:
Den sidste bemærkning kan jeg jo kun erklære mig fuldstændig enig i.
Man får utrolig meget kultur for meget få penge, hvilket jeg også med jævne mellemrum gør mine kolleger i regeringen opmærksom på.
Og nu er det ikke, fordi vi skal gå helt i politisk symbiose her i Folketingssalen, men jeg noterer mig jo med stor tilfredshed, at fru Charlotte Broman Mølbæk finder flere af regeringens initiativer prisværdige, ligesom jeg også mener, at vi allerede har et godt samarbejde.
For at svare konkret på spørgsmålet: Sangens Hus kan komme til at spille en stor rolle, og det tænker jeg også at de lokale sangkraftcentre, dansk musik og de kulturelle skoler ude i kommunerne kan gøre.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-03-15:
Der er ingen tvivl om, at der er meget, vi godt kunne gøre sammen.
Men det handler jo også om handlingens kraft, og det er lige præcis derfor, jeg står her i dag og spørger ministeren, hvad intentionen er.
Der er ingen tvivl om, at på kulturområdet har vi en dårlig vane med at have en masse projekter, der ender igen, og med meget få midler, som gør det svært at udbrede dem, så lad os da bruge de positive erfaringer – det, vi ved virker, og den struktur, der allerede er.
Det vil hermed være min opfordring til ministeren, og jeg håber, at ministeren kan bakke op om det i det fremtidige arbejde, vi skal lave, for netop at fremme sang for alle danskere.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-03-15:
I forhold til den musikhandlingsplan, vi har drøftet, og hvor jeg meget håber, at ordføreren måske også sender flere inputs – jeg ved, der allerede er kommet nogle – tænker jeg, at det er en ramme, hvor man kan prioritere økonomiske midler til morgensang.
Det er sådan, at selv om Kulturministeriet har et ønske om at inddrage alle skoler frivilligt til at synge morgensang, pågår det jo i et samarbejde med børne- og undervisningsministeren.
Jeg har som minister rakt ud til min kollega, og vi besøger i næste uge en skole sammen og fortsætter derefter drøftelsen af, hvordan et frivilligt projekt med inddragelse af de relevante organisationer på Kulturministeriets område og med den nødvendige økonomiske finansiering kan se ud.
Så endnu en gang tak for spørgsmålet og engagementet.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-03-15:
Mange tak for det.
Jeg vil godt opfordre ministeren eller i hvert fald spørge ministeren om, om ministeren er klar til at styrke initiativer, der ikke kun fremmer morgensang – også morgensang – men en lang række andre sangprojekter, som netop Sangens Hus understøtter.
Det er jo også børne- og undervisningsprojekter; det er videreuddannelse af musiklærere; det er lokale projekter, som spreder sig rigtig langt ud blandt alle de mange frivillige og på den måde understøtter det lokale kulturliv.
Tak for det.
Er ministeren enig i, at det er en god idé at inddrage det nationale samarbejdsforum Sangens Hus og de lokale sangkraftcentre i arbejdet med at udbrede sang, herunder morgensang, som regeringen ifølge regeringsgrundlaget ønsker?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-03-15:
Tak for det.
Det vil jeg da erklære mig villig til at gøre både i handling og med kraft.
Bl.a. ligger det mig stærkt på sinde, at man kan få musikuddannelse, ligegyldigt hvor i Danmark man er født og vokser op.
Ordføreren er jo også bekendt med den situation, der er med MGK-centrene.
Det er en udfordring, jeg ser frem til at løse, både med ordførere inden for regeringspartierne, men også de ordførere, der viser interesse for netop at udbrede musikken og den gode musiklæring over hele landet.
Torsten Gejl (ALT), 2023-03-15:
Tak, formand.
Er det stadig ministerens holdning, at midlertidig grænsekontrol ved grænsen til Tyskland, som er begrundet i ønsket om at bekæmpe organiseret kriminalitet og militante islamister, er den rigtige beslutning, når politiet selv peger på andre løsninger i deres vurdering til Justitsministeriet?
Peter Hummelgaard (S), 2023-03-15:
Tak for ordet, og tak for spørgsmålet.
Helt kort er svaret på spørgsmålet ja.
Det er min holdning, at det var den rigtige beslutning at genindføre den midlertidige grænsekontrol sidste efterår.
Den midlertidige genindførelse af grænsekontrollen skete på baggrund af truslen mod Danmark fra militante islamister og organiserede kriminelles udnyttelse af den frie bevægelighed samt også bekymringer om større migrationsstrømme i lyset af bl.a. Ruslands invasion af Ukraine.
Hr. Torsten Gejl har begrundet spørgsmålet med en artikel bragt i Information den 8. februar, der kritiserer grænsekontrollen.
Jeg er bekendt med artiklen og er også blevet foreholdt kritikken.
Det er jo selvsagt en vurdering, som regeringen lægger til grund.
Jeg synes også, det er værd at bemærke, at Danmark ikke er alene om at genindføre grænsekontrol på de indre Schengengrænser.
Tyskland, Frankrig, Sverige, Norge og Østrig har nemlig også midlertidigt genindført grænsekontrol på de indre grænser.
Jeg hæfter mig desuden ved, at Europa-Kommissionen i en anden artikel i Information udtaler, at vurderingen af situationen ved de interne grænser er en pågående proces, og at Europa-Kommissionens Schengenkoordinator fortsætter sin dialog om situationen ved de indre grænser med Danmark og de andre relevante medlemsstater.
Og så må vi selvfølgelig vurdere, om grænsekontrollen skal genindføres for en ny midlertidig periode, når den nuværende periode udløber.
Afslutningsvis vil jeg gerne understrege, at det er vigtigt for regeringen, at kontrollen med vores grænser tilrettelægges så hensigtsmæssigt og smidigt som overhovedet muligt og ikke skaber unødige gener for den enkelte borger.