runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Christian Lilleholt (V), 2025-02-25:
Tak for det.
Der var jo ikke noget direkte spørgsmål i det.
Jeg vil godt understrege, at Venstre er meget, meget tilfredse med at være en del af SVM-regeringen, og vi har ikke en oplevelse af, at det er en magtfuldkommen regering, tværtimod.
Det gælder også, når man ser, som min socialdemokratiske ordførerkollega var inde på, på den lange række af politiske aftaler, der er gennemført.
Det, at stort set alt, hvad der er vedtaget i det her Folketing, er vedtaget af mindst regeringspartierne og mindst yderligere et til to partier og ofte mange flere, er jo et udtryk for, at den her regering ikke er magtfuldkommen.
Jeg har også en oplevelse af, at der lyttes, og at der er en respekt for hinanden i regeringen.
Jeg må faktisk sige, at når jeg ser på regeringens arbejde og det parlamentariske arbejde, der er udført de seneste 2 år under den nuværende regering, så jeg er faktisk rigtig, rigtig tilfreds og oplever ikke, at det er nogen magtfuldkommen regering, tværtimod.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-02-25:
Og det har jeg stor forståelse for.
Det, vi er enige om, er, at det var den første Mette Frederiksen-regering, der var magtfuldkommen, magtarrogant og uanstændig.
Hvad tror ordføreren så, der er årsagen til, som det bliver nævnt i bemærkningerne til beslutningsforslaget, at tænketanken INVI har kunnet måle, at fra 2019 til 2023 er andelen af danskere, der mener, at man kan have meget lidt tillid til politikerne, steget fra 10 pct. til 22 pct.?
Lars Christian Lilleholt (V), 2025-02-25:
Vel er der udfordringer; det er der.
Dem vil vi også gerne håndtere.
Der kan være mange årsager til, at mange mennesker, nogle mennesker, synes, at der er en tillidskrise, men min opfattelse er, når jeg kommer rundt i landet, at der faktisk er stor opbakning til vores demokrati, men der er også mange danskere, som er bekymrede, også over den tone, der er i Folketinget, den tone, der er mellem politikere.
For mig er det meget, meget vigtigt, at man har en gensidig respekt, at man respekterer også nogle, der mener noget andet end en selv, og den gensidige respekt kan jeg måske godt på det seneste i nogle af de debatter, der har været, synes er noget under pres.
Peter Skaarup (DD), 2025-02-25:
Inden vi sådan helt frikender SVM-regeringen for at være magtfuldkommen eller måske at være med til at fremkalde politikerlede i nogle sammenhænge, skulle vi måske lige vende et par af de ting, som jeg tror mange danskere trods alt vil sige er udtryk for noget, der ikke giver større tillid til det politiske system.
Eksempelvis sagde Venstre jo i sidste valgkamp, at man under ingen omstændigheder ville pege på Mette Frederiksen som statsminister, og det gjorde man så alligevel.
Læderet i ministerbilerne var måske mere velduftende, end man havde regnet med i valgkampen, eller hvad?
Da den her SVM-regering så trådte til, afskaffede man ret hurtigt store bededag sådan bare lige pludselig – nærmest med et fingerknips.
Man ville ikke overholde de frister, der normalt er for høringer og den slags i Folketinget.
Det var vel heller ikke et kønt syn, var det det?
Lars Christian Lilleholt (V), 2025-02-25:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil faktisk sige, at jeg er stolt af den her regering.
Jeg er stolt af, at Venstre deltager i den.
Det er meget, meget vigtigt for mig.
Jeg sidder ikke i Folketinget bare for at sidde og kigge ud ad vinduet og for ingenting at foretage mig.
Jeg er medlem af Folketinget, fordi jeg ønsker at søge indflydelse.
Derfor har jeg det faktisk rigtig, rigtig godt med, at vi er medlem af den her regering, og at vi ikke valgte bare at stå udenfor og fremsætte beslutningsforslag i Folketingssalen, som alligevel ikke fører nogen steder hen.
Peter Skaarup (DD), 2025-02-25:
Ja ...
[Lydudfald]
... Venstre har givet udtryk for flere gange, at det har man det rigtig godt med.
Men det, vi taler om i dag, er jo så tilliden til politikerne.
Det er det her med politikerlede, som hr. Morten Messerschmidt var inde på, og det med, at mistilliden stiger.
Og hvordan gør vi noget ved det?
Ja, det gør vi vel bl.a. noget ved ved ikke at sige noget i en valgkamp og så gøre det direkte modsatte.
Altså, det kan jo godt fremkalde mistillid til politikerne.
Det kan også fremkalde mistillid til politikerne, at man ikke siger et muk om, at man vil afskaffe en helligdag, og så gør man det alligevel lige pludselig.
Er ordføreren ikke enig i, at det er sådan noget, der godt kan medføre mistillid?
Lars Christian Lilleholt (V), 2025-02-25:
Tak til hr. Peter Skaarup.
Jeg vil faktisk hellere tale tilliden op – også respekten.
Jeg har stor respekt for, at du mener noget andet end Venstre på en lang række områder.
Jeg vil bare sige, at jeg synes og har på det seneste også oplevet, at der er flere og flere, som ikke har den der respekt for, at man godt kan mene noget andet.
Man bliver udstillet, og der bruges nogle voldsomme udtryk, også i den politiske debat, som jeg synes er nye, og som jeg ikke har oplevet før.
Nu har jeg haft fornøjelsen af at sidde i det her Ting i mere end 23 år, og jeg synes, at jeg på det seneste har oplevet en retorik i den politiske debat, som er mig meget fremmed, som bekymrer mig dybt, og som jeg også tror er medvirkende til noget af den mistillid, som nogle danskere nærer i forhold til det politiske.
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-25:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
En af de ting, der gør, at jeg har tillid til det politiske system og til demokratiet og til arbejdet herinde, er jo, at vi kan have en klar forventning om, at de aftaler, vi indgår, også bliver overholdt.
Der var det jo sådan, at der under den tidligere regering blev indgået en aftale omkring et demokratiudvalg, og jeg kunne så forstå på justitsministeren, at det ikke var en aftale, som regeringen ønskede at videreføre, selv om der i realiteten fortsat var et flertal for det i Folketinget.
Det var ikke den eneste aftale, som vi oplevede det med.
Men jeg vil egentlig gerne høre Venstres ordfører, om det er Venstre, der har modsat sig, at man viderefører det demokrativalg, der var blevet besluttet under den tidligere socialdemokratiske regering, når nu der var et flertal for at videreføre det, og om det er grunden til, at man ikke har arbejdet videre med det – og hvis det er det, hvad er så årsagen til, at Venstre ikke ønskede, at man skulle fortsætte det arbejde?
Lars Christian Lilleholt (V), 2025-02-25:
Tak for det spørgsmål, hr. Peder Hvelplund.
Jeg er faktisk ikke i stand til at svare på det pågældende spørgsmål.
Det, jeg konstaterer, er, at det afgørende for mig er, at det arbejde fortsætter i forhold til offentlighedsloven, og at der bliver en afrapportering derfra.
Altså, i forhold til det her omkring offentlighedsloven er det afgørende for mig jo ikke, hvilket regi det ligger i.
Det afgørende for mig er, at der er sat en proces i gang, og det er jeg meget tilfreds med også var en del af regeringsgrundlaget.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-02-25:
Jamen der er mange ting, jeg tror ville være bedre i den her verden og i den her Folketingssal, hvis Socialdemokratiet kunne bestemme, hvad det var for nogle forslag, som vi stemte igennem hver eneste gang, men sådan er virkeligheden desværre ikke.
Jeg tror, at det engang var en tidligere formand, der sagde, at på et tidspunkt har 70 pct. af danskerne stemt på Socialdemokratiet.
Desværre har de bare ikke gjort det på samme tid.
Det går jeg en gang imellem og spekulerer over, for hvor kunne det dog være dejligt, hvis de gjorde det.
Men det er jo, fordi der er en anden politisk sammensætning i Folketinget i dag, og derfor gælder nogle af de aftaler, der blev vedtaget før sidste folketingsvalg, ikke i den nuværende samling.
Det er sådan, det er.
Det betyder bare ikke, at regeringen ikke stadig væk tager en masse forskellige initiativer, som der er blevet redegjort for op til flere gange nu, for at styrke demokratiet.
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-25:
Nu var det også, fordi jeg blev lidt forundret over justitsministerens argumentation med, at man nu havde en regering, som var langt mere robust og hvilede på et meget mere robust flertal, end hvis man havde baseret det på det tidligere flertal og det flertal, der også var efter sidste folketingsvalg.
Det synes jeg var en forholdsvis frisk og kæk bemærkning den seneste udvikling taget i betragtning.
Men det ændrer jo ikke på, at der stadig væk ville være flertal for det, hvis det var sådan, at Socialdemokratiet fortsat ønskede det her demokratiudvalg, og det fremgår ovenikøbet af regeringsgrundlaget.
Så hvis man ønskede det, og hvis Socialdemokratiet fortsat ønskede at arbejde med det her demokratiudvalg, ville der jo være flertal for det.
Så hvorfor er det, at Socialdemokratiet ikke mener, at der er behov for det længere?
Peter Hummelgaard (S), 2025-02-25:
Jeg tror, at hver evig eneste gang der er en sag af den ene eller den anden slags i vores folkestyre, spiller det ind.
Men i forhold til hvordan et Folketing så agerer, når de sager skal undersøges og diskuteres, kunne det være spændende at høre, om hr. Peter Skaarup vedstår – nu kan han desværre ikke svare – at han har taget fejl de gange, hvor jeg har hørt ham sige, at der var tale om grundlovsbrud, og han siger det stadig væk.
For det var jo ikke tilfældet.
Det var ikke det, Minkkommissionen konkluderede.
Det er jo misinformation, når man siger det, og det er noget, som jeg desværre tror har en negativ påvirkning af folk, der sidder derude.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-02-25:
Jeg vil også gerne spørge ind til Demokratiudvalget nok engang.
Vi havde jo også en udveksling om det for lidt siden i forbindelse med et andet forslag.
Ministerens forgænger vurderede dengang, at der faktisk var brug for at lave en form for tilstandsrapport, som han kaldte det, på det politiske system.
Det kan jeg så forstå man har droppet i den nye regering.
Men der lå en ting i det Demokratiudvalg, som jeg gerne vil spørge ind til, nemlig en anbefaling fra Tibetkommissionen om, at man ligesom skulle finde en løsning på det her med, om man kunne gøre en retlig vurdering gældende i forhold til embedsmænd.
For det er desværre ofte sådan, at embedsmændene pludselig får et nyt arbejde, og så kan man ikke gøre et ansvar gældende over for dem, og det er jo i virkeligheden en lidt urimelig situation.
Så tænker ministeren, at vi stadig væk skal kigge på den del, på trods af at Demokratiudvalget ikke længere eksisterer?
Peter Hummelgaard (S), 2025-02-25:
Det kan jeg jo nævne en række eksempler på.
For det første er vi lige nu, aktuelt, i gang med i Folketinget at lovbehandle et lovforslag vedrørende offentligt ansattes ytringsfrihed.
For det andet har vi nedsat et udvalg, der har til formål at komme med forslag til, hvordan man kan revidere offentlighedsloven.
Vi afventer naturligvis det udvalgsarbejde, før vi så går i gang med politiske drøftelser med partierne og en eventuel lovbehandling, men det er jo i hvert fald to klare eksempler i den retning, fru Karina Lorentzen spørger til.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-02-25:
Man kan sige, at det jo var en anbefaling fra Tibetkommissionen, og det kom sådan set også ind i Demokratiudvalget.
Så jeg havde jo nok håbet, at ministeren havde sagt, at vi selvfølgelig skal videre med det forslag, men så må jeg stille et skriftligt spørgsmål og høre, hvad ministeren synes.
For jeg tænker da, at ministeren må være enig med mig i, at det ikke er fair, at man som embedsmand slipper af krogen, bare fordi man får et nyt job.
Så kan det jo meget nemt blive en strategi for ikke at få et ansvar gjort gældende.
Peter Hummelgaard (S), 2025-02-25:
Jeg tror, at der er forskellige principielle afvejninger i forhold til det, som kræver grundige overvejelser, og de overvejelser må vi jo så foretage i fællesskab.
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-25:
Tak for det ærlige svar.
Det er jo også en af de ting, der giver tillid, nemlig at medlemmer svarer ærligt på de spørgsmål, der bliver stillet.
Men det undrer mig jo, fordi det også fremgår af regeringsgrundlaget, at man netop vil følge op på den aftale omkring et eftersyn af det politiske system og Folketingets kontrol med regeringen.
Jeg kan så forstå, at Venstre ikke har haft nogen principiel modstand imod, at man havde fortsat det arbejde, der allerede var aftalt, i forbindelse med at man skulle nedsætte et demokratiudvalg.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-02-25:
Jeg synes, det er virkelig rørende.
Det er jo ikke overraskende, sådan er det jo.
Hvis man peger på noget, der gør ondt, siger man enten av eller prøver at pege tilbage.
Men det virker lidt ynkeligt.
Jeg havde ikke engang troet, at den her regering ville blive så fornærmet over at blive kaldt magtfuldkommen.
Jeg troede nærmest, det var sådan en modus operandi, at det altså simpelt hen var arbejdet.
Var det hr. Sigga Nolsøe, der fik sagt, at man ikke kunne arbejde under den her administration uden at være professionel socialdemokrat?
Klarere kan det jo ikke siges.
Jeg tror, at den her regering, da den kom til verden, slog danmarksrekord i at ansætte folk fra det socialdemokratiske partiapparat direkte ind i regeringskontorerne.
Tidligere er alt det her med at slette sms'er og centralisere magten blevet nævnt osv. osv.
Hvad forestiller hr. Bjørn Brandenborg sig man skal tænke, hvis man kan se, at man bliver udnævnt til socialminister, fordi man har været udygtig som overborgmester?
Hvordan kan det overhovedet være en provokation at sige, at det er magtfuldkomment?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-02-25:
Først og fremmest er mit gæt, selv om jeg selv personligt synes, det er ærgerligt, at mange af de folk, der arbejder i vores embedsværk, ville blive kede af at blive påduttet, at man skal være professionel socialdemokrat for at arbejde i vores embedsværk.
Det tror jeg ikke man kan klandre dem for at være.
Jeg har jo lige i min tale redegjort for, hvorfor jeg ikke mener, at man kan tale om, at den her regering er magtfuldkommen.
Det stopper jo ikke hr. Morten Messerschmidt i at gentage, at det er den position, som ordføreren selv har.
Jeg mener, den her regering har gjort alt andet end at optræde magtfuldkomment.
Som jeg sagde, har regeringen ikke indgået en eneste aftale, uden der har været mere end et andet parti med i Folketinget, og langt de fleste af dem er ovenikøbet også vedtaget med et bredt flertal på tværs af den politiske midte.
Det er jo, fordi der er brug for, at vi også laver brede aftaler, der er med til at give svar på nogle af de udfordringer, som vi står med i øjeblikket.
Men det ændrer selvfølgelig ikke på, at hr. Morten Messerschmidt har et andet perspektiv på det, og det er jo, som det må være.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-02-25:
Jeg kan godt forstå, at hr. Bjørn Brandenborg er ked af det, hvis der er nogen, der er kede af at blive kaldt for professionelle socialdemokrater.
Jeg ville være ked af at blive kaldt enhver form for socialdemokrat.
Så det kan jeg sagtens sætte mig ind i.
Da fru Mette Frederiksen blev statsminister første gang, var det jo en bevidst stil med den måde, man valgte at organisere magten på.
Man satte embedsfolk ind i Koordinationsudvalget osv., altså embedsfolk i stedet for ministre, sådan at man undgik, at folk kunne blive stillet til regnskab for Folketinget.
Hvordan kan det ikke være magtfuldkomment?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-02-25:
Jeg synes, at hele den diskussion jo i virkeligheden er gammel vin på nye flasker.
Det er jo et ekko, man har hørt fra hr. Morten Messerschmidt de sidste mange år, og det er jo også en strategi fra Dansk Folkepartis side, og det er fair nok, at man indtager den position.
Jeg gider ikke at stå og gentage mig selv, i forhold til hvorfor regeringen ikke er magtfuldkommen.
Jeg står fuldt og helt på mål for det, som den her regering har bidraget med.
Og synes jeg, man kan lægge det til – og det er klart, at det måske ikke er noget, som hr. Morten Messerschmidt giver særlig meget for – at i alle de oversigter, der er lavet over demokratier, ligger Danmark altid som et af de stærkeste demokratier med mindst korruption.
Vi er et af de lande, hvor folk har mest tillid til retsstaten og til politikerne.
Det synes jeg vi skal være stolte af og ikke begynde at udskamme for i Folketingssalen.
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-25:
Tak for det, og tak til hr. Bjørn Brandenborg for talen.
Jeg synes nu, Socialdemokratiet burde anlægge en lidt mere positiv vinkel på det her forslag og måske ikke tage det så polemisk, men se lidt mere substantielt på det.
For jeg synes egentlig, det er nogle udmærkede elementer, der lægges op til at der skal forhandles om i forhold til at se, hvordan vi kan styrke demokratiet, også her i Danmark og særlig set i forhold til de udfordringer, vi står over for internationalt og også på europæisk plan.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig lige at spørge til det, jeg også spurgte justitsministeren om, nemlig det demokratiudvalg, som blev nedsat efter minkkommissionens afrapportering.
Der er det jo sådan, at hvis Socialdemokratiet ønskede det, ville der stadig væk være flertal for at have det demokratiudvalg.
Det flertal ville stadig væk bestå i Folketinget.
Og jeg kan jo se i regeringsgrundlaget på side 49, at der direkte står, at man skal følge op på aftalen om eftersyn af det politiske system og Folketingets kontrol med regeringen.
Det er jo også gjort til en del af regeringsgrundlaget.
Hvad er baggrunden for, at Socialdemokratiet ikke længere mener, at der er behov for det her demokratiudvalg, og at vi netop får styrket Folketingets rolle i forhold til at kunne øve kontrol med regeringen?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-02-25:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil sige, at som person, og det håber jeg at ordføreren ved,
er jeg også meget positivt indstillet generelt og vil også gerne have, at vi behandler alle forslag i Folketingssalen med et smil på læben og i en oprigtig tone.
Men når en formand for et andet parti i Folketinget bl.a. skriver, at statsministeren har udvist en alvorlig trussel mod demokratiets integritet, så er det klart, at det er noget, som jeg svarer på, for det er totalt usagligt og det modsatte af det, man skal gøre, hvis man gerne vil have mere tillid til vores demokrati.
Det er jo den modsatte effekt, det har, når man taler sådan om andre partiledere i Folketingssalen.
Til det andet spørgsmål i forhold til demokratiudvalget har ministeren jo lige svaret på det.
Jeg ved ikke, om det er, fordi ordføreren vil holde fast i, at der skal være en socialdemokratisk etpartiregering.
Jeg kunne meget godt lide den, da den var her,
men den er her ikke længere.
Der er ikke et flertal og var ikke et flertal efter valget for det demokratiudvalg.
Det betyder så ikke, at den her regering er stoppet med at se på, hvordan vi kan forbedre vores demokrati.
Der er lavet en Dybvadrapport, som et bredt flertal i Folketinget heldigvis har taget positivt imod, og hvor der jo er forskellige elementer med, bl.a. offentlighedsloven, som også er en af de ting, der bliver kigget på, og som jeg ved også betyder meget for ordførerens parti.
Peter Skaarup (DD), 2025-02-25:
For på den ene side siger ministeren, at der ikke er noget problem, og på den anden side siger ministeren: Jo, der er måske et problem, men det skyldes misinformation.
Der tillader vi andre os at sige, at det, vi oplever, når vi kommer rundt i vores lille gode fædreland, er, at der er en stor mistillid til nogle bestemte ting, som specielt den her og den tidligere regering har foretaget sig.
En af tingene er, at man ikke kan finde ud af, hvad der foregik under den her minksag, som har kostet skatteborgerne 30 mia. kr., fordi statsministerens og en række embedsmænds sms'er er slettet.
Så spørger jeg: Spiller det ingen rolle, hr. minister, spiller det virkelig ikke en rolle?
Det kan man altid veje frem og tilbage, men man kan i hvert fald sige, at vælgerne ligesom er dem, der er øverste myndighed i den sag, og det er jo så op til vælgerne at tage stilling til, om man vil pege på et bestemt folketingsmedlem eller ej, når der er valg.
Men når det så er sagt, synes jeg, det er lidt mærkeligt, at hr. Bjørn Brandenborg i et indlæg som det her ikke på nogen måde forholder sig til det problem, som den nuværende regering har skabt, bl.a. ved at afskaffe store bededag bare sådan lige.
Det gælder også den tidligere regering, der sletter sms'er, der skulle have gjort, at man kunne finde ud af, hvad der var foregået under nedlæggelsen af hele minkerhvervet.
Det gør man bare sådan lige med et fingerknips.
Justitsministeren gjorde det også og svarer overhovedet ikke på de spørgsmål, der bliver stillet.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-02-25:
Det bedste forsvar er åbenbart et angreb.
Jeg tror, der er én politiker i Danmarksdemokraterne, som reelt har skaffet sit eget mandat, og det er ordførerens formand, ikke ordføreren selv.
Resten er blevet til af listestemmer.
Folk har stemt på partiet, og så har der været nogle kandidater, der har været heldige nok til at opnå valg, fordi de har fået stemmer fra det parti.
Jeg har været på talerstolen lige før, og der kunne ordføreren have stillet mig de spørgsmål, han stiller nu.
Men er der ingen refleksion hos ordføreren selv om, at det virkelig kan skade tilliden til os, der sidder herinde, når man hopper i tide og utide?
Peter Skaarup (DD), 2025-02-25:
Jeg svarede sådan set på det lige før.
Hvis hr. Bjørn Brandenborg havde hørt efter, ville han have hørt det.
Men igen, jeg synes, det er lidt sjovt, at Socialdemokratiet er så farlig interesseret i, hvad der foregår i Danmarksdemokraterne.
Vi taler om manglende tillid til, hvad der foregår på Christiansborg og ikke mindst til den regering, der har ført politik igennem, som på en række punkter er i strid med det, som danskerne gerne vil.
Eksempelvis er der den her sag med store bededag.
Hele miseren omkring store bededag, hele miseren omkring sletningen af sms'er, det vil man slet ikke forholde sig til, det vil man slet ikke svare på.
Gunvor Wibroe (S), 2025-02-25:
Tak for ordet.
Det her med at have tillid til demokratiet og i det hele taget at stå sammen er jo vigtigt nu – måske vigtigere end nogen sinde, fordi der er krig i Europa.
Derfor vil jeg spørge, om ordføreren ikke mener, at det slider på danskernes tillid, når en partileder her i Folketinget stiller sig op på nationalt tv og kommer med usande oplysninger om krigen i Ukraine og bliver undsagt af en forsvarsanalytiker.
Slider det ikke på danskernes tillid?
Peter Skaarup (DD), 2025-02-25:
Jeg synes, at det må ordføreren for det parti selv tage stilling til.
Men det kan jo ske, og det kan også ske selv for regeringen, at man kommer til at sige og gøre noget, som man efterfølgende finder ud af måske ikke var korrekt, og så retter man det.
Det tror jeg også er sket i det pågældende tilfælde.
Men i øvrigt vil jeg ikke blande mig i det.
Jeg synes stadig væk, der er mangel på proportioner her.
Jeg savner, at Socialdemokratiet, som åbenbart nu kan stille med en række ordførere og deltage i debatten her, ikke på nogen som helst måde vil forholde sig til den mistillid, det skaber over for danskerne, at man bare lige fjerner store bededag – sådan bare lige uden at debattere det i en valgkamp, uden noget som helst forarbejde gør man det bare lige sådan – eller at en statsminister, og nu har jeg nævnt det flere gange, men jeg vil lige gøre det igen, sletter sms'er i strid med al skik og brug i en ekstremt vigtig sag.
Det er da rigtig kritisk og ekstra kritisk, at Socialdemokratiet og andre ikke vil forsvare det.
Gunvor Wibroe (S), 2025-02-25:
Jeg synes ikke rigtig, jeg fik svar på spørgsmålet.
Om det her med proportionerne vil jeg sige, at det åbenbart er så store og vigtige proportioner, at tusindvis af danskere i går gik på gaden for Ukraine.
Så jeg spørger lige forsigtigt igen: Synes ordføreren ikke, at det er problematisk, at der er en partileder, der går på nationalt tv og kommer med usande oplysninger om krigen i Ukraine?