runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DD), 2025-11-27:
Helt sikkert.
Det er et ønske, vi deler, altså at man virkelig skal være målrettet for at sikre, at dem, der har en chance for at komme i beskæftigelse igen, kommer det – det er jo det, vi skal.
Altså, lediggang er roden til alt ondt her.
Så det gælder om at få folk i sving og i arbejde og væk fra dagpenge og offentlig forsørgelse på den ene eller anden måde.
Det er jeg totalt enig i.
Det kan vi snakke videre om.
Kim Valentin (V), 2025-11-27:
For det første bliver det ikke sværere.
Det bliver tværtimod lettere for den enkelte i kommunen, den enkelte dygtige socialrådgiver, eller hvem der sidder og behandler sagen, at tage fat i den enkelte borger og sige: Du har brug for lige præcis det her.
Medarbejderen kan aftale med den enkelte borger, hvad det er, der er bedst for den enkelte.
Nogle gange er det bedste jo ikke at holde fire møder om året.
Nogle gange er det bedste ikke at sætte en mentor på.
Nogle gange er det bedste faktisk, at man lige præcis lytter til den enkelte borgers behov.
Det er jo den frihed, vi giver her.
Jeg vil ikke have et system.
Jeg vil have nogle regler, der er nemme at administrere for dygtige medarbejdere i kommunerne, og det bliver de her regler i stedet for det system, vi har haft.
Karsten Hønge (SF), 2025-11-27:
Jeg synes faktisk, at hr. Kim Valentin argumenterede meget fint for, hvorfor det var nødvendigt at lave om på systemet, for det, vi havde før, var ikke et optimalt system.
Det synes jeg hr. Kim Valentin gjorde fint rede for.
Der, hvor jeg synes det hopper af for mig,
er, når konklusionen bliver, at man skal gøre det sværere for de unge, for de syge, for mennesker med handicaps og gøre det sværere for kommunerne at løfte deres ansvar.
Jeg vil gerne høre hr. Kim Valentin, hvad hr. Kim Valentin måtte mene om det høringssvar, vi har fra Danske Handicaporganisationer, hvor de skriver: »Vi er meget bekymret over de foreslåede besparelser.
Det bliver fremover sværere at gennemføre helhedsorienterede indsatser for borgere med nedsat funktionsevne og med andre udfordringer.«
Kim Valentin (V), 2025-11-27:
Bare fordi man siger noget forkert mange gange, bliver det jo ikke rigtigt.
Det er ikke rigtigt, at kommunerne skal spare.
De skal gå ind og kigge på den enkelte borger, og så skal de gøre det bedst mulige for den borger.
Det er det, der ligger i den her lovgivning.
Her er der noget meget præcist om vejledning og opkvalificering.
Det er noget meget præcist, vi gør her.
Ammar Ali (M), 2025-11-27:
Jamen den her frisættelse skal jo ikke gå ud over de mest udsatte, men vores indsats samlet set for de udsatte grupper skal faktisk blive bedre, og det er det, der er lagt op til.
Og mange af de spørgsmål og svar, der har været, forud for at jeg kom på talerstolen, går jo klart på, at alle har en interesse i at understøtte de udsatte.
Så det tror jeg helt sikkert også at vi i det videre forløb vil kigge ind i hvordan vi kan understøtte.
Der er jo også sat nogle penge af, 25 mio. kr., til at vurdere, hvordan den her reform virker, så man kan få et indtryk af, om der er en skævhed.
Men det er klart, at vi vil følge det nøje og sikre, at det ikke går ud over de udsatte grupper.
Karin Liltorp (ALT), 2025-11-27:
Igen får vi nævnt ord som værdighed og frihed osv., og betydningen af det er der jo ingen herinde, der overhovedet er uenige i.
Men alle høringssvarene siger næsten entydigt, at den her reform kommer til at skubbe mange flere i nærheden af førtidspension, fordi vi sparer lige netop på de udsatte grupper.
Hvad har ordføreren gjort sig af tanker om de advarsler?
Ammar Ali (M), 2025-11-27:
Tak for ordet, formand.
Det her lovforslag er jo endnu et skridt mod en enkel, værdig og målrettet beskæftigelsesindsats som led i reformen »Mere værdighed, større frihed og færre regler«.
For Moderaterne er det meget centralt, at kommunerne får større frihed, men inden for en ramme, hvor økonomien hænger sammen.
Det er store udgiftsposter på ca. 3,5 mia. kr. årligt, og derfor er der brug for en tydelig økonomisk ramme.
I 2026 sættes grænsen til 10.602 kr. pr. fuldtidsperson, og niveauet justeres årligt af ministeriet.
En samlet grænse giver mindre bureaukrati og større fleksibilitet lokalt.
Kommunerne kan fortsat prioritere de indsatser, der virker bedst, men inden for en klar ramme.
Og med afskaffelsen af gentagen aktivering og ressourceforløb falder behovet for mange af de aktiviteter, som grænsen omfatter.
For Moderaterne er balancen afgørende.
Borgerne skal mødes af meningsfulde forløb, og skatteborgernes penge skal bruges effektivt.
Det her lovforslag understøtter begge hensyn og er en nødvendig del af reformens implementering, og derfor støtter vi lovforslaget.
Carl Andersen (LA), 2025-11-27:
Det skulle jo gerne betyde noget, hvad man vælger lokalt.
Vi har lige haft et kommunalvalg, og det skal da ikke være nogen hemmelighed, at typisk er det os i borgerlig lejr, som synes, det er en god idé at købe hjælp udefra og bruge private alternativer og ikke såkaldt hjemtage det til kommunen.
Man kan jo have en diskussion omkring, om det egentlig hører til hjemme hos kommunen eller ude.
Jeg kan se, at der er flere steder, hvor der bl.a. er kommet et borgerligt magtskifte, så der er jo en sandsynlighed for, at man sørger for at inddrage de private aktører igen fremadrettet.
Karin Liltorp (ALT), 2025-11-27:
Jeg tror, vi har en anden fælles interesse, for lige nu hører man ude i kommunerne, at nogle af konsekvenserne er ved at indfinde sig.
Det er bl.a., at de her private og socioøkonomiske tilbud, der faktisk har vist, at de kan gøre det rigtig, rigtig godt, bliver valgt fra, til fordel for at kommunen siger: Vi hiver indsatsen hjem igen, det er billigere.
Så bliver det ligesom kommunen selv, der skal stå for de her indsatser, og så er det sådan, at det får den bivirkning, at de gode private initiativer bliver lukket ned.
Kunne ordføreren forestille sig, at man kunne gøre et eller andet for igen at sætte en ramme om det, så det ikke er det, konsekvensen bliver?
Carl Andersen (LA), 2025-11-27:
Vi vil rigtig gerne sørge for, at de mennesker, som er længst fra arbejdsmarkedet, kommer tættere på arbejdsmarkedet.
Det mener vi også at den reform, som vi behandler her, er med til at understøtte.
Men det kræver selvfølgelig, at man ude i kommunerne bruger den frihed, som man har fået, til at handle og ikke til at være passive.
Karin Liltorp (ALT), 2025-11-27:
Tak til ordføreren for en god tale.
Jeg synes, det var rigtig godt at høre ordføreren snakke om, at der faktisk fra Liberal Alliances side er et ønske om at støtte de her ordninger, der hjælper dem længst fra arbejdsmarkedet med at komme ind igen.
Så jeg vil bare gerne høre, om ordføreren er med på, at vi her under udvalgsbehandlingen faktisk arbejder videre for at sikre den her del af det, som vi måske er enige om, og som kan risikere at være en slem bivirkning, hvis vi ikke får sikret, at de her gode ordninger faktisk fortsætter.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-11-27:
Hvem er skyld i, at det har taget så lang tid at lave en lovgivning?
I har jo haft et flertal hele vejen igennem, og det tager jo ikke 3 år for embedsmændene at skrive det.
Så hvem har været bremsen, som er skyld i, at der nu er gået 3 år og vi endnu ikke har den lovgivning, som I havde lovet?
Thomas Monberg (S), 2025-11-27:
Nu har jeg ikke lige min kalender på mig her.
Men jeg synes da, vi her i foråret skal gå i gang med at tale om det, når den her reguleringsanalyse er her.
Jeg synes også, ministeren har anerkendt, at vi skal gå i gang med det, og det tilslutter jeg mig klart.
Claus Jørgensen (SF), 2025-11-27:
Ja, og vi glæder os alle sammen til, at den her rapport kommer, forhåbentlig lige om lidt.
Men ville ordføreren være med på, at vi måske allerede nu lagde nogle datoer ind i kalenderen i starten af januar, så vi kunne begynde at snakke om det her?
For hvis rapporten kommer, kan vi komme i gang med arbejdet lige efter juleferien.
Thomas Monberg (S), 2025-11-27:
Hvis vi kigger på vores drikkevand, er der jo rigtig, rigtig mange, der har skyld i, at der er en forurening.
Så hvis vi så snakker om processen, synes jeg faktisk, at der er handlet på det.
Der har været nogle partier, som har forhandlet nogle aftaler, og som på den måde har valgt, at der skal laves en kortlægning, som giver rigtig god mening, så vi kan få allermest beskyttelse for de midler, vi vælger på det tidspunkt, når vi finder ud af, hvad der skal bruges.
Så derfor synes jeg jo faktisk ikke at der er nogen, som man kan sige har skylden.
For jeg synes faktisk, der er blevet handlet hele vejen igennem.
Claus Jørgensen (SF), 2025-11-27:
Tak for det.
Jeg kan høre på ordføreren, at han også synes, at drikkevandet er under et massivt pres, og at det haster med at gøre noget ved det her.
Vi ruller lige tiden tilbage til november 2022, for der var faktisk efter valget et flertal for at gøre noget ved det her, og nu er der så gået 3 år.
Synes ordføreren, at det er gået stærkt nok?
Thomas Monberg (S), 2025-11-27:
Man kan tolke meget i det, jeg siger.
Jeg siger – det sagde jeg også før i min tale – at jeg rigtig gerne vil have et fagligt oplyst grundlag at vurdere det her ud fra.
Derfor glæder jeg mig til at se de kort, som vi også har besluttet i nogle af de aftaler og forlig, vi har lavet.
For hvem bliver det dyrere?
Det er jo klart, at det bliver dyrere ikke at passe på drikkevandet.
Så derfor er grundvandet vigtigt for Socialdemokratiet, og det står vi ved.
Leila Stockmarr (EL), 2025-11-27:
Tak for det.
Det tolker jeg jo sådan, at Socialdemokratiet vil have fremsat et lovforslag inden sommerferien, såfremt man har 90 mandater.
Det står jo i modsætning til, hvad vi må høre i dag, altså at det beror på videre analyser.
Det var i hvert fald sådan, jeg hørte ordføreren svar, og det er jo ganske interessant.
Det næste spørgsmål vil også være, hvem det bliver dyrere for, hvis vi udskyder beslutningen om at lave et sprøjteforbud i forhold til at rense vandet.
Bliver det dyrere for danskerne at drikke drikkevand i fremtiden, som vi f.eks. har set det i Aalborg, hvis vi ikke griber ind med et sprøjteforbud?
Hvor mener Socialdemokratiet at regningen skal placeres, når det bliver dyrere at rense drikkevandet, fordi vi ikke har lavet et sprøjteforbud i tide?
Thomas Monberg (S), 2025-11-27:
Nu har jeg ikke været byordfører hele tiden, så jeg må indrømme, at jeg ikke har haft fingeren på pulsen, men vi taler da meget om drikkevand i den socialdemokratiske gruppe, og vi har presset på, for at det her skulle komme i gang.
Vi har forhandlet den grønne trepart, og vi har forhandlet rigtig mange gode aftaler i den periode på de 3 år, fordi vi hele tiden vil passe på grundvandet.
Jeg glæder mig bare, fordi vi netop inden for den grønne trepart har vedtaget, at de her kort skal laves, så vi har det her faglige grundlag.
Det glæder jeg mig til at se, så vi kan få sat gang i at beskytte vores grundvand endnu mere og endnu bedre, end vi gør i dag.
Jeg kan ikke helt finde ud af, hvad ordføreren helt præcis mener, for hvad efterspørger vi her?
Efterspørger vi handling, efterspørger vi frivillige gerninger, eller hvad efterspørger vi?
Jo, vi får en reguleringsanalyse, som der faktisk også er lagt op til at vi skal forhandle om, så det synes jeg da faktisk jeg svarede på.
Men når vi går væk fra frivillighed, fordi man ikke passer på vores grundvand, synes jeg da, det er positivt, at vi, når man har haft chancen og så bagefter finder ud af, at det ikke duede, så sætter noget andet i stedet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-27:
Jeg synes faktisk ikke, ordføreren svarede hr. Rasmus Jarlov ret godt.
Vi er jo enige i, at vi ikke skal udtage noget, før kortene er der.
Det er fint.
Men det regulatoriske kunne man jo godt have sat i gang noget før, så vi allerede nu vidste, at okay,
her er alle de værktøjer, vi er blevet enige om at skulle bruge, såfremt man kom dertil.
Altså, det er jo tvang, vi snakker om, når vi siger manglende frivillighed.
Det er bare sådan, at borgerne derude ikke tror, det er en eller anden rar følelse.
Vi taler om tvang, og når man nu står og synes, at tvang er vejen frem, har man så også lige gjort sig klart, at hvis man gør det med tvang, er det jo ejendomsretten, og at så er det jo ekspropriation, vi snakker om?
Det er også, så man bare lige sørger for – nu ved jeg, at vi har rigtig mange penge i kassen – at sikre sig, at det jo så er en fuld og hel erstatning efter grundloven.
Thomas Monberg (S), 2025-11-27:
Så jeg synes jo faktisk, i forhold til at man tidligere fra Folketingets side har sat frivillige løsninger i gang, der ikke virker, at nu har vi så sat gang i at lægge pres på det i forhold til ankenævnet, og der er nogle, der er meldt til politiet og andet, og derfor sker der jo også noget.
Så derfor synes jeg jo faktisk, at det er et kursskifte, som faktisk også viser, at der er handlet.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-11-27:
Jeg tror nok, at borgerne forventer, at man, når man er udstyret med magt til at lave lovgivning og har regeringsansvaret, så også lever op til sine løfter om at lave den regulering, som man bl.a. vandt valget på.
Så derfor er jeg nødt til at spørge igen, for der kom jo ikke rigtig noget svar andet end sådan en semantisk udredning om, hvad ordet skyld betyder: Hvem er skyld i, at der ikke er blevet lavet den lovgivning?
Er det ikke Socialdemokratiets skyld, når I har haft flertallet i 3 år og I ikke har fået lavet det, I havde lovet?
Thomas Monberg (S), 2025-11-27:
Det synes jeg også at der er.
Det har jeg jo forklaret i min tale; jeg synes faktisk, at vi har gjort rigtig mange ting for at beskytte det.
Vi har sat fokus på, at frivillighed ikke kunne gøre det alene i forhold til BNBO'erne.
Jeg synes, at vi får sat fokus på, at vi skal passe endnu bedre på vores grundvand.
Vi har sat gang i undersøgelser, og vi har sat gang i den reguleringsanalyse.
Jeg synes faktisk, at vi er på vej et sted hen, hvor jeg håber på at vi på et rigtig bredt fagligt grundlag kan beskytte vores drikkevand i fremtiden.
Torsten Gejl (ALT), 2025-11-27:
Jeg synes ikke, at svaret er særlig tydeligt eller præcist.
Måske man kan spidsformulere spørgsmålet med fare for at få skældud af formanden: Hvorfor er der ikke sket en skid i 3 år?
Thomas Monberg (S), 2025-11-27:
Jeg synes jo netop, det viser, at vi har handlet.
Jeg synes jo, vi viser, at vi har sat de ting i gang, der gør, at vi kan lave lovgivningen.
Derfor skal der, som jeg har sagt her og også i min tale, være et fagligt grundlag at lave det her ud fra, og jeg har også anerkendt, at jeg vil gå i forhandling om det med det samme.
Det her regulativ om, hvordan vi skal få gjort det fremadrettet, ligger der også, inden kortene er færdige.
Så jeg synes faktisk, at vi viser handling.
Torsten Gejl (ALT), 2025-11-27:
Men er det at gøre noget at sætte fokus på, at frivillighed ikke virker?
Er det en handling?
Og burde det komme bag på nogen?
Altså, det er jo gang på gang, at landbruget skal gøre ting frivilligt, og det virker aldrig, heller ikke med den grønne trepart, hvor man så nu skal finde en eller anden kvælstofhammer, som formentlig bliver sådan lidt en badehammer, der siger piv.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-27:
Altså, jeg er helt forvirret over, at man ikke ved, hvad tvang er.
Altså, der er frivillighed, og så er der ikkefrivillighed.
Ikkefrivillighed er tvang.
Der kunne man jo have taget sig sammen og lavet et regulatorisk oplæg allerede nu, så man vidste, at det var det, man snakkede om.
Men jeg vil bare lige huske at sige, at så skal man betale, altså når man tvinger folk, der har en ejendomsret.
Det er bare lige sådan, at Socialdemokraterne måske ikke lige laver noget senere, så danskerne igen kan se frem imod en regning, der kommer fuldstændig bag på dem – hvis man nu tvinger et eller andet ned over danskerne, som man ikke har helt hold i billetterne til.
Men vil man ikke en gang til bare lige forholde sig til, at man faktisk godt fra regeringens side kunne have startet det regulatoriske meget tidligere, og at der har hr. Rasmus Jarlov fuldstændig ret i, at det kunne man godt være færdig med allerede nu?
Thomas Monberg (S), 2025-11-27:
Der vil blive fremsat et lovforslag, i det øjeblik vi havde reguleringsanalysen og vi præcis vidste, hvad vi skulle passe på og hvorhenne.
Magnus Heunicke (S), 2025-11-27:
Det er helt korrekt, at vi – det sagde jeg også i mit svar til hr. Kim Edberg Andersen – ikke behøver at vente på, at hele den sidste del af kortlægningen er der, før man beslutter, hvilke principper og hvilken regulering der skal gælde her for at beskytte mod de forskellige presfaktorer, der så er.
Hvor den regulering så skal gælde henne, er afhængigt af, hvordan kortet ser ud.
Det er der, vi er, og det er derfor, at vi ikke venter på kortlægningen for at lave det regulatoriske arbejde.
Det kører sideløbende, og det bliver færdigt før; det seneste, jeg har fået at vide, er, at det bliver færdigt her i løbet af december måned.
Når vi har fået det, vil vi dele det med Folketinget, og så hvad man jo tage stilling til, hvad man så vil gøre.
Der behøver man ikke vente på, at den sidste kortlægning er færdig.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-11-27:
Jeg synes, at det lyder lidt som dårlige undskyldninger, må jeg indrømme.
Men derfor kan man godt gå i gang med at lave lovgivning, som siger, at det er ulovligt at sprøjte og forurene de steder, hvor der bliver dannet grundvand, og det er jo ikke sådan, at vi ikke kender til nogen steder, hvor der bliver dannet grundvand.
Derfor er det totalt utilfredsstillende, at der stadig bliver forurenet i områder, hvor vi ved at det siver direkte ned i grundvandet i Danmark.
Så hvorfor kommer regeringen ikke i gang og får lavet den lovgivning?
Erling Bonnesen (V), 2025-11-27:
Tak for ordførertalen.
Vi vil alle sammen have rent vand i hanerne.
Jeg kender ikke nogen, der har det modsatte synspunkt.
Mit spørgsmål er: Har Enhedslisten også fokus på andre presfaktorer, som presser det danske grundvand, og i så fald hvilke?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-27:
Tak for det.
Det her er en debat, hvor der jo ikke er nogen partier, der stiller sig ned i Folketingssalen og siger: Vi hader rent drikkevand, skal vi ikke bare slå det fast?
Det tror jeg vi alle sammen er enige i er vigtigt.
Jeg synes også, at vi har en tendens til, at det hele bliver kørt op i frygt.
Nu hørte jeg, at man var bange for at bade sine børn.
Det kan godt være, jeg ikke ved det, men er der nogen steder i Danmark, man ikke kan vaske sine børn i det vand, der kommer ud af hanen?
For det blev der ligesom sagt at man skulle være bekymret for.
Og vil ministeren så ikke bare forklare sådan en simpel nordjyde som mig, hvordan man vil beskytte grundvandet, hvis ikke man ved, hvor grundvandet dannes henne?
Magnus Heunicke (S), 2025-11-27:
Det har vi respekt for.
Sådan er forligsreglerne herinde, og dem har vi dyb respekt for.
Men derudover er der intet, der siger, at man skal vente, til det allersidste hjørne af Danmark er kortlagt, før man siger, at så ved vi, hvad vi skal gøre, og så starter vi på en frisk.
Det er jo netop grunden til, at vi, mens kortlægningen sker, har den regulatoriske overvejelse og beregning af, hvad det vil koste, hvordan man kan gøre det, og hvad det bedste greb er, og så må vi politisk drøfte, hvad vi så skal vælge.
Jeg skal nok sikre mig, at når den rapport foreligger, er det ikke kun noget, jeg læser i ministeriet; jeg skal nok dele den med Folketingets partier, også således at vi kan drøfte det og man kan gøre sin stilling op, i forhold til hvor man vil hen som parti, og hvad vi kan handle på af de forslag, som så oplistes.
Katrine Robsøe (RV), 2025-11-27:
Tak for det.
Og tak til ministeren for selvfølgelig at komme ned i salen til forespørgslen om det her meget, meget vigtige område, som vi jo er enormt mange der går op i, og hvor jeg synes, at både mediedækningen, men også de ting, som ministeriet og ministeren selv lægger frem, jo gør, at man ikke bliver mere betrygget, i forhold til at vores grundvand og vores drikkevand er godt nok beskyttet, som det er den dag i dag.
Ministeren nævner selv, at der er en rapport på vej, der forhåbentlig gerne skulle komme inden for de næste par uger, omkring, hvilke regulatoriske greb der kan tages i brug.
Ministeren nævner også selv den her kortlægning, der er i gang i forbindelse med den grønne trepart for at kortlægge, hvilke jorder der er særlig udsatte for at blive en trussel mod en ordentlig tilstand af vores grundvand.
Det kort er jo i gang med at blive lavet, og de tal bliver jo givet undervejs.
Derfor har jeg bare et spørgsmål til ministeren om, om ministeren kan love, at man i hvert fald i starten af 2026 rent faktisk kommer i gang med forhandlinger om, hvilke regulatoriske ting vi så skal tage i brug for at beskytte de områder, så snart vi ved, hvor de er henne.
Magnus Heunicke (S), 2025-11-27:
Det er korrekt.
Altså, den kortlægning er sat i gang, med henblik på, og det står sådan set også i trepartsaftalen, at der selvfølgelig skal handles på de kort.
Kortene er altså, hvor det er, men jo også, hvad jordlagene er, og hvordan det fragtes.
Altså, det er jo 30-40 m nede i den danske undergrund, at vi har vores grundvandsdannende områder – sådan meget, meget groft sagt – og i forhold til hvordan det bevæger sig, og hvad det er, man skal beskytte det imod i den måde, det bevæger sig over mod de steder, hvor vi borer efter drikkevand, på, er vi nødt til have den kortlægning.
Det vil sige, at det ikke kan lade sig gøre at beslutte at beskytte noget, uden at man ved, hvad det skal beskyttes mod, og hvor det, der skal beskyttes, er henne.
Man kan sagtens sige: Nu får vi lavet det regulatoriske, og vi ved, hvilke principper der skal være for det, men det kan først træde i kraft, når vi ved, hvorhenne i jorden det så er, der skal beskyttes.
Leila Stockmarr (EL), 2025-11-27:
Så vidt jeg har kunnet orientere mig i de foreløbige resultater, peger pilen primært på landbruget i forhold til hovedudfordringen, fordi sprøjtningen i det danske landbrug er så massiv og en så stor del af det danske areal er dækket af landbrug.
Så der er ingen vej udenom.
Vil man redde vores drikkevand, skal man sætte ind over for landbrugets brug af sprøjtemidler også.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-27:
Det skal de, og som jeg siger, er de 25 pct. jo også fra landbruget, så det skal vi også have kigget på, bestemt.
Det er bare, fordi jeg er bange for, at for at få det her i mål, enten sogneråds eller ved sine egne vælgere, tænker man: Vi peger på alle de andre.
Det er bare det, jeg er bekymret for, for vi skal huske at pege på os alle sammen i forhold til at få det rene drikkevand.
Blandt andet ved vi jo også, det sagde ministeren selv, at Sjælland er hårdt ramt i forhold til drikkevand, og man kan sige, at så skulle man måske plante noget af al den her skov, man har tænkt sig at plante, som er en god løsning – det vil hr. Torsten Gejl sikkert give mig ret i – på Sjælland i stedet for der, hvor vi har kvæg, ovre i Nordjylland.
Leila Stockmarr (EL), 2025-11-27:
Tak for det spørgsmål.
Jeg vil bare lige indledningsvis sige, at ud fra al den data, der ligger, er der al evidens for, at den største kilde til den forurening, der siver ned i vores grundvand, kommer fra sprøjtemidler fra landbruget.
Når det så er sagt, har vi i Enhedslisten, og også mig personligt, haft meget stort fokus på hele den problematik, som ministeren også skitserede omkring udlægning af jord på områder, hvor der indvindes drikkevand.
Det har vi også haft et ønske om i de verserende forhandlinger, som desværre lige nu er stødt lidt på grund, i forhold til at få det forbud, ligesom vi i forhold til sprøjtemidler ønsker at få det forbud mod, at man må udlægge jord under jordflytningsbekendtgørelsen, ind i den aftale, vi skal lave, og få det nu og ikke vente til, at områderne er udpeget.
Så det er noget, vi arbejder på på alle fronter.
Dertil kommer selvfølgelig også den kemi, der siver ud fra visse dele af erhvervslivet.