runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2024-09-10:
Tak for det.
Nu sagde ordføreren, at ordføreren ikke nåede at komme ind på ældreområdet, men det synes jeg også er et rigtig vigtigt område, og jeg har været inde på det i forhold til nogle af de tidligere ordførere fra regeringen, nemlig det faktum, at den her finanslov efterlader rigtig mange danskere, specielt folkepensionister og førtidspensionister, lidt på perronen, fordi den regulering af folkepensionen, man lægger op til, slet, slet ikke indhenter den enorme udhuling, der er sket på grund af inflationen, altså de stigende priser, så pensionisterne derude står og skal betale højere elregninger, dyrere varme og dyrere fødevarer, mens pensionerne slet ikke er fulgt med.
Og det synes jeg er et svigt.
Når alle vi andre efterhånden begynder at opleve fremgang, fordi økonomien går godt, hvorfor efterlader vi så lige præcis den gruppe på perronen?
Så mit spørgsmål er, om det er noget, som ordføreren og ordførerens parti vil være med til at se på i en finanslovsforhandling.
Benny Engelbrecht (S), 2024-09-10:
Tak for talen.
Jeg har måske bare sådan lidt lyst til at spørge lidt ind til Enhedslistens egen økonomi.
Jeg har noteret mig, at det sidste landsmøde var man nødt til at afholde virtuelt, og det er jo altid lidt træls.
Det er selvfølgelig omkostningseffektivt, men jeg glæder mig da over at se, at det sidste sommergruppemøde blev afholdt fysisk og også med pressemøde fysisk ude i Bibliotekshaven.
Så bare for fuldstændighedens skyld, når man gerne vil have indflydelse på, hvordan landets økonomi har det, hvordan går det så egentlig med Enhedslistens økonomi?
Trine Pertou Mach (EL), 2024-09-10:
Tak for spørgsmålet, og ikke mindst tak for den utrolig store interesse, der er for venstrefløjspartiets økonomi.
Det er klart, at vi satser på at få et bedre valg efter næste folketingsvalg, som vi håber regeringen snart udskriver til gavn for de borgere, der ønsker en anden retning for vores land, og dermed også kunne styrke vores økonomi.
Det er rigtigt, at vi valgte at afholde et årsmøde digitalt.
Det har nogle store ulemper, det ved vi alle sammen, alle os, der har levet med corona og møder og den slags.
Men det kan noget andet: Det kan gøre, at vi kan bruge ressourcerne på nogle andre ting.
Og det er så en af de prioriteringer, vi laver i vores parti, på samme måde som vi også håber at regeringen vil træffe nogle lidt klogere valg, når den fremlægger en finanslov.
Benny Engelbrecht (S), 2024-09-10:
Jo, men det handler vel om at sætte tæring efter næring.
Og jeg går ud fra, at når man afholder et landsmøde, er det medlemmernes penge, medlemskontingenterne, man afholder det for.
Så jeg går da ud fra, at man har et vist overblik over, hvad ens indtægter og ens udgifter er.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-09-10:
Ja, det har vi også, men tak for interessen.
Christina Olumeko (ALT), 2024-09-10:
Da vi i Alternativet sad og kiggede på finanslovsforslaget fra regeringen, undrede vi os lidt over, at det i hvert fald var svært at finde de nye grønne tiltag og de investeringer, der hører med; der var tale om ganske, ganske få nye tiltag.
Jeg vil bare spørge Enhedslisten, om I havde samme oplevelse, og ikke mindst, hvad I mener at der på en finanslov bør investeres i, hvis vi skal bevare vores jordklode.
Det er fint også lige at få Enhedslistens syn på den del.
Og et af de måske få såkaldte nye grønne tiltag i finanslovsforslaget er jo det grønne håndværkerfradrag, som regeringen gerne vil genindføre.
Det jo noget, vi egentlig har haft før med den grønne boligjobordning i 2016 og 2017, og kigger man på evalueringerne, er det svært at se ny adfærd med håndværkerfradraget, og klimaeffekterne kan ikke rigtig kvantificeres.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-09-10:
Jeg er heller ikke sikker på, at det er det klogeste greb at lægge for dagen lige præcis nu, når der er så mange andre steder, man kunne prioritere sine fradrag, hvis det var det, man ville.
Nej, jeg tror ikke, det er den rigtige vej at gå.
Man kan diskutere alle mulige tiltag, men det vigtige er i virkeligheden, at man laver en finanslov, hvor man med det udtryk, den tidligere ordfører fra Socialdemokratiet brugte, sætter tæring efter næring.
Og derfor havde vi egentlig håbet, at der kom en finanslov, som meget mere markant gjorde noget for at sikre den grønne omstilling på en socialt retfærdig måde.
Birgitte Vind (S), 2024-09-10:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg vil høre ordføreren, om ordføreren er enig i, at vi med det her forslag til finanslov faktisk står med en stor og markant ændring og med en meget ambitiøs aftale i forhold til vores klima og miljø – en aftale, som jo bl.a. er indgået med Danmarks Naturfredningsforening og Landbrug & Fødevarer.
Er Enhedslisten enig i, at det er en stor og historisk aftale?
Rasmus Jarlov (KF), 2024-09-10:
Det er helt nyt for mig, at Venstre nu skulle ønske, at vi begynder at lave en ny udligningsreform; det har jeg aldrig hørt før.
Det virker også mere, som om det handler om her at stille et spørgsmål til gavn for ens egen valgkreds, og det er helt okay.
Det skal man også som folketingsmedlem; det er derfor, man sidder herinde, altså for i hr. Peter Juel-Jensens tilfælde at varetage Bornholms interesser; ligesom hr. Jacob Trøst, som jeg i øvrigt taler jævnligt med, ofte skriver til mig om alle mulige ønsker for Bornholm omkring styrkelse af forsvaret og alt muligt andet, som vi er helt enige med ham i.
Så vi samarbejder også med ham om at styrke Bornholm, men det er nyt for mig, at Venstre eller regeringen ønsker at lave en ny udligningsreform.
Det er en ganske omfattende øvelse, som jeg ikke har set at der er blevet lagt op til.
Nej, vi er jo ikke tilhængere af dyrtidsregulering, hvor man går ind og lader overførselsindkomsterne stige ekstra meget, på grund af at man har haft nogle fordyrelser af nogle udgifter.
Det har man prøvet før, og det var en økonomisk katastrofe, så det synes vi vi skal holde igen med, og vi kommer ikke til at være et parti, som vil slå på tromme for, at de offentlige ydelser skal blive større og større.
Der sker selvfølgelig en naturlig regulering af dem, og det skal der selvfølgelig også gøre i forhold til prisudviklingen i samfundet, men vi kommer ikke til at gå forrest for, at de udgifter skal være højere.
Vi har en lang række andre forslag til, hvordan vi gerne vil hjælpe de ældre, men de går i en lidt anden retning, end hr. Pelle Dragsted nok ville ønske sig.
De går mere i retning af at give ældre mere frit valg og større råderet over deres eget liv og deres egen formue, end de har i dag.
Pelle Dragsted (EL), 2024-09-10:
Tak for det.
Man kan jo sige, at der sådan set er en dyrtidsregulering af overførsler og pensioner, men at den bare er meget forsinket.
For de følger jo altså udviklingen i løn og priser, men altid bare 2-3 år forsinket, og det betyder så, at man ser ind i en regulering næste år, som slet, slet ikke sikrer, at pensionisterne kommer til at indhente den købekraft, som de har tabt.
Det vil først ske i 2026 eller i 2027.
Så det forslag, som vi prøver at se om vi kan få opbakning til her i Folketinget var at fremskynde den regulering.
Det er en midlertidig udgift på 1 år, men det er simpelt hen for at sige, at når det går godt, skal de mennesker, der har bygget det her samfund, også mærke det.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-09-10:
Jamen det er jo et fint forslag.
Men det kan jo være, at hr. Pelle Dragsted kan få det igennem.
Det lyder som lidt mere end de der 500 mio. kr., der er sat af til at forhandle med Folketinget om.
Så jeg tror, det umiddelbart har lidt svære udsigter, men vi ønsker held og lykke.
Birgitte Vind (S), 2024-09-10:
Tak til ordføreren for talen og for at give et indblik i Det Konservative Folkepartis synspunkter, bl.a. i forhold til kommunerne.
Det er jo altid interessant at høre om, og det, jeg bl.a. lagde mærke til, var, at hr. Rasmus Jarlov nævnte, at de konservative borgmestre faktisk gerne vil af med nogle opgaver, så jeg kunne da godt tænke mig lige at høre: Hvilke opgaver er det, de konservative borgmestre gerne vil af med?
Rasmus Jarlov (KF), 2024-09-10:
Der tror jeg, man kan finde god inspiration i nogle af KL's udgivelser, hvor de bl.a. her for cirka et års tid siden, tror jeg det er, udgav en publikation med 25 eksempler på unødvendigt bureaukrati, som staten havde pålagt kommunerne.
Birgitte Vind (S), 2024-09-10:
Det er jo også noget af det, som i hvert fald regeringen har haft meget, meget stort fokus på, altså det her med bureaukratiet.
Så jeg vil lige høre, om ordføreren er enig i, at den her meget historiske økonomiaftale, der faktisk blev landet med bl.a. kommunerne og regionerne, indskrev 113 regelforenklinger, og at det jo bl.a. var noget af det, borgmestrene havde peget på.
Jeg vil høre, om ikke ordføreren mener, at det er vigtigt.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-09-10:
Vi glæder os til at se, om det også bliver til noget.
For det har jo været sådan, at man har snakket rigtig meget om at forenkle bureaukratiet, men der er ikke sket ret meget; det er jo kun gået en vej, og det er, at der er kommet mere og mere bureaukrati.
Så vi håber, at der kommer til at ske noget, men vi holder ikke vejret, mens vi venter.
Peter Juel-Jensen (V), 2024-09-10:
Tak, og tak til ordføreren for en god tale.
På Bornholm blev man i sidste uge enige om det kommunale budget.
Borgmesteren, Jacob Trøst, som er partikollega til ordføreren, har flere gange udtalt, at Bornholms udfordringer stammer helt tilbage til udligningsordningen, fordi det er den, der er noget galt med, og kun hvis der tilføres flere penge til Bornholm, kan kommunen tilbyde sine borgere en rimelig service.
Mit spørgsmål til den konservative ordfører skal være: Hvor mange penge vil man som konservativ hive ud af de velhavende kommuner, altså kommuner som København, Vallensbæk, Høje-Taastrup, Lyngby-Taarbæk, Hørsholm og Gentofte, for at komme den bornholmske borgmester og ordførerens partikollega i møde?
Rasmus Jarlov (KF), 2024-09-10:
Tak til folketingsmedlemmet fra Bornholm for det spørgsmål – sådan til gavn for hans egen valgkreds.
Det mener jeg er ret uhensigtsmæssigt at gøre, for vi har ikke forudsætningerne for sådan løsrevet at vurdere, om det er rigtigt, at Bornholm bliver urimeligt behandlet i udligningsordningen.
Udligningen er sindssyg kompliceret; der er rigtig, rigtig mange parametre, der indgår i den.
Bornholm vil sikkert mene, at de på nogle parametre bliver behandlet uretfærdigt, og andre kommuner vil mene, at de bliver behandlet uretfærdigt på nogle andre parametre.
Der findes næppe en eneste kommune i Danmark, som vil mene, at de får for meget i udligningssystemet, og derfor er det ret uhensigtsmæssigt, at vi går ind og sådan lige taler med en enkelt borgmester og så bliver enige om, at nu skal vi give et særligt tilskud til en bestemt kommune.
Det er nødt til at blive taget samlet.
Men overordnet set
synes vi, at udligningsordningen er gået for langt, for vi er kommet derhen, hvor det for rigtig mange kommuner overhovedet ikke kan betale sig at køre en erhvervspolitik, som gør, at man skaber vækst og fremgang i sin egen kommune, fordi man kommer til at betale det hele til udligningsordningen, og det er et stort problem.
Peter Juel-Jensen (V), 2024-09-10:
Jamen altså, jeg er ked af, at ordføreren ikke rigtig vil komme sin bornholmske kollega i møde her, for jeg vil da gerne lige sige, at den bornholmske borgmester, som jeg holder meget af, fordi han kæmper for Bornholm og for landdistrikterne og for en fair udligning, har lagt alle sine æg i én hat, og det er udligning.
Jeg forstår på ordføreren, at der ikke er noget konservativt ønske eller nogen konservativ hensigt om at deltage i udligningsreformen og så prøve at søge optagelse der og påvirke tingene i en bedre retning, men at man tværtimod skubber udligningen væk.
Er det korrekt forstået?
Henrik Frandsen (M), 2024-09-10:
Nu skal den her finanslovsdebat jo ikke handle om de udfordringer, vi har med arbejdsmiljøet i Moderaterne lige p.t. Der vil jeg i hvert fald sige, at kontakten med Arbejdstilsynet og den service – jeg vil kalde det en service, en super god service – vi har fået fra Arbejdstilsynet, fungerer perfekt.
Vi er virkelig godt hjulpet dér.
Så at begynde at dreje en finanslovsdebat over på, at vi internt i Moderaterne har nogle udfordringer, mener jeg måske ikke helt ligger inden for skiven.
Jeg mener ikke, at det enkeltstående tilfælde kan være afgørende for, hvordan en hel finanslov skal udformes.
Birgitte Vind (S), 2024-09-10:
En af dem, der har indgået aftalen, er præsidenten for Danmarks Naturfredningsforening, som jo har over 136.000 medlemmer.
Har foreningen indgået en dårlig aftale, en skidt aftale på vegne af medlemmerne?
Og kunne Enhedslisten se sig selv stemme for eller imod den fine aftale, der ligger?
Camilla Fabricius (S), 2024-09-10:
Tak for det.
Det fører mig så til at blive meget konkret nu.
For regeringen har peget på, at man skal kigge på opgaver svarende til 1.000 statslige årsværk.
Man er faktisk gået helt ned i detaljer og har peget på, hvad det er for nogle helt konkrete opgaver, man ikke længere skal løse.
Når jeg så her lytter til, hvad ordføreren siger, i forhold til at man ønsker helt at reducere forbruget, vil jeg spørge, hvad det så er for nogle stillinger, ordføreren peger på, og opgaver, som man så ikke skal løse.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-09-10:
Det vil være der, hvor vi kan se den massive vækst, og hvor det ikke er i den borgernære velfærd.
Vi kan jo se, at Erhvervsstyrelsen er fordoblet i forhold til antallet af administrativt ansatte.
For Naturstyrelsen er det det samme.
Der er Banedanmark med 40 pct.s stigning.
Der er en masse stillinger, hvor man godt kan sige: Okay, hvad er det, vi har lavet af opgaveværk fra Folketingets side, og som har bidraget til, at der blev så massivt et behov for ansatte?
Hvordan kan vi få det ned?
Det er – lad mig sige det; jeg tror, jeg kan sige det, fordi jeg selv er en – typisk i forhold til djøf'ere, og det er ikke, fordi de ikke er dygtige.
Det er nemlig, fordi de er dygtige og skal bruges andre steder.
Det vil typisk være inden for ministerier, inden for styrelser og inden for de steder, hvor vi har det her øverste bureaukratilag, som bare bliver større og større.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-09-10:
Jeg vil egentlig bare sige tak for også at bakke op om målet om, at man laver nogle bindende mål for at holde mængden af bureaukrati og statsligt ansatte nede.
Regeringens eget fokus afslører jo egentlig meget godt, at med det samme kikkerten peger et andet sted hen, brager det opad med offentligt ansatte, og hvis man ikke har fokus på det, ja, så sker der jo ikke noget.
Jeg tror egentlig, at vi alle sammen burde kunne have den samme interesse i det.
Så jeg vil egentlig bare bakke op om Liberal Alliances forslag omkring den del.
Så har jeg også et spørgsmål i forlængelse af det, der blev sagt før, om, hvor høj væksten i den offentlige sektor der skal være.
Synes Liberal Alliance ikke, at det er et problem, at man har en højere vækst i den offentlige sektor, end man har i forhold til væksten i bnp som helhed?
Altså, hvis man har en vækst i 2024 på 1,9 pct. i samfundet, men den offentlige sektor så stiger med 3,3 pct., så betyder det, at der er flere og flere, der bliver ansat i staten, og færre, der kan ansættes i den private del af vores erhvervsliv.
Er Liberal Alliance ikke enig i, at det jo er et kæmpe problem og ikke et udtryk for en sund, forsvarlig økonomisk måde at drive det på, sådan som regeringen bryster sig af?
Altså, den offentlige sektor vokser langt mere end den private sektor.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-09-10:
Det kan jeg svare meget kort på.
Jo, det synes vi er meget problematisk i Liberal Alliance.
I forhold til den her bindende bureaukratilov er vi glade for, at der er andre partier, der hilser det velkommen.
Jeg synes, at de erfaringer, der er andre steder fra, eksempelvis British Colombia i Canada, taler for, at det er en god idé.
Vi kan se, at det har virket, at vi har sat os målsætninger på klimaområdet, og det er, fordi vi har gjort en fælles indsats for at have fokus på det.
Det virker, som om at når vi laver bureaukrati, som får lov til at løbe løbsk, så er det typisk af et godt hjerte, men vi er ikke opmærksomme nok på det, og jeg tror ikke, vi får et bedre fokus, før vi sætter nogle mål.
For alle har det som fokus, men vi vokser og vokser bare, og samtidig skal folk se på, at kernevelfærden bliver skåret ned, imens flere og flere djøf'ere bliver ansat.
Det synes jeg ikke er værdigt.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-09-10:
Tak for svaret, som jeg er meget enig i.
Et andet eksempel på, hvad der sker, hvis man lader være med at holde øje med det politiske, er jo bl.a. statslige arbejdspladser bare generelt, altså hvordan man flytter dem rundt i landet.
I 2015 valgte man at udflytte 8.000 statslige arbejdspladser, men siden 2015 er der så kommet 10.000 flere til hovedstaden, også fordi man ikke har det politiske fokus på det.
Så kunne det også være et område, hvor man rettede politisk fokus på det og sagde: Det kan godt være, at der nogle steder skal være flere statslige arbejdspladser?
Så skal man selvfølgelig fjerne nogle andre, men fordelingen af dem kunne jo også være interessant.
Jeg synes, det er lidt mærkeligt, at det altid kun lige er i København, man kan ansætte en som statslig ansat, og der er aldrig nogen, der opdager det.
Men med det samme man har en situation, hvor man skal flytte en institution ud, så er der kæmpe polemik.
Benny Engelbrecht (S), 2024-09-10:
Jeg synes, det er lidt tankevækkende, at det virker, som om at når Liberal Alliance finder et værktøj i værktøjskassen, så er det altid det værktøj, man skal bruge.
Helt aktuelt er det jo så antallet af offentligt ansatte, som man ofte vender tilbage til.
For hvis man ikke gjorde det, ville der ikke komme styr på inflationen, var forklaringen.
Så vil ordføreren anerkende, at Liberal Alliance på det tidspunkt tog fejl?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-09-10:
Nu er det jo sådan, at man kan have flere løsninger på samme problem, som jeg også har været inde på før.
Det vil ikke nødvendigvis sige, at den anden løsning ville have været en fejl.
Jeg synes, der er en vigtig grund til, at det altid er en af Liberal Alliances mærkesager.
Jeg synes, det er vildt, at man skal få det som kritik, når der er den her voldsomme stigning i antallet af offentligt ansatte, altså at det skulle være et kritikpunkt, at et parti konstant slår på, at vi skal standse den stigning.
Det kommer vi ikke til at stoppe med.
Det er simpelt hen absurd, at vi skal bruge så mange penge på flere administrativt ansatte, når pengene kan bruges så meget bedre.
Så jeg bliver nødt til lige at sige, at det ikke er en mærkesag, Liberal Alliance lige foreløbig har tænkt sig at droppe.
Benny Engelbrecht (S), 2024-09-10:
Nu handlede det jo på det tidspunkt om, at i den konkrete situation, Danmark stod i – og det var en udfordring – var inflationen tårnhøj.
Og så sagde Liberal Alliance på det tidspunkt, at det eneste rette at gøre var at fjerne, hvad der svarer til 36.000 ansatte.
Det gjorde man ikke fra regeringens side; man håndterede krisen på anden vis og løste den.
Altså, i dag er inflationen under kontrol.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-09-10:
Beregningen af, at det skulle være x antal sygeplejersker og pædagoger, er typisk en beregning, Socialdemokratiet laver af Liberal Alliances politik.
Det er sjældent, at vi selv siger det.
Det, der blev sagt, var, at der skal skæres ned på det offentlige forbrug, og det er en måde, man kunne inddæmme inflationen på.
Det er det på samme måde, som at man kan vælge at lade være, og så er det mest danskerne, det går ud over.
Altså, vi foreslog, at det offentlige og ikke kun danskerne skulle stramme bæltet ind.
Jeg synes bare, at det, man skal være ekstremt varsom med, når man flytter statslige arbejdspladser, er, om det er en arbejdsplads, der er til at flytte.
Nu har jeg selv været ved en af dem, der fik til opgave at udflytte.
Jeg arbejdede i Ankestyrelsen i Aalborg.
Der var høj udskiftning der.
Det er et område, man hurtigt kan sætte sig ind i, men på den anden side af Limfjorden havde man så gang i at flytte Geodatastyrelsen, som arbejder på et ekstremt specialiseret område, og dem besøgte jeg og fandt ud af, at man har rykket al mulig viden op, som ikke kom med og gik tabt.
Derfor er det generelt sådan, at når vi udflytter statslige arbejdspladser, skal vi være opmærksomme på området: Kan det lade sig gøre, og hvor dyrt er det?
Jesper Petersen (S), 2024-09-10:
Tak for det.
Det her er meget interessant, synes jeg, for det siger jo noget om, hvordan man vil reagere som parti og i sidste ende som leder for et land, hvis man møder en krise.
Det er egentlig befriende ærligt, at fru Sólbjørg Jakobsen siger ligeud: Jamen vi har forskellige løsninger på det; vi vil det samme sted hen og få inflationen under kontrol, men vi har vores – altså Liberal Alliances – løsninger, og regeringen og Socialdemokratiet har nogle andre.
Status er i hvert fald, at inflationen er under kontrol.
Vi har tårnhøj beskæftigelse.
Vi har måske den sundeste nationaløkonomi i Europa, og det lykkedes vi med uden at lave store besparelser på vores fælles velfærd og uden at lave den reduktion, der ville svare til 36.000 færre offentligt ansatte.
På en måde er det rart, at Liberal Alliance ligesom toner rent flag og siger, at Liberal Alliance ville have gjort det på en helt anden måde, altså at det, man må vente, og det, der vil være Liberal Alliances medicin til dansk økonomi, hvis vi igen kommer i problemer, er voldsomme besparelser på den offentlige sektor.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-09-10:
Liberal Alliance vil ikke have en vækst.
Vi mener egentlig, at det offentlige statsapparat er rigelig stort i forvejen.
Vi så faktisk gerne en reduktion, og vi synes egentlig, at vi skal sætte nogle bindende mål partierne imellem og forsøge at bestræbe os på det.
Vores bud er: Lad os skrue det tilbage til dengang, hvor Mette Frederiksen blev statsminister.
For det er steget ekstremt meget siden 2017, da hun trådte til.
Camilla Fabricius (S), 2024-09-10:
Tak for en god tale.
Og tak for, at vi har fået ridset op, hvad der er rød og blå politik.
Kan ordføreren bare klargøre noget for mig helt konkret i forhold til væksten: Hvor lille en vækst er det, LA i virkeligheden gerne vil have?
Henrik Frandsen (M), 2024-09-10:
Mange tak for ordet.
Og mange tak for en rigtig god tale, faktisk en meget positiv tale.
Jeg må sige, at Liberal Alliance kommer med mange forslag.
Vi er ikke enige i alle sammen, vil jeg gerne sige.
Vi er måske ikke enige i de fleste, men vi synes i hvert fald, det er meget, meget konstruktivt at komme med gode forslag.
Det, jeg bed mærke i, var den optagethed, der er af familiepolitik.
Det er en optagethed, som vi også deler i Moderaterne.
For mig begynder kæden så bare at hoppe lidt af – hvis man må bruge det udtryk i Folketinget – når man begynder at sige, at reduktioner i topskatten, omlægning af topskatten, er familiepolitik.
Var det ikke meget bedre med lempelser i bunden for at ramme flest mulige familier og ramme de familier, som måske har mest brug for at få flere penge til rådighed?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-09-10:
Det er også dejligt at kunne høre, at der er nogle forslag, man kan blive enige om.
Det er forhåbentlig sådan, vi kan lave politik; der er desværre ikke nogen af os, der kan lave det alene.
I forhold til familiepolitikken vil jeg sige, at det var et eksempel på noget, hvor jeg ser, at vi ikke tænker fleksible familievilkår ind i al mulig politik, vi laver, og hvordan det er sådan, at vores meget komplicerede regulering rundtomkring faktisk begrænser familielivet, eksempelvis i forhold til topskatten.
Men jeg er fuldstændig enig i, at der også skal lettes i bunden, og derfor er det også et af de dyreste forslag, vi har i vores politik, nemlig at lempe skatten i bunden.
Henrik Frandsen (M), 2024-09-10:
Der findes jo også en anden skat.
Den hedder toptopskat – et rigtig godt og malende udtryk – og mit spørgsmål er egentlig ret enkelt: Vil lempelser eller fjernelse af toptopskatten også være et element i en fremtidig familiepolitik fra LA's side?