Rune Lund (EL), 2017-03-21:
Det her er jo et lovforslag med en lang række forslag, en blandet landhandel med en lang række ting, som vil smidiggøre sagsgange og skabe forbedringer i systemet.
Man kan også se på den lange række af positive høringssvar, at der er rigtig mange forbedringer, og dem er vi positivt indstillet over for.
Det første er at hæve aldersgrænsen for lægdommere til 75 år.
Det støtter Enhedslisten.
Det skal forstås på den måde, at de mennesker, som jo bliver dømt i retssystemet, primært er unge mennesker, og når vi hæver aldersgrænsen, kan vi se en udvikling, hvor det i endnu højere grad end i dag vil være ældre mennesker, som vil sidde og dømme de her unge mennesker.
Det kan godt give et problem i forhold til retsfølelsen, og det kan godt give de mennesker, der bliver dømt, opfattelsen af – hvor rimeligt eller urimeligt det måtte være – at det er alderen, der er afgørende for, at de bliver dømt i de konkrete sager.
Så der er en form for skævvridning, vi f.eks. skal være opmærksomme på der.
Men det ændrer ikke på, at det for vores vedkommende ikke ville give mening at beholde den nuværende grænse på 70 år, for vi bliver alle sammen ældre, og man kan altså godt være frisk, når man er over 70 år, så det ville virke mærkeligt at have den grænse på 70 år.
Så vi støtter, at man hæver den til 75 år.
Det er muligt, at den skal hæves yderligere; det er ikke sådan, at vi siger, at det vil vi ikke diskutere, for det kan vi godt, men jeg tror, det er vigtigt, at vi i hvert fald også i den sammenhæng husker på, at der altså kan være nogle ulemper i forhold til den rekruttering, der foregår blandt lægdommerne i dag, så der kan komme en yderligere skævvridning, og det er altså noget, vi er nødt til at have fokus på, samtidig med at vi selvfølgelig ikke skal begå aldersdiskrimination.
Så er der den anden del af lovforslaget, som handler om, at den kreds af personer, som er udelukket fra at være lægdommer, skal udvides til også at omfatte gejstlige i alle trossamfund, uanset om disse er anerkendt, godkendt eller ikke er godkendt.
Vores principielle holdning i spørgsmålet er sådan set, at vi er ret ligeglade med, hvad for en religion folk har, hvilket religiøst trossamfund de kommer fra, når de skal være lægdommere, vi er faktisk også ligeglade med, om folk er aktive i den lokale håndboldklub, og vi er også ligeglade med, hvilket politisk parti lægdommerne måtte komme fra, når de sidder i retssalen og dømmer.
Så grundlæggende synes vi egentlig ikke, der skal være en begrænsning, så f.eks. præster som religiøse personer ikke skal kunne deltage og være lægdommere.
Der er den problematik, som selvfølgelig handler om, at præster i folkekirken jo sådan set er statsansatte, så der er en konflikt, i forhold til at det er nogle mennesker, som sådan set er ansat under den udøvende magt, og som så kan have en problematisk dobbeltrolle, hvis de samtidig varetager en funktion hos den dømmende magt.
Det ville så tale for, at vi støtter forslaget.
Omvendt er det jo en parallelitet, som betyder, at gruppen af gejstlige bliver udvidet, og det er jo faktisk en forkert retning i forhold til at udvide antallet af gejstlige, som så ikke kan være lægdommere, når vi grundlæggende synes, det er fjollet og pjattet, at man, bare fordi man er gejstlig, ikke kan være lægdommer i dag.
Det er mine bemærkninger til forslaget, som det ligger.