Kaare Dybvad (S), 2017-04-26:
Tak for det, formand.
Det her er et beslutningsforslag, som vi fra Socialdemokratiets side har set frem til at behandle.
Vi mener grundlæggende, at beslutninger om byplanlægning skal ske i den enkelte kommune, sådan at man kan planlægge på den måde, som folkestyret ønsker sig det lokalt.
Så kan de socialdemokratiske kommuner skabe gode, sammenhængende kvarterer og byer med en blandet befolkningssammensætning og gode velfærdstilbud, og de borgerlige kommuner kan gøre det, sådan som de nu har lyst til at gøre det.
Det er en uskik, at vi fra Christiansborgs side skal fortælle et byråd, at de ikke er i stand til at træffe en beslutning om, hvorvidt man skal kræve, at der bor folk i de boliger, som man rent faktisk opfører.
Eksempelvis Københavns Kommune vurderer, som det er nævnt, at de har 2.700 ubeboede boliger.
Det er udenlandsdanskere, det er medarbejdere fra Region Midtjylland, såmænd også folketingsmedlemmer, som bor på de her adresser, men som kun et relativt begrænset antal nætter overnatter på adressen.
Og det er et stigende problem, at så mange boliger står tomme i en tid, hvor vi har en større efterspørgsel efter boliger i hovedstadsområdet.
Der er endda hele bydele, hvor det er op til 4 pct. af ejerboligerne, der ikke bruges til helårsbeboelse, og der er enkelte byggerier, hvor det er op til 20 pct., der ikke har bopælspligt.
Det betyder jo meget for et kvarter, for et byområde, hvis man har ejendomme, hvor der ikke bor nogen, og hvor man ikke har noget dagligt liv, og det er altså noget, der sorterer under den kommunale byplanlægning, hvordan man ønsker sig at ens kvarter skal udvikle sig.
Det er også baggrunden for, at vi nu fremlægger det her forslag i dag sammen med Dansk Folkeparti, Enhedslisten, Alternativet og SF om, at man i nybyggeri kan lade folk være omfattet af krav om helårsbeboelse.
Der har tidligere fra ministeriets side, fra Boligkontoret Danmarks side, fra Ejendomsforeningen Danmarks side og fra mange andres side været snak om, at man i virkeligheden allerede kan kræve den her helårsbeboelse, og det vil jeg altså stadig væk sætte spørgsmålstegn ved.
Hvis man spørger f.eks. i Københavns Kommune, får man at vide, at der rigtigt nok er mulighed for at kræve helårsbeboelse, men sagen er, at kravet først træder i kraft, når boligen én gang har været benyttet som helårsbeboelse efter boligreguleringsloven, og det vil altså i praksis sige, når man har været tilmeldt folkeregisteret.
Københavns Kommune oplever derfor fortsat nyopførte boliger, som ifølge lokalplanen er omfattet af krav om helårsbeboelse, men hvor der hos ejendomsmæglerne reklameres med, at boligen er uden bopælspligt, og at man derfor tiltrækker beboere, som ikke har tænkt sig at tilmelde sig folkeregisteret.
Og på den måde kan man altså fortsat undgå, at kravet om helårsbeboelse træder i kraft for boligen.
Det centrale i det her beslutningsforslag er derfor, at kommunerne kan gøre brug af muligheden for at stille krav om helårsbeboelse i lokalplaner, og at det kommer til at gælde for alle nyopførte boliger, uanset om de har været tilmeldt folkeregisteret eller ej.
Der er selvfølgelig det tilfælde, at ministeren skulle have ret, og derfor har Dansk Folkeparti foreslået en tilføjelse, som vi også fra Socialdemokratiets side er enige i, og den lyder som følger: Hvis der i den nuværende lovgivning eksisterer mulighed for at kræve, at nyopførte boliger kan omfattes af kravet om helårsbeboelse i den enkelte lokalplan, skal det tydeliggøres over for kommunerne, hvordan man benytter denne del af lovgivningen.
Citat slut.
Med disse ord kan jeg meddele, at Socialdemokratiet støtter beslutningsforslaget.