runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-27:
Tak for spørgsmålet.
Det her er en lidt sjov ting, fordi man på en eller anden måde er kommet i klemme mellem intentionerne i én aftale og lovgivningen på et andet område, og det må vi forsøge på en eller anden måde at få løst.
Det vil jeg gerne give tilsagn om her; at det er vi i hvert fald indstillet på fra regeringens side.
Forstået på den måde, at vi nok bliver nødt til at tage det op i folkeskoleforligskredsen.
Det tror jeg sådan set er det, der er udgangen på det, simpelt hen fordi der ikke er hjemmel i den nuværende lovgivning til at give den mulighed.
Og det vil sige, at der klart fra min side er et politisk ønske om at løse det, fordi jeg mener – helt i forlængelse af ordførerens bemærkninger – at det her ligger i forlængelse af den aftale, vi indgik med hinanden.
Der er dog ikke taget højde for, at man kunne støde på folkeskolelovens rammer i forhold til at skulle drive 10. klasse.
Det er man faktisk påbudt ifølge folkeskoleloven, og det vil sige, at for at kunne give det tilsagn, som jeg kan høre vi deler og har lyst til at give til Bornholm, så kræver det, at der kommer en lovændring på området.
Jeg har også i ministeriet spurgt ind til mulighederne for at give en forsøgsordning, og det er vi stadig i gang med at afdække, men der er ikke meget optimistiske toner, hvad det angår, og derfor tror jeg faktisk ikke, at der er nogen vej uden om, at vi vender tilbage til det i folkeskoleforligskredsen og tager den derfra.
Peter Juel-Jensen (V), 2020-05-27:
Spørgsmålet lyder: Anerkender ministeren, at en kommende driftsoverenskomst ligger i forlængelse af erhvervsuddannelsesaftalen fra 2018, set i lyset af at Bornholms borgmester i et brev af 5. maj 2020 har forespurgt om mulighed for dispensation fra folkeskolelovens § 20, stk. 1, så der kan indgås en driftsoverenskomst med Campus Bornholm om et 10.-klassetilbud, hvor der forud ligger en længere dialog med ministeriet?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-27:
Som jeg har nævnt nogle gange her, rådførte regeringen sig i dagene op til nedlukningen med en række myndigheder og en række ministerier.
Det er en lang række myndigheder og ministerier, som er involveret i en sådan beslutning.
Men af principielle grunde kan jeg jo ikke komme ind på, hvordan regeringens interne processer har kørt i forhold til den her beslutning.
Det er logisk.
Peter Skaarup (DF), 2020-05-27:
Tak til ministeren, men det var jo en oplæsning af nogle ting, som ministeren måske har fået forberedt på forhånd, men det var ikke svar på det spørgsmål, der blev stillet.
Og jeg ved ikke, om ministeren er tonedøv eller sådan noget – undskyld udtrykket – men ministeren bliver spurgt om, hvad det var for en myndighed.
Og jeg siger, at jeg så fra Jyllands-Posten ved, at det ikke var Sundhedsstyrelsen.
Vi ved også fra Ekstra Bladets afsløring her i går, at det bestemt ikke var fra Sundhedsstyrelsen, hvor man talte ret meget imod det.
Hvem var det?
Kan vi da ikke få det svar?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-27:
Anbefalingen fra sundhedsmyndighederne var entydigt at bryde smittekæderne.
Og eksempler på Sundhedsstyrelsens konkrete forslag fra den 10. marts er: minimere aktiviteten og den sociale menneskelige kontakt, undgå offentlig transport i myldretiden, forlænge ferier og weekender, opfordre til ændret mødekultur på arbejdspladser, begrænse besøg på plejehjem og sygehuse.
Så var det selvfølgelig et politisk ansvar at træffe selve beslutningen om, hvilke redskaber der skulle tages i brug.
Og det står regeringen fuldkommen på mål for.
Peter Skaarup (DF), 2020-05-27:
Tak for redegørelsen endnu en gang om, hvor rigtigt, det var.
Det er sådan set stadig væk ikke det, vi diskuterer her; det er ikke det, vi spørger til.
Vi spørger udelukkende til den eneste ting, som står i spørgsmålet, der er indleveret rettidigt – og man kan jo fra regeringens side forinden forvisse sig om, hvad det går ud på – nemlig hvad det var for nogle myndigheder, der anbefalede den nedlukning, som statsministeren talte om på pressemødet den 11. marts.
Hvad var det for nogle myndigheder?
Morgenavisen Jyllands-Posten har undersøgt, om det var Sundhedsstyrelsen.
Det var det ikke.
Hvem var det så?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-27:
I dagene op til nedlukningen rådførte regeringen sig med en lang række ministerier og myndigheder.
Den her nedlukning var jo ikke et redskab, der fandtes i redskabskassen på det tidspunkt, altså at lukke så massivt og tidligt ned for et land, som vi gjorde i Danmark, men ikke så hårdt, som mange andre lande desværre efterfølgende måtte gøre meget hårdere og desværre også for nogle landes vedkommende for sent.
Anbefalingen fra sundhedsmyndighederne var dog helt entydigt at bryde smittekæderne ved at minimere aktiviteten og den sociale menneskelige kontakt.
Og fordi vurderingen var så klar, og med den hast, smitten spredte sig, var det på vej til at kunne gå rigtig galt – desværre også i Danmark.
Peter Skaarup (DF), 2020-05-27:
Jeg siger tak for svaret.
Ministeren er inde på de ting, som Danmark har gjort for at bekæmpe coronaen.
Det er sådan set ikke det, vi diskuterer her.
Vi diskuterer, om der er kommet en myndighedsanbefaling til statsministeren eller ej.
Det er det, vi spørger om her i den her spørgetid.
Jeg havde gerne spurgt statsministeren, men hun ville ikke svare på spørgsmål om den her sag, men har overladt det til sundheds- og ældreministeren.
Dansk Folkeparti har jo også forsøgt at stille nogle andre spørgsmål til statsministeren.
Her har vores folketingsmedlemmer så sagt, at det jo er spørgsmål til statsministeren, og derfor har de trukket spørgsmålene tilbage, fordi hun ikke ville ned i salen og svare.
Når det så er sagt, har sundhedsministeren selvfølgelig mulighed for på regeringens vegne at besvare spørgsmålet, og jeg vil godt lige gentage spørgsmålet, for vi fik et ikkesvar på det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Var det retvisende, når statsministeren sagde, at det var på en anbefaling fra danske myndigheder, at der blev lukket ned?
Jeg kan lige citere, hvad statsministeren sagde der den 11. marts om aftenen.
Der sagde statsministeren: »Det er myndighedernes anbefaling, at vi lukker al unødvendig aktivitet ned på en række områder i en periode.«
Vi taler ikke om, om vi er enige eller uenige i, at man skulle gøre det.
Vi spørger udelukkende om, hvad det var for en myndighed, der kom med den klare anbefaling, som statsministeren sagde var kommet.
Hvad var det for en myndighed?
Det er det, jeg spørger til.
Magnus Heunicke (S), 2020-05-27:
Tak for spørgsmålet.
Den 1. marts havde vi i Danmark 4 konstaterede smittede med covid-19, og den 11. marts havde vi 514 smittede med covid-19.
Det er på 10 dage en stigning på 12.750 pct. – altså fra 4 til 514 smittede.
Der fremgår følgende af risikovurderingen fra Sundhedsstyrelsen af 10. marts: »Risikoen for at vi i EU, og herunder Danmark, vil se smittekæder ligesom i Norditalien er af ECDC« – The European Centre for Disease Prevention and Control – »d. 8. marts 2020 vurderet til at være høj.«
Den sundhedsfaglige rådgivning var entydig.
Vi skulle have brudt smittekæderne, og anbefalingen var derfor at nedbringe den menneskelige aktivitet og kontakt.
Regeringen har hele vejen rådført sig med en lang række myndigheder i den her ekstraordinære krise, vi har stået i, herunder foruden Sundhedsstyrelsen selvfølgelig også Statens Serum Institut, der jo er statens eksperter i epidemiologi og pandemier, og de rådgiver os i forbindelse med genåbningen.
De rådgav os også i forbindelse med nedlukningen.
I ugerne og dagene op til nedlukningen, hvor smittetallet steg med stor hast, rådførte vi os med relevante myndigheder.
Vi stod med en reel beskrevet risiko for, at sundhedsvæsenet knækkede sammen og dermed også samfundet og samfundsøkonomien.
Oven på den sundhedsfaglige rådgivning og vurdering og rådgivningen fra alle andre berørte myndigheder kom der så det politiske valg, nemlig hvor hurtigt og hvor hårdt vi skulle sætte ind i Danmark.
Og i et demokrati er det selvfølgelig et politisk valg at gøre noget så indgribende som at lukke et land ned.
Det er et politisk ansvar, det ansvar påtager jeg mig, og det ansvar påtager regeringen sig fuldt og helt.
Jeg vil af principielle grunde ikke komme ind på, hvordan regeringens interne beslutningsprocesser har kørt, men jeg kan sige, at det er en bred kreds af ministerier og myndigheder, som har rådgivet regeringen i den politiske beslutningsproces.
Det er en samlet myndighedsrådgivning, som danner grundlag for en så stor politisk beslutning.
Det er ikke kun rådgivning fra en myndighed.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-05-27:
Altså, jeg forstår simpelt hen ikke svaret.
For der står jo i det, Finansudvalget har skrevet, at man lægger op til, at materiel lovgivning skal være af ikkebebyrdende karakter.
Og det er jo lige præcis det, som ministeren lægger op til ved nu at lave om på bekendtgørelsen, hvis jeg forstår det, som ønskes lavet om, nemlig at man gerne vil sikre, at der er virksomheder, som ikke får mulighed for at få lønkompensation.
Simon Kollerup (S), 2020-05-27:
Det, som vi lægger op til, er at præcisere bekendtgørelsen, således at det fulde neutralitetsprincip gennemføres ved bekendtgørelse.
Det vil kræve en ændring af bekendtgørelsen, som er under forberedelse.
Og med det indført vil det fulde neutralitetsprincip være gældende også for lønkompensationsordningen fremadrettet for de virksomheder, som skal søge, i forbindelse med at der i øvrigt kommer en bekendtgørelsesændring, som gennemfører forlængelsen af ordningen, så den går fra 3 måneder til 4 måneder.
Jeppe Kofod (S), 2020-05-27:
Tak til spørgeren for spørgsmålet.
Min holdning er, at det er et sundhedstjek, at domstole i medlemslande, også EU-Domstolen, kigger magthaverne efter i sømmene.
Det er noget, der ligger mig meget på sinde, og noget, som vi også i morgen i øvrigt kan drøfte i en anden sammenhæng her i salen, når vi skal diskutere retsstatsprincipper.
Det er min overordnede holdning, og der spørges så specifikt til konsekvenserne for Den Europæiske Centralbanks opkøbsprogrammer og EU-Domstolen som øverste myndighed.
I forhold til den første del af spørgsmålet, omkring opkøbsprogrammerne, vil jeg opfordre til at slå koldt vand i blodet.
Dommen forpligter den tyske regering til at sørge for, at ECB inden for 3 måneder udarbejder en begrundelse for nødvendigheden af opkøbsprogrammet.
I forhold til den anden del af spørgsmålet, om forholdet mellem EU-Domstolen og den tyske forbundsforfatningsdomstol, er mit udgangspunkt, at det er godt, at vi har dem begge.
Det er godt, at vi har en EU-Domstol, der autoritativt kan udlægge EU-retten, men det er også godt, at vi har øverste domstole i medlemslandene, som kan udlægge de nationale forfatninger.
Er det så helt gnidningsløst?
Nej, bestemt ikke, og det er der jo sådan set ikke noget nyt i.
Jeg opfatter derfor heller ikke dommen som et udtryk for, at de tyske domstole nu ikke længere skal følge EU-Domstolens praksis, eller at forbundsforfatningsdomstolen generelt har sat EU-Domstolen til side.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-27:
Når jeg spørger på den måde, jeg gør her, er det jo, fordi jeg er ret sikker på, at man i Karlsruhe betragter det sådan, at man har myndighed til at sætte EU-Domstolen til side.
Og i hvert fald den første del af det andet svar, udenrigsministeren gav, var jo positivt i den forstand, at man fra den danske regerings side er positiv over for, at domstole kan kontrollere også EU-systemet – og det er godt.
Men det her må jo selvfølgelig ses som en del af hele den historie, som efterhånden er med euroen, med opkøbsprogrammer og stimulipakker og nu i dag en giga saltvandsindsprøjtning på 5.600 mia. kr., som Kommissionen foreslår.
Men når nu især de tyske myndigheder, den tyske forfatningsdomstol, begynder at sige fra – og det er jo egentlig ikke første gang; jeg husker, at der har været flere sager af den art – begynder udenrigsministeren måske så ikke at ryste en lille smule på hånden i forhold til den meget, meget euroloyale politik, som den danske regering jo fører?
Altså, det er jo i den praktiske virkelighed meget vanskeligt at se, at Danmark sådan rent politisk ikke er et euroland.
Én ting er, at vi har gode danske kroner i lommen, men hver gang ECB gør noget, eller Kommissionen fremsætter forslag f.eks. om de her hjælpepakker til eurolande, der er på fallittens rand på grund af den fælles valutapolitik, ja, så siger den danske regering jo bare: Javel, hvad skal vi gøre?
Derfor vil jeg bare høre, hvordan udenrigsministerens sådan bredere perspektiv på eurozonen er nu, hvor bl.a. den tyske forfatningsdomstol begynder at slå fra sig.
Kunne man forestille sig, at den danske regering også begyndte at slå fra sig og også begyndte at distancere sig lidt til det taberprojekt, vil jeg tillade mig at sige, som jeg tror euroen vil være i historiens lange løb?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-27:
Rettidig omhu, siger man.
Jeg hører det egentlig sådan, at spørgeren og jeg selv deler nogle principielle overvejelser, men at spørgeren nok ønsker at gribe tidligere ind fra Christiansborg, end vi ønsker det fra regeringens side.
Jeg medgiver fuldstændig, at det er en vedvarende diskussion, og vi må hele tiden sørge for at have den med hinanden.
Men når vi f.eks. har sagt, at vi ikke ønsker at lovgive om, hvad kostpolitikken skal være i danske daginstitutioner, så er det jo ud fra en opfattelse af, at det må kommunalbestyrelserne selv kunne håndtere.
Det er også vores opfattelse, at det kan langt de fleste også godt, og diskussionerne er ofte gode, når de bliver taget op lokalt; så får vi sat principperne på plads.
Og det har også en værdi.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-05-27:
Principielt er det da fornuftigt at have tillid til det lokale selvstyre.
Men der må ministeren jo også bare erkende, at hans egne partifæller i rigtig mange kommuner har en anden holdning til forskellige områder omkring det værdipolitiske, omkring en anden kultur, end den, som ministeren giver udtryk for her i Folketinget.
Det er sådan nogle ting, jeg ikke rigtig kan få til at harmonere.
For hvis man siger, at det lokale selvstyre skal være der, men at man i øvrigt mener sådan og sådan, og det lokale selvstyre så handler helt anderledes, så er vi jo tilbage der, hvor man først vil lovgive, når problemerne vokser sig større og større, end de allerede er for nuværende.
Hvis jeg nu siger rettidig omhu, hvad siger ministeren så? At vi skal vente, til problemet vokser os over hovedet?
Og så må det der lokale selvstyre forstå, at når de ikke fatter det store problem, der rent faktisk er i Danmark omkring værdipolitikken, omkring kulturen, og hvordan vi stille og roligt – eller nogle gange stille og voldsomt – forandrer det danske samfund,
så er vi simpelt hen nødt til at gribe ind, præcis som vi gjorde det i forhold til burkaforbuddet, hvor vi ikke vil tillade, at der er nogen mennesker, der går tildækket i det danske samfund.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-05-27:
Jeg var da også helst fri, det siger sig selv.
Men der er også noget, der hedder nødvendighedens lov, og der er også noget, der hedder, at man skal gribe ind, før det går galt.
Det har været meget mit princip, også i forhold til hele udlændingelovgivningen, i forhold til at man kom for sent i gang, og nu står vi så, hvor vi står.
Men jeg må bare sige, at ja, man skal have lov til at praktisere sin religion, men det skal jo ikke gå ud over vores samfund, og det gør det, når man f.eks. i Hvidovre Kommune giver økonomisk støtte til, at der er svømning for indvandrerkvinder.
Socialdemokratiet og SF stemte meget skuffende for at give støtte.
Naturligvis stemte Dansk Folkeparti imod, for vi synes, at det skal være ens for alle.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-27:
Tak, formand.
Hvad er udenrigsministerens holdning til, at den tyske forfatningsdomstol har dømt ECB’s opkøbsprogrammer »uholdbare« og sat EU-Domstolen til side som øverste myndighed?
Nicolai Wammen (S), 2020-05-27:
Jeg tror, det er vigtigt lige at huske, hvad det egentlig er, vi har fået ind i den her ordning.
Det betyder, at virksomhederne kan genindkalde medarbejdere, hvis der opstår et uforudset behov som følge af nye ordrer.
Det er også muligt kun at hjemsende medarbejdere delvis, f.eks. 2 dage om ugen.
Denne indbyggede fleksibilitet i lønkompensationsordningen betyder, at virksomhederne har vid mulighed for at sætte deres medarbejdere i gang, og det synes jeg er fornuftigt, for der er brug for en fleksibilitet.
Nu skal jeg og andre ministre mødes med arbejdsmarkedets parter igen, og så hører vi, hvad der er af synspunkter.
Og jeg vil gerne kvittere for, at Det Konservative Folkeparti også har meldt sig med sine ideer.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-05-27:
Mange tak, formand.
Jeppe Kofod (S), 2020-05-27:
Og tak til spørgeren.
Jeg tror ikke, at nogen i Folketinget kan være i tvivl om min holdning til USA's pakke på godt 83 mio. kr. til projekter i Grønland.
Der burde derfor ikke være tvivl om, hvad jeg og regeringen mener om den sag.
Vi ser meget positivt på, at USA har valgt at øge sit civile engagement i Grønland, og sammen med min grønlandske kollega, Ane Lone Bagger, har jeg længe arbejdet for, at USA's interesse for Grønland kommer det grønlandske samfund mest muligt til gavn.
Det har jeg gjort på baggrund af bred enighed i Folketinget, som det bl.a. fremgår af forslaget til vedtagelse V 38 fra december sidste år.
Jeg har ærlig talt været noget overrasket over flere af de meget skarpe reaktioner, som faldt oven på den amerikanske udmelding.
Nogle maler et skræmmebillede ved at påstå, at USA maser sig ind og slår sprækker i rigsfællesskabet.
Det billede kan jeg ikke genkende.
Danmark og Grønland har igennem længere tid arbejdet på at sikre noget, der økonomisk er til nytte for Grønland, og vi har i fællesskab haft tæt kontakt til USA om pakken, og pakken støtter projekter i sektorer, som Grønland selv ønsker at udvikle som led i arbejdet med at diversificere landets økonomi, og det bakker vi selvsagt op om i regeringen.
Jeg er fuldt ud opmærksom på det større billede og på sammenhængen med stormagtsrivaliseringen i Arktis.
USA's civile engagement finder jo ikke sted i et vakuum.
At tro andet, vil jo være naivt, og det er vi bestemt ikke, hverken i Nuuk eller i København.
Samtidig undrer det mig, at nogle mener, at den amerikanske interesse er en dårlig ting.
USA er vores nærmeste allierede og har i mere end et halvt århundrede været en helt central partner i Arktis og Nordatlanten.
Når Rusland udbygger baser langs den nordøstlige flanke, eller Kina viser interesse for regionen, er det kun naturligt, at vi i kongeriget forholder os til det sammen med USA.
Vi har med andre ord fælles interesser i en region præget af lavspænding og konstruktivt samarbejde.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-05-27:
Mange tak for det svar.
Nu er spørgsmålet jo blevet udsat i en periode, og derfor er man jo kommet lidt videre.
Jeppe Kofod (S), 2020-05-27:
Tak til spørgeren.
Ilulissaterklæringen er fortsat relevant og anvendelig, og det gælder stadig, at alle arktiske stater tager del i det praktiske, daglige samarbejde om bl.a. eftersøgning, redning, miljøbeskyttelse og sejladssikkerhed.
Samtidig ser vi en mere dynamisk sikkerhedspolitisk situation i Arktis og en forøget stormagtskonkurrence, og man kan sige, at den amerikanske retorik skal ses i det lys.
Det gør ikke Ilulissaterklæringen mindre relevant, og jeg glæder mig over, at alle de arktiske kyststater fortsat støtter op om den.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-05-27:
Tak for det endelige svar.
Det sidste spørgsmål, jeg vil stille – for ministeren har egentlig svaret på mit næste – er, hvordan ministeren vil reagere fremadrettet, hvis, lad os sige Kina f.eks. kom med et bidrag til Grønland i forhold til f.eks. ondartet påvirkning og afpresning.
Jeppe Kofod (S), 2020-05-27:
Vi er optaget af det i regeringen sammen med den grønlandske regering.
Grønland ønsker jo at diversificere deres økonomi og ønsker handel og internationale samarbejdspartnere.
Udover sikkerhedsarbejdet er der altså også samarbejde inden for turisme, råstofudvikling og andre ting.
Og det er noget, vi også påskønner fra regeringens side.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-05-27:
Mange tak for det.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-27:
Jeg tror, at det helt generelt er sådan, at hvis man har et samfund, hvor befolkningen har den samme kultur, i høj grad den samme religion, det samme sprog, altså er sådan kulturelt en meget homogen befolkning, så er der ikke brug for ret meget politisk regulering, altså lovgivning.
Men nu har Danmark jo i de seneste år – de seneste 50 år – udviklet sig til et land, hvor der er folk med forskellige religioner, med rødder i forskellige lande og også verdensdele, som står Danmark fjernt.
Og det har så tvunget Folketinget til at træde et skridt frem på en række områder, f.eks. omkring tildækningsforbuddet, og lovgive.
Men jeg medgiver fuldstændig, at den tid, vi befinder os i, er en tid, der kommer til at kræve mere politisk regulering på grund af indvandringen.
Vi skal så finde ud af hvor meget.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-05-27:
Det er jeg fuldstændig enig i, og det har vi jo lovgivet om her i salen.
Det er derfor, jeg drager det emne ind, for der kunne man godt lovgive her i salen, det ville man ikke lægge ud lokalt.
Jeg synes, det var meget fornuftigt, at det blev her, og at det var os, der bestemte det, for det skal man selvfølgelig ikke acceptere.
Ministeren har jo skarpe holdninger, og det synes jeg bare er godt; det trænger vi til på diverse områder.
Men når det kommer til reel lovgivning, ønsker ministeren ikke at være med længere, og det er det, der ærgrer mig så meget.
F.eks. ønsker ministeren ikke at lovgive imod kønsopdelte svømmehaller.
Det er jo også en kultur, som man bare giver adgang til i Danmark, som vi ikke ellers ville vedkende os.
Det skal løses lokalt, mener ministeren.
F.eks. har Socialdemokraterne i Hvidovre, altså ministerens partifæller, stemt for kønsopdelt svømning.
Simon Kollerup (S), 2020-05-27:
Jeg kan afkræfte, at der skulle have været administreret imod, hvad der er gældende.
Bekendtgørelsen, som har været gældende for den første ansøgningsrunde, har klart – som jeg har svaret – sagt, at man skal være i et ansættelsesforhold, for at der kan opnås lønkompensation.
Det har der været administreret efter.
Men forholdet om det fulde neutralitetsprincip og stillingskategorier er noget, som først vil blive implementeret med den nye bekendtgørelse.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-05-27:
Det er helt naturligt, at ting går stærkt, men det er jo så ikke første gang, vi har spurgt om det her.
Jeg selv har jo interesseret mig for sagen helt tilbage til for 2 måneder siden.
Det alvorlige i den her sag er, at dér fik jeg jo oplyst af beskæftigelsesministeren, og vores erhvervsordfører, Torsten Schack Pedersen, fik oplyst af erhvervsministeren, at man administrerede imod det, som har været gældende, indtil man lavede bekendtgørelsen om.
Det er sådan set det, der er meget alvorligt, for der har man jo fået at vide, at der var virksomheder, der ikke kunne få lønkompensation.
Simon Kollerup (S), 2020-05-27:
Jeg vil sige, at der har været et stort fokus både i Erhvervsministeriet og Beskæftigelsesministeriet på, at midlerne i ordningen her kom hurtigst muligt frem til virksomhederne, som virkelig har haft behov for dem.
Vi er så blevet opmærksomme på, at rækkevidden af princippet om statens neutralitet i faglige konflikter ikke er eksplicit beskrevet i bekendtgørelsen.
Det er det, som en opdatering af bekendtgørelsen vil tage hånd om.
Vi har i Erhvervsministeriet i dialog med Beskæftigelsesministeriet sikret, at det bliver præciseret i en ny bekendtgørelse, sådan at neutralitetsprincippet udmøntes efter hensigten.
Det er jo en del af den løbende dialog, der er mellem ministerierne, når man udmønter en ordning, særlig i sådan en tid, vi er i nu, hvor tingene går stærkt, og hvor det altoverskyggende fokus har været at få pengene ud til vores danske virksomheder, så vi kan holde hånden under danske arbejdspladser.