runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2018-12-12:
Det var jo en finansminister, der fralagde sig ansvaret.
Det er da regeringen, der har ansvaret for, hvad det er for nogle rammer kommunerne træffer deres beslutninger under, og med den finanslov, vi har fået nu, mangler der mellem 1,5 og 2 mia. kr. for at dække det demografiske træk.
Hvis man kigger på regeringens 2025-plan, vil vi mangle 10.000 offentligt ansatte.
Så kan finansministeren da ikke stå her og frasige sig ansvaret fuldstændig og sige, at man så kan træffe nogle beslutninger, der er,
var det helt til rotterne, altså nogle dårlige beslutninger.
Selvfølgelig har regeringen da også et ansvar for, hvad det er for et rum, man kommunalt kan træffe de her beslutninger inden for, og hvis det her skulle forstås sådan, at det var finansministerens pæne måde at sige på, at han personligt heller ikke håber at skulle opleve at få erstattet sit bad med vådservietter, så kvitterer jeg for det.
Men ellers synes jeg faktisk ikke, at finansministeren forholdt sig til det, jeg spurgte om, nemlig de konkrete eksempler på besparelser på ældreområdet, og det, at fire ud af ti kommuner i Altingets rundspørge fra september forventede at skulle spare på ældreområdet.
Er det det, finansministeren sigter til, når han siger, at kommunerne bare kan bruge pengene bedre i morgen end i dag?
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-12-12:
Tak, formand.
Hvad er ministerens holdning til de mange voldsepisoder forårsaget af børn mod børn i skolerne, og kender ministeren til etniciteten hos de børn, der forøver volden, og hvad agter ministeren at gøre ved det?
Pernille Schnoor (ALT), 2018-12-12:
Så kan jeg forstå, at ministeren anerkender, at prisen er vigtig, i forhold hvor mange børn der drikker, og hvor meget de drikker.
I Skotland, hvor man har indført det her nu, har de 1.056 årlige dødsfald, mens Sundhedsstyrelsen for Danmarks vedkommende anslår, at det er 3.000, der dør, og det er 23.700 færre hospitalsindlæggelser, det her studie viser, hvis man laver en minimumspris pr. genstand.
Så jeg håber, at ministeren vil kigge på de her studier og så tage stilling til, om det, man har valgt at gøre nu, er så fornuftigt, altså at gøre det modsatte, så man faktisk gør det billigere, og så flere børn og unge kan drikke mere.
Ellen Trane Nørby (V), 2018-12-12:
Ja, men det tror jeg sådan set heller ikke er en del af diskussionen, men det, jeg kan høre Alternativet ligesom fokuserer på, er, at det så er den gyldne løsning.
Jeg tror bare, man må sige, at vi er nødt til også at kigge på det her bredere, både i forhold til hvad det er for nogle kulturændringer, der skal til, og det gælder for så vidt både alkohol, som det gælder rygning.
Jeg synes sådan set, at det er vigtigt, at vi også ser, at der er flere, der også lokalt tager ansvar, og det gælder gymnasier, og det gælder erhvervsskoler, som også går sammen om at have politikker, klare politikker for, at man f.eks. ikke vil acceptere alkohol på rusture, at man har klare politikker for, hvad det er for et alkoholindtag, man har til skolefester, og at man ikke gør alkohol og det at servere alkohol til et konkurrenceparameter på at tiltrække elever eller til at holde fester, for det tror jeg sådan set påvirker de unge mindst lige så meget, altså hvor den populære fest er, som at man har en klar holdning til alkohol.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-12-12:
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren anerkender, at prisen er en afgørende faktor for, hvor meget børn og unge drikker, som f.eks. Andreas Rudkøbing, der er formand for Lægeforeningen, har sagt.
Jeg står her med et studie, som er offentliggjort i British Medical Journal, og som viser, at man i England, efter man lavede minimumspriser pr. genstand, altså har haft en kæmpe effekt i forhold til dødelighed og i forhold til alkoholrelaterede hospitalsindlæggelser.
Det er faktisk et meget, meget stort antal, man har fået det ned med ved at lave minimumspriser pr. genstand.
Ellen Trane Nørby (V), 2018-12-12:
Nej, det er ikke et synspunkt, som regeringen støtter.
Jeg kan sådan set dække mig ind under det, som jeg sagde før.
Der er ingen tvivl om, at det handler om at få unge mennesker til at drikke mindre, hvilket vi har et ønske om de gør, og de ændrer faktisk også deres adfærd.
Ungdomskulturen ændrer sig, hvilket jeg sådan set også synes vi begynder at se i tallene, altså at der er en langt større bevidsthed hos den her generation af unge mennesker – de drikker mindre, de drikker mindre mængder end ungdomsgenerationen før dem.
Vi har fra statsligt hold fokus på en lang række forebyggelsesaktiviteter, som også har fokus på de unges alkoholindtag, og det gælder også på kommunalt plan.
Sundhedsstyrelsen gennemfører også løbende kampagner med det formål at sætte fokus på alkohol og også skadesvirkningerne af alkohol, og jeg ved også, at Sundhedsstyrelsen sammen med gymnasierektorerne og de danske gymnasier her tidligere på året også lavede en fælles aftale på det område, for det handler også om at påvirke ungdomskulturen, når vi taler et for højt alkoholforbrug hos de unge.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-12-12:
Selv om de unges forbrug af alkohol samlet set er faldet fra 2010 til 2017, som ministeren nævner, er Danmark jo fortsat det land i Europa, hvor flest unge drikker alkohol i løbet af en måned.
Vi har 3.000 mennesker, der dør årligt af alkoholrelaterede årsager, vi har 122.000 børn og unge, der vokser op i familier med alkoholproblemer, og overforbrug af alkohol anslås at koste det danske samfund mindst 13 mia. kr. om året.
I Skotland har man jo lige indført minimumspriser, hvad man også gjorde tidligere i England, og burde vi ikke som ansvarlige politikere i stedet sætte en minimumspris på alkohol, som man f.eks. lige har indført det i Skotland?
Ellen Trane Nørby (V), 2018-12-12:
Tak for spørgsmålet.
Det synes jeg er vigtigt at slå fast indledningsvis i forhold til spørgerens spørgsmål.
Andelen af unge, 16-24-årige, der overskrider Sundhedsstyrelsens højrisikogrænser for alkoholindtag, er faldet fra 19,7 pct. i 2010 til 11,5 pct. i 2017.
Den udvikling kommer de afgiftslettelser på øl og vin, der indgår i finanslovsaftalen for 2019, ikke til at ændre afgørende på, men der er jo også en balance i, hvordan vi lægger vores skatter og afgifter med forskellige hensyn.
Skatteministeren har oplyst om afgiftslettelserne, at de bl.a. forventes at føre til, at danskerne grænsehandler mindre øl og vin, og at de lavere afgifter også gør det mere attraktivt for danskerne at købe deres varer i danske butikker fremfor eksempelvis at køre over grænsen og købe dem billigere i Tyskland.
Jeg håber, spørgeren og jeg enige om, at det jo ikke er sådan, at en breezer, en øl eller en flaske vin købt i Tyskland er mere sund end den, der er købt i Danmark, men det kan sådan set betyde rigtig meget, både for dansk erhvervsliv og også for indtjeningen til statskassen, at vi også hele tiden sikrer, at vi ikke har danske afgifter, der ligger på et niveau, som er med til at skabe øget grænsehandel.
De lavere afgifter kan også eksempelvis betyde, at svenskerne lægger deres penge i Danmark i stedet for i Sverige, og de kan på den måde også være til gavn for dansk erhvervsliv.
Samtidig er vurderingen, at påvirkningen af danskernes alkoholforbrug vil være beskedent.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-12-12:
Tak for det.
Jeg læser spørgsmålet op: Mener ministeren, at det er forsvarligt at sætte afgiften ned på øl og vin, når Danmark er det land i Europa, hvor flest unge drikker sig fulde, og vi ved, at alkohol i ungdommen skaber grundlaget for et senere alkoholmisbrug?
Merete Riisager (LA), 2018-12-12:
Det er meget vigtigt for mig at understrege, at når der er et barn, der er meget voldeligt – og her taler vi altså ikke om almindelig puffen og skubben i skolegården – og optræder truende i en grad, så det går ud over klassefællesskabet, så skal man i højere grad sørge for, at det barn kommer væk fra klassefællesskabet, fordi man har et hensyn at tage, selvfølgelig til det barn, der fortsat skal have en god undervisning, men i høj grad også til klassefællesskabet.
Derfor skal skolelederne jo også sørge for, hvis der er et problem med sådan en utryghed, at løse det, og det kan være ved at flytte barnet ud af skolen.
Det er ikke sikkert, at det er praksis alle steder, men det er en mulighed, som skolelederen har i dag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-12-12:
Det var jo et forsigtigt, positivt svar, og jeg anerkender, at man som minister også skal være lidt forsigtig.
Det sidste spørgsmål handler om ordensbekendtgørelsen.
Har ministeren planer om at skærpe den, så vi højere grad kan tage hånd om de børn, som i dag laver ballade eller forøver vold?
Det er meget svært at få de børn til at skifte skole.
Det kan man kun, hvis en anden skole er villig til at tage imod dem.
Merete Riisager (LA), 2018-12-12:
Som jeg lige sagde, er selve undersøgelsesdesignet ikke fastlagt.
Vi ved om vold mod lærere, hvilke skoler der er tale om, og det er det, der er væsentligt at sige for mig.
Langt de fleste grundskoler i Danmark er trygge steder at være for børn, og det skal vi holde fast i, men der er nogle skoler, som er særlig voldsramte, og hvor volden blive en del af hverdagen og en del af kulturen.
Det kan der være mange forskellige årsager til; kultursammenstød kan godt være en del af det scenarie, og det er noget af det, vi skal blive klogere på.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-12-12:
Grunden til, at jeg spørger så specifikt, er jo, at der er masser af erfaringer ikke bare i Danmark, men så sandelig også i Frankrig, i Tyskland, hvor der er store grupperinger fra Mellemøsten, som altså forårsager kæmpemæssige problemer i skolerne med vold mod andre børn og vold mod lærere.
Man kunne jo forestille sig, at det også gjorde sig gældende i Danmark.
Så ville det ikke være smart, at vi også fik en oversigt over dette i Danmark?
Merete Riisager (LA), 2018-12-12:
Undersøgelsesdesignet er ikke tilrettelagt endnu.
Så jeg håber, at de vil gribe den her bold.
Men selve undersøgelsesdesignet er ikke lavet endnu.
Når det handler om vold mod lærere, ved vi jo noget om, hvilke skoler der har særlig mange voldsepisoder, og jeg forestiller mig, at vi skal have et meget bedre billede af, hvor mange skoler der så at sige er i rødt felt, altså hvor mange skoler er decideret ramt af vold i hverdagen?
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-12-12:
Tak til ministeren for faktisk et ret positivt svar.
Det vil sige, at vi kommer til at kende kulturbaggrund; vi kommer til at se, hvilke skoler den her vold optræder på; og vi vil jo så også kunne få en formodning om, om der er en bestemt etnicitet, der optræder hyppigere end andre.
Er det rigtigt forstået?
Kristian Jensen (V), 2018-12-12:
Jeg forstår på debatten her, at Socialdemokratiet ikke længere respekterer det kommunale selvstyre.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at Norddjurs Kommune har valgt at køre deres økonomi fuldstændig i sænk ved at have den tilgang til spørgsmålet om førtidspensionister, som de havde rent politisk, og som har betydet, at økonomien i Norddjurs Kommune er helt til rotterne.
Undskyld udtrykket, jeg ved ikke, om det er parlamentarisk sprogbrug.
Men det ville jeg sige uden for den her sal.
Men der er kommunalt selvstyre, og borgerne i Norddjurs Kommune har jo valgt at give mandatet til den siddende borgmester igen, og det må man så tage konsekvensen af i dagligdagen frem mod næste kommunalvalg.
Jeg synes, at man har taget masser af forkerte beslutninger, eksempelvis i Norddjurs Kommune, på det område, men det tilkommer jo ikke mig at være overdommer over, hvad de gør i en enkelt kommune, hvis vi samtidig ønsker at have kommunalt selvstyre, og det ønsker jeg at have.
Jeg troede egentlig bare, at Socialdemokratiet også var et parti, der hyldede det kommunale selvstyre.
Jeg kan have taget fejl.
Astrid Krag (S), 2018-12-12:
Jeg forstår godt, at finansministeren bruger det meste af sin taletid på at forholde sig til det element, der handler om, at pensionisterne har fået et højere rådighedsbeløb.
Men der ved finansministeren også, at jeg også synes, det er godt.
Vi glæder os også over det i Socialdemokratiet.
Vi havde måske gerne set, at man havde kigget lidt mere på, hvordan man kunne sørge for, at det var de pensionister, der har den mindste indtægt, som fik mest ud af det her.
Men vi har ikke været med inde i maskinrummet, og jeg skal ikke kunne sige, hvad for nogle modeller der har været på bordet, og det er slet ikke det, jeg prøver at rejse en diskussion af med finansministeren.
Det tror jeg også godt finansministeren ved.
Nej, det her handler jo om de velfærdsbesparelser, især besparelserne på ældreplejen rundtomkring, og jeg vil gerne sige til ministeren, som siger, at det er noget, man må tage op med de lokale politikere: Finansministeren bliver da nødt til at have en holdning til det, der foregår i kommunerne, når han dækker sig ind under, at man bare kan gøre tingene bedre i morgen end i dag.
Når jeg så kan nævne konkrete eksempler, der viser, at de diskussioner, man har, handler om at udskifte et bad med vask med vådservietter, handler om at lukke aflastningspladser, handler om at have færre medarbejdere på plejehjemmene, handler om at skære ned på aktiviteter for beboerne på plejehjemmene – altså noget, der rammer de allersvageste ældre – så må finansministeren da selv have en holdning til, om det er rigtigt.
Og når finansministeren nu selv valgte at bruge det udtryk, at man skal bruge pengene bedre i morgen end i dag, så må finansministeren da, hvis han ikke vil forholde sig til, hvordan han selv ville have det med at opleve den slags forringelser på sin egen krop, kunne svare på, om det er inden for skiven af det, som i finansministersprog hedder, at kommunerne bruger pengene bedre i morgen end i dag.
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-12:
Indledningsvis vil jeg erklære mig enig i finansministerens indledende analyse, altså den analyse, der peger på, at der ikke er udsigt til overophedning.
Man kan vel med rette sige, at nogle af de udfordringer, som vi måske snarere skulle frygte på det helt korte sigt, er, hvad konsekvenserne kan være af eksempelvis Storbritanniens aktuelle overvejelser i forhold til brexit.
De er så aktuelle, at hverken ministeren eller jeg formodentlig har nogen som helst anelse om, hvad der kommer til at ske senere i dag.
Det har briterne formodentlig heller ikke selv.
Den slags ting må vi jo bare stille og roligt konstatere kan være en langt større risiko end risikoen for en potentiel overophedning.
Så bare indledningsvis er jeg for så vidt enig med finansministeren i den del af analysen.
Når jeg så alligevel føler mig lidt kaldet til at stille et opfølgende spørgsmål til den anden del, er det i virkeligheden fordi det jo ikke er sådan, at man, blot fordi man kan diskutere, om et tiltag har en kortsigtet, anderledes effekt, så stadig væk er det mest korrekte at gøre.
For det helt naturlige ville selvfølgelig være at spørge: Hvilken del af det offentlige forbrug vil det så i givet fald være, man strammer op omkring?
Er det sådan, at man skal ud at afskedige offentligt ansatte, eller er det sådan, at man sætter tempoet på f.eks. offentligt anlægsarbejde ned?
Det er jo en helt væsentlig diskussion at tage.
Og dernæst, om man samtidig også kigger på, hvad det så i givet fald er for nogle skattelettelser, man skulle udsætte.
Der er meget, meget stor forskel på, hvordan virkningen er af forskellige skattelettelser, også i forhold til udbuddet.
Så jeg tror ikke, at man for det første kan sige tingene helt så enkelt, som ministeren gør, og for det andet synes jeg måske også, at det i en situation, hvor vores offentlige sektor er meget presset, er farligt at stille et sådan måske teoretisk scenarie op, som det blev gjort fra regeringens side i sidste uge.
Kristian Jensen (V), 2018-12-12:
Nu skal jeg prøve at lave sådan en cliffhanger og sige, at når jeg er færdig med min indledning, vil jeg komme med et meget klart svar på spørgsmålet – men lige allerførst en indledning.
Det er heldigvis sådan, at regeringen har tilrettelagt en finanspolitik, der gør, at selv om vi har et opsving i øjeblikket, hvor vi har en højkonjunktur i både 2015, 2016 og 2017 med vækstrater på over 2 procentpoint, vi har en markant fremgang i beskæftigelsen, et stort fald i ledigheden, og at der er skabt mere end 153.000 flere private arbejdspladser siden valget i 2015, og at antallet af personer på kontanthjælp, siden kontanthjælpsloftet blev indført i 2016, er reduceret med mere end 30.000, og på trods af at vi står i så stærk en økonomisk situation, så er der ikke noget, der tyder på, at vi er på vej ind i en overophedning, når man kigger på enten inflationsrater eller lønstigninger.
Det, der er vores udfordring, er så at sige at have kapacitet i økonomien til at kunne fortsætte en vækst uden at løbe ind i det her, fordi vi ser desværre, at virksomhederne får stadig sværere ved at rekruttere den rigtige arbejdskraft.
Derfor skal vi netop have en finanspolitik, der er tilpasset, og det får vi med finanslovsaftalen.
Så strammer vi op i forhold til det planlagte på den strukturelle saldo; vi tager lidt luft ud af dansk økonomi fremadrettet.
Derfor er der ikke nogen tegn i sol og måne på, at vi kommer i en situation, hvor det bliver nødvendigt at lave en opstramning.
Hvis vi i en teoretisk situation skulle lave en opstramning, ville det økonomisk set
være mere effektivt at stramme op ved at reducere det offentlige forbrug end ved at udskyde skattelettelser.
Og det vil det, fordi skattelettelser påvirker både efterspørgslen og kapaciteten på arbejdskraft.
Det påvirker altså både i forhold til, hvor meget arbejdskraft der bliver udbudt, og hvor meget arbejdskraft der efterspørges.
Så hvis man udskyder en skattelettelse, reducerer man udbuddet af arbejdskraft.
Hvis man udskyder offentligt forbrug, reducerer man ikke udbuddet af arbejdskraft; man reducerer kun efterspørgslen.
Og derfor har det en langt klarere virkning på at modvirke overophedning i økonomien, end hvis man ændrede på skatterne.
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-12:
Tak, formand.
Jeg læser spørgsmålet op: Vil ministeren bekræfte, hvorvidt ministeren er enig i sin ministerkollega økonomi- og indenrigsministerens udtalelse på TV 2 NEWS tirsdag den 4. december 2018 om, at regeringen – i en situation, hvor den er nødsaget til at bremse økonomien op – vil dæmpe væksten i det offentlige forbrug, og at regeringen mener, at det er en mere logisk vej at gå end at udskyde skattelettelser?
Vil ministeren bekræfte, hvorvidt ministeren er enig i sin ministerkollega økonomi- og indenrigsministerens udtalelse på TV 2 NEWS tirsdag den 4. december 2018 om, at regeringen – i en situation, hvor den er nødsaget til at bremse økonomien op – vil dæmpe væksten i det offentlige forbrug, og at regeringen mener, at det er en mere logisk vej at gå end at udskyde skattelettelser?
Anders Samuelsen (LA), 2018-12-12:
Jo, jeg kan garantere for, at der er en grænse.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-12-12:
Vil det sige, at udenrigsministeren overhovedet ikke har blik for, at vi har en organisation, som i hvert fald med sikkerhed er ekstremistisk?
Den betegnes som en islamistisk propagandamaskine, som udspreder budskaber i den absolut grovere ende.
Nu er det jo rart, at justitsministeren sidder ved siden af, for det var ham, jeg talte med om sagen her for 14 dage siden.
Der er jo ikke nogen, der kan være i tvivl om, hvad det er for en organisation.
Har man overhovedet ikke blik for, at der går danske penge til den her organisation?
Hvad mere skal der til, før man synes, man vil reagere?
Skulle det være direkte til en terrororganisation, eller skulle det være direkte til det saudiske styre?
Er der ingen grænser for, hvornår man ligesom vil trække en streg i sandet?
Anders Samuelsen (LA), 2018-12-12:
Så kan man selvfølgelig få helt andre boller på suppen, og det vil vi jo alle sammen glæde os til at se hvordan kommer til at fungere.
Det, jeg bare kan sige, er, at det er sådan, sagen ligger på nuværende tidspunkt, og jeg har desværre ikke mere at tilføje.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-12-12:
Men det, der jo lidt er mønsteret i de her spørgsmål om halalcertificeringsafgifter, er, at når man spørger eksempelvis en fødevareminister, fokuserer vedkommende udelukkende på, hvad der så foregår i Danmark.
Når man spørger en justitsminister om, hvad der så sker med de penge, som indsamles til de forskellige organisationer, så vil vedkommende ikke svare og gemmer sig under, at det kan han ikke, fordi det er et område, der ligger under PET.
Jeg synes, det er lidt tyndt, at en samlet regering, kan man sige, er enige om, at det her vil man ikke tale om.
Anders Samuelsen (LA), 2018-12-12:
Men desværre kommer vi ikke ret meget længere.
For det er sådan, at de her certificeringsprocedurer, som bliver omtalt, og som danske virksomheder af kommercielle grunde følger, altså er Miljø- og Fødevareministeriets ressort.
Det er ikke mit ressort.
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at vi hele tiden skal være opmærksomme på, hvad der er af pengestrømme, og hvem det er, man finansierer osv.
Men det er altså ikke en sag, som er på mit bord på nuværende tidspunkt på en sådan måde, at jeg ser anledning til, at jeg vil gøre noget anderledes end det, som vi gør på nuværende tidspunkt.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-12-12:
Tak for besvarelsen.
Men det er lige tyndt nok – med al respekt, hr. minister.
Grunden til, at jeg har stillet spørgsmålet til udenrigsministeren, er jo, at World Muslim League er en organisation baseret i Saudi-Arabien, og når vi nu for ganske nylig talte om Saudi-Arabien og der blev udtrykt bekymring over adskillige forhold i Saudi-Arabien, mente jeg, at det var relevant at stille det her spørgsmål til netop udenrigsministeren.
Det er korrekt, at det i første omgang er et andet ministerium, som måske påser de her halalcertificeringsafgifter, når de finder sted i Danmark.
Det er i den forbindelse, ministeren skal se spørgsmålet.
Altså, med andre ord: Der går en stor pose penge direkte fra Danmark til en yderst tvivlsom organisation i Saudi-Arabien.
Det synes jeg gerne jeg vil høre udenrigsministerens uddybende kommentar til.
Anders Samuelsen (LA), 2018-12-12:
Tak for spørgsmålet.
Det har regeringen gentagne gange understreget over for Saudi-Arabien, både bilateralt og sammen med EU, og vi har desuden betonet behovet for en troværdig og tilbundsgående undersøgelse og for, at alle involverede stilles til ansvar.
Den 22. november besluttede jeg på baggrund af situationen i Yemen og drabet på Khashoggi, at Udenrigsministeriet suspenderer godkendelser af eksport af våben og militært udstyr til Saudi-Arabien, og det gælder også dual use-produkter, som kan anvendes til krænkelse af menneskerettighederne.
Jeg er meget glad for, at Folketinget den 4. december vedtog V 22 i forlængelse af forespørgselsdebatten F 14 den 29. november, og jeg vil også gerne benytte den her lejlighed til at takke Dansk Folkeparti for sammen med regeringspartierne at stemme for forslaget.
Regeringen arbejder allerede gennem EU og FN for en forbedring af menneskerettighedssituationen i Saudi-Arabien, og det agter regeringen naturligvis at blive ved med.
Jeg er ikke bekendt med de certificeringsprocedurer, som danske fødevarevirksomheder af kommercielle grunde følger.
Det er Miljø- og Fødevareministeriets ressort.
Miljø- og Fødevareministeriet oplyser, at halalcertificering som udgangspunkt er en sag mellem slagterivirksomheder og private halalkontrolorganer, og at danske myndigheder ikke har kontrolfunktion i relation til halalslagtning.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-12-12:
Tak for det.
Hvad er – på baggrund af vedtagelsen til forespørgsel nr. F 14 om Saudi-Arabien – regeringens holdning til, at danske slagterier årligt poster ukendte beløb i halalcertificeringsafgifter til den islamistiske organisation World Muslim League?
Hvad er – på baggrund af vedtagelsen til forespørgsel nr. F 14 om Saudi-Arabien – regeringens holdning til, at danske slagterier årligt poster ukendte beløb i halalcertificeringsafgifter til den islamistiske organisation World Muslim League?