runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Michael Aastrup Jensen (V), 2018-05-31:
Nej, der må jeg desværre ødelægge den gode stemning, som der ellers var ved at opstå her, og sige, at jeg har fuld tillid til, at Kommissionen og ikke mindst den embedsmandsfølgegruppe, der er, hvor Danmark også deltager, har fuld styring på, hvordan og hvorledes det arbejde foregår.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-05-31:
Jeg har lige et spørgsmål til regeringens og Venstres holdning til Tyrkiet, som jeg synes er noget slingrende, hvis jeg skal være helt ærlig.
Vil ordføreren ikke medgive, at Tyrkiet og Erdogan er ekstremt kontraproduktive i forhold til de konflikter, der er dernede i regionen; at Syrienkonflikten med andre ord er blevet forværret ganske betragteligt på grund af Erdogans politik; at Erdogans politik i sig selv har medført, at der kommer flere flygtninge til vores del af verden; og at det må være en væsentlig del af en løsning af konflikten i Syrien, at Erdogan bliver svækket?
Søren Søndergaard (EL), 2018-05-31:
I forhold til det sidste går jeg ud fra, at ordføreren er enig i, at Tyrkiet også har en forpligtelse til at undersøge, om der er et asylbehov, hvis folk påkalder sig asyl, for ellers er det jo en menneskerettighedskrænkelse.
Noget af det, som har været kritikken i forhold til grænseværnet, er, at Tyrkiet ikke bare alene holder ulovlige elementer, der vil forsøge at trænge ind, væk.
Det er de i deres gode ret til at gøre, og de er i deres gode ret til at samle alle et sted eller nogle steder, f.eks. ved nogle overgange, hvor de kan kontrollere dem.
Men de har ikke ret til systematisk bare at sige, at folk ikke har lov til at søge asyl, for det vil jo være en overtrædelse af flygtningekonventionen.
Det går jeg ud fra vi er enige om.
Så er vi tilbage ved det, som den her forespørgsel handler om, nemlig reaktionen på de oplysninger, der er kommet frem i dagspressen og andre steder, om, hvordan det grænseværn fungerer, og så det faktum, at EU har givet penge til det grænseværn.
Der må jeg sige, at jeg i går aftes blev så glad, da jeg sad og så ALDE's repræsentanter i Europa-Parlamentet, de var ikke alene, for det var hele Europa-Parlamentet, der sagde det samme, men ALDE's repræsentanter, der jo både dækker De Radikale, Venstre og Liberal Alliance, tordnede løs, i forhold til at det var nødvendigt, at der blev lavet en uafhængig undersøgelse i EU over for kommissær Hahn, som var til stede, om de her spørgsmål.
For vi kan ikke leve med, at der går de her rygter om, at EU har bidraget til noget, der bliver brugt til massive menneskerettighedskrænkelser, ved at betale de her pansrede mandskabsvogne, der indgår i den her grænsekontrol.
Derfor er mit spørgsmål: Kan Venstres ordfører gøre mig lige så glad som ALDE's ordfører og sige, at Venstre også går ind for, at EU igangsætter en uafhængig undersøgelse af, hvad der egentlig er sket?
Michael Aastrup Jensen (V), 2018-05-31:
Men det er jo et interessant scenarie, fordi hvad er alternativet?
Alternativet er jo, at de kommer op til en grænsebetjent i Danmark, nu bare for at skære den helt ind til benet, som siger: Du har ikke ret til at komme ind i Danmark.
Så vil personen sige: Nåh okay, men så vil jeg gerne søge asyl nu.
Så det er derfor, at jeg ærlig talt ikke forstår, at Dansk Folkeparti ikke støtter, at vi får håndteret situationen, før de kommer ind på europæisk territorium og ikke mindst inden for dansk territorium, fordi så er det ikke en udfordring for os konkret, direkte, men så er det en indirekte udfordring, som kan løses på en nemmere måde.
Det er derfor, at jeg synes, at det her faktisk er en god idé.
Og selv om det utænkelige skulle ske i forhold til en million russere, ja, så ville jeg synes, at det var meget bedre at håndtere situationen, før de kom til Danmark.
Jeg synes, at det skal være et både-og og ikke et enten-eller, fordi situationen jo er den, at hvis vi beskytter vores ydre grænser og de her pågældende asylansøgere kommer op på et EU-lands skib, bare for at tage et konkret eksempel, har de jo ret til at søge asyl på det pågældende skib, hvis det er inden for territorialt farvand.
Det er jo der, vi har hele problemstillingen.
Det er derfor, at det, for nu at sige det ligeud, ikke er så dumt – mildt sagt – at lave nogle aftaler med tredjelande i forhold til at kunne håndtere de her menneskestrømme, der er, fordi så vil man kunne håndtere asylbehandlingen andre steder uden for Europas grænser.
Noget skal der gøres, og det er jo også derfor, at vi f.eks. støtter, at der blev lavet aftaler med de nordafrikanske lande osv. osv., ligesom Tyrkietaftalen.
Det mener jeg er vejen frem, fordi det vil kunne være effektivt.
Vi kan også bare se på antallet, 885.000 asylansøgere i 2015.
Det er tal, der er til at tage og føle på.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-05-31:
Tak for det.
Nu nævner ordføreren sådan helt en passant, at han ikke er medlem af Radikale Venstre, og jeg må tilstå, at det var en tanke, som strejfede mig på et tidspunkt, for jeg vil gerne vende tilbage til det her spørgsmål om, hvem det egentlig er, der har ansvaret for at forsvare et lands grænser, hvad enten landet er en nationalstat eller en samling af lande, som EU jo er.
Nu har man jo så haft 2 år, 3 år faktisk, til at konstatere, at de ydre grænser er åbne som en si, og man har med den her aftale og andre tiltag jo så forsøgt at bestikke andre lande eller købe andre lande for ligesom at forsvare vores grænser.
Mener ordføreren, at det sådan fremadrettet er måden, vi forsvarer vores egne grænser på, altså, at vi står med hænderne i lommen, og så tager vi checkhæftet frem, og så håber vi på det bedste, eller er vi ved at være der, hvor – hvad skal vi sige – en mere traditionel opretholdelse af vores grænser måske skal være aktuel?
Michael Aastrup Jensen (V), 2018-05-31:
Jo, det vil jeg gerne, men som jeg også prøvede på at sige i min tale, er vi bare nødsaget til ikke kun at se det her som sort eller hvidt
Derfor vil jeg sige, at når vi på den ene side oplever, at Erdogan – både internt i landet, men også eksternt ikke mindst i forhold til Nordsyrien – agerer på den aggressive måde, som han gør, så kan vi kun tage stærkt afstand fra det, og det har jeg faktisk også gjort flere gange på vegne af Venstre.
Men på den anden side mener jeg bare ikke, der er et godt alternativ til Tyrkietaftalen, og det er der, problemet ligger.
Hvis der var det, var jeg meget klar til at diskutere det.
Søren Søndergaard (EL), 2018-05-31:
Nej, det man er enig i, er præcis det, der står, og det er også det eneste, vi beder folk om at stemme om.
Vi beder ikke folk om at stemme om alt muligt, der ikke står der.
Enhedslistens kritik af flygtningefaciliteten er velkendt, og andre partier har også fremført den, men det, vi jo kunne konstatere i debatten, var, at der var uenighed, der var forskellige vurderinger.
Og så står vi i den heldige situation, at European Court of Auditors, Revisionsretten, har besluttet at igangsætte en undersøgelse.
Så kan det måske være meget klogt på den baggrund at sige: O.k., så venter vi med lige præcis den diskussion, til vi kan diskutere den på baggrund af en rapport fra Court of Auditors.
Så det, vi er enige om, er præcis det, der står i teksten.
Nick Hækkerup (S), 2018-05-31:
Jeg vil sådan set gerne kvittere for, at man har lyttet til den, synes jeg, meget relevante kritik, vi rejste af det forslag.
Med hensyn til det der med at tabe ansigt, tror jeg, at det var Erling Olsen, der sagde: Hellere tabe ansigt end at tabe hele hovedet.
Og det er også på mange måder stadig væk sandt.
Jeg synes, at forløbet bekræfter, at det – og det har været tilsidesat i den her proces – at vi på forhånd har dialog om teksterne, så vi kan samle os om en rimelig vedtagelsestekst, er en tradition, der er grund til, at vi holder fast i, så den dialog, der skal tages om formuleringerne, kan blive taget i ordentlig tid og på en fornuftig måde.
Men i virkeligheden var det slet ikke det, der fik mig til at rejse spørgsmålet, for det var: Betyder den her tekstændring, at de samme partier så mener, at det er relevant at støtte flygtningefaciliteten?
Altså, er man så enig i, at det er fornuftigt med de 3 mia. euro, som går til flygtninge?
Søren Søndergaard (EL), 2018-05-31:
Nej, det kan man ikke være sikker på, hvis man har en respekt for folkestyret og for de diskussioner, der foregår her.
Det har hr. Henrik Dahl tydeligvis ikke.
Men hvis udgangspunktet er, at man fører nogle diskussioner, og at man i løbet af de diskussioner bliver klogere, og oven i købet følger nogle opfordringer, man får fra andre medlemmer af Folketinget, ja, så er det jo naturligt, at der kan være den her udvikling.
Så hvis hr. Henrik Dahl har nogle flere forslag til, hvordan vi kan lade kritikken af Tyrkiet følge af en konkret handling og ikke bare ord, så er de velkomne, og så vil jeg åbne mulighed for, at der kan komme yderligere et forslag.
Men hvis det bare er, at hr. Henrik Dahl ligesom regeringen kommer med en masse kritik af Tyrkiet, men ingen handling imod det islamistiske styre, så er det forslag, der ligger, det bedste.
Henrik Dahl (LA), 2018-05-31:
Så jeg kan være helt sikker på, at det ikke bliver trukket tilbage en gang til?
Søren Søndergaard (EL), 2018-05-31:
Det forslag, som jeg læste op, er, som jeg sagde, fremsat af præcis de samme, som har fremsat det første forslag, dvs. Alternativet, SF og Enhedslisten.
Så hr. Henrik Dahl kan rolig spilde sine kræfter.
Henrik Dahl (LA), 2018-05-31:
Jeg skal bare høre, om vi kan forvente, at der vil komme en anden tekst fra SF, for det spiller lidt ind på, hvor mange kræfter man kan afsætte til det forslag, der ligger nu.
Michael Aastrup Jensen (V), 2018-05-31:
Men det er jo ud fra den samme analyse, nemlig at den måde, som det foregår på i Tyrkiet lige nu, er uholdbar.
Og derfor har vi og jeg sagt igennem lang tid, at det ville være uholdbart og lidt absurd teater, hvis vi fortsatte de EU-forhandlinger, der var.
For jeg tror egentlig ikke, vi er så uenige om situationen i Tyrkiet, som man måske skulle tro.
Tværtimod, vi er bare uenige om, om det skal have en indvirkning på EU-Tyrkiet-aftalen eller ej – hvor vi så siger, at den godt kan leve, samtidig med at vi er kritiske over for Tyrkiet generelt.
Og det er jo der, uenigheden er, som jeg forstår det.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-05-31:
Jeg er enig i, at der er mange dilemmaer i det her, selvfølgelig er der det.
Det tror jeg vi alle sammen er enige om, og det var også derfor, Alternativet godt ville have haft diskussionen uden den der fnidderpolemik, der også har kørt.
Men det, jeg bare mener, er, at et af dilemmaerne jo er, om man kommer til at styrke Erdogans regime.
Til det med, at Erdogan har en klemme på os, vil jeg sige: Javist, men vi har vel også en klemme på ham gennem den økonomiske støtte, vi giver til Tyrkiet.
Den er han jo meget afhængig af.
Og det var derfor, jeg syntes, det var meget, meget mærkeligt, da regeringen under alle omstændigheder ville afbryde alle forhandlinger om EU-medlemskab, i stedet for, som vi har foreslået, at man sætter nogle betingelser op og siger til Tyrkiet: Hvis I ikke kan leve op til de betingelser, ophæver vi forhandlingerne.
Her går man fra den ene yderlighed til den anden, synes jeg.
Nick Hækkerup (S), 2018-05-31:
Når jeg alligevel synes, det er relevant at rejse spørgsmålet om støtten til flygtningefaciliteten, er det, fordi det jo præcis er den, som er den følsomme del, og som nu er gledet ud af det nye forslag.
Derfor er mit grundlæggende spørgsmål bare, om forslagsstillerne – jeg ved godt, at ordførerne ikke kan være ansvarlig for de andre partier, selvfølgelig kan han ikke det – altså om Enhedslisten synes, at det med de 3 mia. euro, som indgår i flygtningefaciliteten, er fornuftigt eller ej.
Lad os nu lægge det der til side, for jeg ved godt, at der skal auditeres, og det er jeg jo enig i, men kan man så sige, at langt, langt størstedelen af flygtningefaciliteten er et relevant værktøj eller ej?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-05-31:
Først har jeg lige en kommentar.
Jeg synes, det er meget ærgerligt, at ordføreren egentlig ikke anerkender det, som man diskuterer i stort set hele Europa, nemlig hvordan den her aftale, flygtningeaftalen, hænger så tæt sammen med de optagelsesforhandlinger og dermed også med førtiltrædelsesbistanden.
Det er jo det, der er hele kernen i det, nemlig at man har lavet en aftale, der er så tæt bundet sammen med netop det.
Ordføreren siger så, at vi skulle have krævet meget mere i forhold til menneskerettighederne.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, om ordføreren så ikke vil kommentere på det forhold, at siden vi fik rapporter gennem anerkendt presse, ikke bare i Danmark, men fra flere europæiske lande, der pegede på helt håndgribelige sager og problemer, samtidig med at vi hørte kritik fra menneskerettighedsorganisationer, så har man valgt at sige: Vi fortsætter – vi sender 3 mia. euro mere
af sted
Er det ikke med til at stille spørgsmålet, om vi måske skulle overveje den her fuldstændig blinde forlængelse af den aftale?
Naser Khader (KF), 2018-05-31:
Jeg har igen og igen kritiseret krænkelserne af menneskerettighederne i Tyrkiet, krænkelsen af pressens frihed, og jeg sagde, allerede dengang aftalen blev indgået, at jeg synes, man skulle have insisteret meget mere på at inkludere de her ting i aftalen.
Men vi fik en aftale, og den var nødvendig, også for at dæmme op for de flygtningestrømme der var.
Det var ikke en optimal aftale, men det var en nødvendig aftale.
Martin Lidegaard (RV), 2018-05-31:
Kan man komme det lidt nærmere?
Altså, er det noget, der optager Rådet, er det noget, der optager ministerkollegaerne, eller er det gået lidt i glemmebogen, om jeg så må sige?
Anders Samuelsen (LA), 2018-05-31:
Det er fuldstændig rigtigt forstået, at det står alt for stille, og det følger vi jo selvfølgelig løbende for at se, hvad vi kan gøre for at få sat gang i processen med de midler, som vi har til rådighed.
Martin Lidegaard (RV), 2018-05-31:
Jeg er bare lidt nysgerrig i forhold til det spørgsmål, jeg stillede, om flygtningene i Grækenland og deres situation, og hvad der egentlig sker i EU for at forsøge at få løst op for den knude og få afklaret de menneskers skæbne.
Jeg ved, at Danmark har bidraget med sagsbehandlere og på andre måder, men det forekommer mig, at det står lidt stille i øjeblikket.
Anders Samuelsen (LA), 2018-05-31:
Nej, jeg tror, det generelt optager rigtig mange, at der følges op på den aftale i forhold til en til en-ordningen.
Og alle har jo en interesse i, at der også følges op på den del af aftalen.
Så mit indtryk er, at det generelt er noget, som der er fokus på.
Noget af det, som vi jo også gør – ud over at deltage i de mange projekter, som der er under Tyrkietfaciliteten – er, at vi støtter Tyrkiet, som vi også har været inde på i dagens debat, med førtiltrædelsesmidler, de såkaldte i IPA-midler, inden for mange områder, f.eks. demokratifremme, miljø, transport, energi, landbrug og beskæftigelsesfremme.
I perioden fra 2014 til 2020 er 4,4 mia. euro øremærket til Tyrkiet, men på grund af den udvikling, som man har set i Tyrkiet, er der truffet en beslutning om at beskære de her IPA-midler – den støtte, som gives der – for netop at fokusere på demokrati, civilsamfund og medier.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-05-31:
Jeg har tidligere i et samråd spurgt integrations- og udlændingeministeren, om der også bliver lavet evalueringer ud fra menneskerettighederne af den her aftale, og fået at vide, at det gør der ikke.
Men man følger så op på det, kan jeg høre.
Kunne ministeren se en idé i, at man måske sådan lidt mere formelt fik fulgt op på det med egentlige evalueringer for at se, om den her aftale nu også lever så meget op til menneskerettighederne, til flygtningekonventionerne m.v., som man giver udtryk for?
Anders Samuelsen (LA), 2018-05-31:
Der bliver fulgt op løbende fra Kommissionens side og fra de embedsmandsudvalg, som der er, og det er vigtigt, at der bliver fulgt op.
Det gør vi også fra dansk side igennem den dialog, som vi løbende har, når jeg f.eks. mødes med den tyrkiske udenrigsminister.
Så der bliver fulgt op på rigtig mange områder.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-05-31:
Jeg har stillet et spørgsmål til udenrigsministeren, spørgsmål nr. 105, om respekten for menneskerettighederne i den her aftale.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om der bliver foretaget reelle evalueringer af den her aftale ud fra menneskerettighederne, i forhold til om man lever op til dem, eller om man alene læner sig op ad Tyrkiets regerings svar på, om man lever op til menneskerettighederne.
Anders Samuelsen (LA), 2018-05-31:
Tak for det, og tak for en rigtig god debat.
Tak for bemærkningerne og jo også for interessen generelt for vores forhold til Tyrkiet, migration og Tyrkietfaciliteten.
Debatten i dag har heldigvis bekræftet, at Folketinget bakker op om EU-Tyrkiet-aftalen, herunder også genopfyldningen af Tyrkietfaciliteten, også med dansk og andre medlemslandes finansiering.
Det er mindre end tidligere, men det er jo også med en national støtte.
Aftalen har jo siden 2016 været med til markant at dæmme op for strømmen af flygtninge og migranter fra Tyrkiet til Europa, samtidig med at aftalen med sit humanitære sigte har bidraget til at forbedre tilværelsen for millioner af syriske flygtninge i Tyrkiet, bl.a. gennem akut økonomisk bistand, lægehjælp og undervisning.
EU's støtte, både under Tyrkietfaciliteten og uden for Tyrkietfaciliteten, skal naturligvis overholde både EU-lovgivning og international lovgivning, og det er også meget det, som debatten har drejet sig om her i dag, herunder respekt for menneskerettighederne.
Det er forhold, som Europa-Kommissionen overvåger tæt, og som Danmark er i en løbende dialog med Europa-Kommissionen om.
Som vi har drøftet, giver udviklingen i Tyrkiet på retsstatsområdet og med hensyn til grundlæggende rettigheder anledning til alvorlig bekymring, og det har alle ordførere jo også været inde på i dag.
Men endnu en gang tak for en god debat.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-05-31:
Tak for det.
Med hensyn til den her en til en-ordning, er det vel nærmest blevet en en til to-ordning om ikke mere.
Jeg vil høre, om ministeren vil arbejde på, at det bliver en en til nul-ordning, altså at vi kan afvise, men ikke skal modtage?
Og hvad vil man så i øvrigt gøre for i det mindste at holde det nede på en en til en-ordning?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-05-31:
Jeg skal ikke gøre det her langt, men jeg har to kommentarer, den ene om det indholdsmæssige og den anden mere om formen.
Først til indholdet.
Jeg synes, at den debat, vi har haft i dag, egentlig har sat en meget tyk streg under, at der er noget, der er behov for at diskutere mere i dybden, for der er sådan set ikke tvivl om hos nogen af dem, jeg har hørt tale her fra talerstolen, at vi ser brud på menneskerettighederne.
Det er den afvejning, vi jo selvfølgelig må tage en diskussion om, synes jeg, også specielt fordi man jo taler meget alvorligt om at kopiere de her aftaler.
Så har der været lidt omkring, om det nu var faciliteten, eller om det var førtiltrædelsesbistanden.
Forhandlinger foregår ikke kun uden for salen.
Men jeg synes bare, vi også skal have i baghovedet, at de aftaler er så tæt bundet sammen.
Vi kan ikke tro, at vi kan stå og adskille dem fuldstændig og så pudse glorien af den grund.
Vi bliver nødt til at forstå kompleksiteten i, at aftalerne er bundet sammen.
Tak for den debat.
Jeg tror, at den kommer til at køre videre, også fordi vi ser det kopieret til andre lande.
Man snakker om Libyen, man snakker om Marokko, man snakker om Egypten.
Så mere til formen, og det er egentlig bare for at sige til jer, kære kolleger og ordførere, at jeg egentlig synes, at vi skal prøve at bruge de her formater til også at kunne tage nogle af de grundlæggende diskussioner.
Lad os bruge debatterne til det i stedet for kun at gå ned ad den meget formalistiske vej med vedtagelsestekster og kommaer, men faktisk også bruge dem til at diskutere indhold.
Så det var egentlig bare en kort opfordring herfra.
Anders Samuelsen (LA), 2018-05-31:
Jeg tror godt, at spørgeren er klar over, at forholdet på den måde ikke er en til en, fordi pointen jo netop for lande, som modtager førtiltrædelsesmidler, bl.a. er, at de ikke endnu lever op til Københavnerkriterierne.
Søren Søndergaard (EL), 2018-05-31:
Hvis det er et krav for at modtage førtiltrædelsesbistand, at man lever op til menneskerettighederne, må det faktum, der hedder, at Tyrkiet stadig væk modtager førtiltrædelsesbistand jo betyde, at det i EU's verden er sådan, at de lever op til menneskerettighederne – eller hvordan?
Anders Samuelsen (LA), 2018-05-31:
Jeg er lidt i tvivl om, præcis hvad det er, der forventes af svar til det spørgsmål.
Der er betingelser forbundet med førtiltrædelsesmidler, og der bliver fulgt op på, hvorvidt man lever op til dem.
Søren Søndergaard (EL), 2018-05-31:
Bare man ikke begynder at bruge den samme logik med Rusland og Ukraine, for så bliver jeg for alvor nervøs.
Men det er selvfølgelig en helt anden diskussion.
I forhold til førtiltrædelsesbistanden, som jo ikke er småpenge, er det over de to sidste budgetcyklusser 9 mia. euro, sådan 65-70 mia. dkr., betalt af danske og andre skatteydere i EU.
Så det er jo rigtig mange penge, vi snakker om der.
Derfor har jeg et spørgsmål, som jeg håber at udenrigsministeren kan afklare.
Er det korrekt forstået, at det er en betingelse for tildeling af førtiltrædelsesbistand, at man lever op til almindelige demokratiske standarder og efterlever menneskerettighederne?
Er det korrekt forstået?
Anders Samuelsen (LA), 2018-05-31:
Hvis vi nu tager diskussionen i forhold til Israel-Palæstina, har vi jo haft en diskussion også på diverse møder, og der har vi jo en anerkendelse, ligesom vi har i forhold til den grænsediskussion, der er for Tyrkiet og ind til Afrinområdet, at en nation har ret til at forsvare sine grænser med magt.
Der skal være proportionalitet i det, som foregår, og det gælder selvfølgelig også på det her område.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-05-31:
Det er jo så sådan cirka en en til fire-ordning, sådan som jeg nogenlunde husker tallene, kan jeg så forstå, hvor man så oprindelig aftalte en en til en-ordning.
Det vil sige, at nettotilstrømningen til Europa jo så pågår.
Så vil jeg jo vende tilbage til det klassiske spørgsmål, der er: Fornemmer ministeren, at der er basis for, at man begynder at forsvare sine ydre grænser, Europas ydre grænser, med magt?
Anders Samuelsen (LA), 2018-05-31:
Ja, der er jo klart en skævhed i forhold til den en til en-ordning, som var hensigten.
Pr. 13. maj 2018 er der tilbagesendt 2.212 fra Grækenland til Tyrkiet i overensstemmelse med EU-Tyrkiet-aftalen.
EU har til sammenligning genbosat 13.485 migranter fra Tyrkiet i perioden 4. april 2016 til 13. maj 2018.
Så det er klart, at der er en skævhed i tallene, og årsagen er jo den, som jeg også været inde på i det tidligere svar, at det har været vanskeligt for de græske myndigheder at få tilstrækkelig skub i tilbagesendelserne, særlig har det græske asylsystem skullet styrkes, og det græske appelsystem har skullet opbygges til at begynde at fungere.
Det har taget tid, og det er ikke muligt på nuværende tidspunkt at sige noget om, hvorvidt eller hvornår der for alvor bliver sat skub i tilbagesendelserne, men målet er, at det kommer der, så vi kommer så tæt på aftalens ordlyd så hurtigt som overhovedet muligt.