runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Josephine Fock (ALT), 2017-11-28:
Tak for det.
Vi står her i dag for at behandle regeringens forslag om at indføre øget kontrol i forbindelse med udstedelsen af rejselegitimation til udlændinge, og med det her forslag vil man bl.a. indføre en række bestemmelser, som giver Udlændingestyrelsen hjemmel til at nægte udstedelse af rejselegitimation til udlændinge, og det vil man gøre i de tilfælde, hvor der er mistanke om misbrug, og hvor tvingende hensyn til statens sikkerhed, den offentlige orden eller statens omdømme gør sig gældende, og så vil man genindføre straffesanktioner for tredjepersoner, som ikke bidrager med oplysninger til brug for behandlingen af asylsager, såfremt de har oplysninger i den pågældende sag.
I Alternativet er vi helt enige i, at det er vigtigt at forebygge og bekæmpe misbrug af dansk udstedt rejselegitimation, og det gælder både for indehavere af dansk pas og for indehavere af konventionspas eller fremmedpas.
Omvendt er det også utrolig vigtigt at sikre den fri bevægelighed, og det, der sker med det her lovforslaget, er, at man vil give udlændingemyndighederne hjemmel til at nægte at udstede rejselegitimation til udlændinge, hvis der er tale om misbrug.
Hvornår er der så tale om misbrug?
Sådan som det fremgår af bemærkningerne, er der grundlag for mistanke om misbrug, hvis man har ansøgt om rejselegitimation to gange inden for en periode på 5 år med den begrundelse, at ens rejselegitimation er bortkommet, medmindre ansøgeren kan godtgøre, at rejselegitimationen faktisk er bortkommet.
Så i Alternativet har vi heller ikke gjort op, hvad vores stillingtagen er.
Vi har også en række spørgsmål, vi gerne vil stille til ministeren, bl.a. om, hvad der konkret ligger i tvingende hensyn til statens sikkerhed og den offentlige orden, og hvorvidt det skal fortolkes.
Så vi ser frem til udvalgsbehandlingen.
Laura Lindahl (LA), 2017-11-28:
Tak for det.
De foregående ordførere har jo redegjort rigtig fint for det her lovforslag, og jeg vil egentlig bare tilføje, at Liberal Alliance tilslutter sig lovforslaget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-11-28:
Det her forslag har, som de foregående ordførere også har redegjort for, til formål at bekæmpe misbrug i forbindelse med udstedelse af fremmedpas.
Og konsekvenserne for den enkelte er helt åbenlyst ganske vidtrækkende, og som udgangspunkt vil personen herefter i 5 år være afskåret fra at rejse ud af Danmark.
I Enhedslisten er vi helt enige i, at misbrug af id-dokumenter skal bekæmpes.
Omvendt er retssikkerheden vigtig, og man kan jo altså ikke afvise, at en ærlig person, som ikke har snydt nogen og ikke har planer om at snyde nogen, kan være så uheldig at miste et fremmedpas og også at miste et fremmedpas to gange.
At en person to gange har meldt sit fremmedpas som bortkommet, er jo altså ikke bevis for, at han eller hun har gjort sig skyldig i misbrug.
Et andet element i lovforslaget er, at der indføres en mulighed for at spærre et fremmedpas eller et konventionspas, hvis myndighederne konstaterer, at personen også har et nationalitetspas.
Og et tredje element er, at man vil gøre det strafbart at nægte at bidrage med oplysninger om en anden persons udlændingesag.
For alle disse elementer gælder jo, at man må afveje, om bekæmpelsen af misbrug er så vigtig, at man vil acceptere, at konsekvenserne også kan ramme nogle mennesker, som ikke har haft til hensigt at begå misbrug.
I Enhedslisten har vi ikke gjort endeligt op, hvordan vi vil stille os til lovforslaget, og vi har på nuværende tidspunkt nogle spørgsmål, som vi vil stille under udvalgsbehandlingen, bl.a. til omfanget af misbrug.
Marcus Knuth (V), 2017-11-28:
Som jeg tror jeg har sagt heroppefra mange gange før, mener vi i Venstre, at det er strengt nødvendigt, at der er styr på, hvilke udlændinge der rejser ind og ud af vores land.
Har vi ikke det, udgør det en potentiel sikkerhedsrisiko.
Derfor skal vi politikere give myndighederne de nødvendige redskaber, så de kan fastlægge udlændinges identitet.
Et sådant redskab finder vi i det her lovforslag.
Formålet er at styrke kontrolindsatsen på udlændingeområdet ved at give hjemmel til at nægte at udstede rejsedokumenter til flygtninge og fremmedpas til udlændinge, hvis der er mistanke om misbrug.
Den her mistanke er ikke bare grebet ud af den blå luft, den stammer fra politiet og fra udlændingemyndighederne.
Misbruget kan f.eks. være i form af udlån eller salg af identitets- og rejselegitimation med henblik på, at andre personer skal benytte dem.
Mistanken opstår typisk, når en udlændings rejselegitimation flere gange bare sådan forsvinder inden for kort tid.
Myndighederne vurderer altså helt klart, at der finder misbrug sted.
Problemet er, at der i øjeblikket ikke er særlig meget, de kan gøre ved det.
De kan kun nægte at udstede rejsedokumenter, hvis det vurderes nødvendigt af sikkerhedsmæssige grunde eller af hensyn til statens omdømme.
I Venstre er vi enige i den foreslåede ændring, hvor en ansøger kan nægtes at få udstedt rejselegitimation, hvis den pågældende inden for en periode på 5 år har fået udstedt ny rejselegitimation to eller flere gange af den årsag, at den er bortkommet.
Dog vil vi påpege, at det selvfølgelig er en balancegang, for det er en indskrænkelse af den personlige frihed, hvis man nægtes rejselegitimation og dermed ikke har mulighed for at bevæge sig.
Men når det er sagt, har vi tillid til myndighedernes vurdering.
Derudover tages der hensyn til de såkaldt særlige omstændigheder, der kan begrunde, at man ikke kan nægte en ny udstedelse, f.eks. hvis udlændinge kan bevise, at passet rent faktisk er bortkommet på ikkemistænkelig vis.
Lovforslaget indeholder også en række andre punkter, men dem har vi i Venstre ikke nogen bemærkninger til.
For os er det vigtigste, at det her lovforslag giver myndighederne et redskab, hvor man ved mistanke kan nægte at udstede ny rejselegitimation til udlændinge, hvis der er mistanke om misbrug.
Derfor bakker Venstre op om forslaget.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-11-28:
Nu bliver der pludselig talt om, at integrationen går godt, og at der bliver skabt jobs osv.
Jeg er en smule forvirret, det må jeg godt nok sige.
Altså, hovedargumentet imod kvoteflygtninge var jo, at der ikke var nogen integration.
Så siger jeg, at så er der et problem, som denne regering må løse, og det har den ikke gjort godt nok, siden der et problem, der gør, at vi ikke kan tage kvoteflygtninge.
Derfor spørger jeg så, om det ikke ville være en idé, at Liberal Alliance tog det her spørgsmål op internt i regeringen og ligesom fortalte kollegaerne, at nu må der komme mere damp på hele integrationsindsatsen, og at ministeren ikke bare skal være minister for forskellige stunts.
Laura Lindahl (LA), 2017-11-28:
Jeg forstår det sådan set godt, hvis der er flere lande, som vil prøve at kontrollere den situation, de står i.
Jeg synes sådan set grundlæggende, at kvotesystemet er godt.
Jeg synes sådan set, det er et rigtig godt system, og vi har også i Liberal Alliance foreslået, at vi skulle tage flere kvoteflygtninge under den forudsætning, at vi får styr på de spontane.
Jeg håber da på, at det her sender et signal ud i verden om, at man skal finde gode europæiske løsninger netop på den spontane asylstrøm, for det er da det, der er det største problem.
Jeg synes ikke, det er rigtigt, at ministeren ikke har fokus på integrationen.
Vi kan f.eks. kigge på igu-forløbet, som jo netop er iværksat, og som er godt i gang derude, og som vi kan se er en succes.
Vi kan se, at flere og flere benytter sig af igu-forløbet, og vi kan se, at det rent faktisk virker.
Vi kan se, at flygtninge kommer i jobs, og beskæftigelse er efter min overbevisning lige præcis den allerbedste vej til integration.
Der er altså taget nogle rigtig gode initiativer, så jeg er simpelt hen ikke enig i den præmis, at den her minister ikke skulle interessere sig for integrationen.
Det bliver prioriteret, og vi kan se, at det faktisk også virker.
Anders Johansson (KF), 2017-11-28:
Tak for det.
Lovforslaget har til formål at ændre ligningsloven, sådan at virksomheder igen kan fradrage lønudgifter til medarbejdere, som arbejder med at udvide virksomhedens forretningsområde, på samme måde som hvis de havde udført arbejde i den almindelige drift.
Det kan Det Konservative Folkeparti naturligvis bakke op om.
Derfor skal vi naturligvis altid være på vagt over for at justere lovgivningen, når der er områder, hvor den er uhensigtsmæssig og sågar måske har incitamenter, som peger i den gale retning.
Så har der været nogle højesteretsdomme, som er gået virksomhederne imod, og derfor er det selvfølgelig også helt naturligt, at vi nu kigger på at få rettet op på det, så vi kan få genskabt den praksis, som alle troede var gældende.
Derudover har lovforslaget selvfølgelig også noget om helt praktisk administrative byrder, som bliver lettet, idet man undgår at skulle dele arbejdstid op i udvikling og drift, og det er selvfølgelig fornuftigt.
Det er en administrativ lettelse, som gør det nemmere at udvikle sine forretningsområder i virksomheden, i modsætning til det, som der var lagt op til efter højesteretsdommene.
Så på den baggrund kan vi bakke lovforslaget op.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-11-28:
Fra SF's side synes vi egentlig, at det er meget fornuftigt, at lønudgifter til udvidelse og etablering af virksomhed bliver fradragsberettigede.
Det er jo meget godt, at Højesteret er kommet med to domme, så der er blevet klarhed over, at det, der er foregået indtil videre, faktisk ikke har været lovligt.
Men vi støtter altså, at vi får rettet op på det med den her lovændring.
Det store problem for os, og der er jeg jo i klar modsætning til min radikale kollega, er, at jeg ikke kan se, at det på nogen måde er gratis.
Altså, der står i bemærkningerne til lovforslaget, at det efter tilbageløb vil koste 430 mio. kr. om året.
Så står der omtalt en lang række eksempler på dynamiske effekter osv. , og det er sådan en løbende diskussion om, hvad vi har, og hvad der bliver regnet med, også når vi ønsker flere kontrolmedarbejdere i SKAT – jamen har det ikke også en effekt?
Det er altså på ingen måde en passus, hvor vi kan se, at det ikke får nogen som helst økonomiske konsekvenser; tværtimod, det er ret mange penge.
Udover det kommer kommunerne til at tabe 70 millioner på det her.
Det er også en slat penge, og efter gældende praksis bliver kommunerne jo ikke DUT'et, altså de får ikke kompensation for det tab som følge af ændringer i skattelovgivningen, og derfor – nu må skatteministeren gerne høre efter – kunne man jo overveje at sætte selskabsskatten minimalt op for at kompensere for de her øgede udgifter.
For det er altså 430 mio. kr. efter tilbageløb; det er 70 mio. kr. for kommunerne; og det ville være en minimal, minimal stigning i selskabsskatten, der skal til for at sikre en mere rimelig lovgivning.
Så vi vil meget gerne af indholdsmæssige årsager støtte forslaget, men vi kan ikke give en blankocheck på ½ mia. kr. om året.
Så vi bliver nødt til at finde en løsning i forhold til finansieringen af lovforslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2017-11-28:
Som jeg forstår lovforslaget, er det hensigten at indføre en lov, der passer med det, man egentlig troede der var lov allerede på nuværende tidspunkt.
Højesteret har tilsyneladende afsagt nogle domme, der betyder, at det fradrag, virksomheder kunne få for opstartsudgifter, kan de ikke længere få, fordi loven åbenbart er blevet tolket på en anden måde, end regeringen troede.
Derfor er hensigten med lovforslaget at sørge for, at det, virksomhederne har troet, rent faktisk også er gældende.
Det synes vi i Radikale Venstre er en god idé.
Vi synes, at det er en god idé, at det bliver nemt og også lidt billigere for virksomheder at starte op og udvide, og derfor kan vi støtte lovforslaget.
Vi har også spurgt i Skatteministeriet, om der vil være nogle provenumæssige effekter – altså, koster det penge? – og det er sådan, at regeringen har svaret, at det er regnet ind i finanspolitikken, så derfor vil der ikke være yderligere udgifter forbundet med loven end det, man troede der ville have været i forvejen.
Med de ord kan vi støtte lovforslaget i Radikale Venstre.
René Gade (ALT), 2017-11-28:
På det overordnede plan er vi i Alternativet meget positive over for forslaget.
Det bliver bureaukratisk mindre besværligt at starte virksomhed, og det bliver også billigere.
Der er dog en slagside, og vi skal i udvalgsarbejdet have fundet ud af, om det, at det nok giver en fordel til de større virksomheder i forhold til de mindre virksomheder, som er lidt skæv, er noget, vi kan stå på mål for.
Med de gode ting, der ellers er i lovforslaget, ser det ud til at være fint for os, så vi er positive.
Carsten Bach (LA), 2017-11-28:
Baggrunden for det her lovforslag er jo, som tidligere ordførere fra bl.a. Dansk Folkeparti og Venstre meget fint har gjort rede for, to højesteretsdomme, som afgjorde, at virksomheder ikke længere kan fradrage lønudgifter til medarbejdere, der arbejder med opkøb af virksomheder, og det har helt naturligt givet anledning til en hel del furore og brok fra erhvervslivets side.
Det er selvfølgelig også uhensigtsmæssigt og bøvlet, hvis virksomhederne skal sidde og vurdere, om hver enkelt medarbejders løn er fradragsberettiget eller ej.
Udgangspunktet bør selvfølgelig være, at en virksomhed betaler selskabsskat af sit overskud, og de lønkroner, man giver medarbejderne, er altså ikke en del af overskuddet.
Lønudgifter i en virksomhed, som bruges på etablering af ny drift eller udvidelse af eksisterende drift, bør betragtes helt på linje med de lønudgifter, man bruger på den almindelige drift, og derfor er det selvfølgelig også klart, at Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Rune Lund (EL), 2017-11-28:
Baggrunden for det her lovforslag er jo, at Højesteret i to principielle domme har fastslået, at der ikke er hjemmel i lovgivningen til at fradrage lønudgifter, når man enten etablerer en virksomhed eller udvider sin virksomhed.
Og lovforslaget vil gøre op med denne sondring mellem lønudgifter, man kan fradrage, og lønudgifter, man ikke kan fradrage.
Der står endvidere i lovforslaget, at man også skal kunne fradrage lønudgifter, hvis man blot undersøger muligheden for f.eks. at udvide sin virksomhed.
Det vil sige, at udgifter til blot at sondere terrænet også skal kunne fradrages.
Hvorfor er der overhovedet den her skelnen i dag?
Jo, det er der jo, fordi der helt naturligt kun kan fradrages udgifter, når der tilsvarende er skattepligtige indtægter.
Og grunden til, at Højesteret har truffet denne afgørelse, er netop, at de indtægter, man har i form af udbytter og aktieavancer fra selskaber, som dannes, når man udvider virksomheden – f.eks. ved at lave et datterselskab, som er sambeskattet med moderselskabet – jo i udgangspunktet er skattefri.
Og fordi der skal være symmetri i skattelovgivningen, kan man selvfølgelig heller ikke få et fradrag for en skattepligtig indkomst, som ikke er der.
Derudover vil man også med lovforslaget give et tilsvarende fradrag for bestyrelseshonorarer.
Lovforslagets ambition er klar; der står i bemærkningerne: »Hensigten er ikke alene at udvide fradragsretten i forbindelse med etablering og udvidelse af virksomheden, men generelt at udvide fradragsretten for erhvervsmæssige lønudgifter m.v., der ikke anses for løbende driftsomkostninger, men anlægsudgifter, herunder f.eks. lønudgifter i forbindelse med køb, salg og omstrukturering af virksomheden.«
Det er altså, fordi man helt generelt vil give virksomhederne flere fradrag, og det er jo en ærlig sag.
Vi i Enhedslisten er bare uenige.
Vi synes ikke, at man for 127. gang skal give en skattelettelse til virksomhederne – en skattelettelse, en rabat, der beløber sig til knap ½ mia. kr. Så både i forhold til det rent indholdsmæssige, nemlig at der nu igen er tale om en skatterabat, men også i forhold til det rent skattetekniske, hvor vi er enige i, at der bør være den sondring, som Højesteret jo også har anlagt i to principielle domme, kan Enhedslisten ikke støtte det her forslag.
Louise Schack Elholm (V), 2017-11-28:
Tak for ordet.
Som flere andre har sagt, er det, der ligger til grund for det her, at SKAT har ændret praksis, og det har sådan set betydet, at virksomhederne har oplevet, at de er blevet hårdere beskattet.
Og det er jo stik imod de ønsker, vi har haft, om at sikre gode vækstvilkår for danske virksomheder, gode muligheder for, at de kan udvikle sig og skabe vækst til Danmark.
Så da højesteretdommen faldt og gav SKAT ret i, at de godt må ændre praksis, jamen så måtte vi jo ændre loven, så den stemmer overens med, hvad vi synes er det rigtige.
Det er det, vi gør her.
Vi fører loven tilbage til det, der har været praksis tidligere, sådan at vi kan videreføre det, vi har gjort tidligere, og ikke skaber unødig meget administration og gør det dyrere at være virksomhed i Danmark.
Så det her skal sikre imod, at det bliver dårligere at være virksomhed i Danmark.
Vi ønsker derimod, at det bliver bedre at være virksomhed i Danmark.
Venstre støtter lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-11-28:
Historikken bag det her lovforslag er jo, at virksomheder tidligere har kunnet fratrække lønudgifter, lige meget om det var for at opkøbe en virksomhed eller det var for at lade sin virksomhed vækste organisk, altså udvide den.
Det fungerede egentlig ganske fint, og der var også nogle rimelige regler.
Der sker så det, at SKAT vælger at ændre praksis.
De vælger at udfordre reglerne, og det ender ud i, at der kommer en højesteretsdom, som slår fast, at man ikke længere kan få fradrag for omkostningerne, hvis det er ved opkøb af en virksomhed.
Og det har så medført, at man skulle til at opdele sine lønudgifter og finde ud af, hvor meget man egentlig har brugt på bare at drive virksomheden, og hvor meget man har brugt på f.eks. at opkøbe en virksomhed.
Det er ikke nemt at håndtere for en virksomhed, og derfor synes vi jo, det er ganske fornuftigt, at man med det her lovforslag kommer tilbage til den gamle praksis.
Eller sagt på en anden måde: Nu får vi rettet op på den situation, som SKAT selv har skabt ved at udfordre reglerne, og det er sådan set ganske udmærket.
Det støtter vi fuldt ud, for det skal selvfølgelig være sådan, at man får fradrag for sine omkostninger, lige meget om man udvider organisk eller man gør det via et opkøb.
Jeg synes egentlig, at det, der er interessant i det her, ikke så meget er lovforslaget, men mere det principielle i, hvornår man fra SKATs side begynder at udfordre lovgivningen.
For det er jo fair nok, hvis man synes, lovgivningen er uklar, men ikke ved, hvordan man skal håndtere det, men i stedet for at man går via domstolene, burde der nok være en praksis, hvor man går via skatteministeren, som så kan vurdere, om det lovgivningsmæssigt er tydeligt nok, og om det fungerer efter hensigten.
Og hvis det nu ikke gør det, jamen så kan man jo komme med et lovforslag som det her og tage det på forhånd i stedet for at skabe en stor utryghed i erhvervslivet.
Jeg synes egentlig, det ville være en god idé, hvis vi som Skatteudvalg, eventuelt sammen med ministeren, fik diskuteret, hvordan det egentlig skal være, når SKAT skal udfordre praksis.
Skal man gå til domstolene, eller skal man gå til en minister og bede om at få det lavet om?
For det her er en sag, som er ret tydelig, men det sker sådan set ret jævnligt, at SKAT udfordrer gældende praksis.
Det synes jeg egentlig vi skal prøve at se om vi kan håndtere, ved at man i stedet for går til sin minister, og at ministeren så kan gå til Folketinget.
Det ville være langt bedre.
Men overordnet set
støtter vi, at vi nu får løst de problemer, som SKAT selv har skabt.
Så Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Jesper Petersen (S), 2017-11-28:
Tak for det.
Formålet med lovforslaget her er at udvide virksomhedernes fradragsret for lønudgifter m.v., som virksomhederne har afholdt i forbindelse med etablering eller udvidelse af virksomheden.
Udvidelsen af virksomhedernes fradragsret sker på baggrund af to domme fra Højesteret, hvor det blev fastslået, at virksomhederne efter gældende ret ikke har fradrag for løn til medarbejdere, der har beskæftiget sig med etablering af ny virksomhed eller udvidelse af eksisterende virksomhed.
Derfor må der så laves om på loven, eftersom der er politisk opbakning til – sådan som jeg kan læse det, i hvert fald – at der faktisk skal være den fradragsret, som virksomhederne også i praksis har benyttet sig af.
Det ville altså ramme erhvervslivet på forskellig vis – både dem, der vil etablere sig i Danmark, og dem, der vil udvide deres virksomhed i Danmark og andre steder – hvis man ikke havde fradrag for de her lønomkostninger.
Det er blevet påpeget af mange forskellige virksomheder, at det her ville være stort problem, hvis højesteretsdommen faldt ud, som den gjorde, og derfor mener vi, at der er behov for at lave den lovændring, som der nu lægges op til her.
Det har faktisk også været en del af det udspil til en vækstreform, som Socialdemokratiet er kommet med, og som har været foreslået flere gange tidligere af vores parti.
Så vi har presset på længe, for at det her skulle ske, og jeg synes egentlig, det er ærgerligt, at der skulle gå så længe, inden der kunne skabes den klarhed over for virksomhederne, at det var sådan her, loven fremadrettet skulle være.
Men det bliver det altså nu.
Det er en prioritering for os at give de bedst mulige betingelser for virksomheder, der ønsker enten at etablere sig eller udvide her i landet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-11-28:
Faktum er jo, at der er faldet to domme, og derfor er retstilstanden, medmindre vi laver den om, at de domme fra Højesteret selvfølgelig skal følges.
Og hvis man så tager det som status quo og vi laver det om, jamen så står der jo sort på hvidt i ministerens egne bemærkninger til lovforslaget, at der vil være et mindreprovenu på ½ mia. kr., eller mere præcist 430 mio. kr. efter tilbageløb.
Det synes jeg bare vi skal være ærlige omkring.
Hvis vi følger den retstilstand, der er fastslået af Højesteret, så vil der være et merprovenu til velfærd, eller hvad det nu kunne være, på knap ½ mia. kr.
Jeg vil bare spørge ministeren, om ministeren ikke er enig i det.
Andreas Steenberg (RV), 2017-11-28:
Hvis et selvejende teater eller en selvejende daginstitution giver overskud, f.eks. i år, og gerne vil gemme det overskud til næste år eller til om 2 år, betyder loven, som den er i dag, at man vil blive beskattet af det overskud, også selv om man har tænkt sig at bruge pengene på at udvikle sit teater eller sin daginstitution.
Lovforslaget her gør det muligt for institutionen og teatret at overføre pengene til de kommende år uden at skulle betale skat af det overskud.
Det synes vi er meget god logik, og derfor kan vi i Radikale Venstre støtte lovforslaget.
René Gade (ALT), 2017-11-28:
Der bliver med forslaget rettet op på nogle uregelmæssigheder, og det synes vi er meget fornuftigt.
Vi har noteret os høringssvarene fra Statens Kunstfond og Danmarks Teaterforeninger, og der er nogle ting, i forhold til hvordan mindreprovenuet skal finansieres, og om de frivillige teaterforeninger også skal have mulighed for at få glæde af den her ordning.
Det skal vi have kigget på i udvalgsarbejdet.
Men rammen er fornuftig, og derfor er vi positive.
Carsten Bach (LA), 2017-11-28:
Formålet med lovforslag L 105 er at sætte en stopper for SKATs spirende interesse for forskellige selvejende institutioner.
Når en selvejende institution genererer et vist overskud, er der ikke tale om et overskud på samme måde, som hvis enhver anden virksomhed havde genereret et overskud.
I en virksomhed er der nogle ejere, der tjener på overskuddet, mens der i f.eks. den selvejende børnehave kun er tale om, at den er sat i verden for at tage sig godt af børnene.
Når en selvejende børnehave f.eks. sparer op til en ny legeplads eller noget andet, er det jo, for nu at sige det mildt, lidt skørt at ville betragte det som et skattepligtigt overskud.
I Liberal Alliance er vi meget glade for, at man nu får taget hånd om den her problemstilling.
De selvejende institutioner spiller efter vores opfattelse en meget væsentlig rolle i det danske samfundsliv, og den nuværende situation er uholdbar.
Derfor støtter vi selvfølgelig også forslaget.