runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2023-05-31:
Tak for talen.
Det var jo en spændende tale som sædvanlig.
Angående de her fiskeriaftaler kan jeg sagtens forstå og følge Færøerne i, at man ikke kan kommentere på det og de andre sanktionsmuligheder og sanktioner, der har været mod Rusland i den her situation.
Kan ordføreren ikke sætte os lidt ind i, hvorfor det er, at man tillader russiske skibe at gå på værft på Færøerne og blive set efter, blive repareret ikke for store, dramatiske ting, men for småting, og eventuelt hvorfor Færøerne giver russiske sømænd lov til at gå rundt oppe på Færøerne?
Sjúrður Skaale (JF), 2023-05-31:
Nu må jeg svare personligt, for sagen er ikke afklaret i det færøske system.
Men personligt mener jeg, at det er meget problematisk, at der ligger skibe i de færøske havne, som endda er under meget, meget stærk mistanke om at have begået sabotage i Norge.
Et skib, der hedder »Melcart 5«, var det skib, som sejlede 140 gange tværs over kablet mellem Svalbard og Norge og kappede det over.
Det skib har ligget på Færøerne i mange, mange uger, og det kan jeg ikke lide.
Altså, det må jeg sige.
At se det færøske flag øverst i masten på det skib synes jeg er ubehageligt, så jeg håber, at man i det færøske system, i det færøske Lagting, træffer en beslutning, som er ansvarlig, når det gælder det.
Henrik Møller (S), 2023-05-31:
Det er jo en næsten umenneskelig opgave.
Vi sidder her hvert år og har nogle forventninger om, at nu skal vi underholdes her tæt på midnat, og jeg vil sige, at jeg tror, det der med at drømme er vigtigt.
Men det er også sådan, at det jo desværre heller ikke er nogen hemmelighed, at Rusland de seneste år har udbygget sine militære kapaciteter i både Arktis og Nordatlanten.
Det er selvfølgelig noget, vi skal tage alvorligt, ikke mindst i forbindelse med det kommende forsvarsforlig.
Jeg tror, det er vigtigt for os, at vi sikrer en tæt og ligeværdig dialog med både Færøernes landsstyre, Grønlands naalakkersuisut og de nordatlantiske folketingsmedlemmer som led i de her forligsforhandlinger.
Anna Falkenberg (SP), 2023-05-31:
Vi accepterer ikke den præmis om, at færingerne er pacifistiske i forhold til den kurs, der bliver lagt.
Jeg synes, at færingerne og Færøerne har gjort en kæmpe indsats i forhold til krigen i Ukraine og de tiltag, der har været der.
Der er mange ting, som jeg og hr. Høgni Hoydal er meget uenige om, men der er noget, vi i hvert fald er enige om, og det er, at en debat om udenrigs- og sikkerhedspolitik skal skabes på Færøerne, for det er en debat, som ikke har været der.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-05-31:
Der, hvor jeg jo kan blive lidt bekymret, er, når man eksempelvis hører hr. Høgni Hoydal give udtryk for, at han vil føre sin helt egen sikkerhedspolitik, hvor man har en politik om, at man skal prøve at ligge lavt og være pacifistisk og ikke opruste for ikke at provokere Rusland.
Der kan man sige, at der kan man jo ikke have to forskellige sikkerhedspolitikker inden for det samme land, som vi jo stadig væk grundlæggende er, når det kommer til sikkerhedspolitik, nemlig at Danmark står for en hård kurs over for Rusland, og at Færøerne skal stå for en kurs, som forsøger at være pacifistisk.
Det går jo ikke.
Anna Falkenberg (SP), 2023-05-31:
I forhold til bloktilskuddet kan jeg i hvert fald berolige spørgeren med, at bloktilskuddet til Færøerne nu bliver mindsket med 100 mio. kr. over de næste par år.
Så der får I i hvert fald nogle penge tilbage, og det er noget, der er bred enighed om på Færøerne skal gøres.
I forhold til radaren er min oplevelse ikke, at den færøske indstilling var, at det var en beslutning, der blev truffet hen over hovedet på færingerne.
Der var nogle ting i processen, i forhold til at der ikke var nogen færøske repræsentanter med, da Arktis Kapacitetspakke blev fremlagt.
Det var rene procesfodfejl, hvis du spørger mig.
Men færingerne havde en klar overbevisning om, at det var os på Færøerne, der i sidste ende traf beslutningen, og det var udlandsudvalget, der traf den sammen med vores udenrigsminister.
Så jeg ser faktisk den proces med radaren og Arktis Kapacitetspakke som et pragteksemplar på, hvordan vi skal gøre det i rigsfællesskabet.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-05-31:
Det er jo dejligt, at det går så godt på Færøerne, og at det også er et så velstående samfund i øjeblikket.
Vi ser frem til på et eller andet tidspunkt at få noget bloktilskud til de mere fattige dele af riget her nede i den sydlige del.
Jeg vil spørge til den radar, som der har været lidt debat om på Færøerne.
Den har jo altid været der, men i en periode har den så ikke fungeret eller rigtig været oppe at køre.
I hvert fald blandt visse færøske politikere har der været nogen utilfredshed med, at beslutningen i sidste ende er truffet af den danske regering.
Bunder den utilfredshed i, at man sådan generelt er utilfreds med, at det nu en gang er sådan, det fungerer, nemlig at forsvars- og sikkerhedspolitikken bliver besluttet af rigsfællesskabets regering, eller bunder den i, at man ikke synes, man er blevet hørt, for der er meget stor forskel på de to ting.
Altså, en ting er, at man vil blive hørt og inddraget, og noget andet er, at man insisterer på at have en vetoret i sidste ende, som man jo grundlæggende ikke har.
Anna Falkenberg (SP), 2023-05-31:
Vi taler rigtig meget om, at vi skal opprioritere rigsfællesskabet, når det kommer til forsvaret, og når det kommer til udenrigspolitik, men vi mangler lidt at vise det, også herindefra, synes jeg.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-05-31:
Jeg vil egentlig bare gerne kvittere for svaret, og jeg er helt enig med ordføreren i, at det er vigtigt.
Så tak for det.
Anna Falkenberg (SP), 2023-05-31:
Tak for en god tur også til ordføreren.
Det var nogle fantastiske dage med godt vejr, vi havde deroppe.
I forhold til styrkelse af forsvaret, som jeg var lidt inde på, er det, som også Arktisk Kommando gjorde klart over for os, øget overvågning, de har brug for.
Vi spurgte dem jo direkte: Hvis I kan komme med et ønske, hvad skulle det så være?
De sagde øjne, altså at de gerne ville kunne se mere af, hvad der foregår i færøsk område.
I forhold til debatten på Færøerne nu handler det meget om, hvordan beslutninger bliver truffet.
Altså, kan vi sikre os, at de beslutninger, der bliver truffet på de områder, hvor der er overlap mellem udenrigs- og sikkerhedspolitik og måske mellem erhvervspolitik og handelspolitik, bliver forankret i det færøske system?
Derfor er det vigtigt for mig at sige, at jeg tror, at der herindefra skal være en bred anerkendelse af, at det er noget, der skal forankres som en beslutningstagen i det færøske parlament og i det færøske udlandsudvalg.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-05-31:
Jamen her kan jeg bare mærke, at jeg har så stor en uenighed med statsministeren, som jeg overhovedet kan have.
Jeg mener ikke, at det er statsministerens fortræffeligheder, handlekraft og gode beslutninger, der gjorde, at Danmark klarede sig godt gennem coronakrisen eller inflationskrisen eller sikrede en høj beskæftigelse.
Det var det, at danskerne ansvaret på sig og lyttede til myndighedernes anbefalinger, der bl.a. gjorde, at vi kom godt igennem krisen.
Det er de helt almindelige konjunkturer, der nu engang kører, der gør, at der er en høj grad af beskæftigelse, og det er tidligere tiders reformer, der gør, at dansk økonomi står bomstærkt.
Men jeg synes, det afslører statsministerens syn på det.
Det er statsministeren, der løser alle danskerne og samfundets problemer.
Og måske skaber man flere problemer, hvis man har den tankegang.
Mette Frederiksen (S), 2023-05-31:
Jeg tror, jeg vil efterstræbe at svare på begge dele.
Det er jo egentlig lidt bemærkelsesværdigt, når Danmark i dag står med det bedst mulige fundament til fremtiden og vi har klaret først en pandemi og efterfølgende krig, energikrise og inflation i Europa og har høj beskæftigelse, lav arbejdsløshed og sunde finanser, at der ikke bare er en lille smule refleksion hos Liberal Alliance over, at der kunne være noget i de beslutninger, der er blevet truffet igennem de senere år, der faktisk har virket.
Det gør det jo ikke.
Det er et resultat af nogle aktive politiske beslutninger, der gør, at Danmark står, hvor Danmark står i dag.
Så må jeg vende tilbage til det andet efterfølgende.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-05-31:
Jeg hæftede mig lidt ved det, som statsministeren sagde i starten af talen om, at det er godt, at statsministeren ikke er præget af overdreven krisestemning og pessimisme, fordi man så mister evnen til at handle.
Men måske forholder det sig omvendt, altså at det, når man er præget af overdreven krisestemning og pessimisme, så fører til for meget handling, til overstyring, til overkontrol og til panikbeslutninger, som kan munde ud i, at man slagter et helt minkerhverv uden lovhjemmel på et papirstyndt grundlag, at man hjemsender en hel FE-ledelse og kaster dem ud i en krise, selv om der ikke var en rigtig grund til det, eller at man presser sit embedssystem så meget, at embedsmænd samstemmende siger til Zetland, at den her krisestemning og panikstyring fører mistrivsel med sig.
Så jeg tror måske, det forholder sig omvendt.
Nu skal jeg jo også nå at stille et spørgsmål, og jeg vil gerne spørge ind til noget, der interesserer statsministeren, nemlig også det internationale og sikkerhedspolitikken, så helt kort: Hvis Kina angriber Taiwan, skal Danmark på tilsvarende måde, som vi har støttet Ukraine, i sådan en situation støtte Taiwan?
Mette Frederiksen (S), 2023-05-31:
Det spørgsmål har jeg haft lejlighed til at svare på i mange andre sammenhænge, men jeg forstår ikke den her problematiseren af, at Danmark har et godt samarbejde med mange forskellige lande.
Det skal vi have, og selvfølgelig skal Danmark og selvfølgelig skal Europa også have et godt samarbejde med Tyrkiet.
Det har vi i øvrigt også på en række områder, og det har jeg da tænkt mig at understøtte, også i fremtiden.
Inger Støjberg (DD), 2023-05-31:
Nu er Tyrkiet og Erdogan måske lige en særlig ting her.
Jeg har selvfølgelig også lagt mærke til, at statsministeren siger, at hun slet ikke er kandidat til den her NATO-generalsekretærpost.
Jeg har jo selv i Anders Fogh Rasmussens tid været lidt inde over den slags, så jeg ved godt, hvordan det fungerer.
Det er jo fint nok, at statsministeren siger, at hun slet ikke er kandidat.
Men hvis nu statsministeren fik tilbudt jobbet, ville statsministeren så takke nej til jobbet, eller hvordan ser statsministeren egentlig på det?
Mette Frederiksen (S), 2023-05-31:
Jeg synes, det er meget naturligt at ønske en kollega tillykke med genvalget.
Det har jeg ønsket at gøre i den her sammenhæng, og det har jeg i øvrigt også ønsket at gøre med hensyn til en række andre kollegaer fra forskellige lande.
Og ja, Tyrkiet er en vigtig allieret i NATO-sammenhæng.
Det er i øvrigt også et meget, meget vigtigt samarbejdsland for EU, ikke mindst på migrantområdet.
Og så er det jo, synes jeg, afgørende vigtigt, at man som land og som regering – og det måtte sådan set også gerne gælde for Folketingets vedkommende – efterstræber at have et godt, tillidsfuldt og, ja, varmt samarbejde med så mange lande som overhovedet muligt.
Inger Støjberg (DD), 2023-05-31:
Forleden vandt Erdogan jo valget i Tyrkiet, og på Statsministeriets Twitter var tonen sådan nærmest varm.
Det var skrevet på engelsk, men nu har jeg lige oversat det til dansk, og der stod: Tillykke til Erdogan med genvalget som præsident for Tyrkiet.
Jeg ser frem til at fortsætte det stærke og konstruktive samarbejde mellem vore to lande, også som NATO-allierede.
Jeg er ikke fan af Erdogan.
Det kan jeg lige så godt sige, og jeg er også forarget over, at så mange herboende tyrkere var ude at fejre valgsejren.
Det kunne jeg simpelt hen ikke lide.
Det må jeg sige.
Men på grund af den der meget hjertelige tone, der var, er det meget svært for mig at undgå lige at tænke på statsministerens godt nok påståede bejlen til NATO-generalsekretærjobbet.
Derfor vil jeg egentlig bare gerne vide: Var statsministeren ægte personligt glad for, at Erdogan vandt valget?
Sjúrður Skaale (JF), 2023-05-31:
Det er således, fordi det følger af aftalen.
Aftalen giver russiske skibe lov til at komme ind i færøske havne.
For nogle år siden kom de ikke ind i havnene, og så ville vi have dem inden for for at kontrollere, hvad det var, de fiskede, og det blev en del af aftalen, at de skulle i havn simpelt hen, for at vi bedre kunne kontrollere dem.
Derfor er de der.
Det følger af aftalen.
Men som sagt er aftalen til meget heftig debat i øjeblikket.
Den bliver behandlet i systemet.
Jeg ved ikke, hvad udfaldet bliver.
Jeg forventer dog, hvis man skal tage det for pålydende, som de regeringspartier, der sidder nu, sagde før valget, at der bliver taget nogle skridt.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-05-31:
Tak for svaret.
Jeg tror, at det bliver en helt afgørende dagsorden i forhold til kommende generationer, men det er i virkeligheden også vigtigt for vores demokrati.
Det kan godt være, at udfordringen kommer i vores børns dagligdag, hvor der er pres mange steder fra, men det er jo også et problem i forhold til den demokratiske samtale, når vi kigger på det pres, der kommer udefra.
Vi kan se det på vores sociale medier, og vi kan se det på Twitter bare i dag , i form af at vi har en debat i Folketingssalen, hvor der er ekstremt mange trolle , der kommer ind og også prøver at påvirke vores demokratiske debat.
Så det er jo alle steder, vi er nødt til at have en debat, og jeg er meget glad for, at statsministeren siger, at der skal handles.
Men jeg håber, at det så vel at mærke er handling snart og ikke om et år eller to eller tre, for så tror jeg, at vi kommer for sent.
Mette Frederiksen (S), 2023-05-31:
Først vil jeg sige, at jeg synes, at det på mange måder var et godt borgerforslag, der blev fremsat.
Jeg synes, det bekræfter, at det her er noget, der optager rigtig, rigtig mange danskere, og jeg tror ikke, at jeg tager munden for fuld, når jeg siger, at det nok optager alle forældre i dag.
For alle har svært ved at navigere i det her, og nu begynder vi for alvor at kunne se konsekvenserne.
Jeg vil ikke foregive, at jeg har alle svarene, for så havde jeg nok listet dem op.
Jeg tror, at der er rigtig meget, der handler om regulering direkte i forhold til platformene.
Noget vil vi givet kunne gøre nationalt.
Noget bliver vi nødt til at gøre på europæisk plan.
Jeg tror, at der er noget, der handler om regulering inde på platformene.
Altså, hvad er det, vi tillader at der sker derinde?
Så bliver vi nødt til at forholde os til skolen, og her kommer vi jo så ind i et dilemma: Vil vi have nationale regler, som fastsættes her, eller er det i højere grad lokale regler, der skal være?
Men skolen kommer vi i hvert fald heller ikke uden om at forholde os til.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-05-31:
Tak til statsministeren for en meget god og vigtig tale her i morges omkring børn og unges forhold til de sociale medier.
Jeg mener, at det er en del af det at have en diskussion om børn og unges trivsel, at de også har forhold, hvor de kan være med til at kontrollere deres tilstedeværelse i den digitale verden.
Men det er lidt nyt terræn for os alle sammen, og når det er nyt for os voksne, er det jo endnu sværere for de unge, for de kan ikke drage lære af ældre generationers erfaringer.
Mine gode kollegaer, både SF's gruppeformand, fru Karina Lorentzen Dehnhardt, men også vores finansordfører, fru Lisbeth Bech-Nielsen, har længe rejst debatten.
Så sent som for få dage siden fremsatte SF endnu en gang et beslutningsforslag, og det var et borgerforslag, der er blevet behandlet i salen .
Men regeringen har meldt pas.
Derfor kunne jeg godt tænke mig, at statsministeren ville løfte sløret for, hvad det næste skridt skal være, når det nu ikke er det her beslutningsforslag, altså borgerforslaget, og når statsministeren lige har sagt nu her, at vi både skal gøre noget i Danmark og i EU.
Hvad er det så?
Sjúrður Skaale (JF), 2023-05-31:
Tak for det.
En af mine gode venner har lige publiceret en bog på dansk, som jeg kan anbefale.
Den blev først skrevet på færøsk, og den handler om, hvor global den her diskussion i virkeligheden er, hvor islamistiske lande på alle planer forsøger at knægte og begrænse ytringsfriheden i vores demokratier.
Det er en meget stor og omfattende kamp.
Nogle gange er den skjult, den er ikke så tydelig, den foregår ikke ud på gaderne, men den er meget vigtig og meget stor og særdeles afgørende for, hvordan vi kan overleve som demokratier.
Frederik Vad (S), 2023-05-31:
Så vil jeg bare opfordre hr. Sjúrður Skaale til at fortsætte med at deltage i den diskussion, også i de videre drøftelser, der kommer, om, hvordan vi kan sikre undervisningsfrihed og ytringsfrihed i hele uddannelsessystemet, hvis han overhovedet føler, han har tid og kræfter til det.
For det er fremragende, at han vil bidrage til den debat – tak!
Sjúrður Skaale (JF), 2023-05-31:
Det er, fordi jeg interesserer mig meget for ytringsfrihed, og jeg ser kampen mod islamisme som en fuldstændig grundlæggende kamp.
Man er i krig med mange ting, når man er et demokrati.
Rusland er en trussel, men islamismen er sandelig også en trussel, en intern trussel.
Og når ytringsfriheden bliver knægtet, er det en fare for alt det, vi står for.
Ytringsfriheden er den frihed, som udløser alle andre friheder.
Den er selve grundlaget under vores system, vores demokrati – under alting.
Så når den er truet, når lærere ikke tør undervise i noget, som er meget vigtigt, en stor begivenhed i Danmark – en kæmpe begivenhed – så er det et kæmpeproblem.
Hvis man giver lidt efter, kommer man måske til at give mere efter senere, så derfor er det for mig at se et ekstremt vigtigt emne.
Frederik Vad (S), 2023-05-31:
En af de største oplevelser for mig i den her folketingssamling har været at høre ordførerens tale i forbindelse med behandlingen af B 18 her i Folketinget – hele debatten om undervisningsfrihed og ytringsfrihed i vores grundskole og i vores uddannelsessystem generelt – hvor ordføreren holdt en blændende tale, selv om det ikke er noget, ordføreren på vegne af sit parti og på vegne af Færøerne egentlig mener noget om.
Jeg kunne godt tænke mig bare at spørge hr. Sjúrður Skaale, hvorfor det egentlig lå ham så meget på sinde at bidrage til den diskussion?
For jeg synes, det var en enormt spændende tale, som gjorde mig meget, meget glad.
Mette Frederiksen (S), 2023-05-31:
Det er jeg sådan set enig i, og det var også det, jeg forsøgte at sige før ved at sige, at vores børn kun har en barndom, og det er måske også en del af problemet, at den jo er blevet gjort kortere.
Børn er børn i kortere tid i dag, end vi andre var, og det har ikke kun at gøre med de sociale medier, men de spiller selvfølgelig også en rolle deri.
Så jeg synes også, at vi har travlt, og jeg synes, at vi bliver nødt til at bruge tiden i indeværende kalenderår på at komme videre i det her.
Jette Gottlieb (EL), 2023-05-31:
Ordføreren nævnte i forbindelse med det med anbragte børn, at myndighederne er placeret i Nuuk, og at det ville være bedre at have dem placeret ude i kommunerne.
Der er mit spørgsmål: Er det så ikke i sig selv et problem, at Nuuk sådan set rager tværs over indlandsisen til og med Tasiilaq?
Er det ikke et problem, at man med kommunestrukturen har så store kommuner?
Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-31:
Tak for spørgsmålet.
I forhold til politi- og anstaltsbetjentes lønninger er der ikke fundet en løsning, og man kan sige, at med udgangen af i år forsvinder det midlertidige lønløft, som både Siumut og IA har sikret i nordatlantpuljen.
Derfor er vi bekymret for, at hvis man bliver ved med at gøre det til et midlertidigt lønløft og ikke får det permanentgjort, vil der være en personaleflugt.
Vi ser det i hvert fald særlig hos politiet, hvor det er en kæmpestor udfordring at holde på folk, og derfor bliver det vigtigt, at man sikrer en permanent løsning, hvor folk kan regne med, at både danske, færøske og grønlandske politibetjente og anstaltsbetjente selvfølgelig får den samme løn.
Jette Gottlieb (EL), 2023-05-31:
Tak for det.
Jeg har egentlig bare et spørgsmål om en lille detalje, men som har nok så meget symbolsk betydning.
Til åbningsdebatten i år havde vi et lille ordskifte omkring begrebet ligeløn for de offentligt ansatte, og vi snakkede om politiet.
Nu vil jeg spørge til det, fordi ordføreren nævnte det igen.
Er der slet ingenting sket på det år?
Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-31:
Tak for samarbejdet i øvrigt, og tak for kommentarerne.
Der er i hvert fald brug for, at der indimellem også er en voksen, der siger: Nu er vi nødt til også at tale realiteter, og vi er nødt til ligesom også at kigge på, hvad behovet er, og hvordan vi kan finde nogle gode løsninger.
Det kan godt være, at der er nogle ting, der ikke fungerer optimalt i dag, men lad os så snakke om det.
Og hvis man gerne vil ændre konstruktionen, må det jo være et klart ønske fra et flertal hjemme i Grønland, og så må man jo ligesom gå de veje.
Så jeg forholder mig sådan set til de rammer, der er i dag, og så må man jo gøre, hvad man vil, på den lange bane.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-05-31:
Jeg tror, at det er rigtig sundt med realisme i hele diskussionen om Grønlands fremtid, og at man ikke bruger rigtig meget tid i en studiekreds i Nuuk på at sidde og forestille sig ting om, at Danmark vil alt muligt, som Danmark ikke vil.
Jeg er ret sikker på, at holdningen fra dansk side vil være den, at vi elsker at være sammen med Grønland i rigsfællesskabet, men at hvis Grønland skulle vælge at træde ud af rigsfællesskabet, er Grønland jo pludselig et fremmed land og jo ikke fattigt nok til at få ulandsbistand.
Der er det heller ikke normalt, at Danmark bare render rundt og betaler alt muligt til lande, som er helt fremmede.
Så jeg synes, at det er enormt vigtigt, at der er realisme omkring, hvad man kan forvente fra dansk side.
Det vil jeg gerne takke ordføreren for at bidrage med.
Og så må man jo nå frem til de konklusioner, man vil, men realisme er altså bare enormt vigtigt.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-31:
Man får Danmark til at betale, men får større politisk selvstændighed.
Der vil jeg sige: Nej, jeg har ikke mødt nogen.
Og jeg tænker sådan set, at det må komme an på en forhandling mellem Grønland og Danmark.
Og så kan man stille sig selv det spørgsmål fra Grønlands side, om det er den bedste forhandlingsposition, vi har, hvad det egentlig er, vi gerne vil opnå, og hvornår det er, vi mener, at det er tilstrækkeligt med selvstændighed.
For man må også erkende i det grønlandske samfund – og det har de bl.a. peget på i Sundhedskommissionen – at der altid vil være brug for specialister og folk udefra, som kan være med til at løse nogle af de opgaver, som vi ikke kan løse i det grønlandske samfund.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-05-31:
Der foregår i Grønland en diskussion, som jeg ikke helt forstår, nemlig en diskussion om, at man i fremtiden vil kunne lave en aftale om fri associering med Danmark, som skulle bestå i, at man kan fortsætte med f.eks. at få adgang til hospitaler og uddannelsestilbud i Danmark, få farvandsovervågning og få adgang til danske ambassader rundtomkring i verden, altså alle de ting, som grønlænderne har fordel af i dag ved at være en del af det danske kongerige.
Grunden til, at jeg ikke forstår diskussionen, er, at den synes at foregå fuldstændig uden at tage bestik af, om der er noget ønske fra dansk side om at indgå sådan en aftale om fri associering.
Fru Aaja Chemnitz har jo et sjældent stort indblik i dansk politik gennem efterhånden ret mange år her i Folketinget, og derfor vil jeg egentlig bare spørge, om hun nogen sinde har mødt nogen danske politikere, som har sagt, at de sagtens kunne forestille sig, at selv om Grønland lavede sin egen stat og ikke længere var en del af Danmark, ville vi rigtig gerne blive ved med at betale for, at man kunne få de samme ydelser, som man får i dag.
Er der nogen politikere, som fru Aaja Chemnitz nogen sinde har mødt, som har det synspunkt fra dansk side?