runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2025-12-03:
Tak for det.
Ministeren oplyser til hr. Mikkel Bjørn, at han ikke kender de nærmere omstændigheder for det her arrangement.
Det er jo foregået for mange uger siden.
Altså, hvordan kan Socialdemokratiet acceptere, at der er en eller anden situation, hvor borgmestre render til kønsopdelte møder ude i moskéer, uden at man sætter sig ind i det – og så bare møder ind i Folketinget og siger: Det kender vi ikke lige de nærmere omstændigheder for?
Altså, er det en kamp, i har opgivet i Socialdemokratiet?
For jeg synes faktisk, at der er noget meget principielt i, om man sender sine borgmestre ud at deltage i kønsopdelte møder, som jeg synes er noget udansk.
Det er meget udansk.
Jeg kan simpelt ikke forstå det.
Kan man være socialdemokratisk borgmester og rende til kønsopdelte møder i moskéer?
For jeg må bare sige, at det ville ikke gå, hvis man var i Dansk Folkeparti.
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-03:
Det synes jeg egentlig også jeg har været ret ærlig om, og jeg har også udtalt mig om, at jeg ikke bryder mig om det.
Det har jeg også sagt i dagspressen.
Jeg bryder mig ikke om, at man bidrager til den her islamiske norm om at afholde politiske møder som kønsopdelte.
Vi lever i Danmark, og vi lever i et demokrati, hvor vi har ligestilling mellem mænd og kvinder, og der er det altså danske normer og spilleregler, der gælder.
Det er nu engang også det, der er Socialdemokratiets politik her på Christiansborg, og det er os, der varetager og fastlægger, hvad Socialdemokratiets udlændingepolitik er.
Peter Kofod (DF), 2025-12-03:
Det gælder så bare ikke for alt det, der er uden for Christiansborg.
Så er der en anden virkelighed ude i den rigtige verden, hvor Socialdemokratiet forfølger nogle helt andre mål, og det er så bl.a., at man render til kønsopdelte møder.
Er virkeligheden ikke den, minister, at man en hel del steder efterhånden som socialdemokrat ligger under for, at der findes så store islamistiske grupper i vores samfund, at man taler dem efter munden for at få deres stemmer, så man kan fastholde nogle borgmesterposter, hvilket man ellers ikke kunne, altså som man var nødt til at forære væk til venstrefløjen?
Hvorfor vil I det?
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-03:
Vi lever jo i et land, hvor vi har kommunalt selvstyre, og derfor synes jeg, at hvis der er noget, man er utilfreds med, som foregår i en kommune, så skal man tale med den pågældende kommune om det.
Det betyder, at flere forbrydelser i dag fører til udvisning, og det betyder, at langt flere kriminelle udlændinge sendes hjem.
Og det er noget af det, jeg er meget optaget af.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-12-03:
Det afsluttende spørgsmål er egentlig meget simpelt.
Altså, hvad nytter det, at Socialdemokratiet fører en retorik herinde på Christiansborg og i de store landsdækkende medier, hvis deres lokale kandidater og lokale borgmestre ovenikøbet fører en helt anden politik ude i kommunerne?
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-03:
Jeg synes ikke, det er et retvisende billede at fremstille det, som om Socialdemokratiet generelt fører en helt anden politik ude i kommunerne, der ikke er i overensstemmelse med det, vi laver her på Christiansborg.
Jeg vil sige, at når det kommer til stykket, er det afgørende jo, om vi har styr på antallet af folk, der kommer hertil.
Der er historisk lave asyltal.
Har vi styr på at have stramme udvisningsregler, så mange bliver udvist?
Ja, det lykkes vi med.
Vi får mange udvist hvert eneste år, og vi lykkes også med at sende mange hjem.
Vi har markant fået nedbragt antallet af mennesker, af folk, der sidder på Kærshovedgård, fordi vi lykkes med at få dem sendt til deres hjemlande.
De fokusområder er vi meget fokuserede på at arbejde videre med, og heldigvis opnår vi også gode resultater.
Peter Kofod (DF), 2025-12-03:
Tak for det.
Jeg læser spørgsmålet højt: Mener ministeren fortsat, at Danmark i visse tilfælde bør »sige fra over for domstolen« ved at undlade at efterleve menneskerettighedsafgørelser for at genvinde kontrollen med dansk udlændingelovgivning, sådan som ministeren beskriver i sin bog »Ingen over domstolen«?
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-03:
Det er ikke nogen hemmelighed, at jeg er dybt frustreret over den udvikling, der har været de senere årtier ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Og der er det jo rigtigt, at jeg i min bog har forskellige løsningsforslag.
Jeg har også været ret åben over for andre løsningsforslag.
Det afgørende for mig er, at vi får skabt en forandring, sådan at medlemsstaterne får en bedre mulighed for at udvise dybt kriminelle udlændinge.
Jeg er forsigtig optimist, og jeg vil gerne understrege »forsigtig«, fordi Europarådet jo nu har iværksat en proces, der handler om at lave en ny erklæring a la den, man lavede, da hr. Søren Pape Poulsen var justitsminister, altså Københavnererklæringen, som jo i sammenhæng med Brightonerklæringen gav medlemsstaterne en bedre mulighed for at udvise flere kriminelle udlændinge og derfor i den forstand har haft den ønskede effekt.
Jeg håber selvfølgelig, at vi kommer til at opnå noget af det samme, og det er derfor, at vi bruger mange kræfter på det her efter min mening utrolig vigtige arbejde.
Peter Kofod (DF), 2025-12-03:
Jeg nærede den største respekt for hr. Søren Pape Poulsens arbejde i sin tid, men jeg må jo også bare konstatere, at det arbejde ikke bar frugt.
Det medførte en erklæring, som i det store hele var fuldkommen ligegyldig.
Hvis det er det nummer, vi skal til at gentage her mange år efter, altså at vi får en ny erklæring, som ikke kommer til at betyde særlig meget, hvis noget som helst, så må jeg sige, at det i det store hele er spild af ilt at bruge folks tid på den slags.
Der er himmelvid forskel på at sige fra over for domstolen og at vedtage en eller anden erklæring.
Sagen er jo, at det her Folketing i det store hele er sat ud på sidelinjen, når det kommer til, hvem der har ret til at være i det her land.
Og det er de værste slyngler, og det er de værste kriminelle, vi taler om.
Vi taler jo ikke om den her gruppe, som passer godt ind i Danmark osv. osv.; vi taler om de værste udenlandske kriminelle.
Vi taler om mordere, narkohandlere, bandemedlemmer og voldtægtsforbrydere.
Vi taler om de værste.
Dem kan vi ikke slippe af med.
Det er da for dårligt.
Så kan man ikke komme her og sige, at vi sigter efter at lave en ny erklæring; den virkede godt nok ikke sidst, men vi trækker i automaten igen, og så håber vi, at det virker bedre denne gang.
Det går ganske enkelt ikke.
Jeg håbede, da udlændingeministeren blev udlændingeminister, at han ville tage den bog med over i ministeriet og sige: Nu skal I høre her, venner; nu prøver vi noget nyt; nu siger vi, at vi er den regering, der siger fra over for domstolen; vi er den regering, der siger, at nu må det her cirkus høre op.
Det hører jeg ikke ministeren sige endnu.
Nu er det noget med en ny erklæring og et eller andet, og at vi lige må se tiden an.
Vi har ikke mere tid.
Det her har stået på i årevis, og der er ikke nogen regering, der har løst den opgave.
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-03:
Jeg forventer selvfølgelig, at det, hvis man stiller op for Socialdemokratiet i Danmark, er, fordi man er socialdemokrat og har et ønske om at gøre noget godt for det danske samfund.
Det er jo sådan, at vores kandidater opstilles af lokale vælgerforeninger.
Det er ikke mig, der er involveret i at lave vores kandidatlister, men jeg har selvfølgelig en forventning om, at alle, der stiller op for Socialdemokratiet, bakker op om grundlæggende danske værdier, og at de stiller op, fordi de ønsker at gøre noget godt for deres kommune.
Og så bryder jeg mig ikke om det, hvis man, som jeg har nævnt nogle gange i løbet af eftermiddagen, blander religion og politik sammen på den måde, som vi indimellem ser det ske, f.eks. i den forgangne kommunalvalgkamp.
Peter Kofod (DF), 2025-12-03:
Det har ikke noget med Dansk Folkeparti at gøre.
Vi har i alle tilfælde under alle regeringer presset alt det, vi kunne, for at komme i mål med vores politik.
Der er ingen regering, der har ført vores politik eller gennemført vores udlændingepolitik.
For det er jo det, der er tilfældet for den her regering.
Hr. Rasmus Stoklund lader, som om han vil føre den politik, som vi står for, men sagen er jo, at der ikke sker noget.
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-03:
Det er jo ikke rigtigt alene at tørre skylden af på fru Inger Støjberg her, for det var jo Dansk Folkeparti, der som det største parti holdt hånden under Inger Støjberg i de år, hvor vi førte en markant lempeligere udlændingepolitik.
Jeg vil medgive, at det lykkedes den daværende regering at starte med at lave nogle opstramninger.
Vi fortsatte så det gode arbejde, og meget af det har vi vedtaget i fællesskab.
Nu følger vi et internationalt spor.
Vi har en konventionsambassadør, der arbejder sammen med andre lande om at lave en ny erklæring, som jeg håber kommer til at få en effekt.
Vi er samtidig ved at få lavet en udredning af to forskere, som vi får i løbet af det nye år, og som skal gøre os klogere på, hvilke muligheder vi har for at komme videre inden for de rammer, vi er bundet af internationalt.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-12-03:
Ministeren frasiger sig alt ansvaret og omskriver også historien.
For det var jo først i 2016 efter flygtningekrisen, at Socialdemokratiet var ude at indrømme, at Socialdemokratiet havde taget fejl.
Altså, Mette Frederiksen stod under åbningsdebatten i 2015 og kritiserede Dansk Folkepartis hårde retorik og kritiserede ønsket om en opstramning og sagde, at Danmark skulle påtage sig sin del af ansvaret, når det handlede om asylansøgere.
Så det er mildest talt en lidt kreativ omskrivning af historien, ministeren foretager.
Hvad mener ministeren om det forslag?
Hvad bliver konsekvensen så for de borgmestre, der ude lokalt bidrager til og understøtter en kønsopdeling, eksempelvis i Ishøj?
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-03:
Som hr. Mikkel Bjørn rigtigt siger, er det hr. Frederik Vad, der fortæller, hvad Socialdemokratiets udlændingepolitik er her på Christiansborg.
Hr. Frederik Vad er vores udlændingeordfører, og det er her på Christiansborg i vores folketingsgruppe, at vi fastlægger Socialdemokratiets udlændingepolitik – og det er naturligvis det, der tæller.
Jamen jeg vil bestemt ikke stå her og lægge hovedet på blokken for, at det i alle tilfælde kan forsvares, eller at Socialdemokratiet i alle tilfælde og i alle situationer og vedrørende alle kandidater har ramt bolden fuldstændig rent her.
til manges fortrydelse, og mange gør, hvad de kan for at få ændret situationen – stadig et relativt stort parti, også kommunalt.
Vi har mange kandidater opstillet, og vi har også mange byrådsmedlemmer.
Er der et enkelt broddent kar imellem hist og her, skal jeg ikke kunne afvise det, men det håber jeg selvfølgelig ikke.
Men hvis der er det, synes jeg selvfølgelig, at det skal have en konsekvens.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-12-03:
Hvilken konsekvens skal det have at varetage den tyrkiske regerings interesser som lokal kandidat for Socialdemokratiet?
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-03:
Jeg kan jo ikke se, at det er foreneligt med at være socialdemokrat at være engageret i et tyrkisk parti, som er dybt konservativt.
Om det så finder sted, om det sker ude i virkelighedens verden, har jeg ikke grundlag for at stå her og fælde dom over eller at vurdere.
Jeg prøver bare at tilkendegive, hvad der er min personlige holdning, og hvad der er Socialdemokratiets holdning, og det er det, jeg kan tilbyde her i spørgetimen.
Peter Kofod (DF), 2025-12-03:
Alt er okay.
Jeg vil gerne fastholde hr. Mikkel Bjørns spørgsmål.
Hvis man er medlem af Socialdemokratiet og bruger den plads, man har, lader sig en indvælge i en kommunalbestyrelse og i virkeligheden bruger Socialdemokratiet som en trojansk hest for den tyrkiske regering, hvilken konsekvens skal det så have?
Hvilken konsekvens vil Socialdemokratiet drage?
Hvis Dansk Folkeparti havde opstillet nogen, som havde været helt uden for skiven, havde vi nok hørt Socialdemokratiet tordne løs nede i salen om, at det måtte have nogle konsekvenser.
Og det havde vi taget hånd om, vi havde givet vedkommende sparket, for vi vil ikke have folk, der skader vores sag i vores parti.
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-03:
Det er ikke sådan, at jeg kan afgøre, hvem der må være medlem af Socialdemokratiet, og hvem der ikke må være medlem af Socialdemokratiet.
Det er vores lokale vælgerforeninger, og det er på den måde en demokratisk organisation, der er baseret på, at lokale vælgerforeninger kan opstille kandidater, og det er det, der gælder i vores parti.
Så skal man selvfølgelig overholde de love, vi har, og man skal bakke op om Socialdemokratiets politik.
Vores politik er meget klar: Vi bryder os ikke om det, hvis man blander religion og politik sammen.
Og hvis der er nogen, der gør det alligevel, træder de over en linje.
Der kan opstå konkrete eksempler, som man jo så må tage hånd om.
Jeg kan bare ikke stå her som minister i en regering og fælde dom over nogle hypotetiske eksempler i en regering uden den form for beføjelser.
Peter Kofod (DF), 2025-12-03:
Men det er jo ikke et hypotetisk tilfælde.
Det er jo veldokumenteret i landets medier, det står sort på hvidt.
Det her, vi har rejst i dag, er ikke hypotetiske eksempler, det er faktum.
Nu har ministeren fået chancen for at svare mange gange, og jeg spørger igen: Hvilke konsekvenser skal det have?
Det er jo det, den tyrkiske regering arbejder på.
Dem vil I så give husly i Socialdemokratiet.
Det synes jeg faktisk er nye toner.
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-03:
Der er intet nyt under solen her.
Det er klart, at hvis man undergraver det danske samfund, kan man ikke være medlem af Socialdemokratiet.
Men det er klart, at jeg omvendt ikke kan stå her og fælde dom over et eller andet lidt abstrakt antal eksempler, som hr. Peter Kofod taler om her.
Jeg har klart givet udtryk for, at jeg ikke bryder mig om folk, der blander politik og religion sammen, når de skal bedrive deres kommunalpolitiske arbejde, og det er også Socialdemokratiets linje.
Jeg anerkender ikke, at jeg er i gang med at lave kreativ historieskrivning her.
Jeg har personligt udtalt mig meget kritisk om den førte udlændingepolitik i mange år, også da jeg var aktiv i studenterpolitik i Socialdemokratiet, og min holdning er den samme i dag, som den var dengang.
Jeg mener, at det er helt afgørende, at vi fører en stram udlændingepolitik, og det lykkes vi så også med.
Det gør vi jo bl.a., fordi vi har et godt samarbejde på tværs af Folketinget med en stribe blå partier om det her område, og det er jeg glad for.
Jeg har hele tiden sagt om forslagene i min bog, at det afgørende for mig ikke er, at det lige præcis er mine løsninger, der bliver bragt til torvs.
Det afgørende for mig er, at vi lykkes med at udvise langt flere kriminelle udlændinge.
Hvis det så er andre løsninger, der er de rigtige at benytte, så er det fint med mig.
Det skal ikke være et udtryk for forfængelighed omkring min egen bogskrivning, der står i vejen for, at vi udviser flere kriminelle udlændinge.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-12-03:
Tak for det.
Ministeren siger, at man skal bakke op om Socialdemokratiets politik for at være lokal kandidat for Socialdemokratiet.
Dermed konkluderer ministeren også, at det er Socialdemokratiets politik at knytte bånd til spionposter for den tyrkiske regering.
For det er det, de her Diyanetmoskéer er.
De er spionposter for den tyrkiske regering.
Hvordan kan det være Socialdemokratiets politik at knytte bånd til spionposter for den tyske regering?
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-03:
Det er naturligvis ikke Socialdemokratiets politik.
Og hvis ikke jeg kendte hr. Mikkel Bjørn bedre, ville jeg tro, at det var polemisk, at han spurgte på den måde.
Selvfølgelig er det ikke Socialdemokratiets politik, og det er også derfor, jeg flere gange nu har prøvet at sige, at naturligvis kan der være et broddent kar hist og her i et stort parti som Socialdemokratiet.
Hvis der er nogen, der bliver afsløret i at varetage interesser, der kommer på tværs af Danmarks interesser, kan man selvfølgelig ikke være medlem af Socialdemokratiet.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-12-03:
Tak for det.
Er det socialdemokratisk politik, at en socialdemokratisk borgmester holder tale ved et kønsopdelt arrangement i forbindelse med fredagsbønnen i den lokale moské i Ishøj?
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-03:
Jeg kender ikke omstændighederne for det arrangement, men jeg vil prøve at gentage mig selv, som jeg har sagt det mange gange her i eftermiddag: Jeg bryder mig ikke om, når man blander islam og dansk kommunalpolitik sammen.
Jeg synes, det er to forskellige ting.
Der er intet i vejen for at være muslim i Danmark og bidrage positivt til det danske samfund på lige fod med alle andre danske borgere, men at man gør sit kommunalpolitiske virke til et spørgsmål om at varetage særlige islamiske interesser, bryder jeg mig ikke om.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-12-03:
Kan ministeren se, at det harmonerer en lille smule dårligt med Socialdemokratiets udmeldinger i offentligheden, når Socialdemokratiets udlændingeordfører, hr. Frederik Vad, er ude at sige, at han kaster op, når han ser, at der afholdes kønsopdelte arrangementer, samtidig med at Socialdemokratiets borgmestre ude i landet, herunder i Ishøj, deltager ved netop kønsopdelte arrangementer?
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-03:
Nej, jeg har egentlig, synes jeg, selv været ret klar i mælet, også gennem lang tid, og har sagt, at jeg heller ikke bryder mig om kønsopdelte arrangementer, og at jeg ikke bryder mig om at sammenblande kommunalpolitik med islam.
Jeg synes ikke, at de to ting hører sammen.
Og det er nu engang sådan, at Socialdemokratiets udlændingepolitik fastlægges her på Christiansborg i vores folketingsgruppe.
Den fastlægges ikke nogen andre steder i Danmark, og det er den, der gælder.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-12-03:
Jeg har bare svært ved at gennemskue, hvad det er, der er Socialdemokratiets politik.
Altså, ministeren siger, at for at være lokal kandidat for Socialdemokratiet skal man bakke op om Socialdemokratiets politik.
Og samtidig siger Socialdemokratiets ordfører, som definerer politikken herinde på Christiansborg, at han kaster op over kønsopdelte arrangementer, som socialdemokratiske borgmestre understøtter og bidrager til ude i det lokale.
Altså, det giver jo ikke mening.
Hvad er Socialdemokratiets politik?
Er det kønsopdelte arrangementer, eller er det det, hr. Frederik Vad siger herinde på Christiansborg?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-12-03:
Tak for det, og tak til hr. Lars Boje Mathiesen fra Borgernes Parti for at invitere Folketinget til denne her debat.
Man kan sige mange pæne ting om hr. Lars Boje Mathiesen, og det vil jeg starte med at gøre, for det er jo som regel uden omsvøb, holdningerne bliver skudt af sted, lidt ligesom det lette maskingevær, jeg lærte at bruge, dengang jeg var sergentelev i forsvaret nede i Sønderborg: Det går hurtigt.
Jeg kan godt være bange for, at hvis man nedlægger DR, får vi et medielandskab, der minder lidt om det, man ser i USA.
Hvert medie har sin politiske holdning.
Det er ikke noget, ordføreren har sagt; det er bare min frygt for, hvordan et medielandskab i Danmark kunne se ud uden de stærke public service-medier, der beror på en uforlignelig og i øvrigt også velopbygget publicistisk tradition.
Men jeg skylder Tinget at sige, at vi i dag behandler et forslag om afviklingen af DR som statslig institution.
Det er fremsat af Borgernes Parti, og det kan regeringen ikke støtte.
Jeg synes, det er vigtigt at huske på, hvorfor vi har DR og i øvrigt også TV 2, og hvorfor vi bruger over 0,5 mia. kr. hvert år på at støtte privatejede medier, som bedriver publicistisk virksomhed her i landet.
DR er sat i verden for at sikre, at alle danskere har adgang til nyheder, til programmer om vores historie, identitet og vores kultur og om alt det, der rører sig mellem mennesker, hvad enten det foregår her i Folketingssalen eller allerhelst der, hvor folk bor, lever og arbejder.
Det er, fordi vi ønsker, at public service skal være tilgængelig for alle mennesker, der bor i Danmark.
Ligesom vi har offentlige sygehuse, offentlige skoler, offentlige veje og hjemmepleje, er public service-indhold et offentligt gode.
Det at have adgang til at vide, hvad der sker i samfundet, retten til ikke at blive misinformeret og retten til at kunne få rigtig information betragter regeringen som vital demokratisk infrastruktur i en tid, hvor algoritmernes mørke skyller ind over os, og hvor medieforbrugerne på de traditionelle platforme desværre bliver ældre og ældre, men misinformationen også spreder sig på rigtig mange sociale medier.
Ergo er det en forudsætning for vores demokrati og for den oplyste samtale, at der i hvert fald nogle steder i samfundet findes steder, hvor man kan tilgå information, der ikke er kolporteret af en algoritme, men rent faktisk skrevet af journalister, der har et ansvar over for sandheden og over for fakta.
Det argument synes jeg faktisk står endnu stærkere i en tid, hvor vi oplever, at både russiske, men også amerikanske betalte medier lever en tilværelse uden publicistisk virke, men hvor de viderekolporterer nogle gange falske nyheder og andre gange holdningsbårne nyheder som fakta.
Jeg mener derfor ikke, at det er den rigtige vej at gå.
Jeg respekterer hr. Lars Boje Mathiesen både for hans politiske dygtighed og hans evne til at starte en debat.
Her er vi simpelt hen bare uenige.
Regeringen støtter ikke lovforslaget, men glæder sig til debatten.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-03:
Jeg havde heller ikke forventet, at en kulturminister fra den siddende regering ville støtte et forslag om at lave om på DR – fair nok.
Men jeg synes, at kulturministeren er lidt for hård ved f.eks. TV 2, for TV 2 fungerer jo på en anderledes måde end DR, og jeg synes jo ikke, når jeg kigger på TV 2, at det er et produkt af amerikanske tilstande eller af russiske tilstande eller andet.
Jeg synes faktisk, at TV 2 laver god journalistik.
Så med hensyn til forestillingen om, at man ikke kan lave en anden indretning af systemet, som også stadig væk vil skabe god publicistisk journalistik, synes jeg altså at kulturministeren går lidt skævt i gaden.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-12-03:
Tak for det.
Det giver jeg fuld anerkendelse for.
Man er så underlagt en public service-kontrakt og en filmforpligtigelse og en række andre forpligtigelser i forhold til at lave indhold til børn og unge, som jo også fylder, hvorfor kanalen jo er ejet af staten.
Det ville måske se anderledes ud, hvis TV 2 var ejet af aktører med en kapitalfond, der måske havde et ønske om at profitmaksimere og på den måde ikke ville gå lige så nænsomt til værks, når det kom til at bruge midlerne på at give mest muligt indhold til danskerne.
Men man må også rose TV 2.
I et konkurrencepræget marked er det imponerende, at TV 2 Play som en af de eneste streamingtjenester i Europa rent faktisk er i stand til at konkurrere med Prime Video og Netflix på en meget fin måde.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-03:
Men jeg synes netop, at det skal være en ros til danskerne, for danskerne vil gerne have kvalitets-tv, og derfor kan sådan en ordning jo sagtens fungere, altså en ordning, hvor danskerne kan tilvælge en kanal som TV 2, som laver god journalistik.
Jeg er også overbevist om, at der er rigtig, rigtig mange danskere, der ligesom jeg selv ville tilvælge DR og betale for det, men det ville bero på mit eget frivillige valg, fordi vi vil få en skattelettelse, som ville gøre, at jeg selvfølgelig ville kunne betale for det, så det ikke kun er de rige, det kan se DR.
Men valgfriheden ligger hos mig.
Så når TV 2 kan lave det, tror jeg faktisk også på, at Danmark er så dygtige og DR er så dygtige, at de da også godt kan lave sådan noget god kvalitets-tv.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-12-03:
Men det er jo en reel holdning at have, og der er vi så uenige.
Jeg kunne også have den holdning, da jeg var yngre, at det var noget pjat, at mine skattekroner skulle gå til ældrepleje og børnehaver.
Den voksede jeg heldigvis hurtigt fra, idet jeg egentlig synes, det er meget fint, at vi som samfund tilbyder en bred vifte af tilbud til mennesker, der har brug for de her tilbud, og jeg mener, at ordentlig public service ligger i forlængelse af de tilbud.
Lars Boje Mathiesen og jeg er så uenige – stor respekt for det – at det er jo også derfor, at vi har debatten i dag.