Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-06:
Tak for det.
Som det fremgår af regeringsgrundlaget, har Danmark en klar interesse i en stærk international retsorden med respekt for menneskerettighederne.
Vi ønsker at indgå i et aktivt internationalt samarbejde, og vi ønsker at overholde de internationale konventioner, Danmark har tilsluttet sig.
Når det er sagt, er konventioner ikke uforanderlige.
De er udtryk for politiske forhandlinger og kompromiser, og derfor er det også vigtigt, at vi ikke er berøringsangste, men at vi tværtimod er villige til at diskutere og udfordre konventionerne, når der er behov for det.
Det gælder også den europæiske menneskerettighedskonvention.
Regeringen er enig med forslagsstillerne i, at der er et behov for at se kritisk på den dynamiske fortolkning, som gennem årene har bragt rækkevidden af konventionen ud af trit med de oprindelige intentioner.
Den diskussion er bl.a. relevant i forhold til udvisningsområdet, hvor Menneskerettighedsdomstolens praksis har stor betydning for Danmarks muligheder for at udvise kriminelle udlændinge.
Regeringen har derfor besluttet at sætte spørgsmålet om en reform af den europæiske menneskerettighedskonvention på den internationale dagsorden.
Det vil vi gøre, når Danmark næste år overtager formandskabet for Europarådet.
Vi vil arbejde for at reformere det europæiske menneskerettighedssystem, så vi bl.a. får en bedre balance mellem beskyttelsen af menneskerettighederne og vores mulighed for som demokrati selv at bestemme, hvordan vi vil indrette vores samfund.
Det er et ambitiøst og vanskeligt projekt, for det bliver bestemt ikke en nem sag at få 47 medlemslande til at blive enige.
Men vi er overbeviste om, at andre lande ser nogle af de samme udfordringer som os, og heldigvis starter vi jo ikke helt fra bunden.
Der er allerede en reformdiskussion i gang blandt Europarådets medlemslande.
Beslutningsforslaget lægger op til, at vi skal ophæve den såkaldte inkorporeringslov.
Det er en lov fra 1992, der inkorporerer den europæiske menneskerettighedskonvention i dansk ret.
Forslaget er begrundet i, at Danmark dermed kan træde et skridt tilbage i forhold til konventionens betydning i dansk ret.
Det foreslås også, at Danmark skal tage et forbehold over for menneskerettighedskonventionen.
Det skal konkret ske, ved at Danmark skal udtræde af menneskerettighedskonventionen og derefter genindtræde med et forbehold i forhold til muligheden for at udvise udlændinge.
Men er det svaret? kunne man så spørge.
Det korte svar er efter regeringens opfattelse nej.
Jeg vil gerne forklare hvorfor.
Lad mig starte med at forklare, hvorfor ophævelsen af inkorporeringsloven ikke er en snuptagsløsning.
En ophævelse af inkorporeringsloven vil, uanset hvad der står i beslutningsforslaget, ikke ændre på, at Danmark fortsat vil være forpligtet til at overholde menneskerettighedskonventionen, og vi vil også fortsat være forpligtet til at indrette dansk lovgivning i overensstemmelse med konventionen og Menneskerettighedsdomstolens praksis.
Selv om inkorporeringsloven ophæves, vil menneskerettighedskonventionen stadig kunne påberåbes og anvendes af de danske domstole og andre myndigheder.
Anvendelsen vil blot ske efter de såkaldte fortolknings- og formodningsregler.
I forhold til afgørelsen af konkrete sager vil det derfor have en meget begrænset juridisk betydning, hvis inkorporeringsloven ophæves.
Det er ikke muligt at pege på nogen sager, hvor inkorporeringsloven har gjort en forskel i forhold til domstolenes anvendelse af menneskerettighedskonventionen.
Hertil kommer, at Danmark fortsat vil kunne indbringes for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, og at Danmark vil være retligt forpligtet til at følge Menneskerettighedsdomstolens afgørelser.
En ophævelse af inkorporeringsloven vil derfor reelt set ikke være en løsning på de udfordringer, der er i forhold til den europæiske menneskerettighedskonvention.
Så er der forslaget om at udtræde af menneskerettighedskonventionen for derefter at genindtræde med et forbehold for konventionens artikel 8.
Vi skal anerkende de fastlagte rammer, der er for at drøfte og finde fælles løsninger på de udfordringer, vi oplever med de internationale konventioner.
I sidste ende kan enegang i form af alternative eller unilaterale løsninger skabe præcedens for en politik, som slet ikke vil være i dansk interesse, nemlig at vi ikke længere vil kunne stole på, hvad andre lande forpligter sig til.
Helt konkret er det heller ikke så simpelt, som det umiddelbart kunne lyde, bare at træde ud for at genindtræde med et forbehold.
En sådan løsning giver bl.a. anledning til væsentlige traktatretlige overvejelser.
Faktisk er det en udbredt international vurdering, at det vil være i strid med traktatretten at opsige konventionen alene med det formål at genindtræde med en erklæring eller et forbehold.
Så lad mig opsummere regeringens holdning: Vi er grundlæggende enige i, at der er de udfordringer, som beskrives i beslutningsforslaget i forhold til den europæiske menneskerettighedskonvention.
Derfor vil regeringen også sætte spørgsmålet om modernisering af den europæiske menneskerettighedskonvention på den internationale dagsorden under det kommende danske formandskab for Europarådet.
Derimod er vi ikke enige i, at de to konkrete tiltag, der foreslås i beslutningsforslaget – hverken en ophævelse af inkorporeringsloven eller en model, hvor Danmark træder ud af den europæiske menneskerettighedskonvention med henblik på at genindtræde med et forbehold – er holdbare løsninger på de udfordringer, som vi oplever med konventionen.
Derfor kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.