runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2019-03-13:
Jeg vil i hvert fald sige det sådan, at vi hele tiden skal sørge for, at vores system rent faktisk også understøtter det udsendelsesregime, som vi nu engang har her i Danmark, og derfor tror jeg, at vi har behov for at kigge på det, men det er også fuldstændig korrekt, som hr. Martin Henriksen siger, at det her ikke alene er i mit ministerium.
Det er jo i virkeligheden tværministerielt, som hr. Martin Henriksen også nævner her.
Jeg synes, at vi skal bekræfte hinanden i, at det er helt afgørende, at vi også har de muligheder for at få udsendt de her mennesker, hvilket er nødvendigt, når mennesker skal udsendes og kan udsendes af Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2019-03-13:
Tak for det.
Og igen, jeg synes, at det trækker i den rigtige retning, men det ville jo være dejligt, hvis vi kunne få et klart svar fra ministeren, og det er jo godt, at vi så kan være enige om, at vi skal finde en lovgivning eller nogle regler, som dybest set understøtter det, som vi er blevet enige om i finanslovsaftalen om paradigmeskiftet i hjemsendelsespolitikken, og som blev vedtaget her i Folketinget.
Det er positivt.
Men det kunne også være rart at få et klart svar på, om ministeren mener, at eksempelvis undervisning, hvis man vurderer, at der er behov for, at børn bliver undervist – og det er helt fint med Dansk Folkeparti – så skal finde sted på et asylcenter eller et udrejsecenter eller i tilknytning dertil og ikke ude i en normal folkeskole.
For når undervisningen finder sted i en normal folkeskole, risikerer man jo at give familien det indtryk, at deres fremtid er i Danmark, til trods for at myndighederne faktisk en gang har vurderet, at de bør sendes tilbage.
Inger Støjberg (V), 2019-03-13:
Jeg er sådan set ikke uenig i, at man på den måde kan komme til at stikke blår i øjnene eller gøre nogle af de her børn og unge en bjørnetjeneste – i ordets oprindelige forstand – og derfor tror jeg også, at det ville være ganske udmærket at få kigget reglerne igennem.
Nu er det jo ikke det hele, der ligger på mit område, så der er andre ministerier, der skal ind over, men jeg tror, at der er ting, vi kan gøre bedre.
Martin Henriksen (DF), 2019-03-13:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at forældre og deres børn, der har fået inddraget deres opholdstilladelse eller nægtet forlængelse af en eksisterende opholdstilladelse, kan fortsætte med at blive boende i kommunen og deres børn kan blive ved med at gå i eksempelvis en almindelig folkeskole, og vil ministeren ændre på gældende love og regler, så de pågældende udlændinge overføres til et udrejsecenter, indtil de kan hjemsendes i overensstemmelse med myndighedernes afgørelse?
Christian Langballe (DF), 2019-03-13:
Men når man ser objektivt, sagligt på det, synes jeg bare, det virker, som om islam og den islamiske kultur er en hæmsko for integrationen og i øvrigt også en hæmsko for udviklingen i de muslimske lande.
Jeg tror ikke, at vi får gjort det her bedre, før vi så at sige kalder trolden ved navn og så siger, hvad der egentlig er det grundlæggende problem.
For det er jo ikke folk fra Thailand, der er vanskelige at integrere, og kinesere går også relativt nemt ind på arbejdsmarkedet, men der er altså et problem med de muslimske indvandrere.
Kristian Jensen (V), 2019-03-13:
Da man vedtog budgetloven, aftalte man bl.a. derfor også, at der skulle ske en revision af budgetloven.
Jeg må dog konstatere, at de opgaver, der har ligget i Finansministeriet det sidste år, har gjort, at vi har haft så mange bolde i luften, at vi ikke er nået i mål med at lave analysen.
Der er mange opgaver, der af en eller anden grund altid lander ovre i Finansministeriet, og derfor har vi besluttet her for nylig at udsætte en revision, sådan at vi tager den til efteråret. Så har vi mulighed for at få analyserne færdiggjort, så har vi mulighed for at drøfte i god ro og orden, inden Folketingets deadline for fremsættelse af lovforslag, hvad der egentlig skal ændres.
Hvis det fremmer, at man ikke kan ansætte fast personale, men må klare sig med vikarer, så er det et problem.
Men man skal huske at holde de problemer, budgetloven giver, op mod de problemer, den har løst, nemlig et problem med et massivt overforbrug, vi så op gennem 00'erne, et problem med et overforbrug, der stadig væk var i de første år af 10'erne, og et overforbrug i 1990'erne, der var endnu større.
Det er vi kommet ud af, netop fordi budgetloven sætter nogle stramme rammer, og det giver os også en god position at stå i.
Peder Hvelplund (EL), 2019-03-13:
Tak, og tak til ministeren.
Nu sagde ministeren, at vi skal kigge ud af forruden.
Det er altid dejligt med de her sproglige billeder, men nu vil jeg sige, at det, vi har fået her med VIVE's rapport, altså også lige er et kig i bakspejlet.
Det er jo et billede af, at den indsats, der har været leveret, helt øjensynligt ikke har været god nok.
Nu er vi lidt i et tidspres, og derfor vil jeg bare begrænse det til at spørge, at når nu vi konstaterer, at der er et efterslæb i ældreplejen, at der er brug for at tilføre flere midler bare for at komme op på det tidligere niveau, er finansministeren så villig til, også hvis det skulle være i karambolage med budgetloven, at øge den offentlige vækst, så vi kan opnå at indhente det efterslæb, så de ældre ikke bliver sat i den her position?
Kristian Jensen (V), 2019-03-13:
Budgetloven har ikke nogen problemer i forhold til den offentlige vækst, og den offentlige vækst har ikke nogen problemer i forhold til budgetloven.
De to ting hænger ikke sammen.
Det er et spørgsmål, om man så vil opkræve nogle flere indtægter for at kunne give en højere vækst i den offentlige sektor.
Det, vi som regering har sagt, er, at vi er villige til at bruge nogle flere penge.
Vi mener sådan set, at skatten skal holdes i ro, og at danskerne gerne må beholde nogle flere af de penge, de tjener, til sig selv, men samtidig med det skal der være råd til en god velfærd.
Derfor er det, vi har sagt, at der skal være en afbalanceret vækst, en afdæmpet vækst.
Det vil der også være fremadrettet.
Vi siger i forslaget til vedtagelse, som hr. Jeppe Jakobsen læste op på vegne af regeringspartierne og Dansk Folkeparti, at vi gerne vil målrette midlerne fremadrettet til ældreområdet, når vi snakker om kommuneaftaler og kommuneøkonomiaftaler fremadrettet.
Derfor er vi villige til at investere noget mere i at sikre, at der kommer penge ud til det her område, men jeg synes også, det er vigtigt at holde hinanden op på, at vi også skal kigge på, hvad det er for nogle kvalitetsindikatorer, der siger noget om, hvad der er god kvalitet for den ældre, der siger noget om, hvorvidt det, vi leverer, rent faktisk også er pengene værd.
Det kan ikke være et mål i sig selv, at det er dyrt, målet må være, at det er godt.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-03-13:
Det vil jeg godt lige spørge lidt mere ind til, for selvfølgelig er det ikke et mål i sig selv at lægge flere penge ind, hvis der ikke er behov for det.
Men som jeg nævnte i min ordførertale, er det vel, og det kan jeg jo spørge ministeren om, helt uacceptabelt, at vi er i gang med at få et A- og et B-hold, hvor selv de svageste ældre – mennesker, som ikke selv kan gå omkring og ikke selv kan tage tøj på – simpelt hen ikke kan få den hjælp, de har brug for til f.eks. rengøring og hjemmehjælp.
Nu handler teksten her om at indskærpe over for kommunen, og ministeren nævner selv det her med at målrette ved de her økonomiaftaler og forhandlingerne der.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvad betyder det?
Vil ministeren og regeringen eller Venstre lægge flere penge ind i området, eller handler det her bare om at sige til kommunerne, at de skal bruge det, og så tage det fra nogle andre områder?
Kristian Jensen (V), 2019-03-13:
Men jeg tror, at når man kigger på de udfordringer, vi står med, bliver vi også nødt til at kigge på, hvad det er for nogle systemer, vi har bygget op, altså om de er effektive nok til at klare de flere ældre, der er.
Et af de problemer, vi har, er ældres sundhed, i forhold til hvad det er for et system, der er bygget op.
Vi prøver jo i øjeblikket at forhandle – og det ved fru Pernille Schnoor ganske glimrende – om en sundhedsreform, hvori en af ideerne netop er at hjælpe den ældre patient noget bedre igennem.
I forhold til den ældre og plejen er der lagt op til, at når vi laver kommuneaftalerne, lægger vi også vægt på ikke bare at give kommunerne flere penge, men også hvad de skal bruge dem til – ikke fordi vi detaljeret skal styre det, men fordi man nogle gange bliver nødt til at lægge vægt på noget for at få det fremmet ude i kommunerne.
Det har vi valgt at gøre eksempelvis i aftalen med Danske Regioner, hvor vi valgte at prioritere psykiatri målrettet.
Jeg tror også på, at når man skal lave økonomiaftalen for 2020, skal man målrettet prioritere nogle midler til at styrke ældreområdet ude i kommunerne.
Jeg er klar til at bruge nogle flere penge, regeringen er klar til at bruge nogle flere penge.
Det er spørgsmålet om, hvordan vi ikke bare bruger nogle flere penge, men også bruger de penge, der er, klogt og effektivt.
Jeppe Jakobsen (DF), 2019-03-13:
Jeg skal gøre det meget kort og bare sige mange tak for debatten og konstatere, at en ordentlig og værdig ældrepleje tydeligvis ligger alle Folketingets partier på sinde.
Selv Liberal Alliances ordfører anerkendte, at flere ældre kræver flere penge, og så er vi jo faktisk nået et ret godt stykke ad vejen, synes jeg.
Til sidst må jeg bare kvittere regeringspartierne for samarbejdet om det forslag til vedtagelse, vi har, som jo tydeligt siger, at der er behov for at bruge flere penge på ældreområdet.
Så tak for debatten.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-03-13:
Tak for det.
Det tror jeg at alle vil.
Jeg tror faktisk ikke, der er nogen ældre, der synes, at det er fedt at blive afhængige af hjælp.
Vi kan snakke hjælpemidler en anden gang, men det der med at have råd til så at kompensere borgerne er jo også et emne.
Og supergode medarbejdere – jeg synes faktisk, at kommunerne gør det rigtig godt.
Men uanset hvem der har gjort hvad, hvis vi så konstaterer, at der er noget, der ikke fungerer, så har vi vel et fælles ansvar for at gøre noget ved det.
Så hvis budgetloven nu resulterer i en uhensigtsmæssig adfærd, f.eks. at man ikke kan ansætte mere end 75 pct. af det faste personale, så risikerer man pludselig – det er jo ikke et styrbart område, det er et ustyrbart område, og det betyder altså, at opgaverne varierer fra dag til dag – at budgettet letter låget.
Derfor har man så mange vikarer, og derfor får man også så kaotisk en hverdag.
Hvis nu det her system ikke viser sig at være holdbart, har vi så ikke en forpligtelse til at gøre noget ved det – og så selvfølgelig også sørge for, at der trods alt er penge nok til at tage sig af flere og flere borgere, der får brug for hjælp?
Kristian Jensen (V), 2019-03-13:
Finansministeren mener det, der står i regeringsgrundlaget.
Når statsministeren på et eller andet tidspunkt vælger, at der skal være folketingsvalg, skal jeg gerne som kandidat for mit parti fortælle, hvad jeg og mit parti mener på området.
Men i dag står jeg på talerstolen som finansminister.
Og vi mener, der skal være en moderat vækst i den offentlige sektor.
Vi mener, det er rigtigt, at der hver eneste år bliver lagt en lille smule til det, som vi bruger på velfærdsydelserne i Danmark.
Og det er måske forskellen, altså at jeg ikke kun kigger på, hvad man kan lægge til yderligere – om det er 0,3, 0,4, 0,5 eller nul komma et eller andet andet tal, vi snakker om.
Jeg kigger på de 100 pct., vi bruger i forvejen, og synes, at vi bruger nogle af pengene forkert.
Blot for at gentage det: Jeg er glad for, at vi har fået styr på tilstrømningen af flygtninge og familiesammenførte, der betyder, at vi har kunnet flytte mere end 4 mia. kr. i bruttoudgifter ud af omkostningerne ved familiesammenførte og flygtninge og så over på andre opgaver, bl.a. på velfærdsydelser i Danmark.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-03-13:
Det er lidt specielt som børneordfører at have brugt både mandag og tirsdag og i dag onsdag på at diskutere forholdene i vores daginstitutioner, som DR i en dokumentar i mandags viste i hvert fald nogle steder er hårdt ramt, og så samtidig have en regering, som i de selv samme dage melder ud, at man fejrer skattelettelser med pokaler, og at man drømmer om et skattetryk på 40 pct.
Og derfor er det jo det, spørgsmålet handler om.
Hvor er finansministeren henne i det?
Altså, finansministeren ved jo godt, hvad prognosen er, både for de ældre, for de syge og for børnene.
I forhold til børnene taler vi om 50.000 flere børn frem til 2025.
Det er rigtig mange.
Og finansministeren vil gerne have et lavere skattetryk.
Er det rigtigt forstået?
Joachim B. Olsen (LA), 2019-03-13:
Det gør vi ikke.
Og jeg må bare gentage, at det her ensidige fokus på, hvor mange penge man bruger, er forfejlet – det er forfejlet.
Det, der bør være fokus på, er, hvad der kommer ud i den anden ende, hvad det er for en service, der opleves, og vi har masser af viden på det her område.
OECD lavede for nogle år siden en rapport, hvori de jo pegede på, at Danmark var et af de lande, hvor der blev visiteret mest, altså at vi nok på nogle områder havde en lidt lempelig visitation, men den er nok blevet strammet op, og det kan være meget fornuftigt.
Og så synes jeg, at hvis man spørger borgere om, hvad de selv synes de har behov for, kan behovet jo også blive uendeligt.
Det betyder ikke, at der ikke kan findes borgere, som ikke bliver behandlet godt nok, men hvis man spørger dem selv om, hvad de har behov for, og om det er godt nok, kan behovet også blive meget, meget stort, og politikere skal jo prioritere mellem mange forskellige ting.
Peder Hvelplund (EL), 2019-03-13:
Jeg synes nu, det er nogle meget interessante, akademiske betragtninger, som hr. Joachim B. Olsen gør sig, i forhold til økonomi i ældreplejen og sådan, men det, VIVE-rapporten forholder sig til, er jo virkeligheden, og det er jo præcis den oplevede virkelighed for de borgere, som skal have hjælp.
Vi har borgere, som oplever, at selv om de har behov for hjælp, også ud fra nogle objektive kriterier – de er ikke selvhjulpne, de har en forventning om, at her skal vi kunne træde til med hjælp – får de den ikke.
Tallene taler sådan set deres eget tydelige sprog: Det er blevet væsentlig sværere at få hjemmehjælp.
Og det er jo ikke et spørgsmål om at bruge best practice eller noget andet.
Det her er jo et generelt billede af, hvordan status er i ældreplejen i Danmark i dag.
Det er derfor, jeg bare vil spørge ordføreren, om det virkelig er opfattelsen, at det her bare er et spørgsmål om, at der er nogle kommuner, som ikke gør det ordentligt, og hvis det er det, hvorfor vi så ikke kan se det i rapporten, og hvorfor vi så ikke ser, at der er nogle kommuner, hvor det går rigtig godt. Det generelle billede viser jo, at der er et generelt problem.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-03-13:
Tak for det.
Jeg vil først og fremmest gerne sige tak til Dansk Folkeparti for at indkalde til den her hasteforespørgsel om den forringede visitation til ældreplejen.
Oversat til hverdagslogik handler det jo om, at den nuværende generation af ældre bare tæller rigtig mange borgere.
Det er mine forældres generation fra 1930'erne og 1940'erne, som nu er nået til eller nærmer sig 80 år, altså dem, der trods alt når dertil.
De fleste af dem har haft et hårdt arbejdsliv, hvor fysisk nedslidning har sat sine spor, men de har også levet i en tid, hvor den medicinske udvikling er gået stærkt, og det har de både bidraget til og nydt godt af.
Pensionsordningerne blev først opfundet midt i deres arbejdsliv, og for mange inden for ufaglærte job er det også så som så med det fede pensionsliv.
VIVE-rapporten bekræfter det, vi ved, nemlig at den hjælp, som vores forældre skulle modtage, bliver mere og mere skrabet.
Vi har derfor også rigtig mange stressede pårørende, som har ualmindelig svært ved at få enderne til at nå sammen, når de både skal hjælpe med syge børnebørn og syge forældre.
Derfor, finansminister, nytter det heller ikke noget med en politik, hvor dem, der har mest, stadig væk skal have mere.
Det er et politisk ansvar at tage bestik af demografien og befolkningens almene tilstand og indrette samfundet derefter.
Når to ældre har brug for hjælp, har kommunerne kun kompenseret for den ene.
Sådan har det været i den her regeringsperiode, og det betyder kort og godt, at flere ældre skal deles om de samme for få ressourcer.
Læg dertil, at hverdagen i ældreplejen ofte er kaotisk, fordi kommunerne ikke får ansat personale nok, frygten for at overskride budgetter og dermed risikere økonomiske konsekvenser fra finansministerens side får mange til at ansætte for få og supplere med løse vikarer.
Derfor får regeringen også ualmindelig svært ved at nå målet om at forebygge indlæggelser af de borgere, som er i kontakt med ældreplejen, for tid er en vigtig faktor, hvis den ansatte skal nå at observere de forhold, der kan blive risikable – det er alt fra begyndende lungebetændelse til urinvejsinfektion, fodsår og den slags – og kendskabet til borgeren er ikke mindre vigtigt, hvis man skal have en chance for at vurdere den almene tilstand.
Ældre drømmer ikke om at blive afhængige af hjælp, hvilket man næsten kunne få indtryk af at Liberal Alliances ordfører mener.
Ingen synes, at det er fedt at have en hel masse mennesker rendende rundtomkring i hjemmet.
Derfor vil jeg bare fremhæve et par gode, væsentlige SF-forslag, nemlig at sikre kommunerne kompensation for det stigende antal ældre og at give kommunerne mulighed for at tilrettelægge arbejdet, så borgerne primært møder kendte medarbejdere, for det, der kan syne dyrt på den korte bane, er nemlig både billigere og bedre på den lange bane.
Astrid Krag (S), 2019-03-13:
Lad mig bare bakke meget, meget varmt op om rosen til medarbejderne derude.
De gør et kæmpe stykke arbejde, og ofte er det jo mod alle odds, fordi de oplever, at der er blevet færre kollegaer på plejehjemmene de seneste år, og de oplever, at det skal gå hurtigere, og at de skal nå flere ældre i den udkørende hjemmepleje.
Nu kunne vi jo høre Liberal Alliances ordfører her beskrive, hvordan man fra Liberal Alliances side kommer til at gå til valg på, at man kan effektivisere den offentlige sektor med 10 pct.
Og så er vi jo tilbage ved den gamle diskussion om minusvækst og nulvækst – og man er uenig i regeringen, og Dansk Folkeparti har fået trukket lidt for store veksler, end man nok egentlig havde tænkt sig fra regeringens side.
Nu står vi jo tæt på et folketingsvalg, hvordan man end vender og drejer det, og så vil jeg bare høre finansministeren, hvad han mener niveauet skal være for den offentlige vækst – altså, hvad mener finansministeren og hans parti?
Hvad vil være udgangspunktet for forhandlinger om en kommende regering i forhold til de offentlige udgifter?
Jesper Petersen (S), 2019-03-13:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at regeringsgrundlagets forslag til skattenedsættelser fortsat er dækkende for regeringens politik?
Joachim B. Olsen (LA), 2019-03-13:
Jamen altså, det er sådan, at når der kommer flere ældre, skal man også afsætte flere penge til det område.
Det er jo helt almindelig logik.
Det er jo simpelt hen ikke rigtigt.
Det tager det demografiske træk ikke højde for, det tager ikke højde for stordriftsfordele, tager ikke højde for, at man kan øge produktiviteten eller gøre tingene på nye og smartere måder og måske give en bedre behandling for færre ressourcer, men det er der masser af eksempler på at man godt kan.
Bestemt!
Når der er ti tusindvis af ældre, kan man opleve, at der er nogle, der får en dårlig behandling af kommunen.
Det kan man.
Sådan er det også.
Så det er ekstremt komplekst.
Men det, at kommuner kan lære af hinanden, at tingene kan gøres bedre og mere effektivt mange steder, vil jeg holde fast i, for det er der god evidens for er rigtigt.
Kristian Jensen (V), 2019-03-13:
Det kan jeg nu sagtens.
Altså, jeg fortalte om vores politik, og jeg fortalte om, hvad vi har forsøgt at få igennem, og også, at vi har erkendt, at den politik, der står i regeringsgrundlaget på det her punkt, kunne vi ikke gennemføre, og hvad vi så har gennemført i stedet for.
Og dem, der har fulgt med, er intelligente nok til at opfatte det første gang, og derfor behøver jeg ikke at gentage det, og derfor har jeg så svaret på andre dele af spørgsmålene efterfølgende.
Men jeg skal gerne repetere det en gang til: Vi havde ønsket at lave en større lempelse af topskatten, men det var der ikke flertal for; til gengæld har vi gennemført en lempelse af skatten i bunden og en lempelse af skatten for dem, der sparer op til deres egen pension, sådan at det altid kan betale sig at arbejde og altid kan betale sig at spare op til egen alderdom.
Benny Engelbrecht (S), 2019-03-13:
Tak, formand.
Er ministeren enig med skatteministeren, når denne til PolicyWatch den 6. februar 2019 udtaler, at »Det er en pligtsag for en borgerlig regering at sænke skattetrykket«?
Kristian Jensen (V), 2019-03-13:
Det nemmeste ville være bare at sige ja, for langt hen ad vejen er jeg enig med skatteministeren.
Der er dog nogle ting omkring skattetrykket, der gør, at det er et rigtig dårligt middel til at måle, hvilken skattepolitik man fører.
Eksempelvis vil der, hvis aktiekurserne pludselig går op, komme rigtig mange penge ind i statskassen i aktieavancebeskatning og pensionsafkastbeskatning, og så vil skattetrykket i et år faktisk kunne stige, selv om man satte skatterne ned.
Derfor er skattetrykket i min optik ikke et særlig godt værktøj, men hvis man slår det lidt hen og erkender, at der kan være udsving, som ikke er politisk besluttet, så mener jeg da, at det er en borgerlig regerings opgave at sænke skatter og afgifter i Danmark – især i forhold til at sænke skattetrykket, for hvis man indfører det, som Venstre sagde ved valget i 2001 og fremefter at vi ville gå til valg på, nemlig et skattestop, og hvis der er vækst i samfundet, gør forholdet mellem skatteindtægter og bruttonationalprodukt, at skattetrykket på sigt vil falde.
Så medmindre man har et ønske om at sætte skatterne op, altså opkræve flere penge hos danskerne og sørge for, at danskerne skal af med endnu flere penge til det offentlige, vil man stå i en situation, hvor skattetrykket gradvis vil være faldende.
Det, der er sket i de senere år, er, at vi netop på grund af de vedtagne skattelettelser og på grund af skattestoppet har kunnet se, at skattetrykket i Danmark langsomt har været faldende – ikke år for år, for der er de udsving, som jeg snakkede om tidligere, men gradvis – sådan at vi i dag står i den situation, at Danmark ikke længere er verdens højest beskattede land målt på skattetrykket.
Det er faktisk Frankrig, der har overtaget positionen, for mens Danmark har haft et svagt fald i skattetrykket, har Frankrig haft en klar stigning og er nu hårdere beskattet, end vi er i Danmark.
Det er måske et verdensmesterskab, jeg ikke ønsker at Danmark nogen sinde vinder igen.
Benny Engelbrecht (S), 2019-03-13:
Man kan jo sagtens komme med den påstand, at man øger antallet af offentligt ansatte, men man skal også bare huske på, at det ikke nødvendigvis er sådan, at det er tilstrækkeligt til at følge med den efterspørgsel, der er, når der kommer 50.000 flere patienter i sundhedsvæsenet, og at der i den samme periode ansættes 4 medarbejdere mere i hele landet.
Så det er jo en sandhed med modifikationer, at der skulle følge tilstrækkeligt med midler med til velfærdssamfundet.