runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2018-03-21:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne som indledning slå fast, at jeg overordnet synes det er klogt, at bilers brændstoføkonomi er afspejlet i afgifterne, sådan at der for meget klimavenlige biler, der kører langt på literen, betales mindre i afgift end for brændstofslugende og mindre klimavenlige biler.
På den måde sikrer vi, at bilafgifterne giver et økonomisk incitament til at passe på vores miljø og vores klima.
Og det er faktisk en struktur, der er ret unik for Danmark.
Med den indretning af afgifterne efter CO2-belastning blev vi følsomme over for snyd med opgørelserne, og der har jo været forsøg på at forskønne målinger af egentlig forurening – det tror jeg også at hr. Henning Hyllested tidligere har spurgt ind til – og det er naturligvis dybt beklageligt.
Derfor er jeg også glad for, at regeringen har lavet en aftale med Dansk Folkeparti i efteråret, hvor vi har aftalt, at grænsen for, hvor langt biler skal kunne køre på literen for at få fradrag i registreringsafgiften, sættes kraftigt op, ligesom tillægget til registreringsafgiften for biler med ringe brændstoføkonomi sættes kraftigt op.
Og fremadrettet har vi altså efter min opfattelse som skatteminister med den aftale, regeringen har lavet med Dansk Folkeparti, fundet en model, der sikrer, at vi fastholder tilskyndelsen til at vælge biler, der har en lav CO2-udledning, for dermed at imødekomme, at bilernes CO2-udledning konstant reduceres som følge af den teknologiske udvikling – altså ikke en fuldstændig teknologineutral bilbeskatning, men dog en bilbeskatning, der er mere teknologineutral end den, vi havde før.
Og det skulle også gerne beskytte det provenu, som staten får ind på registrerings- og bilafgifter, og som jo går til en lang række andre ting i vores velfærdssamfund.
Henning Hyllested (EL), 2018-03-21:
Spørgsmålet lyder: Kan ministeren svare på, hvorledes regeringen vil sikre, at man fremadrettet forhindrer et afgiftstab som følge af for lavt vurderet CO2-belastning for biler, et afgiftstab, som ifølge en rapport fra den grønne gruppe i Europa-Parlamentet i perioden fra 2010 til 2016 er opgjort til samlet 24 mia. kr. i Danmark?
Karsten Lauritzen (V), 2018-03-21:
Når jeg ikke er så imødekommende i mine svar, som hr. Henning Hyllested godt kunne tænke sig, dækker det nok over en politisk uenighed, hvor Enhedslisten jo ønsker, at vi skal beskatte biler hårdere og have flere penge i statskassen, så tilhører jeg en regering, hvor vi ønsker det modsatte.
Jeg har tre gange som skatteminister været med til at nedsætte registreringsafgiften, så man kan sige, at hvis der bliver ændret i opgørelsesmetoderne, sådan at vi pludselig får mange flere penge i kassen end det, vi havde regnet med, altså penge, som folk, der køber en bil, jo skal betale, fordi det bliver dyrere at købe bil, ville det have været og vil fortsat være min tilgangsvinkel som skatteminister, at så må vi nedsætte vores afgiftsbetaling.
Vi vil selv efter de nedsættelser, vi har lavet, være et af de lande i verden, hvor vi betaler mest i bilbeskatning.
Og så har hr. Henning Hyllested fuldstændig ret i, at når man laver en målemetode, kan man altid udfordre den, og derfor må man vælge en bestemt metode, og jeg tror, det giver mest mening at vælge den standardiserede nye EU-metode at læne sig op ad.
Mai Mercado (KF), 2018-03-21:
Altså, jeg fik et meget konkret spørgsmål lige før, og jeg talte lige ud af posen, da jeg svarede, og det gør jeg gerne igen: Nej, det synes jeg ikke er noget problem.
Jeg synes, det er rigtig fint, at man kan stille spørgsmål til både sundhedsplejerske og det pædagogiske personale i en daginstitution.
Men jeg peger bare på, at der er nogle forhold, som har ændret sig løbende igennem de seneste generationer, og derfor kan vi jo også se, at der er opstået et større behov for at få mere vejledning og sparring.
Det er sådan set på den baggrund og med det bagtæppe, at jeg har valgt at igangsætte debatten.
Og jeg ville jo ønske og håbe, at det også kunne interessere Socialdemokratiet så meget, at man rent faktisk fik lyst til at gå ind og engagere sig i debatten og ikke bare i debatten om debatten.
Julie Skovsby (S), 2018-03-21:
Jeg synes ikke, at jeg får et særlig klart svar.
Ministeren har jo selv udtrykt en bekymring på baggrund af den her undersøgelse og udtaler til Fyens Stiftstidende, at der er en kæmpestor efterspørgsel på sparring, råd og vejledning hos f.eks. pædagoger og sundhedsplejersker, og at halvdelen af forældrene mindst en gang om måneden er i tvivl, og at hver tiende er i tvivl hver dag.
Det er altså en bekymring, og derfor har ministeren sat den her debat i gang, opdragelsesdebatten.
Mai Mercado (KF), 2018-03-21:
Nej, jeg synes, det er rigtig godt, hvis man spørger pædagogerne og sundhedsplejerskerne, men jeg tror bare, vi må være ærlige om, at der er noget, som er forandret i forhold til tidligere.
Og jeg tror heller ikke, at børn er blevet mere uopdragne.
Men en af de ting, der er forandret, er, at vi ikke bor lige så tæt på tidligere generationer, som vi gjorde før, og det betyder også, at vi ikke i lige så høj grad spejler os i tidligere generationer.
Derfor får vi ikke den naturlige overlevering af viden og erfaring, som man fik fra bedstemødre – og bedstefædre, hvis vi også lige skal se det i et ligestillingsperspektiv – og det tror jeg godt kan være en udfordring for mange.
Jeg tror, der kan være rigtig mange, som oplever en usikkerhed i dag, fordi der ikke er den gensidige sparring, og her er der jo mulighed for at spørge.
Men det at facilitere den debat giver jo også en mulighed for, at man kan diskutere det i hjemmene.
Julie Skovsby (S), 2018-03-21:
Det overrasker mig faktisk, at ministeren ikke selv har sendt undersøgelsen over og fået den omdelt til udvalget, men at jeg som folketingsmedlem har måttet spørge til den.
Men nu glæder jeg mig til at se den, når ministeren får den sendt over.
Jeg synes, det er det, pædagoger og sundhedsplejersker er til for – nemlig at vi som forældre kan være i dialog med dem.
Så jeg vil gerne gentage mit spørgsmål: Mener ministeren, at det er et problem, at forældre kommer i tvivl om, hvad der er god opdragelse og den rigtige opdragelse?
Mai Mercado (KF), 2018-03-21:
Nej, det er det heldigvis ikke.
Det tror jeg hører med til det at være forældre.
Jeg imødekommer meget gerne ønsket om at sende undersøgelsen over.
Jeg synes, at det ville være rigtig godt, hvis udvalget også kunne have lyst til at gå ind på opdragelsesdebattens facebookside, en side, som jo i løbet af få uger er nået ud til mere end 700.000, og det viser mig, at der sådan set har været et stort behov derude.
Der har været et ønske om at tage en række diskussioner.
Der er rigtig, rigtig mange debatter, og lige om lidt kommer der et møde med en række af de forskellige fagpersoner, som jo møder børnene i en mere professionel sammenhæng, nemlig pædagoger, sundhedsplejersker og andre.
Så der bliver rigtig god mulighed for at byde ind, og det håber jeg også at udvalget har lyst til.
Julie Skovsby (S), 2018-03-21:
Tak for ministerens besvarelse.
Artiklen siger: »Børneminister, vi er blevet for dårlige til at opdrage vores børn«.
Den undersøgelse viser så ifølge ministeren, kan jeg høre i dag, at forældre er i tvivl, og den viser forældres syn på opdragelse.
Jeg ser frem til, at vi i Folketinget ser og kan nærlæse den undersøgelse, men jeg vil gerne spørge ministeren: Når ministeren siger, at man er bekymret, fordi forældre er i tvivl, er det så ministerens holdning, at det, at forældre er i tvivl og spørger pædagoger og sundhedsplejersker til råds og beder om vejledning, er et udtryk for, at man ikke er god nok til at opdrage?
Mai Mercado (KF), 2018-03-21:
Tak for spørgsmålet.
Forældrene er de vigtigste i vores børns liv.
Selvfølgelig har pædagoger og lærere også en stor indflydelse på det gode børneliv, men til syvende og sidst er det, hvad forældre gør, siger og mener, som har den største betydning, og derfor mener jeg egentlig, at det er helt centralt, at vi hele tiden tør være i dialog om, hvad der er god opdragelse, fordi verden ikke står stille.
Derfor har jeg igangsat opdragelsesdebatten, og et centralt element i den debat er jo en bedre viden om opdragelse, således at vi får mere viden og færre formodninger.
Det er vigtigt, at vi får et nyt og opdateret syn på opdragelse her i 2018, og der spiller gallupundersøgelsen jo en vigtig rolle, fordi den fortæller om forældres syn på opdragelse, og den viser bl.a., at mange forældre kan være i tvivl om opdragelse.
Jeg har tidligere peget på, at der er en efterspørgsel efter gode råd og mere vejledning hos mange forældre.
Der er rigtig mange forældre, som søger råd og sparring hos det pædagogiske personale i daginstitutionerne, hos sundhedsplejersken og hos lærerne.
Det kan være i forskellige facebookgrupper, og det kan også være på de her forskellige forældrekurser.
Forældrene er dem, der kender deres børn allerallerbedst.
Det er dem, der spiller den største rolle i deres børns liv, og derfor skal debatten også ses som et skulderklap til forældrene om, at deres børneopdragelse er noget af det allerallervigtigste og mest centrale for, at børn på en god og positiv måde senere hen i livet kan indgå i gode, positive fællesskaber.
Julie Skovsby (S), 2018-03-21:
Tak for det.
Hvad mener ministeren om undersøgelsen lavet af Gallup for ministeriet, som ministeren bl.a. henviser til i en artikel af 31. januar 2018 i Fyens Stiftstidende, og som viser, at mange forældre er i tvivl om, hvordan de skal opdrage deres børn, og mener ministeren, at det er et problem, at forældre er i tvivl?
Karsten Lauritzen (V), 2018-03-21:
Det har vi naturligvis undersøgt.
Så det var fuldt berettiget, at Enhedslisten stillede samrådsspørgsmål.
Jeg var også glad for at komme og svare.
Som jeg erindrer det, jeg svarede, og det vil jeg så svare igen, var det, at problemet med at efteropkræve jo er, at det er forhandleren og bilejeren og ikke producenten, man kommer efter.
Det er, fordi det ikke er producenten, der har indført det her afgiftssystem, som vi har i Danmark.
Det er os politikere.
Derfor kunne man muligvis godt vælge at gå efter forhandleren eller ejeren af bilen, men det ville være svært.
Vores vurdering er også, at det ikke er der, der er de store penge at hente.
Og så er det sidste element, at regeringen jo faktisk ikke ønsker at beskatte biler hårdere, men mindre hårdt, end det er tilfældet.
Henning Hyllested (EL), 2018-03-21:
Ja, og det er selvfølgelig fair nok.
Tilbage på et samråd, som jeg selv havde indkaldt til i 2015, var ministeren jo selv inde på muligheden for, at det da godt kunne være, at den danske stat havde et tilgodehavende, og at det godt kunne være, at man skulle forsøge at indhente det på en eller anden måde.
På det tidspunkt var VW-skandalen jo også under fuld udfoldelse.
Indgår den slags overvejelser i ministerens værktøjskasse i øjeblikket?
Karsten Lauritzen (V), 2018-03-21:
Det kan jeg jo ikke tale imod.
Det har hr. Henning Hyllested fuldstændig ret i.
Hvis man havde fået 15 mia. kr. mere ind på bilbeskatningen, ville det være 15 mia. kr., man kunne bruge.
Det havde jo så gjort det meget dyrere at købe en bil i Danmark, og det havde gjort, at færre familier kunne have råd til en bil.
Typisk har folk jo et bilbudget, så når vi sænker bilbeskatningen, får vi mere trafiksikre og lidt større biler.
Så det kunne også have haft en negativ effekt i forhold til trafiksikkerheden.
Når vi ikke har ønsket en merindtægt, er det, fordi regeringen modsat Enhedslisten ønsker, at det skal være billigere at købe en bil, og det er den politik, vi forfølger.
Henning Hyllested (EL), 2018-03-21:
Man kunne også bruge pengene på f.eks. at sætte taksterne ned i den kollektive trafik.
Der er stadig væk langt op i forhold til de tab, man i hvert fald tidligere har lidt, og som man måske så også lider i fremtiden.
Man kunne også bruge det til noget, vi har diskuteret meget, nemlig afgiftsfritagelse for elbiler.
Ifølge Dansk Elbil Alliance vil det koste 2,8 mia. kr. i 2023.
Så der er stadig væk meget at give af, hvis man også ønsker at tilgodese bilisterne.
Kan ministeren svare på, hvorledes regeringen vil sikre, at man fremadrettet forhindrer et afgiftstab som følge af for lavt vurderet CO2-belastning for biler, et afgiftstab, som ifølge en rapport fra den grønne gruppe i Europa-Parlamentet i perioden fra 2010 til 2016 er opgjort til samlet 24 mia. kr. i Danmark?
Inger Støjberg (V), 2018-03-21:
Nej, det mener jeg faktisk ikke.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-03-21:
Mener ministeren, at de såkaldte muslimske friskoler bidrager positivt til integrationen og sammenhængskraften i det danske samfund?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-03-21:
Det vil i hvert fald kræve, at der er noget jura, der bliver udredt, og det vil jeg selvfølgelig gerne kigge på.
Jeg kan faktisk ærgre mig lidt over, at man i udvalget ikke er kommet dertil, hvor man laver en eksperthøring om det her, for det var måske noget af det, man kunne have på dagsordenen sådan en dag – alle facetter af det, både folk, der taler for, og folk, der taler imod kriminalisering, men også det her med: Hvad er der så mulighed for at gøre, når vi kan se, at der er folk, der bestiller det her?
Og så er spørgsmålet igen: Betyder det, at man vil begå overgreb, eller er det det, der holder folk fra at begå overgreb?
Ingen ved det.
Altså, jeg synes, at den eksperthøring, der var tale om, vil det være fremragende at Retsudvalget beslutter sig for at have, for jeg tror, det kunne gøre os alle sammen klogere.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-03-21:
Det vil sige, at hvis man bestiller sådan en dukke, er det ikke umiddelbart en markør, der betyder, at man kunne være på vej ud i noget, som kunne være et overgreb på et barn.
Altså, jeg må bare sige, at der synes jeg vi som samfund skal gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at finde ud af, hvem de her mennesker er, og observere dem, holde dem under opsyn i et eller andet omfang, tilbyde dem medicinsk behandling og sørge for, at vi gør alt, hvad vi overhovedet kan, for at lede dem i retning af en tilværelse uden pædofile tendenser, men hvor man er i behandling.
Vil ministeren arbejde på, at man på en eller anden måde kan sørge for at dele den viden, man måtte have, hvis man ser folk og støder på det her, med rette myndigheder?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-03-21:
Det er svært, og det vil jo kræve, at man har til hensigt at begå noget kriminelt – eller i hvert fald at det kriminaliseres.
Og det synes jeg er rigtig, rigtig svært, for det, ingen af os ved, det, hverken spørgeren eller jeg ved, er: Er de her dukker med til at forhindre overgreb mod børn, eller er de med til at vedligeholde lysten til det?
Så kan der jo være nogle juridiske komplikationer ved, at man så skal holde øje med folk, og hvor langt man kan gå dér, ved jeg ikke.
Man skal selvfølgelig være opmærksom på, om nogle har en bestemt hensigt, men vi kan bare ikke vide, om det at have sådan en dukke er lig med, at man har til hensigt at begå et overgreb mod et barn – det er det måske tværtimod.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-03-21:
Tak for svaret.
Så er vi i hvert fald enige om noget af det.
Når jeg spørger, er det, fordi regeringen har fremlagt en ghettoplan, som vi synes der er nogle gode takter i.
Men selv samme dag vælger regeringen at bevilge adskillige flere millioner kroner til privatskolerne, herunder 2 mio. kr. direkte udmøntet til muslimske friskoler, hvor der ikke går en eneste dansk elev.
Kan ministeren se, at det er et problem, hvis der er forældre, der kommer til Danmark og vælger at sætte deres barn i en skole, hvor der ikke går en eneste af dem, der bor i landet i forvejen – og at der altså er noget dobbeltmoral i det, når man gerne vil have blandede boligområder, men samtidig støtter skoler, som vel er udtryk for parallelsamfund?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-03-21:
Nej, for som jeg genkalder mig debatten, vi havde her i salen under førstebehandlingen, synes jeg faktisk, vi havde en ret nuanceret debat om, at det her måske ikke er sort eller hvidt.
Altså, jeg synes, det er en rigtig svær sag.
Dukkerne som sådan synes vi jo alle sammen er modbydelige.
Det kan man jo alt andet lige stort set ikke have to holdninger om.
Men når Sexologisk Klinik og Visitations- og Behandlingsnetværket siger, at det også kan være med til at forebygge overgreb, har jeg det jo sådan, at det vigtigste må være, at vi forebygger hvert eneste overgreb på et barn.
Der er ikke nogen entydighed i de svar, vi har fået, og derfor synes jeg, det her er rigtig, rigtig svært.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-03-21:
Tak for besvarelsen.
Jeg tror, det er hen ved halvandet år siden, Dansk Folkeparti første gang havde den her sag på dagsordenen, simpelt hen fordi det er så afgørende, synes vi, at der bliver sat så hårdt som overhovedet muligt ind over for noget, der i hvert fald i et eller andet omfang kan anspore folk til at begå seksuelle overgreb mod børn.
Det er efter vores mening en af de værste forbrydelser, man overhovedet kan begå, og vi frygter, at man ved at opretholde den her meget laissez faire-tilgang til de her ting og – man må sige i medierne meget livagtigt beskrevne – dukker af børn ansporer til, at folk jo ikke søger behandling, men i stedet for fortsætter med de lyster, som de måtte have.
Derfor ønsker vi at bremse det.
Vi har selv konkret foreslået, som ministeren jo ved, at når det danske politi eller tolderne støder på sådan en dukke, konfiskerer man den, destruerer den, og den person, der måtte have bestilt dukken, opsøges efterfølgende med henblik på at blive bragt i medicinsk behandling eller en eller en form for behandling, så man kan få bremset den her adfærd, der jo altså i sidste ende måske kan føre til, at personen begår et overgreb mod et barn.
Ministeren har jo redegjort for, at man nu, efter at vi har haft den her sag oppe i halvandet år, er i gang med at indhente mere detaljerede oplysninger fra Norge.
Det er selvfølgelig glædeligt, at vi endelig kommer den vej, men jeg vil bare spørge ministeren, om den diskussion, der har været om det beslutningsforslag, som vi har fremsat fra Dansk Folkepartis side, ikke har givet anledning til, at man tænker, at nu må vi altså komme i gang med at handle på det her.
Jeg synes, det er mærkeligt, at der skal gå halvandet år – det her er faktisk en meget vigtig ting – og at vi skal rykke for det her, før der virkelig sker noget.
Synes ministeren ikke – et meget åbent spørgsmål – at vi bare skal se at få gennemført et forbud?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-03-21:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Jeg synes, det er afskyeligt, at nogen overhovedet har fået den tanke at producere den slags dukker.
Jeg vil på alle måder tage afstand fra dem.
Førstebehandlingen viste, at der på det foreliggende grundlag, dvs. på baggrund af de udtalelser, som Justitsministeriet har indhentet, ikke var flertal for at forbyde børnesexdukker.
Men det blev fremhævet fra flere sider, at udvalgsbehandlingen af forslaget skulle gøre os klogere.
Der blev f.eks. talt om muligheden for en eksperthøring.
Det har udvalgsbehandlingen, i hvert fald så vidt jeg ved, ikke ført til.
Der blev også under førstebehandlingen peget på, at der skulle gælde et forbud i Norge, og at man har brugt forbuddet til at få øje på dem, som køber dukkerne.
Justitsministeriet tog efter behandlingen af beslutningsforslaget kontakt til det norske justitsministerium for at blive klogere på spørgsmålet.
Det norske justitsministerium har tidligere oplyst, at der ikke findes en selvstændig kriminalisering af børnesexdukker i Norge.
Spørgsmålet er derefter, om dukkerne er omfattet af den norske bestemmelse om børnepornografi, og ifølge de oplysninger, som ministeriet har modtaget, er der i november, det vil altså sige i samme måned, som Folketinget behandlede beslutningsforslaget, afsagt en dom i første instans, hvor en børnesexdukke blev anset for omfattet af det norske forbud mod børnepornografi.
Det har endnu ikke været muligt at få oplyst, om dommen er anket, eller at få bekræftet oplysningerne om en opsøgende indsats i Norge.
Ministeriet forsøger at få svar hurtigst muligt.
Vi har rykket norsk politi for svar, og når vi får svar, vender jeg naturligvis tilbage til Retsudvalget, så vi kan se, om det giver anledning til noget andet.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-03-21:
Tak for det, formand.
Hvad mener ministeren om Dansk Folkepartis beslutningsforslag fra 2017, der havde til hensigt at forbyde børnesexdukker, som ministeren ville indhente yderligere viden om, og finder ministeren, at de erfaringer, ministeren har indhentet fra Norge, er brugbare?
Hvad mener ministeren om Dansk Folkepartis beslutningsforslag fra 2017, der havde til hensigt at forbyde børnesexdukker, som ministeren ville indhente yderligere viden om, og finder ministeren, at de erfaringer, ministeren har indhentet fra Norge, er brugbare?
Vil ministeren arbejde for, at reglerne ændres, så forsikringsselskaberne forpligtes til at videregive information om afsløring af forsikringssvindel til myndighederne, hvis det kan have relation til socialt bedrageri?
nr. S 634
Justitsministeriet har jo virkelig anstrengt sig og spurgt alle de eksperter, som er enige med Justitsministeriet.
Man har godt nok ikke spurgt særlig mange eksperter om den måde, man gør det på i Norge, hvor jeg ved der findes eksperter, der mener det modsatte.
Men fred være med det.
Så vil jeg spørge ministeren: Når man beslaglægger, nej, det gør man jo så ikke i Danmark, men når man opdager sådan en dukke i tolden, eller når politiet opdager den, synes ministeren så, at man skal overvåge den eller de personer, der bestiller sådan en dukke?
Inger Støjberg (V), 2018-03-21:
Strengt taget ligger det her jo ikke i mit ministerium, men jeg vil alligevel meget gerne diskutere det på det principielle plan.
Og jeg kan i hvert fald sige, at jeg er fuldstændig enig med hr. Lars Aslan Rasmussen i, at den skoletradition, vi har i Danmark, hvor man netop mødes i folkeskolen og mødes på tværs af både religion, men også samfundslag, er noget af det, der styrker sammenhængskraften i Danmark.
At det så er sådan, at man ikke kan komme uden om også at give bevillinger til f.eks. muslimske friskoler, er en anden sag.
Men når det er sagt, bliver der jo nu ført et skærpet tilsyn med både friskoler og gymnasier.
Det har jo betydet, at flere friskoler og nu også, kan jeg se, et gymnasium – det er lige kommet frem nærmest i minutterne før besvarelsen af spørgsmålet her – har fået frataget deres tilskud.
Så der bliver jo holdt ekstremt meget øje med de her skoler, og det mener jeg også at der skal.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-03-21:
Jeg synes, at spørgeren har en udfordring med at forstå sagens sammenhæng her, hvis spørgeren påstår, at det er et bureaukratisk svar, når jeg påpeger, at der ikke er sat penge af på finansloven til en bane på Vestfyn.
Det er altså en forudsætning for at kunne gå i gang med at planlægge en bane på Vestfyn, at der er skaffet finansiering til det, og det har et flertal i Folketinget ikke gjort endnu.
Det står ikke på finansloven.
Man skal ikke være bureaukrat for at forstå, at der skal penge til, før man kan bygge.
Det kan kun være fru Julie Skovsby, der mener, at det er et bureaukratisk svar.
Udvidelsen af motorvejen på Vestfyn er allerede besluttet, og vi er så småt gået i gang.
Den udvidede motorvej vil stå færdig i 2022.
Jeg forstår det sådan, at fru Julie Skovsby og Socialdemokratiet vil begynde på en bane på Vestfyn i år 2020 og fortsætte det arbejde indtil 2026 – altså 4 år efter at den udvidede motorvej på Fyn står klar.
Det giver selvfølgelig nogle udfordringer i forhold til at sammentænke de to projekter, men vi er ikke engang nået så langt, at der på finansloven er sat penge af til en bane på Vestfyn.
Der har ikke vist sig et flertal i Folketinget for at sætte penge af til en bane på Vestfyn.