Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-12:
Diplomati er nemt, når vi er enige, diplomati er svært, men måske endnu vigtigere, når vi taler med dem, vi ikke er enige med, og det gælder også i forhold til Arktis.
Arktisk Råd vil nu fortsætte deres arbejde.
Det er den melding, der er kommet.
Det glæder os hos Inuit Ataqatigiit.
Hvordan og hvorledes ser vi udfoldet i de kommende måneder under norsk lederskab.
Det synes vi er vigtigt at fremhæve i den her debat.
I centrum for arbejdet i Arktisk Råd er der fokus på oprindelige folks organisationer, fordi det mellemfolkelige samarbejde er vigtigt.
Samarbejdet mellem forskere og studerende er ligeledes vigtigt.
Tilliden skal med andre ord skabes nedefra og op og ikke oppefra og ned.
I en usikker forsvarspolitisk situation er det vigtigt, at vi ud over en stærk forsvarspolitisk indsats også opruster vores diplomati.
Regeringen har udpeget en ny arktisk ambassadør.
Inuit Ataqatigiit har i mange år været fortaler for, at der skulle udpeges en diplomat med grønlandsk baggrund, som havde Arktis inde under huden, en med den rette uddannelsesmæssige og erfaringsmæssige baggrund, som kunne repræsentere rigsfællesskabets interesser.
Der er behov for en tillidsvækkende person med fodfæste i Arktis, gerne en, der kommer fra Arktis, en, der i perioder kunne bo i Arktis, og ikke en, der kun kommer flyvende på kort visit.
Desværre ser vi også, at den legitimitet, som en ny arktisk minister har i Grønland, ikke er særlig høj, og vi er nødt til at understrege, at Danmark er ved at få diplomatisk baghjul af særlig amerikanerne, hvis motto er: Tilstedeværelse er lig med indflydelse.
Og vi ved også, at et samlet EU vil være stærkt til stede i Grønland fremadrettet, så det bør vække nogle tanker i forhold til et diplomati, men også i forhold til at sikre, at der vil være et godt samarbejde i forhold til Arktisk Råd i fremtiden.
Den skal først og fremmest drøftes hjemme i Inatsisartut, men ikke mindst også i den grønlandske befolkning.
Der har været mangler i inddragelsen af befolkningen hjemme i Grønland,
og der er nu mere end nogen sinde før brug for, at vi hører folkets stemme.
Vi må ikke lade os forblænde af hurtige løsninger, som vil sænke befolkningens velfærdsniveau.
Der bliver også nævnt free association, og der er jeg nødt til at sige, at det kan lyde som en nem og god løsning, men at ingen af os reelt ved, hvad free association betyder, fordi det er op til en forhandling mellem Grønland og Danmark.
Og når vi drøfter Grønlands fremtid, er det vigtigt, at det sker hjemme i Grønland, men at det også sker på et oplyst grundlag, hvor både fordele og ulemper ved en ny model bliver fremlagt klart og tydeligt, så vi kan have debatten demokratisk hjemme i Grønland.
De 80 mio. kr., som vi her i Folketinget har været med til at få afsat til at bekæmpe seksuelle overgreb i Grønland, har ikke været den succes, som vi alle sammen håbede på.
Der sker stadig væk et væld af seksuelle overgreb på børn i Grønland den dag i dag, og Inuit Ataqatigiit har derfor også et meget klart budskab til regeringen: Midlerne til at bekæmpe seksuelle overgreb skal findes i socialforhandlingerne, ligesom de også blev det sidste gang, i det, vi kalder SSA-forhandlingerne, og det skal ikke tørres af på nordatlantpuljen, hvor der rent faktisk ikke er penge nok til at sikre, at den indsats kan fortsætte ekstraordinært.
Samtidig ved vi, at der i Helsingforsaftalen står, at der skal undervises om Grønland i Danmark.
En undersøgelse, som vi har fået lavet, viser, at det er mindre end halvdelen af eleverne, der har fået undervisning om Grønland i folkeskolen.
Derfor har vi arbejdet for, at regeringen får skrevet ind i lovgivningen, at der skal undervises om Grønland.
Det har vi desværre oplevet at der har været en klar afvisning omkring, og det mener vi er kritisabelt.
Vi mener, at vi er nødt til at sikre, at når vi siger, at vi gerne vil sætte folkeskolerne fri, så har vi også politisk et ansvar, ikke kun internationalt i forhold til den her aftale, men også en moralsk forpligtelse til at sikre, at vi ved noget om hinanden.
Vi vil undervise i Grønlands historie, men ikke i Grønlands nutid, kunne lige så godt have været det svar, som vi havde modtaget, og der er ellers nok at tage fat i, når man kigger på Grønlands nutid: Grønlands undergrund, stormagternes interesse i vores land, forsvaret af så stort et område.
Der er rigtig mange spændende og meget aktuelle emner, som ellers let kan fange de unges interesse.