runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-04-24:
Tak for det.
Lilje er 10 år, og hun har ikke været i skole i et halvt år.
Men hver morgen, når vækkeuret ringer, gør maven ondt, og tanken om at skulle i skole føles som et bjerg, hun ikke kan bestige.
I dokumentaren »Kernen – Jeg føler, ingen kan li' mig« fortæller Lilje, hvordan hun sad derhjemme, kiggede ud ad vinduet, alt imens hun vidste, at hendes klassekammerater legede i skolegården.
Hun følte sig klemt, og som om verden var gået videre uden hende.
Lilje er ikke alene, som det er blevet nævnt mange gange herinde i dag.
I skoleåret 2023-24 havde over 110.000 børn i folkeskolen et fravær på mere end 10 pct., og næsten 11.000 af dem var væk i mere end 3 måneder.
Det er en forfærdelig statistik, for bag den er der børn, der mistrives, og der er familier, der kæmper.
Det rammer hele familien, når et barn har ufrivilligt skolefravær.
Sidste år blev der udbetalt 2,2 mia. kr. i tabt arbejdsfortjeneste til forældre, som må blive hjemme, fordi deres børn ikke kan komme i skole.
De tal viser alene, hvor stort og alvorligt problemet er, og hvor meget det påvirker hele familien.
De forsøger at støtte deres børn og samtidig holde styr på resten af livet.
For os i Liberal Alliance var det afgørende, at vi kommer langvarigt bekymrende skolefravær til livs, og derfor fik vi bl.a. forhandlet et forsøg med onlineundervisning for børn med langvarigt bekymrende fravær ind i folkeskolens kvalitetsprogram.
Det giver børn som Lilje mulighed for at vende tilbage til undervisningen på en måde, der føles tryg og overskuelig, fordi det handler om at møde barnet der, hvor det er, og give det tid og plads til at finde ind i fællesskabet igen.
Det betyder, at vi fremover bedre kan måle, følge op og skabe løsninger, der rent faktisk virker på tværs af kommuner og skoler.
Så sent som i går havde jeg et møde med en mor til en dreng, der har været i ufrivilligt skolefravær i mere end 4 år og nu har været sygemeldt i 3 måneder.
For hendes dreng var onlineundervisning ikke den rigtige løsning, og hun vil gerne hjemmeundervise ham, fordi hun ser det som den sidste udvej for, at han ikke fagligt falder alt for langt bagud.
Men hun fortæller mig, at hun mister sin tabte arbejdsfortjeneste, hvis hun begynder at hjemmeundervise ham, og derfor er faren begyndt på det.
Men jeg synes, at hvis det virkelig forholder sig sådan, er det noget, vi skal have kigget på.
Vi vil fortsætte med at kæmpe kampen for, at skolen bliver et sted, hvor alle børn har mulighed for at trives, og et stort skridt var at rulle folkeskolereformen tilbage.
Vi vil også sikre, at forældre ikke skal stå alene med ansvaret og navigere i et system, der ikke altid er helt klar til at hjælpe dem, og det skal gælde for Lilje, for hendes familie og for tusindvis af børn, der lige nu sidder derhjemme og føler sig udenfor.
Det her beslutningsforslag har vi ikke i LA helt kunnet finde ud af om var forligsbelagt, men jeg vil i hvert fald sige, at vi meget gerne vil være med til at lægge pres på i forligskredsen, at der sker noget på det her område, og at der bliver fulgt op på undersøgelsen.
Tak for ordet.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-04-24:
Det vil Moderaterne meget gerne.
Det var også derfor, vi var ude at foreslå de her intensiverede eller skræddersyede læringsforløb, som jo så kom igennem med, at vi har afsat midler til hele 10 pct. af alle elever i folkeskolen, altså 0,5 mia. kr. årligt til, at de kan blive pillet ud og få en mere skræddersyet anbefaling, præcis som Trivselskommissionen anbefaler.
Det er altså en type mellemform, hvor de ikke behøver at blive tvunget ind i noget, der ikke passer til dem, men hvor vi kan tilpasse rammerne til dem.
Lotte Rod (RV), 2025-04-24:
Men hvorfor vil Moderaterne ikke være med til at prioritere de penge, det koster at have en stærk almen undervisning, altså at vi har lærere og pædagoger nok i skolen til, at børn, som har brug for at være i små hold, børn, som har brug for struktur, og børn, som har brug for faste, trygge voksne, kan få det?
Den største barriere for det i dag er, at skolerne ikke har ressourcerne til det, og derfor har vi et politisk ansvar for at prioritere de penge, det koster.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-04-24:
Det er egentlig bare for at udrede den misforståelse, at den her ekstra hjælp og hurtigere hjælp, vi gerne vil give til børn og unge med adhd og autisme, og for den sags skyld også voksne, skulle være en form for diagnosefabrik, hvor alle, der skulle komme derind, fik diagnosen.
Nej, meningen var jo netop bl.a. at følge Trivselskommissionens anbefaling, som er, at man skal kunne få hjælp uden at have en diagnose, og at de her klinikker jo så kunne stå for at give den hjælp, og at den hjælp jo heller ikke behøver at være f.eks. adhd-medicin, men at det netop skulle følge de nationale kliniske retningslinjer, hvor den første intervention jo er psykoedukation.
Så det er bare lige opklarende i forhold til det: Det er ikke, fordi alle så skulle have diagnosen, kun dem, der har diagnosen.
Sara Emil Baaring (S), 2025-04-24:
Tak for det.
Jeg ser i hvert fald frem til, at mine kolleger kan få mulighed for at indrette en skole, der passer lidt mere til de børn, der nu engang var på Verninge Skole, frem for at vi herindefra har trukket noget ned over alle skoler.
For at komme tilbage til det med måltallene vil jeg bare høre, om ordføreren tænker, at man opgør fravær ens på alle landets skoler og i alle landets klasser og for den sags skyld blandt alle landets ledere.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-04-24:
Ja, det tror jeg egentlig at den kan.
Jeg har sagt om den aftale, man har lavet, og som SF jo desværre ikke er en del af, at jeg synes, den har mange gode takter.
Så jeg synes, at der er nogle gode initiativer, som vi også har en vis forhåbning til, men jeg er bekymret for økonomien og for, om de overlever mødet med virkeligheden, hvor man står med så mange problemer i hverdagen.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-04-24:
Nej, ikke som regel.
Sara Emil Baaring (S), 2025-04-24:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Nu nævner ordføreren selv sundhedsområdet, og så skal jeg bare høre, om man inden for sundhedsverdenen starter behandlingen op uden at kende en diagnose.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-04-24:
Det synes vi i Danmarksdemokraterne ligger lige for, altså at man tager fat i regeringen og siger: Så tager vi de anbefalinger, som de her eksperter kommer med, og så sætter vi dem ind i en handlingsplan, hvor vi sætter hånden på kogepladen og lover hinanden, at det er noget, vi følger op på.
Anni Matthiesen (V), 2025-04-24:
Men det er jo netop det, vi har gjort.
Der er jo en ekspertgruppe, der arbejder lige nu, og som, som ministeren også lige sagde, formentlig inden sommerferien kommer med nogle anbefalinger.
Så det har vi jo gjort.
Så hvad er det mere, vi skal gøre, ud over at vi jo har sat nogle eksperter sammen, der skal komme anbefalinger til os?
Og tak for ordførertalen.
Jeg kunne godt tænke mig at prøve at komme et spadestik dybere i alle de flotte og gode ord, som Danmarksdemokraternes ordfører lige har udtalt fra talerstolen.
For jeg tror jo på en eller anden måde, at der er mange af de ting, der bliver sagt, som vi alle sammen kan være enige i.
Men så vil jeg godt spørge helt konkret: Hvad er det så, Danmarksdemokraterne helt nøjagtigt mener der skal gøres ud over at lave en handlingsplan?
Marlene Harpsøe (DD), 2025-04-24:
Først en tak til Det Konservative Folkeparti for at fremsætte dette vigtige forslag om en national handlingsplan for børn og unge med skolevægring.
I dag står vi i en situation, hvor vi må erkende, at skolevægring er et alvorligt og kraftig stigende problem i vores samfund.
Tal fra Børne- og Undervisningsministeriet viser, at over 21 pct. af vores folkeskoleelever, altså mere end 110.000 børn, har et fravær på mere end 10 pct. – mere end 10 pct.
For næsten 11.000 af disse børn var fraværet mere end 3 måneder.
Det er en bekymrende udvikling, og den kan ikke ignoreres.
Det er en meget kompleks problemstilling, der har dybtgående konsekvenser for de berørte børn, deres familier og samfundet som helhed.
Disse børn oplever ofte angst, sociale vanskeligheder og mistrivsel, hvilket kan føre til dårligere faglige resultater, frafald og manglende muligheder i voksenlivet.
Derudover påvirker det familierne, hvor forældrene kæmper med stress, frustration og økonomiske byrder, når de forsøger at støtte deres børn igennem vanskelighederne.
Det er ret tydeligt, at den nuværende indsats ikke er tilstrækkelig.
Derfor er det nødvendigt, at vi tager et større, mere koordineret og systematisk greb om problemet.
Vi har brug for en national handlingsplan, der ikke blot kortlægger årsagerne til skolevægring, men også implementerer konkrete løsninger og målrettede indsatser.
Derfor mener vi i Danmarksdemokraterne, at regeringen må handle nu.
Vi skal samarbejde på tværs af skoler, sundhedsvæsen og kommuner for at skabe et skolemiljø, hvor alle børn føler sig trygge, inkluderet og motiveret for at møde op hver dag.
Forebyggelse skal prioriteres højt, og der skal investeres i trivsel, sociale færdigheder og mental sundhed.
Vi skal sætte klare mål for, hvor meget skolefraværet skal nedbringes inden for en given periode, og følge op på resultaterne med konsekvens og ansvar.
Det er en investering i vores børn, i deres fremtid og i vores samfund som helhed.
Skolevægring kan have livslange konsekvenser, men med en målrettet koordineret indsats kan vi vende udviklingen.
Derfor støtter vi i Danmarksdemokraterne fuldt ud De Konservatives forslag om en national handlingsplan, og vi opfordrer alle her i dag til at bakke op om den nødvendige og vigtige indsats.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2025-04-24:
Jeg tror, vi alle sammen ønsker at knække kurven.
Så er jeg også nødt til at sige, at før vi eventuelt kan anbefale helt nøjagtigt, hvad det er for værktøjer, man skal tage i brug, så synes jeg faktisk også, det er vigtigt, at vi afventer ekspertgruppens arbejde og for den sags skyld også kigger på, hvordan de her forsøg med onlineundervisning kommer til at forløbe.
For ellers risikerer vi jo at melde nogle ting ud, som rent ud sagt måske næsten risikerer at gøre det endnu værre, og det ønsker vi ikke.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-04-24:
Jeg er stor fortaler for, at man ligesom på sundhedsområdet og alle mulige andre områder spørger nogle eksperter, dem, der ved noget om det område, og lader dem sætte sig ned og lave nogle anbefalinger, som kan sættes ind i den her handlingsplan.
Derfor tænker jeg ikke, at det skal være os som politikere, der lige sådan stikker en finger i vejret og siger, at vi tror, det vil hjælpe med nogle flere fritidsjob eller et eller andet.
Det skal ikke være os, der definerer det.
Det skal være nogle eksperter, der sætter sig ned og definerer, hvad det er, der er det rigtige at gøre, ligesom vi har gjort med det her faglige oplæg fra Sundhedsstyrelsen, der skal definere, hvad det er for en retning, vi skal gå i med 10-årsplanen for psykiatrien.
Og det samme kan man sige i forhold til det her.
Det er i hvert fald det, som vi i Danmarksdemokraterne har af holdning til, hvem det er, vi skal inddrage i det her.
Sara Emil Baaring (S), 2025-04-24:
Det er det, der undrer mig lidt ved det her.
Man vil rigtig gerne have, at en hel masse initiativer blev sat i gang, men vi kender jo ikke omfanget endnu, vi kender ikke årsagerne, og det er jo det, vi har sat i gang.
Vi er jo i gang med at definere, hvad det her egentlig er.
Hvad skal vi overhovedet kalde det?
Skal vi kalde det skolevægring, skal vi kalde det skolefravær, skal vi kalde det bekymrende skolefravær, hvor mange er der tale om, registrerer man det forskelligt rundtomkring i kommunerne?
Jeg synes bare, at det virker lidt som papir for papirets skyld, i stedet for at vi reelt går ind og gør noget, som vi jo allerede er i gang med.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-04-24:
Jeg synes egentlig, at socialdemokraten hernede svarer på sit eget spørgsmål.
For der står sådan set her i B 128, som jeg har her: Handlingsplanen skal kortlægge årsagerne til skolevægring og identificere løsninger til at støtte børn, unge og familier og skoler.
Det er jo lige præcis det, der skal ske.
Så det vil sige, at vi jo ikke sætter ind med en behandling, inden vi ved, hvad diagnosen er.
Det er i hvert fald det, der er blevet lagt op til.
Så det fremgår allerede af beslutningsforslaget, som vi har valgt at støtte.
Sara Emil Baaring (S), 2025-04-24:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg er faktisk fuldstændig enig i, at grundlæggende er det nok også noget af den struktur, som vi har skabt i vores skole.
Så jeg tror faktisk, at vi også vil kunne se en ændring på det her felt i forhold til at få en skole, der kan indrettes på forskellige måder.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-04-24:
Tak til fru Lise Bertelsen for at tydeliggøre det, altså det her med, at der altså er nogle begrænsninger i forhold til nuværende ekspertgruppe, der er nedsat.
Det er jo selvfølgelig rigtig vigtigt at få det frem i debatten.
For hvis vi skal sikre en høj grad af trivsel hos folkeskoleeleverne, handler det også om, at man kommer hele vejen rundt, også i forhold til forebyggelsesdelen.
Det er vi i Danmarksdemokraterne, ligesom man er i De Konservative,
også optaget af.
Lise Bertelsen (KF), 2025-04-24:
Tak for det.
Mig bekendt kigger den ekspertgruppe, der er nedsat, kun på specialelever og på onlineundervisning, og det her er et lag ovenpå.
For det, vi ønsker, er selvfølgelig at inddrage det, som vi i øvrigt begge to har kæmpet for og står på mål for.
Vi kunne godt tænke os, at man også forholder sig til almindelige børn i forhold til forebyggelsen, så der ikke bliver behov for onlineundervisning.
For det er jo dem, der allerede er fraværende.
Vi ønsker simpelt hen at sætte ind langt før.
Det gør man i øvrigt også i sygehusvæsenet.
Der er forebyggelse jo den eneste vej til at undgå overbelægning på sygehuset.
Så det er det, vi ønsker os.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-04-24:
Der er ikke så meget at præcisere, men det er fint at få spørgsmålet.
Generelt tror jeg også bare, man skal være meget opmærksom på, at det her bare fylder ekstremt meget.
Det er jo frustrerende at se, hvordan den her skolevægring rammer høj som lav i den danske folkeskole, og det skal vi gøre noget ved.
Det er vi i Danmarksdemokraterne hamrende optaget af, fordi vi kan se, hvordan det er med til at nedbryde både børnene, men også familier som helhed, fordi de rigtige indsatser ikke sker.
Derfor er vi optaget af også at støtte beslutningsforslaget i dag fra Det Konservative Folkeparti.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-04-24:
Det er godt at høre, for det er i hvert fald det, som vi har besluttet.
Det er, at der er en ekspertgruppe, der først og fremmest er i gang med at finde ud af, hvad årsagerne til langvarigt, bekymrende skolefravær er, og også at få nogle karakteristika på det.
Det er, sådan at vi netop kan handle klogere og vi så at sige har diagnosen på plads, inden vi igangsætter behandlingen.
Så det var godt at få det præciseret.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-04-24:
Vi går i Danmarksdemokraterne ikke ind for unødigt bureaukrati, og hvis der allerede sidder en ekspertgruppe, der skal komme med en lang række anbefalinger, som med fordel kan skrives ind i den her nationale handlingsplan, så synes vi i Danmarksdemokraterne, at det er fint.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-04-24:
Det er lidt i forlængelse af mine to ordførerkollegaer her.
Jeg bliver også bare nysgerrig på, om Danmarksdemokraterne ønsker at nedsætte en ekspertgruppe yderligere foruden den, vi jo allerede har besluttet at nedsætte, som er i gang med at arbejde, og som jo netop skal finde årsagerne til skolefravær, så vi på baggrund af det, de kommer frem med, jo så eventuelt kan lave en handlingsplan eller måske bare implementere de anbefalinger, de nu engang vil komme med.
Så jeg er interesseret i at høre det, for det var det indtryk, jeg fik, da jeg hørte ordførerens tale, altså at vi skulle sætte en ny ekspertgruppe i gang med at undersøge årsagerne.
Sara Emil Baaring (S), 2025-04-24:
Tak for det.
Men den økonomiske plan gør jo så også bare lige, at det skal gå ud over alle dem, der er nedslidte i forhold til at varetage et eventuelt faglært job i seniorårene, så den del er jeg absolut ikke enig i.
Hvis vi skal vende tilbage til det her med børn, som har bekymrende skolefravær, så tror jeg faktisk, der er rigtig meget at hente i den timebank, som vi i fællesskab har indgået aftale om, altså at man kan flytte ressourcer på tværs af hele skolen, så det ikke skal være så kategorisk, at bestemte ressourcer enten skal tages fra 4. a eller gives til 4. a, men at man godt kan flytte dem rundt.
Der vil jeg gerne høre: Synes Radikale, det er en god idé med den timebank – ja eller nej?
Lotte Rod (RV), 2025-04-24:
Jeg er vild med timebanken.
Jeg synes, det er en af de vigtigste opfindelser, vi har gjort, for det er jo første gang, vi har muligheden for at binde penge i skolen, som ikke er knyttet til skoledagens længde, men som netop skal gå til flere lærere.
Problemet er bare, at den er alt for lille.
Den aftale, vi lavede, er jo underfinansieret med 1 mia. kr. i forhold til de initiativer, der er, og det er derfor, vi i Radikale Venstre bliver ved med at insistere på, at vi her i Folketinget skal prioritere de penge, der skal til, for at vi har lærere nok i skolen.
Og det er jo et spørgsmål om prioritering.
Det er derfor, at vi, mens der er mange andre politiske partier i Folketinget, som prioriterer utrolig mange penge til de ældre, så siger åbent, at vores prioritering er at give et børneløfte.
Magnus Heunicke (S), 2025-04-24:
Den er jo klart begrænset – helt klart i forhold til det efterfølgende arbejde, der så vil være.
Men jeg vil ikke sige, det er en lille opgave.
Hvis man pålægger nogen det, og det kunne jo være private virksomheder hyret af Kystdirektoratet eller dem sammen med Kystdirektoratet, så vil jeg være helt ærlig og sige, at Kystdirektoratet i øjeblikket har fuldt, fuldt tryk på én ting: at beskytte vores kyster imod klimaforandringerne og at lave en klimatilpasningsplan 2.
Så jeg har været lidt påpasselig med at give dem nye opgaver og tage årsværk ud af det arbejde.
Men selvfølgelig kan man prioritere det.
Så skal man nok bare finde nogle midler til det også.
Marianne Bigum (SF), 2025-04-24:
Tak, og tak for det.
Men er ministeren så enig med forslagsstillerne i, at udgiften til selve den kortlægning og det at undersøge muligheden forventes at være begrænset?
Magnus Heunicke (S), 2025-04-24:
Det er helt korrekt, at hvis det kun var en kortlægning, ville det jo kræve nogle årsværk, og det ville være afhængigt af, hvad vi ville med den kortlægning: Skal det være et beslutningsgrundlag til at kunne gå videre?
Skal det være et setup?
Hvor meget skal vi gå videre med at undersøge de miljømæssige påvirkninger af en eventuel fjernelse og gå videre med at få fjernet nogle af de bunkere?
Så det er jo lidt afhængigt af setuppet, hvad sådan en kortlægning skal indeholde, så derfor tror jeg, det tal, man når frem til, vil vise, at det jo ikke kan gøres helt billigt.
Men det er klart, at den store regning jo først kommer, når vi så skal tage næste skridt og finde ud af: Hvad gør vi så ved det her?
Der er det, jeg siger, at priserne er fra for over 10 år siden.
Det er jo ikke blevet billigere siden da, og især for dem, der ligger i vandet, er det væsentlig dyrere pr. bunker.
Så den pris skal man i hvert fald sådan have med, og den har vi jo ikke endnu.
Vi ved bare, det er en stor millionomkostning, som man godt kan vælge at prioritere, men så er der andet, vi ikke kan prioritere.
Jeg synes, der er en god pointe her.
Så det mener jeg at vi kan vi prøve at arbejde videre med i behandlingen af det her forslag.
Der er noget at komme efter i forhold til dem, der ligger på privat grund.
Søren Espersen (DD), 2025-04-24:
Tak for det svar.
En anden ting, jeg synes er væsentlig, er, at det, som jeg forstår, at det forholder sig, er lodsejerne, der har ansvaret for de bunkere, der ligger der.
Sådan er reglerne åbenbart, og det har jeg aldrig helt kunnet forstå, for de har jo ikke bedt om, at der er blevet anbragt en masse bunkerne langs den jyske vestkyst.
Jeg tror ikke, den tyske værnemagt var henne for at spørge hver enkelt lodsejer om, hvad de syntes om det.
Så det giver ingen mening, mener jeg.
Jeg synes faktisk, at man er nødt til at sige, at det er staten, der har betalt for de her bunkere.
Det er jo ganske vist efter loven; tyskerne optog lån i Nationalbanken og betalte for det.
Men at lodsejerne skulle have noget med det at gøre kan jeg ikke forstå.
Magnus Heunicke (S), 2025-04-24:
Det er helt korrekt, altså argumentet om historieformidlingen, som er vigtigt.
Det er jeg glad for, og det tror jeg vi godt kan blive enige om, også med andre partier.
Det kan man jo godt nå, hvis man bevarer nogle og har nogle museumslignende installationer omkring nogle af dem, og det har vi jo.
Hvis vi kan håndtere det farlige også, er der etikken tilbage, altså om det er etisk korrekt af os at have dem her liggende.
Hvis vi kunne vælge helt frit, ville vi jo ønske, at det bare kunne blive fjernet ved et snuptag eller ved hurtig sprængning eller andet.
Det, jeg prøver at redegøre for her, er, at det er mere kompliceret og det er en væsentlig udskrivning og også en stor økonomisk udskrivning, og indtil nu har man i Danmark i hvert fald ikke vurderet, at det etiske spørgsmål vejer så højt, at det ville forsvare en så stor økonomisk udskrivning, selv om jeg har forståelse for synspunktet.
Marianne Bigum (SF), 2025-04-24:
Ministeren var inde på, at omkostningerne ved at fjerne de her bunkere vil være ret store, og ministeren kom også ind på, at selve det, der faktisk ligger i forslaget, jo ikke er en fjernelse af dem, men en undersøgelse af muligheden for at fjerne de her bunkere, og ministeren sagde også noget om årsværk og sådan noget.
Men jeg vil egentlig spørge ministeren, om ministeren kunne blive lidt mere konkret om, hvad Miljø- og Ligestillingsministeriet er kommet frem til, at det vil koste at gennemføre det her forslag.
For der henvises til, at det bliver dyrt, men hvor dyrt?
I forslaget skriver de om finansiering, at udgiften til at kortlægge kan »forventes at være begrænset« og »formentlig holdes inden for ministeriets nuværende budget«.
Men hvad siger ministeren til det?
Hvad kommer det til at koste?
For det synes jeg faktisk er væsentligt for den videre behandling.
Søren Espersen (DD), 2025-04-24:
Ja, jeg har lige en enkelt bemærkning.
Det er jo igen det her med formidling, som jeg også diskuterede med ministeren.
Det kan ikke være ordførerens mening, at vi skal bevare 460 bunkere langs den jyske vestkyst til historieformidling for at kunne fortælle børnene, hvad der er foregået her.
Det kan vi gøre på en helt anderledes måde.
Skulle vi i øvrigt også have skulpturer og store bygninger, som hyldede nazismen osv., som vi ikke fjernede bagefter?
Det er jeg ikke sikker på er rigtigt.
Jeg forstår ikke, man kan bruge den forklaring på, hvorfor de bunkere ikke skal fjernes.
Morten Klessen (S), 2025-04-24:
Jeg tror, optællingen dengang var på 460, og så fjernede man 120, når så det er vel ca. 300, der ligger i dag.
Ordføreren kan da have ret i, at det ikke er sikkert, at nødvendigvis alle vil være kulturformidlende.
Men for mig står de i hvert fald tydeligt som et monument for en krigstid og en hård tid på daværende tidspunkt, men også en historiefortælling om de udfordringer, der var.
Søren Espersen (DD), 2025-04-24:
Jeg siger tak for oplysningen.
Det er sikkert rigtigt, hvad der bliver sagt.
Det kan jeg jo ikke tale imod.
Jeg synes nu også, som vi talte om, at det ikke udelukkende er det med farligheden, det drejer sig om, men i lige så høj grad det skæmmende i forhold til det æstetiske billede, man har af Jyllands vestkyst.
Men tak for oplysningen.