runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2023-12-05:
Godt, så der skal prøver til.
Men jeg forstod også, at vi egentlig bare skal acceptere det, som det er, fordi der jo er forskel på køn, som ordføreren siger.
Betyder det så, at vi egentlig skal lade være med at lave noget om?
Altså, er det det, ordføreren siger, i forhold til at håndtere drengene på en anden måde?
Fungerer det godt nok, som det allerede er?
Er det det, ordføreren siger?
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-05:
Jeg er vild med eksamener.
Jeg mener helt bestemt, at eksamener og karakterer er en af de eneste måder, vi kan måle, hvor langt man er kommet, på.
Virkeligheden er bare, at 0,8 karakterpoint er det, vi kan se på kønnet, og det vil sige, at vi kønsdiskriminerer, når vi sætter adgangskravene i det videre forløb.
I Nye Borgerlige synes vi også, at vi bliver nødt til at stramme op i forhold til optaget til gymnasiet.
Det ved jeg godt at Radikale udtalte sig om før, men det bliver vi nødt til at stramme op på.
Men Radikales ordfører har jo fuldstændig ret i, at så ville vi lige nu stramme mest op over for drengene, og det skal vi jo bare være åbne over for.
Der er to køn biologisk, og de to køn har altså bare forskellige måder at udvikle sig på.
Og siden sociologiske undersøgelser i 1960'erne fandt ud af det her, behøver vi altså ikke i Folketinget i Danmark anno 2023 en ekspertkomité til at komme frem til at sige, at der er forskel på køn; så er det nok på tide at stille os selv et andet spørgsmål.
Måske er det bare, at vi skal acceptere, at der er den her forskel.
Anni Matthiesen (V), 2023-12-05:
Tak for ordførertalen.
Jeg vil bare lige benytte lejligheden til at prøve at blive lidt klogere på det, som hr. Kim Edberg Andersen egentlig sagde, altså for lige at forstå tankegangen.
Altså, er Nye Borgerlige imod karakterer og eksamener?
Når man siger, at det er sat forkert op, og at vi måler forkert, hvad skal der så til i stedet for?
Altså, hvordan skal vi så måle, hvis det ikke er ud fra karaktererne?
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-12-05:
Nu er vi godt nok tilbage i en gammeldags talemåde fra Enhedslisten: »profit«.
Og i forhold til at man kan trække noget ud fra kommunen, er det jo beklageligvis det, man gør, fordi der ikke er plejehjemspladser nok, og det er det, vi vil afhjælpe med det her forslag.
Der skal være flere plejehjemspladser.
Man har jo netop i kommunerne i dag alt for skrappe visitationsregler.
Det vil det her forslag også afhjælpe.
Det er altid interessant, når der er en flertalsregering og man så hører en ordfører, der siger: Vi sidder og drøfter forslaget i øjeblikket.
Og det synes jeg er dybt, dybt ærgerligt.
Det må jeg sige.
Så har jeg faktisk de seneste 14 dage været ordfører på ret mange forslag fremsat af mit eget parti, Dansk Folkeparti, som jeg godt har kunnet mærke på ordførerne rundtomkring at de godt nok havde rigtig meget lyst til at stemme for.
Men de måtte ikke rigtig, for det gør man jo bare ikke, og man gør det slet ikke, når man er regeringsparti.
Og så kommer det: »Kan vi ikke lave en beretning?« For så lander man sådan ligesom lidt blødt.
Jeg må sige, altså joh, det kan vi da måske godt om det her; hvis der ikke kan blive et flertal for det, så drøfter vi det da i hvert fald lidt videre, og så kan vi måske holde det i live, indtil der på et eller andet tidspunkt kommer en ældrelov, så det vil jeg gerne være med til at se på.
Men jeg synes altså bare det er lidt slapt, for det er ikke første gang, jeg oplever det i forhold til forslag fra Dansk Folkeparti, som faktisk har god grobund, mener jeg, hos de øvrige partier, men man tør ikke rigtig stemme for: »Kan vi så ikke bare lave en beretning?«
Jeg vil overveje det.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-12-05:
Nej, jeg synes egentlig, det er relativt konsistent, hvad jeg siger.
Det er jo sådan, at den kommission, som vi nu foreslår udvidet, vil skulle fremlægge en rapport, når arbejdet er tilendebragt, og der vil kommissionen vurdere, om der i den rapport er oplysninger, som gør, at det ikke kan lægges åbent frem og i stedet for bliver givet til Justitsministeriet, som så kan give en orientering til Folketinget i Udvalget for Efterretningstjenesterne.
Dermed sikrer man, at de klassificerede oplysninger bliver behandlet, som de plejer.
Det ville jo ikke være muligt, hvis undersøgelsen lå i Granskningsudvalget.
Derudover er der jo også det forhold, som justitsministeren også har været inde på tidligere, at det ville være meget svært, eksempelvis i forbindelse med afhøringer, på forhånd at vide, hvornår der vil komme kvalificerede oplysninger.
Og derfor er den undersøgelse, som hr. Peter Skaarup skitserer, uhensigtsmæssig i forhold til at passe på kvalificerede oplysninger.
Peter Skaarup (DD), 2023-12-05:
For man siger jo her, og det gør ministeren også i de svar, vi har fået, at kommissionen selv kan tilrettelægge sit arbejde.
Og hvis det er rigtigt, kan kommissionen også selv tilrettelægge sit arbejde ud fra, hvad man mener der eventuelt måtte være et ønske om at holde lukket.
Så er det, jeg siger, at set fra Folketingets og Danmarksdemokraternes side må det jo være et ønske, at man netop kører så meget som muligt åbent for at afmystificere hele sagen.
Så kan ordføreren ikke godt se, at det dog virker mærkeligt, at man skal køre det lukket, når en kommission i virkeligheden godt kunne bestemme sig for at lukke af, hvis der var brug for det, i visse dele af sagen, men generelt har mulighed for at køre det åbent?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-12-05:
Når vi ikke mener, at undersøgelsen skal forankres i Granskningsudvalget, men i Justitsministeriet, så er det, fordi det er ret oplagt, at den kommission, vi taler om, vil skulle forholde sig til selv og behandle klassificerede oplysninger.
Det princip ønsker vi ikke at ændre på, heller ikke i den her sag.
Det er i virkeligheden de samme argumenter, jeg læner mig op ad, nemlig Forsvarets Efterretningstjenestes argumenter om, at de her oplysninger bør holdes fortrolige, og derfor synes jeg også, at en åben undersøgelse som den, hr. Peter Skaarup skitserer, ville være uhensigtsmæssig.
Peter Skaarup (DD), 2023-12-05:
Tak for indlægget fra Socialdemokratiets ordfører.
Det er selvfølgelig ærgerligt, vi ikke kan diskutere med ministeren, men det kan vi åbenbart ikke.
Så må vi jo nøjes med – i anførselstegn – hr. Christian Rabjerg Madsen.
Det håber vi så går endda.
Mit spørgsmål handler bl.a. om de svar, der i dag er kommet til Folketinget fra justitsministeren, og hvis man skal være flink over for justitsministeren, kunne man måske tolke dem i retning af, at regeringen faktisk gerne vil have undersøgt den her sag og få afdækket den fuldt ud, bl.a. det faktuelle forløb.
Hvis man nu tager det som et udtryk for, at ministeren og regeringen mener det,
hvad er problemet så i, at det kunne ske i det åbne?
Vi har jo en kommission nedsat med tre dommere, som selv tilrettelægger arbejdet, sådan som jeg forstår det.
Hvad er problemet i virkeligheden i, at det kan foregå i det åbne med den her kommission?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-12-05:
Det er jo en meget voldsom måde at diskutere på.
Jeg tror, jeg citerede hr. Alex Vanopslagh fuldstændig korrekt, og jeg synes bare, at man, når man kalder en undersøgelse med tre uvildige dommere i spidsen for en pseudoundersøgelse, så betjener sig af en sprogbrug, som er dårlig til at betegne den tyngde, hvormed sådanne kommissionsundersøgelser fungerer, også selv om der måtte være uenighed om, hvordan kommissoriet skal udfoldes.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-12-05:
Det bliver ikke bedre af, at hr. Christian Rabjerg Madsen fortsætter med at lyve.
Hr. Alex Vanopslagh har ikke sat spørgsmålstegn ved uvildigheden af den undersøgelse, og Liberal Alliance har ikke sat spørgsmålstegn ved uvildigheden af den undersøgelse.
Det er vores kritik, og det er en sand kritik, fordi vi ønsker, at undersøgelsen skal omfatte mere end det, som regeringen ønsker.
Det er sandt, der er ikke noget galt med det, og vi sætter ikke spørgsmålstegn ved, om kommissionsundersøgelser kan fungere, og hvis hr. Christian Rabjerg Madsen i den her debat bliver ved med at fremture, som om vi har sagt noget, som vi ikke har sagt, så er hr. Christian Rabjerg Madsen ikke værdig til at stå på den talerstol.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-12-05:
Jeg er helt opmærksom på sandheden, og jeg står jo i øvrigt også på landets fornemste talerstol, og jeg citerer hr. Alex Vanopslagh fuldstændig korrekt for at kalde det en pseudoundersøgelse, og det er jo en meget bred og voldsom kritik.
Jeg hæfter mig i øvrigt ved, at oppositionen, flere forskellige oppositionspolitikere, har sagt, at det er et udtryk for, at regeringen undersøger sig selv.
Det synes jeg er en speciel og meget underlig tilgang til kommissionsundersøgelser som redskab, fordi vi jo altid har været enige om, at kommissionsundersøgelser ligesom er toppen af pyramiden af undersøgelser, altså det tungeste og det mest grundige, og jeg mener, at man med den type udtalelser betvivler, at en undersøgelse som en kommissionsundersøgelse kan være uvildig, hvad den naturligvis kan være, når der sidder tre landsdommere i spidsen for den.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-12-05:
Når vi har den her slags debatter, ville det være godt, hvis man holder sig til sandheden.
Det, der har været hr. Alex Vanopslaghs synspunkt og Liberal Alliances synspunkt, er, at kommissoriet for den undersøgelse, som regeringen vil iværksætte, ikke er fyldigt nok til, at Folketinget kan foretage en politisk vurdering af, om den daværende regering traf de rette politiske beslutninger om at føre sag mod Lars Findsen og Claus Hjort Frederiksen.
Det var ikke en betvivlelse af kommissionsundersøgelser som sådan, og at de tre uafhængige landsdommere er i stand til at undersøge, men det var en uenighed i, at undersøgelsen skal begrænses til alene at handle om det juridiske.
Vi ønsker også, at der bliver redegjort for hele forløbet, og hvilket ansvar regeringen havde, også selv om det ansvar ikke blev udøvet juridisk i strid med loven.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-12-05:
Tak for det.
For det første har Socialdemokratiet tillid til, at undersøgelsen af, om der er varetaget usaglige hensyn i forbindelse med de centrale beslutninger om iværksættelsen og tilrettelæggelsen af efterforskningen og retsforfølgningen i FE-sagen, kan gennemføres grundigt af tre uvildige landsdommere.
For det andet hænger det sammen med, at en kommission jo ganske givet vil få indseende med efterretningstjenesterne, et indseende og en adgang til formentlig klassificerede fortrolige oplysninger, vi i Folketinget allerede er enige om hører til i udvalget for efterretningstjenesterne og ikke i eksempelvis Granskningsudvalget.
Det hænger sammen med, at vi i Socialdemokratiet anerkender, og det håber jeg i virkeligheden også at de fleste andre partier gør, at stærke efterretningstjenester med kapacitet og evne til at beskytte Danmark mod eksempelvis islamiske terrorister forudsætter en vis fortrolighed omkring tjenesterne og tjenesternes metoder og arbejde.
Jeg kan forstå, at flere oppositionspolitikere mener, at en undersøgelseskommission i Justitsministeriet er udtryk for, at regeringen undersøger sig selv, og jeg har læst, at hr. Alex Vanopslagh mener, at undersøgelseskommissionen er en pseudoundersøgelse.
Det er stærke ord.
Kommissionsundersøgelsen har tre uafhængige landsdommere i spidsen, og kommissionsredskabet har historisk været det absolut tungeste undersøgelsesredskab på Christiansborg.
Ud over at hr. Alex Vanopslagh undergraver dommernes uafhængighed uden at besvære sig med at forklare på hvilket grundlag, kunne det også være interessant, om Liberal Alliances leder kan pege på tidligere kommissioner eller andre erfaringer, der blot tilnærmelsesvis underbygger hr. Alex Vanopslaghs ringeagtelse for netop den type undersøgelser.
Man kunne jo retorisk spørge – og det kan jo af gode årsager alene blive retorisk – om hr. Poul Schlüter mon delte den vurdering, at undersøgelseskommissioner er udtryk for,
at regeringer undersøger sig selv. Det tror jeg næppe, og det er årsagen til, at Socialdemokratiet ikke kan støtte forslaget. Tak.
Martin Lidegaard (RV), 2023-12-05:
Det er jo en alvorlig sag – det skal vi måske også huske os selv på – som jeg i hvert fald tror vi alle sammen er enige om har skadet vores efterretningstjenester og har skadet dansk sikkerhed, og vi må derfor gøre alt, hvad vi kan, for ikke at gentage den eller havne i samme situation igen.
Og det er en af grundene til, at vi sammen med en række andre partier har været stærkt optaget af at få en proces her, som gør os i stand til at lære af de fejl, der er blevet begået, ikke for at hænge nogen ud, men simpelt hen for måske at kunne indrette vores systemer bedre, så vi ikke igen kommer i den samme situation.
Derfor vil jeg gerne spørge om noget.
For jeg bed mærke i, at hr. Christian Rabjerg Madsen gjorde meget ud af forankringen, som regeringen ikke er enig i i forhold til os, og at han gjorde meget ud af at sige, at åbenhed er man her ikke interesseret i.
Er der egentlig noget i det kommissorium, som vi foreslår, som Socialdemokratiet har noget imod?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-12-05:
Der pågår jo nu en drøftelse ved justitsministeren, hvor alle Folketingets partier er inviteret, hvor man drøfter kommissoriet for den udvidede FE-undersøgelse, og der kan man jo tage nogle af de pointer, som man tilkendegiver her, med, og tage en drøftelse med justitsministeren om det.
Det ændrer imidlertid ikke på, at spørgsmålet om en forankring jo er centralt, fordi det er afgørende for at sikre en fortrolighed omkring klassificerede oplysninger, at den her undersøgelse er forankret i Justitsministeriet.
Den er fuldstændig uvildig, som kommissionsundersøgelser er, men den er forankret i Justitsministeriet, sådan at det ikke bliver Granskningsudvalget eller andre udvalg i Folketinget, der pludselig skal behandle klassificerede oplysninger, men sådan at det bliver udvalget for efterretningstjenester, der behandler klassificerede oplysninger.
Det mener jeg er ret centralt, altså at vi ikke fraviger det princip, som vi helt generelt plejer at være enige om.
Jeg synes jo i virkeligheden, at det, som hr. Kim Edberg Andersen her gør, er at referere til en mistanke, der har været fremsat, som handler om, hvorvidt der har været varetaget usaglige hensyn.
Det er lige præcis det, vi undersøger.
Derfor mener jeg også, at undersøgelsen tjener fornuftigt som redskab for at få afvist den mistanke, som jeg dybest set mener er meget tæt på at være en konspirationsteori, fordi de personer, som har fremsat den mistanke, ikke har besværet sig med at underbygge den særlig godt eller ikke har underbygget den overhovedet.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-05:
Problemet handler jo bare om, om dem, som så skal undersøge det, siger, at det, de finder frem til, er usagligt, eller at det blot er udtryk for normal gang i ministeriet, at det skal være sådan, og at de også skal have lov til at agere og alle de andre ting.
Det er det, der er problemet.
Problemet her er jo, at vi er inde i en sag, hvor befolkningen som helhed og vel også Folketinget har set, at vi skal have renset Folketinget og folkestyret for den der nagende mistanke om, at man faktisk er kommet efter en oppositionspolitiker.
Det er jo egentlig bare det, vi gerne vil renses for.
Ved at fæstne det her i Folketinget ville vi jo gerne sørge for, at vi, når vi kommer ud på den anden side og forhåbentlig er kommet frem til, at der ikke har været noget politisk og usagligt, så også kan sige, at der ikke var nogen, der undersøgte sig selv, men at det rent faktisk var Folketinget, som det var fæstet i.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-12-05:
Vi har lagt op til, at der skal være en grundig undersøgelse med det tungest mulige undersøgelsesredskab, nemlig en kommission.
Det er en kommission med tre uvildige landsdommere, som får mulighed for at undersøge det og tilrettelægge undersøgelsen, som de ønsker.
Det har jeg fuld tiltro til.
Det, vi så har diskuteret her i Folketingssalen og også i medierne, er, hvorvidt der i forbindelse med de pågældende sager har været nogle personlige eller politiske årsager til, at myndighederne har ageret, som de har gjort.
Det har Justitsministeriet, politiet og anklagemyndigheden afvist.
Derfor er jeg helt overbevist om, at det ikke er sådan, det er foregået.
Hvis det skulle være foregået, ville det være usaglige hensyn, og det er derfor, det er usaglige hensyn, vi ønsker at undersøge.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-05:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Men jeg bliver bare nødt til sådan lige at repetere.
Altså, når man ser det udefra, ser man jo dybest set nogle magthavere, som har valgt at indkalde folk herinde og fortælle dem om menneskers sexliv og stjålne cykler.
Nu vil man så have de samme ministre til at stå for at finde ud af, hvad man skal undersøge i forhold til.
Højesteret har sagt, hvordan man kan føre en retssag med hemmeligstemplede dokumenter.
Mon ikke godt, de kan forstå at lave sådan en undersøgelse?
Så er vi tilbage ved, at det her ret beset virker, som om regeringen ikke har lyst til at blive undersøgt.
Så man kommer til at vælge et genstandsfelt, der er så snævert, at man ved, man ikke finder noget, der er noget galt med.
Så kan jeg give Liberal Alliance ret i deres udtalelser.
Så bliver det jo en pseudokommission.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-12-05:
Jeg tror, det er vigtigt at sige, at Højesteret ikke forholder sig til, hvorvidt en kommission skal indrettes på den ene eller den anden måde, og jeg tror jo også, det er vigtigt at være opmærksom på, at anklagemyndigheden efter Forsvarets Efterretningstjenestes indstilling valgte at trække sagerne, fordi det var FE's vurdering, at det risikerede at kompromittere klassificerede oplysninger.
Og det er også årsagen til, at det er Socialdemokratiets meget klare vurdering, at vi skal benytte den allerede nedsatte FE-kommission til at forestå den her undersøgelse.
Rosa Lund (EL), 2023-12-05:
Jeg må være ærlig og spørge om noget, og det er faktisk ikke for at være polemisk, selv om hr. Christian Rabjerg Madsen måske tror det.
Hvis man nu har tillid til Højesterets afgørelse, hvorfor er det så sådan, at man ikke kan oversætte det, som Højesteret siger om, at der her er noget, som godt kan tåle dagens lys, og som ikke behøver at foregå bag lukkede døre, til kommissionsundersøgelsen?
Det synes jeg ellers er sådan rimelig lige for, og jeg har jo endda også taget nogle fag på det juridiske fakultet på Københavns Universitet og alt muligt, så jeg synes måske, jeg ved en lille smule om det.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-12-05:
Jo, det, Højesteret skitserer, er jo, hvordan de ser at to retssager kan afvikles, men det, vi taler om her, er ikke en retssag.
Det er en kommissionsundersøgelse, og det er to forskellige ting, og jeg har fuld respekt for Højesterets dom, selvfølgelig har jeg det.
Man skal jo i forlængelse af Højesterets vurdering af, hvordan sagerne kunne køre ved Højesteret, være opmærksom på, at sagerne blev trukket, bl.a. efter indstilling fra Forsvarets Efterretningstjeneste.
Så der er ingen grund til at gøre det til et spørgsmål om, hvorvidt jeg eller andre har respekt for Højesterets dom, i forhold til hvordan de her sager kunne være kørt, og det har jeg naturligvis.
Det undlod de jo netop at gøre, og det betyder jo ikke, at vi nu er pålagt at lave en kommissionsundersøgelse, som risikerer at kompromittere klassificerede oplysninger.
Det ville jeg synes var uhensigtsmæssigt, og derfor er vi også imod forslaget.
Rosa Lund (EL), 2023-12-05:
Jeg vil egentlig gerne følge op på hr. Peter Skaarups spørgsmål, hvortil hr. Christian Rabjerg Madsen jo svarer, at man lægger sig op ad det, som efterretningstjenesten siger, altså at der her er noget, som ikke kan tåle offentlighedens lys.
Har Socialdemokratiet ikke tillid til Højesterets afgørelse?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-12-05:
Nej, jeg sagde, at de pointer, man har, kan man tage med til justitsministeren og få den drøftelse, som vi i øvrigt har inviteret til.
Men de to andre pointer vil jeg også godt have lejlighed til at kommentere på.
For i forlængelse af at Højesteret vurderede, hvordan de to konkrete straffesager skulle afvikles, var det jo lige præcis sådan, at Forsvarets Efterretningstjeneste sagde, at de under de omstændigheder ikke mener, det er hensigtsmæssigt at føre sagerne, men det førte jo til, at sagerne blev trukket.
Og det er også vigtigt at være opmærksom på det, som justitsministeren tidligere har sagt fra den samme talerstol, nemlig at det, hvis man har en kommissionsundersøgelse, så vil være meget svært forud for de enkelte afhøringer at vurdere, om der i den afhøring vil fremkomme fortrolige oplysninger, og at man derfor først på bagkant vil være klar over, om der i den åbne afhøring er fremkommet oplysninger, som faktisk skulle være have været behandlet fortroligt.
Så derfor er jeg ikke enig i, at det er nogen simpel opgave, og det tror jeg bestemt ikke det er.
Martin Lidegaard (RV), 2023-12-05:
Jo, men der havde hr. Peter Kofod vel en rigtig pointe i, at man jo kan tilrettelægge hele den her undersøgelseskommissions arbejde, som man vil, hvis det, man vil undgå, er, at der kommer oplysninger ud, som man ikke ønsker skal komme ud, og jeg må altså også sige, at jeg her henholder mig til Højesterets afgørelse, fordi den er så tydelig
For man mener i hvert fald – og det er dog vores højeste retsinstans – at det er muligt, og at det var endda så i en retssag, og her kan man jo afgrænse det endnu mere, hvis det er det, man vil, i forhold til klassificerede oplysninger.
Men jeg tager ordførerens svar sådan, at når det kommer til selve kommissoriet, er det ikke sådan, at Socialdemokratiets ordfører kan stå her og sige, at der er dele af det, som Socialdemokratiet er lodret imod, i forhold til det, som vi har foreslået.
Karina Adsbøl (DD), 2023-12-05:
Ja, og jeg synes også, jeg nævnte i min ordførertale, at det jo giver god mening.
Det giver også god mening, at vi har, men det mangler der jo også, seniorbofællesskaber, hvor det kan være, at man kan blive boende resten af sine dage, altså i det seniorbofællesskab, og at man ikke behøver at flytte på plejehjem.
Vi ved også bare, at som det er i dag, har vi simpelt hen ældre mennesker, også som er 101 år, som får afslag på at komme på plejehjem, eller som er blinde, og som ikke kan komme på plejehjem, men som har et stort ønske om det, og det synes jeg faktisk er dybt bekymrende.
Så er det rigtigt, at visitationen ligger ude i kommunerne, men det må jo også være en individuel vurdering, netop i forhold til at man har behov for det.
Det viser sig jo, at rigtig mange, der har behov for det her, simpelt hen får afslag, så et eller andet er der da i hvert fald fuldstændig galt.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-05:
Tak for det.
Ordføreren kom faktisk selv ind på noget relevant her til sidst.
Jeg har jo været benådet med selv at sidde i et byråd, og nu hørte jeg, at regeringen bruger den her undskyldning, at det jo er kommunerne, der skal sikre alt det her, og hvis der er noget, jeg ved kommunalbestyrelser er gode til, er det at være kreative med, hvordan de undgår, at folk bliver visiteret til det.
De få danskere, der hører med nu, skal altså ikke have den her forestilling om, at virkeligheden, hvis man kommer på et plejehjem nu, er, at det er sådan helt fantastisk, og at det er ens otium, man nyder sådan et sted.
Altså, man er efterhånden meget, meget ringe, inden man bliver visiteret til det.
Så var det dejligt at høre ordføreren til sidst komme ind på det her med seniorbofællesskaber, ollekoller og alt det her, som vi også skal tage ind i det her.
For i virkeligheden er en bekymring i kommunen jo ofte, at man skal sikre, at pladserne er der, og så kommer der et friplejehjem, og kan man så på det lange sigt styre det?
Måske skulle man bruge den mulighed til så at udnytte det til at sige, at måske skal vi som frie individer have muligheden for at flytte tættere på plejehjemmet, efterhånden som vi bliver ældre.
Når vi sælger det sidste store hus, kan vi måske bo i et rækkehus tæt på og så flytte ind, så vi kommer på plejehjemmet.
På den måde får man jo faktisk også et forhold til stedet, og ikke mindst får man et liv og et leben omkring det.
Vil Danmarksdemokraterne være med på at se på alle de andre ressortområder, vi skal have fat i for at få de her ting til at fungere?