runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susanne Zimmer (UFG), 2021-03-11:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg er jo helt enig i, at der er mange tiltag, vi kan tage, men hvor lang tid skal vi vente?
Mette Gjerskov (S), 2021-03-11:
Tak, formand.
Der dør hvert år flere tusind borgere i Danmark for tidligt på grund af luftforurening.
Det betyder, at vi simpelt hen er nødt til at tage luftforureningen alvorligt.
En af de meget store bidragydere til luftforureningen, vi har i Danmark, er desværre brændeovne – gamle brændeovne.
For få måneder siden vedtog vi meget bredt her i Folketinget, som ministeren nævnte, et lovforslag, som pålægger nye ejere af en ejendom at udskifte brændeovn eller pejseindsats, hvis den er produceret før den 1. januar 2003.
Det er altså et krav i forbindelse med ejerskifte af boliger.
Jeg er sådan set glad for, at vi allerede har taget det første skridt til at bekæmpe luftforurening forårsaget af brændeovne og pejseindsatser, for jeg må sige, at selv om den der knitrende ild i den grad er hyggelig og kan give hyggelige stunder, især en dag som i dag med råkoldt vejr, er det altså vigtigt, at vi begrænser partikeludledningen – og brændeovnsknitren skal ikke ske på andre menneskers bekostning.
Med vores lovgivning stilles der altså krav om at udskifte de gamle brændeovne inden for 12 måneder, og det er jo vores håb, at det skal sikre, at over 40.000 tusind brændeovne bliver pillet ned og fjernet i hjemmene frem mod 2027.
Vi ved jo samtidig, at nye modeller af brændeovne udleder langt færre partikler end de gamle modeller.
Så det er et rigtig godt sted at starte.
Med hensyn til det beslutningsforslag, som vi står med i dag, er det jo positivt, at man gerne vil gøre noget mere ved brændeovnsforureningen, men det er altså mere vidtgående end de regler, vi allerede har vedtaget, og det er for vidtgående.
Et totalforbud mod brug af brændeovne og pejse om allerede mindre end 4 år er urimelig vidtgående, for vi har jo endnu ikke udtømt mulighederne, hvilket vi også kunne høre på nogle af de bemærkninger, der er kommet tidligere, for yderligere begrænsninger af luftforureningen med mindre indgribende midler end et decideret landsdækkende totalforbud.
Når det er sagt, er vi enige i, at varmekilder i vores hjem skal gøres grønnere.
Vi har jo også ud over reglerne for brændeovne set på andre varmekilder, og der er afsat flere milliarder til udskiftning af olie- og gasfyr i de kommende år.
Vi skal sikre en bedre luftkvalitet.
Det gør vi f.eks. i trafikken med flere elbiler, forskellige forbud og miljøzoner i de større byer.
Men et totalforbud mod brug af brændeovne og pejse om få år mener jeg ikke er vejen frem på nuværende tidspunkt.
Forslaget er sympatisk, men det er altså for indgribende.
Derfor kan Socialdemokratiet ikke bakke op om forslaget.
Lea Wermelin (S), 2021-03-11:
Jeg vil bare kvittere for den grønne, konstruktive utålmodighed, som jeg ved gælder mange her i Folketinget.
Det er skønt, for vi er jo valgt på et historisk grønt mandat, og der er også forventninger til, at vi tager fat på alle de miljøproblemer, der er.
Jeg synes, at vi allerede er nået et godt stykke ad vejen, også når det gælder luftforureningen, men det er klart, at vi også i fællesskab skal videre.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-03-11:
Det her vil jo netop også kunne gøre, at der kommer det lokale ejerskab til beslutningerne og et syn for de udfordringer, der kan være for de forskellige kvarterer osv., som ministeren er inde på.
Så en kvittering for, at ministeren vil se på det.
Jeg synes, det er noget, vi skal rykke på forholdsvis hurtigt, specielt hvis det er så komplekst juridisk, som ministeren siger, for så ved jeg, at det nogle gange kan tage rigtig lang tid.
Så lad os komme i gang med at give kommunerne mulighed for at kunne lave nogle ordentlige miljøzoner.
Lea Wermelin (S), 2021-03-11:
Jeg vil først og fremmest sige, at jeg synes, det er vigtigt at gå nuanceret til værks, sådan som SF's ordfører her er inde på, så man både har blik for, hvor det er den primære varmekilde, hvor der er fjernvarme, og hvor det er et stort problem.
Socialdemokratiet sagde allerede inden valget, at noget af det, der skulle ses nærmere på, er, om man kan give kommunerne flere værktøjer til det her.
Så det er jo noget af det, der skal ses nærmere på.
Men det er ikke nødvendigvis noget, der er helt enkelt.
Der er jo også forskellige juridiske regler, der er vigtige i den forbindelse, men jeg vil også mene, at jeg tidligere har givet det svar, at det er noget af det, som jeg mener det er oplagt se på.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-03-11:
Tak til ministeren.
Jeg er sådan set helt enig med ministeren, når hun siger, at det her forslag rammer skævt, i forhold til hvad der skal bruges.
Jeg kunne godt tænke mig lige at følge lidt op på det her med kommunerne: Er man fra regeringens side villig til at give kommunerne adgang til at kunne skærpe kravene i forhold til miljøzoner osv.?
Vil man give den adgang, så vi kan beskytte de steder, hvor der jo er anden adgang til varmekilder, og dermed også skabe den differentiering?
For andre steder er der helt klart behov for brændeovne, og der er steder, hvor de ikke giver de samme gener, som vi ser i de større byer.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-11:
Det er et godt forslag, og regeringen er jo så også allerede i gang med det, og så kan vi bruge en time på at debattere det.
Man kan jo håbe, at regeringen lytter til det, som Venstre siger, nemlig at de gerne vil inviteres med, og jeg tror da, at vi alle sammen gerne vil inviteres med.
Så det må være op til regeringen at gøre det, og så må vi finde ud af det.
Mit input skal være, at det er vigtigt, når vi kigger på, hvad den her ekspertgruppe skal kigge på, at vi måske også kigger lidt på beskatning, altså at man ikke kun kigger på ejerform, men rent faktisk også beskatning, altså om der er noget omkring f.eks. kapitalbeskatning i de andre lande, som befordrer, at den her medarbejderejerform har bedre vilkår.
Vi har en meget, meget høj kapitalbeskatning i Danmark, og det kan godt være, at det gør, at investorer ikke er lige så risikovillige til at investere i medarbejdere og i nogle ejerformer, som måske ikke er så udbredte og så anerkendte som de ejerformer, der hidtil har været.
Så det er sådan nogle ting, jeg håber man kan drage med ind, så man får et helt billede af det.
F.eks. har Sverige meget lav kapitalbeskatning, og også England, og Spanien.
Nogle af de her steder, som har rigtig mange af de her ejerformer, har en lav kapitalbeskatning, så jeg håber, at man også inddrager det i arbejdet her.
Men det er positivt.
Men det tror jeg også man kigger på i den her gruppe, så vi er meget positive.
Mona Juul (KF), 2021-03-11:
Tak for det, og tak for ordet.
Dengang jeg var ejerleder og administrerende direktør, drømte jeg om en dag at kunne give samtlige mine mere end 100 medarbejdere en ekstra månedsløn i julegave, og ved I hvad?
Det lykkedes, og det var bare en rigtig fed dag.
Det var simpelt hen det skønneste, og det er noget af det sejeste, man kan gøre, synes jeg.
Jeg drømte også flere gange om at lave min virksomhed om til, at vores medarbejdere var en del af både at være med i medgang og modgang og være om bord som medejere, men det lykkedes desværre ikke.
Det gør det heller ikke for mange andre, for der er nogle forhindringer.
Det er nogle forhindringer, som især iværksættere og startups mærker, og når man som jeg og Det Konservative Folkeparti er optaget af, hvad der skal til for at fremme, at flere prøver at starte virksomhed, er vilkårene for erhvervsdemokratiske virksomheder selvfølgelig også afgørende.
Jeg tror ikke så meget på alt det der velmenende puljepjat, men jeg tror rigtig meget på det, jeg vil kalde rigtig erhvervspolitik.
Det er der, hvor vi ændrer på vilkår og gør det mere attraktivt at drive og udvikle virksomheder, store som små – om man er Arla eller ham, der gerne vil reparere cykler, eller hende, der vil digitalisere hele verden – og hvor vi tager danskernes sindelag med i ligningen, altså der, hvor vi ikke ser os selv som de her blodtørstige soloryttere med amerikansk blod i årerne, for vi er danskere med andelsbevægelsen som platform og med lyst til at skabe, også for andre end os selv.
Og måske er det, bare fordi det også kan være en god forretning at drive erhvervsdemokratisk virksomhed, for man skal jo aldrig undervurdere danskernes tæft for godt købmandskab.
Det er vigtigt for mig at præcisere, at Konservative absolut ikke er interesseret i at forherlige eller tilgodese én selskabsform frem for en anden, men vilkårene skal være lige, og det er de ikke.
Erhvervsdemokratiske virksomheder er ikke sidestillet med andre selskabsformer.
Men jeg kan ikke lade være med at sige: Tænk sig, hvis vi havde en lige så fed debat om dobbeltbeskatning i forbindelse med andre selskabsformer.
Det ville være dejligt, og det vil jeg glæde mig til.
Derfor ønsker vi, at der nedsættes et ekspertudvalg, der kan belyse de her eksisterende barrierer for opstart og udvikling af erhvervsdemokratiske virksomheder.
Det burde vi også gøre for andre selskabsformer.
Lige her er der altså den der forskel, og det skal vi have fundet ud af at have gjort noget ved, så vilkårene kan forbedres, og så vi også med det her tiltag kan gøre det mere attraktivt at starte og drive virksomhed i Danmark.
Det kunne jo også være, at regeringen ville vælge at tage nogle af de andre blå beslutningsforslag med.
Jeg synes jo, at det bare er dejligt; det behøver vi ikke at drille hinanden med – let's go.
Victoria Velasquez (EL), 2021-03-11:
Jamen det er jeg meget frisk på.
Og så synes jeg, det kunne være oplagt, at det var under Erhvervsudvalget, hvor folk kunne være med, så vi kobler det op på det arbejde, som vi generelt laver, og så vi også tænker det med ind i udbudslov, erhvervsfremme og alle de andre ting, som jeg synes er oplagt at tænke ind i det.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-11:
Tak for de idéer.
Jeg får allerede lyst til at pakke min kuffert og så tage til Nordspanien.
Men jeg synes faktisk, det kunne være interessant at tage ordføreren på ordet og så sige: Måske skal vi lave et netværk af politikere herinde med særlig interesse i demokratisk erhverv.
For jeg kan høre, at der simpelt hen er så meget i det her, som vi kun lige er startet på.
Victoria Velasquez (EL), 2021-03-11:
Tusind tak for de ord, og jeg ved, at jeg skulle sige tak den anden vej fra hr. Pelle Dragsted, også generelt i forhold til de idéer, der er kommet – det vand, der kommer på de her spirer, så de kan få lov til at gro og vokse sig høje.
Jeg tænker, at der er mange ting, vi kan gøre.
Altså, jeg synes faktisk, vi skulle tage af sted med Erhvervsudvalget og prøve at møde nogle af de her virksomheder.
Det kunne sagtens være nogle af dem, der er i Danmark.
Vi kan måske også bede ekspertgruppen om undervejs at lave nogle åbne arrangementer, hvor vi kan inddrage flere end bare os.
Jeg synes også, det kunne give mening i forhold til nogle af de udvalgsture, der skal være uden for landets grænser – tiden er ikke til det lige nu, men fremadrettet – hvis vi f.eks. kunne komme til Spanien og se, hvordan det fungerer der, og hvad det er for nogle udfordringer, der er, også fordi der jo er forskellige selskabsformer, hvis man kigger på England, USA, Spanien, og der kunne man se på: Hvad er fordelene, og hvad er ulemperne?
Det tror jeg godt vi kunne lære rigtig meget af.
Og så kunne vi prøve på forskellige måder at se, hvordan vi kunne få bredt debatten ud og få den til at forgrene sig der, hvor vi hver især er.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-11:
Jeg vil bare sige tak for en god tale og også sige tak for den indsats, som Enhedslisten har ydet i forhold til den her dagsorden.
Om nogen har jeg diskuteret med din forhenværende kollega hr. Pelle Dragsted, hvordan vi kan styrke hele det område, der handler om demokratisk erhverv.
Så tak for den indsats, fik jeg lyst til at sige.
Mit spørgsmål går på, hvordan vi kan styrke den her debat, også herinde på Christiansborg.
Altså, nu ser vi, at alle gerne vil gå ind i det meget mere ambitiøst, end jeg nogen sinde før har set.
Så én ting er, at vi nu kører debatten ud i en ekspertgruppe, men har Enhedslisten nogle forslag til, hvordan vi politikere kan fastholde dagsordenen?
Katrine Robsøe (RV), 2021-03-11:
Tak for det.
Det er jo altid dejligt, når man står hernede i salen og der sådan er rimelig god stemning og rimelig meget enighed om, at det, vi diskuterer, jo sådan set er et rigtig godt forslag.
For vi vil også meget, meget gerne være med til at sikre gode rammer for demokratiske erhverv.
Som mange andre også har været inde på, har vi sådan set i Danmark en lang historie med andelsbevægelsen og kooperativer, og derfor giver det jo rigtig god mening, at vi nu får kigget på, hvordan vi skaber rammerne for, hvordan den her form for virksomheder også kan komme til at skabe vækst og udvikling fremadrettet, og for Radikale er det særlig vigtigt inden for det grønne område.
Jeg har også, som jeg tror mange andre herinde i salen har, haft nogle rigtig gode snakke med Tænketanken Demokratisk Erhverv, også lang tid før aftalen om finansloven blev indgået, og de har belyst en masse relevante udfordringer.
Derfor er jeg i hvert fald også glad for, at der er afsat midler til det her på finansloven, så vi kan få en ekspertarbejdsgruppe om demokratiske virksomheder.
Derfor støtter vi selvfølgelig det arbejde, der er i gang dér, og stemmer selvfølgelig derfor imod beslutningsforslaget.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-03-11:
Lovforslaget, vi behandler i dag, er et samleforslag, og det består af en række elementer.
Hovedformålet med lovforslaget er ændringer, der skal sikre en indfasning af gas fra vedvarende energikilder i det eksisterende gassystem, regulering af danske gasdistributionsselskaber og justering af markedsdesignet for det danske detailmarked for gas.
Lov om naturgasforsyning understøtter indpasning af gas fra vedvarende energi.
Det giver klima-, energi- og forsyningsministeren bemyndigelse til at afholde udbud af opgraderet biogas og power-to-x ved at justere den økonomiske regulering af gasdistribution og justere reglerne for detialmarkedet for gas og sidestille regioner med kommuner i forhold til egenproduktion af elektricitet ved selskabsudskillelse.
Lovforslaget medfører visse ekstraudgifter for erhvervslivet, om end dele af disse først vil blive vurderet i forbindelse med udstedelse af bekendtgørelser.
Og det medfører ligeledes udgifter for det offentlige, om end det ikke er udspecificeret i lovforslaget.
Der er tale om et meget omfangsrigt og teknisk lovforslag med mange bemærkninger fra de hørte høringsparter, og Nye Borgerlige vil tage stilling til lovforslaget i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-11:
Når jeg tager ordet, er det for at sige tillykke til os alle sammen, for jeg oplever, at der er en fantastisk mulighed for at rykke på den her dagsorden.
Vi har hørt det fra ordføreren for forslagsstillernes side, hr. Bertel Haarder, at det her er en vigtig dagsorden, og vi hører det fra ministeren.
Så jeg håber virkelig, at de der partipolitiske drillerier kan skubbes til side, og at vi fremadrettet kan få en meget ambitiøs debat om det her.
Jeg synes virkelig, det er en kæmpe festdag, altså når man sådan snakker erhvervspolitik.
Det er i hvert fald en festdag for mig, for jeg tror, det er fuldstændig afgørende, at vi sætter langt mere fokus på fordelene ved vores demokratiske virksomheder.
Og det, der så gør det særlig glædeligt, er jo, at der ikke bare er enighed herinde; der er faktisk også enighed derude mellem den etablerede generation af andelsvirksomheder som Arla og Coop og LB-forsikring, Nykredi – man kan nævne hele rækken – og så faktisk den nye generation, altså Logik & Co. eller Analyse og Tal eller Københavns kooperativer.
Vi står lige nu med en unik mulighed for – både lovgivningsmæssigt, men også politisk, altså i forhold til at skabe en offentlighed omkring det her område – at rykke sammen.
Det er på alle måder glædeligt, og jeg håber, at ministeren griber det spørgsmål, som der har været fra hr. Bertel Haarder, om, hvordan regeringen kan inddrage oppositionen i den her diskussion.
Og jeg vil bare sige tak til forslagsstillerne for, at I også har rejst debatten.
Og der må man da bare sige, at debatten i dag har understreget, at det er nu, vi skal gribe øjeblikket, som man siger lidt poetisk.
Når jeg synes, at det her ikke bare er, i anførselstegn, erhvervspolitik, men også er demokratipolitik, så er det, fordi den her type virksomheder gør medarbejderne til myndige personer, som ikke kan pege fingre og sige, at de har en dum mellemleder, eller at de har en dum arbejdsgiver, eller at de har en dum fagrepræsentant.
Alle har fingrene helt nede i bolledejen, både på gode dage og dårlige dage.
Det er noget af det, der gør, at jeg synes, det her er så vigtigt, for det her er langt mere end erhvervspolitik.
Det her er demokratipolitik.
Det handler om, hvordan man understøtter, at vi som borgere tager vores autoritet til os også på den arbejdsplads, vi er en del af, og at vi føler, at det er vores arbejdsplads, og at det er vores ansvar, om det går godt for virksomheden eller det ikke gør.
Så derfor er jeg bare rigtig, rigtig glad for, at vi har den her debat, og jeg tager ordføreren fra Enhedslisten på ordet og siger: Lad os få lavet et netværk på tværs af de politiske partier, som har et særligt fokus på hele den her problemstilling.
For det er ikke sikkert, at vi sådan i øvrigt er politisk enige om en lang række områder, men man kan bare mærke, at her er der et eller andet, som går dybt ned i os, og som også handler om den danske fortælling om andelsbevægelsen og kooperationsbevægelsen.
Så jeg er helt oppe på de høje nagler i dag, for jeg synes simpelt hen, at det er en festdag.
Egil Hulgaard (KF), 2021-03-11:
Tak for det.
Nærværende lovforslag er jo et udtryk for, at vi har set gassens velsignelser.
For nogle år tilbage havde man indtrykket af, når man fulgte debatten om gas i Danmark, at det var noget, der skulle udfases.
Og det gælder jo naturgassen.
Det første er, om det er tilstrækkelig vidtgående i forhold til andre gasformer end biogas og brint.
Hvad med kuldioxid, hvad med ilt?
Er der behov for i det her lovforslag at tage hensyn til, at vi jo netop, som andre ordføreren har været inde på, går i retning af power-to-x og carboncapture, og at der er noget transport af gas, som vi skal tage hensyn til her?
Noget af det, som er en del af lovforslaget, er, at der indføres leveringspligt på gas, ligesom man har på elområdet.
Og på elområdet har man nogle problemer med leveringspligten, og lad mig tage fat i et hjørne af den problemstilling, nemlig at udlejere kommer til at stå med regningen, hvis en lejer ikke betaler for levering af el og gas.
Jeg synes ikke, at lovforslaget i tilstrækkelig grad tager hensyn til, at der altså er dårlige betalere derude.
Nogle i min omgangskreds har været udstationeret og har udlejet deres hus og er kommet hjem til en regning.
Ud over at lejerne ikke havde betalt husleje, havde de heller ikke betalt for el.
Og den problemstilling kommer vi nu ind i i forhold til gassen.
Så jeg synes sådan set, at vi mangler en nærmere udboring af, hvilke negative konsekvenser det har for ikkeprofessionelle udlejere at lave en leveringspligt for gassen.
Helt konkret: Hvordan sikrer vi, at udlejere, herunder ikkeprofessionelle udlejere, ikke kommer til at betale for lejeres forbrug, hvor leveringspligten misbruges for at få gratis el, og nu også gas?
Altså, det er jo vigtigt, at vi bruger vores boligmasse ordentligt, og hvis det er sådan, at vi ikke imødegår det misbrug, der er, så vil der være potentielle udlejere, som ikke udlejer deres ejendomme, og det vil ikke være en effektiv udnyttelse af vores boligmasse.
Så det vil jeg gerne have afklaret.
BL nævner det også som et problem og kommer med et forslag i forhold til det, som ikke bliver besvaret i høringssvaret, altså i forhold til at udlejer ikke har tilstrækkelige aktionsmuligheder.
Og den del vil vi også gerne have udboret.
Den sidste del har også været kommenteret, og det er om aftalen om opstilling af solceller i kommuner, og vi er landet på den aftale, som nu er blevet udmøntet her, og den tilsluttede vi os fra Konservatives side.
Jeg synes stadig væk, at der er en diskussion om, hvor vi lægger snittet, i forhold til at vi gerne vil inspirere kommuner og borgere til at investere i vedvarende energi, og i forhold til hvornår det bliver økonomisk rentabelt for dem at gøre det.
Vi havde, som SF's ordfører sagde, ikke lige 1,7 mia. kr. til kommunerne i den her omgang, men det er stadig væk en diskussion, vi gerne vil have: Hvor lægger vi snittet?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-03-11:
Det er jo et af de her tekniske lovforslag, hvor den skriftlige fremsættelse ikke engang kan stå på én side – det er jo sjældent, at det sker.
Hvis vi ser på materien i det her, er det jo helt naturligt at ændre på lovgivningen.
Vi havde en høring i Klima-, Energi- og Forsyningsudvalget for nylig omkring potentialet i power-to-x, hvor det blev skitseret, at det måske var 2 mio. t CO 2 -reduktioner, man kunne opnå ved det.
Og det skal vi da også tage med i den der kamp om at komme frem til CO 2 -reduktioner på 20 mio. t.
Men jeg synes også, det er værd at nævne – for det er tit sådan, at de der løsninger tæt på 2030 får stor opmærksomhed – at vi også skal have fokus på, hvad potentialet er i det.
Jeg vil gerne have, at man i det videre arbejde virkelig forholder sig til, at det energispild, der er i forbindelse med power-to-x, skal vi have ind i vores fjernvarmesystemer.
Så det kræver altså en god planlægning af, hvor det er, man placerer det – at man ikke udelukkende finder den billigste byggegrund, men også ser på, hvordan der er den bedste adgang til fjernvarmesystemet, og at man også medtænker, hvad det er for en følgeindustri, som kan opstå.
I går havde vi et oplæg i den der studiekreds på landbrugsområdet, som kører, og der var der et oplæg, som klart indikerede, at der kunne komme en fremtidig proteinproduktion, som havde brug for ilt i deres produktion, og at det sådan set ville være fornuftigt at placere i forbindelse med nogle power-to-x-anlæg, hvis det var nogle processer, der ligesom havde masser af ilt til rådighed.
Så i den videre planlægning er det vigtigt at tage alle aspekter med, når man skal lave en god planlægning – at det ikke kun er at få power-to-x placeret sådan, at vi kan koble det på fjernvarmesystemet, men at man også har andre aspekter med i det.
Så er der den del af lovforslaget, som vedrører solceller i regioner og kommuner.
Det er jo ærgerligt, at man skal forringe vilkårene for solceller i regionerne, og jeg glæder mig over, at det er lykkedes at få en del store solcelleanlæg op på sygehusene.
Det er så i svar efter høringen blevet præciseret, at de anlæg, som er sat op, sådan set kører under de vilkår, der var, da de blev sat op, og at regionerne kun skal oprette ét energiselskab pr. region.
Jeg synes jo altid, det er lidt skægt, når der er sådan noget følgelovgivning, fordi man har overset, at der er noget, der hedder regioner i Danmark – for det er jo sådan set det, der er fakta omkring det, altså at regionerne kørte under radaren og dermed fik opstillet en masse solcelleanlæg.
Og vi har det sådan i Enhedslisten, at vi synes, det er rigtig godt, at regioner og kommuner er med i den bæredygtige omstilling, og der ærgrer det mig, at når man læser kommentarer til høringssvarene, er der, sådan som jeg læser det, en anden indstilling.
Jeg synes jo, det er helt fint, at det offentlige får reduceret sine energiomkostninger ved at være med på den bæredygtige omstilling – det har jeg det ikke så svært med.
Så der vil vi gerne være med til at kigge på, om der skal laves ændringer på det felt.
Men på trods af den der lille tidsel for regionerne støtter vi lovforslaget.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-03-11:
Tak for det.
I lighed med de tidligere ordførere kan Radikale Venstre bakke op om forslaget.
Det er godt, at vi i lovgivningen får taget højde for, at der kommer en stadig højere andel af ikkefossilt baseret gas i vores gasledninger.
Og vi støtter selvfølgelig også udbuddet i forhold til power-to-x.
Alt i alt er vi meget tilfredse med lovforslaget og støtter det.