Torsten Gejl (ALT), 2024-12-03:
Tak, formand, og tak til Enhedslisten for at fremsætte forslag, der giver en god debat om vores klimamål.
I Alternativet har vi faktisk drøftet det her forslag en del, da det ikke er så normalt, at Enhedslisten fremsætter lovforslag, der tvinger regeringen til at føre sin politik ud i livet.
Vi synes, der er brug for større ambitioner end det, når vi ser på de menneskeskabte klimaforandringer, der allerede er sket, og som er på vej i fremtiden.
Enhedslisten foreslår, at vi sætter et mål om CO 2 -neutralitet i 2045 i stedet for 2050, og at vi sætter et mål om 110-procents-CO 2 -reduktion i 2050, hvor vi altså skal til at opfange mere CO 2 , end vi udleder.
Det passer fuldstændig med det, der står i regeringsgrundlaget, hvorfor Klimarådet foreslår det indskrevet i klimaloven.
Med et bredt flertal vedtager Folketinget klimaloven, der siger, at vi skal reducere Danmarks CO 2 -udslip med 70 pct. i 2030.
Det næste, der nu skal ske, er, at vi er begyndt at beskæftige os med, hvilket reduktionsmål der skal være for 2035.
Her har Klimarådet peget på nogle forskellige muligheder, hvoraf Alternativet klart anbefaler, at vi bruger deres mest ambitiøse mål, nemlig at vi skal have reduceret vores CO 2 -udslip med 90 pct. i 2035.
Det er i øvrigt samme melding fra Enhedslisten.
Nu nærmer vi os så de fjernere mål, som Enhedslisten adresserer i det her lovforslag.
Forslagsstillerne mener nemlig, at vi skal nå 100 pct. og dermed være klimaneutrale i 2045, og at det skal skrives ind i klimaloven.
Her knækker kæden en lille smule for mig, for hvis vi skal gå fra 70 til 90 pct. fra 2030 til 2035, altså spare 20 pct. mere CO 2 på 5 år,
hvorfor skal det så tage os 10 år, altså fra 2035 til 2045 at spare de sidste 10 pct. og blive klimaneutrale?
Hvad skal vi lave i 10 år?
Det bliver en lidt langsommelig CO 2 -reduktion med 1 pct. om året, mens jorden sveder og vejret forandrer sig, både uden for vores vinduer og på den anden side af jorden.
I Alternativet mener vi faktisk, at i morgen er blevet nu.
Vi skal finde ud af, hvad vi kan gøre nu ved f.eks. at løfte 70-procentsmålsætningen i den gamle klimalov til 80 pct. i 2030.
Det er nu, vi skal handle.
Det er nu, vi skal begrænse kødforbrug, tætne bygningsmassen, skifte over til elbil osv.
Hvis vi skal fægte rundt og lave klimamål i en fjern fremtid, skal det være mere ambitiøst end det, regeringen selv kan finde på.
Hvis vi skal kigge 15-20 år frem, skal vi da undersøge, om vi kan nå 90 pct. i 2035 og 100 pct. i 2040, som også andre partier har foreslået – det samme siger CONCITO og Rådet for Grøn Omstilling – og så kan vi gå efter 110 pct. i 2045, hvilket faktisk betyder, at vi opfanger mere CO 2 , end vi udleder.
Men det bliver en masse tal, og det bliver lidt fjernt, og de her punktmål har det enten med at føre til skrivebordsøvelser, hvor vi kan nå målene uden at løfte en finger, eller den såkaldte hockeystavseffekt, hvor vi slapper af i starten af perioden, og så forsøger vi at sikre CO 2 -besparelsen sidst i perioden med forskellige nye og relativt uprøvede grønne teknologier.
I Alternativet bruger vi mange af vores vågne timer på at spekulere over, om de her klimamål i den form, de har nu, overhovedet er det rette styreredskab.
Hvad er klimapolitikkens next level?
Har vi tænkt færdigt, eller skal vi tænke nyt?
Vi skal i så fald være mere ærlige og bruge mindre spin og lade være med at få det til at lyde, som om vi er med helt fremme som en af verdens førende grønne pionerer.
Klimarådet har rejst en række andre forslag omkring, hvordan vi styrker vores klimalov, så vi kommer væk fra de skrivebordsøvelser, det er blevet til i dag, og skaber reel klimahandling.
Vi skal overveje en meget større gennemtænkning af loven.
Skal vi f.eks. ikke tælle vores forbrug med, der fører til udledninger i udlandet – fly, skibstrafik?
Skal vi omlægge fra punktmål til CO 2 -budget?
Vi skal også kigge på COP'en, altså klima-COP'en, som blev afholdt i et olieland med tusindvis af olielobbyister.
Alt det her kræver formentlig en ny regering, og at der forhandles en helt ny klimalov på plads, men den kommer forhåbentlig også før eller siden.
Vi er allerede ved at overskride Parisaftalens mål om, at den globale temperaturstigning ikke bør overstige 1,5 pct., og hvis vi ikke omstiller konsekvent og hurtigt, er vi på vej mod 3 graders varme, som vil få hidtil usete konsekvenser.
Derfor skal vi handle nu og løfte indsatsen frem mod 2030 og 2035.
På den anden side er det efter vores mening for uambitiøst bare at skrive regeringens politik ind i klimaloven, så det får vi også svært ved at stemme for.
Det bliver nok gult her fra Alternativet i den her omgang.
Vi er dog helt enige i intentionen om, formand, at vi skal skrue op for ambitionerne, og vi ser derfor frem til at arbejde med alle interesserede partier for at gentænke klimaloven, så vi kan gennemføre reel klimahandling og ikke blot pæne ord i regeringsgrundlaget.
Tak, formand.