runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2016-10-25:
Nej, det kommer vi ikke til at foreslå.
Men hvis man fra færøsk side kommer med forslaget, vil vi da kigge på det.
Jeg har jo respekt for, at man fra færøsk side længe har haft den holdning, at man gerne vil have bloktilskuddet så langt ned som muligt.
Det synes jeg faktisk er en meget positiv og ansvarlig holdning, og det synes jeg er godt.
Men nej, vi kommer ikke til at foreslå, at vi afskaffer bloktilskuddet.
Og det er der jo et eller andet absurd i: at man skal betale penge til Færøerne, hvis færingerne er rigere end danskerne.
Det giver ikke særlig meget mening, for bloktilskuddet er – efter min opfattelse i hvert fald – baseret på solidaritet.
Lige så vel som vi har en udligning inden for Danmark, at de rige kommuner giver til de fattige kommuner, har jeg altid betragtet det som noget fuldstændig naturligt, at det rigere Danmark betaler til Grønland og Færøerne.
Men det er selvfølgelig kun rimeligt, hvis det så er sådan, at Danmark rent faktisk er rigere.
Nu skal vi ikke afskaffe bloktilskuddet fra den ene dag til den anden, for jeg går ud fra, at der er en lang række ting på Færøerne, som er baseret på, at man har en vis forudsigelighed i økonomien, så det er ikke sådan, at vi lige med et fingerknips afskaffer det.
Jeg ved også, at den færøske økonomi svinger rimelig meget, og lige nu er man meget højt oppe i konjunkturerne, og tillykke med det.
Jeg glæder mig over, hvor godt det går på Færøerne.
Jeg synes, det er rigtig flot at se den virkelyst og den succes, som der er for økonomien.
Det må ministeren svare på.
Jeg er ikke helt nok inde i, hvad den danske position er i forhold til lige præcis den problemstilling om det område for hvaler.
Principielt mener jeg, at når det handler om hvalfangst, er det Grønlands interesser, den danske regering skal varetage.
Danmark har ikke selv nogen interesser i forhold til hvalfangst, og derfor skal det være sådan, at rigsfællesskabets regering, det, vi ofte omtaler som den danske regering, skal kæmpe for Grønlands interesser, når man sidder i sådan nogle forhandlinger.
Hvordan juraen så er i forhold til EU, må ministeren redegøre for; det forventer jeg ministeren gør om lidt.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-25:
»Inddrage« og »blive hørt« er meget vigtige ord, der blev brugt.
I øjeblikket er Danmark i gang med at følge EU-linjen, hvad angår hvaler, storhvaler, i rigsfællesskabet.
Man vil gerne lave en sanctuary for hvaler, altså et fredet område i den sydlige del af Nordatlanten, hvilket Grønland og Færøerne er direkte imod.
Men man har hørt Grønland, og man har inddraget Grønland, men man har to forskellige holdninger.
Alligevel vælger Danmark at følge EU-linjen.
Hvad kan ordføreren sige til det?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-10-25:
Jeg er helt opmærksom på, at der er den opfattelse på Grønland, at man ikke føler, at man bliver inddraget nok, og det synes jeg er meget ærgerligt og ødelæggende for rigsfællesskabet.
Jeg tror ikke på, at rigsfællesskabet ville kunne bestå, hvis Grønland føler, at der bliver truffet beslutninger hen over hovedet på Grønland, og at man ikke bliver inddraget og taget hensyn til.
Og der er det den danske regerings opgave at sørge for, at grønlænderne bliver inddraget og hørt så meget som overhovedet muligt.
Jeg har nok ikke de store muligheder for at sørge for, at det sker.
Jeg tror, at det må blive regeringen og ministrene, der skal svare på, hvordan man vil gøre det bedre, men jeg kan kun udtrykke min fulde tilslutning til, at det er sådan, det skal være.
I forhold til at udtrykke, om vi er partnere eller familie, vil jeg sige, at jeg synes, »partnere« lyder så forretningsorienteret, så jeg vil foretrække at sige, at vi er en familie, for jeg synes, der bør være mere mellem os end bare sådan et koldt bytteforhold og økonomiske relationer.
Det er ikke det, det handler om for os.
Det handler om, at vi betragter Grønland og Færøerne som nogle, vi hører sammen med kulturelt og familiemæssigt, og at vi har nogle tætte bånd sammen.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-25:
Ordføreren bruger ord som »godt« og »stærkt« rigsfællesskab og bruger også ord som »ligeværdige partnere« i rigsfællesskabet.
Når vi ser på rigsfællesskabet fra Grønlands vinkel, har vi en lidt anderledes holdning til det.
Vi ser os ikke som ligeværdige partnere, og vi synes ikke, det et godt og stærkt rigsfællesskab, sådan som ordføreren henviser til.
Grønland og Færøerne er i gang med at udforme deres egen forfatning, og der er et ønske om selvstændighed, og der et ønske om mere inddragelse på mange måder, sådan som ordføreren også efterlyser det.
Danmark har lavet en erklæring med Grønland, der hedder Itilleqerklæringen.
Det gør Danmark meget, meget sjældent.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Når man snakker om inddragelse på en rigtig måde, hvad menes der så med det?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-25:
Det er sådan, at umiddelbart efter at der blev indgået den her aftale, blev der udskrevet valg i Grønland.
På det tidspunkt var det jo IA, der ledede naalakkersuisut, den grønlandske regering, men efter valget var det så Siumut, der blev regeringsbærende i Grønland.
Så jeg kan kun beklage, at man ikke har fulgt op på sagen.
For er der et punkt, hvor vi har sovet i timen, så synes jeg bestemt, at det er noget, man skal kigge på i Grønland.
Der kan jeg kun sende bolden videre til naalakkersuisut.
Kristian Jensen (V), 2016-10-25:
Hvis man kigger i redegørelsen, kan man se, at vi allerede har startet en dialog med Rusland.
Men det er en dialog – det er ikke en forhandling.
Når jeg siger det på den måde, er det, fordi vi ikke kan forhandle en aftale med Rusland, før vi ved, hvad der er af andre godkendte krav på området.
Når der er forhandlet aftaler med Norge og Island på det havområde, der ligger syd for Grønland, er det, fordi alle parter, som havde en interesse og havde et krav, var klar til at sætte sig til bordet og forhandle.
Vi kan ikke lave en selvstændig forhandling med Rusland om, hvorledes man skal lave en afklaring af grænsedragningen i området omkring Nordpolen, fordi det kræver, at andre lande er med.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-25:
Udenrigsministeren er den 10. september i Politiken blevet citeret for at sige, at når russerne ønsker at forhandle overlap af kontinentalsokkelkravet ved Nordpolen, før Kontinentalsokkelkommissionen har udtalt sig, vil han kategorisk afvise dette krav.
Jeg vil gerne spørge til, om denne udmelding fra udenrigsministerens side er koordineret med Grønland.
Kristian Jensen (V), 2016-10-25:
Vi har taget de andre handelsaftaler med som eksempler på, at udenrigstjenesten er hele kongerigets udenrigstjeneste, og at vi også bistår og forhandler handelsaftaler på vegne af andre dele af rigsfællesskabet end bare Danmark.
Det betyder jo, at vi i forhold til en fornyet handelsaftale imellem Færøerne og EU prøver at få skabt de bedst mulige rammer for Færøerne.
Det er en aftale, som det ligger tungt med i øjeblikket.
At lave en konsekvensberegning på en ikke kendt situation er meget svært.
Hvis man skal lave en konsekvensberegning, skal man jo vide, hvad det er for en situation, man skal håndtere.
Så sådan en økonomisk konsekvensberegning kan jeg jo ikke tilbyde, men jeg kan fortælle, hvordan vi vil håndtere en sådan situation.
Det er derfor, at vi ser, at nogle gange sidder Færøerne i den danske stol, andre gange sidder Grønland i den danske stol, og andre gange igen sidder Danmark så at sige i den danske stol, når man kigger på, hvor det er, Kongeriget Danmark har stole i forhandlingslokalet.
Vi er indtil videre lykkedes med at finde løsninger, hvor vi bøjer forskellighederne mod hinanden og finder fælles fodslag, og vi tror på, at hvis vi har en aktiv vilje til at søge samarbejdet, kan vi det stadig væk.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-25:
Er dialogen med russerne koordineret med Grønland?
vil jeg også spørge til.
Udenrigsministeren siger, at Danmark er en del af erklæringen om den arktiske højsø.
Men den gælder – citat: Kingdom of Denmark in respect of Greenland, med USA, Norge, Rusland og Canada.
Jeg vil gerne have udenrigsministeren til at uddybe, hvorfor udenrigsministeren siger, at Danmark er en del af erklæringen om den arktiske højsø.
Kristian Jensen (V), 2016-10-25:
Det er afgørende for os, at vi har en samlet holdning, er enige på det danske kongeriges side om, hvordan vi arbejder sammen.
Vi har fra starten af sagt og aftalt med amerikanerne, at når vi forhandler om det her spørgsmål, forhandler Danmark og Grønland side om side.
Det holder vi fast i.
Og vi sikrer, at det efterleves, når vi i den kommende tid skal have en dialog med USA om, hvordan man får lavet en ny servicekontrakt, som lever op til det, der fra starten af har været det aftalte, nemlig at det skal være en kontrakt, der ligger på et dansk-grønlandsk selskab, en kontrakt, som er med til at skabe fordele for det grønlandske samfund, ikke bare økonomisk, men også uddannelsesmæssigt.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-25:
Det er rart at høre, at ministeren også vil blive ved med at presse på, for at man styrker den informationsindsats, for det er der bestemt behov for.
Mit andet spørgsmål er i forhold til Pituffik, Thule Air Base, for det er jo virkelig en sag, som samfundsøkonomisk har en stor betydning for Grønland.
Jeg mener, jeg har læst et sted, at det svarer til 10 pct. eller mere af de samlede skatteindtægter i Grønland.
Kristian Jensen (V), 2016-10-25:
Først tak for anerkendelsen.
Det er netop en del af den aftale, der blev lavet i efteråret 2015, at EU skal oplyse mere om Grønlands ret til sælskindseksport.
Det ligger i en forpligtigelse.
For det er vigtigt, når man på den ene side har et forbud, som der er et flertal i EU for at fastholde, men på den anden side har den inuitundtagelse, som er afgørende for Grønland, at der så bliver oplyst om den.
Det har været en tung gang, men det er en aftale, som er kommet succesfuldt hjem, og det er en aftale, som nu gør, at Grønland oplyser offentligheden og myndigheder i EU-lande om, at inuitprodukter er legitime, lovlige produkter.
Det er selvfølgelig noget, vi skal udbygge og understøtte for at sikre, at Grønland har så god mulighed for sælskindseksport som overhovedet muligt.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-25:
Mange tak.
Da jeg holdt min allerallerførste tale her i Folketinget, sagde jeg, at det er rigtig vigtigt for mig, at man, når man kommer med noget kritik, også er konstruktiv og kommer med nogle løsningsforslag.
Det er også den måde, jeg er på som person, og den måde, jeg også synes man når alle længst i politik på.
Derfor vil jeg også gerne starte med at anerkende nogle af de tiltag, som regeringen har lavet, bl.a. i forhold til det her med, at man sikrer, at Grønland bliver repræsenteret, når der er det her årlige møde med ambassadørerne.
Det håber jeg bestemt at man bliver ved med også at gøre fremadrettet.
Noget andet er i forhold til det her med satellitter og kommunikationsudstyr, som ministeren også var inde på: Det er jo virkelig noget, som kan være til gavn for den grønlandske befolkning, og derfor synes jeg, det er rigtig rart, at man har sikret en stor inddragelse af Grønland i det arbejde, som man laver.
I forhold til EU og sælskind har vi jo haft en debat sådan her i løbet af de sidste par timer om det.
Fra EU's side så vi gerne, at der var en certificering, men at man også sikrede, at der var noget mere oplysning.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens kommentar til.
Kristian Jensen (V), 2016-10-25:
Det er også derfor, vi holder fast i, at vi skal have et tæt samarbejde med USA, dog et samarbejde, hvor USA selvfølgelig skal leve op til de forpligtelser, de har indgået – det er klart – inklusive forpligtelsen om, at servicekontrakten på Thulebasen skal lægges i et dansk-grønlandsk selskab.
I forhold til minedriften vil jeg bare indskyde, at det stadig væk er min opfattelse, at de mest realistiske operatører på en eventuel minedrift i Grønland vil være bl.a. kinesiske selskaber eller selskaber, der har helt eller delvis kinesiske interesser.
Det skal man altså ikke afvise fortsat kan være tilfældet.
Martin Lidegaard (RV), 2016-10-25:
Det er jeg meget enig i – faktisk alle de betragtninger, som fru Aaja Chemnitz Larsen kommer med.
Jeg tror, at hvis det her skal lykkes, er det en meget vigtig forudsætning, at både Grønland og Færøerne finder ud af, hvor det er, de tror, at de kan få mest ud af det.
Og så tror jeg, at Danmark skal være lidt mindre berøringsangst med hensyn til måske at inspirere til den debat.
Men jeg er sådan set enig i, at det ville være allerallerbedst, hvis initiativet kom fra Grønland og Færøerne selv på de områder, hvor de kan se et potentiale for netop samarbejde i forhold til resten af verden.
Så det håber jeg sådan set bare vil ske, og hermed er bolden også lidt spillet tilbage til vores grønlandske og færøske folketingsmedlemmer.
Kristian Jensen (V), 2016-10-25:
Vi har historisk set, men også fremadrettet, en interesse i, at det sikkerhedsmæssige samarbejde, der har skabt fred og stabilitet i Europa, mellem Europa og USA hen over Atlanten, inklusive med Danmark, Færøerne og Grønland, fortsættes, at det styrkes og udbygges, og det vil fortsat kræve, at der er et samarbejde om Thulebasen.
Den samarbejdsaftale, der ligger, skal naturligvis efterleves, også hvad angår den servicekontrakt, der nu har været omdiskuteret i op til flere år.
Roger Matthisen (ALT), 2016-10-25:
Jeg er enig i, at en aftale er bedre end ingen aftale, men det er jo ikke altid sådan, at aftaler bliver overholdt, kan man sige.
Men det er godt at høre, at ministeren faktisk er interesseret i det, hvis der var mulighed for en juridisk bindende aftale.
Så tænker jeg lidt på fremtiden for Thulebasen, og hvordan den passer ind i regeringens arktiske strategi.
Der er jeg ret interesseret i at høre, om det er noget, du kan fortælle lidt om.
Kristian Jensen (V), 2016-10-25:
Jeg så gerne, at det kunne blive en juridisk bindende aftale, men det, der sådan set er vigtigst for mig, er, at der er en aftale.
For det, jeg oplever, er faktisk, at de lande, der arbejder sammen om det arktiske område, lever op til de aftaler, de indgår.
Vi oplever ikke, at det er svært at få folk til at leve op til aftaler.
Uanset om det er de såkaldte search and rescue-aftaler, eller det er andre aftaler, lever man op til det.
Så det vigtigste for mig er sådan set aftalens indhold, mere end om det er en juridisk bindende eller en politisk aftale.
Roger Matthisen (ALT), 2016-10-25:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg er, ligesom jeg også var i min ordførertale, nysgerrig efter at høre, om ministeren er interesseret i at arbejde for en juridisk bindende aftale, eller om han er tilfreds med den nuværende erklæring.
Kristian Jensen (V), 2016-10-25:
Det er sådan, at når jeg står her som udenrigsminister, så står jeg her som kongerigets udenrigsminister.
Det betyder, at når vi indgår aftaler, indgår vi også aftaler på vegne af Kongeriget Danmark, for så vidt angår Grønland for nogle aftalers vedkommende.
Vi indgår aftaler for Kongeriget Danmark, for så vidt angår Færøerne på nogle områder, og vi indgår aftaler for kongeriget, hvor det ikke vedrører Grønland og Færøerne.
Men når vi snakker om højsøfiskeriet, er det, som fru Aleqa Hammond nævner, en aftale, der er indgået på vegne af kongeriget, for så vidt angår Grønland, og ikke for så vidt angår resten af kongeriget.
Det er sådan, at jeg mener, at de aftaler, der er indgået om de amerikanske baser, naturligvis skal efterleves.
Vi er i øjeblikket i gang med at undersøge Camp Century, og hvad udfordringen reelt er med den, og det vender vi tilbage til, lige så snart vi har en afklaring på området fra det danske Miljøministerium, og der skal naturligvis derefter ryddes op.
I forhold til søkort er det sådan, at man fortsat har gang i aftalen om søkort.
Der er produceret 32 søkort, og der mangler at blive produceret 41 for at dække den aftale, der skal være.
Det vil ikke kunne nås til udgangen af 2018, men vi vil forsøge at nå det i så hurtigt et tempo som overhovedet muligt derefter.
Selv om der er en udflytning af arbejdspladser i Danmark, fortsætter søopmålingen i Grønland med et aktivitetsniveau, der som minimum er på samme niveau som i tidligere år.
Christian Juhl (EL), 2016-10-25:
Okay, men vi er vel enige om, at der i hvert fald er nogle i Grønland, som skal ryddes op, og at de samme problemer gør sig gældende for affaldet der.
Hvis ministeren kan svare på det med Grønland så hurtigt, er det også fint i første omgang.
Det andet spørgsmål er: Hvornår bliver søkortene færdige?
Kristian Jensen (V), 2016-10-25:
Jeg må sige, at jeg ikke er klar over, hvad det er for 63 baser, hr. Christian Juhl hentyder til.
Antallet 63 baser i det arktiske område er ikke noget, jeg forud for i dag har været bekendt med, og derfor heller ikke noget, jeg har kunnet stille spørgsmål om i givne fora.
Så det må altså kræve, at man, hvis man skal have en nærmere besvarelse, eventuelt stiller spørgsmålet skriftligt med mulighed for, at jeg kan undersøge sagen, da tallet 63, som jeg har hørt om i løbet af i dag, er nyt for mig.
Christian Juhl (EL), 2016-10-25:
Tak for det.
Det blev nævnt undervejs i debatten, at der ikke kun er de der ikkeopryddede baser i Grønland, men at der er 63 gamle baser i Arktis.
Hvad har ministeren gjort, for at man får en fælles løsning på det problem, og i hvilket forum har han gjort det, og hvornår tror ministeren at der kommer en løsning?
Og i fald USA ikke ønsker at betale for sådan en oprydning, hvem skal så?
Kristian Jensen (V), 2016-10-25:
Det vil vi forsøge at leve op til.
For det er i vores interesse at gøre det så godt for Færøerne at kunne afsætte deres produkter på det europæiske marked som muligt.
Jeg tror ikke bare, at det vil være i Færøernes interesse, men jeg tror også, at det vil være i europæisk interesse.
Det vil være til gavn for folkesundheden, da vi trænger til at spise noget mere fisk, altså af hensyn til europæisk sundhed.
Henrik Brodersen (DF), 2016-10-25:
Det er jeg meget glad for at høre, for det behøver ikke nødvendigvis være dem, som bor omkring området.
Og vi kan heller ikke betragte det som vores vand, fordi det skvulper på vores kyster.
Der er andre, der kan have så mange interesser, særinteresser, at de tænker: Skal vi nu ikke lige prøve det her af, gå op og se, hvad der er?
Kineserne er jo alle vegne.
Der var også på et tidspunkt tale om, at de skulle drive minedrift i Grønland.
Altså, der er så store kræfter på spil her, så vi er nødt til at gardere os.
Så er det selvfølgelig godt, at vi har dialogen, men vi er også nødt til at være på forkant med, at når først folk kan se, at her er der nogle særinteresser, der kan plejes for egen vindings skyld, så er det ikke altid, dialogen er nok.
Kristian Jensen (V), 2016-10-25:
Jeg er af den klare overbevisning, at det er i kongerigets interesse, at vi har en amerikansk tilstedeværelse i det arktiske og et amerikansk engagement i det arktiske område.
Jeg synes også, det er i vores interesse, at vi har en samarbejdsaftale med USA på det militære område om Nordatlanten, også inklusive baser på Grønland.
Det er sådan, at den optrapning, der har været, af russisk tilstedeværelse – militært, symbolsk – indtil videre ikke er i strid med den aftale, der har været omkring Ilulissat, om, hvordan man afklarer grænsedragning.
Men hvis det måtte komme dertil, som hr. Henrik Brodersen ligesom antyder, nemlig at en aftale kun er en aftale, indtil den ikke er det længere, så vil det være rart at stå sammen med stærke allierede i den diskussion, der må komme efterfølgende.
Så selv om der ikke er noget, der tyder på, at Ilulissataftalen ikke efterleves, så skader det ikke at forberede sig på at stå stærkest muligt i enhver given situation.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-25:
Det sætter vi slet ikke spørgsmålstegn ved, og det er heller ikke sagen i den her sammenhæng.
Den her sag handler om, hvad de har bragt med sig til Grønland.
Vi har gennem tiden forsøgt at få noget godt ud af det samarbejde, Danmark har med amerikanerne, i form af vores joint committee-arbejde mellem Danmark og Grønland og USA – som jeg for øvrigt mener skal genforhandles, eftersom vi har fået indført selvstyre.
Når det er sagt, synes jeg også, at vores fælles historie nu burde have vist, at der altså er noget her, vi skal gøre bedre i rigsfællesskabet.
For nogle år tilbage førte vi den største civile retssag i det danske kongerige i form af Thulesagen på grund af tvangsflytningerne.
Da burde vi allerede være begyndt at se på, hvad det er for nogle ting, vi kan gøre bedre fremadrettet.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-10-25:
Det kan jeg alt sammen erklære mig enig i.
Jeg er enig i, at tvangsfjernelser ikke er noget, man kan være bekendt.
Jeg er enig i, at der skal ryddes op, når der har været en militær tilstedeværelse på Grønland.
Men det fjerner bare stadig væk ikke helt præmissen for mit spørgsmål, som er, om ikke fru Aleqa Hammond anerkender, at Grønland også har noget ud af, at amerikanerne er til stede, fordi de garanterer Grønlands sikkerhed – som ikke er noget, man går og tænker over til daglig, men som faktisk er helt centralt for et godt Grønland, nemlig at der er sikkerhed i landet.
Man må vel også anerkende, at det ikke bare er amerikanerne, der har noget ud af at være det.
Det har Grønland også selv.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-25:
Nu ser vi jo tingene fra lidt forskellige vinkler.
Jeg vil starte med at sige, at da amerikanerne skulle til at bygge en base i Grønland med tilladelse fra Danmark, tvangsfjernede man befolkningen, der boede i det område, hvor basen skulle bygges.
It's a bad start.
Og den amerikanske tilstedeværelse har så også resulteret i store miljøforureninger i Grønland overalt, hvor amerikanerne har været til stede.
Det er ikke blevet pålagt dem at rydde op efter sig.
Det er en endnu dårligere sag.
Det er også en dårlig sag.
Grønland er ikke med ved forhandlingsbordet, når det drejer sig om forhandlinger om en forsvarsaftale med USA.
Det er også en dårlig sag.
Skal rigsfællesskabet have en god sag ud af det her, tror jeg, at der skal være en helt anden tilgang til arbejdsgangene og myndighederne i Grønland.
Jeg tror helt bestemt ikke, at Grønland på nogen måde har sat spørgsmålstegn ved det sikkerhedsmæssige, der ligger bag aftalen.
Men alt andet rundt omkring har simpelt hen fyldt mere og mere med tiden, og det synes jeg ikke er rigsfællesskabet værdigt.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-10-25:
Tak for talen.
Jeg forstår på fru Aleqa Hammond, at hun mener, det vil være rimeligt at bede amerikanerne om at betale et betydeligt beløb for deres tilstedeværelse i Grønland, og jeg kan godt følge tankegangen sådan rent umiddelbart, nemlig at man tænker, at amerikanerne har en fordel ved at være deroppe, og derfor er det også rimeligt, at de betaler noget.
Men omvendt må man vel også sige, at den amerikanske tilstedeværelse på Grønland også er til Grønlands fordel.
Amerikanerne garanterer sikkerheden på Grønland.
Det har de gjort i mange, mange år.
Mener fru Aleqa Hammond ikke, at det også er til Grønlands fordel?
Jeg synes ikke, man bare kan sige, at det udelukkende er amerikanerne, der har noget ud af det, eller at det udelukkende er Danmark, der har noget ud af, at amerikanerne er til stede.
Og det er vel ikke sådan helt illusorisk at forestille sig, at der kunne være andre magter, som gennem tiden ville have interesseret sig for Grønland, hvis ikke amerikanerne havde været der for at garantere sikkerheden.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-10-25:
Igen: Det er jo ikke korrekt.
Regeringen har sagt – og det kan man lave en simpel googlesøgning på – at det her er noget, man er i gang med at undersøge: Hvad er den konkrete situation?
Og så følger man op.
Men igen vil jeg vende tilbage til den her såkaldte omhu.
Jeg fik ikke noget svar på, hvorfor man i ordførerens egen regeringstid, som var cirka halvandet år, som jeg husker det, ikke selv sørgede for at indlevere den her liste, hvilket jo var et brud med den klokkeklare aftale, som den grønlandske regering havde med den danske regering, om, at man ultimo 2013 skulle have indleveret listen.
Er det omhu?