runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-07:
Tak for det.
Enhedslisten forholder sig samlet set kritisk til det her lovforslag, og vores indstilling er, at vi ikke bakker op om forslaget, men vi vil alligevel lidt afvente udvalgsbehandlingen, før vi tager endelig stilling.
For at slå det fast til en start har jeg eller Enhedslisten ikke noget imod, at man forenkler administrationen og afbureaukratiserer, så længe det ikke sker på bekostning af vores demokrati og vores miljø, og det, der er vores grundlæggende bekymringspunkt med det her lovforslag, er det her spørgsmål om undtagelse fra miljøkonsekvensvurderingerne, som det også er blevet fremhævet af andre ordførere, i forbindelse med forsvarspolitiske eller sikkerhedspolitiske hensyn og beredskabshensyn.
Det mener vi er en glidebane, hvor man åbner op for, at man kan gennemføre infrastrukturprojekter, der sker på bekostning af vores miljø og natur, uden at det bliver ordentligt belyst.
Så er der også spørgsmålet om ændringer i klageadgangen, hvor vi også mener, at det kan være problematisk, fordi det kan føre til et øget ressourcepres på kommuner og på borgere, at de skal løfte sager selv og tage dem til domstolen i stedet for at have muligheden for at gå direkte til ministeren og påklage sager.
Så er der det sidste spørgsmål om den her øgede administrative fleksibilitet, som også er en del af forslaget vedrørende statsveje.
Jeg kan bare ikke helt se, at man med det her kan udelukke, at det ikke også kan blive brugt til det modsatte, altså at der kan blive taget administrative beslutninger, der f.eks. forringer situationen for vores natur og miljø på det grundlag.
Så med de bekymringspunkter i forhold til demokrati, borgere og kommuners klageadgang og i forhold til beskyttelsen af vores natur og miljø er vores udgangspunkt, at vi ikke bakker op om det her lovforslag.
Peter Juel-Jensen (V), 2025-05-07:
Tak for talen.
Jeg kan forstå, at ordføreren er lidt bekymret over miljøkonsekvensvurderingsprocessen.
Men er ordføreren ikke enig med mig i, og har ordføreren ikke forstået lovforslaget på den måde, at det, som normalt passer på vores miljø og passer på vores natur, altså naturbeskyttelsesloven og miljøbeskyttelsesloven, stadig væk står hamret i granit – måske god bornholmsk granit?
Thomas Danielsen (V), 2025-05-07:
Nu er der jo ikke noget krav om, at man har sat sig ind i det, man spørger om, når man kommer ned i salen.
Det hæfter jeg mig selvfølgelig ved.
Den pressemeddelelse, der er sendt ud i dag, og som ordføreren henviser til, er jo endnu et eksempel på, hvordan vi formår at få den nye postlov til at sikre endnu flere muligheder og endnu flere løsninger.
Det her kommer jo til at sikre, at man bliver mere ligestillet ude på øerne.
Den aftale, som ordføreren henviser til, refererer jo netop til, at man nu får mulighed for skræddersyede løsninger for den enkelte ø, hvilke man ikke har haft indtil nu.
Der bliver endda investeret massivt økonomisk i det på en neutral måde, så alle postvirksomheder kan anvende dem.
For at være helt ærlig ved jeg simpelt hen ikke, hvad ordføreren spurgte om.
Om ministeren er træt?
Det bliver ministeren helt ærligt af og til, og det er ikke nogen hemmelighed.
Det er alene på grund af mangel på søvn, på grund af arbejdsbyrden og ikke på grund af det høje Tings medlemmer.
Det kan jeg berolige med.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-05-07:
Jeg spurgte ministeren, om han synes, at det var træls, at han var nødt til eller havde valgt at trække det her ud, når kommunerne stadig ville have indflydelse, hvad angår op til 70-80 pct.
Jeg skal ikke fra vores side af afvise, at der er ting, der stadig væk fremadrettet kan ændres, som jeg også kan forstå der bliver arbejdet på.
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at når man sætter skilte op i en kommune, er det vigtigt, at politiet kommer ind over og godkender skiltningen, så den ikke bliver tolket ud fra ens lokale interesser.
Det er vigtigt.
Thomas Danielsen (V), 2025-05-07:
Jeg synes, at det altid er hensigtsmæssigt med ordentlige og gode processer, og det her afspejler jo alene en meget stor interesse for et forslag, og det siger jeg i respekt for, hvor vigtige man nu kan synes forskellige dele af et lovforslag er.
Det er jo ikke sådan, at Danmark bryder sammen, afhængig af om bliver fremsat i den ene samling eller i den anden samling.
Så jeg glæder mig sådan set over, at vi har den her demokratiske proces og dialog, og den er jeg optaget af generelt, når vi laver lovgivning og regler.
Pause Pause (Pause), 2025-05-07:
Mødet er udsat.
Peter Skaarup (DD), 2025-05-07:
Mange tak.
Det lyder sådan her: Hvilken betydning mener ministeren at koranloven har haft for Danmarks diplomatiske relationer til lande i Mellemøsten?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-05-07:
Tak for det.
I efteråret 2023 så vi jo en lang række – flere hundreder – koranafbrændinger foran ambassader i København, og det medførte, at store dele af verden fik en opfattelse af Danmark som et land, der forhånede andre lande og religioner, hvilket jo kunne have haft store konsekvenser og grundlæggende kunne have skadet vores land og vores ligesindedes interesser i verden, og som også betød, at terrortruslen imod Danmark blev skærpet inden for det i forvejen høje niveau.
Det var jo så de reaktioner fra udlandet, vi tog i betragtning – det håber jeg at enhver ansvarlig regering ville gøre – og vi foreslog derfor en model, der kunne imødegå forhånelserne.
Det førte til, at Folketinget traf en beslutning om at kriminalisere utilbørlig behandling af genstande med væsentlig religiøs betydning for et trossamfund, herunder koranskændinger.
Det er mit klare indtryk, at landene inden for den muslimske samarbejdsorganisation Organisation of Islamic Cooperation generelt har taget godt imod loven, og det er vi fra regeringens side tilfredse med.
Koranafbrændingerne skabte splittelse i en tid, hvor der mere end noget andet er brug for sammenhold og alliancer.
Peter Skaarup (DD), 2025-05-07:
Tak til udenrigsministeren for svaret.
Det skyldes jo, at udenrigsministerens forgænger som statsminister og som formand for Venstre Anders Fogh Rasmussen i sin nye bog, »At turde«, kalder koranloven – og her citerer jeg – et pinligt knæfald for autokraterne og en glidebane mod en indskrænkning af ytringsfriheden.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om udenrigsministeren kan forklare, hvorfor regeringen valgte at gennemføre den her lov, når vi kan se, at den tidligere statsminister, som jo har hævet ytringsfrihedens fakkel, i den grad betegner den som det, som vi også har betegnet den som i Danmarksdemokraterne, nemlig et knæfald for islamister.
Anders Fogh Rasmussen skriver videre i den her bog – og her citerer jeg lige igen: Koranloven giver et indtryk af, at regeringen er parat til at overgive sig til de islamiske og autokratiske kræfter, som hele tiden har søgt at indskrænke ytringsfriheden.
Der kunne jeg også godt tænke mig at høre udenrigsministeren, om han er enig med sin forgænger Anders Fogh Rasmussen i den vurdering.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-05-07:
Nej, jeg kunne faktisk ikke gætte, hvorfor spørgsmålet blev stillet.
Jeg tog det som et udtryk for en almindelig nysgerrighed og et ønske om at få en vurdering her noget tid efter af, hvordan man ser på Danmark derude.
Nu kan jeg så forstå, at det så er med reference til en bog, jeg ikke har læst, men det rokker sådan set ikke ved mit svar fra før.
Ytringsfriheden er en grundpille i vores demokrati, og den består og er intakt.
Peter Skaarup (DD), 2025-05-07:
Hvis udenrigsministeren ikke har læst bogen eller hørt om det her, kan jeg da lige genopfriske, hvad det var, Anders Fogh Rasmussen gjorde, da han var statsminister.
Han afviste nemlig at mødes med arabiske og muslimske ambassadører, som jo ville diskutere Muhammedtegningerne.
Han ville ikke mødes med dem, og han frygtede, at det møde, som de gerne ville have, ville presse Danmark til at slække på den ytrings- og pressefrihed, som vi heldigvis har.
Derfor vil jeg jo så godt spørge udenrigsministeren: Hvorfor valgte udenrigsministeren i skarp kontrast til sin tidligere partiformand Anders Fogh Rasmussen at ringe til generalsekretæren for Den Islamiske Samarbejdsorganisation og ifølge OIC's egne referater love at tage alle tænkelige midler i brug for at stoppe koranafbrændingerne?
Var det ikke netop det, Anders Fogh Rasmussen under Muhammedkrisen advarede imod at man skulle gøre?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-05-07:
Jeg ved ikke, hvorfor det er så interessant at skulle holde mig og regeringen op mod det, Anders Fogh Rasmussen har gjort.
Jeg har også læst om den der bog og kan jo se, at den også på mange punkter er udtryk for, at man har indtaget nye synspunkter i forhold til det, man selv stod på historisk.
Der er ikke nogen sammenligning mellem Muhammedtegningerne, som er et udtryk for en dansk satiretradition, og så det forhold, at nogle ganske få enkeltindivider i et meget massivt omfang skændede koraner foran ambassader i Danmark med det ene formål at forhåne.
Det bidrog til at tegne et billede af, at det var sanktioneret af Danmark.
Det tog et omfang, som ikke er set i andre lande, og det var baggrunden for, at regeringen meget klogt greb ind.
Peter Skaarup (DD), 2025-05-07:
Jamen altså, man kan jo spørge sig selv, om der er nogen grænser for, hvad man vil gøre i samarbejde med Den Islamiske Samarbejdsorganisation for at stoppe eventuel uro i nogle af de her lande.
Det indtryk, man får, når man hører udenrigsministeren, er, at der faktisk ikke rigtig er nogen grænser, og det er jo også derfor, man har lavet den her koranlov.
Det er jo for at imødekomme den kritik.
Der kunne jeg da godt tænke mig at høre udenrigsministeren, om det er hans opfattelse, at ytringsfriheden kun er værd at forsvare, når det ikke har diplomatiske konsekvenser for Danmark
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-05-07:
Nej, det er bestemt ikke min opfattelse, for ytringsfriheden er en grundpille i vores demokrati.
Men jeg vil gerne have mig frabedt, at vi har gjort noget som helst i samarbejde med nogen internationale organisationer.
Det har vi ikke gjort.
Regeringen har foretaget sin egen selvstændige vurdering af den situation, Danmark var i og potentielt kunne komme i, og har fremsat et lovforslag i Folketinget, som Folketinget har vedtaget.
Så har vi selvfølgelig orienteret omverdenen om, hvad regeringens intentioner er.
Det synes jeg jo er klogt.
Derfor kan vi også konstatere, at tingene har udviklet sig fredeligt, og det er jo så også det, der danner bagtæppe for, at man nu kan stå og have den her diskussion, frem for det, der kunne have været bagtæppet, hvis regeringen ikke havde grebet ind, nemlig at vi havde set en eller anden eskalerende diplomatisk krise og et yderligere pres på Danmark også terrorsikkerhedsmæssigt
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-05-07:
Som en opfølgning på hr. Mads Olsens spørgsmål skal jeg lige høre ministeren om noget.
Det virkede umiddelbart, som om ministeren var lidt ærgerlig over, at man valgte at trække den her del, som jo er blevet debatteret lidt her, ud af lovforslaget.
Jeg vil bare lige gøre opmærksom på, at min opfattelse er, at der var dele i det her lovforslag, der kunne blive decideret svære at håndtere, fordi en del af det er, hvordan man tolker færdselsloven.
Det kunne jo være forskelligt fra kommune til kommune, har jeg oplevet.
Den anden del er så den med vejene, hvor man kunne ændre de lokale hastigheder.
Jeg er helt med på, at det kan man kommunalt ud fra lokale hensyn træffe forskellige beslutninger om fra kommune til kommune.
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at der også er færdselsregler, der bliver tolket forkert, og her er jeg glad for, at det kommer op på et højere niveau, så politiet også er inde over.
Christina Olumeko (ALT), 2025-05-07:
Tak for kommentaren til hr. Thomas Jensen.
Jeg er sådan set også glad for, at ordføreren har et ønske om, at vi kan være et flertal, der er så bredt som muligt, bag det her lovforslag.
Jeg bemærker også, at naturbeskyttelsesloven og og miljøbeskyttelsesloven stadig vil gælde, altså de indholdsmæssige krav til miljø og natur.
Når det så er sagt, er der også en årsag til, at vi stiller krav om, at der skal miljøvurderes ved anlægsprojekter.
Formålet med det er jo, at vi kan vurdere konsekvenserne for miljøet og på den baggrund ændre beslutningsgrundlaget og træffe en beslutning, der miljømæssigt er bedre, og det vil man jo så fjerne her.
Ministeriet skriver jo også selv i lovforslaget, at det kan have nogle konsekvenser for miljøet og naturen, og det er det, vi i Alternativet har brug for at blive klogere på.
Jeg hæfter mig ved, at der i miljøvurderingsloven i dag er den samme bestemmelse for metroen og letbanen osv., og noget af det, jeg gerne vil kigge på, er, hvad den bestemmelse så har haft af konsekvenser, og det vil have en betydning for, hvordan Alternativet stiller sig.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-05-07:
Tak for det, og tak for talen til ministeren.
Jeg har to spørgsmål.
Jeg kan lige starte med det ene, som handler om det, jeg også var inde på i min tale, nemlig de dele, der er blevet taget ud af lovforslaget.
Som jeg siger, er jeg rigtig glad for, at ministeren har lyttet til den kritik, der er kommet bredt, af de dele af lovforslaget.
Så jeg vil blot kvittere endnu en gang for, at man har taget det ned.
Men jeg har jo stillet en række spørgsmål og fået enslydende svar på dem alle sammen, altså at man har taget det her ud.
Der står jo for det første heri, at man nu har fjernet de her dele, og at man skal gøre det samme som altid med at indhente politiets samtykke, og så står der for det andet, at det er udskudt på ubestemt tid.
Jeg vil blot høre, om ministeren kan gøre os lidt klogere på, hvad man har tænkt sig, om man har opgivet det helt, eller om man vil vente til næste samling.
Kan vi blive lidt klogere på, hvad det er for et tidsperspektiv, vi snakker om her?
Thomas Danielsen (V), 2025-05-07:
Det kan jeg ikke svare på.
Det er derfor, jeg har brugt formuleringen ubestemt tid.
Der har været mange misforståelser, men i virkeligheden har det her måske også igangsat en debat om, hvad vi kan gøre for at gøre det her klogere.
Vi har jo lavet et forslag, som egentlig skulle sikre den samme retstilstand, som man kender i dag, men jeg kan godt se på debatten, at der måske nærmere er et ønske om en anden retstilstand, eller at der er nogle ting, man skal blive klogere på osv.
Der er kommet så mange høringssvar ind, og jeg er meget optaget af at behandle høringssvar ordentligt og alvorligt.
Derfor er det taget ud, og så kigger vi det igennem.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-05-07:
Tak for et sjældent klart svar på et spørgsmål.
Den anden del, jeg godt kunne tænke mig at spørge ind til, er det, vi har diskuteret om miljøkonsekvensvurderinger i forhold til forsvars- og beredskabsformål.
Jeg er lidt i tvivl om, om ministeren kan svare på det, men nu spørger jeg alligevel, og ellers må jeg spørge på en anden måde.
Som jeg forstår det, vil det jo ikke være ministeren, som er på talerstolen nu, men forsvarsministeren eller ministeren for samfundssikkerhed og beredskab, der skal anmode om undtagelse fra miljøkonsekvensvurderinger.
Jeg vil blot høre, om ikke det vil være klogt af den siddende minister at indkalde den respektive kreds af forsvarsordførere, eller hvad det nu måtte være, til en orientering om situationen, hvis det her skulle komme i anvendelse, så de kan se, hvad det er, det handler om, og hvorfor det skulle være relevant, og derved kunne man egentlig også få en form for samtykke fra Folketinget til, at det er en god idé.
Thomas Danielsen (V), 2025-05-07:
Naturligvis.
Udgangspunktet er helt klart, at såfremt det her findes relevant at bringe i anvendelse, er det vigtigt, at vi parallelt så også afmystificerer det.
Der er jo ikke nogen i Danmark, der er i tvivl om, hvilken situation vi står i.
Selvfølgelig kan der være nogle forsvarsmæssige eller beredskabsmæssige overvejelser, som man ikke ønsker at offentliggøre, men naturligvis skal der være inddragelse i videst muligt omfang af relevante ordførere.
Det vil til enhver tid være min anbefaling til den til enhver tid siddende forsvarsminister eller minister for samfundssikkerhed og beredskab.
Mads Olsen (SF), 2025-05-07:
Jeg vil også sige tak til ministeren for talen, og jeg vil egentlig fortsætte lidt, hvor hr. Stinus Lindgreen slap.
For det interessante er jo også, hvad der ikke står i lovforslaget.
For at tage et eksempel er der på den ene side en fredet sø og på den anden side nogle fredede bygninger, så lige nu kan man ikke lave nogen cykelstier i Slotsgade i Hillerød.
Det er jo noget, der er skabt stor debat.
Thomas Danielsen (V), 2025-05-07:
Det står soleklart, hvilke muligheder man har ude i kommunerne.
Det er jo lidt pudsigt, at jeg skal have kritik for at have lyttet til kritikken.
Det er sådan i dag, at kommunerne skal søge og forhandle med politiet om enhver hastighedsændring, om enhver ensretning og faktisk om ethvert skilt, der skal sættes op.
Det lagde jeg så op til at kommunerne selv skulle kunne gøre på mellem måske 75 og 90 pct. af vejene ude i kommunerne uden at skulle forhandle ud med politiet, men kunne gøre det autonomt.
Det ændrer jo ikke på, at det har skabt meget debat, så nu har vi puttet det tilbage i værkstedet igen.
Jeg har svært ved at forstå det, hvis jeg så også skal have kritik for det.
Men i forhold til hvilke muligheder man har som kommunalpolitiker i dag nu, hvor ordføreren selv har opfordret mig til at trække forslaget tilbage, så er konsekvensen jo, at så har man ingen mulighed autonomt – nul muligheder – men skal søge om enhver hastighedsændring, ligesom ordføreren opfordrede til.
Mads Olsen (SF), 2025-05-07:
Jeg tror, at det, vi har opfordret ministeren til, har været helt at droppe det og bare give kommunerne friere rammer og gå den anden vej.
For kommunerne har jo været rasende over det her.
Vi kan se i høringsnotatet, at Aarhus Kommune f.eks. siger, at lovforslaget er en umyndiggørelse af kommunerne, idet lovforslaget medfører en betydelig indskrænkning at det kommunale selvstyre og lokale demokrati.
Jeg er med på, at man nu skal have det tilbage i værkstedet for at kigge på, om man har sat årsdøgnstrafiksgrænserne helt rigtigt.
Så vidt jeg hører ministeren, er det den afvejning, man skal lave i det videre arbejde.
Det er jo ikke en, hvad skal man sige, forandring af det lovforslag, man oprindelig fremsatte.
Det er bare, så jeg forstår det rigtigt.
Thomas Danielsen (V), 2025-05-07:
Altså, lige nu sidder jeg og læser ned i høringssvarene og har drøftelser med kommuner og andre interessenter.
Derfor kan jeg jo ikke svare på, hvad udfaldet bliver, men det er i hvert fald indiskutabelt ikke en indskrænkning.
Intentionen var, og forslaget gik jo helt faktuelt ud på, at kommunerne selv skulle kunne lave ændringer på mellem 75 og 90 pct. af deres veje uden at skulle forhandle med nogen.
Så det var en fritstilling.
Eftersom jeg nu har måttet trække det tilbage, bl.a. på opfordring af ordføreren, så er vi jo tilbage ved det gamle, indtil vi har fundet en ny model.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-07:
Tak til ministeren, også for at svare meget konkret på nogle af vores bekymringspunkter i ministerens tale.
Det er jo meget nemt, når man fremsætter sådan et lovforslag, at bruge konkrete eksempler, hvor det giver god mening at sige, at det her lovforslag vil forbedre nogle ting.
Men så er der jo alle de eksempler og alt det uforudsete, der kan komme, og som ikke kommer frem her i dag, og som vi ikke får vendt.
Derfor er der også noget meget principielt på spil.
Jeg vil også gerne lige understrege, at den her ambition om regelforenkling er ministerens og ikke Folketingets – og i hvert fald ikke Enhedslistens på de præmisser, det sker på p.t.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge helt konkret til det her med ændringer i klageadgangen og det med, at der må være en enighed om herinde, at det vil have konsekvenser for borgeres og kommuners klageadgang.
Hvordan harmonerer det her lovforslag og de konsekvenser med den meget kritik og bekymring, der er givet udtryk i den proces, vi har haft i Transportudvalget, med at høre borgergrupper og kommuner om, hvordan de oplever borgerinddragelsen og muligheden for at blive hørt specifikt på ministerens ressortområde, hvor der nærmest ikke er nogen af de aktører, der er blevet hørt, der har været positive over for den måde, man er blevet inddraget på?
Hvordan forholder ministeren sig til det, når man nu laver et lovforslag, der…
Thomas Danielsen (V), 2025-05-07:
Det er vigtigt for mig at sige, at man fortsat kan klage over langt de fleste afgørelser.
Det lyder jo i debatten og i nogle af høringssvarene, som om vi simpelt hen bare fjerner klageadgangen for borgerne over kommunens afgørelser.
Det er bare den misforståelse, jeg prøver at rette.
Det gør vi ikke.
Hvis det så resulterer i et jubeludbrud, fordi man havde misforstået det, så glæder jeg mig over det.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-07:
Det er jo lidt salamimetoden.
Så er der et lovforslag i dag, og så kan der komme et andet i næste uge – og der har måske også været et for et par måneder siden – hvor man langsomt laver flere administrative beføjelser og fjerner klageadgangen.
Så jeg vil gerne gentage mit spørgsmål: Hvordan harmonerer det som en del af måden, hvorpå ministeren vil opfylde sine ambitioner om at halvere antallet af regler på transportområdet, med den ret omfattende kritik og de bekymringer, der er blevet givet udtryk for af alle de borgergrupper og andre, der er blevet hørt i den her parlamentariske arbejdsgruppe?
Thomas Danielsen (V), 2025-05-07:
Jamen jeg kan jo ikke forholde mig til andet, end at vi taler om noget, som jeg mener bør være under bagatelgrænsen for, hvad der skal behandles af en klagemyndighed.
Det er muligt, at man som borger er utilfreds med hastigheden på vejen, men man kan jo ikke have en retstilstand, hvor borgere f.eks. bare selv kan sætte blomsterkummer ud og lave vejchikaner.
Det er for mig helt åbenlyst, at det er useriøst at bruge ressourcer på at behandle klager over den slags ting, og det her er ikke bare sådan et opfundet eksempel.
Så derfor synes jeg bare, at det er sund fornuft
Christina Olumeko (ALT), 2025-05-07:
Tak til ministeren for talen.
Jeg har et spørgsmål – og det er virkelig et oprigtigt spørgsmål – som jeg stiller på vegne af nogle kommuner, som var lidt i tvivl om noget i forbindelse med den rettidige omhu for dem, eftersom man, heldigvis, har udskudt de ændringer, der ellers lå i færdselsloven omkring kommunernes selvbestemmelse, på ubestemt tid.
Det drejer sig om, at de gamle ændringer, der lå i lovforslaget, skulle indføres med tilbagevirkende kraft, og det betød, at de i kommunerne som de gode embedsfolk, de jo er, måtte sætte alle projekter i bero, for ellers kunne de havne i nogle problemer.
Den del af lovforslaget er udskudt på ubestemt tid.
Må kommunerne så med god ro i sjælen og med overholdelse af embedsmændenes syv principper og dyder godt sætte projekterne i gang igen?
Thomas Danielsen (V), 2025-05-07:
Nu er status, at vi er tilbage ved det gamle.
Men jeg er så også helt ærlig og åben omkring, at vi jo bl.a. sammen med kommunerne kigger på, hvordan vi så kan gøre det.
Mit ønske er at sikre mere frihed og selvbestemmelse til kommunerne i balance, hvor man samtidig også sikrer trafikafvikling på vores hovedfærdselsårer.
Det er så det, vi skal finde en balancegang med.
Jeg kan helt ærligt heller ikke svare på, om der ligger en eller anden juridisk spidsfindighed i ordførerens spørgsmål, så jeg skal nok sende det over, hvis der er et eller andet af juridisk karakter i ordførerens spørgsmål, som jeg ikke lige kan svare på på stående fod.
Susie Jessen (DD), 2025-05-07:
Tak for det.
Mener ministeren, at koranloven kan danne præcedens for, at religiøse samfund kan kræve politiske indgreb på baggrund af religiøse særkrav?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-05-07:
Jeg håber ikke, at fru Lisbeth Bech-Nielsen har hørt, at jeg synes, at det her er nogen god idé.
Jeg har sagt, at der er kommet en dom, og den skal vi følge.
Det system, vi har i dag, synes jeg er, som det skal være, men i og med at der ligger en dom, skal vi følge den, og så synes jeg, det er vigtigt, at vi minimunsimplementerer så godt som muligt, og det har jeg fuldt ud en forventning om er det vi har gjort.
Men jeg synes jo også, at det er superfint, at ordføreren stiller spørgsmål i udvalget for at se, om der er flere nuancer, der ikke er vendt.
Så jeg håber, det er svar nok på spørgsmålet.