Finn Sørensen (EL), 2017-11-23:
Mange tak.
I Enhedslisten mener vi, det er en ualmindelig dårlig idé at tilskynde a-kassemedlemmer og fleksjobbere til at melde sig ud af efterlønsordningen eller fleksydelsesordningen.
Der er ingen grund til at tilbyde lønmodtagerne og de a-kasseforsikrede en rigtig dårlig forretning, sådan som Socialdemokratiets ordfører var inde på.
Man kan ikke udelukke, at der er mange, der vil tage imod tilbuddet, ligesom det skete i 2012, fordi det kan være rart eller direkte nødvendigt at få udbetalt en sum penge her og nu – især i disse tider, hvor mange lavtlønnede har rigtig svært ved at få pengene til at slå til.
Så det, man egentlig gør med sådan et lovforslag her, er at friste dem, som har ondt i økonomien, og det vil i mange tilfælde – de fleste, tror jeg – være den gruppe, der har allermest brug for efterlønsordningen.
Men det kan jo hurtigt vise sig, at det på længere sigt kan blive dyrt for det enkelte a-kassemedlem, hvis man tager imod det her såkaldte tilbud.
Der er mange, der ikke kan holde til at arbejde, til de når folkepensionsalderen, og så står de uden den sikkerhed for forsørgelse frem til pensionsalderen, som efterlønnen giver.
Hvis de mister deres arbejde før efterlønsalderen, vil de jo heller ikke have mulighed for et seniorjob.
Hvis de er raske nok til at arbejde, til de kan gå på folkepension, går de glip af den skattefri præmie, som jo er betydelig større end det efterlønsbidrag, de kan få udbetalt her og nu.
Men sagen er vel, at regeringen og Dansk Folkeparti vil sørge for, at færrest mulige har efterlønnen som en udvej.
Det er i arbejdsgivernes interesse, for så er der endnu flere, der må tage til takke med et hvilket som helst job til en hvilken som helst løn for at overleve.
Derfor dette, nu andet, forsøg på at få flest mulige til at melde sig ud af ordningen – sammen med de øvrige forringelser, der er sket af den.
Det problem, jeg beskriver her, er jo et problem, der kun vil vokse, i takt med at pensionsalderen løbende sættes i vejret, som de samme partier er varme tilhængere af, og som jo betyder med de principper, der ligger i ordningen med forhøjelse af pensionsalderen, at personer på 30 år i dag, må vente med at gå på folkepension, til de er 72½ år, og at unge mennesker på 18 år må vente, til de er 74 år.
Oven i det her vil regeringen åbenbart gentage den fejl, som skete i 2012.
I bekendtgørelsen om kapitalpension m.v. skriver man, at man vil skrive, at kommunen skal se bort fra de ekstraordinære udbetalinger af efterløns- og fleksydelsesbidrag på gunstigere vilkår, der udbetales til personer, som samtidig modtager integrationsydelse, kontanthjælp eller uddannelseshjælp.
Det lyder selvfølgelig meget godt, men den formulering medførte, at der var flere, der kom i klemme i 2012, fordi kommunerne kun skulle se bort fra det udbetalte efterlønsbidrag, når det blev udbetalt, samtidig med at man modtog kontanthjælp.
Men hvis man havde modtaget efterlønsbidraget, før man overgik til kontanthjælp, var det en formue, som kommunen ikke måtte se bort fra, og som skulle spises op, før der kunne udbetales kontanthjælp.
I 2012 var der eksempler på borgere, der modtog sygedagpenge på det tidspunkt, hvor de fik udbetalt efterlønsbidraget, og da sygedagpengene stoppede og de måtte overgå til kontanthjælp, kunne de ikke få kontanthjælp, fordi de jo havde en formue, der skulle spises op først – en formue, der stammede fra udbetalingen af efterlønsbidraget.
Det mindste, man kan gøre, når man fremsætter sådan et forslag, er da, at man sikrer sig, at den fejl ikke gentager sig.
Men som vi læser lovforslaget, lægger man op til, at den fejl vil man begå igen.
Det får vi opklaret i den videre behandling.
Enhedslisten stemmer imod lovforslaget, men skulle vi kunne få forbedret lovforslaget på det punkt, jeg har nævnt, vil vi selvfølgelig være glade for, at vi har bidraget til det.
Men det ændrer ikke på vores grundholdning.
Så det er vores stilling til det.