runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Frandsen (M), 2023-09-07:
Noget af det farligste, man kan gøre, hvis man sådan skal kigge på sin egen privatøkonomi, er at begynde at skrue sit forbrug op, hvis man lige pludselig står i en situation, hvor man har fået ekstra penge, og så tænker, at sådan kan det gå ud i al fremtid.
Vi ved jo reelt ikke, om den tilstand, vi har nu, er en, der varer ved.
Derfor tænker jeg, at det er dyb økonomisk ansvarlighed ikke bare at sige, at vi skal bruge den sidste krone nu.
Og det siger jeg om den udtalelse, hvor der bliver sagt, at vi har penge nok.
Penge nok får man jo i øvrigt aldrig.
Men vi er bare nødt til at adressere, at der er mange andre ting i det her end økonomien, der også er væsentlige, og det er arbejdskraft.
Jeg er også nødt til at sige, at de gode tider, vi har i samfundet – det råderum, som det har givet i statens finanser – jo altså også er noget, man mærker ude i kommunerne.
Altså, hele vores samfund har gode tider, er jeg nødt til at sige.
Vi har et fantastisk velfærdssamfund.
Jo flere der er i beskæftigelse, og jo højere løn de får, jo højere skatteindtægter får kommunerne ind.
Det mærker kommunerne f.eks.
Jeg siger jo ikke, at de kommunale budgetter ikke er pressede, for det er de.
Jeg siger bare, at med til den fortælling hører også, at alle de, hvad skal man sige, positive ting, som gør, at vi har fået et ekstra råderum, og at det går godt med beskæftigelsen, overførselsindkomster osv., altså også drypper på kommunerne.
Det er jeg bare nødt til at sige.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-09-07:
Jeg tror, der er rigtig, rigtig mange steder rundtomkring i verden, hvor man er dybt taknemmelig for, at det danske samfund har givet en stor og hjælpende hånd.
Der er også eksempler på, at der er ting, der ikke har fungeret.
Det indrømmer jeg.
Jeg synes, at vi som et rigt og velstående samfund skal levere vores til at sikre, at nogle af de mennesker i verdens fattigste egne kan få et bedre liv, og derfor holder vi fast i, at vi bruger 0,7 pct. af bni på at hjælpe nogle af verdens allerfattigste.
Pernille Vermund (NB), 2023-09-07:
Ordføreren og ordførerens parti, Venstre, er imod offentligt frås, men alligevel ligger her et forslag til en finanslov, hvor der bruges flere penge end før på ulandsbistand.
Forskere har vist, at ulandsbistanden i bedste fald er spild af penge og i værste fald gør decideret skade.
Det er til og med en forsker, som har fået en Nobelpris for sin forskning.
Erkender ordføreren ikke, at de ulandsmidler, som vi sender af sted, og som nu også prioriteres her, måske i virkeligheden på bekostning af kernevelfærd for danskerne, er meget, meget svære at få øje på kvaliteten af?
Christina Olumeko (ALT), 2023-09-07:
Hej, og tak for ordet, og tak til ordføreren for Socialdemokratiet for en fin tale.
Jeg vil i længere vendinger kommentere på det, når jeg selv holder tale på vegne af Alternativet, men til gengæld vil jeg gerne stille ordføreren et mere konkret spørgsmål til prioriteringerne til erhvervsskolerne, som vi jo er enige med regeringen og Socialdemokratiet i.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hvilke overvejelser Socialdemokratiet gør sig omkring at kigge på eksempelvis revidering af læreplaner og gøre andet for, at erhvervsskolerne bliver mere bæredygtige.
Benny Engelbrecht (S), 2023-09-07:
Det ville nok være en underlig antagelse at komme med, når kommunerne – for det er jeg enig i, hr. Morten Messerschmidt – påpeger, at de har et behov for bl.a. at kunne styrke ældreplejen, og når man har overladt det til kommunerne selv at have ansvaret for den milliard, at de så botaniserer svært i det.
Det tror jeg simpelt hen ikke på; det har jeg altså svært ved at forestille mig.
Og så tror jeg, at det, som hr. Morten Messerschmidt sigter på med sine spørgsmål om pensionen, handler om satsreguleringen, som jo netop blev ændret med det princip, vi havde, hvor vi afskaffede satspuljen for år tilbage.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-09-07:
Jo, men jeg tror ikke, at det kommer som nogen overraskelse, at der er sket en del siden 2019.
Bl.a. har vi haft en inflation her i landet, som især folkepensionisterne jo ikke kan gøre ret meget ved, fordi de ikke længere er på arbejdsmarkedet; de kan ikke bare tage et par timers ekstra arbejde for lige at kompensere; de kan ikke sætte sig ned og kræve mere i løn osv. over for deres arbejdsgiver.
Det, han så peger på, er, at der er en pulje på 100 mio. kr., som man vil lave værdig ældrepleje for, samtidig med at man fjerner hele den milliard, som indtil i år har været øremærket til netop de ældre.
Er det ikke rigtigt, at man fjerner værdighedsmilliarden og lader den gå ind i det almindelige bloktilskud, sådan at den fremover kan bruges på alle mulige andre områder end ældreområdet?
Benny Engelbrecht (S), 2023-09-07:
Der er bl.a. lagt op til en pulje på ældreområdet til værdig ældrepleje på 100 mio. kr. i finanslovsforslaget, og derudover, som jeg også nævnte i min indledende tale, går vi på ældreområdet i gang med den store frisættelsesdagsorden.
Og det er klart, at hvis vi for alvor skal kunne komme i mål med at sikre en mere værdig ældrepleje, er vi også nødt til at give den enkelte medarbejder i ældreplejen et langt større medansvar for sin egen arbejdstid, at have færre skemaer og at have en mindre rigid tilgang.
Generelt blev den måde, vi regulerer pensionerne på, ændret under en tidligere regering, som bekendt med Dansk Folkepartis mellemkomst, med den daværende finansminister, hr. Kristian Jensen, og der kan man sige, at der så blev ændret på det princip, som havde været anvendt hidtil, herunder ved at der ikke længere går penge til andre områder end pensionerne, og det var jo en væsentlig ændring, som hele Folketinget stod bag.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-09-07:
Tak, formand.
Jeg vil gerne vende tilbage til de voldsomme nedskæringer, vi ser i øjeblikket i velfærden, især på ældreområdet, hvor rigtig mange borgmestre og socialdemokratiske borgmestre jo råber vagt i gevær.
Vi ser plejehjemspladser blive nedlagt og dagcentre, der bliver lukket ned.
Vi ser folk, der bliver spist af med nærmest ingen rengøring, personlig pleje osv.
Og det er jo så kombineret med, at der stadig er et kæmpestort efterslæb på folkepensionen.
Jeg tror, at det er efter den inflation, vi har oplevet de seneste år; det er i hvert fald 5 pct., der mangler i forhold til en reallønsstigning, hvilket vel grundlæggende svarer til, at man som folkepensionist nu mangler penge i 20 ud af årets 365 dage, i hvert fald i forhold til den købekraft, der var for bare 5 år siden.
Der vil jeg bare høre: Hvad lægger regeringen egentlig op til på ældreområdet i det her forslag til finanslov?
Jeg kan ikke se, at der er nogen korrektion i forhold til folkepensionen, selv om der er et kæmpe efterslæb og vi burde hæve folkepensionen bare for at løfte den op i forhold til det købekraftstab, der er sket de seneste år.
Og jeg kan egentlig heller ikke se, at man gør ret meget for de ældre i forhold til de nedskæringer, der sker.
Man kan godt finde milliarder til udlændingeområdet og udenrigsområdet osv., men hvad får de ældre egentlig, hr. Benny Engelbrecht?
Benny Engelbrecht (S), 2023-09-07:
De konkrete prioriteringer, der skal ske i udmøntningen af den grønne fond, er der jo ikke sat ord på.
Der er en række puljer, som der skal forhandles om, og det er en af dem.
Der er jo heller ikke lagt konkrete forslag på bordet for SSA-reserven, og der er heller ikke lagt konkrete forslag på bordet endnu, når det handler om forskningsreserven, for det vil typisk være noget, der kommer udspil om, når vi kommer til forhandlingerne.
For SSA-reservens vedkommende og for forskningsreservens vedkommende sker det, når der kommer sættemøder i oktober.
Jeg kender ikke tidsrammen endnu for den grønne fond, men det er jo oplagt, at det er et af de elementer, som kan tages ind der.
Jeg ved, der også er mange andre ønsker, også ønsker, som ligger uden for energiområdet, altså f.eks. sådan noget som jordforurening og andet.
Det kommer vi jo til at tage i det forhandlingsrum.
Samira Nawa (RV), 2023-09-07:
Tak for svaret, for det synes jeg faktisk er mere ærlig snak end det, jeg fornemmer der er lagt frem hidtil.
Det er nemlig hen over årene, at der er sat 1 mia. kr. af, og ikke alene i 2024.
Noget af det, som jeg bl.a. er optaget af både i forhold til vores sikkerhedspolitiske interesser, men så sandelig også i forhold til den grønne omstilling, er fjernvarme og udrulning af fjernvarme, som jo går i stå, hvis ikke vi har en opfyldning af fjernvarmepuljen.
Vil ordføreren ikke sætte et par ord på, hvorfor Socialdemokratiet ikke har prioriteret lige præcis fjernvarmepuljen med finanslovsforslaget?
Benny Engelbrecht (S), 2023-09-07:
Vi skal samlet tage stilling til grønne midler over de kommende år for 1 mia. kr.
Det er måske det, som godt kan forvirre lidt.
Og det er jeg glad for, fordi det jo betyder, at vi har muligheden for at kunne prioritere noget af det her.
Det er klart, at noget af det også er lagt oven i den grønne fond, og det er rigtig fint, for der har vi jo alle muligheden for på tværs af de partier, som er med i den grønne fond, at prioritere, hvad det så er, der skal tages med i forhold til den grønne omstilling.
Samira Nawa (RV), 2023-09-07:
Mange tak, og tak til ordføreren for talen.
Jeg bemærker, at der igen og igen bliver sat fokus på, at bl.a. velfærd, men jo også den grønne omstilling er omdrejningspunktet for dette års forslag til finanslov.
Det er også flere gange blevet fremhævet, bl.a. i finanslovspjecen, at der er blevet afsat 1 mia. kr. til den grønne omstilling.
Det er jo noget af det, jeg godt kunne tænke mig at dykke lidt ned i og høre ordføreren bekræfte, altså at der ikke er tale om 1 mia. kr. i såkaldte nye penge i 2024, men at noget af det stammer fra, dengang vi sammen lavede den grønne fond, dvs. den tidligere regerings penge.
Benny Engelbrecht (S), 2023-09-07:
Vi foretrækker jo at have en større tillid til de offentligt ansatte, at frisætte kommuner og institutioner og ansatte, så de i højere grad får et frirum til at udnytte deres egen faglighed.
Det tror vi er et rigtig godt udgangspunkt.
Så er det jo spændende nok at citere de økonomiske vismænd, men jeg har ikke hørt de økonomiske vismænd sige, at der ikke skulle være den effekt, som regeringen har regnet sig frem til der vil være i 2030.
Det, de har sat spørgsmålstegn ved, er effekten på længere sigt.
Den diskussion kan man altid tage – en spændende akademisk diskussion – men det ændrer ikke på, at med den gængse måde at regne på, som Konservative i regeringssammenhæng også har anvendt, er det 13.050 personer, som vores arbejdsudbud er øget med.
Konkret er den økonomi, der er lagt op til, afsat som en ramme, som skal udmøntes med forhandlinger i Folketinget, og jeg kan simpelt hen ikke huske, om Alternativet er en del af den forligskreds.
Der bliver jeg lige svar skyldig, men det er klart, at den forligskreds, som er i forbindelse med universitetsreform og i forbindelse med erhvervsskolerne, jo bliver inddraget i, hvordan pengene skal udmøntes.
Konkret kommer regeringen til at have et forslag, som der så bliver indkaldt til forhandlinger om hvordan konkret skal udmøntes, og i den forbindelse har jeg svært ved at forestille mig, at der ikke også er en naturlig interesse ude i skolerne i, at når der skal investeres i den sektor, vil man også se på en bæredygtighed, også fordi det er noget af det, som helt naturligt også indgår i rigtig mange af uddannelserne og de faglige uddannelser.
Christina Olumeko (ALT), 2023-09-07:
Tak til ordføreren for svaret.
Jeg tror, at det er omkring halvdelen, der er fundet andetstedsfra, og vil de penge også være forligsbelagt i den gamle forligskreds?
Benny Engelbrecht (S), 2023-09-07:
Det er rigtigt, at der er medicinudgifter, bl.a. til et enkelt præparat, som jeg kan forstå trækker medicinaludgifter for over 1 mia. kr.
Det er meget voldsomt.
Det er også noget, som sundhedsministeren helt konkret og meget forståeligt er gået ind i.
Men man skal altså også lige huske, at regeringen allerede har tilkendegivet, at der vil ske en meget markant forøgelse af investeringen på sundhedsområdet, i 2030-planen.
Altså, det er 5 mia. kr., som skal udmøntes i de kommende år.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-09-07:
Jamen jeg ved udmærket, at det er over 4 år, man prioriterer de 2,6 mia. kr., men alene til næste år er det næsten 500 mio. kr., som bliver prioriteret ekstraordinært i forhold til det.
Samtidig kan man f.eks. se i forhold til den aftale, som regeringen har lavet med Danske Regioner, at pengene forslår som en skrædder et vist sted.
Altså, senest kunne vi i går se, at i Region Midtjylland fjerner man fire ud af ti akutlægebiler, som jo primært servicerer folk, der kommer til skade eller bliver syge i landdistrikter.
Fire ud af ti akutlægebiler er man nødt til at fjerne, fordi den økonomiaftale, man har lavet, simpelt hen ikke kan dække de udgifter, som stiger i regionerne.
Og det er ikke, fordi regionerne ikke kan styre pengene.
Det er simpelt hen, fordi demografi og alle mulige andre ting bevirker det.
Altså, stigende medicinudgifter osv. gør, at budgettet skrider.
Benny Engelbrecht (S), 2023-09-07:
Hr. Hans Kristian Skibby indleder med at henvise til økonomiaftalen.
Det er den, der tilfører kommunerne 2,4 mia. kr., og det er jo rigtigt, at det har givet udfordringer i kommunerne.
Det er også derfor, jeg i min indledende tale påpegede, at jeg synes, det er fornuftigt, at man så, noget utraditionelt, efter den økonomiaftale har tilført ekstra midler til kommuner og regioner, samlet 1 mia. kr. og de 650 mio. kr. heraf til kommunerne.
Det løser ikke alle udfordringer, men det løser i hvert fald nogle af de værste af udfordringerne i forhold til det, der ellers lå, og det synes jeg er klogt og fornuftigt.
Så må man bare sige, at det jo altså ikke er sådan, at der bruges det store milliardbeløb, som hr. Hans Kristian Skibby nævner, næste år på Udenrigsministeriets område.
Så lad os prøve at holde os til at sammenligne år for år, og der gives markant mere til kommunerne og regionerne næste år, end der gives til Udenrigsministeriet.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-09-07:
Så langt, så godt.
Det er nok noget, som socialdemokrater og danmarksdemokrater kan blive enige om.
Der, hvor kæden måske hopper af, er i forhold til nogle af de prioriteringer, der kommer, bl.a. i forhold til den økonomiaftale, som hr. Benny Engelbrechts parti jo også har været med til at lave, for både KL og Danske Regioner.
Der er en række af de her kommuner, som er ledet af socialdemokrater, bl.a. Frederikshavn Kommune, hvor Birgit Stenbak Hansen jo har været ude og sige, at der kun er knoglerne tilbage.
Jeg synes egentlig, det er lidt trist, når vi har borgmestre, der er nødt til at konstatere det, i forhold til at der åbenbart godt kan prioriteres de her berømte 2,6 mia. kr. til at lave nye konsulater i Nordafrika og andre steder.
Er det sådan en almindelig prioritering, man har i regeringen og også hos Socialdemokraterne i øvrigt, at det er bedre at bruge pengene så langt væk fra borgerne som overhovedet muligt – og så pyt med, at der kun er knogler tilbage i mange af vores landdistriktskommuner?
Benny Engelbrecht (S), 2023-09-07:
Der er en række retninger, der handler om at styrke bl.a. folkeskolen og andet, i det foreliggende finanslovsforslag.
Hvis man snakker om andre økonomiske prioriteringer, snakker vi om 2030-planen, og der er det velkendt, at en af de største poster, som kommer til at blive lagt ind fra regeringens side dér, bliver et løft af velfærden, som som minimum skal kunne følge med demografien.
Det vil jo så sige et beløb i hvert fald i størrelsesordenen 20-21 mia. kr. frem mod 2030, hvis vi blot skal kunne følge med den demografiske udvikling.
Det er klart, at det kommer vi til at tage til den tid.
Og så skal man altså også bare lige huske, at hvis man kigger på den skattereform, der er lagt op til i regeringsgrundlaget, er den, der relativt set får den største gevinst, den enlige forsørger.
Jacob Mark (SF), 2023-09-07:
Men en retning er jo ikke bare, hvad der står i en finanslov.
Altså, man kan jo ikke isolere det til, hvad der alene står i finanslovsudkastet, når vi ved, at der lige om lidt skal deles milliarder ud i skattelettelser.
Så er det jo, det virker underligt, at regeringen accepterer massive besparelser på velfærden ude i kommunerne.
Man kan jo ikke isolere det; det hænger jo sammen.
Derfor er mit spørgsmål: Med det regeringsgrundlag og med den udsigt, regeringen og Socialdemokratiet har lagt frem, til store skattelettelser til dem, der har mest, hvordan kan man så finde på at spare på CFU Danmark, Center for Undervisningsmidler, der leverer god undervisningsmateriale til folkeskolerne, og hvordan kan man finde på at spare på fgu'erne, så de får færre penge?
Hvad er retningen i det?
Benny Engelbrecht (S), 2023-09-07:
Det pågældende lovforslag – det, der ligger nu – indeholder ét forslag til en skattelettelse, og det er et forøget befordringsfradrag.
Det er 100 mio. kr., der kan bruges til det.
SF er meget velkommen til at komme ind til forhandlingerne og foreslå, at det bliver fjernet.
Det er en prioritering, man er meget velkommen til at komme med.
Derudover er der 0,5 mia. kr. til forhandlingsreserven, og som regeringen også skriver i regeringens finanslovsforslag, forestiller man sig, at de midler skal anvendes på to hovedområder, nemlig på velfærd og på det grønne.
Det er klart, at det må de partier, som så kommer med ind til forhandlingerne, være med til at påvirke.
Men det fremgår i hvert fald tydeligt, i hvilken retning regeringen ønsker at gå med det, og der håber jeg selvfølgelig, at også SF vil komme med ind og være med til at påvirke de prioriteringer med konkrete forslag.
Jacob Mark (SF), 2023-09-07:
Der er jo elementer i den her finanslov, som er rigtig gode.
Det gælder løftet til erhvervsuddannelserne efter lærlingeoprøret, og det er rigtig godt for børnefamilierne, at man styrker fertilitetsbehandlingen, så det skal regeringen sådan set have ros for, synes jeg.
Men det, som vi kritiserer i SF, er, at den samlede retning er skæv, og det er jo også det, de socialdemokratiske borgmestre er ude at sige: Mens man på Christiansborg, i hvert fald i regeringen, lader til at have en opfattelse af, at der er penge nok, sparer man på skolen, sparer man på ældreplejen, og sparer man på kernevelfærden.
Og lige om lidt skal der så deles store skattelettelser ud til dem, der har mest, nærmest målrettet politikere, der tjener lige præcis det, vi tjener.
Det er jo den retning, som vi synes er skæv.
Hvordan kan Socialdemokratiet mene, at det er rigtigt at lægge en finanslov frem, der samlet set vil føre til besparelser på den danske folkeskole, og som samlet set vil betyde, at f.eks. de forberedende grundtilbud for vores unge sårbare mennesker får færre penge, mens regeringen lige om lidt vil give store skattelettelser til dem, der har mest?
Benny Engelbrecht (S), 2023-09-07:
Det bliver jeg nødt til at studere nærmere.
Jeg kan simpelt hen ikke huske præcis, hvilke forligsbelægninger der er på det område.
Det beklager jeg at jeg ikke har forberedt mig grundigt på, men det er selvfølgelig noget, som vil blive afklaret, og som også vil kunne blive oplyst, hvis man spørger i Børne- og Undervisningsministeriet; det er klart.
Det er ikke sådan, at vi på forhånd har tænkt os at udelukke nogen fra at være med i det, og jeg vil også gerne anerkende, at Alternativet er enig i, at der bliver prioriteret på det her område.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-09-07:
Det er jo så vel at mærke kun, hvis man i modsætning til de fleste økonomer, inklusive vismændene, tror på, at afskaffelsen af store bededag giver den store forøgelse af arbejdsudbuddet, som regeringen påstår.
Grunden til, at der er modstand lokalt mod, at man bare sætter et mål om, at nu må der ikke være flere administrative medarbejdere, er, at det ikke nytter noget bare at fyre bureaukraterne, før man har afskaffet årsagen til bureaukratiet, som er en masse regler.
Det er derfor, vi efterspørger, at regeringen gør noget seriøst for at sanere i mængden af regler, have mere simple regler, så det ikke er nødvendigt at have så mange bureaukrater ansat.
Der er jo en grund til, de bliver ansat.
Det er ikke, bare fordi man ønsker at bruge flere penge; det er, fordi der er så mange komplicerede regler.
Så det projekt kunne vi virkelig godt tænke os at regeringen gik i gang med: mere simple regler.
Benny Engelbrecht (S), 2023-09-07:
I den forgangne uge har jeg skullet forsvare, hvorfor regeringen har foreslået en rammebesparelse på den statslige administration.
Det er ikke noget, som er blevet taget utrolig vel imod af de offentligt ansattes fagforeninger, kan jeg godt afsløre.
Det er faktisk nogle meget sure mennesker, der er i de faglige organisationer.
Men vi må bare sande, at vi også er nødt til at tage vores egen medicin, og vi har bl.a. bedt regioner og kommuner om at spare på administrationen, og så er staten selvfølgelig også nødt til at gøre det.
Vi har en målsætning om at forbedre arbejdsudbuddet med 45.000 i denne regeringsperiode, og i betragtning af at vi på 8 måneder allerede har nået en arbejdsudbudsforøgelse på 13.050 personer – altså en betydelig større forbedring af arbejdsudbuddet end både i den sidste og den forrige regeringstid bl.a. med en regering, hvor hr. Rasmus Jarlov selv var med – synes jeg ikke, det er rigtigt at klandre den her regering for ikke at reformere samfundet.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-09-07:
Først tak til hr. Benny Engelbrecht for talen.
Ordføreren sagde i talen, at man havde lyttet til, hvad der bliver efterspurgt derude, og vi står med en utrolig god økonomi; det er jo ikke nogen hemmelighed.
Men det, der undrer mig, er jo – bare for at sige det lidt firkantet – at de i Rødovre, tror jeg, diskuterer, om der er råd til skolemælk.
Borgmestre rundtomkring i hele landet siger, at der er mangel på penge til at styrke kernevelfærden, men samtidig har regeringen, som Socialdemokratiet er med i, fundet 2.600 mio. kr. til udenrigstjenesten, til bl.a. flere ambassader i Afrika; dog over en 4-årig periode.
Alene fra 2023 til 2024 stiger udviklingsbistanden med 2.870 mio. kr.
Hvis man lytter til, hvad der er efterspurgt derude, er det så ikke en forkert prioritering, at regeringen kan give så mange milliarder til udenrigstjenesten og til udviklingsbistanden, mens de f.eks. i Rødovre Kommune skal sidde og diskutere, om der er råd til skolemælk?
Benny Engelbrecht (S), 2023-09-07:
Jeg er faktisk fuldstændig enig i, at det er nødvendigt at investere, også i fastholdelse og rekrutteringer.
Det er også derfor, regeringen i det her efterår går i gang med arbejdet med at kunne sikre et lønløft.
Det skal ske gennem en trepartsaftale med arbejdsmarkedets parter, og der er afsat en ramme på 3 mia. kr. til det.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-09-07:
Det at kunne fastholde medarbejdere og rekruttere nye kræver jo investeringer; det kræver penge.
Vi ser en medarbejderflugt fra landets hospitaler, daginstitutioner, folkeskoler, plejehjem.
Det kræver investeringer.
Det er det, medarbejderne selv siger.
De siger: Vi vil have bedre løn- og arbejdsvilkår.
Så ja, penge kan gøre en del ved det her.
Vi kommer ikke til at fastholde kernemedarbejdere i vores velfærdsinstitutioner, hvis vi ikke også investerer i velfærden.
Benny Engelbrecht (S), 2023-09-07:
Ja, for det første vil jeg sige, at efter det pågældende udsagn af latrinær karakter blev fremført, er der jo tilført en ekstra milliard til kommuner og regioner.
For statsministeren har jo rigtigt påpeget, at når der i 2030 er et større råderum, end vi har i dag, og et større råderum end det, som vi havde forventet, så skal vi bare huske, at ud over at det så giver os nogle økonomiske muligheder, giver det os også den udfordring, som bl.a. kommunerne har talt om i en del år nu, nemlig at det kan være svært at rekruttere medarbejdere.
Jeg var også selv inde på det i min ordførertale, altså at vi også er nødt til at sikre, at vi uddanner til de rigtige kompetencer, for at sikre, at de nødvendige hænder også er til stede, bl.a. til at kunne klare velfærden, men også og ikke mindst for at kunne sikre, at vi er i stand til at komme i mål med den grønne omstilling.