runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-11-29:
Det troede jeg egentlig jeg sagde ret klart ja til i svaret på det seneste spørgsmål.
Ja, jeg har et ønske om at drøfte det her i Sammen om handicap, jeg mødes særskilt med FOA om det i morgen, og jeg har også mødtes med en gruppe forældre om det.
Det optager mig, og det bekymrer mig, at praksis kan forandre sig, uden at vi har forandret regelsættet.
For vores demokrati skal jo helst være indrettet på den måde, at vi træffer politiske beslutninger om, hvordan vi bruger skatteydernes kroner, og når vi har truffet de beslutninger, skal det jo helst også være sådan, det fungerer.
Og der kan det jo i sagens natur ikke være sådan, at praksis går i hverken nedadgående eller opadgående retning.
Det må jo være den politiske beslutning, der er gældende, og der er BPA-ordningen ikke den eneste ting på handicapområdet, vi ikke har fat om, skulle jeg hilse og sige, men det er en af de ting, som man ikke har fat om.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-11-29:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at kommuner beslutter at opgive BPA-ordningen for en borger med handicap, som er overgået til folkepension, hvorved borgerens behov for respiratorhjælp, som hidtil har været delt mellem kommunen og regionen med en tredjedel til kommunen og to tredjedele til regionen, nu entydigt overgår til regionen 24-7, mens kommunen samtidig skal afholde omkostninger til ældrepleje og ledsagerordning?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-11-29:
Det giver sig selv, og det ved ordføreren også godt, at jeg jo ikke kan tage stilling til en konkret enkeltsag, som jeg ikke kender alle detaljerne i.
Jeg har ikke på forhånd fået en begrundelse for spørgsmålet, men har taget udgangspunkt i, at det var den artikelserie, der var i Politiken, omkring BPA'en.
Der vil jeg sige det samme, som jeg gjorde i sidste uge, hvor jeg blev stillet et lignende spørgsmål, nemlig at jeg er ret forundret over, at en borger med fremadskridende sygdom, som har haft en BPA-ordning med døgndækning i 40 år, får frakendt sin ordning.
Det er jeg simpelt hen bare ret forundret over.
Den vil også præcisere, at det ikke er en forudsætning for at få tildelt eller beholde en BPA-ordning, at borgeren er i beskæftigelse, er under uddannelse eller i øvrigt har et højt aktivitetsniveau.
Med andre ord kan det, at borgeren går på pension, ikke i sig selv begrunde, at kommunen frakender borgeren en BPA-ordning.
Et ændret behov som følge af en ændring i borgerens livssituation kan godt begrunde en eventuel frakendelse af en ordning eller nedsættelse af hjælpertimer, men det vil altid komme an på en konkret individuel vurdering.
Det er bare for at understrege, at det at man overgår til pension ikke i sig selv er grund til at frakende borgeren BPA-ordningen.
Jeg har næsten svært ved at sige det mere firkantet, end jeg gjorde i mit første svar.
Altså, hvis jeg syntes, at lovgivningen skulle være sådan, at man ikke længere kunne få BPA, når man gik på pension, så ville jeg jo fremsætte det som forslag.
Altså, vi er trods alt en flertalsregering, så hvis jeg mente det, ville jeg jo fremsætte forslaget, og jeg ville også godt kunne få stemt det igennem, hvis det var det, vi gerne ville.
Så når vi ikke har fremsat det forslag, er det jo, fordi vi ikke vil det, og det vil sige, at i BPA-ordningen er det sådan, at der ikke er en aldersgrænse for BPA, og derfor kan det ikke være spørgsmålet om, at man går på pension, der afgør, at man ikke længere skal have en BPA.
Jeg ved jo ikke, hvad den ene persons et eller andet er.
Jeg kan bare konstatere: Der er ikke nogen i Folketinget, der har anmodet om, at vi laver reglerne om.
Jeg har heller ikke anmodet om det, altså at reglerne bliver lavet om på en måde, så man ikke uforandret skulle kunne få BPA, når man når pensionsalderen.
Og det er selvfølgelig, fordi det giver en helt anden livskvalitet, livsglæde og fleksibilitet, og det er det, vi gerne har villet med den ordning.
Jacob Jensen (V), 2023-11-29:
Tak for spørgsmålet.
Det er regeringens ambition, at vi fortsat skal styrke økologien, og derfor er der også afsat ca. 3,6 mia. kr. til økologisk arealstøtte frem mod 2030.
Der er samtidig afsat 675 mio. kr. til Fonden for Plantebaserede Fødevarer ligeledes frem mod 2030, hvor det tilstræbes, at mindst halvdelen af de midler skal øremærkes til plantebaserede økologiske fødevarer, og via Fonden for økologisk landbrug er der afsat 54 mio. kr. i årene 2021-2024 til omlægning af professionelle køkkener til økologi.
Det Økologiske Spisemærke er ét initiativ på økologiområdet, der en årrække primært har bidraget til offentlige køkkeners omlægning til økologi, og det skyldes bl.a., at strategien i de første mange år var, at det offentlige – i citationstegn – skulle gå forrest.
En undersøgelse fra 2020 fra Aarhus Universitet viser imidlertid, at der er en række barrierer for anvendelsen af Det Økologiske Spisemærke hos de private professionelle spisesteder, og det vurderes derfor, at mærket i dag samlet set har en begrænset effekt på afsætning af økologiske varer til hoteller, restauranter og caféer, som udgør over halvdelen af omsætningen i foodservicesektoren.
Stillingtagen til spisemærkets fremtid skal ses i sammenhæng med en økonomisk prioritering i Fødevarestyrelsen mellem forskellige indsatser, og der mener jeg, at vi skal turde satse på de redskaber, som også kan styrke økologien og betyde noget for den grønne omstilling.
Vi skal samtidig også være klar til at kunne fravælge nogle af de redskaber, som i mindre omfang har virkning.
De skal selvfølgelig sikre sig, at de ikke vildleder, men at de dokumenterer det korrekt.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-11-29:
Jeg holder også ufattelig meget af den ordning og har fulgt den tæt i mange år.
Jeg synes netop, det er en måde at give mennesker mulighed for at leve et liv på egne betingelser, og det er helt afgørende for mig, når man taler om værdighed, også i forhold til borgere med handicap.
Ikke desto mindre er det her en tendens, og eksemplet her er ovenikøbet et eksempel, der viser, at der også er nogle økonomiske incitamenter.
Altså, er det her ikke bare gemen kassetænkning?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-11-29:
Det kan jeg jo ikke vide om det er, og jeg kan ikke stå her og kommentere på enkeltsager.
Jeg kan jo ikke stå og lege dommer i en sag, hvor jeg ikke kender alle dens akter, og selv hvis jeg kendte alle sagens akter, ville det faktisk ikke ligge i min rolle at gøre mig til dommer over den enkeltsag.
Det, jeg kan sige, er, hvad intentionen i lovgivningen er, og det har aldrig intentionen med lovgivningen, at der skulle være et stop ved pensionsalderen.
En af årsagerne til, at man gjorde det på den måde, som man gjorde, var jo, at det skaber enormt stor livskvalitet.
Det betyder i øvrigt også, at man bliver mindre indlagt.
Der er rigtig mange fordele, også på økonomisiden, forbundet med, at man kan leve et aktivt liv.
Den idé om fleksibilitet her har været velment, og det er også med vilje, at der ikke er lagt en aldersgrænse ind.
Det er faktisk, fordi det er det, der har været det politiske ønske fra alle dem, der står bag ordningen herinde, inklusive mig selv.
Vi har et ønske om, at en BPA-ordning kan være noget, man har hele tilværelsen igennem.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-11-29:
Jeg ved godt, at det her er én sag.
Men jeg prøvede også at sige, at det er én sag ud af rigtig, rigtig mange sager, og Muskelsvindfonden kan helt sikkert supplere med endnu flere eksempler på borgere, som oplever, at de mister den hjælp, som de tidligere har fået, til at leve et liv på egne betingelser.
Så jeg vil bare spørge ministeren, hvor mange sager vi skal liste op, før ministeren selv tager initiativ til at sige: Det her går simpelt hen ikke; vi bliver nødt til at gribe ind, inden den her ordning er totalt udhulet i kommunerne.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-11-29:
Jamen det har jeg sådan set taget initiativ til.
Jeg vil altid gerne se sagerne, for der kommer altid nye perspektiver på det.
Så jeg vil egentlig anmode om, at man lader være med at ophøre med det, bare fordi vi er gået i gang.
Vi har faktisk oprettet et forum, hvor vi er inde at kigge på de uhensigtsmæssigheder, der er på handicapområdet.
Det kan også handle om sklerosepatienter; det foregår ikke kun på muskelsvindsområdet; det gælder også rigtig mange andre grupper.
Man holder ikke lige op med at have sklerose i morgen, så hvorfor egentlig gentage visitationen?
Det er uhensigtsmæssigt for kommunerne, og det er det i den grad også for borgerne.
Mette Thiesen (DF), 2023-11-29:
Tusind tak.
Det, som ministeren sluttede af med at sige, var jo et fremragende stikord til mit spørgsmål, for det er faktisk det, mit spørgsmål handler konkret om
: Er ministeren – bl.a. på baggrund af sagen om Tommy fra Kalundborg, som jeg for nylig har besøgt, som er lam fra brystet og ned grundet en ulykke for mere end 30 år siden, og som har måttet kæmpe en kamp mod kommunen igennem de sidste 10 år, der er gået, bl.a. siden handicapområdet blev lagt ind under kommunerne – tilfreds med kommunernes håndtering af handicapområdet, eller finder ministeren, at handicapområdet bør varetages af andre?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-11-29:
Tak for det tydelige svar.
Det næste spørgsmål handler netop om spørgsmålet omkring aldersdiskrimination, for jeg synes, at den konkrete sag ligner aldersdiskrimination.
Jeg havde fornøjelsen af at være sammen med rigtig mange BPA-brugere for nylig i Aarhus.
Det er jo en ordning, der er opstået i Aarhus i tidernes morgen, hvor unge brød ud af institutionerne, fordi de gerne ville have mere indflydelse på deres eget liv, og de opfandt det, der dengang hed Aarhusmodellen.
De er alle sammen ved at nå en alder, der ligner min egen, og udtrykker stor, stor bekymring for en tendens, hvor de oplever, at deres hjælperordning, som hele deres liv har gjort dem i stand til både at være erhvervsaktive, være fritidsaktive, være aktive sammen med familie og venner og være impulsive i deres valg af, hvad de nu skal, pludselig bliver taget fra dem over en kam.
Og det forstår jeg godt bekymringen i forhold til.
Karsten Jühne, som er en af de borgere her, som jeg i øvrigt også selv har mødt, har fået ændret sin BPA-ordning til hjemmehjælp otte gange i døgnet.
Kan ministeren selv forestille sig at skulle planlægge sit liv, hvor man otte gange i løbet af døgnet skal være hjemme på sin adresse for overhovedet at få hjælp til helt nødvendige, basale ting, som man tidligere har kunnet få hjælp til, samtidig med at man har kunnet planlægge cafébesøg og andet, fordi man faktisk har haft en hjælper med, så man kunne drikke en kop kaffe på en café, hvilket jo altså ikke kan lade sig gøre med den her hjemmehjælp, som man modtager i dag?
Der er 15 timers ledsagerordning jo ikke en hjælp, fordi de ikke må hjælpe borgeren, når de først er ude.
Så jeg vil gerne høre ministerens holdning til, om vi kan være det her bekendt; om ældre borgere med BPA-ordningen virkelig skal betragte sig selv som færdige med livet, blot fordi de ikke er erhvervsaktive længere?
Kristian Bøgsted (DD), 2023-11-29:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er god praksis, når staten beder landmænd om at tilbagebetale store dele af deres kompensation, som de har modtaget for udtagning af lavbundsjord, med 11 pct. renter oveni?
Jacob Jensen (V), 2023-11-29:
Tak for spørgsmålet.
Hov, er der hul igennem?
Nå, vi har flyttet pladser.
Der har været en regeringsrokade, så vi har lige byttet plads.
Beklager.
Tak for spørgsmålet.
Mit første svar er: Nej, det er ikke god praksis.
Det er et sagsforløb, som jeg er meget, meget ærgerlig over, og det er stærkt beklageligt.
Det har en enorm betydning, at vi kunne reducere landbrugets CO 2 -udledninger, ved at der blev udtaget lavbundsjorder.
Vi er heldigvis også på rette vej.
Den seneste opgørelse viser, at der er igangsat udtagning af over 38.000 ha ud af de 100.000, som vi jo i landbrugsaftalen har en ambition om.
Men på grund af en stærkt beklagelig fejl i Landbrugsstyrelsen og Miljøstyrelsen rammes omkring 200 lodsejere nu af et tilbagebetalingskrav.
Så for at gentage vil jeg sige: Det er selvfølgelig ikke god praksis.
Årsagen til fejlen er imidlertid, at lodsejerne desværre er blevet overkompenseret og stillet for høj kompensationssats i udsigt for udtagning af naturbeskyttelsesarealer – det, der også kaldes § 3-arealer – og jeg har derfor også bestilt en redegørelse i Landbrugsstyrelsen, så vi kan få klarlagt forløbet, der desværre går flere år tilbage i tiden.
Det er helt afgørende, at myndighederne grundigt gennemgår og også evaluerer det her forløb, ikke mindst for at styrelsen kan undgå, at den slags fejl kan ske igen.
Jeg er, som jeg sagde, meget ærgerlig og også frustreret over situationen.
Lodsejerne skal selvfølgelig kunne stole på, at de får den rette kompensation.
Samtidig er vi selvfølgelig også nødt til at overholde
Under Landbrugsstyrelsens ordning, som er mit ressort, opkræves der ikke rente med tilbagevirkende kraft.
Er kravet ikke indfriet inden for en betalingsfrist på 30 dage, tilskrives der renter.
Det følger af rentelovens §§ 3-5.
Jeg har derfor også bedt mit ministerium om at undersøge muligheden for at kunne give henstand og muligheden for at etablere en eventuel afdragsordning.
For det er helt afgørende for mig, at de berørte lodsejere får mindst mulig gene af den fejl, der er blevet begået.
Det er også derfor, jeg tager initiativ til, at der laves støtteordninger, som forventeligt vil kunne holde størstedelen af lodsejerne skadesløs igennem de såkaldte de minimis-regler.
Men der vil stadig væk være nogle lodsejere, som kun delvis kan blive kompenseret.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-11-29:
Tak for det.
Jeg er faktisk rigtig glad for at høre ministeren sige, at det her er en fejl, og at det ikke er god praksis.
Ministeren snakker lidt om de her muligheder for at understøtte og hjælpe de her landmænd.
Vi må også være ærlige og sige, at det nok er de færreste landmænd, der sådan lige har de penge stående på kontoen til at kunne betale dem tilbage inden for 30 dage.
Det er bare lige for at være helt sikker: Vil ministeren ikke være venlig at gentage, hvad det var for nogle konkrete tiltag, vi vil tage her for at støtte og hjælpe de landmænd, der lige nu står økonomisk usikkert med den her situation?
Jacob Jensen (V), 2023-11-29:
Det er sådan, at som jeg har fået det oplyst, er der i alt 213 lodsejere, som er påvirket af det her.
Af dem vil 149 lodsejere kunne blive fuldt ud kompenseret gennem de såkaldte de minimis-støtteregler – altså hvor man kan give op til 150.000 kr. over 3 år.
Der er så 64 lodsejere, der kun delvis kan blive kompenseret.
Heraf er 14 på mit område, dvs. på Landbrugsstyrelsens ordning, og resten er på miljøministerens ressort.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-11-29:
Tak for det.
Når vi så kigger i den nye bekendtgørelse om tilskud og udtagning af lavbundsjorder, der skal træde i kraft her fra den 1. januar 2024, kan vi se, at der jo også er den her revisionsklausul.
Så det her kan egentlig ske igen.
Hvordan vil ministeren håndtere det, så vi ikke står med situationen igen efter nytår med den nye klausul?
Jacob Jensen (V), 2023-11-29:
Som jeg sagde, er det fuldstændig afgørende for tilliden, og jeg er helt sikker på, at vi er enige om, at når man indgår aftaler med staten, skal man også kunne regne med de aftaler.
Derfor har jeg også bedt Landbrugsstyrelsen i forhold til den del af ordningen, som hører under mit ressort, om at komme med en redegørelse for: Hvad er det, der er sket som fejl, hvordan kunne den opstå, og hvad har man tænkt sig at gøre, for at den fejl ikke kan gentage sig?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-11-29:
Jeg synes, vi har lavet en kontanthjælpsaftale, som slår ring om de børn.
Det er klart, at den først skal lovbehandles og træde i kraft, men indtil da vil jeg glæde mig over, at der samtidig er en indsats på alle mulige parametre for at slå ring om børnene, og at der heldigvis er rigtig mange af de her forældre, som for første gang længe er i arbejde.
Det betyder jo også, synes jeg, at der er en fælles fortælling om, at det ikke er et spørgsmål om, at folk ikke gider at arbejde.
Det gider folk godt, hvis der er et arbejde at få, og det er der lige nu.
Det synes jeg vi skal glæde os over, for det sætter sig også i de her børns liv.
Jacob Jensen (V), 2023-11-29:
Jo, jeg er fuldstændig enig.
Der har været mange sten på vejen i forhold til at få igangsat og i første omgang få sat noget i proces omkring lavbundsprojekter.
Det seneste tal er en opjustering med omkring 8.000 ha, så vi nu er på knap 40.000 eller mere præcist 38.500 ha, som er i proces.
Men det er klart, at usikkerhed omkring kompensationer og usikkerhed omkring, om de aftaler, man indgår, kommer til at stå, selvfølgelig er noget, der er med til at skabe en mistillid.
Og det er derfor, jeg gør alt, hvad der overhovedet står i min magt, for at få rådet bod på den beklagelige og stærkt irriterende fejl, der er sket, sådan at flest mulige af de lodsejere, der er kommet i klemme her, får en kompensation, og at vi i det hele taget støtter op omkring dem, som så kun delvis kan få en kompensation, eksempelvis gennem en afdragsordning eller en henstand, så vidt muligt inden for de regler, der selvfølgelig gælder på området.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-11-29:
Mit næste spørgsmål vil gå på, hvordan man så genopretter den her tillid, og jeg kan forstå, at ministeren allerede har et stort fokus på det.
Men ikke desto mindre er der jo indlagt en klausul, hvor man igen risikerer at tilbagebetale, i den nye bekendtgørelse om tilskud til udtagning af lavbundsjorde i de nye regler fra den 1. januar 2024.
Kan ministeren gøre mig klogere på det, og er ministeren enig i, at landmændene igen betaler regningen for de her fiksfakseriidéer, lidt ligesom vi ser det med den kommende CO 2 -afgift til landbruget?
Jacob Jensen (V), 2023-11-29:
Altså, der er jo nogle lovgivningsmæssige krav i forhold til EU-systemet.
Hvis der har været en overkompensation, er vi forpligtet til at betale det tilbage igen og også kræve det tilbage igen fra den pågældende lodsejer, der har fået en overkompensation.
Det er reglerne.
Tilsvarende har vi i forhold til den lovgivning, der gælder i Danmark, i forhold til renteloven, også nogle krav til, hvad man så skal gøre i forhold til en forrentning, i fald man ikke får betalt tilbage inden for eksempelvis i Landbrugsstyrelsens ordning 30 dage.
Så det er jo den lovgivning, jeg bliver nødt til at operere inden for.
Selvfølgelig skal vi overholde reglerne her i Folketinget; det manglede da bare andet.
Det, jeg siger, er: Jeg vil gøre alt, hvad der står i min magt, for at komme de her lodsejere så meget som overhovedet muligt i møde, både i forhold til de minimis, men også i forhold til eventuel henstand.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-11-29:
Tak for det.
Jeg vil egentlig bare benytte muligheden her for igen at sige tak til ministeren for at stille op til spørgsmålene i dag.
Og så er jeg egentlig glad for at kunne opsummere, at ministeren – i hvert fald som jeg hører det – er fuldstændig enig med os i Danmarksdemokraterne i, at den her sag jo er helt urimelig.
Så det vil jeg egentlig bare kvittere for, og jeg vil sige tak for, at ministeren trods alt er enig i det og arbejder på at få rettet op på det.
Jacob Jensen (V), 2023-11-29:
Tilsvarende tak for spørgsmål og for også her i salen at få sat fokus på en rigtig, rigtig træls sag, for at sige det på godt jysk.
Det er en sag, som jeg gerne havde været meget foruden.
Jeg har prøvet at redegøre for, hvad der ligger til grund for det, og hvornår det er sket, men også, at jeg får en redegørelse fra Landbrugsstyrelsen, sådan at vi alle sammen kan blive klogere på, hvad grunden er, og hvad der så også skal ske fremadrettet.
For tillid i den her sag er fuldstændig afgørende, og den vil jeg gøre hvad jeg kan for at genoprette.
Victoria Velasquez (EL), 2023-11-29:
Hvad er ministerens holdning til, at Arbejdstilsynet ikke vil fjerne det grønne skilt fra et stillads, der ikke lever op til lovgivningen, og vil ministeren tage initiativ til at styrke Arbejdstilsynets mulighed for at fjerne grønne skilte på stilladser, der ikke lever op til kravene?
Carl Valentin (SF), 2023-11-29:
Tak for det.
Hvorfor vil regeringen lukke Det Økologiske Spisemærke?
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-11-29:
Tak, og tak for de hidtidige svar.
Det glæder mig at høre ministerens fokus på tillid, som jo vil være et emne fremadrettet.
Jeg kunne godt tænke mig at hive den her diskussion op på et lidt højere plan.
Er ministeren ikke enig i, at den her sag er yderligere en hæmsko i den grønne omstilling?
Jeg kan da godt forstå det, hvis landmændene ikke har lyst til at rode sig ud i at skulle søge kompensation ved udtagning af jord i den nærmeste fremtid.
Victoria Velasquez (EL), 2023-11-29:
Tak til Nikolaj, som er arbejdsmiljørepræsentant, og hans kollega Jette, som er med her i salen, og som er dem, der har formuleret det her spørgsmål, og også til Kristian, den lokale MR fra 3F i byggeriet.
Der er jo en rød tråd i det her, som går tilbage til sidste onsdag, hvor vi også talte om, hvordan man som arbejder skal vide sig sikker i forhold til at kunne komme på sin arbejdsplads og ikke skulle risikere sit helbred eller risikere sit liv.
Vi står her med en arbejdsgiver, der har blandet et stillads.
Der er jo en årsag til, at der er så strenge krav til stilladser.
Det er ikke for sjov.
Det har en betydning i forhold til trykket.
Det har en betydning for, om man ved, om stilladset under en kan holde, eller om det simpelt hen brækker under en.
Det er 14 dage siden, vi så et stillads i Hillerød, der brækkede sammen.
Vi skal være sikre på, at stilladset er trygt.
Sker det så, at stilladset alligevel bliver blandet sammen, så skal der være dokumentation for, at det ikke er farligt, altså dokumentation for, at styrke og stabilitet holder.
Der skal være en brugsanvisning, der er lavet af en sagkyndig person.
De love har vi faktisk allerede vedtaget.
Det drejer sig om §§ 84 og 85 i bekendtgørelse om anvendelse af tekniske hjælpemidler.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om ministeren er enig i, at hvis den dokumentation ikke er der, skal Arbejdstilsynet kunne sætte forbudsskilte op, sådan at arbejderne ved, at de ikke skal gå op på det her stillads, og sige, at det enten skal være arbejdsgiveren, der skal fjerne det grønne skilt, eller Arbejdstilsynet selv, der fjerner det grønne skilt, men så der i hvert fald ingen tvivl hersker om, at der ikke er nogen, der skal gå op på det stillads, så længe der ikke er dokumentation for, at det er sikkert.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-11-29:
Indledningsvis vil jeg bare bekræfte, at jeg er fuldstændig enig i spørgerens betragtninger omkring vigtigheden af, at man kan stole på det stillads, man kravler op på, så man også kan komme hjem igen om eftermiddagen.
Det er jo noget af det, vi politisk fælles er meget optagede af.
Vi har for mange ulykker, og vi har også for mange, der ender fatalt.
De her regler er jo lavet for at bringe det ned, sådan at ingen skal blive syg eller komme til skade af at gå på arbejde i det her land.
Det er vi ikke i mål med, og derfor er det også vigtigt, at vi hele tiden har den her diskussion.
Det handler om ressourcer til Arbejdstilsynet, det handler om arbejdsgiveransvar, og så handler det om, hvordan det så i praksis fungerer, og derfor den her diskussion også vigtig.
Victoria Velasquez (EL), 2023-11-29:
Men dokumentationen for, at stilladset var sikkert, har ikke ligget der.
Derfor savner jeg stadig et svar på, om Arbejdstilsynet skal kunne gøre det.
Det går simpelt hen ikke, at man sætter arbejdsgiveres penge over arbejderes helbred og arbejderes liv.
Derfor vil jeg gerne høre, hvad ministeren vil gøre herfra, så man som arbejder trygt kan kontakte tilsynet og vide, at de agerer med ens bedste for øje.