runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-21:
Tak for ordet.
Jeg har igen fornøjelsen af at vikariere for hr. Karsten Hønge.
Jeg skal fremføre en tale for ham, og den går sådan her: Beslutningsforslaget her pålægger regeringen at fremsætte et lovforslag, sådan at der kompenseres for mindrereguleringen af dagpengene på 0,75 pct. i årene 2021-2025.
Som hr. Karsten Hønge også nævnte til behandlingen af B 206, ønsker SF at styrke dagpengenes dækningsgrad, og vi har selv netop foreslået et dagpengeløft i forbindelse med 1. maj.
Med Enhedslistens forslag lægges der op til at give et kompensationstillæg til dagpengene, og SF kan støtte forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2021-05-21:
Og den besparelse, der er på dagpengene, løber ikke op i så meget, at det ødelægger noget, for det kan vi sagtens finde andre besparelser på, hvis det endelig er sådan, det skal være.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-21:
Det var bare lige for at få fastslået, at Dansk Folkeparti vil finansiere det, som man siger man ønsker at kunne føre tilbage, ved at hæve de skatter, som man sænkede dengang.
Det er bare lige for at få det på plads, altså at man vil hæve de skatter, og det siger Dansk Folkeparti ikke har nogen betydning for beskæftigelsen, hvis man hæver de skatter igen?
Bent Bøgsted (DF), 2021-05-21:
Jeg tror ikke, det ville have gjort noget, men Dansk Folkeparti stemte imod den her aftale, da den kom til afstemning 2012.
Det var, før hr. Lars Boje Mathiesen kom i Folketinget.
Dengang var vi meget imod den her aftale, og vi mener, at den slet ikke skulle have været indført, og derfor føler vi, at regeringen har et ansvar for at rette op på det
De tog nogle penge i overførselsindkomst, og siden har Dansk Folkeparti også fået satsregulering på pensioner og sådan noget fjernet.
Vi synes, det er en helt forkert vej.
De samme partier forlængede også den her aftale for et par år siden, og det syntes vi var skadeligt.
Men jeg tror faktisk ikke, at det vil betyde noget, for jeg tror ikke på det her med, at folk så siger, at så vælger vi dagpenge.
Hvis man får 21.000, kan man ikke få maks. dagpenge, hvis man får 21.000 kr., selv om dagpengesatsen bliver hævet, for så ville man få under 19.000 kr., og jeg tror, det er lidt over 18.000 kr., man så ville få.
Jeg har ikke lige lommeregneren med herop til at regne det ud.
Men det er ikke sådan, at man bare lige ryger op på den sats.
Det vil stadig væk være attraktivt for lavindkomstmodtagere at tage et job i stedet for.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-21:
Det er rigtigt, at dækningsgraden, hvis du ikke er så højt lønnet og kun ligger omkring 20.000 kr. eller sådan noget, også er højere, så du stort set ikke går ned i løn, selv om du mister dit arbejde, for du har stort set det samme, fordi du ikke falder så meget i indtægt, når du går over på dagpenge.
Det var det ene.
Det andet er, at når nu Dansk Folkeparti mener, det er en god idé at rulle det tilbage fra 2012, skal finansieringen så skaffes ved at rulle de skattelettelser tilbage, og ved ordføreren, hvad det så vil gøre ved beskæftigelsen, så det rent faktisk vil blive sværere at få folk ud i arbejde?
Hans Andersen (V), 2021-05-21:
I perioder med meget, meget lav arbejdsløshed er det primært medlemmerne, der betaler, men i perioder, hvor arbejdsløsheden desværre kan være langt højere, er det jo så staten, der sørger for at holde hånden under dagpengesystemet.
Det skal man bare være vidende om.
Så det er i sidste ende også skatteyderne – helt almindelige mennesker, der går på arbejde og betaler skat – der sådan set også sikrer, at vi har et dagpengesystem.
Det er jo sådan, modellen er skruet sammen – den står vi ved.
Og vi siger også klart og tydeligt, at vi ønsker, at der skal være et trygt og sikkert dagpengesystem, og det er vi fortsat optaget af.
Jette Gottlieb (EL), 2021-05-21:
Jeg vil bare spørge, om ordføreren er vidende om, at det er a-kassemedlemmerne, der betaler cirka to tredjedele af de udgifter, der er, til dagpenge – det er deres a-kassebidrag, der finansierer den største del – og at systemet i perioder med lav arbejdsløshed faktisk giver overskud.
Hans Andersen (V), 2021-05-21:
Det har vi bestemt ikke noget ønske om.
Der indgik det som en del af den finansiering, der skulle sikre skattelettelser til helt almindelige mennesker.
Vi er jo optaget af, at der er en god dækningsgrad.
Hvis man har et lavtlønsjob i Danmark, er dækningsgraden jo omkring de 80-90 pct.
Og så er det rigtigt, at hvis man er højtlønnet, er der jo et maks. på, hvor meget man kan få i dagpenge, og dermed er dækningsgraden noget mindre.
Vi skal jo hele tiden finde balancen her for, hvordan vi sikrer, at det fortsat er attraktivt både at gå på arbejde, men også at være med og betale sit a-kassekontingent.
Mads Andersen (KF), 2021-05-21:
Og tak til Enhedslisten for forslaget.
Sådan lidt i forlængelse af den tidligere debat, vi havde ved det foregående punkt, handler det her jo lidt mere om en generel dagpengediskussion.
I Det Konservative Folkeparti arbejder vi altid for, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Det er et dejligt grundprincip, at man forsørger sig selv og sin familie, før man går ind til naboen og spørger om penge.
Det er vigtigt, at vi som samfund skaber det bedst mulige initiativ til, at folk forsørger sig selv, og det var en del af grundprincippet bag den skattereform, som implementerede mindrereguleringen af dagpengene.
Der står i andet afsnit i bemærkningerne til forslaget ovre i højre spalte: »Det koster ikke mange penge at stoppe udhulingen af dagpengenes værdi som foreslået med dette beslutningsforslag.
Beskæftigelsesministerens svar på BEU alm. del - spørgsmål nr. 63, folketingsåret 2020-21 viser, at prisen er ca. 200 mio. kr.«
Der står: Det koster ikke mange penge at stoppe udhulingen.
Det kan godt være, at jeg stadig væk er vant til kommunal politik, men jeg synes faktisk, at 200 mio. kr. er rigtig mange penge.
Det er jo noget af det, flere har sat spørgsmålstegn ved i forhold til forslaget her, og det er også med til at gøre, at Det Konservative Folkeparti selvfølgelig ikke kan støtte forslaget.
Jeppe Bruus (S), 2021-05-21:
Tak for det.
Også herfra tak til Dansk Folkeparti for at vedblive med at være en aktiv partner i at bekæmpe og modarbejde overgreb mod børn.
Det er meget, meget væsentligt.
Og så er det jo en rigtig fin anledning til, som justitsministeren også var inde på, at glæde sig over den samlede pakke af initiativer mod seksuelle overgreb på børn, som regeringen præsenterede i mandags; noget, som jeg synes er virkelig, virkelig godt, og som jo kommer rundt om mange af de temaer, som vi i hvert fald har brugt de sidste par år på at drøfte.
Justitsministeren har ligesom gennemgået de forskellige initiativer, så jeg vil hæfte mig ved bare et par stykker af dem.
Det ene har jeg jo faktisk haft fornøjelsen af at arbejde sammen med Dansk Folkepartis ordfører om.
Det var en af de første sager, som jeg fik, da jeg blev valgt til Folketinget og blev retsordfører her for et par år siden, nemlig det her forbud mod børnesexdukker, som man jo kunne undre sig over ikke var ulovligt, men som vi jo med det, vi har fremlagt, gerne vil gøre ulovligt.
Det er jo en sag, som vi har dyrket igennem flere år sammen med Dansk Folkeparti, altså det at få et forbud.
Så det er bare ét eksempel på, at der er flere af de initiativer, som også ligger Dansk Folkeparti på sinde.
Og derfor er det jo en meget god markering af, at kampen mod de mennesker, der krænker og begår overgreb mod børn og unge, er helt, helt afgørende.
Der er folk, der har pædofile tanker.
Langt de fleste har heldigvis også den helt normale stopklods, der gør, at de sådan set ikke kunne finde på at udleve de tanker.
De skal have hjælp.
Derfor er det også godt at få gjort mere i forhold til rådgivning og hjælp til de personer, der har den slags tanker.
Og så er der desværre nogle, der ikke har den stopklods, og der er man nødt til at handle ekstremt hårdt.
Så tak til Dansk Folkeparti for at rejse debatten endnu en gang.
Tak for et godt samarbejde om mange af de initiativer, og jeg ser også frem til med den pakke, vi har lagt frem, at vi kommer til at få nogle gode lovbehandlinger, hvor vi i fællesskab kan få det igennem.
Men vi kan ikke støtte beslutningsforslaget, som det ligger her i sin helhed, også af de årsager, som justitsministeren var inde på.
Så har jeg lovet at hilse fra SF og sige, at de heller ikke kan støtte forslaget.
Nu ved jeg ikke, om man må tjekke sin telefon, men jeg ser bare lige, om jeg også skal hilse fra De Radikale og De Konservative, men det ser det ikke ud til.
Jens Rohde (KD), 2021-05-21:
Jeg er jo tilbøjelig til at mene det sidste.
Men på den anden side: Hvad skal de sociale medier gøre, når politikerne kommer og kritiserer, men ikke tager fat om lovgivningen og tager ansvar?
Det er jo fint, at vi kritiserer det, der foregår på sociale medier, men så må vi jo også påtage os det ansvar at udstikke retningslinjerne og demokratisere også begrebet ytringsfrihed og dermed legitimere både ytringsfriheden, men også de begrænsninger af ytringsfriheden, som følger af vores lovgivning.
Det er vores opgave.
Før vi lever op til det ansvar, synes jeg, at det er svært at kritisere disse sociale medier for at prøve at imødekomme os.
Men grundlæggende er det jo en systemfejl.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-21:
Tak for det, og tak for sådan i store træk støtte til forslaget.
Det, som jeg så mangler i regeringens udspil, er jo den del, der angår krænkeren, altså krænkeren, der skal i behandling for ikke at komme ud og lave ny kriminalitet.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Jeppe Bruus om lidt det samme, som jeg prøvede at få justitsministeren til at svare på: Vil Socialdemokratiet være med til en ordning, hvor man lader medicinsk kastration med tvang være en del af det – altså at underkaste dem, der ikke ønsker behandling, dem, der ikke vil se det i øjnene, medicinsk kastration, når de kommer ind, for at undgå, at de kommer ud igen og laver nye overgreb?
Tak til hr. Jens Rohde for mange gode betragtninger her som repræsentant for Kristendemokraterne.
Nu har hr. Jens Rohde jo været en repræsentant for, ja, regeringens støtteparti sådan næsten indtil for nylig, og det kunne være, hr. Jens Rohde kunne hjælpe os med at vurdere, hvorfor regeringen sidder så meget på hænderne i den her sag.
Altså, vi har ventet på det her medieudspil, som hr. Jens Rohde også tidligere var inde på under debatten her, siden jeg ved ikke hvornår, og det er blevet lovet gang på gang.
Og der sker stadig væk ikke noget.
Hvorfor er det, at regeringen nøler?
Har hr. Jens Rohde et bud på det?
Mads Andersen (KF), 2021-05-21:
Tak til Dansk Folkeparti for at sætte den her debat på dagsordenen, kan man sige.
Jeg sad undervejs i debatten og tænkte lidt over, om jeg i virkeligheden var heldig, at jeg ikke har deltaget i debatten tidligere, eller om jeg i virkeligheden var uheldig.
Jeg skal lade min tales længde afgøre, hvad jeg er nået frem til.
Og jeg vil sige det sådan, at bare i løbet af de sidste par dage – og nu er det ikke nogen hemmelighed, at jeg har været en del i salen – har vi diskuteret emner som pædofili, grooming, identitetstyveri, billedtyveri, og de her emner har alle sammen til fælles, at der er rigtig meget, der har med de sociale medier af gøre.
I bund og grund handler den her debat, som flere andre også har været inde på, om den helt perfekte balance imellem ytringsfrihed, sikkerhed og selvfølgelig også et personligt ansvar og opdragelse af vores unge mennesker til at agere ordentligt og pænt på de sociale medier.
Der er sagt rigtig meget, og jeg skal her på denne fredag eftermiddag ikke forlænge debatten unødigt.
Vi bakker om det forslag til vedtagelse, som hr. Morten Messerschmidt fremsatte tidligere.
Tak for ordet.
Jeppe Bruus (S), 2021-05-21:
Jamen det er jo lidt en forsimpling af, hvordan reguleringen af lovgivningen er.
Nu er hr. Peter Skaarup jo en erfaren herre her i parlamentet, så hr. Peter Skaarup ved jo også godt, hvad angår det der med bare at tage en anden lovgivning fra et andet land og sige, at den kopierer vi bare en til en, vi behøver faktisk ikke engang at overveje det, vi behøver ikke at arbejde med det, vi behøver ikke at bede om nogen analyser i Justitsministeriet eller andre steder, og at det kører vi bare med, at det ikke altid er sådan, det er.
Det er der blevet arbejdet intenst med, det arbejde er på vej til overfladen, og det glæder jeg mig faktisk til at vi kan diskutere på en noget mere konkret og håndterbar måde.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-21:
Det, jeg her synes er vigtigt, og det gælder generelt i politik, er, at der er overensstemmelse mellem det, man siger, og det, man gør, og hvis man siger, at lad os da kopiere Tyskland, som har opfundet den dybe tallerken, nemlig en 24-timersregel om sletning af materiale på Instagram, hvorfor gør man det så ikke i Danmark?
Altså, hvorfor gør regeringen ikke det?
Der kan sikkert arbejdes rigtig meget med det, og udviklingen går jo lynhamrende hurtigt, der kan laves masser af studier i det her, men tyskerne har jo lavet i hvert fald ét initiativ, som virker, og som den danske regering kunne have kopieret for et år siden.
Hvornår gør man det?
Jeppe Bruus (S), 2021-05-21:
Det er et svært og kompliceret område.
Forskellen på den her regering og den tidligere er, at det, da vi kom til, faktisk var noget af det første arbejde, vi satte gang i, at prøve at bore ud, hvad for nogle løsninger man kunne finde, der passer i en dansk sammenhæng.
De er nu på vej til overfladen, og jeg forstår utålmodigheden.
Hvis man havde sat det arbejde i gang tidligere, så havde vi selvfølgelig været i gang tidligere.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-21:
Tak til ordføreren for at komme med en fin tale.
Det, som jeg synes er lidt træls, er ligesom en utålmodighed med at kunne komme videre.
For nu kommer der så en vedtagelse fra bl.a. regeringen og nogle røde partier herinde, men den siger jo ikke rigtig noget, og det er ligesom det, der er problemet.
Jeg husker for over et år siden at have skullet forholde mig til det problem, at f.eks. Instagram ikke sletter billeder af forskellig art, som de burde have slettet for lang tid siden, og Socialdemokraterne siger, at der er brug for øjeblikkelig handling, at vi nu skal gøre noget, og at vi skal kopiere Tyskland, der har den her 24-timersregel, og der er så gået et år, hvor der ikke er sket noget.
Hvornår tror hr. Jeppe Bruus at regeringen arbejder seriøst med den her sag, sådan at vi får vedtaget noget, der virker, og som kommer alle de mennesker, der er i knibe, til gavn?
Jeppe Bruus (S), 2021-05-21:
Og den diskussion, vi f.eks. havde den anden dag, handlede om identitetstyveri, hvor det åbenbart ikke er ulovligt at bruge andres billeder til at lave falske profiler, medmindre man bruger dem til et ulovligt formål.
Og det er et meget godt eksempel på noget, hvor vi så har sagt, at det må vi forbyde, og som jo også medførte en vis debat her i salen, må man sige.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-21:
Absolut, og det kræver nogle lange samtaler.
Men vi har jo regler for, kan man sige, det fysiske rum – både for, hvad der er tilladt inden for ytringsfriheden, og hvad der ikke er tilladt, og for injurier og påstande og alt muligt andet.
Så man kan jo tage udgangspunkt i, hvad det er, vi har i forhold til det fysiske rum, og måske skal det også overføres til, hvad vi så siger til virksomheder.
Det skal bilforhandlere og alle mulige andre i forhold til sikkerhedsudstyr og alt muligt andet.
Så kan man tage udgangspunkt i det.
Jeppe Bruus (S), 2021-05-21:
Jamen jeg tillader mig altså at have et rimelig åbent sind i forhold til det der, for man kan jo godt bare sige ja til det ene eller ja til det andet, men udfordringen er, at det er fyldt med dilemmaer.
For vi skal sikre folks ret til at ytre sig, og nu skal vi så også sikre folks ret til at forhåne og fornedre og alt muligt andet eller manipulere – altså, det er vanskeligt.
Og jeg vil da gerne give det tilsagn, at jeg forholder mig rimelig åbent til, hvordan vi kommer til at gøre det her.
Men behovet er der jo.
Altså, det kommer ikke til at ske uden sværdslag, heller ikke i forhold til det, der bliver svært, hvor vi må prøve at bore nogle af de her dilemmaer ud.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-21:
Jeg deler holdningen om, at det her er kompliceret.
Fra Nye Borgerliges side er bekymringen, at regeringen og Socialdemokratiet kommer til at lægge sig op ad venstrefløjens definitioner på ytringsfrihed, hvor det er via en øget redigering og en øget kontrol, altså at vi går den vej, hvor vi begrænser den frie tale.
Men kunne ordføreren sætte nogle ord på, om Socialdemokratiet hælder mere til, at den regulering, der skal ske af Facebook, skal være en sikring af borgernes ret og mulighed for at ytre sig?
Jens Rohde (KD), 2021-05-21:
Nej, det har jeg jo ikke et bud på.
Jeg har i den grad forsøgt, også i min tid i Det Radikale Venstre – i øvrigt sammen med Enhedslistens hr. Søren Søndergaard og hr. Morten Messerschmidt – at presse på for, at de her medieforhandlinger kommer i gang.
Og da jeg jo sådan set også spurgte til det over for ordføreren og også ministeren, så er det jo lidt fordi, at kulturministeren selv adresserer de sociale medier i forhold til medieudspillet.
Og derfor troede jeg egentlig, at det var et ressortområde, der lå ovre hos kulturministeren.
Nu er det sådan set fint nok, hvis vi bryder silotænkningen ned, og jeg er sådan set ligeglad med, hvem der sidder med hvad.
Det, der er afgørende, er jo, at man får gjort noget ved det.
Så siger man: Vi har haft coronakrisen osv.
Jo, men verden står jo ikke stille, og det gør den i øvrigt heller ikke i forhold til regionale og lokale medier, som mister enorme annonceindtægter til virksomheder, der ikke betaler skat i Danmark.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-21:
Jeg tager helt sikkert hr. Jens Rohdes forklaring – eller rettere hans ikkesvar på, hvorfor regeringen nøler – for gode varer.
Man kan jo sige, at det jo ikke er, fordi regeringen eller støttepartierne brillerer ved et kæmpe fremmøde og aktivitet i forbindelse med en sag som den her, og derfor vil jeg bare lige prøve at høre igen: Hvad kunne være årsagen?
Altså, for mig at se har vi en regering, som har set fuldstændig bort fra det her område i lang tid, og som hr. Jens Rohde er inde på, går udviklingen hammerstærkt.
Der sker noget hver dag, og vi kan have svært ved at følge med i det, selv herinde på Christiansborg.
Så hvad tror hr. Jens Rohde er grunden til at regeringen ikke gør noget?
Jette Gottlieb (EL), 2021-05-21:
Nu er det her ikke en diskussion om skattetryk og heller ikke en diskussion om forslag til ændring af skattesystemet.
Men det rådighedsbeløb, folk har på baggrund af deres dagpenges størrelse, er selvfølgelig afhængigt af, hvad der betales i skat.
Det er jo klart.
Men det, der betales i skat, bliver jo brugt til alle de ting, som vi opfatter som de almindelige velfærdsgoder i samfundet, og derfor er de en afgørende og nødvendig forudsætning for, at hele systemet fungerer.
Så nej, de to ting kommer ikke til at stå imod hinanden.
Nick Hækkerup (S), 2021-05-21:
I virkeligheden tror jeg, at jeg kan svare lidt anekdotisk også.
Det her er altså en historie, jeg har hørt, og jeg må sige, at jeg ikke selv har tjekket op på den, men historien vil vide, at da automobilet begyndte at vinde indpas i det danske samfund, behandlede det selv samme Ting, som vi står i i dag, et forslag om, at der foran enhver bil skulle gå en mand med en klokke, sådan at man var sikker på, at man ikke blev kørt over af det her farlige automobil, der jo så kørte bag ved manden.
Begge eksemplerne illustrerer måske i virkeligheden vores utilstrækkelighed i forhold til at kunnet se omfanget af de her store omkalfatringer af vores samfund, hvor det her er en af dem.
Men som jeg sagde indledningsvis, tror jeg, at vi alle sammen er nået til den erkendelse, at her er der simpelt hen et marked, som der er behov for at regulere, og det er den regulering, vi skal tage fat på.
Jeg tror, vi kommer til at gøre det ad mange omgange, og jeg tror, vi kommer til at lave det om flere gange.
Men jeg håber, vi kan følges ad bredt om det.
Jens Rohde (KD), 2021-05-21:
I, jeg mener, det var 1877, fik Graham Bell jo patent på telefonen.
Han fik lov at lave telefonselskab, og så nedsatte man en kommission, der lige skulle undersøge, hvad det her ville få af betydning for fremtiden, og kommissionen vendte tilbage og sagde: Det får ingen betydning, for vi har jo i forvejen et ganske velfungerende postsystem.
Der gik nu ikke ret mange år, før der var både tre og fire og fem telefonselskaber, som Graham Bell ejede.
Det blev så senere opsplittet for at forhindre den her monopolstatus, men fred være med det.
Der lavede man så en ny kommissionsundersøgelse, som skulle vurdere, hvor man var henne nu, og kommissionen vendte efter 1 års tid tilbage og sagde, at opfindelsen af denne telefon ville få enorme konsekvenser for samfundsudviklingen.
Man måtte påregne, at i år 2000 ville der være mindst én telefon i hver by.
Den historie nævner jeg her, fordi jeg får lyst til at spørge justitsministeren, hvordan han ser fremtiden for sig, hvis ikke vi får grebet ind.
Nick Hækkerup (S), 2021-05-21:
Tak for en god debat, og tak for nogle, synes jeg, gode refleksioner fra ordførerne vejen rundt.
Jeg synes også, de illustrerer, at det her ikke er nemt, og at vi virkelig står med nogle svære dilemmaer mellem ytringsfrihed, sikkerhed og privatlivsbeskyttelse, som skal håndteres på en og samme gang.
Jeg glæder mig til det videre arbejde.
Jeg glæder mig til, at vi fra regeringens side i løbet af kort tid kan præsentere udspil fra de to arbejdsgrupper, og lad mig bare sige lidt om dem, for nu er der blevet spurgt, hvad det handler om.
Den anden arbejdsgruppe handler om initiativer i forhold til børn og unge, altså den digitale dannelse.
Det er jo to uhyre vigtige ting i den her debat, men som jævnfør det, bl.a. hr. Jens Rohde har sagt, heller ikke fanger det hele og gør værket fuldendt.
Men det vil dog være væsentlige skridt.
Planen er at præsentere arbejdet og derefter række så bredt ud som muligt i Folketinget for at finde ud af, hvordan vi laver den her regulering.
Vi vil helt sikkert slå os på politiske uenigheder undervejs, og det er slet ikke sikkert, at vi kan følges ad alle sammen, men der er dog en fælles problemerkendelse, og der er også, synes jeg, en vilje til at prøve at få det her funderet så bredt som muligt.
I virkeligheden kan man vel sige, at vi jo godt kan risikere, at vi kommer til at stå i en af de der situationer ligesom med nogle af de andre store reguleringsområder, hvor det er lykkedes at skabe en tradition for at regulere det ganske bredt i Folketinget – politiforlig, forsvarsforlig, folkeskoleområdet; nogle af de der vigtige fundamentaler i samfundet, hvor det er godt, at der er et bredt flertal, som følges ad.
Jeg synes, at debatten i dag har rejst nogle vigtige spørgsmål og peget på nogle vigtige dilemmaer.
Det er noget af det, vi kommer til at forholde os til, og jeg glæder mig meget til det videre arbejde.
Tak for ordet.
Jens Rohde (KD), 2021-05-21:
Jeg siger bare, at jeg godt kan forstå, hvad det er, de gør, eller hvorfor de gør det.
Men det tager jo ikke vores ansvar fra os, og når jeg siger det, er det også en klar tilkendegivelse – og hr. Morten Messerschmidt kender også godt mit engagement inden for det her område – til, at vi politisk tager et ansvar.
Det er derfor, jeg efterlyser de udspil.
Det er derfor, jeg nu i 2 år har efterlyst udspillene fra regeringen, og jeg danner gerne enhver alliance med enhver, som vil være med til at presse på for, at politikerne nu endelig lever op til det ansvar, som er blevet givet os af vælgerne.