runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-07:
Tak for det.
Jeg er ligesom spørgeren meget stærkt optaget af, at der sættes ind over for omrejsende udlændinges kriminalitet.
De omrejsende kriminelles gerninger her i landet er uacceptable, de skaber utryghed, og de skal selvfølgelig bekæmpes.
til livs
Det gælder f.eks. de opsatte anpg-kameraer ved samtlige grænseovergange ved grænsen til Tyskland.
I forhold til spørgsmålet om muligheden for såkaldt omvendt grænsekontrol har vi jo det helt principielle problem, at det vil komme til at rejse nogle alvorlige spørgsmål i forhold til Schengenreglerne.
De regler, vi har for grænsekontrol i dag ind i Danmark, skyldes jo, at der er en alvorlig terrortrussel mod Danmark.
Men så gør vi heldigvis så mange andre ting.
Det kan vi måske komme ind på her i spørgsmål-svar-runden.
Karina Due (DF), 2018-11-07:
Sidste år stod jeg midt inde i København og så en varebil med udenlandske nummerplader.
Det var en fredag eftermiddag, og der blev læsset tre-fire cykler ind i den her varebil, hvorefter den så futtede af sted til sit hjemland.
Én ting er, at de er heroppe for at arbejde; en anden ting er, når man tager det, vi kalder selvregulerende løntillæg, med sig hjem bag i varebilen.
Grunden til, at jeg med det samme fik mistanke om, at det her var tyveri, var jo, at når man putter fire cykler ind i en varebil og man kun er to mand, så kan jeg ikke rigtig se, hvordan man skal bruge fire cykler til at køre på her i København. Der er alt for mange danskere, der får ryddet bulen derhjemme, der bliver udsat for indbrud, og vi ved, at det er nogle østeuropæiske bander, som står bag det her, og at det er organiseret.
Jeg synes, det kunne være lidt skægt, hvis det var sådan, at vi flirtede lidt med tanken om, at når vi nu alligevel var ved grænseovergangene, så kunne vi også standse nogle biler på vej ud af Danmark for at se, om de havde nogle ting bag i bilen, som ikke burde være der.
Det kunne virke afskrækkende, det kunne være en hjælp i opklaringen, og det kunne gøre Danmark lidt tryggere.
Jeg ved godt, at der er nogle problemer i forhold til Schengen, men hvis vi nu ser fuldstændig bort fra Schengen, så vil jeg bare gerne have, at ministeren giver sit helt klare bud på, hvad hans holdning ville være til den omvendte grænsekontrol, hvis ikke der var nogen problemer med EU, med Schengen.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-07:
Vi har gjort en række tiltag for at sikre betjentene, og der foregår også noget arbejde lige netop nu.
Én ting er at støtte medarbejderne, en anden ting er, om der er noget i den måde, vi arbejder på, som kan gøres bedre.
Altså, der er nogle lukkede fængsler, som har meget få overfald, og så er der andre, der har mange, og det er vi nødt til at gøre noget ved.
For hverken spørgeren eller jeg kan jo leve med, at vores fængselsbetjente ikke kan gå trygt på arbejde.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-11-07:
Lidt tilbage i tiden havde vi også en dialog her i Folketinget, og det var tilbage i maj måned 2017, hvor jeg stillede spørgsmål om normeringspolitikken og udviklingen i antallet af overfald på ansatte i Kriminalforsorgen og i det hele taget den dårlige arbejdssituation og det dårlige arbejdsmiljø, som der helt åbenlyst var, for mange af Kriminalforsorgens ansatte – jeg husker bestemt også, at ministeren var lydhør over for at gøre det bedre; det vil jeg selvfølgelig gerne kvittere for – men det ligger ligesom lidt i samme interessefelt som det spørgsmål, jeg har stillet her, og derfor vil jeg selvfølgelig gerne vide, om medarbejderne har valgt at flytte med til det sted, hvor de nu i stedet for har kunnet få tilbudt ansættelse.
Men der er også det, som handler om antallet af nye medarbejdere, hvilket vi også har haft diskussionen om.
Én ting er jo, at vi gør en indsats via vores flerårsaftale om at få folk koblet ind igen og at få et øget optag på skolen, hvor man uddanner fængselspersonale, en anden ting er, at antallet af årsværk over de sidste 10 år er faldet ganske markant, nemlig målt på antallet af fængselsbetjente og ikke mindst antallet af værkmestre, samtidig med at antallet af indsatte er forøget.
For vi kan se, at der netop kommer flere og flere indsatte, der bliver anbragt i lukkede institutioner, og at behovet for overvågning dermed også bliver kraftigt større.
Så er ministeren ikke enig i, at vi skal have yderligere fokus på medarbejdernes arbejdsbetingelser?
Én ting er, at vi uddanner nogen, og det er fint, men vi skal netop også sikre, at de får lyst til at forblive ansat inden for Kriminalforsorgens regi.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-07:
Tak for spørgsmålet om status for de ansatte på Møgelkær, et spørgsmål, jeg tidligere har drøftet med forligskredsen bag Kriminalforsorgens flerårsaftale.
Som bekendt følger det af flerårsaftalen, at der skal ske en modernisering af Kriminalforsorgen.
Det er en meget stor opgave, som betyder ændringer for både Kriminalforsorgen som organisation og for de enkelte medarbejdere, men det er også helt nødvendigt, at vi får moderniseret fængselsvæsenet, og forligskredsen bag flerårsaftalen har derfor i løbet af sommeren truffet beslutning om at lægge Statsfængslet Møgelkær i dvale.
Jeg har tidligere orienteret forligskredsen om, at samtlige af de uniformerede medarbejdere på fængslet er blevet tilbudt ansættelse i andre af Kriminalforsorgens institutioner, i nærheden af deres bopæl eller i nærheden af Møgelkær.
En stor del af de ikkeuniformerede civile medarbejdere er også blevet tilbudt ansættelse andre steder i Kriminalforsorgen.
Der er tale om en beslutning, som direkte berører de medarbejdere, der skal flytte arbejdsplads, og jeg forstår godt, at det aldrig er sjovt at skulle gøre det.
Men jeg er alligevel glad for, at langt hovedparten af de uniformerede medarbejdere, 69 ud af 77, og over halvdelen af de civile medarbejdere, 19 ud af 29, har valgt at fortsætte i Kriminalforsorgen på andre institutioner.
Det vidner om, synes jeg, at medarbejderne i Kriminalforsorgen, på trods af at der sker en sådan forandring i deres arbejdsliv, er nogle rigtig dygtige og engagerede medarbejdere, og det er jeg i hvert fald glad for.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-11-07:
Tak, hr. formand.
Er ministeren tilfreds med det antal af uniformerede og ikkeuniformerede ansatte, som har valgt at flytte tjenestested og dermed forblive ansat i Kriminalforsorgen efter regeringens gennemførelse af lukningen af Statsfængslet Møgelkær?
Er ministeren tilfreds med det antal af uniformerede og ikkeuniformerede ansatte, som har valgt at flytte tjenestested og dermed forblive ansat i Kriminalforsorgen efter regeringens gennemførelse af lukningen af Statsfængslet Møgelkær?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-07:
Nu siger jeg ikke det her for bare at være sådan en, der skal stå og sige nej og ikke vil finde løsninger, men lige præcis det her ene middel kan vi ikke gøre det med, for så skulle vi sige, at der var en terrortrussel, altså ud af Danmark, og det er lidt svært at argumentere for.
Jeg vil ikke ud af Schengen, for det vil i givet fald koste vores medlemskab af Europol; vi kan ikke være medlem af det, hvis vi ikke er medlem af Schengen.
Så det vil jeg ikke være med til, men jeg vil være med til rigtig meget andet, altså at kigge på kameraerne, se på, om politiet i højere grad kan stoppe folk, hvis de har mistanke, og om vi med de indbrudspakker, vi laver, kan gøre en hel masse for at bekæmpe de her udenlandske kriminelle, for det er jeg helt sikker på at vi er enige om.
Karina Due (DF), 2018-11-07:
Hvis det er sådan, at det viser sig, at det her er et middel, man kunne tage i brug, vil ministeren så være interesseret i at prøve at udfordre EU på det her område?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-07:
Nu ved jeg af gode grunde ikke, i hvilken sammenhæng hr. Preben Bang Henriksen har sagt det, og hvad det er.
Jeg må bare sige, at vi ikke kan indføre en grænsekontrol ud af Danmark med de regler, der er i Schengen, men jeg synes bare, vi kan gøre så meget andet.
Vi har sammen lavet en indbrudspakke; vi har givet mulighed for, at politiet kan stoppe folk, for det må politiet jo gerne, hen af vejen, når man kommer; der er prioriteret midler til politiets kriminalitetsbekæmpende indsats i grænsenære områder op til både Tyskland og Sverige.
Altså, uden at det lige er decideret grænsekontrol, kan vi faktisk gøre rigtig mange ting, og det gør vi allerede i dag, og det diskuterer jeg gerne om vi kan intensivere på en eller anden måde – det kan man diskutere her, det kan man diskutere i en rød bygning, der ligger lige heromme.
Karina Due (DF), 2018-11-07:
Jeg bliver bare lidt forvirret.
Jeg står her med en artikel, hvori Venstres retsordfører, hr. Preben Bang Henriksen, siger, at Venstre er okay med ideen om en omvendt grænsekontrol, men når ministeren så siger, at det ikke kan lade sig gøre og der er nogle andre ting, der skal tages i brug, bliver jeg jo forvirret på flere plan.
Men er ministeren enig med hr. Preben Bang Henriksen eller ej?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-07:
Jo, men det fører ikke til så meget.
Vi kan selvfølgelig godt stå her og have en snak om, hvordan verden skulle se ud, hvis virkeligheden i verden var en anden.
Men jeg er jo enig.
Jeg er enig i selve indholdet af spørgsmålet, nemlig at vi skal bekæmpe det i fællesskab.
Der mener jeg faktisk, at vi har gjort rigtig meget i fællesskab gennem finanslove og på andre områder.
Det er jo ikke sådan, at man ikke kan stoppe biler.
Det kan man godt.
Anpg-kameraerne filmer jo begge veje, og politiet må selvfølgelig gerne stoppe en bil og undersøge den.
Vi har også lavet en indbrudspakke sammen, som indebærer, at man følger de omrejsende kriminelle.
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil jo indledningsvis lige sige, at jeg selvsagt ikke kan udtale mig om mærkningsordninger og kontrol eller pengestrømme på fødevareområdet.
Men nu har spørgeren henvist til min besvarelse af spørgsmål 905 fra Miljø- og Fødevareudvalget om kontrollen med, at penge fra halalcertificeringer ikke bruges til at støtte terrororganisationer, islamiske organisationer eller promovering af sharia.
Det, jeg kan sige om det spørgsmål i dag – og derfor bliver det lidt svært – er grundlæggende det samme, som jeg gav udtryk for i min skriftlige besvarelse.
PET har til opgave at forebygge, efterforske og modvirke forbrydelser mod statens selvstændighed og sikkerhed samt forbrydelser mod statsforfatningen og de øverste statsmyndigheder.
Som led i PET's arbejde skal PET naturligvis have fokus på mulige finansielle spor med henblik på at afdække eventuel terrorfinansiering.
Det beklager jeg, men det kan jeg ikke.
Erik Christensen (S), 2018-11-07:
Jamen grunden til, jeg spørger, er, at for ikke så mange dage siden, nemlig den 30. oktober, sagde beskæftigelsesministeren jo, at der kommer et valg i 2019 – det ved vi – og så håber han, at man derefter kan lave reformer, som styrker arbejdsudbuddet.
Så langt, så godt.
Og det er jo sådan set også det, finansministeren lige har redegjort for her.
Men det, der jo sådan ligger lidt som en bekymring, er, at hvis vi kigger på den helhedsplan, som den daværende Venstreregering havde, altså inden vi nu fik VLAK-regeringen, så ser vi, at der faktisk i den helhedsplan stod, at Venstre ønskede at hæve pensionsalderen med yderligere 6 måneder.
Derfor mit spørgsmål.
Bjarne Laustsen (S), 2018-11-07:
Tak, hr. formand.
Spørgsmålet lyder: Hvordan kan det gå til, at ministeren med den største lethed kan finde flere hundrede millioner kroner til landets rigeste kommuner i Nordsjælland samt København, når han ikke kan finde 8-9 mio. kr. til Læsø, så de kan få balance på budgettet?
Hvordan kan det gå til, at ministeren med den største lethed kan finde flere hundrede millioner kroner til landets rigeste kommuner i Nordsjælland samt København, når han ikke kan finde 8-9 mio. kr. til Læsø, så de kan få balance i deres budget?
Inger Støjberg (V), 2018-11-07:
De to sager er fuldstændig diametralt forskellige, for hvis man tager sagen om Im, var sagen den, at Im havde opholdstilladelse i Danmark.
Så dør hendes stedfar, og så tager man opholdstilladelsen fra hende, og derfor var der et hul i loven.
Det ændrede vi.
De søger opholdstilladelse, og så er det faldet ud, så de har fået et nej til den her opholdstilladelse.
Derfor kan de her to sager ganske enkelt ikke sammenlignes, og hvis hr. Bjarne Laustsen også gør det fremadrettet, gør han sig skyldig i noget, som han udmærket godt er klar over er to vidt forskellige situationer.
Så der er heller ikke tale om, at man splitter familier ad, fordi det er familier, der ikke var sammen, men som man ønsker at bringe sammen i Danmark.
Hr. Bjarne Laustsen bliver også nødt til at acceptere, at man bliver nødt til også at være ærlig og reel, hvis man vil diskutere de her ting, og det er hr. Bjarne Laustsen ikke i øjeblikket.
Bjarne Laustsen (S), 2018-11-07:
Jeg kender også ministeren som uhyre flittig, og jeg tror, at hun har læst mit læserbrev, hvor jeg skriver, at jeg siger til de her mennesker, at hvis man møder en kvinde, det kan være fra et andet land, der har et barn, tager man hele pakken, og dermed forstået, at det gør Danmark også.
Hvis man kan give husrum til moren, bør man også give det til barnet, og jeg deler helt den tanke, at det skal man se at få klaret af.
Men jeg forstår simpelt hen ikke, at ministeren ikke vil forholde sig til de her spørgsmål om, hvordan det kan være, at man ikke kan finde en løsning, og ministeren bruger det her med, at jeg skulle have et særstandpunkt i forhold til mit eget parti.
Vi var jo fuldstændig enige.
I 2013 kunne ministeren, som gik ind i sagen om Im dengang, jo godt se, at der var et problem i forhold til at ændre loven.
Dengang var vi jo nærmest allierede, og nu beder jeg bare om, at det samme måske kunne ske her.
Der er nogle mennesker, der er blevet bragt i en situation, hvor de ikke kan være sammen som familie, og der synes jeg ikke, at det er statens opgave at splitte familierne ad.
Inger Støjberg (V), 2018-11-07:
Men jeg vil bare sige til hr. Bjarne Laustsen igen: Vi må ikke, vi kan ikke diskutere den her slags personfølsomme oplysninger i Folketingssalen.
Det ville ganske enkelt heller ikke være rimeligt for de mennesker, det handler om.
Så kan hr. Bjarne Laustsen jo sådan set ikke nødvendigvis vide, om alting står i avisen, om alting er fuldstændig og fuldt oplyst.
Det tror jeg ikke at hr. Bjarne Laustsen sådan kan lægge hovedet på blokken for.
Når det er sagt, er der jo ingen af os, der ikke godt kan føle med de her familier, men jeg vil sige til hr. Bjarne Laustsen, at havde de her kvinder blot taget deres børn med til Danmark fra begyndelsen og ikke efterladt deres børn i Thailand i en årrække, inden man tog dem herop, så havde vi ikke stået her i dag.
Det er jo derfor, at vejledning af de her mennesker måske er løsningen på de her problemer fremadrettet.
Havde man bare taget sine børn med i stedet for at efterlade dem i Thailand i en årrække, havde vi aldrig stået her.
Det synes jeg er så vigtigt at få sagt.
Jeg kan personligt synes, at det er underligt, at man lader sit barn blive i Thailand i en årrække, inden man søger familiesammenføring til barnet.
Men jeg skal jo ikke afgøre, hvorfor man har valgt det.
Jeg kan bare sige, at det er så afgørende, at man tager det barn med fra begyndelsen.
Bjarne Laustsen (S), 2018-11-07:
Ministeren blev på sin plads, og det er jo ministerens ret at blive siddende og ikke svare på de spørgsmål.
Jeg ved, at vores nuværende ordfører, hr. Mattias Tesfaye, har stillet en række spørgsmål, som der ikke er svaret på endnu.
Så det er ikke sådan i Socialdemokratiet, at vi ikke vil diskutere de her ting.
Vi har behov for at få nogle spørgsmål, og de der personfølsomme oplysninger kan jeg jo ikke se er i den her sag, for man kan læse det hele i avisen.
Derfor synes jeg bare, at ministeren skylder en – det er jo helt generelt, det har ikke noget med den konkrete sag at gøre – forklaring på det forhold, at man bruger som begrundelse, at de ikke kan integreres, når de er integreret.
Inger Støjberg (V), 2018-11-07:
Jeg må ærligt indrømme, at jeg ikke synes, det er helt ordentligt at stå og diskutere sager på den her måde, når man ikke må diskutere sager på den her måde, hr. Bjarne Laustsen.
Der er altså meget, meget bestemte regler for, at vi ikke kan stå og diskutere personfølsomme oplysninger, og derfor nytter det ikke noget ligesom at prøve at blive ved.
Men det, hr. Bjarne Laustsen så kunne prøve at fortælle mig, er, hvorfor hr. Bjarne Laustsen ikke rejste den her kritik, da Socialdemokraterne jo selv var med i lovgivningen.
Jeg kan også sige, at jeg forleden dag var i debat med en af hr. Bjarne Laustsens kolleger fra Socialdemokratiet, hr. Thomas Jensen, i TV Midtvest, der bakkede fuldstændig op om de her regler i deres grundprincipper.
Men det ændrer jo ikke på, at vi hver især også kan føle, at det naturligvis er hårdt for de her familier.
Det er vi da godt klar over, men hr. Bjarne Laustsen mangler bare at forklare mig, om hr. Bjarne Laustsen sov i timen, dengang man diskuterede de her ting, for da hørte man ingenting fra hr. Bjarne Laustsen.
Bjarne Laustsen (S), 2018-11-07:
Tak for besvarelsen af mit spørgsmål.
Jeg forstår udmærket de problemer, som ministeren kan have, men det her er jo sager, der har været godt beskrevet, og som familierne selv har lagt frem.
I sagen om Aphinya, som jeg også har skrevet til ministeren om, har jeg haft fuldmagt, og jeg forstår godt, at ministeren ikke på den måde kan gå ind i det, men jeg har jo læst samtlige de bilag, der er i sagen, og det, der alligevel er lidt underligt ved det, var, at det jo ikke var en enstemmig afgørelse, for det var en 2-1-afgørelse.
For 2 år siden ville ministeren ikke svare på nogen af de spørgsmål, som ordføreren havde, og jeg tænker jo på de mennesker, som ministeren siger hun stoler på her, og det kan jeg godt forstå, men de er jo i tvivl om, hvordan de skal forholde sig til de her sager.
Det er jo sådan, at f.eks. i den sag med Aphinya fra Farsø har man den opfattelse, at selv om vi fik udsat sagen et halvt års tid, så var der ikke i de nye oplysninger, der var kommet i sagen, om, at integrationen gik endnu bedre, taget noget med om, hvordan hendes integration foregik, udtalelser fra skolen, alle de her aktiviteter, hun var med i, kammerater eller hende selv, eller at hun talte næsten perfekt dansk.
Det her er jo mønsterelever, som skolen er glade for, lokalsamfundet er glade for, så jeg kan ikke se, hvorfor der ikke skulle være plads til sådan nogle, som er lysende eksempler på dem, der vil Danmark.
De har jo klaret integrationen på rekordtid, og det er derfor, jeg synes, det er lidt underligt, at man bruger den begrundelse, at de ikke er integrerbare, når de nu allerede er integreret.
Det må ministeren da også synes er underligt, ikke sandt?
Inger Støjberg (V), 2018-11-07:
Spørgeren ønsker, at jeg skal forholde mig til to konkrete sager om familiesammenføring, som jo har været behandlet i Udlændingenævnet.
Som jeg ved spørgeren allerede er bekendt med, er det jo sådan, at afgørelser om familiesammenføringer træffes af Udlændingestyrelsen i første instans, og at Udlændingestyrelsens afgørelser kan påklages til Udlændingenævnet, der er et uafhængigt domstolslignende organ, og at Udlændingenævnets afgørelser er endelige, altså inden for det administrative system, men at de selvfølgelig kan indbringes for domstolene.
Så er det også sådan, og det ved jeg også at spørgeren er bekendt med, at jeg jo ikke som minister må gå ind i konkrete sager, som Udlændingestyrelsen eller Udlændingenævnet har afgjort, og jeg vil i øvrigt også bemærke, at vi selvfølgelig ikke kan stå her i Folketingssalen og diskutere stærkt personlige oplysninger, som der er tale om her, om helt konkrete mennesker i de her sager.
Det går jeg ud fra spørgeren er enig med mig i, selv om man må sige, at spørgsmålet lægger op til noget lidt andet.
Men det er et fuldstændig fastsat princip, at det kan og må man ikke.
Når det er sagt, vil jeg også sige, at jeg sagtens kan forstå de familier, som spørgeren henviser til, og at de selvfølgelig har et stærkt ønske om, at sagerne skulle være faldet ud på en anden måde, men jeg må også sige, at jeg har tillid til, at udlændingemyndighederne foretager en grundig vurdering af de her sager, og jeg stoler selvfølgelig på, at kompetente myndigheder behandler sagerne, som de skal og efter reglerne.
Bjarne Laustsen (S), 2018-11-07:
Tak, fru formand.
Spørgsmålet lyder: Synes ministeren, at det er helt fair og i overensstemmelse med barnets tarv, at Udlændingenævnet udviser børn som Mint og Aphinya med den begrundelse, at de ikke kan integreres, når de allerede er integreret i Danmark, og at de som konsekvens heraf ikke kan få lov til at leve sammen deres mor her i Danmark, men bliver udvist til Thailand eller må leve i landflygtighed i Tyskland?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-11-07:
På trods af spørgerens sproglige finurlighed i formuleringen er det lidt mere kompliceret end som sådan.
Det er to ekstraordinære situationer, der har ført til, at regeringen har lagt op til, at kommuner over det meste af landet får en 2-årig overgangsperiode for at kunne blive kompenseret for nogle meget pludselige tab.
Det ene er en aftale, vi indgik i forsommeren med Kommunernes Landsforening, altså den årlige økonomiaftale.
På grund af at Danmarks Statistik har revideret den statistik for borgernes uddannelsesniveau, som anvendes i opgørelsen af to kriterier i udligningen,
var der en række kommuner, der fik et meget pludseligt tab.
Der har vi besluttet at lave en overgangsordning på 1,1 mia. kr. i hvert af årene 2019 og 2020.
Det har efterfølgende vist sig, at også en anden ekstraordinær situation har givet anledning til forskydninger i udligningssystemet.
Det handler om konteringsregler i forbindelse med ældre og voksne med handicap.
Derfor har regeringen parallelt med den første overgangsordning søgt et flertal for en anden overgangsordning på to gange 0,7 mia. kr.
I forhold til den sidste ordning skal jeg oplyse spørgeren om, at Læsø Kommune er en af de kommuner, der får glæde af den ordning, og at det dermed ikke alene er kommuner i Nordsjælland og København.
Derudover får Læsø bl.a. øtilskud og særtilskud efter udligningslovens § 16.
Læsø Kommune modtager som økommune et øtilskud, som for 2019 er på 24,7 mio. kr., og derudover er der en særtilskudspulje efter udligningslovens § 16.
Så det er to vidt forskellige sager, som endda er blandet sammen på en sådan måde, at man ikke har opdaget, at Læsø Kommune faktisk også har fået noget fra den første.
Bjarne Laustsen (S), 2018-11-07:
Tak for besvarelsen af mit spørgsmål.
Ministeren kan jo noget, som ikke så mange andre kan.
Han kan få det til at lyde, som om der bliver paradisiske tilstande på Læsø.
Det er ingenlunde tilfældet.
Man har afleveret et budget med et underskud på 8-9 mio. kr., og det er jo derfor, at jeg spørger.
De kommuner, som man har givet 2,07 mia. kr., havde fået for meget i en række år, og ministeren bruger så det udtryk, at det er, fordi de er blevet udsat for nogle pludselige tab.
Men alle de kommuner havde fået alt for mange penge i forhold til en række andre kommuner, fordi der var fejl i udligningen af udlændinges kompetenceniveau.
Derfor står vi jo tilbage med, at ministeren skal svare på, hvordan det kan være, at nogle kommuner har så meget besvær med at få tingene til at hænge sammen som f.eks. Læsø.
Jeg kan garantere ministeren for, at kommunalbestyrelsen på Læsø har brugt flere møder på at finde ud af, hvordan man kan få det her budget til at hænge sammen, modsat det, de har gjort i Gentofte og København, hvor de har brugt så mange møder på at finde ud af, hvordan de skal bruge alle de penge, de er blevet tildelt.
Der er en verden til forskel.
Og ministeren er vel sat i verden for at sørge for, at man har et beløb til at drive skolevæsen, ældreforsorg og andre ting for, så vi har et land i balance.
Det har vi altså ikke i dag, for Læsø er voldsomt under pres.
Hvordan forholder ministeren sig til det?