runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Katrine Robsøe (RV), 2025-04-30:
Tusind tak for ordet.
Vi skulle lige have afleveret en fin dagsorden til vores nye kollega, der jo selvfølgelig også skulle have en underskrevet dagsorden med sin første tale heroppefra.
Radikale Venstre støtter naturligvis også lovforslaget.
Det har jo også været til behandling på Færøerne, hvor der var opbakning til det.
Vi synes også, at det giver rigtig god mening, at man sørger for overensstemmelse inden for reguleringen af den finansielle sektor, så vi har et fælles grundlag at gå ud fra.
Radikale støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2025-04-30:
Tak for det.
Dansk Folkeparti kan støtte det her forslag.
Det er jo et forslag, som færingerne selv gerne ønsker at vedtage, og det vil vi ikke hindre dem i.
Noget af det smukke og gode ved Færøerne er jo, at de ikke er medlem af EU.
En gang imellem vil de så alligevel gerne have noget EU-regulering, og det vedtager man så på den her måde, og det vil vi ikke hindre dem i, hvis de selv ønsker det.
Så vi støtter fuldstændig det her lovforslag.
Tak for ordet.
Lisa Perkins (LA), 2025-04-30:
Tak for ordet.
Uanset hvor tom salen er, kan jeg konstatere, at den bliver leveret med lige dele spænding, stolthed og nervøsitet.
Det er en ære at få lov til at stå heroppe.
Jeg har fået lov til at tage den her sag for fru Sólbjørg Jakobsen, der normalt er ordfører for sager, der vedrører Færøerne, og derfor er det mig, der står her i dag.
Som vi allerede har hørt, gennemfører det her lovforslag jo nogle bestemmelser i færøsk lovgivning, som svarer til bestemmelserne i en EU-forordning, der vedrører krav om kreditrisiko, kreditværdijusteringsrisiko, operationel risiko, markedsrisiko og outputgulvet, og det skal så sikre, at der for de finansielle institutter på Færøerne gælder de samme regler, som der gør i Danmark og EU.
I Liberal Alliance støtter vi også lovforslaget.
Hvis vi alligevel skulle komme med en lille bemærkning, ville det være, at det selvfølgelig på længere sigt bør være færingerne selv, der træffer de her slags beslutninger, såfremt de har lyst til at hjemtage reguleringerne på det finansielle område.
Heldigvis har vi også hørt, at de har været fint inddraget i den her lovgivningsproces.
Tak for ordet.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-30:
Tak for ordet.
I Danmarksdemokraterne synes vi jo selvfølgelig, at det giver god mening, at vi får styrket robustheden for kreditinstitutterne på Færøerne, og at vi får gjort det sådan, at reglerne minder om hinanden, både i Danmark, på Færøerne og i EU.
Louise Elholm (V), 2025-04-30:
Det er noget mindre omfattende end det tidligere forslag.
Det her er 277 sider langt; jeg har lige talt efter i dag.
Men jeg vil lige gennemgå det.
Der er jo en årsag til det.
Altså, vi havde jo nogle af de her elementer i det tidligere forslag, bl.a. det om outputgulv og andet, men det er knap så omfattende, når det gælder Færøerne i lovgivningen.
Derfor tænker jeg også, at jeg lige hurtigt vil løbe elementerne igennem.
Der lægges op til et outputgulv, der indføres for kreditinstitutter, der bruger interne modeller.
Kapitalkrav må ikke reduceres til under 72,5 pct. af standardmetoden og indfases gradvis fra 2025 til 2029.
Som jeg forstår det, har det ikke den store betydning for kapitalisering på Færøerne, for der er faktisk ikke rigtig nogen, der er omfattet af det.
Så er der det om ejendomsværdibegrebet, som fastsættes i en ny konservativ definition af ejendomsværdi, som skal tage højde for fremtidige prisfald.
Endvidere er der det om markedsrisiko og skærpede krav til store institutter.
Der er det om ESG-risici, hvor der også er udvidede krav til alle kreditinstitutter.
Der var også noget om kryptoaktiver i det tidligere lovforslag.
Det var jeg ikke inde på, men det er der også her.
Det er ikke så omfattende som i det tidligere lovforslag.
Så er der noget om kreditværdijusteringsrisiko.
Der er det om, at tre nye beregningsmetoder indføres, og så der er det om en standardmetode for kreditrisiko, mere detaljerede risikofølsomme regler, især for fast ejendom, aktier og valutaeksponeringer.
Så er der det om interne modeller, begrænsninger for brug af indførsel af minimumsgrænser, inputgulve og fjernelse af krav om fuld udrulning.
På den her måde ensrettes reglerne med Danmark og EU, hvilket styrker færøske institutters adgang til kapital, og det er jo ret væsentligt, for man har også brug for at have adgang til kapital på Færøerne.
Vi mener, at det har en positiv effekt, både for Færøerne og hele rigsfællesskabet, at der er en harmonisering af den finansielle regulering.
Det har været i høring på Færøerne.
Det har også været behandlet i Lagtinget på Færøerne.
Det er blevet færdigbehandlet for et par måneder siden.
Det lægger vi stor vægt på fra Venstres side.
Derfor kan vi i Venstre også støtte lovforslaget.
Vi synes, at det lyder rigtig fornuftigt, og at det kan hjælpe Færøerne i forhold til at sikre adgang til kapital.
Jeg skal også hilse fra fru Anna Falkenberg fra Sambandspartiet og sige, at Sambandspartiet også støtter forslaget.
Per Husted (S), 2025-04-30:
Tak for det, formand.
Det er det, vi skal gøre i dag med L 191.
Det sikrer vi med det forslag om ændring af lov for Færøerne om kapitalkrav og tilsynsmæssige krav for kreditinstitutter og investeringsselskaber.
Det er der fordele ved, da Færøerne på den måde får samme forhold på det finansielle område, som Danmark og øvrige EU-lande har.
Med de ord vil Socialdemokratiet bakke op om forslaget om, og vi ser frem til det videre udvalgsarbejde med L 191.
Tak for ordet, formand.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-04-30:
Det lovforslag, vi skal behandle i dag, har både været i høring – selvfølgelig – på Færøerne og er godkendt i Lagtinget.
Da Færøerne jo ikke er medlem af EU, skal gennemførelse af forordningen ske ved lov.
Det sikrer vi med dette forslag om ændring af lov for Færøerne om kapitalkrav og tilsynsmæssige krav for kreditinstitutter og investeringsselskaber.
Med lovforslaget sikres det, at der gælder regler for Færøerne, der tilpasses netop de færøske forhold svarende til de regler, som gælder i Danmark.
Færøerne har selvstyre, men på det finansielle område er vi praktisk talt i union med hinanden.
Det er der fordele ved, da Færøerne på den måde får samme forhold på det finansielle område, som vi har i Danmark og i de øvrige EU-lande.
Moderaterne støtter lovforslaget, og jeg skal hilse fra Alternativet og sige, at de også støtter lovforslaget.
Pernille Vermund (LA), 2025-04-30:
Tak for det.
Det er altid glædeligt, når man kan samles om noget parlamentarisk, selv om man som udgangspunkt måske ikke helt er enig i materien i det.
Ordføreren rejser jo en ret væsentlig sag, i forhold til at det bliver umuligt for os at behandle hver enkelt emne i den debat, der er offentlig tilgængelig for befolkningen.
Altså, man kunne jo ønske, at erhvervsministeren ville trække forslaget helt og fremsætte det i flere dele med det formål, at vi kan få den rigtige debat om hvert enkelt lovforslag.
Alternativet er jo en risiko for, at vi under andenbehandlingen får en meget lang diskussion her i Folketingssalen, og at der sidder mere end 100 medlemmer af Folketinget og skal lytte til, at vi diskuterer de her enkelte sager.
Nu er det ikke, fordi jeg skal være polemisk, men indimellem får man jo lyst til at sætte et eksempel.
Jeg kunne godt have lyst til at sige, at enten stemmer vi simpelt hen imod det her, eller også må ministeren trække det.
Hvad tænker ordføreren om det?
Karin Liltorp (ALT), 2025-04-30:
Tak for ordet.
Lovforslaget her kan jo godt umiddelbart se ud til at være et skridt i den rigtige retning mod grøn omstilling.
Men når vi i Alternativet dykker ned i det her lovforslag, mener vi ikke, at det overhovedet lever op til det, man kan forvente af reel grøn skattepolitik.
Med lovforslaget gives der generelle skattelettelser til investeringer i nye driftsmidler, og det er her, vi virkelig ser et problem.
Der stilles nemlig ingen krav om energieffektivitet, der stilles ingen krav om cirkulær økonomi, og der stilles ingen krav om genanvendelighed, levetid eller ressourceeffektivitet for de investeringer, der modtager den her skattefordel.
Derfor er lovforslaget, som det er nu, en åben gave til investeringer, der ikke nødvendigvis driver os i den ønskede retning mod en grønnere fremtid.
Vi skal holde fast i, at grøn omstilling ikke bare handler om at reducere de mest åbenlyse forurenende elementer.
Det handler om at skabe en økonomi, der er bæredygtig, hvor vi ikke kun ser på kortsigtede økonomiske gevinster, men på de langsigtede konsekvenser for vores klima og vores samfund.
Vi skal have klare krav om energieffektivitet, cirkulær økonomi og ressourceeffektivitet.
Vi skal sikre, at de investeringer, der giver skattemæssige fordele, faktisk driver os mod en grønnere fremtid.
Det er for Alternativet at se et reelt grønt investeringsvindue
Af de årsager kan vi ikke støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2025-04-30:
Tak for det.
Dansk Folkeparti er ikke en del af den her aftale, og vi støtter derfor heller ikke det her lovforslag.
Jeg kan sige det fuldstændig tindrende klart nu, hvor vi taler om grøn omstilling, nemlig at det jo er blevet en ny underkastelsesreligion i vores samfund, altså en religion, hvor man underkaster sig alle mulige nye ting, hvor vi skal lave vores samfund fuldstændig om i klimaets hellige navn.
Imens buldrer verden afsted i Nordamerika, i Sydamerika, i Asien osv., og Europa går i stå.
Man troede faktisk ikke, det kunne blive værre.
Nu har man så oven i det kastet vejret og klimaet, og vi er så endt i en situation, hvor det også skal til at drukne vores vækst og vores velstand.
Det har simpelt hen antaget en form for religiøs besættelse de fleste steder på regeringskontorerne og i Europa-Kommissionen, og det er dybt, dybt bekymrende.
Dansk Folkeparti underkaster sig ikke det nye klimaregime.
Vi siger stolt og glad nej tak til det, og derfor afviser vi også det her lovforslag.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-04-30:
Tak, formand.
Med dette lovforslag giver vi dansk erhvervsliv en hjælpende hånd til at foretage de nødvendige investeringer, så de kan komme godt og grønt ind i fremtiden.
Det grønne investeringsvindue redder ikke hele verden i sig selv, men mange bække små gør som bekendt en stor å.
Så Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Ammar Ali (M), 2025-04-30:
Tak for ordet, formand.
Lovforslaget her udmønter »Aftale om udformning af grønt investeringsvindue«.
Formålet er styrke virksomhedernes incitament til at investere grønt og dermed bidrage til den nødvendige omstilling.
Konkret foreslås det, at virksomheder midlertidigt kan afskrive 108 pct. af anskaffelsessummen for fabriksnye driftsmidler.
Ordningen gælder fra 1. januar 2025 og frem til 31. december 2026.
Der kan afskrives med op til 25 pct. årligt på en særskilt saldo.
Forslaget bygger på kendte og enkle principper.
Investeringsvinduet omfatter ikke personbiler, skibe, software eller driftsmidler drevet af fossile brændsler.
Det sender et klart signal: Vi prioriterer de grønne investeringer.
Samtidig sikrer vi, at der ikke opstår mulighed for misbrug i den her sammenhæng, f.eks. ved koncerninterne handler med brugt udstyr.
Det er en ordning, der fremmer både grøn investering og grøn omstilling uden at give skattelettelser til fossile løsninger.
Lovforslaget er et af flere nødvendige skridt på vejen mod et grønnere og mere konkurrencedygtigt erhvervsliv.
Til sidst vil jeg sige, at vi har brug for initiativer, der kombinerer vækst og grøn ansvarlighed.
Det er præcis, hvad det her lovforslag gør, og derfor støtter vi lovforslaget.
Tak for ordet.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-04-30:
Tak, formand.
Liberal Alliance er ikke med i denne aftale, og vi stemmer derfor ikke for lovforslaget.
Det er ikke, fordi vi ikke ønsker, at virksomheder omstiller sig til mere grøn produktion, men det er, fordi metoden og den samlede pakke i aftalen simpelt hen ikke var vores kop te.
Det efterlader den situation, at vi står uden for det her.
Tak for ordet.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-04-30:
Tak, formand.
Lovforslaget er jo allerede blevet nævnt, og det handler om, at der skal indføres et grønt investeringsvindue for virksomheder, og det er på baggrund af skattereformen for industrien, som Danmarksdemokraterne ikke var en del af.
Men det, man også skal huske at nævne i sådan en debat, er jo baggrunden for at lave det, altså at man med den ene hånd pålægger virksomhederne en ret høj CO 2 -afgift, og man så med den anden giver dem en lille brødkrumme ved siden af, som måske så gør, at det kan betale sig at lave nogle investeringer for at kunne nedbringe den anden regning.
Men grundlæggende synes vi jo, det er en dårlig idé med en CO 2 -afgift på virksomhederne, så derfor synes vi heller ikke, at det giver mening, at man så skal have det her fradrag oveni.
At man gør det attraktivt for virksomhederne at investere, er som sagt supergodt, men vi er ikke glade for den aftale, som det er en del af, så derfor kan vi ikke støtte det her lovforslag.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-04-30:
Med det her forslag hæver vi grundlaget for afskrivninger fra 100 til 108 pct.
Det gælder i 2 år, nemlig i kalenderåret 2025 og kalenderåret 2026, og vi forventer, at der skal bruges 1,1 mia. kr. på det.
Vi gør det for at fremme grønne produktionsmidler, og som min kollega også sagde, at nedbringe CO2-udledningen m.v.
Derfor er det også klart, at man ikke kan få dette forhøjede afskrivningsgrundlag, hvis det er fossildrevne driftsmidler, personbiler, skibe, software, ja, sågar traktorer, og det er fabriksnye ting, man kan anskaffe.
Man kan ikke lave noget fikumdik med at bytte med naboen og så få et forhøjet afskrivningsgrundlag på de ældre ting.
Det er, som det også blev sagt af hr. Per Husted
, et forslag, der ikke er administrativt tungt, og det er i øvrigt et produkt af en fælles aftale, som er indgået med en række partier.
Så jeg kan rolig bekræfte, at Venstre kan støtte det.
Per Husted (S), 2025-04-30:
Tak, formand.
Jeg vil have fokus på det grønne investeringsvindue i min ordførertale.
Med L 195 udmønter vi den ramme på 1,1 mia. kr., der blev afsat i det grønne investeringsvindue.
Den blev så genbesøgt her i januar i år, hvor det her udspringer fra.
Med aftalen besluttede den daværende regering, som var Socialdemokratiet, sammen med Venstre, Socialistisk Folkeparti, Radikale Venstre og Det Konservative Folkeparti, at der skulle indføres et grønt investeringsvindue.
Moderaterne har siden hen tilsluttet sig det.
Helt konkret er der afsat 1,1 mia. kr. til et midlertidigt fradrag for investeringer i nye og mere energieffektive maskiner, som er anskaffet.
Det er faktisk med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar i år, og så kommer ordningen til at løbe hele 2025 og hele 2026.
Det skulle gerne øge incitamentet til at investere mere i grønne maskiner og dermed medvirke til eksempelvis at nedbringe CO 2 -udledningen og energioptimere i de virksomheder, som vælger at gøre brug af muligheden.
Den store fordel er, at det jo er på afskrivningsdelen, vi gør det.
Det vil sige, at det administrativt ikke er tungt for nogen, hvad det ville have været, hvis det eksempelvis var støtteordninger i stedet for.
Jeg er rigtig glad for, at vi på den her måde gør det billigere for Produktionsdanmark at købe nye maskiner og investere i flere grønne jobs.
Det er kloge investeringer, som slår to fluer med ét smæk.
Det gavner både de danskere, som får job i Produktionsdanmark, og den grønne omstilling, så der er rigtig meget godt at sige om det her.
Derfor bakker Socialdemokratiet fuldt op om L 195, og vi ser frem til det videre arbejde i udvalget og her i salen.
Tak for ordet.
Karsten Filsø (SF), 2025-04-30:
Tak for det.
Lovforslaget, vi skal diskutere i dag, er jo en del af »Aftale om udformning af grønt investeringsvindue«.
Det giver virksomhederne mulighed for at afskrive på grundlag af 108 pct. af anskaffelsessummen i en 2-årig periode for på den måde at fremme de grønne investeringer.
Det er lidt usædvanligt, men det betyder jo helt konkret, at flere virksomheder motiveres til at foretage de grønne valg.
Det kan eksempelvis være en entreprenør, der nu får et puf, så han udskifter nogle af sine benzin- og dieseldrevne køretøjer med nye, som er eldrevne, eller det kan være en produktionsvirksomhed, som laver andre energirigtige ændringer, der fremmer produktion med et lavere klimaaftryk.
Derfor er SF også med i aftalen, og vi støtter dermed lovforslaget.
Jeg har lovet Enhedslisten at sige, at de umiddelbart også støtter lovforslaget.
Rasmus Stoklund (S), 2025-04-30:
Tak for det.
Lovforslaget her følger op på »Aftale om udformning af grønt investeringsvindue« og udmønter en ramme på 1,1 mia. kr., som blev afsat til at lave et nyt grønt investeringssvindue.
Det var en ramme, der blev afsat med »Aftalen om grøn skatteform for industri m.v.«.
Aftalen blev indgået i 2022 mellem den daværende S-regering og Venstre, SF, Radikale Venstre og Det Konservative Folkeparti.
Forslaget om det nye investeringsvindue skal lette virksomhedernes økonomiske byrde ved at investere grønt, og samtidig bygger det på kendte regler, så det er relativt enkelt for virksomhederne at bruge.
Helt konkret er de 1,1 mia. kr. afsat til et ekstra midlertidigt fradrag for investeringer i nye og mere energieffektive maskiner, der er anskaffet i perioden fra og med 1. januar 2025 til og med 31. december 2026.
Der har været et lignende investeringsvindue tidligere.
Det foreslåede investeringsvindue er gjort mere målrettet mod grønne investeringer.
Vi foreslår f.eks., at det ikke skal være muligt at få ekstra fradrag for investeringer i driftsmidler drevet af fossile brændsler.
Med forslaget rammer vi altså erhvervslivets incitamenter til at omstille sig til en grønnere produktion.
Afslutningsvis vil jeg blot takke for debatten og for den opbakning, som flere partier har tilkendegivet.
Rosa Lund (EL), 2025-04-30:
Jeg havde faktisk planlagt at læse op fra lovforslagets undertitel, fordi den er så lang, at det ville bruge hele min taletid, men eftersom ordførere, der har været oppe på talerstolen før mig, har påpeget, hvor stort et bunkelovforslag det her er, så er det nok unødvendigt.
Jeg fristes dog til at sige, at hvis der er noget, regeringen kan, så er det at samle oppositionen, for det er godt nok sjældent, at jeg er enig både med erhvervsordføreren fra Liberal Alliance og fra Det Konservative Folkeparti.
Vi synes, ligesom ordførere før mig heroppe har sagt, at det er en useriøs lovbehandling.
Det er et kæmpestort lovforslag, og jeg har faktisk taget det med her op på talerstolen.
Det er på sindssygt mange sider, og det er rigtig, rigtig mange lovændringer, som vi ikke kan give en seriøs og ordentlig behandling.
Jeg er selvfølgelig glad for, at vi får en teknisk gennemgang – det er jo dejligt – men vi vil jo også gerne have en god debat hernede i Folketingssalen, som vi plejer, når vi laver lovændringer.
Så jeg kan kun istemme, at det er useriøst.
Hvis vi får en mere gennemgribende debat af lovforslagets forskellige elementer i udvalget eller her i salen på en anden måde efter den tekniske gennemgang, så vi vil selvfølgelig gerne, som vi plejer, tage stilling til lovforslagets enkelte dele.
Men jeg må ærligt sige, at regeringen her kommer med et lovforslag, hvor Folketinget ikke har en chance, og det synes jeg simpelt hen ikke er i orden.
Tak for ordet.
Helle Bonnesen (KF), 2025-04-30:
Normalt når jeg skriver ordførertaler, har jeg sådan en lille overskrift for lovforslaget øverst, for at jeg lige sådan selv kan huske, hvor det lige er, vi er henne, og her har jeg bare skrevet: Bunken.
Jeg synes til gengæld ikke, det er så respektfuldt over for hverken lovarbejdet eller over for os ordførere.
Der er jo alt fra meget alvorlige ting som hvidvask til lidt komiske ting som de her lån på landet-ordninger, som der er to, der har brugt, og til den meget fine idé om, at pensionskasser kan investere i skove.
Nu har erhvervspolitikken jo ikke været sådan overophedet i forhold til sagsbehandling her i foråret, så jeg havde da håbet, at man kunne have taget det lidt ad gangen.
Derfor har jeg også bedt om en teknisk redegørelse.
Det er der blevet svaret på.
Jeg kan forstå, at den kommer i næste uge.
Mange tak for det.
Der er afsat 30 minutter.
Jeg kan forstå på fru Pernille Vermund, at der er 24 forslag, så jeg vil anbefale alle her i salen at komme til tiden.
Jeg håber virkelig, at det bliver delt op.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-04-30:
Vi behandler i dag et omfattende forslag, der moderniserer og styrker den finansielle regulering i Danmark.
Forslaget afspejler generelt, at vi som samfund løbende skal tilpasse vores rammer til nye krav, og nye muligheder, både nationalt og internationalt.
En af de her ting i det her lovforslag, som jeg er rigtig, rigtig glad for, er, at vi fremtidssikrer og udvider lån på landet-ordningen, så den bliver permanent og mere attraktiv, så den fremover kan dække mellem 40 og 90 pct. af lånet.
Det håber jeg på kan være med til at styrke boligkøbernes muligheder på landet.
Jeg ved i hvert fald, at der, hvor jeg selv bor, på Møn, kan det nogle gange være svært at få stillet finansielle muligheder til rådighed fra bankerne, når man bor i det, nogle kalder Udkantsdanmark, men som jeg kalder Vandkantsdanmark.
Det er en balanceret model, som både støtter bæredygtige investeringer og værner om selskabernes kerneforretninger.
Vi fremmer også konkurrencen på betalingsmarkedet ved at sikre, at betalingssystemer som dankortet bliver mere åben for flere aktører.
Jeg tror personligt, at dankortet nok kommer til at spille en større rolle fremover i forhold til den globale udvikling, vi ser, og i forhold til hvordan de finansielle markeder agerer i øjeblikket i forhold til bl.a. USA.
Vi implementerer en række EU-regler på en ansvarlig måde.
Det er vigtigt, supervigtigt, at vores virksomheder får tid til at forberede sig, uden at vi overimplementerer.
Vi skal være virkelig, virkelig varsomme med at indføre for mange regler, der hæmmer konkurrencen.
Det er vigtigt, at vi fortsat har en finansiel sektor, som er robust, herunder også i forhold til bæredygtigheds- og hvidvaskregulering.
Endelig baner vi vejen for det fælles digitale adgangspunkt ESAP, som vil gøre det meget lettere få adgang til relevante finansielle oplysninger på tværs af landegrænser.
Det er utrolig vigtigt også i forhold til den økonomiske fremtid, både i Danmark og Europa.
Pernille Vermund (LA), 2025-04-30:
Lovforslaget, som vi skal behandle i dag, er, som flere af ordførerne har sagt, et digert værk, for at sige det mildt.
Og det lyder næsten positivt.
Det er det bestemt ikke.
Det er et bunkeforslag af 24 lovændringer og også et bunkeforslag, hvor flere af lovændringerne er lovændringer, som, hvis vi havde stået med dem alene, ville have fået et klart nej fra Liberal Alliance.
Det burde jo være nok til, at man så siger: Så stemmer vi imod.
Men jeg synes egentlig, at vi skylder befolkningen og virksomhederne, at vi går lidt grundigere til værks og ikke mindst siger ja tak til den tekniske gennemgang, som Danmarksdemokraterne har bedt om, men også opfordrer ministeren til at opdele det her lovforslag.
Det handler både om en lempelse af kontantreglen, og så handler det om lånegarantien til boliger i yderområderne eller landdistrikterne, som vi i hvert fald gerne vil have udskilt, og det tænker jeg vi kan tage i udvalgsbehandlingen.
Hvis der er en villighed til at opdele lovforslaget og også en villighed til at lave en teknisk gennemgang, kan vi i Liberal Alliance se positivt frem mod udvalgsbehandlingen.
Er der ikke det, er det svært for os at støtte lovforslaget, sådan som det ligger nu.
Tak for ordet.