Nick Hækkerup (S), 2020-11-24:
Tak for ordet, og tak til Dansk Folkeparti for at have fremsat det beslutningsforslag om at skærpe straffen for fangeflugter, som Folketinget behandler i dag.
Jeg tror sådan set, at vi alle sammen kan være enige om, at flugt fra et dansk fængsel, danske arresthuse eller for den sags skyld en retspsykiatrisk afdeling er en meget alvorlig sag.
Det siger sig selv, at når en person er varetægtsfængslet eller afsoner en dom, har vi selvfølgelig en forpligtelse til at sikre, at vedkommende ikke flygter.
Det er helt afgørende for et velfungerende retssystem, at vi også håndhæver vores retsafgørelser.
Det gør vores dygtige fængsels- og politibetjente et stort arbejde for hver eneste dag.
De løser en vigtig samfundsopgave, som kommer os alle sammen til gavn.
Derfor skylder vi også at sikre, at de har ordentlige arbejdsvilkår.
De skal være trygge, når de er på arbejde.
De skal ikke møde op på deres arbejdsplads og frygte at blive chikaneret eller truet.
Det gælder også det sundhedspersonale, som arbejder med de domfældte.
Derfor er det også fuldstændig uacceptabelt, når det lykkes en frihedsberøvet at flygte.
Det gælder ikke mindst ved episoder som den, vi var vidne til den 19. november sidste år, hvor et bandemedlem flygtede fra en psykiatrisk afdeling i Slagelse, eller den, vi var vidne til den 20. oktober i år – altså bare for en måned siden – hvor fængselsbetjente og sundhedspersonale i Herstedvester Fængsel blev truet på livet som led i en fangeflugt.
Jeg anmodede i slutningen af 2019 de relevante myndigheder om at udarbejde en handlingsplan, så vi kan undgå fangeflugter.
Myndighederne arbejder fortsat på handlingsplanen.
Jeg forventer at modtage den inden udgangen af i år.
Som bekendt modtog jeg for nylig en redegørelse for fangeflugten den 20. oktober fra Herstedvester Fængsel.
Jeg har bedt om, at de læringspunkter, vi kan tage med fra den episode, også indarbejdes i den kommende handlingsplan.
Dansk Folkeparti pålægger i beslutningsforslaget regeringen at skærpe straffen for fangeflugter.
Den strafskærpelse, som Dansk Folkeparti foreslår, gælder alle undvigelser fra anholdelse, dvs. fra afsoningssteder, arrester, pensioner, institutioner m.v. samt diverse transporter i forbindelse med afsoningen.
Dansk Folkeparti foreslår, at strafferammen fjernes helt og erstattes med et takstmæssigt fastsat straffesystem, alt efter hvor mange gange den pågældende er undveget eller har forsøgt at undvige.
Dansk Folkeparti foreslår, at straffen fastsættes til 1 år i førstegangstilfælde, 1½ år i andengangstilfælde og 3 år i tredjegangstilfælde.
Hvis den frihedsberøvede under flugten fremsætter trusler eller udøver vold, skal det ses som en skærpende omstændighed, der kan forhøje straffen efter samme interval som det, jeg nævnte lige før.
Endelig foreslås det, at forholdene under afsoningen skal skærpes, hvis man før har forsøgt at flygte fra afsoningen.
Så markante og automatiske strafskærpelser, som der lægges op til, må forventes at føre til, at presset på kriminalforsorgen stiger.
Og jeg savner i den forbindelse, at forslagsstillerne forholder sig til, hvordan de økonomiske konsekvenser skal håndteres, og hvordan de praktiske belægsproblemer skal håndteres.
I dag straffer vi fangeflugt og befrielse af fanger med bøde eller fængsel i op til 2 år.
Hvis der f.eks. er tale om, at flere flygter sammen, eller hvis flugten har været nøje planlagt,
kan det ses som en skærpende omstændighed.
Fangeflugt fra lukkede fængsler og arresthuse straffes som udgangspunkt med 4 måneders ubetinget fængsel i førstegangstilfælde og 6 måneders fængsel i andengangstilfælde.
Straffen forudsættes skærpet yderligere, når der er flere tilfælde.
Hvis den frihedsberøvede under flugten bruger vold eller truer med at bruge vold, kan der også rejses tiltale for det, sådan at den samlede straf bliver forhøjet.
Straffen for flugt og medvirken til flugt fra lukkede fængsler og arresthuse blev skærpet senest ved lov nr. 466 af 29. april 2019 om ændring af straffeloven. Den trådte i kraft den 1. maj 2019, altså for blot halvandet år siden.
Jo, og derfor synes jeg også, at vi alle sammen skal holde os for øje, at når vi foreslår skærpede straffe og siger, at nu vil vi slå hårdere ned på det, så bliver vi nødt til at gøre arbejdet færdigt og spørge, hvad det så f.eks. kræver af økonomiske ressourcer til kriminalforsorgen, og hvad det kræver af tilvejebringelse af yderligere kapacitet.
Med hensyn til forslaget om vanvidsbilisme, som jo går til stålet og derfor vil føre til en øget strafbyrde og strafmængde, er det sådan, at der i det forslag til finanslov, som regeringen har lagt frem, og som bliver forhandlet i øjeblikket, er sat penge ind til den forventede øgede belastning, der vil komme på kriminalforsorgen, sådan at man kan etablere pladser og sørge for, at dem, der måtte blive dømt for vanvidskørsel, faktisk også sidder i fængsel, uden at det bare bliver en merbelastning for et system, som i forvejen er hårdt belastet.
Men jeg er enig med spørgeren i, at vi alle sammen skylder ikke bare at tage det lette synspunkt og sige, at nu vil vi have hårdere straffe, men også at forklare, hvordan vi så vil finansiere og kompensere med det, der skal til.