runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2018-01-31:
Tak til ministeren for svaret.
Jeg forstår det, som at der er en lille dør på klem for, at man kunne tage den her 10-kilosgrænse op til revision.
For er ministeren ikke enig med mig i, at hvis den her 10-kilosgrænse udgør en barriere for, at man udskifter eksempelvis et gammelt oliefyr i en større bygning med en stor varmepumpe, netop fordi det her 10-kiloskrav gør det dyrere at lave varmepumper, så er det faktisk kontraproduktivt over for at bekæmpe udledningen af klimagasser, altså f.eks. CO2-udledning fra et oliefyr?
Dermed kan den her regel jo være kontraproduktiv i forhold til regeringens egne klimamålsætninger.
Er ministeren enig i, at der kan ligge den her barriere, som det kunne være fornuftigt at få ophævet?
Der kunne også ligge nogle økonomiske incitamenter og samfundsøkonomiske forbedringer i, at man lader folk få den billigste varmeløsning, frem for at man fastholder nogle regler, som giver incitament til at fortsætte med mere gammeldags varmeløsninger.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-31:
Tak for det, formand, og tak for spørgsmålet.
Den danske F-gasbekendtgørelse og reglen om, at der højst må være 10 kg klimaskadeligt HFC-kølemiddel i de fleste anlægstyper, har væsentlig betydning for, at Danmark kan leve op til forpligtelsen til at reducere udledning af drivhusgasser.
I Danmark har vi set et fald i anvendelsen af HFC-gasser på cirka to tredjedele siden slutningen af 1990'erne.
Der går altid et stykke tid, inden det slår igennem på selve udledningerne.
I resten af EU er både forbruget og udledningerne steget voldsomt i samme periode.
I langt de fleste tilfælde udgør den danske bekendtgørelse ikke nogen hindring for at installere varmepumper.
Med den voksende udnyttelse af vedvarende energikilder i elforsyningen i Danmark er det blevet klimamæssigt og økonomisk mere attraktivt at udnytte varmepumper i større byggerier, navnlig i de områder, hvor der ikke er lagt fjernvarme ind.
Dermed kan man erstatte anlæg, som er baseret på fossile brændsler.
Miljøstyrelsen har derfor sammen med Dansk Energi her i efteråret 2017 bedt Teknologisk Institut om at gennemføre en analyse af markedet for en særlig gruppe varmepumper, 50-200 kW.
I forbindelse med analysen er der blevet foretaget en vurdering af CO2-effekter ved mulige lempelser for denne gruppe af varmepumper under F-gasbekendtgørelsen.
Det er vigtigt at få belyst CO2-effekten ved en sådan lempelse, da en øget nettoudledning af drivhusgas vil øge den samlede klimamanko for de ikkekvoteomfattede sektorer, herunder landbruget og transportsektoren.
Miljøstyrelsen vil med inddragelse af Energi-, Forsynings- og Klimaministeriet i de kommende uger undersøge muligheden for og eventuelle konsekvenser af en målrettet revision af bekendtgørelsen, der giver en særlig undtagelse for varmepumper i energiforsyningen.
Mikkel Dencker (DF), 2018-01-31:
Tak, formand.
Vil regeringen ændre den særregel/særfortolkning af EU's regler for antal kilo kølemiddel i en varmepumpe, der medfører, at der i Danmark højst må være 10 kg HFC-kølemidler med den konsekvens til følge, at når der skal installeres større mængder varmepumpekapacitet, bliver installationerne kraftigt fordyret, da der alt andet lige skal bruges et større antal mindre varmepumper frem for en eller få store varmepumper?
Vil regeringen ændre den særregel/særfortolkning af EU's regler for antal kilo kølemiddel i en varmepumpe, der medfører, at der i Danmark højst må være 10 kg HFC-kølemidler med den konsekvens til følge, at når der skal installeres større mængder varmepumpekapacitet, bliver installationerne kraftigt fordyret, da der alt andet lige skal bruges et større antal mindre varmepumper frem for en eller få store varmepumper?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-31:
Men det kan jo hænge sammen med, at der i andre lande end Danmark er flere gasbiler.
EU og de lande går op i, at når de landes borgere kommer til Danmark, skal de have nogle flere gastankstationer.
Men i Danmark er behovet for gastankstationer bare ikke så stort.
Jeg vil tro, at det antal gastankstationer, vi har for øjeblikket, svarer til det behov, som danskerne har for gastankstationer.
Men hvis der kommer en meddelelse fra EU, og hvis den allerede er kommet og jeg bare ikke har det rigtige papir med om det, skal jeg da forholde mig til det og svare på det, og det vil jeg selvfølgelig gøre.
Rasmus Prehn (S), 2018-01-31:
Det er jo ikke helt sådan, det er.
Det er jo også sådan, at det danske samfund har haft en strategi i forhold til elbiler.
Man har prøvet på alle mulige måder at anspore og motivere og opfordre til, at der kommer en elbilsladeinfrastruktur, og det er der så kommet – også fordi der er en efterspørgsel, det er korrekt, men man har altså også haft en strategi.
På samme måde har man en strategi sammen med EU-landene om, at man skal have tilstrækkelig mange gastankningsstationer.
Der har vi fra dansk side så bare ikke levet op til at have de gastankningsstationer, som vi skal have, og EU kritiserer det.
Og det må ministeren vel have en holdning til.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-31:
Det, der bare er interessant med elbilerne, er, at de jo er kommet, til trods for at der ikke har været nogen minister, der sådan har opsat statsbetalte elladestationer – i hvert fald ikke i noget nævneværdigt omfang.
De er jo kommet, fordi der er virksomheder, der har stillet elladestationer til rådighed for elbilejerne.
I starten var der stort set ingen elladestationer til elbiler.
Og det er jo også det, vi må forvente med gastanke.
Rasmus Prehn (S), 2018-01-31:
Med hensyn til EU-spørgsmålet skulle der være et EU-review fra november 2017, hvor netop Danmarks målopfyldelse i forhold til det her med CNG-fyldestationer bliver kritiseret.
De siger simpelt hen, at det er et problem, at der ikke er flere gastankningsstationer, og det skal ministeren jo forholde sig til, for det er Danmarks forpligtelse, at man lever op til det her måltal.
Nu har vi jo haft flere samtaler om det med elbiler og stor cadeau for, at ministeren selv kører i elbil, men vi er nok enige om – det har vi i hvert fald været ved flere andre lejligheder – at der ville være flere, der kørte i elbil, hvis man ikke var så afhængig af at skulle ind og lade op.
På samme måde må det vel være med gasbiler: Hvis det er muligt at tanke flere steder i landet, må der alt andet lige også være flere, der finder det attraktivt.
Bjarne Laustsen (S), 2018-01-31:
Synes ministeren, at det har været godt for skatteydernes penge og danske værfter, at Naturstyrelsen har lavet et røverkøb af to udenlandske fartøjer, som nu ligger ubrugelige i Svendborg Havn, i stedet for at have købt god dansk kvalitet?
Tak, fru formand.
Spørgsmålet lyder: Synes ministeren, at det har været godt for skatteydernes penge og danske værfter, at Naturstyrelsen har lavet et røverkøb af to udenlandske fartøjer, som nu ligger ubrugelige i Svendborg Havn, i stedet for at have købt god dansk kvalitet?
Det vil jeg gerne kvittere for.
Nu er der gået så lang tid, og man har fået noget, der er ubrugeligt, og så finder man ud af midt i det hele, efter at man har aflyst det første udbud og køber noget brugt, at det også godt kunne være, at man skulle bruge noget i kompositmateriale.
Ja, hvorfor ikke?
Det er det, der er interessant.
Hvorfor er det, at danske ministerier ikke har større blik for, at Danmark er en stolt søfartsnation, der har bygget skibe, der sejler på de syv verdenshave?
Her har man ligesom gjort alt, hvad man kunne, for at komme uden om det.
Det, man troede at man kunne spare, har ministeren allerede brugt på Kammeradvokaten, som man er så glad for, og på retssager om, hvem der var skyld i det ene og det andet.
Hvorfor ikke bide til bolle og sørge for at have en dialog med de danske værfter, der kan byde på det her?
Jeg forstod det udmærket godt, hvis der ikke var nogen danske værfter, der kunne levere, men det er jo ingenlunde tilfældet.
Vi har desværre en alenlang liste, hvor man, ikke bare på miljøministerens område, men også på andre områder, har forbigået danske værfter.
Hvorfor er det, at de ikke kan få lov at levere noget?
Hvorfor er det, at man bruger alle mulige udenomsting for at aflyse et udbud, købe noget brugt, der heller ikke duer, og så i tredje omgang bruge en masse penge på rådgivere og retssager frem for at få den rigtige kvalitet fra starten af?
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-31:
Tak, formand, og også tak til spørgeren for dette spørgsmål.
Jeg vil undlade at gentage det, jeg indledte det første spørgsmål med, og så blot svare, at det i Miljø- og Fødevareministeriet er et fuldt fokusområde at forvalte skatteborgernes penge bedst muligt.
Derfor er Miljøstyrelsen i øjeblikket i gang med at lave et markedstjek, bl.a. med et bredt udsnit af danske værfter.
Markedstjekket skal vise, om det fortsat er mest hensigtsmæssigt at ombygge de to katamaraner til formålet, eller om det er bedre at sælge dem og i stedet udnytte den udvikling, der har været i skibsbygning, og bygge nye fartøjer i lette kulfibermaterialer.
Det afgørende i den sammenhæng er, at nye lette kulfiberfartøjer har et markant lavere brændstofforbrug, som set over tid gør dem mindre omkostningsfulde.
Bjarne Laustsen (S), 2018-01-31:
Tak, formand.
Vi napper anden omgang.
Hvordan vil ministeren sikre sig, at historien ikke gentager sig, for så vidt angår indkøb af fartøjer til ministerens ressortområde, set i lyset af at det nu er anden gang, ministeriet har brændt nallerne, først ved køb af et fiskeriinspektionsfartøj i Spanien og nu to ubrugelige katamaraner i England?
Hvordan vil ministeren sikre sig, at historien ikke gentager sig, for så vidt angår indkøb af fartøjer til ministerens ressortområde, set i lyset af at det nu er anden gang, ministeriet har brændt nallerne, først ved køb af et fiskeriinspektionsfartøj i Spanien og nu to ubrugelige katamaraner i England?
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-31:
Tak, formand, og tak for det opfølgende spørgsmål.
Jamen vi er i øjeblikket i samarbejde med Kammeradvokaten ved at undersøge, hvad der kan være af forhold omkring erstatningspligt og lignende, og det er det, vi ser på i øjeblikket.
Jeg har ikke nogen kommentarer til, hvorfor man ikke valgte nr. 2 eller nr. 3 eller nr. 4, eller hvor mange der måtte være på den liste.
Der foregår et retligt arbejde omkring det her i forhold til at få sagen på ret køl.
Tak for det, formand, og også tak for dette opfølgende spørgsmål.
Jamen vi er jo i gang med at lave en markedsundersøgelse for at afdække værfternes styrker og svagheder i forhold til at opfylde de helt specifikke funktionskrav til overvågningsfartøjer i fibermateriale, som skal kunne leveres – eller eventuelt på baggrund af ombygning.
Det er den markedsundersøgelse, vi afventer.
Når vi har den, vil vi så forholde os til, hvad der skal ske.
Bjarne Laustsen (S), 2018-01-31:
Jeg har simpelt hen ikke fantasi til at forestille mig det efter den omgang med det skib, som man måtte aflyse.
Og heldigvis var det, man var bedst til, at lave en kontrakt, så man fik de fleste af pengene tilbage igen.
Men tilbage står jo, hvorfor man så laver fejl på fejl igen.
Og jeg synes jo, at det, hvis ministeren lægger sin arrogance lidt til side, må være interessant at finde ud af, at når hans ressortområde skal have skibe, så får det en ordentlig kvalitet.
Derfor kan jeg ikke forstå, hvorfor man – uanset hvor man sidder henne og under hvilken regering, det er for den sags skyld fuldstændig ligegyldigt – ikke laver nogle projekter, således at det kan komme danske værfter til gode.
Hvordan hænger det sammen?
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-31:
Tak, formand, og også tak til hr. Bjarne Laustsen for det opfølgende spørgsmål.
Altså, vi skal jo lige huske, at det er fiskeriinspektionsfartøjet, der stammer fra Spanien, og det går helt tilbage til 2004, mens de øvrige to skibe, der spørges til, og som ligger i Svendborg Havn, altså er dem, der er forberedt under hr. Bjarne Laustsens tid som medlem af et parti, der sad i en SR-regering.
Det er bare derfor, jeg ikke forstår, hvorfor hr. Bjarne Laustsen ikke fortæller, hvorfor man har lavet sådan et forarbejde, der kunne føre til sådan en handel.
Det ville da have været oplagt, for så kunne vi have lært af den forberedelse.
Men jeg kan sige til hr. Bjarne Laustsen, at ministeriet ligesom alle andre offentlige myndigheder skal følge EU's udbudsregler, og det afgør altså, hvem der får opgaven i de udbud, der gives.
Bjarne Laustsen (S), 2018-01-31:
Tak for svaret.
Ministerens arrogance kender ingen grænser, for jeg kan oplyse ministeren, som har en kort erfaring på området, at det tidligere var sådan, at Fiskeridirektoratet – jeg er godt klar over, at ministeren har fået frataget det område, men tidligere hørte det jo sammen – købte et skib i Spanien, der var ubrugeligt, og man har aldrig fået det. Derfor har der jo desværre været en praksis på det her område, og det gør det jo ikke bedre, at man laver fejl nr. 2.
Derfor er det jo interessant, for hvis man går ud og køber to skibe, må der jo være et produktionstab, for det var vel meningen, at de skulle bruges til et eller andet.
Derfor kommer ministeren jo ikke uden om at prøve at forklare, hvorfor man har gjort det her.
Det må der jo kunne gives en redegørelse for.
Og dem, der vandt licitationen, var et udenlandsk firma, og nr. 2 på listen var et dansk værft.
Hvorfor er det så, at man ikke bare har taget det danske værft, der kunne levere også billigere end det, man ender op med her – noget, der er ubrugeligt?
Man skal vel have to skibe, ikke?
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-31:
Tak for det, formand, og tak for spørgsmålet.
Jeg ser uge efter uge frem til hr. Bjarne Laustsens selvpineri her i salen, for det må jo være en eller anden form for at excellere i selvpineri, der driver hr. Bjarne Laustsen til at erkende alle fortidens synder i forhold til de her spørgsmål, der bliver stillet.
Hele forberedelsen af købet af de her to fartøjer er foregået under den daværende SR-regering, hvor hr. Bjarne Laustsen som bekendt var medlem af partiet Socialdemokratiet, og jeg forstår simpelt hen ikke, at man med hr. Bjarne Laustsens store indflydelse i Socialdemokratiet kan have lavet sådan noget forberedelsesarbejde, som så har betydet, at regeringen efter regeringsskiftet gik ind i den her sag på det grundlag, der var forberedt af SR-regeringen.
Så jeg synes egentlig næsten, at hr. Bjarne Laustsen skal have lov til at svare på, om det har været godt at lave sådan et røverkøb, når nu hr. Bjarne Laustsen selv har været med til at forberede købet.
Bjarne Laustsen (S), 2018-01-31:
Jeg vil gerne have at vide konkret: Når det værft i England, der vandt den licitation, uanset hvor tåbeligt det end kunne være, meddeler, at det vil de ikke lave alligevel, og at de vil have nogle flere penge for det, hvorfor tager man så ikke nr. 2 på listen?
Det er jo det, ministeren skal svare på.
Hvorfor er man ikke bare gået ned og så har sørget for det – det var så tilfældigvis, som jeg ved det, et dansk værft, der kunne lave det, som ministeren gerne ville have – i stedet for at bruge alle pengene, mange flere penge end det, skib nr. 2 var dyrere, på advokatregninger og retssager, og hvad ved jeg?
Det kommer da ingen til gavn.
Det vil jeg gerne have at ministeren forholder sig til.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-31:
Jeg er ikke bekendt med, at EU direkte har kritiseret Danmark.
Vi har implementeret det her direktiv for sent, så vidt jeg husker, og det har der selvfølgelig været kritik af.
Men nu har vi så implementeret det, og så vil den kritik ophøre.
Jeg er helt overbevist om, at gastankstationerne også vil komme i højere grad, hvis der kommer flere gasbiler.
Rasmus Prehn (S), 2018-01-31:
Mange tak for ministerens besvarelse.
Jeg synes jo, at ministeren taler lidt udenom og ikke sådan helt forholder sig til det.
Det indtryk, man lades tilbage med, er lidt, at hvis det bare var, at der var nogle flere, der kørte i gasbil, så ville der også være nogle flere gastankstationer, og så er vi jo lidt henne ved den der diskussion om hønen eller ægget.
Det, der er sagen, er, at nogle af dem, der arbejder med det her, har den idé, at hvis man havde en mere udbredt gastankningsinfrastruktur, ville det også være mere attraktivt for folk at købe en gasbil.
Nu fik jeg simpelt hen ikke fat i, hvad det var for nogle tal, ministeren sagde, for han taler meget hurtigt, men det, jeg selv har fået oplyst, da jeg undersøgte det med antallet af tankstationer og antallet af gastankstationer, er, at der er ca. 2.000 almindelige tankstationer, og her er det altså kun 18 eller noget i den stil, som er gastankstationer.
Det kan godt være, at jeg ikke har det helt præcise tal, men det er det, jeg har fået oplyst, og det er meget, meget få.
De kan formentlig køre lige så langt på literen, som benzinbiler kan.
Men det, der gør, at de vælger det fra, er, at der ikke er den samme mulighed for at tanke op, og EU har direkte påpeget det her over for Danmark og sagt, at det er bekymrende, at Danmark har så få gastankstationer.
Det er f.eks. et problem at køre fra Aarhus til Aalborg og andre steder i Jylland, hvor der simpelt hen mangler gastankstationer.
Har ministeren ikke et ansvar for at rette op på det her, og er det ikke et problem, at EU direkte kritiserer Danmark for for få gastankstationer?
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-01-31:
Ja, to ud af fem regioner efterspørger ministeren handling fra.
Men jeg kunne jo prøve at kigge ud over landets grænser og så spørge, hvorfor vi har en virkelig sovende regering på det her område i Danmark, hvorimod man i andre nordiske lande har regeringer, der handler lige nøjagtig på de ønsker, som Stephanie Lose fremsætter her, om neutrale cigaretpakker, om at hæve prisen, om tobak under disken og om ens rygeregler.
Hvorfor har vi en regering i Danmark, som ikke vil noget, når andre lande har haft rigtig god effekt?
Det her går ud over børns og unges helbred; det er den største sundhedsrisiko, vi udsætter børn og unge for.
Hvorfor har vi en nølende regering i Danmark?
Ellen Trane Nørby (V), 2018-01-31:
Vi handler og gør også en indsats, hvad enten det handler om rygestopmedicin til udsatte grupper, om rygestopkurser, om kampagner målrettet børn og unge, om den beslutning, som regeringen traf for få uger siden om at flytte kontrolopgaven over til Sikkerhedsstyrelsen, så vi får en bedre håndhævelse af de regler, vi har, om, at der ikke må sælges tobak til børn og unge; eller det handler om den lovgivning, der trådte i kraft så sent som sidste år i forhold til større advarselssignaler på pakkerne.
Så der bliver jo også handlet herindefra, og vi følger det også tæt.
Men der er også behov for handling lokalt, og derfor tillod jeg mig bare at sige, at når to ud af fem regioner endnu ikke har en samlet rygepolitik, kunne man så ikke starte med at tage fat i regionerne i stedet for bare ligesom at sige, at det er alle mulige andre?
Tilsvarende gælder for regionernes bestyrelsesmedlemmer i erhvervsskolerne.
Hvorfor starter de ikke med at kræve røgfri skoledag, eller at der ikke sælges cigaretter i kantinerne?
Der er jo nok at tage fat på ude lokalt og regionalt.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-01-31:
Det, der jo lige nøjagtig er grunden til, at jeg stiller spørgsmålet her i dag, er, at det er en frisk melding fra Stephanie Lose, det er en frisk melding fra Danske Regioner, at de rent faktisk efterspørger politisk handling fra Christiansborgs og regeringens side.
Ministeren gør alt, hvad ministeren kan, for at sige, at detailhandlen kan tage initiativer, at regionerne kan tage initiativer, at kommunerne kan tage initiativer, og ministeren siger, at det bør de gøre.
Ja, og så er der Stephanie Lose, som siger, at vi her i Folketinget og regeringen bør tage initiativer.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-01-31:
For det, formand.
Hvad agter ministeren at gøre for at følge op på de konkrete anbefalinger om at hæve priserne på cigaretter, indføre neutrale cigaretpakker, lovgive om tobak under disken, indføre røgfri skoletid og harmonisere rygereglerne på gymnasier og erhvervsskoler, som ministerens partifælle og kommende formand for Danske Regioner, Stephanie Lose, præsenterer i en kronik den 26. januar 2018 i Jyllands-Posten, hvor hun pointerer, at hvis vi skal indfri visionen om en røgfri fremtid, så »kræver det handling – nu!« fra alle parter, også fra »Folketinget og regering i form af lovgivning«?
Marlene Harpsøe (DF), 2018-01-31:
Hvad er ministerens holdning til, at gymnasieelever kan købe sig til topkarakterer for skriftlige eksamensopgaver hos fixminopgave.dk?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Når ministeren ikke er tilfreds med en rapport« af 20. januar 2018 i Dagbladet Information.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-31:
Nu er jeg jo ikke dommer.
Jeg sidder ikke og dømmer, og selv om man i sit stille sind kan undre sig over mange af de eksempler, er jeg sådan set enig i, at vi er nødt til at kigge på, hvordan vi får udnyttet de muligheder, der er.
Hvis det ikke var det, spørgeren fik ud af det, så har jeg i hvert fald ikke udtrykt mig klart.
Jeg synes sådan set ikke, at vi skal bruge alle vores kræfter på at lave en masse hævelser af strafferammen.
Jeg synes, vi skal bruge vores kræfter på at sikre, at det, man kan kalde normalstraffen, bliver hævet, så der gives en højere straf.
Det er jo et stort arbejde, og jeg kan også høre, at det er et økonomisk tungt arbejde.
Det bliver så også en del af det.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-01-31:
Selvfølgelig er det en naturlig diskussion.
Ellers havde jeg ikke stillet spørgsmålet, og vi kan også sagtens kigge på at hæve de her rammer.
Jeg synes bare, det giver mest mening at starte med sådan det umiddelbare problem, nemlig at der er så store dele af strafferammerne, der aldrig bliver brugt.
Og så vil jeg gerne høre ministeren: Kunne man ikke i stedet for at lave de her pakker, som kan være gode nok, sige – som det også blev sagt i ministerens indledning – at vi simpelt hen laver et særskilt forløb, hvor vi kigger på, hvad vi vil med noget normal straf?
For vi vil ikke acceptere, at der bare lægges en lille smule oveni, når det handler om kriminalitet, hvor gerningsmændene troede at offeret, ja, altså, var dødt, fordi man havde givet vedkommende så mange bank.
Det kan vi ikke leve med.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-01-31:
Tak til ministeren.
Nu går spørgsmålet jo på nogle helt konkrete ting, som Stephanie Lose efterspørger.
Lad mig lige starte et andet sted, for det er jo korrekt, at vi politisk har givet kommunerne og regionerne nogle meget store ansvarsopgaver i forhold til sundhed, nemlig tidlig indsats, sundhedsfremme og forebyggelse.
Alvoren i det her er jo – og jeg tror, det er derfor, at ikke bare Stephanie Lose og Danske Regioner, men også kommunerne sætter skarpe dagsordener for sundhedsfremme, tidlig indsats og forebyggelse – at alt for mange danskere går hen og bliver syge, at alt for mange dør.
Tallet er jo gruopvækkende: 44.000 børn og unge i alderen fra 11-17 år forventes at dø som følge af det rygemønster, vi har i dag.
Det er ca. to elever i hver klasse med 20 elever.
Altså cirka hver tiende danske unge i den her alder forventes at dø.
Derfor kan jeg godt forstå, at Stephanie Lose og Danske Regioner siger: Lad os nu komme ind med nogle nye initiativer.
Det er derfor, hun efterspørger regeringens aktion på det her område, og spørgsmålet gik jo på, hvordan regeringen tænker i forhold til de konkrete initiativer med at hæve prisen, neutrale pakker, tobak under disken, røgfri skoletid på både erhvervsskoler og gymnasier.
Jeg fik jo ikke noget svar af ministeren på, hvad regeringen tænker om de her konkrete anbefalinger – for øvrigt anbefalinger, som vi også fra socialdemokratisk side har sagt langt hen ad vejen er politik, vi ønsker at levere.
Det er det ansvar, vi må tage, fordi der er så mange, der bliver syge, så mange, der dør.
Jeg glemte helt at nævne tallet for, hvor mange der dør hvert eneste år, men det er 13.600 danskere, der dør som følge af rygning.
Det er den største enkeltfaktor for udvikling af sygdom.
Men ministeren får en chance mere til at svare på de konkrete forslag og ønsker, som Stephanie Lose fremsætter.