runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2020-12-08:
Jeg tror egentlig, at det er sådan, at når der opbygges stereotyper i vores samfund, eller når der finder stigmatisering sted, kan vi selvfølgelig gøre noget med nogle lokale indsatser, og det afsætter vi fra tid til anden penge til i Folketinget, men det allervigtigste er jo kulturspørgsmålet.
Det er jo faktisk det, der sker her.
Vi har en ordveksling med hinanden i Folketingssalen, hvor vi bliver enige med hinanden om, at vi vil tage et opgør med stereotyperne.
Jeg forundres ofte over, hvor lille en rolle rigsfællesskabet spiller i vores folkekultur her, når man tænker på, hvor integreret en del vi er i hinandens historie.
Det vil jeg i hvert fald meget gerne være med til.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-12-08:
Tak for det, formand.
Som statsministeren sagde det før, er der desværre en stigende smitte i samfundet.
Det er alvorlige tal, som statsministeren nævner, det er noget, som bekymrer Venstre dybt, det er noget, der bekymrer mig dybt.
Derfor vil jeg blot som indledning komme med en opfordring til, at vi alle sammen gør det, som vi gjorde i foråret, og som vi var gode til i foråret: at vi tager hensyn til hinanden, at vi tager vores individuelle ansvar, at vi holder afstand til hinanden, og at vi får smitten ned – og at vi gør det nu.
Tidligere her i salen har vi jo oplevet, at statsministeren og også andre partiledere sådan har beskyldt de blå partier for ikke at kere sig om danskernes sundhed, fordi vi går lidt til vaflerne, fordi vi kritiserer regeringen, fordi vi stiller spørgsmål til regeringen.
Det er en retorik, som ikke gavner tilliden til os; det er en retorik, som ikke gavner tilliden imellem os; og det tror jeg der er brug for at lægge på hylden.
Der er brug for, at vi passer på Danmark; der er brug for, at vi passer på hinanden.
Det er alle i den her sal fuldstændig enige om, og det skal man ikke skabe tvivl om.
Så nu her, når jeg om lidt fortsætter med at stille kritiske spørgsmål til regeringen, til statsministeren, er jeg fortsat bekymret over smittespredningen, jeg er fortsat bekymret over danskernes sundhed, men jeg er også bekymret over den måde, som statsministeren fører sin regering på.
Og det skal vi have lov til og plads til at være i et demokrati.
Jeg vil gerne tage fat i en af de historier, som har været bragt i B.T. i den forgangne tid.
Det viser sig tilsyneladende, at statsministerens stabschef ikke blot har været involveret i, men sådan set har dikteret, hvad den nu tidligere fødevareminister skulle sige om minksagen i den situation, hvor den tidligere fødevareminister var kommet til at tilstå eller indrømme, at regeringen godt vidste, at man gav en ulovlig ordre, men at det hastede, så man gjorde det alligevel.
Der var statsministerens stabschef så involveret i at fortælle fødevareministeren, hvad han nu skulle mene.
Og det er jo lidt pudsigt, da statsministeren ellers har placeret hele ansvaret hos den tidligere fødevareminister.
Så jeg skal bare høre, om stabschefen handlede på egne vegne eller på vegne af statsministeren.
Mette Frederiksen (S), 2020-12-08:
Tak for det.
Vi anerkender, at Grønland har en helt særlig status, når det kommer til Arktis, og derfor skal vi bl.a. have et tættere dagligt samarbejde om Arktis.
Vi står over for at skulle udvide vores forsvarsaftale, hvad angår Arktis, så Arktis kommer til at spille en rigtig stor rolle, og der er Grønlands deltagelse altafgørende.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-12-08:
Ja, og så tænker jeg bare, at det bliver lidt det samme spørgsmål som det, jeg startede med at stille, nemlig hvordan man skal inddrage Grønland i forhold til de reelle formandskabsposter i internationale fora såsom Arktisk Råd.
Og så vil jeg afslutningsvis ønske statsministeren og hendes familie en glædelig jul.
Tusind tak for begge svar.
Det er jo fortsat danske politikere og embedsmænd, som tegner rigsfællesskabets arktiske politik, og dette udtryk for demokratisk underskud i riget vil man jo også afhjælpe ved at inddrage det arktiske folk.
Den arktiske strategi for de næste 10 år er ved at blive færdiggjort, mens naalakkersuisut i Grønland også overvejer, hvordan vi skal øge vores indflydelse i kongerigets arktiske politik.
Det er mit spørgsmål.
Det tager vi alle sammen meget til os, så også tusind tak for det.
Mette Frederiksen (S), 2020-12-08:
Tak for det.
Der er ingen tvivl om, at vores rigsfællesskab i de kommende år kommer til at undergå en stor forandring, når det handler om de udenrigs- og sikkerhedspolitiske spørgsmål.
Det er både, fordi vi alle tre sammen efterstræber, at der skal være en større ligeværdighed i vores samarbejde, og der spiller udenrigspolitikken en vigtig rolle, men det er jo også, fordi virkeligheden forandrer sig.
Vi har i mange år stået skulder ved skulder i ønsket om lavspænding i Arktis.
Nu ser vi et stadig mere aggressivt spil i og omkring Arktis, ikke mindst fra russisk og kinesisk side, og Arktis kommer dermed højere op på den sikkerhedspolitiske dagsorden.
Det skal vi kunne håndtere i fællesskab i rigsfællesskabet.
Derfor er vi i gang med og har været det igennem en længere periode at styrke vores samarbejde og bånd.
Vi er meget bevidste om i Danmark, at vores rolle i Arktis alene har at gøre med vores rigsfællesskab.
Når man står her i København eller på den jyske hede, er man jo ikke i Arktis.
Det er rigsfællesskabet, der er i Arktis qua det samlede kongerige og det samlede rigsfællesskab.
Derfor er det selvfølgelig fuldstændig afgørende, at Grønland kommer til at spille en meget, meget vigtig rolle, både i tilrettelæggelsen af vores arbejde i og omkring Arktis, men også i forhold til det spørgsmål, der bliver rejst her.
Så vil jeg i øvrigt gerne sige tak for de indledende ord.
Jeg kan huske, da mange af os for år tilbage var engageret i spørgsmålet om godhavnsdrengene, at det tog noget tid, før mange forstod, hvor vigtigt det var for vores godhavnsbørn at få den undskyldning.
Nu er det bredt anerkendt i Danmark, men vi skal givetvis igennem det samme, hvad angår eksperimentbørnene fra Grønland.
Jeg er ikke sikker på, at alle endnu ved, hvor stor smerte der er blevet påført de mennesker, som har levet med det siden dengang, og som forhåbentlig får mere ro i sindet med den undskyldning, der er givet i dag.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-12-08:
Qujanaq
Der skal først lyde en dybfølt tak til statsministeren for på statens vegne her for kort tid siden at give en undskyldning til de 22 grønlandske eksperimentbørn.
Det har været mange år, ja, næsten en menneskealder undervejs, og jeg vil gerne kvittere statsministeren for hendes mod og hendes medfølelse, der har resulteret i den længe ventede undskyldning.
Det er tydeligt at se, at der skal nye politikere til med nye idéer, med hjertet på det rette sted og med mod til at se på samfundet med friske øjne for at kunne bevæge samfundet i en bedre retning.
Så fra alle os, der er berørte af det på den ene eller anden måde, hvilket er næsten hele Grønland, fra eksperimentbørnene, deres kære og deres familier og deres børn
: Tusind tak.
Når det gælder udenrigs- og sikkerhedspolitik mener Siumut, at Danmark inddrager Grønland meget mere i de udenrigs- og sikkerhedspolitiske anliggender, end man tidligere har gjort, og at det er et skridt i den rigtige retning.
Som det fremgår af selvstyrets udenrigspolitiske redegørelse fra i år, ligger det godt i tråd med, at det grønlandske folk, som er kongerigets arktiske folk, også er inkluderet, da det er vores fremtid, der står på spil.
Nu skriver vi snart 2021, og om 4 år overtager kongeriget igen formandskabet for Arktisk Råd.
Hvordan ser statsministeren på, at Grønland i 2025 spiller en meget mere udførende og aktiv rolle, når kongeriget igen skal stå i spidsen for formandskabet for Arktisk Råd?
Mette Frederiksen (S), 2020-12-08:
Det er jo lige præcis det, der er kernen i det, nemlig at man ville tage Grønland ud af de grønlandske børn – og man skal ikke tage et folks kultur ud af et folk.
Derfor skal vi også turde kigge ind i vores fælles historie dér, hvor der er begået fejl, og også anerkende den menneskelige smerte, især hvad angår de eksperimentbørn, som lever.
Jeg havde selv den ære at få lov til at møde en af de få tilbageværende, da jeg var i Grønland sidst, og ingen må være i tvivl om, at der er påført meget stor menneskelig smerte på grund af det her.
Jeg vil gøre det så kort som at sige, at vi skal have et meget, meget tæt samarbejde i forberedelserne hertil.
Jeg vil være ærlig og sige, at det, jeg selv synes er tungest lige nu – det er også i forhold til den nye nedlukning af de 38 kommuner – er vores gamle, der er alene, det er de psykisk sårbare, som er isolerede, og det er de børn, der nu for nogles vedkommende kan se frem til mange uger derhjemme.
Der er jo mange børn, der godt kan finde ud af at trives med det.
Jeg ved godt, at det er svært med hjemmeundervisning.
Vi har prøvet det før, og det skal vi nok håndtere mange steder.
Men der, hvor der bliver drukket for meget, hvor der er vold i hjemmet, og hvor der er omsorgssvigt, kan det blive en rigtig, rigtig hård december måned.
Og jeg kunne ikke drømme om at afvise, at vi kan gøre noget ekstra for de børn.
Så er der selvfølgelig det med økonomisk julehjælp, og den diskussion har vi hvert år.
Der er heldigvis en række organisationer, der hjælper.
Jeg er ikke sikker på, at det nødvendigvis er det allerallerstørste problem, for hvis der er vold og man ikke kan komme af sted hjemmefra og ikke har den livline hen til skolen, som man plejer at have, kan det jo være et mindst lige så alvorligt problem.
Så der udestår en snak om: Hvordan sikrer vi – nu siger jeg det lidt direkte – at der er pladser nok på kvindekrisecentrene hen over jul og nytår?
Er der folk nok på arbejde på BørneTelefonen?
Det vil sige, at det er de steder, hvor vi ved, at de mest sårbare kan række ud efter hjælp hen over en svær jul og nytår.
Vi vil meget gerne være med til at kigge ind i, om vi forud for det her har godt nok styr på det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-12-08:
Det er i virkeligheden det, der er problemet: at kigge ind i krisecentrene, at kigge i forhold til BørneTelefonen.
Men det handler i virkeligheden også om at spørge: Er der hjælp nok til de børn, som i virkeligheden ikke har lyst til at være hjemme hos mor og far i en forlænget jul?
Forfatteren Geeti Amiri, som er lærer på Københavns Vestegn, har brugt sin facebookprofil til at råbe op på vegne af de her børn.
Hun skriver: Det her, det er ikke en hjemsendelse fra skole og klub hjem til julehygge, men måske mere en juleforbandelse.
Det er jo det, vi i virkeligheden skal have i baghovedet, og det problem, som Emilia jo også rejste på pressemødet.
Det er i virkeligheden: Hvad gør vi så?
for nogle af de udsatte børn kan jo komme i daginstitution, men der er stadig væk nogle af dem, der råber op om, at de – på trods af at de skulle have mulighed for det – ikke får lov til at komme i skole.
Og der tænker jeg, om måske en særlig appel fra statsministeren til landets kommuner kunne hjælpe på det, som jo ellers blev sagt meget tydeligt på pressemødet: at de skal sørge for, at de udsatte børn får muligheden for at komme i skol, som kunne være det frirum, der gør, at man kan klare sig gennem julen.
Pernille Vermund (NB), 2020-12-08:
Tak for svaret.
Jeg kan godt forstå, at statsministeren ikke vil gentage Poul Schlüters ord og garanti her i Folketinget.
For med historien i erindring kan det jo komme til at koste dyrt.
Oppositionen bejler i øjeblikket til Radikale Venstre for at få en undersøgelseskommission nedsat, og jeg tvivler desværre på, at det vil lykkes.
Jeg har ikke den store tiltro til Radikale Venstre.
Jeg stoler simpelt hen ikke på et feel good-parti, der gladeligt deler ud af danske værdier for at få vælgeropbakning i ghettoerne.
Og jeg tror ikke på, at de i den her sag vil sætte folkestyret og danskerne forrest.
Derfor er det, som jeg ser det, helt op til Socialdemokratiet at sætte folkestyret forrest og sine egne kortsigtede interesser bagerst.
Vil statsministeren som formand for Socialdemokratiet lade minkskandalen undersøge til bunds med en kommission?
Mette Frederiksen (S), 2020-12-08:
Jeg mener, at vi har én interesse i det her Folketing, der står over alt andet, og det er at få Danmark godt igennem den her krise.
Og jeg håber, at den halvdel af danskerne, der fra i går er blevet underlagt yderligere restriktioner, ved, at der er et bredt politisk flertal, der bakker dem op i den her situation, og at vi vil gøre alt, hvad vi kan, for at Danmark kommer godt igennem den her situation, for man kan ikke nødvendigvis høre deres virkelighed og deres svære situation helt afspejlet i alle diskussioner, der pågår i det offentlige rum.
Når det handler om, hvilken type undersøgelse der skal igangsættes, så er det jo sådan, at det er Folketinget, der træffer den beslutning.
Det er det, hver gang man rejser de her spørgsmål.
Det, der i den her sag afviger fra mange andre sager, er jo, at den her regering til forskel fra andre regeringer med det samme har vedkendt sig, at der er begået fejl i den her sag.
Det har jeg ikke noget som helst problem med at sige, for det er der.
Men hvordan undersøgelsen præcis skal se ud, er altså et anliggende for Folketinget.
Pernille Vermund (NB), 2020-12-08:
Tak for svaret.
Må jeg minde om, at det er hele befolkningen, der bliver ramt, når regeringen bryder loven.
Og uden at lyde alt for profetisk vil jeg tillade mig at forudsige, at statsministeren kommer til at fortryde sine ord i Folketingssalen her.
De seneste dage har vist, at Statsministeriet har været dybt involveret i minkskandalen.
Er statsministeren fuldstændig overbevist om, at danskernes og folkestyrets interesser varetages bedst ved at lade snavset blive liggende under gulvtæppet?
Mette Frederiksen (S), 2020-12-08:
Vi lader ikke noget som helst snavs ligge, hverken oven på et gulvtæppe eller under et gulvtæppe.
Vi gør alt, hvad vi kan, fra morgen til aften for at få hele Danmark igennem den her globale pandemi, og jeg tror, det bedste, vi kan gøre her i Folketinget, når der begås fejl, er, at stå ved de fejl, der begås, og få dem afdækket.
Jeg ville i øvrigt ønske, at alle regeringer tænkte sådan – det er jo ikke tilfældet.
Men når der begås fejl, skal de belyses, og de skal afdækkes.
Derudover vil jeg appellere til, uagtet hvad andre vælger af strategi, at vi samarbejder med hinanden og vi passer godt på Danmark i den her situation.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-12-08:
Tak for det.
Hr. Alex Vanopslagh, som gerne vil starte med at udtrykke en bekymring for de stigende smittetal, vi ser i Danmark.
Vi er relativt tæt på målstregen; vi er tæt på at have en vaccine.
Hensynet til folkesundheden er vi alle sammen enige om herinde.
Det at bekæmpe en epidemi er hverken blåt eller rødt.
Det er noget, vi alle sammen skal være enige om, og det synes jeg egentlig også at vi i høj grad er.
Men vi er også bekymrede i forhold til folkestyret, i forhold til statsministerens ageren, og det er jo derfor, vi bliver ved med at spørge ind til de ulovlige handlinger.
Det skyldes ikke, at vi er ligeglade med folkesundheden.
Det er vi ikke; altså, vi ønsker også at passe på danskernes sundhed.
Men vi ønsker også at passe på vores folkestyre, og det er jo derfor, vi bliver ved med at spørge ind til de her ting.
Og hvis statsministeren tænker, at nu må vi da snart komme videre og snakke om noget andet, vil jeg egentlig anbefale, at man stiller op til et kritisk interview med nogle journalister og ikke kun siger: I har kun to spørgsmål, og så er det videre til næste.
Partilederne får tre spørgsmål, og så svarer man lidt udenom, og så beskylder man endda os andre for at tale udenom.
Det synes jeg er ærgerligt, og det er derfor, vi bliver ved med at spørge ind til det.
Jeg vil spørge ind til noget, som statsministeren sagde på pressemødet den 4. november.
Om aflivning af alle mink i Danmark siger statsministeren: »Det er en uhyre vanskelig situation.
Men på baggrund af sundhedsmyndighedernes klare anbefaling er det den nødvendige beslutning at træffe i Danmark.«
Og spørgsmålet er: Hvilken sundhedsmyndighed er det, der har anbefalet, at samtlige mink skal aflives?
Mette Frederiksen (S), 2020-12-08:
Det er jo spørgeren helt bekendt, at der ligger en meget klar risikovurdering fra Statens Serum Institut som baggrund for den her beslutning.
Jeg ved godt, at spørgsmål ikke må sendes den anden vej, men jeg kan altså ikke lade være med at spørge, for jeg forstår det sådan, at Liberal Alliance ikke bakker op om, at minkene i Danmark skal slås ihjel, og det er da ikke irrelevant for danskerne at vide, om det stadig væk forholder sig sådan, at der er partier, der ikke bakker op omkring den her beslutning.
Og så bliver jeg simpelt hen nødt til at anholde, når der bliver sagt noget, der er forkert.
Det er ikke korrekt, at den her regering ikke står til rådighed for medierne.
Jeg holdt et pressemøde i går, jeg står til rådighed for de danske medier i morgen, jeg står til rådighed for de danske medier igen på torsdag, og jeg står til rådighed for de danske medier igen på fredag.
Det er fire gange inden for 5 dage, hvor jeg står til rådighed for de journalister, som ønsker at stille spørgsmål.
Så det er ganske enkelt ikke korrekt.
Og ja, journalisterne skal stille kritiske spørgsmål, og Folketinget må, i det omfang man finder det relevant, stille alle de kritiske spørgsmål, man gerne vil, men når alt kommer til alt, tjener det os bedst, hvis vi forholder os til det, der er realiteterne.
Jeg kommer ikke til at acceptere nogen form for sammenligning med tamilsagen.
Vi har en situation omkring danske mink, og jeg må i øvrigt forstå, at Nye Borgerlige fortsat ikke mener, at de mink skal aflives, hvilket undrer mig dybt.
Vi har jo vedkendt os, at der er begået fejl.
Der er lavet en redegørelse.
Vi bakker også op om en yderligere undersøgelse.
Det skal min kollega overhovedet ikke beklage.
Jeg vil nøjes med at gentage, hvad jeg tidligere har sagt: Risikovurderingen fra Statens Serum Institut er meget klar.
Sundhedsmyndighederne – det gælder både Sundhedsstyrelsen og Statens Serum Institut – har i øvrigt også efterfølgende bakket op om nødvendigheden af at aflive minkene.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-12-08:
Tak for det – og også tak for forståelsen for det pludselige ildebefindende.
Jeg er sådan set med på, at der er en klar risikovurdering af, at der er nogle udfordringer forbundet med ikke at gøre noget.
Men det at tage den mest vidtgående beslutning overhovedet, nemlig at samtlige mink skal aflives, og så påstå, at sundhedsmyndighederne anbefaler det, synes jeg er at fordreje, hvad myndighederne har sagt.
Vil statsministeren så ikke anerkende, at det er at misinformere Folketinget at påstå, at det er en anbefaling , at man skal aflive samtlige mink, når der blot er en risikovurdering, der siger, at det er problematisk, hvis vi ingenting gør?
Mette Frederiksen (S), 2020-12-08:
Det er det bestemt ikke.
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-08:
Jeg har et enkelt spørgsmål om corona eller måske snarere om epidemiloven.
Som jeg har forstået det, er udformningen af epidemiloven sendt tilbage til start, hvis man kan sige det sådan, men den skal jo være færdig til marts, så man har jo travlt med at lave den, hvis der også skal være tid til høringer, lovbehandling osv.
Kan statsministeren løfte sløret for, hvad der sker med epidemiloven nu, altså hvorvidt man lægger op til, at det er sundhedsministeren, der skal kunne træffe beslutninger om tvangsforanstaltninger og restriktioner, eller om det bliver sundhedsmyndighederne, der skal være sidste ansvarlige instans, så det ikke altid er regeringen, der har mandat til at foretage de her drastiske ændringer i vores samfund?
Og såfremt det er et politisk spørgsmål, skal det så ikke være Folketinget, der skal træffe beslutninger om f.eks. tvangsforanstaltninger og restriktioner?
Mette Frederiksen (S), 2020-12-08:
Først vil jeg sige, at der jo pågår forhandlinger nu om epidemiloven, og det er ved sundhedsministeren, og vi ønsker selvfølgelig en bred aftale med så mange af Folketingets partier som overhovedet muligt.
Og så vil jeg helt generelt sige, at den danske coronaindsats jo hviler på den rådgivning og de anbefalinger, vi får fra myndighederne, men det kan i mine øjne aldrig nogen sinde blive andre end politikere, der træffer de mest vidtgående beslutninger i forbindelse med en epidemikontrol.
Vi skal læne os op ad, vi skal lade os rådføre af, og vi skal lytte til de eksperter og myndigheder, vi har, men beslutningen om eksempelvis hel eller delvis nedlukning af et samfund skal være demokratisk forankret ved de folkevalgte, ikke ved myndigheder.
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-08:
Mit næste spørgsmål har ikke noget med corona at gøre.
Det er et spørgsmål fra Alternativets unge, og det handler om fyrværkeri.
Alternativets unge er i hvert fald bekymrede over konsekvenserne af vores massive forbrug af fyrværkeri, både fordi det er skadeligt for miljøet, idet det efterlader tungmetaller og andre kemikalier både på jorden og i vandet, fordi det medfører så store lidelser blandt dyr, og fordi så mange bliver skadet af fyrværkeri.
Burde vi overveje at begrænse eller måske på sigt forbyde affyring af fyrværkeri i Danmark?
Mette Frederiksen (S), 2020-12-08:
Jeg må indrømme, at jeg ikke lige på det seneste har gjort mig store overvejelser om fyrværkeri.
Der er jo strammet op på fyrværkerireglerne i Danmark, så man ikke længere kan fyre alt det fyrværkeri af, man vil – det kunne man i gamle dage, og der gik det så over gevind.
Jeg er nok først og fremmest optaget af, at vi får det reguleret der, hvor det bliver brugt til noget, der er helt forkert, nemlig når det bliver fyret af imod enten almindelige forbipasserende mennesker eller imod brandvæsen og imod politi – i øvrigt ofte i nogle af de udsatte boligområder eller der, hvor der ellers er nogle alvorlige problemer.
Vi har set det som en del af en utryghedsskabende adfærd, og der synes jeg, der er behov for at se på, om vi kan gøre endnu mere.
Men jeg må være ærlig og sige, at det ikke er noget, jeg lige har tænkt over for nylig, men det vil jeg jo gøre efter den her spørgetime.
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-08:
Jamen det kan også let blive meget aktuelt, for vi nærmer os jo nytårsaften.
Det sidste er et spørgsmål fra et af vores medlemmer.
I Alternativet er vi glade for at være med i den nye lov om minimumsnormeringer.
Men vi synes ikke, vi er nået helt i mål med at få normeringer på institutionsniveau.
I Danmark har vi en dagtilbudslov, der med sit indhold nøje beskriver, hvad formålet er med tilbuddet, og hvad børnene har krav på i den tid, de er der.
Loven om minimumsnormeringer skal gælde i 2024, men hvad med alle de børn, der ikke får gavn af de øgede normeringer i årene op til?
Der er børnehaver, hvor man som leder må planlægge alenetid, så en pædagog i øjeblikket må stå alene med en børnegruppe på f.eks. 20 børn.
Vores medlem spørger: Mener statsministeren, at de normeringer, som er en del af vilkårene p.t. for både pædagoger og børn, lever op til dagtilbudsloven, og hvad vil statsministeren gøre for at sikre, at dagtilbudsloven overholdes, indtil vi kommer op på de reelle institutionsbaserede minimumsnormeringer?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-12-08:
Jamen lad os gøre det.
Realiteten er, at Statens Serum Institut kommer med en risikovurdering, hvor de siger: Hvis man intet gør ved minkavlen i Danmark, er det en udfordring for folkesundheden.
Derfor er samtlige partier i Folketinget enige om, at der skal gøres noget i forhold til minkavlen, da man finder ud af, at der er en risiko for folkesundheden, og det at gøre noget strækker sig jo lige fra at slå de syge besætninger ned til at tage den mest vidtgående af alle beslutninger, nemlig den, at samtlige mink skal slås ned; at de raske avlsdyr ikke må overleve.
Men Statens Serum Institut skriver i et høringssvar for få dage siden: »Hertil skal det bemærkes, at det ikke er SSI, der har foreslået, at aflivning af mink, hvilket kan være opfattelsen med den nuværende opbygning af afsnittet.
Undskyld, det var mig, der lige fik et ildebefindende.
Jeg har det lidt skidt.
SSI skriver altså direkte i deres høringssvar, at det ikke er dem, som har anbefalet aflivningen af alle mink –
alligevel påstår statsministeren, at statsministeren har fået den anbefaling fra Statens Serum Institut.
Men det passer ikke.
Jeg beklager, at det var en lidt rodet formulering.