Esben Lunde Larsen (V), 2017-01-19:
Tak for det, formand, og også tak til ordførerne for de forskellige bemærkninger.
Formålet med lovforslaget er jo at skabe mulighed for vækst i den danske havbrugsproduktion.
Akvakultur er et betydeligt vækstområde på verdensplan, og Danmark har alle forudsætninger for at være en del af det marked.
Vi har en lang tradition for produktion inden for akvakultur, herunder havbrugsproduktion, og den primære hindring for vækst i den danske havbrugsproduktion er, at havbrug udleder kvælstof og fosfor til havmiljøet.
Lovforslaget ændrer miljøbeskyttelsesloven og skaber hjemmel til at udstede regler, som gør det muligt at godkende havbrug, der ellers ikke ville kunne opnå miljøgodkendelse på grund af forholdet til havmiljøet.
Med de nye regler kan havbrug miljøgodkendes med vilkår om, at der skal etableres og drives kompenserende marine virkemidler.
Vilkåret kan stilles, hvis der ikke inden for det eksisterende miljømæssige råderum kan tillades en merudledning.
Og læg mærke til det: Vilkåret kan stilles, hvis der ikke inden for det eksisterende miljømæssige råderum kan tillades en merudledning.
Det betyder, at havbruget skal etablere kompenserende marine virkemidler, der helt eller delvist fjerner næringsstoffer fra vandet.
På den måde fjerner havbruget næringsstoffer i det kystvand eller havområde, som bliver påvirket af udledninger fra havbruget.
Efter gældende miljøbeskyttelseslov kan der stilles vilkår om, at en virksomhed skal begrænse eller rense udledningen ved kilden.
Et kompenserende marint virkemiddel renser ikke havbrugets udledning ved kilden, men fjerner næringsstoffer i det vandområde, som havbruget påvirker med sin udledning.
For at skabe mulighed for at stille krav om kompenserende marine virkemidler er det derfor nødvendigt at ændre miljøbeskyttelsesloven.
Kun marine virkemidler, der har en dokumenteret effekt, og som kan kontrolleres ved egenkontrol og tilsyn, vil kunne tillades.
På nuværende tidspunkt er der to typer af virkemidler, der er testet i danske farvande, og det er opdræt af muslinger og dyrkning af tang.
Det er også et klart svar til Enhedslistens ordfører, der talrige gange har sat spørgsmålstegn ved, om der er videnskabeligt belæg for det.
Det er der kommet fra både DTU og Aarhus Universitet, og så tror jeg ikke, vi behøver at diskutere den del mere.
Det er vurderingen, at det primært er opdræt af muslinger, der er anvendeligt og rentabelt som marint virkemiddel.
Det skyldes, at omkostningerne ved tangdyrkning er væsentlig højere end ved muslingeopdræt og samtidig væsentlig mere arealkrævende.
Muslingerne fjerner en mængde næringsstof fra det område, som havbruget direkte eller indirekte udleder til.
Når muslingerne høstes, bliver næringsstoffer fra muslingerne, som de har optaget, fjernet fra vandområdet.
På den måde reduceres de negative miljømæssige konsekvenser, der følger af havproduktion.
Den udledning, der allerede sker fra eksisterende havbrug, er indregnet i de opgørelser over næringsstofbelastningen, som er udarbejdet i forbindelse med vurderingen af tilstanden i vandområdeplanerne.
Det er derfor kun i forbindelse med miljøgodkendelse af nye havbrug og miljøgodkendelse i forbindelse med udvidelse af eksisterende havbrug, at der vil være behov og mulighed for at stille krav om kompenserende marine virkemidler.
Den udmøntede bekendtgørelse vil nærmere beskrive, hvilke vilkår der kan stilles, og hvordan efterlevelse af disse vilkår kan kontrolleres.
Der vil bl.a. blive stillet krav til mængden af kvælstof og fosfor, der skal fjernes ved hjælp af marine virkemidler, og krav, til at havbruget skal kunne dokumentere, at der reelt fjernes en tilstrækkelig mængde næringsstoffer.
På den måde sikres det, at havbrugets næringsstofbelastning holder sig inden for de tilladte rammer.
Opfiskning fra naturlige bestande af muslinger og tang vil ikke kunne indgå i næringsstofregnskabet.
Det er kun næringsstoffer, der fjernes i forbindelse med, at havbrugsvirksomheden har etableret muslingeopdræt eller et tanganlæg, der vil kunne medregnes.
Lovforslaget er udtryk for et ønske om vækst i den danske havbrugssektor i balance med havmiljøet.
Det skaber arbejdspladser, samtidig med at vi bevarer den miljøbeskyttelse, vi skal.
Så adresserede Enhedslistens ordfører også et forhold omkring Endelave.
Men klagenævnet forholdt sig i den forbindelse ikke til den kompenserende effekt af muslingeopdræt og tanganlæg, som Enhedslistens ordfører ellers beskæftigede sig med.
Nyere praksis fra Natur- og Miljøklagenævnet peger på, at miljøbeskyttelsesloven ikke indeholder tilstrækkelig hjemmel til at fastsætte vilkår om kompenserende marine virkemidler ved godkendelse af havbrug.
Men forureningsbekæmpende foranstaltninger forstås i den gældende miljøbeskyttelseslov som foranstaltninger, der foretager rensning ved selve kilden, som jeg også sagde i min tale.
Det er jo så også interessant at se, at Miljøstyrelsen den 9. januar 2017 meddelte miljøgodkendelse til netop det havbrug ved Endelave, som ordføreren for Enhedslisten talte om.
Der er altså tale om en flytning af et eksisterende havbrug, som ligger i det samme vandområde, og flytningen medfører ikke en merforurening.
Godkendelsen tillader en produktion svarende til en tiendedel af det tidligere Endelavehavbrug og omfatter ikke kompensation.
Det er bare lige for at understrege den sammenhæng, når nu Enhedslistens ordfører beskæftigede sig med det.
Med de ord ser jeg frem til den videre lovbehandling, og det er klart, at det vil være glædeligt, hvis Radikale Venstre og Socialdemokratiet tiltræder lovforslaget, når der er kommet en teknisk afklaring, bl.a. afledt af de spørgsmål, som Venstres ordfører også har stillet her i salen.