runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2018-05-24:
Tak, formand.
Tak til hr. Jacob Mark og SF for at rejse den her rigtig vigtige debat i Folketingssalen.
Jeg vil egentlig gerne starte med at sige, at både jeg selv personligt, men også Venstre deler forslagsstillernes bekymring, en bekymring om, hvordan børn og unge desværre mange steder mistrives.
Samtidig er der også stor uvished om, hvad det så egentlig er, som er årsagen til, at vi desværre ser en kurve, der er stigende, i forhold til unge mennesker, som falder ud over kanten, og som ikke trives.
Og det er jo i sagens natur heller ikke let at give et svar på det.
Bl.a. har jeg det sådan, at en kommission i den her sammenhæng måske er lidt for langsom.
Jeg tror egentlig, at vi er nødt til at komme ud af starthullerne noget hurtigere.
Derfor kan jeg bl.a. også fortælle, at Venstres sundhedsminister allerede har sat gang i et ungepanel.
Det er sådan, at sundhedsministeren jo faktisk involverer de unge mennesker selv i de her panelopgaver, og der bliver allerede afholdt de første møder her i juni måned og så igen efter sommerferien.
Jeg er måske heller ikke helt enig i det, når der i forslaget står, at det er de lange skoledage, som skaber mistrivsel.
Jeg er af den opfattelse, at det er indholdet, der gør, om man har en god skoledag.
Det er kvaliteten i skoledagen, som gør, om man trives.
Og jeg ved jo netop, at der er givet plads til mere bevægelse, til en mere varieret skoledag, og det ved jeg også i sidste ende betyder, at rigtig mange unge mennesker efterfølgende kan få en kontakt til bl.a. foreningslivet, hvor de jo så også, forhåbentlig, får skabt nogle sociale kontakter, noget netværk, som gør, at de måske ikke havner ude på kanten.
Alt i alt vil jeg sige, at jeg fornemmer, at det her emne bliver taget alvorligt rigtig mange steder.
Jeg kan sige, at så sent som i tirsdags deltog jeg i et møde, som Bikubenfonden havde arrangeret, og som satte rigtig meget fokus på netop unges mistrivsel.
Der er mange steder, hvor man arbejder med de her ting, og det kan jeg så love hr. Jacob Mark at vi også gør i Venstre.
Og jeg har lovet at hilse fra De Konservative og sige, at de også afviser beslutningsforslaget.
Jeg kan også fortælle, at jeg selv allerede er gået i gang med at tage nogle møder.
For jeg har også selv brug for at blive klogere på det her område.
Så selvfølgelig arbejder vi også sammen på tværs af de forskellige ministerområder, også i Venstre.
Henrik Dahl (LA), 2018-05-24:
Efter min opfattelse er en af de vigtigste ting, der har styret reformarbejdet med den danske folkeskole siden 1990'erne, kampen mod funktionel analfabetisme.
Vi fik danskchokket i 1990'erne, og senere fik vi PISA-prøverne, og de reformer, man har lavet, har været nogle reformer, som har været lavet for at undgå, at vi havde knap en femtedel af en årgang, som var funktionelle analfabeter, for det er et meget, meget alvorligt problem for dem, det går ud over.
Men selv om vi er forskellige som mennesker, gælder der dog de samme regler inden for matematik.
Vi er underlagt de samme regler inden for matematisk bevisførelse.
Der er de samme logiske regler, så der er altså ikke så meget at diskutere, enten er matematiske opgaver rigtigt løst, eller også er de ikke rigtigt løst.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-05-24:
Jeg anerkender, at der ikke er noget godt ved at have en folkeskole, som kan producere børn, der er funktionelle analfabeter, men jeg anerkender ikke den metode, man bruger lige nu.
Henrik Dahl (LA), 2018-05-24:
Jeg er fuldstændig overbevist om, at nationale test også er den flittiges fest.
Men lad mig lige komme med den bemærkning, at en test rent tidsmæssigt altså fylder ret lidt i forhold til hele den almindelige skolehverdag.
Og der er jeg altså enig med ministeren, når hun siger, at vi også er nødt til at se på, om den løse struktur, den mangel på ro, orden og regelmæssighed, som der er i vore dages skole, er et problem i forhold til trivsel.
For når folk klager over, hvor stressende det er at sidde på f.eks. et storrumskontor, må jeg sige, at en almindelig skoleklasse da forekommer at være ti gange så stressende som et storrumskontor, som man allerede taler om kan være et problem.
Henrik Dahl (LA), 2018-05-24:
Jeg kan overhovedet ikke forstå, at forskere er nået frem til det her resultat, ud fra min egen erfaring som forælder og dermed omgang med mine egne børn og deres kammerater, fordi specielt mindre børn elsker at konkurrere – ikke mindst drenge.
Altså, hvis man vil have drenge til at lave noget i en fart, skal man bare spørge, hvem der bliver først færdig.
Så det her resultat går så meget imod min intuition.
Jacob Mark (SF), 2018-05-24:
Når jeg spørger til testen, er det jo netop, fordi der lidt er en forskel fra prøver og til eksamener.
Altså, ved prøver finder man ud af, hvor man står og hvordan man kan forbedre sig.
Ved eksamener finder man ud af, hvad man har lært i den tid, man har brugt på et bestemt forløb.
Det, der jo har været problemet med testene, er, at lærerne har haft svært ved at finde ud af, hvad de skal bruge dem til, altså, det virker mere som et styringsværktøj inde fra Christiansborg.
Og eleverne har heller ikke helt forstået formålet.
Altså, anerkender ordføreren de forskere, der har påvist, at især små børn – 2.-klassebørnene, 4.-klassebørnene – mistrives med de her nationale test?
Pernille Schnoor (ALT), 2018-05-24:
Det anerkender jeg fuldt ud, og vi skal ikke alle sammen være matematiske studenter, vi skal ikke alle sammen læse matematik på universitetet.
Jeg har f.eks. ikke skullet det.
Vi skal kunne matematik, så vi kan leve i det her samfund, så vi kan forstå de breve, vi får fra banken osv., og det skal vi selvfølgelig lære i folkeskolen, men vi skal ikke gå og tro, at alle skal ligge i toppen.
Henrik Brodersen (DF), 2018-05-25:
Når ordføreren eksempelvis siger det med, at det eneste sted, man kan studere færøsk, er her i København, og det nedlægger man nu, og ordføreren så samtidig siger, at det er en lille ting, så vil jeg sige: Ja, det kan godt være, men ikke desto mindre var det en af de ting, som vi berørte i Dansk Folkepartis gruppe, da vi gennemgik det her.
For vi ser det jo netop som et minus, at man lige præcis nedlægger den her uddannelse i både islandsk og færøsk og det oldnordiske.
Og når vores ordfører på området har spurgt ind til det her, har man jo fået den besked, at det er det her med de 2 pct. besparelse.
Og når der så bliver spurgt til, hvorfor det lige præcis er færøsk, så kniber det lidt med svarene.
Så jeg kan love ordføreren, at vi forfølger den her sag, for vi mener faktisk ikke, at det er rimeligt, at lige præcis den her uddannelse bliver nedprioriteret i den grad.
Der er jo masser af eksempler på grænsehindringer.
Det er jo cpr-numre og P-numre, det er vores telefonvæsen, hvor færøske telefoner ikke kan bruges i Danmark osv. osv.; alle sådan nogle ting, som jeg bl.a. har taget op.
Og det skal vi jo selvfølgelig gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at minimere.
Men kan ordføreren ikke bare bekræfte, at nogle af de grænsehindringer, der er, måske også skyldes, at der er en vilje – eller måske mangel på samme – fra færøsk side til, at det ikke nødvendigvis behøver at gå så stærkt, som det måske kunne?
Karin Gaardsted (S), 2018-05-25:
Ordføreren nævnte noget med, at kulturelt kendskab kan bygge bro over politiske uenigheder.
Kan ordføreren give et eksempel eller uddybe det lidt mere?
Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-25:
Tak for påmindelsen om venskaber og de gode ting, der blev sagt af ordføreren.
Ja, der er venskaber, ægteskaber, bekendtskaber og relationer i hele rigsfællesskabet, og det glemmer vi meget ofte lidt, når vi har den store diskussion om selvstændighedsprocessen, og når vi har de politiske kampe mellem to lande.
Så det er rigtig godt, at man lige minder hinanden om, at rigsfællesskabet er så meget mere end bare politisk samhørighed.
Ordføreren snakkede lidt om handel og hvor vigtigt det er at gøre økonomien stærkere.
Han snakkede også om sårbarheden omkring økonomien.
Det synes jeg er en rigtig vigtig pointe at tage op, også i en diskussion som i dag.
Færøerne har ligesom Grønland forhandlingsretten på alle hjemtagne sagsområder, altså til at lave bilaterale aftaler direkte med andre lande, som I også gør.
Jeg vil gerne spørge lidt ind til, hvilke grænsehindringer Færøerne ser, når det drejer sig om handel med andre lande.
Henrik Brodersen (DF), 2018-05-25:
Jo, det er jo netop det
Jeg tog bl.a. det med vores telefoner og telefonvæsen op, altså at færinger ikke kunne bruge deres telefon og parkere og gøre ved i Danmark – hvis man kom fra Australien, virkede det, men kom man fra rigsfællesskabet, kunne man ikke få det til at virke.
Det ved jeg at energiministeren foreløbig har brugt lidt tid på, og det er vist ikke så ligetil.
Omkring alt det her med kendskabet, som ordføreren er inde på, altså med Daniel fra Matador osv. osv., er det jo også mig en gåde – og jeg har spurgt til det nogle gange – hvorfor man ikke sender mere grønlandsk og færøsk tv i Danmark.
Og der er der jo så også nogle forbedringer på vej.
Nogle af de udsendelser, som har været allermest set, er jo eksempelvis, når Søren Ryge farer rundt oppe på Færøerne med en ketcher og prøver at fange en fugl og sådan noget.
Så det er jo ikke, fordi man ikke vil det.
Magni Arge (T), 2018-05-25:
Jeg er helt enig i, at der selvfølgelig skal en folkeafstemning til, og det lægges der også op til i den færøske forfatning, nemlig at den højeste myndighed på Færøerne ligger hos folket, og at det kun er folket, der kan træffe en så vidtrækkende afgørelse.
Vi behøver ikke at spørge nogen anden om det.
Men der er dog en kæmpestor forskel på, om the host state, i det her tilfælde Danmark, har meddelt, at man fuldstændig accepterer den eksterne selvbestemmelsesret.
For så er det en sag for det internationale samfund, i tilfælde af at man skulle komme i en konflikt.
Se bare på f.eks. Catalonien, som er havnet i en situation, hvor alle lukker øjne og ører og siger, at det er en intern sag for Spanien.
Det er, fordi de ikke nyder sådan en ret.
Christian Juhl (EL), 2018-05-25:
Det vigtigste er jo at diskutere det faktuelle indhold, og jeg er klart af den opfattelse – så må jeg være uenig med De Konservative – at Færøerne har en ubetinget ret til at iværksætte en selvstændighedsproces med egen grundlov og hundrede procent selvstændighed i det øjeblik, Færøerne ønsker det.
Og så siger jeg punktum.
Det er der ingen tvivl om i mit sind, heller ikke omkring Grønland.
Det har vi diskuteret mange gange, og det står vel også beskrevet i hjemmestyreloven, at det rent faktisk er sådan.
Men at man selvfølgelig skal holde en folkeafstemning blandt sit folk, er noget, der siger sig selv.
Det ville jeg da også have her, hvis vi skulle lave nogle ting.
Hvis vi f.eks. skulle gøre os fri af EU, ville jeg forlange en folkeafstemning, for det skal ikke være noget, en regering skal bestemme.
Magni Arge (T), 2018-05-25:
Jeg finder, at hjemmestyreloven og det løfte, som skiftende statsministre har afgivet, egentlig flyder lidt ud.
De er ikke så håndfaste, som jeg kunne tænke mig de var.
For vi hørte f.eks. ordføreren for De Konservative stå her for lidt siden og sige, at hjemmestyreloven kan kaldes tilbage af Folketinget.
Jeg finder det skræmmende, at man stadig væk mener det i 2018.
Når det kun er et løfte fra skiftende statsministre om, at man tror, at Folketinget vil acceptere et færøsk ønske om at blive selvstændig, er det alt for svagt, i tilfælde af at man kommer i en konfliktsituation, som man gjorde det i år 2000.
Jeg synes, at det ville være ualmindelig vigtigt og det eneste ordentlige at gøre, at man meddelte det internationale samfund gennem FN, at Færøerne nyder den eksterne selvbestemmelsesret.
For hvis man virkelig mener det i Danmark, bør man også kunne aflevere den besked i FN.
Og hvis man mener, at det koster for meget at gøre det, kan jeg selv transportere brevet over til New York.
Christian Juhl (EL), 2018-05-25:
Tak for det.
Tak for redegørelsen, især den historiske redegørelse, som jo ikke bliver diskuteret så ofte.
Når vi nu diskuterer den nationale selvbestemmelsesret, så tænker jeg på, hvad ordføreren mere kunne tænke sig end de vilkår, der er i dag, hvor Færøerne rent faktisk selv kan bestemme, hvilke områder der skal hjemtages; man vil lave en grundlov; man kan i princippet beslutte i morgen, at man vil være selvstændig.
Magni Arge (T), 2018-05-25:
Jeg tror ikke, at det ligger på bordet i øjeblikket, at man vil formalisere det og gøre engelsk til første sprog i færøsk uddannelse.
Men jeg tror nok, at vi bliver nødt til at anerkende, at sådan som udviklingen er, er det i realiteten sådan, at unge mennesker i dag nærmest er dygtige og fuldt ud kapable til engelsk, allerede før de kommer i skole.
Så i al almindelighed er det engelsk, som de er dygtigst til som deres første fremmedsprog.
Men jeg tror, at vi gerne så, at vi bibeholdt en meget god kundskab om både dansk og nordiske sprog i øvrigt.
For jeg anser det for at være en fordel, at man er i stand til at tale sammen med alle de nordiske lande på de forskellige sprog.
Men jeg finder det ualmindelig ærgerligt, at det eneste sted, hvor man i øvrigt gransker og forsker i færøsk uden for Færøerne, er i København, og der er man ved at nedlægge undervisningen i færøsk.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-25:
Apropos UK og engelsk har vi lige haft ret så meget diskussion om, at den grønlandske regering nu har valgt at gøre engelsk til første fremmedsprog, og jeg hører meget kritik af det her fra salen.
Hvad med på Færøerne?
Er det en tendens, man vil kunne se inden for den nærmeste tid, altså at man overvejer at gøre engelsk til første fremmedsprog og ikke dansk?
Magni Arge (T), 2018-05-25:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror, at der ikke skal herske nogen tvivl om, at man fra færøsk side vedkender sig de vestlige samfund og gerne vil deltage i en NATO-sammenhæng, eventuelt på linje med det, som Island gør i dag.
For Storbritannien er vores nærmeste nabo, de ligger lige syd for os, og Færøerne ligger som en slags baggård og indgangsdør til forsvarsværkerne i Storbritannien.
Og det vil egentlig være en naturlig ting at gøre, for det er nogenlunde det samme som det, der skete under anden verdenskrig.
Jeg går ud fra, at man også allerede i dag har en aftale i NATO og fra Danmark til UK om, at hvis det skulle ske, at der var behov for undsætning til Færøerne, ville den komme fra UK anyway.
Så det er bare en mellemregning mindre, kan man sige.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-25:
Hvor er det dejligt at høre Magni Arge snakke om selvstændighed på Færøerne og de tanker, der ligger bag.
Jeg kan ikke lade være med at spørge ordføreren om noget.
Når Færøerne bliver selvstændige og suverænitetshåndhævelsen og forsvarspolitikken bliver hjemtaget af Færøerne, hvordan har ordføreren så tænkt sig at man vil føre forsvarspolitik?
Og hvad med spørgsmålet om hele forsvaret?
Hvordan vil Færøerne klare det, når Færøerne bliver selvstændige?
Karin Gaardsted (S), 2018-05-25:
Jeg har lige et enkelt spørgsmål.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-05-25:
I sidste ende kan man sige, at der jo ikke kan afvikles noget studie, hvis ikke nogen tilmelder sig.
Jamen det er jeg personligt ked af.
Vi har så lavet et system i Danmark, som gør, at det som udgangspunkt er universitetet selv, der har ansvaret for at dimensionere de uddannelser, man udbyder.
Men personligt er jeg ked af det.
Jeg så gerne, at det blev udbudt og endnu mere så jeg gerne, at der var nogen, der tilmeldte sig studiet.
Magni Arge (T), 2018-05-25:
Jamen jeg vil da sige, at jeg også er glad for, at vi har været i stand til at udvikle så meget på trods af de snævre rammer, som vi har haft, og på trods af, at man har været bundet på den måde, som vi har været.
Så har vi det på plads.
Det kan godt være, at momentummet ikke er så stærkt lige nu, men toget kører derudad for fuldt drøn.
Vi vil gerne have danskere og Danmark med på det her tog, men gerne i en samarbejdsform, der passer os bedre end den, som er i øjeblikket.
Christian Juhl (EL), 2018-05-25:
Det der med investeringer og sikkerhed kræver vist mere end halve og hele minutter.
Jeg synes, det er vigtigt, også fordi vi har haft mange eksempler på det.
Lige pludselig var f.eks. Grønnedal hamrende vigtig for os, selv om vi faktisk sagde, at vi ville forære det væk, hvis ellers de rigtige ville tage imod foræringen.
Men vi har et andet sted, hvor der også er aktivitet, som ikke er dansk, nemlig i Thule, på Pituffik, og serviceaftalen har jo redet os som en mare og været anledning til ret mange møder efterhånden, i hvert fald i Udenrigsudvalget, men også været til debat her.
Hvordan mener statsministeren det problem skal løses, og – i givet fald – hvilken tidshorisont tror han vi har til det?
Det samme gælder transport med skib og transport med fly, som tilsyneladende også glider os af hænde i øjeblikket, sådan at det ikke er grønlænderne, der tjener på de to aktiviteter.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-05-25:
Det kunne f.eks. være i Det Udenrigspolitiske Nævn.
Det gælder for så vidt også det, der spørges ind til her.
Altså, hr. Christian Juhl ved udmærket godt, at der er en dialog med amerikanerne, at udenrigsministeren ad flere omgange – senest med den amerikanske udenrigsrådgiver på et møde for ikke så frygtelig længe siden, og nu er udenrigsministeren jo i dag i Washington for at snakke med den nye amerikanske udenrigsminister – har diskuteret de her spørgsmål, og det vil han gerne møde op og redegøre for status på i f.eks. Nævnet.
Christian Juhl (EL), 2018-05-25:
Tak for det korte svar.
Det er bare det, at vi bliver ved med at vende tilbage, og vi siger også, at der nok er en chance osv.
Det ser ud til, at det løber ud af hænderne på os.
Hvad så med det andet spørgsmål, som vi også har berørt i dag?
Og det er oprydningen efter de amerikanske aktiviteter.
Hvad gør vi ved det?
Og i givet fald: Er det ikke rimeligt at forlange, at forureneren skal betale?
Eller er der en undtagelse i sådan nogle tilfælde, når det er USA?
Karin Gaardsted (S), 2018-05-25:
Jeg vil bare gerne sige tak for svaret.
Det var godt at høre.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-05-25:
Jeg anerkender fuldstændig, at hr. Magni Arge repræsenterer et synspunkt, der findes på Færøerne, som i hvert fald, hvis man kigger på de sidste meningsmålinger, deles af et mindretal.
Jeg deler så det synspunkt, at vi skal gå praktisk til værks.
Og jeg må sige, at med de ordninger, vi har, har jeg altså meget svært ved at se, hvor det er, man i praksis rammer grænser, som forhindrer Færøerne i selvstændigt at udvikle det færøske samfund.
Jeg synes faktisk, at den udvikling, der er sket i Færøerne over de seneste år, nu også befolkningsmæssigt – man har passeret de 50.000, der er måske 51.000 før Ólavsøka – jo er et virkelighedseksempel på, at man inden for rammerne af rigsfællesskabet, altså ikke det såkaldte, men inden for rammerne af rigsfællesskabet, kan udvikle et levedygtigt samfund.
Det ønsker jeg sådan set bare at samarbejde om.
Jeg stopper her, vil jeg sige til formanden.
Og så gentager jeg måske mig selv lidt: Jeg anerkender fuldt ud, at der i Grønland er en ambition om at foretage nogle infrastrukturinvesteringer.
Jeg anerkender fuldt ud, at det sådan set er en grønlandsk beslutning, om man vil iværksætte det.
Det er man nødt til at være åben omkring.
Det her er jo ikke kun adresseret til Grønland.
Det er jo en debat, der foregår i hele Europa – i hele Europa – for at prøve at finde balancepunktet mellem at stå åben for udenlandske investeringer og så ikke være naiv omkring sensibel infrastruktur.
Den debat foregår i Europa.
Man kan også rejse ud andre steder i verden, og så kan man se eksempler på, hvad der gemmer sig bag den debat i en række afrikanske lande.
Man kan tage til Maldiverne, man kan tage forskellige steder hen og se, hvilken risiko der kan være for, at man opbygger en afhængighed, som ikke nødvendigvis er sund.
Det ønsker jeg en debat med Grønland om.
Det er derfor, regeringen har iværksat et arbejde om investeringsscreeningsordninger i kølvandet på en europæisk debat.
Det har også en grønlandsk og færøsk implikation.
Vi samarbejder gerne om det.
Men jeg vil gerne understrege for nu at tydeliggøre det, at der jo også er andre steder, man kan gå hen.
Så hvis fru Aleqa Hammonds afsæt er det, der blev sagt før, nemlig at man er nødt til at vende sig til en bestemt side, fordi der ikke er nogen dansk interesse, så hviler det på et falsum.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-25:
Jeg vil gerne ønske statsministeren alt muligt held og lykke med at have et godt samarbejde med Grønland, hvad angår byggerierne af lufthavne i Grønland, for det så vi gerne.
I et rigsfællesskab, hvor der hersker tre forskellige sprog og man derudover skal lære andre sprog, som ikke tales i rigsfællesskabet, vil der altid være en sprogproblematik og -debat og -diskussion hele vejen igennem.
Det har vi også derhjemme.
Det er også et problem.
Så diskussionen har vi alle steder.
Jeg vil gerne spørge statsministeren om integrationsministerens forslag om, at grønlændere fremover skal opkræves brugerbetaling for at få sig en uddannelse i dansk her i Danmark.
Er det noget, man vil fastholde, eller er det noget, man vil se bort fra og altså fjerne den del, hvor det kommer til at ramme grønlændere?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-05-25:
Jeg forstår godt det spørgsmål og er sådan set også parat til at se på det, selv om jeg ikke her står og kan alle detaljerne i det.
Når det som udgangspunkt også rammer Grønland, er det jo, fordi der er ligebehandlingsprincipper og andet, men med det in mente vil jeg gerne se på det, for jeg ønsker ingen sprogbarrierer.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-25:
Også tak for bemærkningerne og for den inddirekte ros, som jeg i hvert fald bemærkede der var, også til Inuit Ataqatigiits repræsentant.
I forhold til en arktisk investeringsfond synes jeg, at det er rigtig positivt, at regeringen har rykket sig i det spørgsmål, og jeg synes, det er enormt ærgerligt, at man fra Grønlands side, fra naalakkersuisuts side ikke har taget imod den fremstrakte hånd.
Det synes jeg er vigtigt at slå fast.
Selvfølgelig kan man altid snakke om betingelser, men jeg synes, det er vigtigt, at man i det mindste har en dialog om, hvordan en arktisk investeringsfond kunne se ud.
Hvad er det for nogle investeringer, man kunne være med til at bibringe i forhold til at skabe noget vækst og noget udvikling i det grønlandske samfund?
Så jeg tænker, at den opfordring i hvert fald er sendt videre til Grønland.
Jeg synes, der er behov for måske også at drøfte, hvordan vi skaber klarhed.
For vi ved, at der er nogle spørgsmål, hvor der er nogle gråzoner, og hvor man fra dansk side kommer ind og siger, at der er nogle udenrigs- og sikkerhedspolitiske hensyn, vi er nødt til at være opmærksomme på – men det kommer sådan lidt fra sag til sag.
Er det noget, man eventuelt kunne drøfte fremadrettet, altså få skabt den her klarhed omkring, hvad der er dansk ansvar, og hvad der er grønlandsk ansvar?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-05-25:
Det sidste er jeg sådan set meget enig i, og det er også derfor, jeg siger om de danske overvejelser, som ikke er isolerede danske overvejelser, om, hvordan man finder det her balancepunkt – fordi vi er imod protektionisme, vi er imod barrierer for investeringer, det er helt generelt et synspunkt: Hvordan balancerer man det over imod, land for land, at kunne beskytte sensitive sektorer?
Det er sat i værk, og det vil være et tema for de diskussioner, vi skal have på rigsmødet i næste måned.
Så noterer jeg mig med glæde det, som fru Aaja Chemnitz Larsen sagde, om at sende signaler tilbage til Grønland, for jeg kan jo ikke insistere på at engagere Danmark i en ny konstruktion, der eventuelt kunne fremme investeringer i Grønland – det kan jeg ikke.
Altså, jeg kan sende et signal om, at vi gerne vil have en drøftelse om det, og så kan jeg håbe på, at der i Grønland er en regering, der siger, at det vil den gerne diskutere.