runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Victoria Velasquez (EL), 2025-05-08:
Men det giver simpelt hen ikke nogen mening, at man siger, at nogen skal blive en del af arbejdsmarkedet og det ordinære arbejdsmarked, ved meget aktivt at sige, at de ikke skal blive en del af det ordinære arbejdsmarked og ved meget aktivt at sige, at de ikke skal have et rigtigt job, ikke en rigtig løn, ikke tillidsvalgte, ikke rigtige rettigheder, ikke alle de ting, vi forbinder med at være en del af det ordinære arbejdsmarked, til trods for at der ligger forskning, der viser, at det skubber folk længere væk fra arbejdsmarkedet end knytter dem tættere på.
Derfor forstår jeg også godt, at man laver ændringsforslag og undtager ukrainere.
Nu er det internationalt adopterede, og jeg synes, man burde undtage endnu flere, så så få som muligt bliver ramt af det her.
Men jeg synes simpelt hen, argumentationen fra Socialdemokratiets side er modsigende.
Jens Joel (S), 2025-05-08:
Den her diskussion udsprang jo af, at man synes, der var for få undtagelser til loven.
Det er vi jo uenige, og derfor har vores partier også stemt forskelligt om det her.
Hr. Karsten Hønge har fuldstændig ret i, at da vi lavede den her lovgivning og kommunikerede omkring den, sagde vi, at en af de vigtigste ting i den her sammenhæng er at få gjort op med det, at når du kommer hertil, ender du på kanten af arbejdsmarkedet eller uden for arbejdsmarkedet, altså i passivitet.
Vi er nødt til at sikre, at dem, der kommer hertil udefra, bliver en del af arbejdsmarkedet.
Og ja, vi har store udfordringer, bl.a. med nogle af de kvinder med anden etnisk baggrund, som lige nu, måske også fordi deres mænd bidrager til at holde dem hjemme, ikke bliver en del af arbejdsmarkedet.
Og ja, det er en meget stor del af grunden til, at arbejdspligten er vigtig.
Men det, vi diskuterer i dag, er jo, hvordan vi kan sikre, at internationalt adopterede ikke bliver omfattet af den lovgivning, som vi har lavet, og som vi i øvrigt står fuldstændig fast på er en god lovgivning og er helt nødvendig.
Tak for det.
Jeg er først og fremmest glad for, at der er bred opbakning til det, lovforslaget her handler om, nemlig at undtage de internationalt adopterede, men det er også klart, at den diskussion, vi har lige nu, jo minder lidt om den, vi havde om arbejdspligten, for jeg er jo helt med på, at Radikale Venstre og fru Samira Nawa er imod overhovedet at indføre en arbejdspligt.
Nej, vi er ikke ved at undergrave arbejdspligten.
Vi holder fast i, at det er en vigtig del, og at det også er vigtigt at stille krav til folk, der kommer hertil udefra, om at blive en del af arbejdsfællesskabet.
Så det er jo faktisk det, vi ikke går på kompromis med.
Vi vil ikke undergrave arbejdspligten, men vi har sagt meget tydeligt, at vi gerne vil lave den her undtagelse, og at gerne vil diskutere – og det gør vi i øvrigt med de partier, som sidder med ved bordet, og som ikke på forhånd har meldt sig ud – om vi kan lave undtagelser uden at undergrave arbejdspligten, og hvis der er et politisk ønske om det, gør vi det gerne.
Victoria Velasquez (EL), 2025-05-08:
Jeg synes, der er noget, der ikke giver mening, og det er det med, at man vil sige, hvad formålet med arbejdspligten er og så siger de argumenter, der er knyttet op på arbejdspligten.
Men det, der ikke giver mening, er, at hvis man siger, at det her om arbejdspligt ikke er diskrimination,
hvorfor er det så, at Socialdemokratiet også bakker op om, at vi skal undtage nogle mennesker fra det?
For hvis det er, at det her med arbejdspligten skulle være så godt og rent faktisk virke – modsat jeres egne tal – i forhold til at få folk tættere på arbejdsmarkedet, hvorfor er det så, I har lavet så mange undtagelser til loven?
Hans Andersen (V), 2025-05-09:
Vi står ved den aftale, vi har på indfødsretsområdet, og jeg er sådan set oprigtigt ærgerlig over, at Liberal Alliance ikke længere er med, for jeg er af den overbevisning, at vi, Venstre og Liberal Alliance, på mange, mange stræk er enige, i forhold til hvem der skal opnå dansk statsborgerskab.
Så jeg er ærgerlig over, at Liberal Alliance ikke længere er med, men det ændrer jo ikke på, at i dag skal vi tage stilling til dem, der er på det her lovforslag, og der støtter vi op om dem alle sammen.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-05-09:
Men for at der kan komme et resultat, kræver det jo, at ekspertgruppen bliver nedsat.
Så hvornår kan vi forvente at den her ekspertgruppe er nedsat?
Hans Andersen (V), 2025-05-09:
I Venstre er vi mest optaget af, at ekspertgruppen kommer frem til et brugbart resultat.
Vi er optaget af, at vi faktisk kommer tættere på de mennesker, der ansøger om dansk statsborgerskab.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-05-09:
Mange tak.
Og tak til ordføreren for talen.
Jeg er også lidt optaget af det her med den her ekspertgruppe, også fordi man har brugt det som en undskyldning for at udskyde nogle ting ved at sige: Nu ser vi lige, hvad den her ekspertgruppe kommer frem til.
Men den er jo ikke engang nedsat endnu.
Vi kunne i forhold til den her konventionsambassadør konstatere, at det tog over 2 år, før man gik i gang med en ansøgningsproces, og så ansatte man så en på deltid.
Kommer det også til at tage 2 år, for den her ekspertgruppe bliver nedsat?
Charlotte Munch (DD), 2025-05-09:
Tak for ordet.
Jeg har endnu en gang i dag fået lov at vikariere.
Det danske statsborgerskab er den fineste gave, man kan få af det danske samfund.
Det tror jeg vi alle herinde er enige om.
Uenigheden opstår til gengæld, når nogle mener, at det danske statsborgerskab er en rettighed, man nærmest har krav på, mens andre herinde som os i Danmarksdemokraterne ser det som et privilegium.
Det er et privilegium, man skal gøre sig fortjent til.
Man skal vise vilje til at indordne sig, tilegne sig de danske værdier og bevise, at man vil Danmark, før man får del i det danske fællesskab.
Indfødsretskontoret har bl.a. den dag i dag ikke mulighed for at tjekke, om ansøgere har fortiet kriminalitet, som de har begået, fordi kriminaliteten ligger langt tilbage og er blevet slettet fra Kriminalregisteret.
Det betyder, at vi her i Folketinget skal tage stilling til statsborgerskab uden at kunne være sikre på, at alle ansøgere faktisk har levet op til reglerne om tidligere kriminalitet.
Det er dybt problematisk, fordi Folketinget har fastsat nogle krav, som vi ikke kan være sikre på bliver overholdt, og vi er ikke færdige der.
For der stilles også krav til, at man som ny statsborger skal skrive under på en erklæring om troskab og loyalitet over for Danmark.
Som ny dansk statsborger skal man underskrive, at man vil overholde dansk lovgivning, herunder grundloven, og at man vil respektere grundlæggende danske værdier og retsprincipper, herunder det danske demokrati.
Men vi kan faktisk ikke være sikre på, at dem, der skriver under, rent faktisk lever op til deres ord, for vi undersøger det ikke og vi følger ikke op på det.
I Danmarksdemokraterne frygter vi, at der kan være personer på listen, som ikke i tilstrækkelig grad deler de grundlæggende danske værdier, og som måske ikke er villige til at bidrage positivt til vores demokratiske fællesskab.
Vi deler derfor det ønske, som Liberal Alliance tidligere har rejst, om en værdimæssig screening af ansøgere til dansk statsborgerskab.
For det er vigtigt, at vi sørger for, at udlændinge, der har hyldet terror, støttet ekstremisme eller sætter religiøse dogmer over dansk lov, aldrig får fingrene i et dansk statsborgerskab – punktum.
Det burde være en selvfølge, at man ikke kan blive dansk statsborger, hvis man har begået kriminalitet, eller hvis man ikke deler grundlæggende danske værdier om frisind, ligestilling og demokrati, men desværre har regeringen indtil nu valgt at lukke øjnene.
Regeringen gør intet for at sikre, at Folketingets egne krav faktisk bliver overholdt.
Derfor stemmer vi i Danmarksdemokraterne gult til dette lovforslag.
Vi kan ikke støtte en tildeling af statsborgerskab, når der stadig er tvivl om, hvorvidt alle på listen reelt lever op til kravene om lovlydighed og værdier.
Tak for ordet.
Hans Andersen (V), 2025-05-09:
Jeg tænker, at vi nærmer os kraftigt, og det er jo sådan set vigtigt.
Det er vigtigt, at ekspertgruppen faktisk kommer med forslag, som kan bringe os tættere på en model, der kan screene fremtidige ansøgere om dansk statsborgerskab, og det er det, Venstre er optaget af.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-05-09:
Jeg spurgte om, hvornår man forventer man nedsætter den ekspertgruppe, som ikke er blevet nedsat, efter man for 5 måneder siden meldte ud, at man ville nedsætte en ekspertgruppe.
Venstres ordfører snakker meget om de her værdispørgsmål, som jo er en del af den seneste udgave af indfødsretsprøven, altså den indfødsretsprøve, som er fra 2021, men i den nuværende cirkulærebeskrivelse er det stadig muligt, hvis man har bestået indfødsretsprøven fra 2015, at blive tildelt dansk statsborgerskab, og der skulle man jo ikke svare på værdispørgsmålene.
Så er det noget, Venstre har påtænkt eventuelt skal skrives ud af den nuværende cirkulærebeskrivelse?
Hans Andersen (V), 2025-05-09:
Og det mener vi vi kan gøre ved at lave en screening.
Hvornår den ekspertgruppe er færdig, kan jeg i dag ikke stå og svare på.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-05-09:
Jeg synes, det er mange ting, der ikke helt passer i det, Venstres ordfører står på talerstolen og siger.
Men lad os starte med en ting.
Venstres ordfører nævner både i ordførerens tale, og jeg ved det også fra tidligere, at Venstre er glade for, at regeringen nu vil nedsætte den her ekspertgruppe, men realiteterne er, her 5 måneder efter regeringen meldte ud, at man ville nedsætte en ekspertgruppe, at regeringen ikke har nedsat ekspertgruppen endnu.
Så mit spørgsmål til Venstres ordfører er: Hvor længe skal vi vente på, at der bliver nedsat en ekspertgruppe, så man kan gå i gang med arbejdet omkring en screening for antidemokratisk adfærd, og hvor længe vil Venstre fortsætte med at give statsborgerskaber til personer, som har udvist en antidemokratisk adfærd?
For man må jo kunne forstå, at ekspertgruppen skal være færdig med sit arbejde, før Venstre er villige til at gå ind og kigge på, om det så er en vej, man ønsker at gå ned ad.
Så hvor lang tid er det, vi skal vente?
Hans Andersen (V), 2025-05-09:
Jeg synes, at når man står på det her lovforslag, har man sådan set opfyldt de objektive krav.
Man kan sådan set tale dansk.
Det kan også være, at man har opfyldt beskæftigelseskravene.
Så de har jo både bestået de objektive krav, men har også bestået indfødsretsprøven og altså dermed svaret på spørgsmål om værdier.
Det er det, der er status lige nu.
I Venstre ønsker vi sådan set at gå videre, og det er også derfor, at jeg er glad for, at regeringen også går videre med at undersøge det og nedsætte et ekspertudvalg.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-05-09:
Det var en frygtelig snakken udenom.
For jeg er helt opmærksom på, at de her folk langt hen ad vejen – medmindre de er dispensationsansøgere eller konventionensansøgere eller mange af de andre undtagelser – lever op til de krav, man har aftalt.
Men jeg tager fat i det, ordføreren selv siger, nemlig at man skal gøre sig fortjent til at få et dansk statsborgerskab.
Spørgsmålet er meget simpelt: Har de mennesker, der vil forbyde homoseksualitet og ytringsfrihed, eller som har begået forskellige former for personfarlig kriminalitet, og som alligevel står på lovforslaget, gjort sig fortjent til at stå der?
Hans Andersen (V), 2025-05-09:
Jeg tror, at vi også havde den her drøftelse lige omkring juletid i forbindelse med andre beslutningsforslag.
Når man står på det her lovforslag, er det, fordi man lever op til kravene.
Det er både de objektive krav og også kravene, i forhold til at man skal bestå indfødsretsprøven og danskprøven.
Derfor er vores tilgang, at det er det, der er status lige nu.
Og så vil vi gerne, også sammen med Dansk Folkeparti, se på, hvordan man kan gå videre, for som vi også sagde for år tilbage: Vi vil gerne tættere på dem, der ansøger om dansk statsborgerskab, i forhold til f.eks. at screene for antidemokratiske holdninger.
Men som det er lige nu, støtter vi dem, der står på det her lovforslag.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-05-09:
Tak for det.
Venstres ordfører siger, at statsborgerskab er noget, man skal gøre sig fortjent til.
Men alligevel giver Venstre sammen med den resterende del af regeringen statsborgerskab både til mennesker dømt for kriminalitet og på det seneste lovforslag også til mennesker, der vil forbyde homoseksualitet og ytringsfrihed.
Er det efter Venstres overbevisning folk, der har gjort sig fortjent til et dansk statsborgerskab – og hvis ikke, hvorfor i alverden giver man dem så et dansk statsborgerskab?
Anders Kronborg (S), 2025-05-09:
Jeg synes godt nok, det er en helt vild anklage mod seriøse medlemmer i dette Ting, at vi systematisk bryder internationale konventioner.
Det er jo noget værre sludder.
Det er noget værre sludder, og der er jo ingen dokumentation for det overhovedet.
Vi tager faktisk også det hensyn nogle gange, hvor vi selv bliver i tvivl om, om det er på kanten, atvi beder om en vurdering i ministeriet af de her personer, der er på lovforslaget.
Jeg kan så bare sige, at det jo er dejligt, at SF er begyndt at komme igen til Indfødsretsudvalgsmøderne.
For det har virkelig ikke været særlig opløftende at se den mødestatistik, som SF har haft i Folketingets Indfødsretsudvalg i den her periode.
Der kan man sige, at I jo virkelig har ladet nogle mennesker i stikken.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Mads Olsen: Hvis en borger har ptsd, skal det så automatisk give et stempel på, at man skal have et dansk pas – ja eller nej?
Helene Brydensholt (ALT), 2025-05-09:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg vil også gerne rose ordføreren for at rejse kritikken af brud på konventionerne i Indfødsretsudvalget.
Jeg er meget enig i kritikken, og jeg synes jo, det netop siger alt, at man kan se en statistik, hvor 98 pct. af mennesker med handicap fik statsborgerskab for nogle år tilbage, og at vi så er nede på 2 pct. nu.
Det virker jo helt vildt, og det er også velbeskrevet i medierne og problematiseret alle mulige andre steder, også fra de instanser, der har ekspertviden og skriver rapporter og alt mulig andet om menneskerettigheder og konventionerne generelt.
Det, der er i handicapkonventionen, er jo, at man ikke må stilles dårligere end andre på grund af sit handicap, og det er det, der sker i Indfødsretsudvalget.
Jeg vil gerne høre ordføreren, hvordan ordføreren og SF stiller sig, i forhold til hvordan vi så kan undgå, at det her sker, altså de her brud konventionerne, i Indfødsretsudvalget.
Mads Olsen (SF), 2025-05-09:
Jeg synes jo egentlig, det er lidt en indrømmelse, hr. Anders Kronborg kommer med, når ordføreren siger, at når der er de her sager, der er på vippen, så beder man nogle gange ministeriet om en vurdering.
Hvis vi ville overholde, respektere Danmarks forpligtelser over for de internationale konventioner, som et flertal af Folketinget jo er gået på valg på, så ville man vel gøre det, alle gange der var noget, der var på kanten.
Det synes jeg jo er en indrømmelse i sig selv.
Derudover vil jeg sige i forhold til fakta: DR havde en artikel for et par år siden, hvor det netop var et faktum, at man er gået fra en godkendelsesratio på 98 pct. i handicapsager, der får dispensation, til 2 pct.
At tro på, at der ikke er et systematisk brud i Danmarks overholdelse af de internationale konventioner gemt i de mange, mange afslag, mener jeg simpelt hen er forkert.
Det har vi også Retten i Roskildes ord for nu.
Så at sige, at der ikke er beviser på det, synes jeg simpelt hen er forkert.
Men man kunne jo også sætte de samme rammer op for en anden konvention og sige, at vi i forhold til en del af pakken giver afslag med den begundelse, at hun har den forkerte hudfarve, og at vi også giver afslag på grund af noget andet, men at det på grund af, at vi giver afslag på noget andet, så ikke er i strid med Danmarks internationale forpligtigelser, at en del af overvejelserne også var, at man gav afslag på grund af hudfarven.
Altså, der er man jo, ligesom byretten i Roskilde gjorde det, også nødt til at kigge lidt på de enkelte ting, og der fandt man jo, at det var i strid med Danmarks internationale forpligtigelser.
Hans Andersen (V), 2025-05-09:
Tak for det.
I dag førstebehandler vi et lovforslag, der tildeler statsborgerskab til lige over 1.000 personer og deres børn.
I dag er en særlig dag for de mange mennesker, der står på det her lovforslag, for i dag tager de et afgørende skridt mod at blive danske statsborgere.
Det er ikke nogen lille ting.
Jeg deltog selv i statsborgerskabsdagen for nylig.
Det gjorde indtryk.
Det er langtfra en formalitet at blive dansk statsborger.
Det er en bekræftelse på, at man aktivt vælger at blive en del af det danske samfund og demokrati, at man tilslutter sig frihed, vores ansvarsfølelse og vores respekt for demokratiet og hinanden.
For et dansk statsborgerskab er ikke bare et stykke papir eller et rødbedefarvet pas.
Det er en tillidserklæring.
Det er den fornemste gave, man kan modtage af det danske samfund.
Det er ikke en ret at blive dansk statsborger.
Det er et privilegium, og det skal man gøre sig fortjent til.
Derfor har vi i Venstre i mange år stået vagt om, at det skal være forbundet med strenge krav at opnå dansk statsborgerskab.
Man skal kunne tale og forstå sproget, man skal forsørge sig selv og bidrage til fællesskabet, og man skal overholde loven.
Vi har løbende strammet kravene gennem årene, netop fordi vi mener, at det skal være noget særligt at blive dansk.
Vi skal ikke tilbage til en tid, hvor det nærmest var en ekspeditionssag at få et statsborgerskab.
Derfor står vi også fast på, at man ikke kan komme til Danmark og begå kriminalitet og så forvente at få et statsborgerskab som belønning.
Men et statsborgerskab handler jo ikke kun om objektive kriterier.
Det handler også om værdier og om at tage del i det fællesskab, vi har bygget op over generationer; et fællesskab præget af tillid, frihed og ansvar.
Der er grupper, som kommer til Danmark, og som ikke har taget de værdier til sig, og det er en udfordring.
Derfor er det vigtigt, at vi hele tiden udvikler og styrker grundlaget for, hvem vi tildeler dansk statsborgerskab.
For 4 år siden foreslog vi i Venstre, at værdier skal tillægges større betydning for tildeling af statsborgerskab som supplement til de stramme objektive krav.
Det førte i første omgang til, at der blev indført værdibaserede spørgsmål i indfødsretsprøven.
Det var et godt første skridt.
Lige inden årsskiftet meddelte regeringen, at muligheden for en screening af antidemokratiske holdninger hos ansøgere skal undersøges.
Det arbejde ser vi i Venstre frem til at få resultatet af, så vi kan få et endnu større fokus på grundlæggende danske og demokratiske værdier.
Det gode samfund, vi har i Danmark, er ikke opstået ud af ingenting.
Det er ikke en selvfølge, at vi i Danmark kan leve frit og trygt.
Det er noget, vi skal værne om, og det kræver, at vi alle tager ansvar, også dem, der i dag bliver en del af det danske folk.
Det forpligter at få dansk statsborgerskab.
Med de ord vil jeg på Venstres vegne ønske jer, der står på dette lovforslag, og jeres familier et stort tillykke.
I Venstre støtter vi lovforslaget.
Tak for ordet.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-05-09:
Men det er jo simpelt hen ikke korrekt.
For vi vurderer jo i Indfødsretsudvalget, når vi vurderer det, ikke de enkelte kriterier.
Sådan har vi jo i Indfødsretsudvalget valgt at gøre det, og det er jo så os medlemmer af Indfødsretsudvalget, der kan ændre det, hvis det er det det, man ønsker, men vi laver jo en samlet vurdering af hele pakken.
Det vil sige, at vi, hvis en ansøger søger om dispensation for flere kriterier, så vurderer det som en helhed, og at vi ikke tager udgangspunkt i de enkelte ting.
Det har man valgt at gøre i den her dom.
Men den samlede vurdering er jo, at det ikke er i strid med handicapkonventionen at give den pågældende afslag på hele pakken.
Mads Olsen (SF), 2025-05-09:
Det er jeg sådan set ikke enig i.
For der står i det dokument, der er blevet oversendt af byretten, og jeg citerer: Byretten fandt, at det var i strid med Danmarks internationale forpligtelser, da Indfødsretsudvalget meddelte A afslag på dispensation fra kravet om bestået indfødsretsprøve.
Citat slut.
Så er jeg også med, på at man meddelte et afslag på et andet kriterie, hvor handicap ikke spillede med ind.
Men det ændrer jo ikke på det faktum, at man brød med Danmarks internationale forpligtigelser, da en del af afslaget jo kom af, at man så ifølge dommen diskriminerede på baggrund af handicap.
Det er jo lidt ligesom at sige, at vi godt kan diskriminere på handicap på ét punkt, men at det, så længe vi bare giver et afslag ud fra et andet punkt, så ikke er et brud med Danmarks internationale forpligtigelser.
Det er jeg sådan set ikke enig i, og jeg mener sådan set, at dommen sort på hvidt siger, at man ved at give afslag med den begrundelse fra indfødsretsprøven, altså det faktum, at hun havde et handicap, har brudt Danmarks internationale forpligtigelser.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-05-09:
Tak for det, og tak til SF's ordfører for talen.
Jeg formoder, at SF's ordfører refererer til den dom, der blev afsagt i Roskilde, og jeg sætter pris på, at ordføreren nikker, så jeg lige kan få det bekræftet.
Men så er jeg simpelt hen ikke enig i den påstand, som ordføreren anklager flertallet af Folketingets partier for, men også flertallet i Indfødsretsudvalget.
For hvis man læser afgørelsen i den dom, kan man jo se, at ministeriet er blevet frifundet i sagen, og det er de jo blevet, fordi det ikke var i strid med handicapkonventionen at give afslag til den pågældende ansøger.
Ansøgeren søgte dispensation, ikke kun for ét kriterie, men for flere forskellige kriterier, og et af de kriterier kunne der godt gives afslag på baggrund af.
Så jeg vil egentlig bare have SF's ordfører til at bekræfte, at vi godt kunne give afslag til ansøgeren, uden at det var i strid med handicapkonventionen.
Mads Olsen (SF), 2025-05-09:
Jeg synes også, det vil give meget god mening at kigge nærmere på de ting, ordføreren skitserer.
For det stiller jo også borgeren et lidt sjovt sted, når vedkommende bare får et afslag og ikke nødvendigvis ved hvorfor, eller hvad vedkommende så at sige skal gøre bedre næste gang for at overbevise nogen ordfører om det.
Så kunne man jo også gøre, ligesom hr. Anders Kronborg sagde det, altså at man nogle gange får en vurdering af, om det vil være i strid med konventionerne.
Men hvorfor ikke bare gøre det hele tiden?
Helene Brydensholt (ALT), 2025-05-09:
Tusind tak for svaret, og vi er i Alternativet jo meget enige i, at der burde være en eller anden form for myndighed, der behandler de her sager, og det ikke er politikere, der sidder og sagsbehandler.
Hvis der endelig skal sidde politikere og sagsbehandle, så er et andet bud jo, at man som minimum skal give en begrundelse for, hvorfor man giver afslag, og at der kan være en form for klageadgang, som vi jo kender det i resten af det danske samfund.
Hvordan stiller SF sig i forhold til det?