runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Bruus (S), 2022-06-09:
Når der er en klar juridisk vurdering fra juristerne i Skatteministeriet og Justitsministeriet, kan jeg som minister ikke vælge at sige, at fordi der her i et privat advokatfirma, som Folketinget har fået til at trykteste den egen vurdering, er nogle, der er uenige, så går jeg med den, eller at jeg, fordi der er nogle, der sår tvivl om det i et høringssvar, eller der er nogle andre, der gør det, så venter og ser, indtil der kan komme en åbningsskrivelse.
Så lever jeg ikke op til det ansvar, jeg har som minister, og så ville jeg tro, at jeg ville komme i endnu større problemer i Folketinget.
Så ville der nok sidde nogle rundtomkring, der ville tænke: Arh, minister, nu må du lige se at leve op til dine forpligtelser.
Det kan jo så være, at der er et flertal i Folketinget, der ikke gør det i den her sag, fordi man er uenig i den lovgivning, vi skal gennemføre. Hvis det nu forholdt sig anderledes, mon dog stemningen ville være den samme?
Birgitte Bergman (KF), 2022-06-09:
Altså, den afgørelse er jo åbenbart ikke så klokkeklar, som ministeren siger.
Nu er der jo tre uafhængige eksperter, der netop har lavet en undersøgelse på det her område, og det viser jo, at der er rejst en berettiget tvivl, og jeg kan simpelt hen ikke forstå, at ministeren ikke vil give kunstnerne og kulturlivet den chance og mulighed for netop at undgå at skulle påføres en moms, hvor de jo i dag lige præcis ikke er momspligtige på det her område.
Og jeg synes ikke rigtig, ministeren giver et svar, og jeg kan heller ikke rigtig forstå det svar, ministeren kommer med, altså hvorfor man så ikke kontakter EU.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre fra ministeren igen, om ministeren har modtaget en åbningsskrivelse fra EU.
Jeppe Bruus (S), 2022-06-09:
Det er, fordi vurderingen her er meget klar.
Der er ikke usikkerhed i den juridiske vurdering fra Skatteministeriets og Justitsministeriets juristers side.
Det, der også har været en del af drøftelsen, har været – og jeg synes også, det går lidt igen her – at vi er inde at pille ved den stand still-bestemmelse, vi har.
Tværtimod handler det her lovforslag jo om at bevare den momsfritagelse, der er, for kunstnere.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-06-09:
Det virker jo lidt, som om det er et svar, man ikke rigtig har lyst til at få, for man er sådan set, som fru Zenia Stampe sagde, jo glad for udsigten til et provenu.
Og der er ikke noget med at føre det tilbage til dem, der bliver ramt af det – næh, man bruger det som finansiering i en politisk aftale.
Nu har ministeren annonceret, at lovforslaget bliver genfremsat til oktober.
Hvorfor vil ministeren ikke spørge Kommissionen, om regeringens tolkning er korrekt eller ej?
Jeppe Bruus (S), 2022-06-09:
Jeg kender ikke lovforslaget om techgiganterne, men jeg synes jo i virkeligheden, at det, at man har en parlamentarisk proces, som vi også har haft i forhold til dette lovforslag, hvor man jo helt fair and square siger, at man gerne vil trykteste den juridiske vurdering, der er, og at det så kan føre til, at den juridiske vurdering bliver ændret, er helt rimeligt.
Det er jo et demokratisk land, vi lever i, og det er, synes jeg, en del af det at føre parlamentarisk kontrol.
Det, der er med det her forslag, og det, jeg får at vide af juristerne – jeg er jo ikke selv jurist eller har en professorgrad i EU-ret – er, at den juridiske vurdering er meget klar, nemlig at vi er nødt til at ændre lovgivningen for at leve op til EU-retten.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-06-09:
Jeg vil gerne drage en parallel, og jeg nævnte den også forleden, men jeg synes egentlig, at den fortjener at blive gentaget: Regeringen kom med et lovforslag om indgreb mod techgiganter.
I høringssvarene var der kritik af, om det var EU-lovmedholdeligt.
Vi havde foretræde i Erhvervsudvalget af samme advokat, som har udarbejdet den eksterne ekspertudtalelse om det her lovforslag.
I erhvervsministerens besvarelse på den henvendelse blev det afvist – der var ikke noget at komme efter, der var ingen problemer i forhold til EU-retten.
Men lige præcis fordi det gjaldt regulering af sociale medier, skulle regeringen spørge Europa-Kommissionen.
Og så kom Kommissionen med et svar, der sagde, at regeringen havde taget fejl, og at den ikke kunne gennemføre det her lovforslag, så det måtte erhvervsministeren trække tilbage.
Jeg skal bare høre, om skatteministeren har taget eller vil tage kontakt til EU og bede om en vurdering, inden det her lovforslag skal møde Folketingssalen igen.
Jeppe Bruus (S), 2022-06-09:
Der findes eksempler på, at embedsværket i deres juridiske vurdering kan være uenig med Kommissionen og dermed tager en konflikt, men der er ikke eksempler på, at man har en klokkeklar vurdering, og at en minister så lægger den i skuffen og så venter og ser.
Der findes ét eksempel på en tilsvarende situation på sundhedsområdet vedrørende snus, hvor Venstre og Konservative havde meget, meget vanskeligt ved at skulle ændre lovgivningen, men til sidst besindede sig, da man behandlede det en gang til, fordi man kunne se, at det var et klokkeklart brud med EU-lovgivningen.
Hans Christian Schmidt (V), 2022-06-09:
Men nu vil jeg spørge skatteministeren: Findes der eksempler sådan bare inden for de seneste år på, at der er faldet en dom, og at en regering ikke har rettet sig efter den, men har ventet på, at der kom en åbningsskrivelse?
Findes der eksempler på det?
Jeppe Bruus (S), 2022-06-09:
Jeg vidste ikke, om man måtte sige det eller ikke måtte sige det, men lad mig sige det på en anden måde: Venstre har jo foreslået, at jeg som minister skulle vente og se, indtil der kom en åbningsskrivelse.
Der har jeg så spurgt juristerne: Kan man det som minister?
Hvis der er en klokkeklar vurdering af, at vi skal ændre lovgivningen – eller praksis, kunne det også være – for at overholde EU-retten, kan jeg så beslutte at vente og se, om EU opdager det på et tidspunkt og sender en åbningsskrivelse?
Der er svaret jo nej.
Det kan jeg ikke som minister.
Hans Christian Schmidt (V), 2022-06-09:
Tak for det.
Sådan som jeg har forstået det, og sådan som jeg har oplevet det, er det sådan, at hvis Kommissionen er uenig med et land og siger, at det i deres nationale lovgivning ikke har fulgt EU-retten, så sender man en åbningsskrivelse, hvor man forklarer problemet.
Så svarer regeringen, hvad den mener, og skulle det så være, at Kommissionen er enig i, at det er fint, som det er, så er det det.
Hvis ikke den er det, sender de et begrundet notat, hvor de så skriver, hvad det er, de mener er galt.
Jeg forklarer det lige, for det er derfor, jeg vil spørge skatteministeren, om vi har modtaget sådan en åbningsskrivelse.
Jeg er med på, at åbningsskrivelser er hemmelige, men man kan vel godt sige, om vi har modtaget en eller ikke har modtaget en, og jeg vil bare godt vide, om vi har modtaget en.
Jeppe Bruus (S), 2022-06-09:
Ja, det er en politik, hvor vi som på alle mulige andre områder er forpligtet til at følge EU-retten.
Så det er jo ikke, fordi vi har tænkt, at der her var en pose penge, vi kunne hente, hvis vi ændrede lovgivningen.
Det er jo en »skal«-opgave.
Så kan man diskutere, hvordan pengene skal anvendes efterfølgende, men det at gennemføre lovgivningen – det tror jeg efterhånden jeg har forsøgt at forklare nogle gange – er jo for at overholde EU-retten.
Zenia Stampe (RV), 2022-06-09:
Det burde så være kulturministeren, jeg stillede det her spørgsmål, men det kan jeg jo så stille til hr. Jeppe Bruus som repræsentant for regeringen og ikke bare som skatteminister.
Hvilket signal er det egentlig, det her sender til kulturlivet, altså at man tager rettighedspenge for 230 mio. kr. fra kunstnere, som har været hårdt ramt af corona, og som – det er jo en kendt sag – har en temmelig skrøbelig økonomi?
Hvad siger det om regeringens prioritering af kunsten og kulturen?
Det kunne jeg godt tænke mig at hr. Jeppe Bruus giver et svar på på regeringens vegne, ikke bare som skatteminister, men på vegne af regeringen, som jo også har en kulturpolitik.
Hvad er det her for en kulturpolitik
Jeppe Bruus (S), 2022-06-09:
Jeg anerkender, at vi kan have forhastede processer, både i regeringen og i Folketinget.
Men den her er næppe inde under den kategori.
Altså, der har været en dom i 2020, og det gør, at der har været et arbejde i embedsværket for at finde ud af, hvad den dom betyder i forhold til dansk lovgivning i relation til momsdirektivet.
Så har man arbejdet på det i nogle år.
Man har haft en juridisk vurdering, man har nedsat en tværministeriel arbejdsgruppe for at teste, om det var minimumsimplementering, og så har Folketinget fået en ekstern vurdering, og så har vi tryktestet det en gang til.
Så den proces har været ganske lang.
Så spørges der selvfølgelig til indtægter.
Altså, det er jo klart, at de partier – Dansk Folkeparti og Konservative – der nu stemmer nej, så i virkeligheden også stemmer nej til de penge, man bruger med den politiske aftale.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-06-09:
Jeg har stadig væk ikke skiftet køn – jeg er nu blevet kaldt det flere gange af den samme formand.
Men det er ikke det, vi skal snakke om.
Jeg er lidt i tvivl, hr. minister.
For hvis vi tager lovforslag L 146, som ministeren ikke kender – det lå hos erhversministeren – var der nogle EU-eksperter ovre fra Erhvervsministeriet, som klokkeklart sagde: Det her lovforslag skal vi køre igennem, det giver mening, det må vi godt for EU, det skal vi gøre, osv.
Det viste sig så, at det kunne man ikke, og det var der eksperter der var ude at kritisere.
Nu er de samme eksperter ude at kritisere netop ministerens lovforslag.
Var det så ikke en pokkers god idé lige at spørge nede i Europa-Kommissionen, om man rent faktisk skal gøre det her?
Eller ønsker ministeren egentlig bare at gøre det?
Jeppe Bruus (S), 2022-06-09:
Det, at man får ret på ét område, er ikke nødvendigvis ensbetydende med, at man har ret på et andet område.
Vi har jo tryktestet den vurdering.
Jeg har bedt juristerne, da den vurdering kom fra Gorrissen Federspiel, om at forholde sig til det og om at teste, om de stadig væk mente, at de havde ret – fuldstændig fordomsfrit.
For ligegyldigt om de kom frem til det ene eller det andet resultat, ville der være politiske problemer forbundet med det.
Og de kommer tilbage og har i et langt svar, nemlig svaret på spørgsmål 87, svaret meget detaljeret på, hvor det er, at uenigheden er, i forhold til den vurdering, der er kommet fra Gorrissen Federspiel.
Det vil sige, at når der ikke er en vurdering, som der fra embedsværkets side er tvivl om, så er der ikke grundlag for andet end at fortsætte med det her lovforslag for at bringe dansk ret i overensstemmelse med EU-retten.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-06-09:
Jamen vi lægger til grund, at der er lavet en meget grundig uvildig undersøgelse i Folketingets Skatteudvalg, og den igangsatte vi, fordi vi gerne ville have klarhed om den store tvivl, der var, om, hvorvidt det nu var et krav fra EU at indføre den her moms på kunstnerisk aktivitet eller ej.
Og den har meget klart konkluderet, at det er det ikke.
Derfor når vi frem til en anden konklusion, end man når frem til ovre i Skatteministeriet.
Rasmus Stoklund (S), 2022-06-09:
Det har jo traditionelt været sådan, at partier, der opfatter sig selv som potentielt regeringsbærende, har respekteret, når der faldt domme ved EU-Domstolen, og i øvrigt har ment, at vi skulle leve op til EU-juraen.
Hvordan kan man i Konservative sidde overhørigt, at både Skatteministeriet og Justitsministeriet siger, at hvis vi skal respektere en EU-dom, skal vi vedtage den her lov, og så blot henvise til, at hvis man føler for noget andet i Folketingssalen, lader man blot være med det?
Er det virkelig sådan, man vil arbejde i fremtidige konservative regeringer?
Rasmus Jarlov (KF), 2022-06-09:
Altså, jeg tror, jeg ville gøre det samme, som skatteministeren gør, nemlig at forsøge at få gennemført et lovforslag, men jeg tror også, at jeg som minister ville respektere, at det er Folketingets afgørelse.
Og når Folketinget ikke er overbevist om, at det er et krav fra EU, skal Folketinget jo stemme efter sin overbevisning, som det står i grundloven, og så stemme nej til det her lovforslag.
Så det er jo egentlig bare at anerkende, at selv om man sidder i regering, bestemmer man ikke, hvad loven er i Danmark; det er Folketinget, der bestemmer det.
Rasmus Stoklund (S), 2022-06-09:
Hr. Rasmus Jarlov har jo været minister før, og jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Rasmus Jarlov, om han, hvis han blev minister igen, ville kunne stemme imod en lov, der er blevet til, som følge af at der ligger en fuldstændig klokkeklar vurdering fra Skatteministeriet og Justitsministeriet i forhold til EU-retten.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-06-09:
Jeg kan i hvert fald sige så meget, at vi altid gerne vil give penge til dansk kultur, og når vi hvert år fremlægger vores forslag til finanslov, hvor vi fordeler pengene i staten, så er der også afsat flere penge til kultur, som regel også flere penge, end hvad regeringen og Radikale Venstre når frem til.
Så vi vil gerne være med til at støtte dansk kultur.
Jeg vil ikke stå her og nu og forpligte mig på et eller andet stort millionbeløb uden for en finanslovsforhandling.
Zenia Stampe (RV), 2022-06-09:
Nej, man kan ikke en til en sende en refundering på det, man så har opkrævet i moms, men man kunne jo have gjort det samme, som vi har gjort og stadig væk gør, og det er at sige: Selvfølgelig skal vi overholde EU-lovgivningen, og hvis vi bliver pålagt at måtte momsbelægge de her kunstnere, vil vi sørge for, at et tilsvarende beløb tilbageføres til kulturlivet.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-06-09:
Som jeg også sagde i mit indlæg, var der jo kun én grund til, at vi gik med til at indføre den her moms på kultur, og den var, at vi fik at vide, at der var et krav fra EU om, at vi skulle gøre det.
Det var den eneste grund til det.
Så kan man selvfølgelig godt på andre måder tilbageføre penge til kultur.
Det kan man bare ikke gøre en til en, for så omgår man jo lovgivningen.
Hvis man fører pengene tilbage til de samme mennesker, som betalte momsen, så er der jo ikke nogen moms, altså hvis man får refunderet den udgift.
Så man kan ikke gøre det en til en, men man kan godt i andre sammenhænge støtte kulturlivet, og det vil vi selvfølgelig også meget gerne være med til.
Zenia Stampe (RV), 2022-06-09:
Jeg er meget glad for, at Det Konservative Folkeparti i dag stemmer imod det her forslag.
Men jeg bliver også nødt til at spørge, hvorfor De Konservative i første omgang gik med til en aftale, hvor man tog 230 mio. kr. fra kunstnerne for at finansiere fængselspladser i Kosovo.
Jeg kan nu forstå, at det er usikkerheden om EU-lovgivningen, der gør, at man trækker støtten, men man sagde jo i princippet ja til at tage penge fra kulturen og give dem til kriminalforsorgen, hvor man jo godt kunne have sagt det samme, som vi gjorde, nemlig: Selvfølgelig skal vi overholde EU-lovgivningen, og hvis det viser sig, at vi skal pålægge kunstnerne moms, så skal vi bare sørge for at tilbageføre pengene til kulturområdet.
Hvorfor valgte De Konservative ikke det standpunkt i stedet?
Jeppe Bruus (S), 2022-06-09:
Det at gå hen og spørge Kommissionen er jo et værktøj, man bruger, hvis der er tvivlstilfælde, og det er der ikke her.
Det, der er nyt her, er jo i forhold til det flertal i Folketinget, der plejer at anerkende, at den sidste vurdering, der står, når man skal overholde EU-retten, er den, der kommer fra embedsværket.
Det er det, der er nyt.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-06-09:
Men Erhvervsministeriets jurister havde jo netop også tryktestet deres lovforslag.
Så hvorfor er det, at ministeren ikke lige gør sig den ulejlighed at spørge Europa-Kommissionen?
Eller skal vi forstå det sådan, at det her faktisk er noget, ministeren ønsker at gøre, og at ministeren derfor ikke har lyst til at spørge Europa-Kommissionen?
Rasmus Stoklund (S), 2022-06-09:
Jeg er sikker på, at man ud fra sådan et kampagnemæssigt synspunkt er blevet enige om, at det jo er utrolig snedigt hele tiden at sige, at der er tale om tvang.
Men faktum er, at i dag er der ikke fuldstændig frit valg, og efter at den her aftale træder i kraft, er der ikke fuldstændig frit valg.
Det er den ene del.
Den anden del er, hvorfor Venstre svigter udlændingepolitikken så markant, som man gør med den her aftale?
Vi har problemer på nogle gymnasier med, at de bliver alt for skævt sammensat.
Hvordan skal unge mennesker blive integreret ind i majoritetssamfundet, hvis de eneste, de møder, er folk, der har samme rødder som dem selv?
Den hollandske sociologiprofessor Ruud Koopmans lægger vægt på, at bl.a. sådan noget som netværk i en majoritetsbefolkning, sekularisering, ligestilling mellem kønnene, medieforbrug, sprog – den slags – har fuldstændig afgørende betydning for, om integrationen kommer til at lykkes.
Hvorfor gør man så ikke noget for at bidrage til det ved at bakke op om en aftale som den her?
Og hvorfor kommer man ikke med nogle reelle svar på, hvordan det er, man så vil løse problemerne?
For det gør man jo ikke.
Man har bare snakket om det samme siden 2016.
Man har ikke leveret noget.
De forhandlinger, man stillede i udsigt i 2016, indkaldte man ikke engang til.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
Fra Venstres side ønsker vi frit valg for de unge i modsætning til Socialdemokraternes tvangsfordelingsprincip på baggrund af forældreindkomst, og det er måske der, hvor skillelinjen står, altså i forhold til om man mener, det er rimeligt over for de unge og deres forældre, at man skaber så massiv usikkerhed, som man gør nu, fordi man ønsker at fordele de unge på baggrund af deres forældres indkomst.
Det synes vi er udansk, og det støtter vi ikke.
Jens Joel (S), 2022-06-09:
Så hvad vil Venstre fordele efter i byerne?
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
De problemer, der er med ghettogymnasier, polariserede gymnasier, i byområderne, vil fortsat være der med det her lovforslag.
Det viser ministerens svar også.
De viser, at omkostningerne for tusindvis af unge er enormt høje, når man indfører et tvangsfordelingsprincip på baggrund af deres forældres indkomst.
Og nej, man løser ikke det, der var udgangspunktet, nemlig problemerne med de polariserede institutioner.
Det viser ministerens svar, og dem tænker jeg også at den socialdemokratiske ordfører har læst.
Og nej, det her lovforslag indeholder ikke tvangsfordeling på baggrund af forældreindkomst i landområderne; det gør det ikke.
Det her lovforslag, som vi behandler i dag, L 157, indeholder kun forældreindkomst som tvangsfordelingsprincip og -kriterium i de zoner, der ligger omkring de store byer.
Og derudover håber jeg sådan set heller ikke, at det er et udtryk for, at Socialdemokraterne mener, at den udfordring, der er, med et mindre gymnasium i Fjerritslev, er den samme udfordring, der er, med et gymnasium, som er blevet polariseret.
Det er to forskellige løsninger, det er to forskellige diskussioner, og derfor er det også ærgerligt, at Socialdemokraterne har blokeret for, at vi kunne tage diskussionerne særskilt.
Jens Joel (S), 2022-06-09:
Jeg tror, det er åbenlyst for alle, at man kan søge, lige hvorhen man vil, men at det selvfølgelig ikke er alle, der kan komme ind alle steder.
Derfor har vi fordelingsregler, og det har vi i hele landet.
Uden for de største byer er Venstre villig til at overrule og omgå det frie valg og sige til de unge: Desværre, vi placerer jer et andet sted end der, hvor I lige præcis gerne vil gå.
For der har man en vigtig dagsorden.
I forhold til at løse parallelsamfundsproblemer, i forhold til at gøre op med polariseringen, i forhold til at løse de problemer, som fru Ellen Trane Nørby som minister selv italesatte, bliver man bange for sin egen skygge.
Hvordan vil Venstre fordele i byerne?
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
Jamen jeg forstår godt, folk omkring de store byer er bekymret i ekstrem grad på grund af det lovforslag, som bliver stemt igennem i dag af Radikale Venstre, den socialdemokratiske regering, SF, Enhedslisten.
For det skaber usikkerhed, det skaber uigennemsigtighed, og det indfører et nyt tvangsfordelingsprincip, hvor det er dine forældres indkomst, der er afgørende, og ikke, at du har et frit uddannelsesvalg.
Det synes vi er udansk, og derfor støtter vi det ikke fra Venstres side.
Men jeg håber da på, at den radikale ordfører eller ministeren går på talerstolen og forklarer og forsvarer, både hvorfor man ikke har lyttet til de forskellige ting, der er sagt, og hvorfor man stemmer imod ændringsforslagene.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-06-09:
Tak, men det er jo ganske simpelt ikke rigtigt.
Du kan ikke frit vælge, hvilket gymnasium du vil gå på.
Alle Københavns unge kan ikke sige, at de vil gå på Rysensteen og så komme ind dér – det kommer aldrig til at ske.
Der er ikke frit valg.
De kan alle sammen søge ind dér, og nogle af dem vil komme ind; andre vil komme andre steder hen.
Jeg synes, at der er en vis begrebsforvirring her, og det tror jeg ikke ligefrem gavner forståelsen af, hvad aftalen rent faktisk går ud på, og det synes jeg er en skam.
For der er rigtig mange, der er bekymret for noget, som de ikke behøver at være bekymret for.
Langt de fleste vil stadig væk få deres førsteprioritet efter denne aftale.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
Det er, fordi det her lovforslag på ingen måde løser problemet med polariserede gymnasier.
Det løser på ingen måde de integrationsudfordringer, som ordføreren står og taler om.
Det var jo det, der var udgangspunktet for forhandlingerne.
Det er bare ikke det, der blev resultatet.
Og med den lap på en lappeløsning, som den socialdemokratiske regering har lavet her senest, bliver effekten af det her, når vi taler integration, endnu dårligere.
Så ved ikke at løse et problem skaber man i stedet tvangsfordeling på baggrund af forældreindkomst og enormt stor utryghed hos tusindvis af unge og deres forældre i de store byer.
Så spørgsmålet er jo nærmere: Hvorfor er det, Socialdemokraterne ikke går på talerstolen og forklarer, hvorfor det er, man ønsker at lave tvangsfordeling på baggrund af forældreindkomst i byområderne, når det hverken løser en integrationsmæssig opgave eller på nogen måde flugter med den uddannelsespolitik, vi plejer at være enige om i Danmark, nemlig at det frie valg for de unge er vigtigt?
Stinus Lindgreen (RV), 2022-06-09:
Tak for det.
Tak til ordføreren.
Jeg har lyttet til debatten i dag og også i tirsdags, og jeg er altså blevet forvirret på et lidt højere plan og håber, at ordføreren kan gøre mig lidt klogere her.
Jeg er far til fire og bor i Lyngby og er opstillet i Lyngby.
Det her er en aftale, der i høj grad kommer til at ramme mig og mine børn.
Jeg hører også en vis forvirring i begreberne.
Jeg går ud fra, at det er ubevidst, men når ordføreren snakker om frit valg, ved ordføreren jo godt, at der ikke er frit valg, for der er ikke uendelig kapacitet på vores gymnasier.
Du kan søge frit, ja, og det er dejligt, og hvis der er plads, kommer du ind, men du kan jo ikke vælge, hvor du vil gå henne i hele landet, for det har aldrig været tilfældet, og det er heller ikke tilfældet i dag, og det vil ikke være tilfældet efter den her aftale.
Jeg vil godt have ordføreren til at bekræfte, at man i dag ikke har frit valg; du kan søge frit, og hvis der er plads, kan du komme ind.
Men jeg hører også ordføreren sige, at der ikke er uendelig kapacitet, og derfor har vi vel et problem, der skal løses?
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
Venstre ønsker frit valg for de unge, og vi lytter faktisk til de unge.
Det er måske der, hvor forskellen er.
Vi har lyttet til de over 50.000, der har skrevet under på det borgerforslag, som Socialdemokraterne japper igennem på 2 dage i Folketinget.
Der er en oplevelse af, at man hverken lytter til høringssvarene eller andet.
De ændringsforslag, vi har stillet i dag, er da lige præcis udtryk for, at vi helt konkret forholder os til de problemer, der er.
Det, at man ikke kan skifte skole ved mistrivsel, uden at man har en aftale med rektor, og det, at man ikke vil tillade et særligt optag på shippinglinjen på Niels Brock – for bare at tage nogle af eksemplerne, som vi har stillet ændringsforslag om – stemmer Socialdemokraterne desværre imod.