Mai Mercado (KF), 2024-05-24:
Det er heldigvis en mulighed både at tale varmt for højere straffe, men også samtidig gå ind for resocialisering, og det gør Det Konservative Folkeparti.
Jeg havde jo egentlig håbet, at Enhedslisten ville placere sig som nysgerrig på rent faktisk at få sikret en bedre resocialisering, fordi ordføreren jo er enig i præmissen, at det, der foregår i dag, ikke er tilstrækkeligt.
Vi har civilsamfundsorganisationer, som i forvejen udøver resocialiserende arbejde i fængslerne med den knopskydning, det er, at de er finansieret i en kortvarig periode.
Derfor vil jeg bare spørge Enhedslisten: Når nu vi har private sociale tilbud ude i kommunerne, som løfter opgaver side om side med de kommunale tilbud, er det så ikke værd lige at give det en ekstra tanke, at man ved at lave sociale investeringer kan sikre, at man rent faktisk får skabt et bedre tilbud, så færre falder tilbage i kriminalitet med færre ofre til følge?
Tak, formand.
I starten af maj måned var Retsudvalget til møde med ombudsmanden, og ombudsmanden har kigget lidt på de forhold, som indsatte og varetægtsfængslede afsoner under.
Han har bl.a. kigget på adgangen til uddannelse og beskæftigelse.
Hans konklusion er ingen nyhed.
Kriminalforsorgen er ekstremt presset og overbebyrdet, og særlig to forhold presser fængslerne og gør vilkårene for afsoning barske.
Der er propfyldt i landets fængsler.
Flere end nogen sinde før sidder på dobbeltbelæg, altså hvor to deler celle.
Besøgslokaler
flere steder i fængslerne er inddraget til celler, og indsatte kan dermed ikke have besøg.
Der er massiv mangel på fængselsbetjente, hvilket betyder, at beskæftigelsesværksteder i fængslerne lukker ned, fordi værkførerne i stedet skal varetage almindelige fængselsbetjentopgaver.
Hvor der tidligere var plads til samtaler imellem indsatte og ansatte med et resocialiserende fokus, er det afløst af rundering, hvor fængselsbetjente overvåger ved at gå runder på afdelingerne.
Tilsammen betyder de to forhold, at resocialisering er en by i Rusland.
I Det Konservative Folkeparti er vi optaget af resocialisering.
Mange kan af og til godt tillægge os, at vi kun går op i hårdere straffe.
Det gør vi også.
For os har det en betydning, at hvis man begår kriminalitet, især personfarlig kriminalitet, jamen så skal man også straffes hårdt.
Men vi går også op i at resocialisere, således at når man kommer ud igen, er der mindre recidiv, dvs. mindre tilbagefald, og dermed også færre nye ofre.
En effektiv resocialiserende indsats får flere til at forlade et liv i kriminalitet, og det er derfor, at vi har et ønske om at styrke indsatsen.
Så forslaget her pålægger regeringen og aftalepartierne i kriminalforsorgsaftalen at tage et vigtigt og nødvendigt skridt hen imod sociale investeringer.
Som minister stod jeg selv bag etableringen af Den Sociale Investeringsfond.
Tanken var, at store pensionskasser på sigt kunne lave sociale investeringer, og hvis det så samtidig lykkedes at knække recidivkurven, ville investor få del i et afkast.
Samtidig ville det forbedre livsvilkårene for de mennesker, hvor man rent faktisk lykkedes med at skabe varige positive forandringer.
Dengang fonden blev etableret, var det faktisk med et projekt fra England som forbillede, hvor man netop investerede i resocialisering i fængslerne, fordi det er ret enkelt at måle gevinsten: Undgår man at ryge tilbage i fængsel?
I kriminalforsorgsaftalen indgår altså også en passus om sociale investeringer, men lige nu er kriminalforsorgen så presset, at man er langt fra at have overskud til at sætte nye skibe i søen.
Derfor har vi i Konservative haft kontakt til Den Sociale Investeringsfond, og de finder området her egnet.
De vurderer, at det er realistisk at finde en ekstern investor.
Man skal lægge en resultatbetaling på 16-20 mio. kr. up front – de har faktisk lavet en case, hvor de har beregnet, hvor stor en resultatbetaling der skal hentes fra investor, og hvad investor kan forvente at få i afkast.
Så med det her forslag pålægger vi altså regeringen at indkalde til forhandlinger, og det lyder jo umiddelbart som et smalt forslag, men det vil være det første af sin slags, nemlig om forhandlinger om finansiering af midler til resultatbetaling, som altså skal muliggøre den første sociale investering i Danmark nogen sinde.
Og det vil også være banebrydende.
Som flere ordførere har nævnt fra talerstolen i dag, har der aldrig været en politisk debat her i Folketingssalen om sociale investeringer, heller ikke siden Den Sociale Investeringsfond blev skabt tilbage i min egen ministertid.
Derfor må jeg også sige, at jeg er ganske begejstret, også selv om forslaget ikke bliver vedtaget.
Det er jo ellers dejligt, når man endelig kan få vedtaget sine politiske forslag som oppositionsparti.
Men jeg er håbefuld, fordi Folketinget i langt overvejende grad er positive over for sociale investeringer.
Og jeg hører også, at det kun er Enhedslisten, som ikke synes, at det er en vej, der er værd at betræde.
Vi er slet ikke i tvivl om, at det vil betyde reel resocialisering i fængslerne, hvis det er, at man forsøger for første gang at lave sociale investeringer.
Derfor vil vi også forsøge at samle Folketinget om en beretning, som gerne skal have det afsæt at kunne lægge sporene til, at vi enten i forbindelse med strafreform eller kriminalforsorgsaftale eller på anden vis kan lægge kimen til at skabe de første sociale investeringer nogen sinde i Danmark.
Tak for ordet.