runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2017-12-19:
Til det sidste vil jeg sige, at Enhedslistens ordfører spurgte, om vi var kommet frem til, hvad der helt konkret skulle ligge til grund for, at vi kunne modtage kvoteflygtninge.
På det vil jeg svare: Nej, det er vi ikke kommet frem til helt konkret.
Men vi ved da godt, hvad det er for nogle kriterier, der skal vejes op imod hinanden.
Et af dem er jo, hvor stor den spontane asylstrøm er.
Et andet er, hvor mange familiesammenføringer der er, og et tredje er, hvordan det går med integrationen.
Men det behøver ordføreren jo ikke spørge mig om.
Det kan ordføreren læse ud af det lovforslag, vi skal tredjebehandle i morgen.
Næh, det synes jeg da ikke.
Det er da en udfordring for det danske samfund at modtage flygtninge.
Vi kommer i år til at tage omkring 10.000 flygtninge og familiesammenførte, og Enhedslisten kan selvfølgelig godt mene, at det skal være 10.500, og at det da er let nok.
Men jeg tror, at hvis du kigger ud i det danske samfund, vil du se, at det ikke bare er let nok at modtage en masse mennesker.
Det giver en masse udfordringer for det danske velfærdssamfund, for den kulturelle sammenhængskraft og for vores økonomi.
Jeg synes, at det påhviler os alle sammen herinde at turde prioritere, og det indbefatter også at turde anerkende, at antallet har en betydning, og at der ikke bare kan være åbne sluser, men at vi er nødt til at kunne regulere tilstrømningen til vores samfund.
Marcus Knuth (V), 2017-12-19:
Mange tak.
Jeg vil begynde med at rose ordføreren for vores gode samarbejde.
Vi kom jo næsten i hus med en tekst til et forslag til vedtagelse, som vi kunne enes om, men også kun næsten.
Socialdemokratiet valgte en lidt mere lempelig udgave, men fred være med det.
Det, der bekymrer mig mere i forhold til vores fremtidige samarbejde med Socialdemokratiet, er, at ja, vi har et godt samarbejde med ledelsen, men der er jo ikke nogen kæde, der er stærkere end det svageste led.
Nu kunne jeg så for lidt siden læse i nyhederne, at der åbenbart er fire socialdemokrater, Mette Gjerskov, Yildiz Akdogan, Daniel Toft Jakobsen og Kirsten Brosbøl, som ikke vil stemme for kvoteloven, når den bliver tredjebehandlet i morgen.
Det bekymrer mig lidt, fordi så begynder man at tænke: Hvad er det egentlig for et Socialdemokrati, vi samarbejder med?
Er det et splittet Socialdemokrati?
Hvordan skal vores fremtidige samarbejde være, hvis man ikke ved, hvad det egentlig er for et parti, vi taler med?
Mattias Tesfaye (S), 2017-12-19:
For det første vil jeg sige, at det ikke er noget kursskifte.
Socialdemokratiet har i lang tid ment, at det var fornuftigt, at vi havde et midlertidigt stop for kvoteflygtninge, men vi har også sagt i lang tid, at vi synes, at den her særlige gruppe med behandlingskrævende sygdomme burde vi finde en løsning på.
Vi har også rejst det over for regeringen, og vi har så ikke kunnet blive enige om det.
Så på den måde er det ikke noget stort kursskifte.
Til det andet, om det er et splittet Socialdemokrati, vil jeg sige: Nej, det er det ikke.
Der er ikke nogen, der stemmer imod det lovforslag, der skal vedtages i morgen.
Men det er ikke nogen hemmelighed, at vi har diskussioner om de her ting i Socialdemokratiet, ligesom jeg ved, at man i Venstre også kan have diskussioner, men også på et tidspunkt må drage en konklusion og træffe en beslutning.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-19:
Tak for det.
I dagens Berlingske kan man læse, at Socialdemokratiet overordnet set deler tankerne om, at man fremover skal kunne søge asyl i lejre i flygtningenes nærområder og dermed vil færre sætte deres liv på spil for at kæmpe sig til Europa og søge asyl.
Og så er hr. Mattias Tesfaye citeret for at sige: »Vi er nødt til at indrette et system, hvor man får beskyttelse i nærområderne, og dem, der så kommer til Europa, kommer igennem FN's kvoteprogrammer og bliver udvalgt efter nogle kriterier, som vi har besluttet.
Fjerde.«
Hvordan hænger det citat sammen med, at hr. Mattias Tesfaye, Socialdemokratiets ordfører, står på talerstolen i dag og er enig i, at man skal lave det her stop for kvoteflygtninge, og at Socialdemokratiet også har tænkt sig at stemme for det lovforslag, der er i morgen, om, at man skal kunne lave et stop for kvoteflygtninge?
Mattias Tesfaye (S), 2017-12-19:
Tak for spørgsmålet.
Det synes jeg hænger godt sammen.
Jeg synes, at jeg i min tale redegjorde meget godt for, at vi mener, at der er en sammenhæng mellem samfundets kapacitet til på den ene side at modtage folk og så vores humanitære forpligtelser på den anden side.
Det er klart, at jo flere, der kommer til Europa og til Danmark og søger asyl gennem en spontan asylansøgning, jo færre kan vi tage igennem genbosætningsprogrammer.
Det er det, vi har sagt i lang tid, og jeg synes, at der er en indlysende sammenhæng i det.
Det er klart, at hvis vi ender i en situation, hvor vi kan få stoppet for den spontane asylansøgning, synes vi jo ikke, at Danmark skal modtage nul kvoteflygtninge.
Så synes vi jo, at det skal være den måde, man kan komme til Europa på.
Det synes jeg da er en smuk og en human og en ordentlig mission for det danske samfund.
Jeg synes faktisk, at det er det eksisterende asylsystem, som burde få os til at græmme os og skamme os over den måde, Europa har indrettet asylpolitikken på, nemlig at asylansøgerne er dem, der har penge til at betale menneskesmuglerne, og dem, der har kræfter og ressourcer til at begive sig over Middelhavet.
Mange af dem har ikke noget beskyttelsesbehov og ender, selv om de egentlig får afvist deres asylansøgning, stadig væk med at være i Europa.
Vi bruger masser af penge på dem, selv om der er masser af andre mennesker, der har brug for de ressourcer, vi har på vores kontinent.
Så jeg synes, at det hænger meget godt sammen.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-19:
Det synes jeg så ikke det gør, for vi har jo et meget, meget lille antal spontane flygtninge, der kommer til Danmark p.t.
Jeg kan så forstå, at ordføreren hæfter det op på sådan et eller andet om, at alle skal være fuldt integreret.
Så spørger jeg: Er det det samme som at sige, at vi aldrig mere skal kunne tage kvoteflygtninge?
Det tror jeg ikke at Socialdemokratiets ordfører vil sige.
Men hvad skal der til?
Hvad skal der reelt til, for at Socialdemokraterne faktisk udlever de tanker, som ordføreren, hr. Mattias Tesfaye, er citeret for at sige i dag i Berlingske?
Mit spørgsmål er: Om hvor mange år?
Henrik Dahl (LA), 2017-12-19:
Tak for indlægget.
Jeg skal spørge: Ville der i princippet kunne opstå en situation, hvor det ville være nødvendigt at lukke for tilgangen af kvoteflygtninge?
Jeg kunne godt tænke mig, at besvarelsen bare mundede ud i et ja eller nej.
Carsten Bach (LA), 2017-12-19:
Ja, det øgede bidrag skal jo bl.a. være med til at nedkæmpe de rester, der måtte være rundtomkring i byer og på land, og i øvrigt også forhindre, at de så rejser mod Europa og foretager terrorangreb der.
Så ja, det er også at få nedkæmpet de rester, der kan være af terrororganisationer – om de så kalder sig ISIL eller andet.
Søren Søndergaard (EL), 2017-12-19:
Jeg synes ikke, at ordføreren forholder sig til spørgsmålet.
Så kom der en ny.
Og man kan godt udrydde den her, men spørgsmålet er jo, hvordan man så undgår, at der kommer en ny igen.
Og det rejser jo spørgsmålet om, om man kan forestille sig, at man har et land, hvor der er en systematisk undertrykkelse med de mest bestialske midler af en bestemt gruppe af befolkningen, og der så ikke kommer nogen reaktion på det.
Altså, det er jo det spørgsmål, der er det interessante, og det vil jeg bare gerne bede ordføreren om at forholde sig til.
Carsten Bach (LA), 2017-12-19:
Det gør man jo bl.a. ved som i Irak at sikre stabilitet og træning af de irakiske interne sikkerhedsstyrker.
Så det vil være måden at gøre det på i den forbindelse.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-12-19:
Jamen tak for det.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren, om det fortsat er Liberal Alliances holdning, at den syriske præsident Assad, altså diktatoren Assad, skal væltes, og hvis det er Liberal Alliances holdning, hvordan man så mener at det her beslutningsforslag bidrager til det?
Carsten Bach (LA), 2017-12-19:
Det bidrager jo i form af, at man netop kan få nedkæmpet ISIL en gang for alle, som jeg sagde i min tale, og ved at sikre sig, at der ikke opstår nye terrorgrupperinger enten med det ene eller det andet navn rundtomkring i Irak og i Syrien, og at man på den måde kan opbygge fred og stabilitet i området fra grunden af.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-12-19:
Ordføreren svarede jo ikke på spørgsmålet.
Altså jeg spurgte, om Liberal Alliance fortsat ønsker, at Assad skal væltes og erstattes med et demokratisk styre, som det har været regeringens hidtil førte politik, og hvordan Liberal Alliance mener at det her forslag skal bidrage til det.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre Liberal Alliances holdning til, om man fortsat ønsker, at Assad skal styre Syrien.
Carsten Bach (LA), 2017-12-19:
Det er selvfølgelig Liberal Alliances holdning, at vi skal sikre en demokratisk udvikling også i Syrien, og den demokratiske udvikling kan som udgangspunkt ikke indbefatte Assadstyret.
Det konkrete bidrag her er jo med til, kan man sige, i forhold til ISIL at nedkæmpe de rester, der er, af ISIL og trænge ISIL helt og endeligt tilbage.
Søren Søndergaard (EL), 2017-12-19:
Tak til hr. Carsten Bach.
Jeg bemærkede det ordvalg, der hed: at nedkæmpe ISIL en gang for alle.
For vi ved jo, at før ISIL var der en anden terrororganisation i Irak, al-Qaeda.
Altså, vi ved jo, at ISIL bare kom efter en anden.
Så det, spørgsmålet går på, er: Hvis man mener »en gang for alle«, mener man vel også, at man skal fjerne grundlaget for, at den type af organisationer kan vinde frem og få folkelig opbakning?
Carsten Bach (LA), 2017-12-19:
Tak for det.
For en uge siden ved NATO's parlamentariske forsamling i Washington havde jeg lejlighed til at overvære et indlæg fra den amerikanske præsidents specielle udsending til koalitionen i den globale kamp mod ISIL.
Indlægget styrkede i den grad min opfattelse af, at vi står midt i en meget afgørende tid i kampen mod ISIL.
Uge for uge trænges terrorbevægelsen tilbage overalt, og det kan vi bl.a. takke de danske soldater og deres store indsats for.
Den irakiske regering erklærede i sidste uge landet for befriet for ISIL-krigere, men vi skal ikke tro, at opgaven er overstået af den grund.
Det er netop nu, at vi skal fastholde det momentum, danske soldater har været med til at skabe, og vi skal understøtte de irakiske styrker og resten af koalitionen, så vi sammen kan få nedkæmpet ISIL en gang for alle.
Resterne af terrororganisationen vil uden tvivl forsøge at genvinde det tabte område i de kommende måneder og år, og det er bl.a. det, den øgede danske indsats skal være med til at forhindre.
I Liberal Alliance støtter vi selvfølgelig fuldt, helt og fast op om regeringens strategi, og derfor støtter vi naturligvis også beslutningsforslaget her.
Marie Krarup (DF), 2017-12-19:
Beslutningsforslaget drejer sig om to bidrag fra dansk side, nemlig et sikrings- og bevogtningsbidrag og et transportbidrag med et herculesfly, og begge dele skal bruges i kampen mod Islamisk Stat.
Dansk Folkeparti vil meget gerne støtte bekæmpelsen af Islamisk Stat, som er et onde, der, hvis det ikke bekæmpes, også udgør en trussel imod Danmark.
Vi håber, at vi er i den sidste fase i nedkæmpelsen af Islamisk Stat.
Vi er på nogle punkter bekymrede over, at så stor en andel af det danske forsvar engageres i internationale missioner.
Vi mener, at det er væsentligt, at vi bidrager til kampen imod islamisk terrorisme, men vi mener også, at det er vigtigt at signalere til dem, der sender os anmodninger, og det er jo amerikanerne, at der også er andre, der bør bidrage.
Vi synes, at det slider ganske hårdt på forsvaret, især på hæren, at have så mange udsendt i lang tid.
Så vi håber, at dette er det sidste beslutningsforslag, der har med bekæmpelsen af Islamisk Stat i Irak at gøre, hvor vi skal sende folk af sted.
Og er det ikke det, mener vi, det er væsentligt, at regeringen signalerer, at der også er andre, der kan yde bidrag i den her sammenhæng, så vores styrker ikke slides for voldsomt.
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-12-19:
Tak for det, formand.
I forhold til kampen mod Islamisk Stat eller den såkaldte Islamisk Stat tror jeg at vi alle sammen er enige i, at her har vi et morderisk regime af en terrororganisation, som faktisk nok ikke er set lignende nogen sinde før i danmarkshistorien og i verdenshistorien, og derfor er vi også fra Venstres side et hundrede procent med på den side, der simpelt hen hedder, at vi skal bekæmpe Islamisk Stat, sådan at de ikke er en trussel, hverken i forhold til den regionale stabilitet i Irak og Syrien eller i forhold til truslen mod Europa og deriblandt Danmark.
Som mine kollegaer har været inde på tidligere, har vi jo heldigvis offensivt militært nedkæmpet Islamisk Stat i både Irak og Syrien, sådan at de er en meget, meget lille trussel i øjeblikket.
Nu er det vigtigt, at vi så at sige gør arbejdet færdigt militært, og derfor bakker vi også et hundrede procent op om det budskab, der er kommet om, om vi kan sende et såkaldt ekstra støttebidrag til bl.a. bevogtning af al-Asad-basen, og derudover også i forhold til transportbidraget.
Det er jo, fordi vi ikke bare skal se det isoleret.
Vi skal se det i et større billede, et større billede, der simpelt hen handler om, at nu skal vi sørge for at få genopbygget Irak og Syrien.
Syrien er en sværere opgave – det er vist meget, meget nemt sagt og enkelt sagt – men i forhold til Irak kan vi gøre en forskel.
Vi har allerede fra den danske side et kæmpestort humanitært program, men ud over det har man også igangsat et kæmpestort kapacitetsopbygningsprogram, sådan at vi forhåbentlig kan sørge for, at Irak går imod bedre tider og mere stabile tider, for det er jo også forudsætningen for alt det, som i hvert fald et stort flertal herinde ønsker, nemlig at sørge for, at vi kan sende flygtninge tilbage igen, og det er jo også vigtigt, at vi så kan nå det her.
Hvis ikke vi får sikret stabilitet, hvis ikke vi får sørget for freden, hvis ikke vi får sørget for at få genopbygget landet, kan vi jo heller ikke sende flygtninge tilbage, og derfor, hvis man ønsker at sende flygtninge tilbage så hurtigt som overhovedet muligt, er det jo også vigtigt, at vi får håndteret de her tre ting.
Så derfor set i lyset af faktisk alt er vi fortalere for det her og bakker det varmt op.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-12-19:
Tak for det.
Vi er jo alle sammen enige om, at ISIL skal bekæmpes, spørgsmålet er bare, hvordan vi gør det.
Man kan sige, at i den her diskussion om, hvad vi skal gøre i Irak og i Syrien militært, har der jo hele tiden været en diskussion tilbage for mere end 3 år siden, da den danske militære indsats startede, der har gået på, at vi har haft problemer med sekterisk vold og undertrykkelse begået af den irakiske regering.
Man skal ikke være en stor ekspert i situationen i Syrien og Irak for at se, at en af grundene til, at IS har kunnet vokse frem, bl.a. har været den her sekteriske vold og undertrykkelse tidligere.
Hvis vi skal undgå ekstremisme og kaos i fremtiden, er det afgørende, at den her vold stopper.
Det var så diskussionen for 3 år siden.
Siden da har der jo så været en lang række eksempler på, at den er fortsat.
Hvis vi bare tager, hvad de danske soldater selv har oplevet for nylig, har vi jo en situation, hvor man selv med egne øjne har bevidnet en krigsforbrydelse foregå med mishandling af en fange.
Altså, tror Venstre reelt på, at den irakiske regering ønsker en inkludering i Irak på nuværende tidspunkt?
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-12-19:
Jeg vil gerne helt klart holde mig til det budskab, som en lang række eksperter også deler, nemlig at grunden til, at Islamisk Stat fik lov til at få så stort held militært, jo var, fordi Vesten tværtimod lavede en ny strategi, nemlig at prøve at se, om det gik væk af sig selv.
I 5 år prøvede man at se, om det gik væk af sig selv, og det gjorde det ikke.
Det eneste tidspunkt, hvor man begyndte at vågne op i det internationale samfund og sige, at okay, det kan godt være, at Islamisk Stat er en stor trussel, var, da de stod 15 km fra Bagdad centrum.
Så var det, at man vågnede op og sagde, at okay, det kan godt være, at vi bliver nødt til at gå ind offensivt militært.
De gik jo også i defensiven og blev slået tilbage igen og igen, da de tog kampen op mod Islamisk Stat, uden at de havde koalitionen.
Så jeg mener, at hele spørgsmålet om Islamisk Stat er et tydeligt eksempel på, at ja, på den ene side er det svært at engagere sig i militære konflikter, men på den ene side er det lige så svært nogle gange ikke at engagere sig i militære konflikter, for så kan det være, at fjenden vinder.
Derfor bakker jeg varmt op om, at vi gør en forskel.
Er det nemt?
Nej, det er det ikke, men vi gør, hvad vi kan.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-12-19:
Tak for det.
Der er i hvert fald ingen tvivl om, at det kaos, som invasionen i Irak skabte, har været med til at skabe den grobund, som IS er vokset frem af, men jeg må sige, at jeg undrer mig, når ordføreren ligesom ikke fremhæver problemet med den sekteriske vold og undertrykkelse fra den irakiske regering, fordi det jo også er det, som rigtig mange peger på.
Det er i øvrigt det, som den ene rapport efter den anden også fra danske soldater går på.
Der kunne jeg bare godt tænke mig at høre fra Venstres ordfører: Mener man ikke, at det er et problem?
Og hvis man mener, at det er et problem, tror man så reelt på, at den irakiske regering har tænkt sig at ændre det, når vi ser den ene rapport efter den anden, der peger i en anden retning?
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-12-19:
Jeg synes helt klart, at det er et problem, og jeg synes også, at det er en udfordring, som er alvorlig, og derfor kan jeg også understrege, at vi fra Venstres side hele tiden er enig med regeringen i, at det her er noget, vi foreholder for den irakiske regering.
Vi foreholder det den irakiske regering både i forhold til de intentioner, der er for at prøve at holde sammen på landet, men også i det konkrete arbejde, vi lægger både i forhold til kapacitetsopbygning og i forhold til det militære osv.
Vi gør det i forhold til alle de forskellige grupperinger, der er i Irak.
Men som jeg prøvede at starte med at sige
, er det jo ikke nogen hallelujaløsning.
Det er jo ikke noget, der gør, at vi når hen til et eller andet, der bare minder om et stabilt land.
Det er der ingen der har nogen illusion om – desværre.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-12-19:
Det kommer nok ikke bag på nogen, når jeg starter med at sige, at Alternativet ikke støtter det her forslag, ligesom vi heller ikke tidligere har støttet forslag, hvor vi har diskuteret at sende militære bidrag ned til den her koalition.
Det gør dog ikke, at jeg ikke anerkender, at det her ikke er et sort-hvidt spørgsmål, hvor man helt skråsikkert kan stå at sige, at det er fuldstændig forkert at sende militær ned til at bekæmpe ISIL, eller at det er helt rigtigt at gøre det.
Vi er meget bekymret over, hvad der sker med de her områder, man nu har befriet for ISIL.
Hvem er det, der kommer ind og tager magten?
Hvad er planen for de her områder?
Det synes vi ikke vi får nogle svar på i de diskussioner, vi har i de forskellige fora herinde, hvor det foregår.
Og det er så en af grundene til, at vores lod falder, som det gør.
Specielt når man vælger at deltage militært i sådan en konflikt, må man også byde ind på den anden side, og det synes vi heller ikke der er nok svar på her.
Så Alternativet støtter ikke beslutningsforslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2017-12-19:
Ligesom Alternativets ordfører synes vi bestemt heller ikke, at det er sort-hvidt, når man vælger at sende militære bidrag, men vi ender altså modsat Alternativet med at støtte forslaget.
Det gør vi ikke mindst, fordi vi oplever, at vi lige nu i Irak er i præcis den situation, hvor man kan sige, at den egentlige stabiliseringsindsats starter.
Det kræver mange ting, at vi kommer dertil og vinder freden.
Det kræver en politisk løsning – det ved vi alle sammen – som ser svær ud, som er kompliceret, i Bagdad.
Det kræver en regional løsning, som jo også indbefatter Syrien, at komme til det punkt, hvor vi kan sige, at vi også har vundet freden.
Det kræver i det hele taget en løsning af utrolig mange delkonflikter på både lokalt, nationalt og regionalt niveau; men det kræver også, at vi giver de myndigheder, de har, om man må sige, de færdigheder, der skal til, for at de kan håndhæve lov og orden.
Det træningsbidrag, vi har bidraget med i Irak, har trænet 9.000 irakiske soldater indtil nu.
Vi har også trænet politistyrker, der gør det muligt for landet at tage hånd om sig selv.
Det er også en del af en stabiliseringsindsats.
Så enkel er virkeligheden desværre ikke.
Virkeligheden er heller ikke så enkel, at nu hvor ISIL er besejret i første bølge, kan vi hive al støtte ud og hjem.
Det viser vores erfaringer, at så enkelt er det ikke.
Det kræver massiv humanitær genopbygning, det kræver politiske løsninger, der er svære, ja, men det kræver også, at vi træner de lokale myndigheder til at have den kapacitet, der skal til.
Derfor kan Radikale Venstre også tilslutte sig dette forslag.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-19:
Tak for det.
Alternativet har sammen med Enhedslisten, Radikale Venstre og SF indkaldt udenrigsministeren og udlændinge- og integrationsministeren til en forespørgsel om, hvad regeringens vurdering er af, hvilke konsekvenser Danmarks stop for kvoteflygtninge vil få for vores internationale samarbejde – herunder af, hvad det vil betyde for kvoteflygtningeordningen, hvis flere lande i kølvandet på det danske stop vælger at indstille deres deltagelse i kvoteflygtningeordningen, og af, hvordan Danmarks stop for kvoteflygtninge harmonerer med regeringens fokus på, at den nuværende situation med historisk mange flygtninge skal løses gennem styrket internationalt samarbejde.
Som det første land har Danmark besluttet at indføre et stop for modtagelse af kvoteflygtninge.
Mens andre lande øger optaget af kvoteflygtninge, fordi de anerkender behovet for at styrke den fælles globale indsats, ja, så vælger Danmark at gå i den fuldstændig stik modsatte retning.
Dermed vender vi som land det internationale samfund ryggen i en tid, hvor der mere end nogen sinde er behov for et internationalt samarbejde, der bygger på globalt ansvar og solidaritet med verdens svageste.
Vi står i dag med et historisk højt antal mennesker, der er tvunget på flugt – mennesker, der har et akut behov for beskyttelse.
Det kræver opbakning til at styrke og udvide FN's kvoteflygtningesystem – et system, der om noget bekæmper menneskesmuglere, og som aflaster de nærområder, der lige nu huser størstedelen af verdens flygtninge.
Kvotesystemet og FN-samarbejdet er bygget på at skabe et alternativ til farlige og umenneskelige flugtveje, et alternativ til menneskehandel, druknedød, overgreb, kidnapning og tortur, som i dag er en meget nærværende del af livet for mennesker på flugt.
Regeringen har selv meldt ud, at flygtningekrisen skal løses gennem en velfungerende kvoteordning i FN-regi, og at man ønsker at styrke og udvide den indsats.
Statsministeren skrev under på, at et styrket bidrag til kvotesystemet og sikre genbosætningsprogrammer er den vej, vi som samfund skal gå for at besvare den største humanitære krise siden anden verdenskrig.
Men siden den dag og siden den underskrift har Danmark ikke taget en eneste kvoteflygtning – ikke én.
Det sender et stærkt signal til vores omverden og det internationale samfund om, at Danmark ikke vil tage del i en fælles international indsats.
Det er ikke kun usolidarisk, det er også en beslutning, som kan få alvorlige konsekvenser både for Danmark, for vores internationale samarbejde generelt og ikke mindst for de flygtninge, der ikke får hjælp.
Det er den debat, vi lægger op til at tage her i dag i Folketingssalen.
Anders Samuelsen (LA), 2017-12-19:
Jeg kunne også føle, at det måske var lidt polemiske spørgsmål, der kom før, men jeg hidsede mig ikke op på samme måde, som ordføreren her gjorde.