runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thyra Frank (LA), 2017-01-25:
Tak for ordet.
Nu har vi i sidste uge brugt 1½ time i samråd i Sundhedsog Ældreudvalget for at diskutere spørgsmålet, og fru Kirsten Normann Andersen kan selvfølgelig godt fortsætte med at interessere sig for min fortid, men jeg vil nu hellere koncentrere mig om fremtiden for landets ældre.
Som ældreminister er jeg optaget af at skabe gode forhold for de ældre, og jeg vil hver dag stå på de ældres side.
Som det er fru Kirsten Normann Andersen bekendt, var jeg leder af Lotte fra 1988 til 2011.
Det er således en del år siden, at jeg var forstander på Lotte, og jeg vil igen minde om, at jeg i dag står her som ældreminister.
Der henvises i begrundelsen for spørgsmålet til et dokument fra Frederiksberg Kommune fra den 9. december 2013.
Det var på et tidspunkt, hvor jeg selv havde siddet i Folketinget i et par år, og jeg havde på det tidspunkt ikke noget med driften af Lotte at gøre.
Jeg mener ikke, at det er min opgave som ældreminister at vurdere, om Lotte over de sidste mange år var dyrere, billigere, bedre eller dårligere end andre plejehjem.
Som ældreminister har jeg heller ikke et grundlag for at gå ind i det omtalte dokument fra Frederiksberg Kommune.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-01-25:
Jamen så er vi jo desværre det samme sted, som vi var ved samrådet i sidste uge, hvor ministeren heller ikke svarede på det samme spørgsmål.
Det skuffer mig, for jeg synes, de ansatte, de pårørende og de ældre fortjener et svar fra en minister, som står for en politik, der betyder nedskæringer i ældreplejen, og som i øvrigt ofte fremhæver de gode resultater, som ministeren selv leverede ved det pågældende plejehjem, Lotte.
Så jeg vil altså gerne prøve igen: Vil ministeren anerkende, at hemmeligheden bag den succes, som plejehjemmet Lotte, som ministeren var forstander for, oplevede, i høj fra var, at plejehjemmet Lotte havde et større driftsbudget og madbudget end de resterende plejehjem i Frederiksberg Kommune, som det fremgår af referatet fra Frederiksberg Byråd i december 2013, som ministeren også selv henviser til?
Mai Mercado (KF), 2017-01-25:
Jeg synes, det er rigtig, rigtig godt, at ordføreren tager det op, for det er en sag, som har rørt os alle sammen, og det er et område, hvor vi ved der er udfordringer.
Det anerkender jeg fuldt ud.
Jeg må også bare sige, at det jo ikke blev håndteret i efteråret som en del af den store aftale, der blev lavet.
Men jeg vil gerne gøre mit yderste til at få en god dialog og sætte turbo på dialogen med KL.
Men det er jo også klart, at vi ikke kun skal afsøge hurtige løsninger.
Det er også vigtigt at gå efter en løsning, som er fagligt forsvarlig, og som vi kan stå inde for over for de her familier.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-01-25:
Jeg kan jo se, at vi ikke rigtig kommer nogen vegne.
Men jeg lytter mig til, at rigtig mange af de medarbejdere, der arbejder ude i ældreplejen, i hvert fald synes, at det er vældig, vældig trangt.
Jeg vil så spørge om noget andet.
Både ministeren og jeg er jo praktikere med mange års erfaring fra ældreplejen, og så meget desto mere tænker jeg også, at man kan forvente, at netop vi to har et konstruktivt og givende samarbejde til gavn for de ansatte, de pårørende og ikke mindst de ældre.
Så derfor vil jeg spørge ministeren, om vi ikke skulle finde en dag, hvor vi kunne tage ud og besøge nogle plejehjem sammen.
Thyra Frank (LA), 2017-01-25:
Jeg vil da rigtig gerne med spørgeren ud at besøge plejehjem.
Jeg ser meget frem til, at vi kan komme til at tale om fremtiden i stedet for fortiden, og jeg vil rigtig gerne gøre en stor forskel for de ældre ude på landets plejehjem.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-01-25:
Jeg har ikke flere spørgsmål.
Thyra Frank (LA), 2017-01-25:
Jeg må sige, at denne regering prioriterer ældreområdet, og det betyder, at kommunerne samlet set bruger flere penge på ældreområdet under denne regering end under den socialdemokratisk ledede regering.
De ekstra midler går i højere grad til medarbejdere i ældreplejen, og i år går hele 86 pct. af værdighedsmilliarden til varme hænder.
Desuden er der også afsat midler til klippekort til plejehjemsbeboere, der vil blive brugt til flere medarbejdere.
Så vil jeg sige, at god ledelse virkelig betyder meget, og det skal bl.a. sikre, at medarbejderne bliver brugt til det, de er uddannet til – til plejen, til omsorgen og til nærheden.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-25:
I den geotermirapport, som ministeren har fået udarbejdet som en, hvad skal man sige, udgang på energiforliget, står der jo meget præcist, hvad der egentlig er barriererne for at fremme geotermi, og der står klart: »Den vigtigste barriere for udbygning med geotermi er konkurrencen med ikkeafgiftsbelagte biobrændsler, som forventes at blive den dominerende fjernvarmekilde i de kommende årtier.« Hvis det er den virkelighed, vi står i, så står vi over for, at der bare sker den her konvertering til mere og mere biomasse i vores varmesystem, og at vi så skal have flere årtier, hvor vi skal støvsuge hele verden for lidt brænde, for at vi kan have et CO2-neutralt regnskab.
Jeg synes ikke, det er en bæredygtig vej at gå at satse på mest mulig import, og det er jo derfor, vi er nødt til at se på, om ikke vi kan finde nogle virkemidler til at få fremmet geotermien i Danmark.
Når nu det står så præcist i ministerens egen rapport, at barrieren for geotermien er, at der ikke er afgifter på biomasse, og at det også er den samme barriere, der er, når vi forholder os til de store varmepumper, som ikke er helt konkurrencedygtige med de nuværende regler, fordi biomassen ikke har en afgift, er det da oplagt, at vi går efter at få sikret en eller anden afbalanceret afgift på biomasse.
Hvis det så skal laves på en lovlig måde i forhold til EU, må vi så acceptere, at det både er dansk og importeret biomasse, vi lægger afgifterne på.
Men jeg vil godt høre ministeren, om ikke den afgift enten kunne være differentieret, i retning af at det kun er træpiller, som har en afgift, eller at det var al biomasse på de store værker, altså at vi lægger en afgift, så vi kan fremme geotermien.
Men det er jo her, dilemmaerne kommer, når nu fjernvarmeselskaberne er forpligtet til at vælge den samfundsmæssigt billigste løsning for fjernvarmekunderne, og man så står med den virkelighed, at man har et gasdrevet værk, hvor der er nogle økonomiske vilkår omkring grundbeløbet, der falder bort ved udgangen af 2018.
Derefter vil det sådan set være økonomisk fordelagtigt for en række værker at vælge en ren flisløsning, ligesom det for statskassen sådan set kunne være en bedre model, hvis man valgte en ordning, hvor der var en kobling mellem geotermi og varmepumper.
Her ville staten stadig væk vil få nogle indtægter, og det ville CO2-mæssigt sådan set være en bedre løsning.
Kan ministeren ikke se nogle fordele i det?
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-01-25:
Det kan ministeren sagtens se nogle fordele i.
Det er jo klart, at der er spørgsmålet om – og det er også det, vi har drøftet i forbindelse med aftalen om PSO, og som vi i forligskredsen får en drøftelse af – hvordan vi sikrer en fornuftig konvertering, således at nogle af de konverteringer, vi ser nu, ikke alene er drevet af vores skatte- og afgiftssystem, som det er indrettet.
Jeg er sådan set enig i, at der kan være nogle uhensigtsmæssigheder dér, både i forhold til geotermi, men jo også i forhold til at kunne anvende varmepumper.
Det er jo noget, vi kommer til at få en politisk drøftelse af.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-25:
Det vil sige, at ministeren godt kan se, at der kunne være nogle muligheder for at regulere lidt på nogle ordninger, som kunne gøre, at det ville være helt naturligt for nogle kommuner og for nogle fjernvarmeselskaber at gå ind og prøve at se, om geotermi kunne være en del af en lokal varmeløsning, og at vi dermed kunne få flere aktører til at jagte det store potentiale, som der rent energimæssigt er, og som jo vel at mærke er en CO2-neutral energikilde, idet der kræves meget lidt energi til at få pumpet det varme vand op af undergrunden.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-01-25:
Vi er i udgangspunktet positive i forhold til at se på, hvilke muligheder der kan være for fortsat at udvikle geotermien.
Det er jo også det, der er baggrunden for, at vi i forligskredsen i forbindelse med udmøntningen af en pulje af penge jo netop også satte fokus på de muligheder, der er for at udvikle geotermien, herunder etablering af en forsikringsordning.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-25:
Når udviklingen i den danske fjernvarmesektor i disse år går hastigt i retning af mere anvendelse af afgiftsfritaget importeret biomasse, som reelt ikke er CO2-neutral, og vi samtidig har fået afdækket, at der findes enorme mængder CO2-fri energi i den danske undergrund i form af geotermisk energi, hvilke overvejelser har ministeren så om at afgiftspålægge biomasse for bl.a. at fremme geotermi?
Når udviklingen i den danske fjernvarmesektor i disse år går hastigt i retning af mere anvendelse af afgiftsfritaget importeret biomasse, som reelt ikke er CO2-neutral, og vi samtidig har fået afdækket, at der findes enorme mængder CO2-fri energi i den danske undergrund i form af geotermisk energi, hvilke overvejelser har ministeren så om at afgiftspålægge biomasse for bl.a. at fremme geotermi?
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-01-25:
Jeg er glad for, at der i det nye regeringsgrundlag er sat et ambitiøst mål om, at 50 pct. af det danske energiforbrug i 2030 skal være dækket af vedvarende energi.
Det sætter en god overordnet ramme for de kommende års VE-udbygning og vil medvirke til at skabe sikkerhed for de kommende års investeringer i den grønne omstilling.
Der sker flere ting med betydning for geotermien for tiden.
PSO-aftalen er godt nyt for geotermien.
Afskaffelsen af PSO-afgiften på elregningen vil gøre det mere attraktivt at bruge el til f.eks. opvarmning og ikke mindst eldrevne varmepumper, der er en nøgleteknologi for geotermien, som under danske forhold sjældent kan levere varme til fjernvarmenettene uden et temperaturløft.
Afskaffelsen af PSO-afgiften mindsker afgiftsspændet mellem afgiftsfritaget biomasse og eldrevne varmepumper, men det udlignes ikke.
Derfor indgår det også som en del af PSO-aftalen, at vi skal se på, hvordan en samfundsøkonomisk uhensigtsmæssig omstilling til biomasse kan undgås, og hvordan brugen af eldrevne varmepumper kan fremmes.
Regeringen har et oplæg klar i løbet af foråret 2017.
I afgift- og tilskudsanalysen analyseres, hvordan afgifts- og tilskudssystemet på energiområdet kan indrettes mere hensigtsmæssigt.
Delanalyse 4 skal bl.a. se på den samlede balance i afgifts- og tilskudssystemet, herunder balancen mellem afgifterne på biomasse og alternative brændsler samt elvarme.
En afgift på biomasse har senest været forsøgt indført med den såkaldte forsyningssikkerhedsafgift, men blev som bekendt siden hen opgivet igen.
Det er vanskeligt i praksis at indføre en afgift på forureningen fra biomasse.
For at få en afgift på biomasse til at fungere i praksis er det nødvendigt at afgrænse det, som afgiftspålægges.
Det giver nogle EU-retlige udfordringer.
Tak for kommentaren, vil jeg sige.
Der var ikke noget direkte spørgsmål til mig i den kommentar eller det spørgsmål, der var.
Jeg vil sige, at jeg sådan set deler spørgerens antagelse om, at der er et potentiale for geotermi.
Altså, det er jeg sådan set ikke uenig i, og det er også derfor, at både spørgerens og regeringens opfattelse jo er, at vi skal kigge på de muligheder, der er, og de potentialer, der er.
Men det er selvfølgelig afgørende, at det skal være økonomisk fordelagtigt, også for fjernvarmekunderne.
Derfor er det potentiale, der er opgjort, jo et teknisk potentiale, og det er nok ikke realistisk at forestille sig – i hvert fald ikke på den korte bane – at hele det potentiale vil kunne realiseres.
Det ville være dejligt, og jeg ville være glad, hvis det kunne lade sig gøre.
Derfor er det helt afgørende for regeringen, at varmeforbrugerne ikke får en højere regning, end de ellers ville have fået, de steder, hvor der gennemføres de her projekter.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-25:
Jeg er godt klar over, at det lidt er en teoretisk beregning, at vi sådan kan komme frem til, at hele fjernvarmen kunne dækkes af geotermisk energi.
Vi havde en konference her på Christiansborg for ganske nylig, hvor man havde nogle vurderinger af, at det måske var 50 pct. af fjernvarmen, som med tiden kunne blive dækket af geotermi.
Det er da immer væk en temmelig stor mængde, som jeg synes man skulle gøre noget mere for at forfølge og komme frem til at udnytte.
Ministeren nævner nogle ting omkring, hvad der er blevet gjort, men samtidig må man sige, at regeringen jo har modarbejdet det her, i og med at den tidligere regering afskaffede den støtteordning til geotermi, som ellers var blevet aftalt i finansloven for 2015, og som Enhedslisten havde kæmpet for.
Den blev jo afskaffet.
Så gik der halvt års tid, og så skulle vi så forsøge at udmønte en energireserve, altså nogle penge, hvor det så kom frem, at vi kunne genetablere støtteordningen – og nu er den så på vej til at blive effektueret.
Det synes jeg selvfølgelig er positivt, altså at man nu kommer frem til, at der er en støtteordning, sådan at hvis der er et kommunalt fjernvarmeselskab, som gerne vil begynde med geotermi, så er der en støtteordning.
Men jeg er meget betænkelig ved, om ikke den støtteordning er alt for lille.
Så derfor synes jeg, det er væsentligt, at vi holder øje med, om det bliver attraktivt at søge de små midler, og at vi, hvis det er sådan, at selskaber ikke søger dem, så finder ud af, hvad det er for nogle årsager, der gør, at de ikke søger det støttebeløb.
Hvis det er en forsikringsordning, som er på et for lavt niveau, jamen så er vi nødt til at gå ind og kigge på det, og det synes jeg ville være en forpligtelse, der ligger, i og med at det er sådan et kæmpe varmepotentiale, som er der.
Det synes jeg er det væsentlige.
Jeg synes ikke, at det er en rapport, som er på et niveau, så den kan bruges fuldt ud af de fjernvarmeselskaber, som overvejer geotermi.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-01-25:
Det er jo lidt farligt at svare spørgeren, for det er en lidt alternativ spørger, der er mødt op i dag.
Det er nemlig en spørger, der laver et svar selv, hver gang ministeren har svaret.
Vi kan heldigvis se af referatet bagefter, at spørgeren lidt har lavet en parallelverden i forhold til sine egne svar.
For det, jeg siger, er: Nu skal vi have den gode diskussion.
Jeg håber da at få en dialog med hr. Benny Engelbrecht og Socialdemokratiet om, hvad det er, det kunne være spændende at få øget konkurrenceudsættelse på.
Jeg siger bare, at jeg ikke på forhånd lukker nogen diskussion ned, og derfor får man mig ikke til at sige nej, nej.
Og hvis man forestiller sig, at fordi jeg ikke siger nej fra A til Z, har jeg så dermed sagt ja til, at alt, hvad der er mellem A og Z, kommer til at ske, så vil jeg sige, at sådan kan man bare ikke konkludere.
Det, man kan konkludere, er, at vi vil sørge for, at der er mere, der bliver konkurrenceudsat til glæde for borgerne, skatteyderne og medarbejderne.
Rasmus Prehn (S), 2017-01-25:
Men er det sådan, at ministeren står her i Folketingssalen og siger, at Uber er deleøkonomi?
Er det sådan, at ministeren står her og siger, at Uber lever op til dansk taxalovgivning?
Er det sådan, at ministeren står her i Folketingssalen og benægter, at der i mange andre lande, herunder flere europæiske lande, er afsagt domme, der gør, at man siger, at Uber ikke er deleøkonomi, og at Uber heller ikke er lovlig taxakørsel, men en form for piratkørsel?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-01-25:
Nu skal vi igen lige forholde os til spørgsmålet, altså om Uber en del af deleøkonomien.
Ja, ifølge internationale definitioner.
Er Ubers tjeneste i Danmark så lovlig eller ulovlig?
Det vil jeg ikke udtale mig om, fordi det er en sag, der kører ved domstolene lige nu.
Men det er klart, at vi – og det er jo derfor, at regeringen er kommet med et udspil, som jeg også forstår at hr. Rasmus Prehn er ved at forhandle med regeringen om – jo ikke synes, at den måde, som det fungerer på i dag, er hensigtsmæssig.
For der skal være lige forhold.
Man skal betale skat, arbejdsmiljøforholdene skal være ens osv.
Men det er jo altså domstolene, der afgør, om forretningsmodellen for Uber er lovlig eller ulovlig i Danmark i dag.
Det kan jeg ikke afgøre.
Det tror jeg heller ikke at hr. Rasmus Prehn kan afgøre.
Rasmus Prehn (S), 2017-01-25:
Man skal alligevel køre den samme vej, og så tager man en anden passager med og finder ud af at dele omkostningerne.
Det er samkørsel, og det er deleøkonomi.
Kunne ministeren ikke have fremhævet det som eksempel på TV 2 News, da han skulle fremhæve et godt eksempel på deleøkonomi?
Kunne ministeren ikke også i sin definition af, hvad deleøkonomi er, lægge mere afstand til et koncept som Uber, hvor der jo helt tydeligt er tale om, at der er mennesker, der er ude at prøve at køre noget, der minder om taxa, bare uden for regelsættet?
Man tager ikke nogle passagerer med, fordi man alligevel skal en bestemt vej, man tager nogle passagerer op, fordi man gerne vil tjene penge.
Der er altså tale om et provenu.
Jeg mener, at det da må være sådan, at det, der adskiller deleøkonomi fra regulær taxakørsel eller en omgåelse af taxalovgivningen, er, når der er tale om et provenu og man ikke kører i en retning, man alligevel skulle.
Kan ministeren ikke være enig i det?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-01-25:
Det, der er vores krystalklare opfattelse i regeringen i fuldstændig enighed, er, at vi skal fremme deleøkonomi.
Det er til fordel for det danske samfund, fordi vi bruger ressourcerne bedre.
Når man kigger på definitionen af deleøkonomiske virksomheder, hvor man har gjort det op, så er Uber med i den definition.
Det gælder selvfølgelig også i Danmark.
Når Europa-Kommissionen opgør deleøkonomiske virksomheder, er Uber på den liste.
Når OECD opgør deleøkonomiske virksomheder, er Uber med på den liste.
Når World Economic Forum opgør deleøkonomiske virksomheder, er Uber med på den liste.
Sådan er forholdene i jernindustrien.
Når vi så opgør det i form af en liste over 140 deleøkonomiske virksomheder i Danmark, så er Uber selvfølgelig med på den liste.
Men det er ikke en blåstempling af alle 140 virksomheder, altså hvordan de arbejder eller ej.
Det må i første omgang være op til domstolene, hvis man synes, at der er noget juridisk forkert, eller op til kunderne selv.
Lige så vel som når Den Blå Avis annoncerer hælervarer – er der nogle, der siger – så bortdømmer jeg jo ikke Den Blå Avis, fordi de sælger nogle varer, som de selv ikke helt har styr på.
Og sådan kan man jo heller ikke gøre det med forretningsmodeller, som ikke er kendt lovlige eller ulovlige endnu.
Det må domstolene afgøre.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-01-25:
Har ministeren og regeringen planer om at købe flere grønlændere i denne valgperiode?
Skriftlig begrundelse
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-25:
Når ministeren i svar på spørgsmål om geotermisk energi har oplyst, at geotermipotentialet i Danmark er mindst tre gange så stort som energimængden fra olie i den danske del af Nordsøen – hvilket jo er særlig interessant for hele den danske fjernvarmesektor, ikke mindst da det også fremgår af svaret, at det kan dække Danmarks varmeforbrug i mange hundrede år – hvorledes vil ministeren så understøtte udnyttelsen af geotermipotentialet?
Når ministeren i svar på spørgsmål om geotermisk energi har oplyst, at geotermipotentialet i Danmark er mindst tre gange så stort som energimængden fra olie i den danske del af Nordsøen – hvilket jo er særlig interessant for hele den danske fjernvarmesektor, ikke mindst da det også fremgår af svaret, at det kan dække Danmarks varmeforbrug i mange hundrede år – hvorledes vil ministeren så understøtte udnyttelsen af geotermipotentialet?
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-01-25:
Tak for det.
Lad mig starte med at forsikre spørgeren om, at jeg finder potentialet for geotermi spændende.
GEUS har via teoretiske betragtninger regnet sig frem til, at geotermipotentialet i Danmark er mindst tre gange så stort som energimængden fra olie i den danske del af Nordsøen.
Det er dog vigtigt at være opmærksom på, at det er en teknisk potentialevurdering, hvor der er foretaget forsimplinger, og hvor der navnlig ikke er inkluderet betragtninger om samfundsøkonomisk rentabilitet og alternativ varmeproduktion, som geotermien skal konkurrere med.
Regeringen har sat et ambitiøst mål om, at 50 pct. af det danske energiforbrug i 2030 skal være dækket af vedvarende energi.
Det sætter en god kurs for den grønne omstilling.
Geotermien skal anvendes dér, hvor det giver mening, men det skal også være økonomisk fornuftigt.
I sidste ende er der jo kun varmekunderne til at betale regningen.
Vi har igangsat mange aktiviteter på området.
Bare igennem EUDP og EU er der igangsat ti projekter om geotermi og energilagring herhjemme.
Vi gav som opfølgning på energiaftalen i 2012 en hjælpende hånd til de indledende lokale undersøgelser af mulighederne for anvendelse af geotermisk energi til fjernvarme.
Resultatet af denne undersøgelse er, at udnyttelse af geotermisk energi kun vil være økonomisk fordelagtigt i nogle få fjernvarmeområder, i hvert fald under de nuværende teknologiforudsætninger og energiprisrelationer.
Nu er det op til kommunerne, om de vil arbejde videre med geotermi som forsyningsmulighed.
Her skal man samtidig være opmærksom på, at de danske fjernvarmeselskaber er forpligtet til at levere den billigst mulige varme til deres kunder.
Afslutningsvis vil jeg derfor fremhæve, at det er glædeligt, at Innovationsfonden netop har investeret i et projekt – »GEOTHERM« – der kan understøtte udviklingen og udbredelsen af geotermisk energi, så vi kan blive bedre til at udnytte denne form for vedvarende energi.
Tak for spørgsmålet.
Enhedslisten burde jo egentlig være rigtig glade for PSO-aftalen, for det indgår faktisk i den meget brede PSO-aftale med et bredt udsnit af Folketingets partier – kun Enhedslisten og Alternativet er ikke en del af aftalen – at vi i løbet af ganske kort tid, her i løbet af foråret, fremlægger overvejelser og forslag til, hvordan man kunne håndtere det her spørgsmål om at undgå, som det sker i dag, at der er en uhensigtsmæssig omlægning, når man f.eks. omlægger til biomasse.
Der kunne være andre alternativer, geotermi og varmepumper osv., som ud fra en energi- og klimamæssig betragtning ville være bedre.
I forhold til spørgsmålet om, hvorvidt man kan differentiere afgifterne, ved spørgeren jo godt, at det er forbundet med ofte meget komplicerede forhold, for man kan ikke bare udtage en enkelt og sige, at de skal pålægges afgift, mens andre ikke skal.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-25:
Jeg tror nu godt, vi kan løse det problem, hvis man bare starter med, at det er de største værker, som får en afgift.
Jeg synes da, det er interessant, at ministeren påtænker at komme med et udspil, som kunne løse det her.
Jeg vil godt gøre opmærksom på, at der jo ikke er meget tid.
For de varmeværker, som er ved at overveje deres fremtid, også efter den 1. januar 2019, hvor de skal forholde sig til, om de vil ud at lave nogle meget store investeringer i fliskedler, er der jo ikke lang tid, hvis vi skal gøre det rentabelt for dem at vælge andre løsninger som geotermi og store varmepumper.
Jeg vil godt høre ministerens kommentar til, at vi har den tidsplan, og at det giver nogle begrænsninger.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-01-25:
Så vil jeg da opfordre ministeren til at rette det de steder, hvor ministeren udtaler, at prostitution skal ligestilles med resten af arbejdsmarkedet.
Jeg har selv haft fornøjelsen af at diskutere det her med ministeren i sin tid, og det glæder mig så, at det ikke er det, der blev sagt helt præcist.
Men så vil jeg bare gerne spørge, om man kan være sikker på, at der i den her valgperiode ikke kommer noget, der sidestiller prostitution med andre erhverv på arbejdsmarkedet.