runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kathrine Olldag (RV), 2021-01-21:
Jamen det vil jeg bare gerne kvittere for.
Det er jo skønt at høre, at der stadig væk er rigtig fornuftige mennesker i Venstre.
Så tak for det.
Tusind tak.
Det gjorde den jo i meget høj grad, fordi den et langt stykke hen ad vejen var et fælles projekt hen over midten af dansk politik.
Den balancerer alle de mange hensyn med alle de mange grønne ambitioner, fordi vi brugte tid på at finde hinanden.
Men så alligevel sprang vores kolleger i Venstre fra i sidste øjeblik.
Det forstår jeg stadig den dag i dag ikke, også selv om ordføreren har leveret det indtil dato bedste forsøg på en forklaring på, hvad det egentlig var, Venstre ikke kunne lide.
Derfor har jeg skrevet et lille brev til venstre: Kære Venstre.
Anders Fogh Rasmussens skattestop var ikke dogmatisk.
Det havde en indbygget fleksibilitet i sig, der betød, at man godt kunne hæve skatten ét sted, hvis man sænkede den et andet sted.
Og det er jo netop det, vi gør i denne reform.
For ja, vi hæver afgiften på sorte biler, som det var intentionen, og så sænker vi den til gengæld væsentlig mere på de grønne biler, end vi hæver den på sorte biler, så de samlede skattelettelser i denne reform beløber sig til 2,5 mia. kr. frem til 2025.
Det er 2,5 mia. kr., der i øvrigt tages fra det grønne råderum, hvilket Venstre også var med på.
Det er naturligvis også ud over de lettelser på 10 mia. kr., som lå til grund i den almindelige basisfremskrivning fra det gamle system.
Venstre lagde også ud med samme målsætning som os i Radikale, nemlig 1 million grønne biler i 2030.
I holdt fast under forhandlingerne og var direkte medvirkende til, at vi endte med en væsentlig grønnere aftale, end regeringen lagde op til.
Så jeg forstår ikke jeres argument for at stå uden for aftalen.
Jeres fingeraftryk er overalt på den og godt for det.
Men I valgte dogmatikken frem for de grønne visioner, og det bekymrer mig, for vi står over for en ny politisk æra med udfordringer, der kræver nye paradigmer.
Synes I ikke, det er tid at lægge skattestopsparadigmet i skuffen?
Oplever I måske, at vælgerne belønner jer for den tilgang til politik, eller har vælgerne luret, at der skal nye politiske visioner til for at håndtere fremtidens udfordringer?
Så kære venner i Venstre: Vi savner det agile, snusfornuftige, fremadskuende Venstre, som tager ansvar for de store strukturreformer, også når I ikke selv har magten.
Med kærlig og bekymret hilsen Radikale Venstre.
Med disse ord stemmer vi naturligvis for lovforslaget.
Signe Munk (SF), 2021-01-21:
SF's udgangspunkt er, at vi egentlig gerne havde set en mindre vækst i antallet af biler.
Det var så ikke opnåeligt, fordi det er der nogle værktøjer der skal sættes i værk for, bl.a. en vejafgift på personbiler i særdeleshed.
Det kunne vi ikke komme igennem med.
Derfor synes jeg faktisk, det er ret vigtigt, at vi har holdt væksten i fossile biler på det samme niveau i 2030, som det er i dag - altså at det ikke vækster, men bliver på samme talmæssige niveau.
Det i sig selv synes jeg er en sejr, og det ville ikke være sket, hvis vi ikke var gået ind og forhandlet den her aftale.
Hr. Torsten Gejl ved jo godt, at politik også er det muliges kunst.
Men for at sætte to streger under: Vi er ikke færdige med transportområdet med den her aftale, og vi kan også gøre meget mere for at komme trængslen til livs, og det skal vi jo også kæmpe for, ikke ved pitstoppet i 2025, men allerede fra næste transportforhandling.
Torsten Gejl (ALT), 2021-01-21:
Hvis der bliver et reelt pitstop i 2025, hvor vi kan åbne den her aftale ordentligt og forbedre den væsentligt, så håber jeg, at SF vil hjælpe til med, at vi i Alternativet får lov til at komme ind til forhandlingsbordet, selv om vi har meget, meget høje grønne ambitioner.
Det, som vi også vil forhandle for, er det, som SF selv nævner: antallet af biler.
Så vidt jeg kan se, tillader den her aftale faktisk, at der kommer 600.000 flere biler på vejene i 2030, og det koster jo også meget CO 2 at producere dem.
Er SF også interesseret i at støtte en forhandling, hvor vi også går ind for en konkret reduktion i antallet af biler på vejene?
Signe Munk (SF), 2021-01-21:
Jeg kan sige, at det, der står omkring det pitstop, jo er, at vi skal se på ambitionen om at nå en million grønne biler.
Ud fra et SF-perspektiv er det jo vigtigt at finde den balance imellem, at det ikke bare er bilparken, der vokser, og at det er en omstilling af bilparken.
Den ambition har vi holdt fast i forhandlingen om den her aftale, men det vil vi jo også holde fast i, fordi det ikke er vores intention, at Danmark skal gå bilbalalajka og svømme til i biler.
Trængselsproblemer får du, uanset om det er en Tesla eller det er en Ford Mondeo, der kører rundt.
Så det er jo en opfølgning på den aftale og jo også en opfølgning på den ambition, vi har, om at nå en million grønne biler.
Torsten Gejl (ALT), 2021-01-21:
Jo rødere partier, der træder op på talerstolen, jo mindre tilfredse virker partierne med den aftale, som man har lavet her og stemmer ja til i dag.
Det er jo ærligt og sympatisk, og det betyder, at vi kan diskutere, hvordan det kan forbedres i stedet for bare at stå og forsvare det.
Og hvad vil det vigtigste være i den forbindelse i forhold til SF's holdning til at gøre den mere ambitiøs og spare mere CO 2 ?
Louise Schack Elholm (V), 2021-01-21:
Jeg må sige, at et af vores bekymringspunkter jo er den her lastbilsafgift, fordi man lægger op til, at det skal være på statsvejene og de parallelveje, der er langs statsvejene, for statsvejene når rigtig langt ud.
De når nemlig til Salling, de når til Hanstholm, de når til Tønder.
Det er et meget stort netværk, som man kommer til at lægge en ekstra afgift på, og det er de små transportvirksomheder, der ligger de steder, som ikke har råd til de store investeringer i de grønne lastbiler.
Så det glæder mig, at SF vil have fokus på det.
Men kan man her og nu give et løfte til de virksomheder derude om, at det her ikke skal koste dem livet?
Det skal ikke koste dem livet, at man kommer med en lastbilsafgift, for som jeg har forstået argumentationen, var det egentlig tanken, at det også var en måde at lægge afgifter på flere lastbiler på end bare de danske og så også lave en bedre energieffektivitet.
Men det kommer jo til at have, hvad skal man sige, den tunge ende nedad i forhold til landdistrikterne, fordi det er de steder, hvor de små virksomheder er, der ikke har råd til den her omstilling.
Signe Munk (SF), 2021-01-21:
Jeg synes, det er nogle meget relevante opmærksomhedspunkter, fru Louise Schack Elholm rejser.
Man kan sige, at vi jo har aftalt, at lastbilerne skal have en kilometerbaseret afgift med den her aftale fra 2025.
Den konkrete model skal jo aftales helt på plads.
For os at se er det vigtigt, at den selvfølgelig, som det også står klart og tydeligt, fokuserer på, hvad det er for et hjælpemiddel, lastbilen kører på
, altså er det diesel, eller er det et renere drivmiddel, er det f.eks. el
Der er altså en CO 2 -differentiering, men der er også en geografisk differentiering.
Det er jo helt rigtigt, at der vil være forskellige transportbehov i en virksomhed, der ligger der, hvor jeg bor, i Salling, og i en virksomhed, der måske ligger inde i en by.
Så det skal vi have set på, altså både den geografiske fordeling, men også hvilket drivmiddel lastbilen kører på.
Louise Schack Elholm (V), 2021-01-21:
Først vil jeg sige tak, fordi SF har været med til at trække i den mere grønne retning i forhold til den her aftale.
Det er vi i Venstre glade for.
Vi syntes, det var vigtigt med en ambitiøs aftale for at nå så langt med klimaambitionerne som muligt, så tak for det.
En af dem er den her lastbilsafgift, som bliver rullet ud på alle statsveje.
Det vil jo have en betydning, i forhold til hvem det er, der har råd til at få transporteret varer, for det bliver dyrere at få transporteret varer rundt.
Er SF villig til at se på, hvordan vi sikrer, at landdistrikterne stadig væk kan have en udvikling?
Man risikerer jo, at de transportvirksomheder, der ligger derude lokalt – de er som regel mindre ude i landdistrikterne – har sværere ved at investere i de her mere miljørigtige lastbiler.
Så hvordan ser SF løsningen i forhold til at skabe en bedre balance, end det her lovforslag giver?
Signe Munk (SF), 2021-01-21:
Hr. Ole Birk Olesen, 2030 er jo ikke i morgen.
Den her aftale indfaser elbilerne og hybridbilerne i registreringsafgiftssystemet, og det synes jeg er fornuftigt.
Hvis man skulle følge den politik, som Liberal Alliance lægger for dagen, ville det jo betyde et tocifret milliardtab i forhold til indtægter på bilafgifter, som jo også er penge, vi kan bruge andre steder i den grønne omstilling.
Derudover er det jo billigere dagligt at køre på arbejde i sin elbil end at køre på diesel og benzin.
Det kan vi jo tydeligt se på alle de beregninger, der er lavet, både i forhold til den totale omkostning ved at have en elbil kontra en diesel- og benzinbil, men også bare i forhold til det helt grundlæggende, at vi jo fuldstændig fjerner afgifterne på el, og at der er mere energieffektivitet i el frem for diesel og benzin, som er højere beskattet og har mindre energieffektivitet.
Så det er med den her aftale billigere at køre på arbejde i sin elbil i dag, i morgen og i overmorgen.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-21:
Jamen jeg har godt forstået, at SF synes, at folk, der har brug for en bil for at køre på arbejde, skal betale meget mere i skat end folk, der ikke har brug for en bil for at komme på arbejde.
Jeg ved ikke, hvorfor man har det synspunkt, og jeg ved slet ikke hvorfor, når den bil, man kører i, ikke forurener.
Men det er ikke det, der er diskussionen.
Spørgsmålet var: Når påstanden er, at den her aftale og den her lov fremmer den grønne omstilling, er det så virkelig SF's påstand, at det at lægge 80 pct. af den almindelige registreringsafgift på elbiler fremmer den grønne omstilling?
Det er det, der isoleret set er spørgsmålet.
Fremmer det den grønne omstilling at have en registreringsafgift på 80 pct. på elbiler?
Signe Munk (SF), 2021-01-21:
Hr. Ole Birk Olesen og jeg ved jo godt, at vi helt grundlæggende ser forskelligt på registreringsafgifter på biler i det hele taget.
I SF mener vi, at det kun er ret og rimeligt, at elbilerne over de næste 10 år bliver indfaset i registreringsafgiftssystemet, og det er jo rigtigt, at registreringsafgiften på dem står til at blive på 80 pct. i 2030, men det er jo kun 40 pct. i en lang periode.
Derudover opererer vi jo også med et batterifradrag og et bundfradrag, som jo også betyder, at der vil være forskel på, hvor dyr en elbil man vil erhverve sig, alt efter hvor meget den bliver beskattet i forhold til registreringsafgiften.
For os at se har det været vigtigt særligt at have et fokus på de mindre elbiler og knap så meget på de store, mere luksuriøse elbiler
Det er jo rigtigt, at de begge to kører på el, men vi ser ikke sådan på bilområdet, at det er et mål i sig selv, at biler skal være lavt beskattet.
Vi står fuldt og helt ved, at der også er et værdielement og et omfordelingselement, og det er jo, fordi den grønne omstilling, vi tror på, både skal være socialt afbalanceret, men den skal selvfølgelig også være effektiv.
Og jeg synes egentlig, at den her aftale rammer den balance meget fint.
Så må jeg også bare spørge hr. Ole Birk Olesen: Forventer hr. Ole Birk Olesen, at en elbil vil koste det samme i produktionsomkostninger i 2030, som den gør i dag?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-21:
Det, som SF her har aftalt, er, at vi skal gå fra et meget lavt niveau af registreringsafgift på grønne elbiler til et meget højt niveau af registreringsafgift på grønne elbiler.
I 2030 skal der være en registreringsafgift på elbiler, der svarer til 80 pct. af den almindelige registreringsafgift i Danmark, og det er jo verdens højeste.
Hvordan fremmer det, at flere danskere køber elbiler, at vi skal have verdens utvivlsomt højeste registreringsafgift på elbiler, som er 80 pct. af verdens højeste registreringsafgift på benzin- og dieselbiler?
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-01-21:
Det om råderummet er jo sådan en lidt teknisk diskussion, som jeg tror ret mange nok springer over.
Men råderummet bliver beregnet ud fra de skatteregler, der ligger i dag, så det koster jo ikke noget på råderummet.
Man kan godt sige, at der er en regning, der bliver samlet op over tid, men det er jo regnet ind i det, for råderummet bliver beregnet ud fra de regler, der allerede gælder.
Så det er jo ikke sådan, at vi skal ud at finde penge til den ekstraregning.
Den er jo lagt ind i de økonomiske fremskrivninger.
Så hvis man ikke havde gjort noget, havde man nået 1 million elbiler i 2035, uden at vi skulle til at finde ud af, hvad vi så skulle gøre – om vi skulle sætte andre skatter op, eller om vi skulle skære i den offentlige sektor.
De er jo regnet ind i de fremskrivninger.
Sådan er reglerne lavet i Finansministeriet, så det er jo ikke sådan en ekstraregning, der vil blive lagt ind.
Så det handler bare om, at man med det her generer rigtig mange mennesker for at nå et mål 2 år tidligere.
Troels Ravn (S), 2021-01-21:
Jamen er det ikke rigtigt, at hvis vi ikke havde omlagt afgiftssystemet, ville det have kostet på det økonomiske råderum at fortsætte med den gamle aftale, som favoriserede meget dyre elbiler?
Er det en politik, som Dansk Folkeparti støtter?
Det skal også ses i forhold til det, vi gør nu, hvor vi gør det mere socialt balanceret.
Nu tager jeg så lige et spring til noget andet: Vi taler om, at vi skal dække kørselsbehovet i alle dele af landet.
Det er fuldstændig rigtigt, og det har vi også bestræbt os på i den her aftale.
Man skal også i de kommende år kunne have en sort bil.
Men er det ikke rigtigt, at det koster 20 kr. mere om måneden at eje en benzinbil og 85 kr. mere om måneden at eje en dieselbil?
Jamen jeg tror faktisk, at jeg sagde det.
At det så er sort snak for Nye Borgerlige, skal jeg beklage.
Men jeg siger jo netop, at vi vil finansiere den her aftale, sådan at vi ikke går ind og tager hele finansieringen fra det økonomiske råderum, fordi vi så dermed ikke vil have muligheden for at opretholde det eksisterende velfærdssamfund og udvikle vores velfærdssamfund.
Det er en klar politisk prioritering – ja, præcis – og det er en prioritering, som helt flugter med de interesser, som Socialdemokratiet har.
Rune Lund (EL), 2021-01-21:
Vi synes, den her aftale skulle have været meget mere ambitiøs.
Vi synes, man skulle have gjort, som vi selv foreslår i vores egen klimaplan, nemlig at man gjorde de sorte biler dyrere, at man gjorde elbilerne billigere, specielt dem i den mindre ende, og at man så skulle lave social kompensation via den grønne check.
Det er slet ikke det ambitionsniveau, som den her aftale lægger op til, selv om den er et skridt i den rigtige retning.
Men jeg må indrømme, at det, som får mig til at tage ordet, er, at jeg synes, at det flyver rundt med tal fra Venstre her.
Altså, kan Venstre ikke bare bekræfte – og jeg står med aftalen her – at fra 2021-2025 bliver der tilført flere midler til bilområdet i forbindelse med den her aftale?
Altså, der er ikke bare tale om en omlægning inden for bilområdet; der bliver faktisk tilført flere midler.
Og hvordan pokker kan man så stå på Folketingets talerstol og sige, at det bliver dyrere at være dansker i forbindelse med lovgivningen omkring den her aftale?
Louise Schack Elholm (V), 2021-01-21:
Jeg behøver heldigvis ikke at vrænge ad mine kollegaer.
Men jeg vil sige: Ordføreren skal nok høre mere efter, hvad jeg siger.
Fra 2025-2030 øger den her aftale fortrængningskravet, så det kommer til at være dyrere – med 4,4 mia. kr.; det er 2025-2030.
Jeg sagde ikke noget med 2021-2025.
Så kan det godt være, ordføreren begynder at høre mig om alle de tal, der er i aftalen.
Jeg har ikke aftalen med herop – jeg beklager.
Jeg kan ikke tjekke hele aftalen.
Jeg udtaler mig kun om de ting, som rent faktisk gælder, og der er det for os et problem, at det bliver så meget dyrere fra 2025 og frem.
Rune Lund (EL), 2021-01-21:
Jamen så er det grundlæggende, at jeg ikke fatter, hvad det egentlig betyder, og hvordan man definerer det, når Venstre siger, at det bliver dyrere at være dansker.
Jeg forstår grundlæggende ikke, hvordan man i det hele taget definerer det, at det bliver dyrere at være dansker.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-21:
Jamen det er jo ren sort snak, der kommer fra talerstolen.
Jeg beklager, men det er det.
Jeg stiller et simpelt spørgsmål, om det ikke er korrekt, at man godt kunne have lavet den her reform, uden at det ville blive dyrere for nogen at købe og eje biler, og at det er en politisk beslutning, at man har valgt at gøre det.
Det er jo et simpelt spørgsmål, så det vil jeg gerne have et svar på, altså på, om man godt kunne have lavet den her ordning, uden at det ville blive dyrere, og at det er en politisk prioritering, at man vælger at gøre det dyrere for nogle.
Louise Schack Elholm (V), 2021-01-21:
Jamen det handler om, om den regning, danskerne skal betale, bliver større samlet set eller ej.
Så det er det samlede tal.
Det er jo også, fordi sådan noget som f.eks. fortrængningskravet ikke nødvendigvis er en indtægt for staten, men det er ikke det samme som, at det ikke er en udgift for danskerne.
Derfor skal man jo også se det på den måde.
Jeg må først afklare en misforståelse.
Vi har ikke sagt 1 million elbiler, vi har sagt 1 million grønne biler i 2030.
Det er faktisk ikke det samme, for i grønne biler indgår også hybridbiler, pluginbiler og deslige, så derfor er det en bredere term end bare elbiler.
I Venstre har vi sat penge af på vores finanslovsudspil til at implementere en grøn aftale, og vi er også villige til at sætte flere penge af fra råderummet til at investere i en ambitiøs grøn aftale.
Troels Ravn (S), 2021-01-21:
Ordføreren siger, at Venstre i deres finanslovsudspil har sat penge af til grønne biler.
Som jeg forstår det, har Venstre regnet sig frem til, at det kun ville koste 1,4 mia. kr. at nå ambitionen om 1 million grønne biler i 2030.
Det tal er jo totalt misvisende i forhold til de beregninger, jeg har set, fra Skatteministeriet, der estimerer, at det ville medføre et mindre provenu på 9,2 mia. kr.
Kan ordføreren forklare den forskel?
Louise Schack Elholm (V), 2021-01-21:
Nu kan man jo ikke fuldstændig læse det i finanslovsudspillet, der kun gælder for 2021 og ikke for alle de resterende år frem til 2030.
Derfor skal man jo ikke kun læse det i 2021-finanslovsudspillet.
Men vi havde kigget på forskellige modeller.
Vi har været ovre i ministeriet og kigget på forskellige modeller, og vi var åbne over for at se på forskellige løsninger.
Vi var også åbne over for at se på, hvordan du også fremadrettet kunne sikre et større incitament til at vælge de grønne biler, men for os har det været vigtigt, at det ikke skulle være dyrere at være dansker, og derfor skulle det ikke påvirke dem, der allerede havde en bil, på den måde, som det her gør.
Signe Munk (SF), 2021-01-21:
Tak til ordføreren for at forsøge at forklare Venstres skattestop.
Det er dog stadig væk lidt uklart, men det er spændende at finde ud af.
Det fandt vi ud af her forleden, da vi behandlede et energiforslag, men når det så kommer til, hvilken afledt effekt der må være for, hvad brændstof så koster for en lastbilchauffør, så tæller det pludselig med.
Men der er jo to streger under, hvilken provenueffekt den her bilaftale har, og der bliver jo bare tilført 2,5 mia. kr., og så er der ikke så meget at diskutere mere.
Men er det sådan, at hvis Venstre selv skulle lave den her bilaftale, ville der ikke være en eneste afgift, hverken en udligningsafgift, en grøn ejerafgift eller en registreringsafgift, der ville stige for en bil, der kører på diesel eller benzin?
Skal man forstå det sådan, at ikke én afgift ville stige for biler, der kører på diesel eller benzin?
Louise Schack Elholm (V), 2021-01-21:
Nej, jeg tror, ordføreren skal lytte lidt bedre efter.
Først og fremmest handler et skattestop jo om skatter og afgifter, ikke om de priser, som energiselskaber kræver.
Det er jo en af forskellene.
Vi bestemmer ikke, hvad andre kræver i pris for deres varer.
Det er grundlæggende ikke et af vores principper, at vi skal bestemme det.
Når det så handler om skatter og afgifter, var vi jo åbne, som jeg også sagde til, jeg tror det var hr. Rune Lund, eller også var det til hr. Troels Ravn – beklager meget, at jeg ikke helt kan huske det – over for at skrue på registreringsafgiften, fordi det jo er et valg, du tager, når du skal købe en ny bil.
Så det var vi jo åbne over for at se på.
Der, hvor vi er bekymrede, er, når det koster noget her og nu for folk, der ikke har muligheden for at tage et valg.
For ellers går du jo ind og tager et aktivt valg, og det er et valg, du kan tage, og så kan du sige: Så vælger jeg den eller den, eller også fortsætter jeg med det, som jeg har nu.
Det er jo så en mulighed, man kan tage.
Så det havde vi været åbne over for at se på, og vi ville rigtig gerne have været med i en aftale, fordi vi synes, det vil være positivt, at vi kan nå så langt som muligt på den grønne vejtransport.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-01-21:
Tak for det.
Jeg har inden lovbehandlingen i dag haft stillet et spørgsmål i Skatteudvalget, som gik på, hvad konsekvensen var af den her aftale, der er lavet, altså hvordan den påvirkede folks disponible indkomst.
Og det viser sig faktisk, at de 50 pct., som har de laveste indkomster, taber på det her.
Det er bl.a., fordi prisen på mikrobiler og andre ting stiger.
Dem, der så vinder på det, er de 10 pct. rigeste.
Logikken er jo, at det er de store Teslaer, der bliver billigere, og det er de 10 pct. rigeste, der har råd til at købe dem, hvorimod alle dem, som ikke har råd til at købe de store biler, og som bor på landet, taber på det.
Jeg vil egentlig bare spørge: Er det virkelig SF's politik, at man laver aftaler, som flytter rundt på skatterne på en sådan måde, at de 50 pct. af befolkningen, som har den laveste indkomst, skal betale mere i skat, for at de 10 pct., som har mest, skal have mere?
Jeg havde sådan set
regnet med, at SF stod for det modsatte.
Her har man så lavet en aftale, der gør, at de 10 pct. rigeste faktisk får en ret stor skattelettelse.
Troels Ravn (S), 2021-01-21:
Tak til ordføreren for talen.
Altså, jeg er helt oprigtigt bare rigtig ærgerlig over, at Venstre ikke er med i sådan en aftale
jeg ser Venstre som et parti, der almindeligvis tager ansvar for de store aftaler, som er til gavn for samfund og mennesker, både her og nu og på det lange stræk.
Venstre har en ambition om 1 million elbiler i 2030.
Jamen hvordan vil Venstre finansiere den ene million elbiler?
Skal det være af råderummet og dermed af de penge, vi kan udvikle velfærdssamfundet for, eller vil man lægge regningen over på de konventionelle biler og dermed jo så også igen gøre det endnu dyrere, end den her aftale lægger op til, at have et kørselsbehov, eksempelvis ude i landdistrikterne?
Jeg mener, at Venstre skylder at give nogle klare svar på de spørgsmål.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-01-21:
Det er korrekt, at hvis man ikke gjorde noget, ville man nå 1 million elbiler i 2035 i stedet for i 2033.
Nu får vi dem altså 2 år tidligere for en kæmpe regning, som man sender til de mange danskere, der ikke har råd til en elbil.
Det er rigtigt nok, at det sådan set vil koste noget, når flere kører i elbil, men det er jo indregnet i de økonomiske fremskrivninger, så det er i princippet allerede finansieret.
Vi kunne sådan set godt leve med, at elbilerne grundlæggende bliver billigere, for når alle kører i elbiler, har folk jo også billigere biler rent afgiftsmæssigt, end de har i dag.
Det kunne vi sådan set godt leve med.
Men så havde man jo heller ikke generet alle dem, der har langt til arbejde eller har brug for to biler, fordi de bor på landet, eller hvad det nu kunne være.
Så uden at gøre noget ville vi nå præcis det samme antal bare 2 år senere.