runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sjúrður Skaale (JF), 2021-11-09:
Tak for det svar.
Jeg mener bare, at nogle gange taler man om forskellige interesser, men det bliver meget sjældent konkret.
Jeg har personligt lidt svært ved at se, hvilke overordnede politiske ambitioner eller værdier der skulle være forskel på mellem det, man ønsker i Grønland og Danmark.
Jeg har aldrig helt konkret fået at vide, hvad det skulle være eller kunne være.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-11-09:
Det tror jeg også vi kommer til at komme ind på, når vi ser den grønlandske arktiske strategi.
I min forståelse handler det ikke så meget om, hvad der skiller os.
Jeg tror mere, det handler om det strukturelle omkring inddragelsesprocessen i opbygningen af en arktisk strategi.
Mogens Jensen (S), 2021-11-09:
Også herfra skal der lyde en tak til fru Aki-Matilda Høegh-Dam for, synes jeg, godt samarbejde og også for en god tale.
Nu havde vi lige en drøftelse tidligere om hele processen i forbindelse med tilblivelsen af den arktiske kapacitetspakke, hvor jeg også hørte ordføreren sige, at man der gerne ville have været inddraget på en anden måde, og det må vi selvfølgelig tage ved lære af.
Men jeg vil gerne høre ordførerens vurdering af det, der så er kommet ind i pakken.
Jeg synes, at der er mange elementer, der også vil være til gavn for Grønland.
Er ordføreren enig i det?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-11-09:
Jeg synes personligt, at det er en god aftale for Grønland.
Jeg synes helt klart, at det er en aftale, som vil gavne rigsfællesskabet i sin helhed, men også den måde, vi handler på i Arktis.
Så det, jeg prøver på at sige, er, at vi altså bare står bedst sammen, når der er den her større grad af inddragelse.
Og så vidt jeg kan se, har forsvarsministeren også i langt højere grad inddraget naalakkersuisut og sidenhen også forsøgt at gøre det med Inatsisartut, og det har jo også båret frugt, i form af at vi har set en meget større positiv reaktion på de politikker, der er kommet fra forsvarsministerens side siden da.
Mogens Jensen (S), 2021-11-09:
Det anerkender jeg også.
Det, der måske kunne være opbyggeligt, er jo også, om man allerede på nuværende tidspunkt kunne sige: Jamen der er ting her, vi fra grønlandsk side synes man godt kunne have fokus på i næste ombæring, hvor vi skal diskutere, hvad der er behov for af ressourcer til det arktiske område.
Det kunne være, der allerede var ønsker af den type, der kunne komme frem her fra ordførerens side.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-11-09:
Bare et enkelt eksempel på det er, hvordan man diskuterede, at nogle af de operationer også kunne være sket i et større samarbejde med f.eks. Air Greenland, som også har stort kendskab til, hvordan det netop foregår med både inddragelse af befolkningen, hvor man også øger arbejdskraften, og inddragelse af de operative systemer, der allerede er, så man ikke behøver at bruge så mange økonomiske ressourcer på det.
Men jeg synes godt, at man kunne have inddraget nogle af de her debatter endnu mere, inden man lavede sådan en kapacitetsaftale, og om det så blev Air Greenland eller ej, kan man ikke sige noget om, men det er mere det, at man også tog den debat.
Søren Espersen (DF), 2021-11-09:
Det er bare lige en bemærkning til ordførerens bemærkninger om søværnets Siriuspatrulje.
Det er jo ikke sådan, at grønlandske unge bliver holdt væk fra den.
Så jeg synes bare, det er væsentligt at sige, at der ikke er nogen, der har forsøgt at holde grønlændere væk fra at være med i Siriuspatruljen.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-11-09:
Jeg synes bare, det er vigtigt at pointere, at der er rigtig mange, der ellers er interesseret i f.eks. at komme med Siriuspatruljen, hvilket er hundeslæde i Nordøstgrønland.
Men jeg synes også, det er vigtigt at anerkende, at når Grønland er et folk for sig selv, skal man også have lov til at gøre det under sit eget flag, og det er netop en af de diskussioner, vi har haft med bl.a. forsvarsministeren, altså at der skal være større anerkendelse af det, og det skal gøres mere tilgængeligt, for at det kan lade sig gøre, i stedet for at man måske nærmest skal integreres i Danmark, inden man kan få lov til at opretholde suveræniteten i sit eget land.
Søren Espersen (DF), 2021-11-09:
Jeg synes ikke, det skal gøres mere lemfældigt.
Jeg synes, det skal styrkes.
Det drejer sig om en patrulje, som har en utrolig hård uddannelse, og der kan man jo ikke tage hensyn til, hvem det så er, der melder sig, om det er danskere, færinger eller grønlændere, for det er de bedste, der kommer med, og jeg synes, det er den måde, det må være på i et rigsfællesskab.
I øvrigt vil jeg gerne have en kommentar til det her med, hvorfor værnepligten ikke bliver indført i Grønland, ligesom den er i Danmark.
Det ville være et godt skridt i retning af også at deltage aktivt i forsvarspolitikken, at værnepligten blev gjort obligatorisk i Grønland.
Jeppe Kofod (S), 2021-11-09:
Jeg synes, det er rigtig vigtigt at gøre fuldstændig klart, at det, som NATO og vores transatlantiske alliance hviler på, er forsvar og afskrækkelse, og så er det selvfølgelig også på dialog – desværre er dialogen med Rusland besværliggjort af deres handlinger igennem de seneste år – og det, som også er vigtigt for vores arktiske/nordatlantiske område er, at vores evne til at kunne forsvare os selv og afskrække andre fra at true vores sikkerhed, er intakt.
Altså, musketereden gælder jo f.eks. også i det arktiske område, fire ud af de fem arktiske kyststater, herunder kongeriget Danmark, er jo NATO-medlemmer, og derfor er det naturligt og har også altid været det, at vi står sammen om sikkerheden her.
Det er jo ikke sådan, at man må tale om det høje nord, og at NATO får en egen tilstedeværelse.
Men man er der i kraft af NATO-landene, herunder kongeriget, og der vil jeg gerne advare om til dem, der vil sige, at vi ikke skal tage vores ansvar på os, at det er jeg meget uenig i.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-09:
Tusind tak for redegørelsen, og også tak for mange af de initiativer, der bliver taget her på det arktiske område.
Jeg håber også, at vi kan komme meget videre med arbejdet i den kommende tid.
Det, som jeg egentlig gerne vil spørge udenrigsministeren til, er igen det her med lavspændingen, og hvad Danmarks rolle er her.
For nu siger udenrigsministeren godt nok, at NATO er en forsvarsalliance, og det er selvfølgelig meget godt.
Men jeg tvivler på, at det helt vil være vurderingen – kan man sige – fra russisk side, hvis man begynder at se en lang række flere NATO-aktiviteter i Arktis.
Det er jo helt centralt, at man tænker over det begge veje, så man ikke sætter gang i en eller anden form for oprustningskapløb.
Så jeg vil egentlig bare gerne spørge udenrigsministeren: Vil en øget NATO-tilstedeværelse i Arktis bidrage til lavspænding?
Det har jeg svært ved at se.
Men hvad mener udenrigsministeren?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-11-09:
Tak, og tak for en god tale, hvor klimaforandringerne fyldte meget, og tak for at sætte fokus på det i dag.
Jeg vil spørge ind til noget af det, vi har snakket lidt om tidligere, primært med fokus på Grønland og Danmark, altså det her behov for yderligere kommunikation, også på parlamentarisk niveau, for at løse de her mange problemer og kunne finde de fælles løsninger og stå sammen om dem i den her mere komplekse verden.
Hvordan ser det ud fra ordførerens perspektiv og fra færøsk perspektiv, altså det her behov, der har været snakket om eller italesat både fra grønlandske og danske politikeres side, i forhold til at have en tættere og mere formel dialog på tværs af de forskellige parlamenter?
Edmund Joensen (SP), 2021-11-09:
Der må jeg være ærlig: Det har vi ikke tidligere gjort, altså regnet Færøerne som en arktisk nation eller enhed.
Vi ligger jo i Atlanterhavet.
Karsten Hønge (SF), 2021-11-09:
Ja, for det er vel ikke sådan, at man er sådan mere eller mindre arktisk, for Grønland er jo også ufattelig langt, ikke?
Så derfor vil jeg bare lige spørge igen: Vurderer hr. Edmund Joensen selv, at Færøerne er det, vi kan kalde en arktisk nation?
Edmund Joensen (SP), 2021-11-09:
Tak for spørgsmålet.
Selvfølgelig er færingerne et folk.
Færingerne er et folk med et eget sprog og de særheder, som et folk har – et folk, som har boet på Færøerne i 1.000 år.
Det andet spørgsmål var om Arktis.
Færøerne er meget lille over vandet – 1.400 km 2 – men under vandet er vi så store som Italien, og her på det sidste har vi fået et stykke hav nord for polarcirklen, og derfor hører vi på den måde til i Arktis.
Det må jeg sige.
Men vi ligger også i det arktiske område, ja.
Karsten Hønge (SF), 2021-11-09:
Det har tidligere i aften været diskuteret, hvorvidt færingerne overhovedet er et folk.
Så jeg vil gerne spørge hr. Edmund Joensen: Er færingerne et folk?
Det er det ene.
Det andet er: Er Færøerne en arktisk nation?
Edmund Joensen (SP), 2021-11-09:
Tak for ordet, og tak til udenrigsministeren for redegørelsen om Arktis.
Bekymringer er noget, der følger os hele livet, og som vi nok aldrig slipper for.
Som barn handler de fleste bekymringer nok om vennerne, som ung er det selvfølgelig kærligheden, der er kilden til de største bekymringer, og som voksen bekymrer man sig bare om det meste.
Sådan er livet, og sådan vil det altid være.
Men siden jeg var barn, ung mand og nu voksen – nogle vil måske sige halvgammel – er der kommet et ekstra lag på disse helt almindelige bekymringer, og det er klimaet og klimaforandringerne.
Det ved jeg fylder meget hos vores unge i dag, og det er en bekymring, som jeg godt forstår, for eksperterne spår ikke om en god fremtid for vores kommende generationer, hvis vi ikke gør noget drastisk ved de klimaforandringer, som vi allerede i dag ser konsekvenserne af rundtomkring i verden, særlig i det arktiske område.
I sidste måned deltog jeg i Arctic Circle i Reykjavik, og lad mig først sige, som det er blevet sagt mange gange før: Hvor var det dejligt at kunne samles fysisk og møde mennesker igen efter corona.
Fra hele verden kom over 1.400 politikere, eksperter, studerende og unge som ældre mennesker for at tale om Arktis, om udfordringer og muligheder i det arktiske område.
Emnerne ved konferencen spændte fra fødevarer til sikkerhed og om havet, der åbner sig og danner nye sejlruter, og naturligvis også om stormagtspændinger i Arktis.
Men øverst på dagsordenen, det, der prægede samtlige debatter, stod klimaforandringerne og den fremtid, vi risikerer at møde, hvis vi ikke lykkes med at nedbringe udledningen af drivhusgasser.
Det er også omdrejningspunktet for mit input til dagens redegørelsesdebat.
Der kan ikke længere være mange, på tværs af organisationer og forskellige politiske overbevisninger, der tvivler på, at klimaforandringerne skal tages alvorligt, at hver dag tæller i kapløbet om at få vendt kursen, og at vi alle må gøre vores til at få nedbragt udledningen af drivhusgasser.
Klimakrisen er global, men den rammer lokalt.
Bare i det seneste år har der været massive oversvømmelser i Tyskland og Belgien og ekstreme hedebølger i Sydeuropa, og i det arktiske område, hvor temperaturen stiger mere end noget andet sted, ser vi, at klimaforandringerne er ved at ændre vilkårene for natur og mennesker voldsomt.
I Grønland er det allerede tydeligt: Sælerne og isbjørnene har mistet deres territorium, og fangerne og fiskerne har ændrede vilkår på grund af isens tilbagetrækning.
På Færøerne er påvirkningen endnu ikke synlig, sådan som den er i Grønland, men det kan få store konsekvenser for samfundet, hvis hav- og strømforholdene ændrer sig.
Havet er jo som bekendt grundlaget for vores levebrød.
Klimakrisen er global og skal også løses globalt.
Vi har alle et ansvar for at gøre vores til at løse krisen, men jeg mener, at vi som en del af det arktiske område har et særligt ansvar.
Derfor glæder det mig, at det færøske landsstyre lige nu arbejder på højtryk for at få lavet en ny ambitiøs klimapolitik.
Den tidligere klimapolitik udløb i 2020, og det haster derfor med at få en ny forhandlet på plads.
Den er på trapperne, ved jeg.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-11-09:
Tak for kommentaren.
Jeg synes også, det er utrolig vigtigt, at vi netop har de her dialoger omkring, hvordan vi så tager hensyn til de her gnidninger eller uenigheder, der opstår, enten internt i Grønland eller i rigsfællesskabet, når der er sådan et emne.
Det er også derfor, at vi mangler en eller anden form for struktur, der gør, at forskellige partier herfra også forstår alle partiers holdninger fra grønlandsk side.
For det er jo også kun via forståelse, at vi egentlig kan komme videre til et løsningsforslag.
Når jeg snakker med folk i Grønland, har der også været en stor bekymring over alle de her kæmpe militærskibe, der hele tiden sejler frem og tilbage meget kystnært ved Nuuk og flager det danske flag.
Det er der mange der ser som noget lidt skræmmende, hvis man kan sige det sådan.
Og når man selv har spurgt dem, der patruljerer, så sagde de, at de jo tænkte, at det var for at skabe tryghed.
Men jeg synes også, det er vigtigt at pointere, at det også er der, vi er et andet folkefærd, som man bliver nødt til at tage hensyn til på en anden måde.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-09:
I forhold til ordførerens forslag om, at vi kunne inddrage grønlandske unge i Siriuspatruljen, vil jeg lige høfligt minde om, at man jo ikke bare tager folk, der har gode civile færdigheder, og putter dem over i en militær enhed sådan fra den ene dag til den anden.
Men netop derfor vil jeg også gerne rose ordføreren for det arbejde, som ordførerens parti gjorde, netop i forhold til muligheden for at aftjene værnepligt lokalt i Grønland.
Det var meget tæt på at blive sat i gang.
Så kom der et regeringsskifte.
Jeg tror, det ville have været en rigtig god indgangsvej til f.eks. Siriuspatruljen for unge grønlændere, hvoraf mange jo har været glade for at kunne aftjene værnepligt i Danmark, men nok også ville være endnu gladere for muligheden for at aftjene værnepligt i Grønland.
Så det er bare en opfordring til ordføreren om at tage det med tilbage til sit parti i Grønland og i høj grad også til fru Aaja Chemnitz Larsen, hvis parti nu har sat det i bero.
Jeg synes, det er en skam for de unge grønlændere, der ikke får muligheden for det, og jeg håber, at det er noget, som man vil åbne op for med den nye politiske ledelse, der er i Grønland.
Så det var egentlig bare en kommentar herfra.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-11-09:
Det ser jeg kun positivt på, for når jeg bringer de her emner op, er det netop ikke bare for at pege fingre, men det er for at finde løsningsforslag.
Så det er jo derfor, vi snakker om, at et folketingsråd kunne være et af løsningsforslagene.
Vi synes også helt klart, at det, som i mange år har været bragt op, er relevant, nemlig at de grønlandske partier, der sidder i Folketinget, i det mindste bliver inviteret til de her forskellige forlig, specielt når det handler om Arktis eller Grønland.
Så vi kan helt sikkert sætte os sammen og finde nogle organisatoriske eller administrative strukturelle ændringer, der gør det lettere.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-11-09:
Tak for svaret.
Selvfølgelig er der også nogle ting, der kan komme tilbage, men det var egentlig også lige for at få det opklaret – ret skal være ret – for man kunne godt lidt høre det, som om der nærmest ikke var noget.
Jeg tror også, der var en proces, hvor der var noget udskiftning – nej, det var der måske ikke lige der, men der var en indsats, som jeg i hvert fald forstod det, for at melde tilbage.
Men det lyder, som om der er noget, der tydeligvis skal gøres bedre, og det må vi jo så prøve også internt i forsvarsforligskredsen at tage en proces omkring, altså hvordan det kan gøres bedre en anden gang.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-11-09:
Først tak for de pæne ord.
Jeg synes også helt klart, at der skal være et styrket parlamentarisk samarbejde mellem landene.
Men når det er sagt, er det også godt, at du kommer ind på emnet forsvar, for det var netop det, som jeg desværre ikke lige kom ind på før.
Du har fuldstændig ret i, at forsvarsministeren har forsøgt at gøre sit, men som fru Aaja Chemnitz Larsen også sagde, så har jeg – og begge grønlandske folketingsmedlemmer – snakket med den daværende udenrigsminister Steen Lynge, og under de samtaler blev det også fortalt, at det her ikke rigtig var en inddragelse i forhandlinger.
Det her var bare en oplysning: Så langt er vi nået, det skal I bare vide.
Det var der stor utilfredshed med, både fra Inatsisartuts side, men også fra naalakkersuisuts side.
Det var en stor overraskelse, at aftalen blev stadfæstet, uden at man havde rådgivet sig med hverken naalakkersuisut eller Inatsisartut.
Og det tænkte jeg bare vi kunne gøre bedre.
Men ellers har du ret i, at forsvarsministeren gør sit, også i forhold til det flag, vi snakkede om.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-11-09:
Tak for det, og tak for talen.
Også tak for samarbejdet og engagementet til daglig.
Det er en fornøjelse at arbejde sammen med ordføreren.
Nu kom fru Aaja Chemnitz Larsen mig en lille smule i forkøbet, men det var faktisk for at komme til forsvarsministerens forsvar.
For jeg synes faktisk, både i forhold til Færøerne og i forhold til den grønlandske regering, at der var en hel del tilbageløb og inddragelse i forbindelse med den her Arktis Kapacitetspakke.
Om det var nok, kan vi jo altid diskutere, altså om der er nok på parlamentarisk niveau.
Jeg forsøgte også personligt at vende tilbage til vores søsterparti.
Men der var en hel del dialog, og derfor vil jeg bare sige, at der jo også skal to til tango.
Er det noget, man eventuelt kunne overveje også at kigge på i Grønland – hvad tænker ordføreren?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-11-09:
Jamen Siumut har jo hele tiden ment, at Grønland i alle henseender med udenrigspolitik skal have mere selvbestemmelse, og at Grønland altid skal inddrages, når det handler om Arktis.
Bl.a. her med den arktiske delegation syntes Siumut også at noget af det vigtigste var, at enten formandskabet eller næstformandskabet var grønlandsk, men der var der jo så allerede blandt alle andre enighed om, at det ikke var sådan, det skulle være.
Vi mener helt klart, at der er mange ting, vi kan samarbejde om.
Vi synes bare også, at den her dialog mellem os er vigtig.
Edmund Joensen (SP), 2021-11-09:
Tak for spørgsmålet.
Jeg må starte med at sige, at jeg har været stor fortaler for, at vi skulle finde en måde at snakke sammen på, og det glæder mig, at regeringen og landsstyret på Færøerne og i Grønland har fundet en måde at kommunikere på og har lavet aftaler på regeringsniveau.
Jeg har hele tiden været fortaler for, at vi også gør det samme på parlamentarisk niveau, altså at parlamenterne snakker sammen, f.eks. Det Udenrigspolitiske Nævn her i Folketinget og på Færøerne og i Grønland, at man hele tiden taler sammen.
For det er den eneste måde, synes jeg, hvorpå vi kan finde melodien i rigsfællesskabet.
På den måde kan vi fornemme, hvad der rører sig i hvert land, og hvad vi kan blive enige om, og hvad vi må drøfte videre for at blive enige om det hele tilsammen.
Det er den eneste måde, synes jeg.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-11-09:
Tak for det, og tak for de betragtninger.
Så man kan jo sige, at der i hvert fald er stemmer her i Folketinget med baggrund i alle tre lande, der vurderer, at det her har noget for sig.
Så jeg tænker, at det vel bare er, at vi arbejder videre.
Nu har vi jo også både en minister og en formand for Folketinget her, så jeg tænker, det er et godt forum til, at det her bliver italesat, og så håber jeg, at vi sammen – ordføreren og jeg og andre interesserede i Folketinget – kan arbejde videre med de her idéer.
Sjúrður Skaale (JF), 2021-11-09:
... Der er mange, der vil mene, at SF er Socialdemokratiets hale, altså ikke hele hunden, men halen på hunden.
Det er noget, man drillende siger.
Jeg vil ikke gå så meget ind i den rent danske indenrigspolitik, men jeg mener, at SF er sit eget parti med sin egen historie, sin egen identitet, og derfor vil jeg sige, at man er et parti, men man er ikke et folk.
Man mangler sit eget sprog, vil jeg sige.
Man har sin egen kultur, men man mangler sit eget sprog og sit eget afgrænsede geografiske område.
Mogens Jensen (S), 2021-11-09:
Også mange tak til hr. Sjúrður Skaale for et rigtig godt samarbejde og for det arbejde, der udføres her i Folketinget.
Jeg kan sige det samme til hr. Edmund Joensen.
Og jeg deler mange af de, synes jeg, gode betragtninger, som hr. Sjúrður Skaale er kommet med fra talerstolen.
Og ja, er Færøerne et folk?
Nu ved vi jo fra ordføreren, at der også er trolde på Færøerne, men jeg har nu alligevel opfattelsen af, at Færøerne er et folk.
Men for ligesom at blive i den der jargon her, hvor tiden er lidt henskreden, vil jeg da spørge ordføreren, om ordføreren mener, at SF er et parti.
Sjúrður Skaale (JF), 2021-11-09:
Jeg synes, at konklusionen i begge tilfælde var meget god.
Jeg er meget skeptisk over for Kinas Belt and Road Initiative, altså deres store investeringer i infrastrukturen overalt i verden, deres arktiske Silk Road osv.
Det er jeg meget skeptisk over for.
Jeg synes også, det var en uhyre god ting, at man på Færøerne valgte Ericsson i stedet for Huawei.
Men problemet er, at det var meget uklart, hvem der havde ansvaret for det – ingen havde ansvaret.
Og så endte det med, at en direktør for et selskab skulle træffe en politisk beslutning.
Det var forkert.
Jeg synes klart, at ansvaret bør ligge på Færøerne.
Karsten Hønge (SF), 2021-11-09:
Hr. Sjúrður Skaale gav en meget fin og, synes jeg, nuanceret gennemgang af processen omkring finansieringen og byggeriet af lufthavne i Grønland og Huaweis ønske om at levere telekommunikation på Færøerne.
Men hvad var konklusionen?
Jeg er med på de spørgsmål, som hr. Sjúrður Skaale rejste omkring processen.
Den er der al mulig grund til at sætte fingeren på.
Men hvad er konklusionen?
Var det godt eller skidt, at man endte med at gå ind og finansiere lufthavne med de 700 mio. kr. – der nu nok bliver 900 mio. kr.?
Og var det den rigtige beslutning, at man endte med at sige nej til Huawei?
Eller ville hr. Sjúrður Skaale hellere have haft et samarbejde med kineserne?
Sjúrður Skaale (JF), 2021-11-09:
Jeg går ikke så forfærdelig meget op i formaliteter, når det gælder folk, nationer osv.
Jeg tror, at Grundtvig siger: »Til et folk de alle høre/som sig regne selv dertil.«
Altså, et folk er ikke en formel juridisk størrelse, det er en kulturel størrelse, det er en selvfølelse, det er, hvordan man opfatter sig selv.
Det er det, der er afgørende.
Og selvfølgelig er færingerne et folk; det er da fuldstændig åbenlyst.
Vi har vores egen kultur, sprog og vores eget område.
Vi opfylder alle kriterier – også formelt – for at være et folk.
Så ved jeg ikke, hvilken instans eller hvilket forum der skal anerkende det.
Det er simpelt hen for mig underordnet.
Det drejer sig om, at man selv føler det.
Færøerne defineres inden for den arktiske cirkel, og vi ligger på tærsklen mellem Europa og Arktis.
Vores havområde rækker langt ind i Arktis, og klimaet oppe i fjeldene er et arktisk klima.
Så på den måde er Færøerne et arktisk land.
Karsten Hønge (SF), 2021-11-09:
Der har tidligere i aften været rejst tvivl om, hvorvidt færingerne er et folk.
Jeg vil gerne høre hr. Sjúrður Skaales vurdering af, om færingerne er et folk.
Det er det ene.
Det andet er graden af, hvor meget man er en del af Arktis.
Hvis nu man ender med at definere sig selv som en ikkearktisk stat, hvilken rolle har man så i Arktisk Råd, hvorfor så være medlem af Arktisk Råd, og hvorfor er det vigtigt, at man taler som nummer to i Arktisk Råd?
Og hvilken rolle opfatter man så man spiller i udviklingen af en arktisk strategi?
Det er selvfølgelig, alt efter om man er en arktisk nation eller ikke er det.
Sjúrður Skaale (JF), 2021-11-09:
Helt klart.
Og jeg synes, det er fantastisk, at der er så mange store fonde, som nu flytter deres investeringer fra olieproduktion til produktion af vedvarende energi.
Det er fuldstændig åbenbart.
På Færøerne har man måske brugt 20 mia. kr. på at lede efter olie, og der er ikke produceret ét kilowatt energi ved det.
Hvis man havde brugt de 20 mia. kr. på at producere grøn energi, så havde man produceret et eller andet, ikke?
Det gælder om at få flyttet de store investeringer fra olie til grøn energi, det er da klart.