runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-03-29:
Det kan være institutioner, som har noget med ældre, handicappede eller udsatte at gøre, og almennyttige institutioner.
Men det er også en udvidelse af skattefritagelsen for foreninger inden for kulturområdet og idrætsområdet.
Det er jo sådan set godt, for så får vi i al fald diskussionen i Folketingssalen.
Sådan som det er i dag, er foreninger faktisk skattepligtige af erhvervsmæssig indkomst, hvis de f.eks. udlejer idrætsbaner eller lokaler.
Det kan være en skytteforening, der mod betaling gør det muligt, at man kan komme og skyde med jagtgevær, eller spejderklubben, som lejer kanoer ud, når de ikke selv bruger dem.
Det er jo sådan set ganske god, fornuftig brug af ressourcerne.
Når man nu alligevel har udstyr, hvorfor så ikke sørge for, at andre kan få lov til at bruge det mod betaling?
Men det er så skattepligtigt.
Vi synes faktisk, det er ganske fornuftigt at give nogle gode vilkår til specielt foreningslivet, så de kan få lov til at få de her indtægter uden at skulle løbe panden mod en bureaukratimur, hvor det er svært at gøre det op.
Måske skal man bruge tid og ressourcer på en revisor, som skal være med til at opgøre indkomsten, og så efterfølgende betale en meget beskeden skat til staten.
Men man skal også have blik for, at der selvfølgelig kan være nogle ulemper ved det her.
Det kan jo være en mulig åbning for noget konkurrenceforvridning.
Jeg er det eneste medlem, og jeg lejer så kanoer ud ved siden af den anden kanolejr, der sidder og skal betale skat af det.
Det kan selvfølgelig give nogle udfordringer, men det nævner man faktisk også fra Venstres side i beslutningsforslaget, altså at det er et af de elementer, der så skal udredes, inden man laver et endeligt lovforslag.
Og der synes jeg da sådan set, at det er fornuftigt, at man får rammet den del ind, for den bekymring kan være der, også fra erhvervslivets side.
Men vi melder os ind på foreningslivets og også de selvejende institutioners side.
Vi synes, det er vigtigt, at man giver dem nogle gode vilkår, og derfor synes vi, det er et ganske udmærket beslutningsforslag.
Vi kan godt se os i det, og vi kan også – qua vi sagde ja til det i finansloven 2019 – støtte det her forslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-29:
Det er godt med fodboldanalogier.
Der er en formand, der gerne ville være et andet sted i dag, kan jeg høre.
Det kan slet ikke skjules.
Det her forslag ligger tilbage, fra før Nye Borgerlige kom i Folketinget, og det er lidt sjovt, for jeg har nogle gange været lidt efter mine gode venner i den borgerlige lejr, for kunne de ikke bare have gennemført de ting, de gerne vil, dengang de havde magten?
Det her er så en af tingene.
Det er jo noget værre med det økonomiske råderum.
Det var, med al respekt for det her forslag, en lidt større ting, at man ikke fik de penge ud og tilbage til borgerne.
Det her forslag handler om Foreningsdanmark, og der var én ting, jeg lærte, da jeg sad i Aarhus Byråd, og det var, at når der er nogen, der starter med at sige, at det er et sympatisk forslag, stemmer de altid imod det.
Det er sådan et kodeord for at sige, at det er fint, men at man stemmer imod.
Jeg kommer ikke til at sige, at det er sympatisk, for jeg kan ikke sige endnu, om vi vil stemme imod det, for der er, som også andre har sagt, nogle uklarheder omkring det aspekt om konkurrenceforvridning.
Det er både i forhold til danske, men faktisk også i forhold til udenlandske firmaer, som kan komme ind qua den måde, som EU-lovgivningen ser ud på.
Måske det kan blive klarlagt under udvalgsbehandlingen – eller det hele kan måske ende med en beretning, for jeg hører sådan set også fra regeringens side, at hvis vi kan gøre noget, som kan støtte op omkring foreningslivet og gøre det simplere og lettere og sådan nogle ting, er der faktisk et bredt ønske om det.
Det synes jeg ville være noget positivt at tage ned fra det her ligegyldigt hvad.
Og så kan det være en lille læring om, at næste gang man gerne vil noget, skal man skynde sig at få det gennemført, inden der kommer et regeringsskifte.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-03-29:
Tak for talen.
Ministeren siger, lidt kortet ned, at det er rigtigt nok, at skattesystemet er meget kompliceret, men grunden til, at man ikke vil være med til at forsimple det, er, at det er kompliceret.
Kan man ikke selv høre, at det vel klinger en smule skævt?
Jeg tror faktisk, at de fleste danskere derude ville opfatte det som et lotteri, om man får penge tilbage, eller om man skal betale penge, fordi man netop ikke kan gennemskue det.
Hvis det er så kompliceret, at det er svært, er det måske et argument for, at man netop skulle prøve at gøre det simpelt i stedet for at afvise det, fordi det er svært.
Kunne man ikke lige prøve at genoverveje det, for hvis man er enig i, at det er alt for kompliceret i dag, hvorfor så ikke gøre et forsøg på at gøre det simplere?
Jeppe Bruus (S), 2022-03-29:
Man kan jo gøre det supersimpelt, for vi kan jo bare sige, at der er en flad skat, så alle betaler ens ligegyldigt hvad.
Så er det jo nemt at regne ud, det er nemt at betale, og det vil være fuldstændig simpelt.
Vi kan fjerne alt det andet.
Det bliver jo komplekst, fordi vi faktisk har et skattesystem, som afspejler nogle af de værdier, vi har lagt ind i det, nemlig at der er forskel på, hvilket indkomstgrundlag man har, hvad for nogle fradragsmuligheder man har, og alle de ting er jo lavet for at skabe et mere fair system.
Jeg synes, at de to eksempler, som bliver nævnt i beslutningsforslaget, med rette illustrerer – og det er også det, jeg har forsøgt at gengive – at det, der på overfladen kan virke som en simpel model, man lægger til grund, alligevel lynhurtigt bliver komplekst.
Stén Knuth (V), 2022-03-29:
Tak for det, og tak til ministeren og ordførerne for at være positive over for forslaget.
Jeg hører det jo sådan her, at kan vi få hegnet det her konkurrencehensyn ind, er der faktisk et flertal for, at man gør noget, som vil lette de administrative byrder for rigtig mange foreninger derude.
Altså, vi skal helt tilbage til før valgkampen.
Der var faktisk flertal for det i finanslovsaftalen for 2019, vil jeg sige til hr. Lars Boje Mathiesen, men vi fik aldrig rullet det ud, for så kom der en valgkamp, og så fik vi ikke implementeret det her.
Men der var på det tidspunkt et flertal for, at vi gjorde det her med regeringens og Dansk Folkepartis opbakning.
Men fred være med det.
Så kom vi i valgkamp, og i valgkampen talte mange partier og i særdeleshed Venstre om, at man ville lette foreningsarbejdet derude for byrden og bøvlet.
Vi havde nogle konkrete forslag, og der var det her et af dem, for hvis det var, at det gik i glemmebogen, havde vi i hvert fald det som instrument også i den periode, som vi er inde i nu.
I februar 2020 havde vi et ret stort beslutningsforslag om at prøve at fjerne noget af bøvlet i forhold til foreningerne.
Det blev stort set hældt ned ad brættet, dog med et par undtagelser omkring hvidvask, som vi stadig væk prøver på at finde nogle løsninger på, som gør det nemmere og faktisk også billigere for foreningerne og sådan set også for små erhvervsdrivende.
Og nu står vi her 3 år efter.
Jeg mindes også, at Socialdemokraterne i deres forståelsespapir med dem, der bakker op omkring det, jo havde skrevet ind, at vi skulle prøve at lette byrderne i forhold til foreningsarbejdet, men nu står vi her 3 år efter og er stadig væk ikke kommet et skridt videre.
Det er meget typisk, tænker jeg, for noget af det, der foregår omkring foreningerne.
Vi kan alle sammen sige: Det er rigtig fint, og vi skal prøve at gøre alt, hvad vi kan, men der sker ikke rigtig noget.
Her er et sympatisk forslag, som ministeren siger, og det vil vi selvfølgelig arbejde videre med.
Vi vil prøve at finde et flertal, gerne hele Folketinget, for, at vi kan lave en beretning om, at det her kan gennemføres, hvis man hegner de her konkurrencehensyn ind, og så vil vi selvfølgelig arbejde videre med det.
Jeg ser frem til arbejdet i udvalget, men også til den kop kaffe, som ministeren lovede.
Tak for ordet.
Brian Bressendorff (S), 2022-03-29:
Jeg kan garantere dig for, at jeg ikke kender nogen, som ville sætte sig ned og regne på – også selv om de kunne – om det kunne betale sig at tage den ekstra vagt på søndag.
Altså, jeg tror, at du får Lars Boje Mathiesen med på at fjerne de fleste ...
Undskyld.
Jeg tror, at ordføreren får hr. Lars Boje Mathiesen med på at fjerne de fleste dele af forskellige afgifter og alt muligt andet i det danske skattesystem, men indtil videre har Dansk Folkeparti jo været imod det, når debatten har været der.
Så jeg savner stadig væk at høre, hvad det konkret er, man forventer en kommission skal komme frem til, når man indtil videre har været imod de dele – og det er jeg sådan set glad for man har været.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-29:
Jamen med den logik kunne man jo så sige, at alle kommissioner, der bliver nedsat, er spild af tid, og Ydelseskommissionen havde jo også bare været spild af tid, hvis det er den indstilling, man har til alt, der kommer derfra.
Men ordføreren nævner selv det her med ret og rimelighed og fordelingspolitik og alt muligt andet, og det er jo rigtigt, at en skat kan bruges som fordelingspolitik og adfærdsregulerende.
Men den nuværende politik ført af regeringen har mindsket den disponible indkomst for samtlige indkomstdeciler og sænket den disponible indkomst mest for dem, der i forvejen har mindst.
Er det ret og rimeligt?
Er det socialdemokratisk politik, at det er dem, der skal rammes hårdest med en nedgang i disponibel indkomst?
Brian Bressendorff (S), 2022-03-29:
Jeg ved ikke, hvad det er for et konkret skatteinitiativ, som hr. Lars Boje Mathiesen refererer til, men jeg tror jo, det lige nu er en snak om, hvordan vi kan forsimple det her, og jeg tror, at man, hvis man går ind og forsimpler det skattesystem, som vi har lige nu, så netop vil komme til at ramme nogle af dem, som har mindst i vores samfund.
Det kunne f.eks. være i forhold til befordringsfradraget, som jo lige nu er en håndsrækning til alle dem, der pendler rigtig langt.
Så jeg synes, det er vigtigt, at vi har et skattesystem, der tager de hensyn, og det synes jeg egentlig vi klarer udmærket.
Marcus Knuth (KF), 2022-03-29:
Tak, formand.
Jeg beklager forvirringen før – jeg syntes, der var blevet hilst fra så mange partier, at jeg tænkte, det nu måtte være min tur, men der var selvfølgelig ikke blevet hilst fra Venstre.
Hos Konservative er vi rigtig glade for simplere skat og for lavere skat.
Derfor er vi også umiddelbart rigtig positive over for det her forslag.
På den ene side har vi et af de måske mest moderne skattesystemer i verden, der fungerer elektronisk osv., men vi ser desværre alt for mange sager, hvor både borgere og virksomheder ikke kan gennemskue reglerne.
Nu nævnte hr. Dennis Flydtkjær lige, at topskatten på Lolland er 13½ pct. versus 15 pct. andre steder.
Havde jeg vidst det, var jeg måske blevet boende på Lolland, så tak for at påpege det.
Det var jeg faktisk ikke klar over.
Og derfor opstår der jo netop snyd og uretfærdige sager.
Derfor hilser vi fra Konservatives side gerne et arbejde velkommen, der skal forenkle reglerne, selvfølgelig forudsat – og det er vigtigt at understrege – at det går i en retning af lavere skatter, og selvfølgelig forudsat at det bliver billigere at være dansker, og det er i hvert fald sådan, vi også læser det her forslag.
Vi er ikke helt klar på, hvad sådan en kommission skal koste, men vi går selvfølgelig ud fra, at udgifterne i forbindelse med arbejdet for kommissionen er rimelige.
Og med de forbehold bakker vi op om forslaget her.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-03-29:
Tak for talen til hr. Lars Boje Mathiesen.
Jeg tror, den egner sig rigtig godt til Facebook i forhold til det med elbiler og alt muligt andet.
Det er bare ikke det, forslaget handler om, så det kunne egentlig være rart, hvis man nu forholdt sig til det.
Jeg er meget med på, at det selvfølgelig godt kan være, at det giver nogle forskydninger, eller at det kan være svært at lave en forsimpling, uden at det forskyder noget mellem indkomstgrupper og andre ting, men det er faktisk også derfor, jeg har lagt op til i beslutningsforslaget, at man kunne lave flere forskellige modeller, ligesom man gjorde med elbilkommissionen, hvor man sagde, at her er en model, der giver 1 million ekstra elbiler, og den koster rigtig meget, og så har man nogle forskellige modeller.
Man kunne lave en model, der var provenuneutral, men man kunne også lave en, der kostede 1 mia. kr., og en, der kostede 2 mia. kr.
Det er bare, så vi får et beslutningsgrundlag som politikere, og så kan vi tage stilling ud fra det.
Grunden til, at det er en kommission, er jo, at det er så kompliceret i dag.
Jeg tager gerne medansvar for, at Dansk Folkeparti i de sidste 20 år har været medvirkende sammen med alle andre partier i Folketinget her, men det ændrer vel ikke på, at vi skal prøve på at gøre det bedre nu?
Altså, jeg synes jo, det er et dårligt argument, og det hører jeg heller ikke ordføreren sige, men det er jo det, andre siger, altså at det er, fordi det er kompliceret, at vi ikke skal gøre noget.
Man kan jo heller ikke sige, at fordi der ikke er gjort noget tidligere, skal vi ikke gøre noget nu.
Altså, hvis vi kan blive enige om, at vi skal gøre noget ved det, skal vi bare stemme ja.
Så skal vi jo ikke sidde og pege bagud.
Vi er jo nødt til at sejle skibet derfra, hvor det ligger, og nu er vi her i dag, så hvorfor ikke bare stemme ja og sige: Jo, selvfølgelig skal det være simplere?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-29:
Vi kan sagtens sejle skibet derfra, hvor vi er.
Vi skal bare være sikre på, at vi har nogle gode sejl og en god motor, så vi kommer det rigtige sted hen.
For som jeg selv siger: Når man går ind og laver de her ændringer, som der løbende bliver lavet, har de jo i min optik ikke været forsimplinger; så er det netop gået den anden vej.
Så det første, man skal gøre, er at se på, hvad definitionen på en forsimpling er.
Er det, at du fjerner nogle forskellige lag, er det det, at det er indgangen for borgerne, der bliver lettere, eller er det for systemets skyld, du gør det?
Hvor er det i definitionen, at forsimplingen skal være?
For hvis du bare laver nogle lige tal, når du fjerner forskellige ting – du kan f.eks. fjerne jobfradraget – vil du have en noget mere lige skattefordeling.
Men ville det være definitionen på, hvad der ville være en forsimpling?
Så spørgsmålet er, om det er en forenkling og forsimpling, eller om det samtidig er en reduktion af de forskellige lag, som ligger, for så har du jo samtidig en ændring i Ginikoefficienten med det samme, og det opgør, som også kræves der, skal man være villig til at tage.
For bare sådan noget som jobfradraget vil jo skabe en ændring på uligesiden, og hvis det er den, man lægger foran en forsimpling, tror jeg ikke på, at man nogen sinde kommer i mål.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-03-29:
Det er et godt svar i den forstand, at det er klart, at der kan være ideologiske hensyn.
Man kan høre på Socialdemokraterne, at der er det hensynet til skattevæsenet, hvor jeg har hensynet til borgerne.
Jeg tror i øvrigt, at ordføreren er enig i, at det skal være gennemskueligt for borgeren, også sådan retssikkerhedsmæssigt.
Altså, der er noget principielt i, at man faktisk kan gennemskue, hvorfor man skal betale den skat, man skal.
Så kan vi være uenige om, om den er for høj eller for lav, men at man skal kunne gennemskue det, er noget andet.
Jeg har helt klart en ambition om, at man også skal kunne fjerne nogle lag.
En af de modeller, som CEPOS er kommet frem til – den er jeg med på at der også er nogle udfordringer med – er jo at fjerne beskæftigelsesfradraget, jobfradraget, men også arbejdsmarkedsbidraget.
Så går det næsten lige op.
Der er så nogle komplikationer op mod pensionsbeskatningen, men det er så det, man må kigge på, for det er komplekst.
Men det er helt klart, at det da er et mål at få nogle af de her lag væk, så det er mere gennemskueligt.
Det har nogle konsekvenser, men det må man jo så løse.
Det er det, der er målet med det her forslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-29:
Det er vi helt enige i.
Nu ved jeg, at ordføreren altid er velforberedt, så ordføreren har sandsynligvis også læst vores økonomiske politik, hvor vi netop i Nye Borgerlige laver de her forsimplinger ved at fjerne de her forskellige skattelag; fjerne registreringsafgiften på biler, et fladt beskæftigelsesfradrag, fjerne arbejdsmarkedsbidraget, fjerne topskatten, så du ikke bliver marginalt hårdt beskattet på den sidste krone, hvis du lige hopper over et sted.
Alle de her ting vil vi jo gerne fjerne, hvilket vi betragter som simplificeringer.
Så vil jeg sige, at bilafgifter i høj grad har noget at gøre med at kunne forstå skat.
For der er mange, der står og ikke ved, om de skal købe den bil eller de skal købe den bil?
Firmabilsbeskatning: Hold da op, mand, under den sidste reform blev det godt nok gjort vanskeligt, så man ikke rigtig ved, hvilken bil man kan købe nu, og så får man en ekstra regning bagefter.
Så det er også noget, vi lige skal have kigget på.
Det holder heller ikke.
Brian Bressendorff (S), 2022-03-29:
Jeg har to små ting.
Det første er simpelt hen et nysgerrighedsspørgsmål, når nu vi alligevel er her.
Det kan godt være, at vi bare kommer fra forskellige steder, men der, hvor jeg kommer fra, har jeg aldrig nogen sinde oplevet, at der er nogen, der, når de bliver spurgt, om de kan tage en ekstra vagt på søndag, så sætter sig ned og regner ud, om det kan betale sig at tage den ekstra vagt på søndag, og om de nu kan få råd til også at tage i biografen med fruen.
Af ren nysgerrighed vil jeg bare høre, om det er helt anderledes andre steder i landet end der, hvor jeg stammer fra.
Den anden lille ting er, at jeg jo tidligere med glæde har set DF være modstander af de Nye Borgerlige-forslag, som er kommet, hvor man meget tydeligt har været inde på forskellige områder og sige: Lad os fjerne det ene fradrag og forskellige andre skattesatser.
Det har man tidligere været imod i DF.
Men nu går man så i retning af, at der skal nedsættes en kommission, der skal se på, om vi kan gøre noget af det.
Hvis det er, vi ikke skal fjerne noget af alt det, Nye Borgerlige har sagt, hvad er det så, vi skal fjerne?
Og hvis vi slet ikke skal fjerne noget, hvad er det så for en magisk kanin, der skal hives op af hatten?
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-03-29:
Jeg tror, at spørgeren har ret i, at der nok ikke er så mange, der sætter sig til at beregne det, inden de tager en ekstra vagt, men det skyldes jo, at de ikke kan finde ud af det.
Altså, der er jo ingen, der kan gennemskue det – det er jo det, der er pointen i det.
Det er utrolig kompliceret at skulle sidde og beregne en eller anden beskæftigelsesfradragsprocent op til en vis grænse.
Så er der et jobfradrag, der starter et andet sted, ved en anden grænse og med en anden procentsats.
Det skal man så kunne sidde og regne ud, når man lige bliver spurgt af formanden på arbejdet, om man vil have en ekstra vagt på lørdag.
Det kan man jo ikke; men det er jo det, man bør kunne – og det er det, der er pointen i det her.
Det har ikke noget med Nye Borgerliges forslag at gøre, for Nye Borgerlige vil gerne sætte skatten ned, mens Socialdemokraterne gerne vil sætte skatten op, og det er den ideologiske forskel – og det er helt fair.
Den vil jeg faktisk prøve at komme uden om, for ellers – og det ved jeg godt – kommer vi aldrig frem til noget i Folketinget.
Så kan vi efterfølgende tage den diskussion, om skatten skal være højere eller lavere, eller hvor niveauet nu skal være, for det er klart, at det er der masser af politik i.
Jeg synes virkelig, at det burde være ligeud ad landevejen, at vi kunne blive enige om, at der trods alt skulle gøres et forsøg på, at det blev enklere.
Jeg synes virkelig ikke, at det skal være sådan.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-03-29:
Jeg vil i hvert fald give ordføreren ret i, at det helt klart er noget af det, der er med til, om man vil tage den ekstra tørn.
Jeg tror, vi alle sammen har prøvet, i hvert fald os, der har haft arbejde, før vi stod her, at skulle finde ud af, hvad det giver af indtægt, hvis man arbejder nogle timer ekstra om ugen, for helt ærligt er det jo derfor, vi gør det.
Det er jo, for at det giver lidt ekstra.
Hvad giver det ekstra?
Kan jeg få en ekstra ferie?
Hvad kan jeg få for de her penge?
Og det er da rart nok at kunne gennemskue, hvad det egentlig giver af provenu for en, og det kan man ikke finde ud af med vores skattesystem i dag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-03-29:
Tak for det svar.
Jeg tror egentlig, at vi alle sammen har det og mange danskere har det, som den socialdemokratiske ordfører sagde, at når der sker store ting, tjekker folk, tror jeg.
Men hvad så bare i dagligdagen, når folk bliver spurgt, om de kan tage ekstra arbejde i sommerferien, i weekenden eller i julen, eller hvad det kan være, og man sidder og tænker: Okay, hvad får jeg egentlig ud af at arbejde?
Sagt på en anden måde: Hvad er min marginalskat?
Det er der jo ingen der ved, altså med jobfradrag, beskæftigelsesfradrag, bundskat, kommuneskat og topskat – og skråt skatteloft i øvrigt, så hvis man bor i Lolland Kommune, betaler man ikke 15 pct. i topskat, så betaler man 13,6 pct. i topskat.
Når der ingen er, der kan gennemskue, hvad det er, man betaler i skat, og hvorfor, får vi heller ikke effekten ud af, at man så gider at tage ekstra arbejde i julen eller i påsken.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-29:
Jeg nævner sådan set bare den samlede politik, som den her regering har ført, fra den kom til og til nu, og at det isoleret set giver en nedgang i den disponible indkomst for dem, der har mindst.
Det er ordføreren selv, der siger, at skattepolitik også er fordelingspolitik og ret og rimelighed og sådan noget.
Så spørger jeg bare: Er det ret og rimeligt, at dem, der har mindst i samfundet, er dem, der har fået mindst under den her regering?
Er det rimeligt?
Brian Bressendorff (S), 2022-03-29:
Der har mig bekendt ikke været nogen større skattereformer, som har rykket radikalt rundt på det her i de sidste 3 år.
Der er jo ingen tvivl om, at der er enkelte dele af det, vi har lavet, som rykker nogle marginale omkostninger rundt.
Men i det store og hele bruger vi skattesystemet fornuftigt og til at lave en omfordeling.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-03-29:
Nu har jeg absolut ingen idé om, hvornår ordføreren har været ansat i skattevæsenet og hvordan og hvorledes.
Men jeg synes, det er modigt, at ordføreren bruger navnet Svend som noget positivt, det vil jeg bare sige.
Skattevæsenet skulle engang gøre tingene effektivt, enkelt og korrekt.
Det ved jeg ikke om ordføreren er enig i; det vil jeg faktisk gerne høre.
Det var jo Skattevæsenets motto.
Og skal man stadig væk betale sin skat og hverken mere eller mindre?
Brian Bressendorff (S), 2022-03-29:
Ja og ja.
Vi har haft nogle udfordringer i nogle år.
Det tror jeg alle herinde er både enige om og bevidste om.
Det er derfor, der investeres i det danske skattevæsen.
Det gør man på mange områder rigtig, rigtig godt.
Lige præcis borgerområdet er jo et af de områder, hvor vi gør det allerbedst.
Det er måske også derfor, jeg er en lille smule overrasket over, at det lige præcis er på borgerområdet, man vælger at komme med det her forslag.
Det kunne have været på mange andre skatteområder.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-03-29:
Det kunne have været på rigtig mange skatteområder, men nu er det det her, vi beskæftiger os med.
Men når skatten skal være effektiv, enkel og korrekt, gjorde ordføreren så, ligesom jeg gjorde?
Jeg tjekkede nemlig min forskudsopgørelse, og det eneste, jeg kiggede på, var, om der stod et grønt eller rødt tal.
Jeg kan fortælle, at det hos mig var grønt – juhu.
Men forstår ordføreren sin egen årsopgørelse?
Brian Bressendorff (S), 2022-03-29:
Ja, jeg forholder mig til, når der sker nogle større ændringer i mit liv, f.eks. at jeg flytter, eller at jeg skifter arbejde, som gør noget ved de store tal.
Det går jeg ind og selvangiver, som jeg egentlig tror de fleste mennesker gør.
Og så plejer det at passe nogenlunde – plus/minus – i forhold til hvad man enten skal have tilbage eller skal betale ekstra.
Jeg synes egentlig, det er ufattelig dejligt, at vi bor i et land, hvor noget så komplekst kan blive gjort så simpelt for de fleste borgere.