Inger Støjberg (V), 2018-05-17:
Alternativet foreslår med det her beslutningsforslag, at der etableres en certificeringsordning for tolke i hele den offentlige sektor, og at der oprettes et nationalt og offentligt tilgængeligt register over certificerede tolke.
Som det også fremgår af bemærkningerne til beslutningsforslaget, kommer forslaget i forlængelse af en undersøgelse af brugen af tolkeydelser på rets-, asyl- og sundhedsområdet, som Rigsrevisionen har gennemført i løbet af 2017 og 2018.
Jeg vil på den baggrund gerne starte med at sige, at jeg er enig i, at det selvfølgelig er vigtigt, at de rette tolkeydelser er til rådighed for det offentlige, f.eks. i forbindelse med retssager og når Udlændingestyrelsen skal afholde samtaler med asylansøgere.
Samtidig er det også vigtigt at understrege, at der hver dag bliver leveret tolkeydelser af en høj kvalitet, og at udlændingemyndighederne i vid udstrækning har kompetente tolke til rådighed.
Jeg er dog også enig i, at der kan være udfordringer med at skaffe et tilstrækkeligt antal velkvalificerede tolke og dermed sikre en ensartet og høj kvalitet.
Men denne udfordring er på ingen måde ny.
Den eksisterede således også under den tidligere regering.
Udlændinge- og Integrationsministeriet, som jeg jo først og fremmest kan udtale mig om, anvender tolke i et stort omfang, primært i forbindelse med behandlingen af asylansøgninger.
Det er i den forbindelse helt centralt, at ministeriet har de nødvendige tolke til rådighed, og det skal også i den forbindelse understreges, at institutioner under Udlændinge- og Integrationsministeriet skal anvende tolke, der er opført på Rigspolitiets tolkeoversigt.
Rigspolitiet foretager i forbindelse med optagelsen af nye tolke en vurdering af ansøgernes kvalifikationer.
Endvidere undersøger Rigspolitiet, om ansøgerne er registreret i det centrale kriminalregister med en strafferetlig afgørelse, og hvis det er tilfældet, så kan ansøgeren selvfølgelig ikke optages på tolkeoversigten.
Samarbejdet mellem Justitsministeriet og mit ministerium skal bl.a. bidrage til at sikre, at de tolkeydelser, der anvendes på rets- og udlændingeområdet, er af den rette kvalitet og af tilstrækkeligt omfang.
I 2014 nedsatte Justitsministeriet et udvalg for analyse af tolkeområdet, det såkaldte tolkeudvalg.
Udlændinge- og Integrationsministeriet er indgået i det her samarbejde.
Formålet med tolkeudvalgets arbejde var at identificere og kvalitetsforbedre tiltag og effektiviseringer på tolkeområdet.
Arbejdet, som altså først og fremmest havde fokus på at sikre en høj kvalitet, har ført til, at der løbende er blevet iværksat kvalitetsforbedrende tiltag i forbindelse med tolkning på rets- og asylområdet.
Der er bl.a. blevet udarbejdet en tolkehåndbog og en vejledning til brugere af tolke på Rigspolitiets tolkeoversigt.
Udbuddet skal i høj grad betragtes som et kvalitetsprojekt, hvor målet er at forbedre kvaliteten af de tolkeydelser, der benyttes, og samtidig også at effektivisere administrationen.
Det kan i den forbindelse oplyses, at det forudsættes, at der fremover skal være øget fokus på test af tolkenes sproglige kompetencer, tolketeknik og også tolkeetik, når tolkene ansættes.
Endvidere vil der være fokus på efteruddannelse af tolkene.
Opgaven med at levere tolkeydelser til Justitsministeriet og Udlændingeog Integrationsministeriet blev sendt i udbud i marts i år, 2018, og det er forventningen, at den kommende leverandør vil kunne levere tolkeydelser fra og med den 1. marts 2019.
Med de nye krav, der stilles i udbuddet af tolkeydelser, er det en målsætning, at tolkekvaliteten overordnet set får et løft.
Det er dog en grundlæggende udfordring, at der er sprog og dialekter, hvor udvalget af tolke i Danmark er så begrænset, at det i realiteten er meget få personer, der kan udføre selve tolkningen.
Et centralt element i forberedelsen af udbuddet har derfor været at forsøge at sikre den rette balance mellem kravet til tolkenes kompetence og også forsyningssikkerheden.
I forlængelse af Rigsrevisionens undersøgelse af tolkeområdet har der i forskellige sammenhænge været fokus på indførelse af en certificeringsordning.
Det skal i den forbindelse bemærkes, at der under Erhvervsministeriet tidligere har været en certificeringsordning for translatører og tolke, den såkaldte beskikkelsesordning.
Beskikkelsesordningen blev af et bredt flertal i Folketinget – og det vil sige alle partier undtagen Enhedslisten – afskaffet under den tidligere regering i 2015.
Som bekendt blev regeringen og Dansk Folkeparti med finanslovsaftalen for 2018 enige om at oprette en certificeringsordning for fremmedsprogstolkning inden for sundhedsvæsenet. Sundheds- og Ældreministeriet forventer i næste folketingsår at fremsætte et lovforslag om en sådan certificeringsordning.
Ordningen vil indeholde krav om sproglige kompetencer i dansk og fremmedsprog, tolkeetik og tolketeknik samt grundlæggende forståelse af sundhedsvæsenet.
Det blev samtidig besluttet, at aftaleparterne bag finansloven endvidere skal overveje muligheden for at udbrede den kommende certificeringsordning på sundhedsområdet til andre områder i den offentlige sektor.
Det skal i relation til finanslovsaftalen i øvrigt bemærkes, at det endvidere blev aftalt at genindføre et gebyr for fremmedsprogstolkning i sundhedsvæsenet for de mennesker, der har været bosat i Danmark i mere end 3 år.
Herudover indgik det i aftalen, at der indføres egenbetaling for personer, der fravælger den tolk, som sundhedsvæsenet har tilbudt.
Der er således allerede igangsat et arbejde, der skal undersøge mulighederne for at udbrede certificeringsordningen samt brugerbetaling til øvrige områder.
Regeringen kan derfor på nuværende tidspunkt ikke støtte beslutningsforslaget, da vi som nævnt aktuelt er i færd med at undersøge mulige ændringer på tolkeområdet, herunder muligheden for at udbrede den kommende certificeringsordning på sundhedsområdet og også øvrige områder. Jeg kan så også oplyse, at regeringen forventer inden for de kommende måneder at indlede drøftelser med Dansk Folkeparti om mulige initiativer vedrørende fremmedsprogstolkning.