runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Pertou Mach (EL), 2023-12-06:
Så vil jeg egentlig give ministeren chancen for at svare på, hvorvidt man i forhold til de ekstra ressourcer, man giver til ICC, fra dansk side er villig til at øremærke, så at sige, de penge til præcis den efterforskning, vi taler om her.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at det er meget vigtigt med de signaler, som verdenssamfundet sender til Israel i øjeblikket, herunder ønsket om, at der efterforskes for krigsforbrydelser fra Israels side i Gaza siden den 7. oktober.
Og den slags initiativer, som vi støtter i Ukraine, er jo noget af det, der gør, at man som dansker kan ranke ryggen og sige: Vi står på mål for de grundprincipper, som vi håndhæver, og vi gør også noget for at handle derefter.
Er det det, ministeren er villig til også at gøre i forhold til Israels mulige krigsforbrydelser i Gaza?
Lotte Rod (RV), 2023-12-06:
Vi ved jo faktisk godt fra forskningen, hvad små børn har brug for.
Altså, i dag har jeg besøg af Grethe Kragh-Müller og Charlotte Ringsmose, som er nogle af dem i Danmark, der ved allermest om børns udvikling, og de kan se, at godt nok bliver normeringen en lille smule bedre – ikke god nok, men en lille smule bedre – men det går samtidig tilbage med de andre vigtige ting.
Så hvad har regeringen egentlig gjort, for at der ikke bare kommer en lavere pædagogandel, større børnegrupper eller større institutioner?
Trine Pertou Mach (EL), 2023-12-06:
Og tak for at møde op i salen endnu en gang.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det vil være et egnet sanktionsinstrument i fordømmelsen af de folkeretsstridige bosættelser på Vestbredden, at Danmark – på linje med USA’s præsidents, Joe Bidens, bebudelse – udsteder indrejseforbud til ekstremistiske israelske bosættere, som har begået vold mod civile palæstinensere, og er ministeren enig med spørgeren i, at spørgsmål om internationale sanktioner for brud på folkeretten henhører under udenrigsministerens og ikke under udlændinge- og integrationsministerens ressortområde?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-12-06:
Jeg vil gerne starte med at understrege, at situationen på Vestbredden er dybt bekymrende, og det har vi også haft lejlighed til at udveksle synspunkter om tidligere.
I løbet af de seneste uger er spændingerne på Vestbredden eskaleret.
Danmarks holdning er ganske klar: Bosættelserne er ulovlige under folkeretten.
De udgør en væsentlig barriere for fred, og der er intet – som i intet – der kan retfærdiggøre bosætternes vold mod civile palæstinensere.
Det kan i øvrigt også bidrage til at eskalere en i forvejen uhyre anspændt konflikt.
Udbredt straffrihed på området her er desværre med til at underminere forsøg på at deeskalere situationen på Vestbredden.
De her holdninger har Danmark ved flere lejligheder rejst over for Israel, både bilateralt og sammen med EU.
Så til spørgsmålet.
Eventuelle sanktioner vil også blive koordineret i EU-regi.
Det skyldes dels ønsket om at stå sammen om brug af sanktionsinstrumentet og koordinere vigtige udenrigspolitiske spørgsmål med EU-kredsen, dels at tiltag vil være mere effektive, hvis hele EU står bag.
Jeg har noteret mig, at den amerikanske udenrigsminister, Blinken, i går annoncerede, at USA vil indføre nye visumrestriktioner for individer, der er involveret i aktiviteter, som bidrager til at underminere fred, sikkerhed og stabilitet på Vestbredden.
Det er ikke noget, der endnu har været drøftet i EU-kredsen, men det er naturligvis noget, som jeg gerne vil være med til at drøfte i EU-regi.
Det er i øvrigt min tilgang generelt til hele det her spørgsmål om Israel-Palæstina.
Jeg er enig med spørgeren i, at spørgsmål om internationale sanktioner for brud på folkeretten henhører under mit ressort.
Spørgsmål om indrejse i Danmark hører dog under udlændinge- og integrationsministerens ressort.
Det er også nævnt i besvarelsen af spørgsmål nr. 246.
Og derfor skal spørgsmål om eventuelle visumrestriktioner selvfølgelig koordineres tæt.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-12-06:
Tak for det.
Som ministeren selv er inde på, er der ikke nogen tvivl om, hvorfor det her er et relevant tiltag.
Som ministeren netop siger, er situationen på Vestbredden blevet ganske alvorligt forværret siden den 7. oktober, hvor Hamas begik sit terrorangreb.
Det er både besættelsesstyrker og svært bevæbnede bosættere, som har øget deres aggressioner og overgreb på palæstinensere på Vestbredden.
Der er daglige razziaer, veje bliver afspærret osv., og faktisk er dødstallet for palæstinensere på Vestbredden siden den 7. oktober og alene frem til den 24. november lige så højt, for ikke at sige højere, end det samlet set var i hele 2022, som i øvrigt angives som det værste år siden 2006.
På den måde er der al mulig grund til at se relevansen i det her.
Når vi så tager spørgsmålet op som et sanktionsspørgsmål og derfor noget, der i vores øjne henhører under udenrigsministerens ressort, er det jo netop, fordi vi fra dansk side har været meget aktive i hele sanktionspakketilgangen i EU-regi i forhold til Rusland.
Siden jeg stillede spørgsmålet til ministeren om den amerikanske tilgang, er det jo blevet endnu mere aktuelt, idet det er gået fra at være en idé til at være en politik.
Så kan man sige, at indrejsespørgsmålet ressortmæssigt ligger i et andet ministerium end udenrigsministerens, men ikke desto mindre kan det være en del af en sanktionspakke.
Jeg anerkender fuldt ud behovet for at gøre det her i EU-kredsen, så mit spørgsmål vil måske mere præcist være: Vil den danske regering løfte det her konkrete spørgsmål om indrejseforbud, men også det bredere spørgsmål om sanktioner over for staten Israel, ind i EU-kredsen?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-12-06:
Altså, først og fremmest synes jeg, det er så uendelig vigtigt, at vi har en fælles EU-position.
Jeg vil gerne lige bare bruge et kort øjeblik på det, for der er mange, der siger: Hvis vi ikke kan blive enige om noget, skulle vi så ikke bare lade være med at blive enige, og så kører hvert land ligesom sin egen Israel-Palæstina-politik?
Det tror jeg vil underminere Europas mulighed for at søge indflydelse, og det gælder sådan set både i forhold til de lande, der går og leger med overvejelser om, om man lige nu og her ud af ingenting skulle anerkende staten Palæstina, selv om den jo for så vidt ikke er en realitet, men en vision, og i forhold til de lande, der eventuelt kunne sige: Skal vi ikke indføre nogle restriktioner eller sanktioner over for Israel?
Jeg tror, vi har brug for at gøre de her ting sammen, og at vi er nødt til at gøre det holistisk.
Det er også derfor, jeg var meget omhyggelig, da jeg sagde, at jeg gerne vil være med til at drøfte de her spørgsmål i EU-kredsen.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-12-06:
Jeg er overhovedet ikke uenig med udenrigsministeren i, at der er massivt brug for, at man også koordinerer det her i EU-regi, og jeg anerkender også fuldt ud, at det, EU-kredsen kan blive enige om, kan være stærkere.
Det forudsætter naturligvis, at der er nogen, som sætter barren højt, så den position, som EU samlet set får, flytter noget i forhold til der, hvor virkeligheden er.
Der er det jo ikke nogen hemmelighed, at vi i Enhedslisten mener, at Danmark og EU-kredsen i høj grad har ført dobbeltstandarder.
Så helt konkret vil jeg høre: Vil ministeren aktivt løfte det her ind i EU-kredsen for at starte sanktionspakker over for staten Israel i EU-regi?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-12-06:
Helt konkret vil ministeren, eller vil jeg – jeg hader at omtale mig selv i tredje person ental, det er jo helt vanvittigt – meget gerne være med til at bidrage til, at vi får en drøftelse af de her spørgsmål i EU-kredsen.
Men det kan man ikke oversætte til, at jeg så kommer her og foreslår, at vi lige gør det her.
For det kommer jo an på, i hvilken kontekst og ramme det sker.
Hvad er det i øvrigt for et sanktionsregime, vi har i forhold til ledende figurer i Hamasbevægelsen?
Er det robust nok?
Hvad ville det være for et signal, vi sendte, hvis man nu sagde, at nu laver vi sådan nogle sanktioner i forhold til nogle bosættere på Vestbredden, samtidig med at vi er tavse i forhold til et sanktionsregime over for Hamas?
Trine Pertou Mach (EL), 2023-12-06:
Landets statsminister har på et tidspunkt i sommer udtalt, at i hendes øjne må der ikke komme et A4-ark ind mellem Europa og USA, når det gælder udenrigspolitiske og sikkerhedspolitiske spørgsmål.
Vil det også være tilfældet her, og vil det så på den måde kunne være noget, hvor man kunne løfte, hvad USA lige nu gør, ind i en europæisk kontekst for også at sørge for, at der på det punkt ikke er et A4-ark, der kan mases ind?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål handler om, at naturligvis skal sanktioner også gælde Hamas.
Det store spørgsmål er: Hvad kan man blive enige om, når det gælder sanktioner over for staten Israel?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-12-06:
Jeg er ikke lige bekendt med den helt konkrete reference til statsministeren og det der A4-ark.
Det kommer nok også lidt an på, hvad vej man vender det der ark, altså om det er på højkant eller på langs, eller hvad det er.
Vi fører vores egen udenrigspolitik, og det gør vi med stor bevidsthed om, hvem vores tætteste allierede er, og vi lægger rigtig meget vægt på at føre den koordineret i EU.
En blind kan jo se – undskyld udtrykket – at det stritter lidt i EU.
Jeg tror, at det, der må være vores bidrag, er at læne os ind i det, med henblik på at vi får udviklet en fælles EU-politik i forhold til Israel og Palæstina, som på et enormt forfærdeligt bagtæppe ville kunne bidrage til, at en sag, der internationalt har været forsømt i et årti eller to, kunne få en ny fremdrift.
Der skal de her spørgsmål om, hvordan man adresserer bosættervolden, som er en reel problemstilling på Vestbredden, selvfølgelig også med ind på bordet.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-12-06:
Næste spørgsmål lyder: Hvad vil regeringen gøre for at sikre en efterforskning af mulige krigsforbrydelser begået af Israel i Gaza set i lyset af Danmarks i øvrigt prisværdige indsats for at sikre efterforskning af krigsforbrydelser begået under krigen i Ukraine?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-12-06:
Det korte svar er i virkeligheden: ved at støtte ICC, altså Den Internationale Straffedomstol.
For der verserer allerede en undersøgelse ved ICC af eventuelle forbrydelser, der er begået på palæstinensisk territorium af Israel og af Hamas i Israel.
Det er en undersøgelse, som omfatter begge sider af den her sag, altså også de her terrorforbrydelser begået af Hamas: gidseltagning m.v.
Under sit besøg i Israel i weekenden, den 3. december, advarede ICC's chefanklager, Karim Khan, bl.a. om, at hindring af nødhjælp til Gaza og angreb på hospitaler efter omstændighederne kan udgøre en krigsforbrydelse.
Chefanklageren tilkendegav, at Israel skal kunne vise, at angreb, som medfører civile tab, er udført i overensstemmelse med den humanitære folkeret, herunder principperne om distinktion, forsigtighed og proportionalitet.
Khan har også tilkendegivet, at Hamas' vilkårlige affyringer af missiler ind i Israel kan udgøre en krigsforbrydelse, og at Hamas' uhyrlige handlinger den 7. oktober udgør nogle af de mest alvorlige internationale forbrydelser og retsforfølges af ICC.
Vi støtter ICC.
Det er en uafhængig international domstol, som yder et vigtigt bidrag til bekæmpelse af straffrihed for krigsforbrydelser.
Vi yder et årligt økonomisk bidrag til ICC, og vi planlægger derudover at støtte ICC med et ekstraordinært økonomisk bidrag i indeværende år.
Så det er via den støtte til ICC, at vi forsøger at opfylde det formål, der spørges ind til.
ICC indsamler i øjeblikket information til brug for den videre efterforskning af situationen, og vi ønsker ikke at foregribe denne efterforskning, men afventer dens resultater og har sådan set ret stor tillid til ICC.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-12-06:
I virkeligheden tror jeg, at jeg glæder mig over det svar, udenrigsministeren kommer med.
Hvis jeg forstår det ret, og der kan ministeren så rette mig, hvis ikke jeg gør det, så siger udenrigsministeren her, at Danmark aktivt arbejder for, at ICC også skal efterforske mulige krigsforbrydelser på begge sider siden 7. oktober, herunder at Danmark aktivt vil støtte det med finansiering, så ICC kan efterleve det formål og den hensigtserklæring.
Så hvis det er det, som jeg skal forstå ministeren siger, så ville det være et utrolig positivt nyt tiltag fra regeringens side.
Det er det netop, fordi krigsforbrydelser jo er krigsforbrydelser, og behovet for efterforskning af noget, der kunne være mulige krigsforbrydelser, er lige så stort her, som det er i mange andre konflikter i verden, herunder Ruslands aggressionskrig i Ukraine.
Det, som har været årsagen til, at jeg stiller spørgsmålet, er jo, at det har været lidt svært at finde ud af, om man fra dansk side anerkendte alle de mange røster, der siger, at der faktisk kan være tale om krigsforbrydelser fra Israels side i Gaza siden 7. oktober, og at der er et akut behov for, at ICC også får yderligere ressourcer til at kunne efterforske dem.
Så én ting er den politiske hensigtserklæring, men det er jo noget andet at følge ord op med handling.
Så spørgsmålet er: Er det det, jeg hører?
Er det en ny politik?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-12-06:
Jeg ved ikke, om det er en ny politik.
Altså, det kan man så vælge at opfatte det som.
For mig er der ikke noget nyt i, at vi har Den Internationale Straffedomstol for at påse, at der ikke opstår straffrihed i forhold til forbrydelser om overgreb på folkeretten, og det er ikke min opgave som politiker at præjudicere , men at sørge for at understøtte den her instans.
Det er derfor, at vi støtter det og også har gjort det ekstraordinært i år ved at sekundere to nationale eksperter.
Man må drage den konklusion, man gerne vil, af det, jeg siger, men det fører det sted hen, at selvfølgelig er det vigtigt, at vi har et internationalt organ, der kan efterse, at der ikke sker overgreb på folkeretten, uanset hvem der begår det.
Magnus Heunicke (S), 2023-12-06:
Det kan jeg godt se.
Men jeg tror måske også, at spørgeren, som har fulgt området i lang tid, kunne være enig i, at der ikke er nogen regering nogen sinde – det er der ikke – som har haft så stærk en vision for en udbygning eller en udplantning af dansk skov og så meget mere skov, som der nu ligger i regeringsgrundlaget.
Det er vi så i gang med at forberede, og det får vi den grønne trepart til at hjælpe med at gøre.
Men indtil da sidder vi ikke på hænderne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-12-06:
Det er fint nok med 100 mio. kr. til Klimaskovfonden.
Så synes jeg, ministeren skal spørge sine embedsmænd, hvor mange hektarer der kommer ud af det.
Hvis ministeren skal søge inspiration til, hvordan det kan gå, kan ministeren jo kigge i Enhedslistens beslutningsforslag om at fordoble skovarealet på 10 år, som vi har fremsat i Folketinget.
Altså, man behøver ikke en trepart, eller også kan man lave treparten med Enhedslisten.
Jeg synes ikke, at der skal gå trepart i det hele.
Lad os nu komme ud over stepperne og få sikret noget mere biodiversitet.
Magnus Heunicke (S), 2023-12-06:
Men i og med at Enhedslisten så har haft det ønske længe, kunne man jo måske også glæde sig.
Det er måske selvfølgelig for meget forlangt, men det er vel i hvert fald ikke helt dårligt så, heller ikke for Enhedslistepolitikere, som i lang tid har haft ønske om mere skov, at man for første gang har en regering, som altså har skrevet ned og er blevet enige om, at vi skal have en skovplan for Danmark, der forøger vores skovareal med 250.000 ha.
Som sagt svarer det til arealet på Bornholm, Lolland og Falster tilsammen, vi skal omdanne til mere skov rundtomkring i Danmark og meget, meget gerne mere sammenhængende skov, også til glæde for naturen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-12-06:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Er ministeren enig med Biodiversitetsrådet og professor Stiig Markager i, at landbrugsarealet skal reduceres med 600.000 ha for at sikre vandmiljøet og genopretning af biodiversitet?
Magnus Heunicke (S), 2023-12-06:
Lige nu er landbrugsdriften ikke i harmoni med naturen omkring os.
Det er ret tydeligt, og det skal vi rette op på.
Det faglige grundlag, vi arbejder ud fra, viser, at udledningen af kvælstof skal reduceres med ca. 18.000 t årligt.
Spørgeren ved, at det også bliver baselinen, og det er blevet meget teknisk.
Vi har lige haft to lange tekniske gennemgange af dette her, og den baseline er ved at blive opdateret.
Men det faglige grundlag indtil videre er cirka de her 18.000 t kvælstof, der skal reduceres, for at vi kan komme videre med det, der hedder god økologisk tilstand.
Og det er vigtigt, at vi når de mål, vi sætter os.
Jeg er helt sikker på, at der ikke er ét værktøj, der klarer det hele.
Vi er nødt til at bruge alle virkemidler.
Hvor er så resten, vi skal op på?
Om det kommer op på 18.000 t, afhænger meget af de baselineudregninger, som eksperterne netop nu er ved at vurdere, og som vi når til politisk beslutning om.
Men jeg er måske også nødt til at sige her, at når det f.eks. handler om de skærpede krav, som ligger i det, der hedder den målrettede regulering, som jo ikke er frivillig, men en målrettet regulering, rammer den her næste år, altså fra starten af 2024.
Det er en målrettet regulering, som ikke handler om udtagning, men som handler om andre måder at dyrke på, så der bliver mindre kvælstof, bl.a. brug af efterafgrøder m.m. Så der er altså også andre elementer, man kan tage i brug for at nå målet om at få genoprettet livet og få vores biodiversitet tilbage i vores fjorde.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-12-06:
Der må man bare sige, at professor Stiig Markager jo er blevet kontrolleret med en second opinion, og det er blevet konstateret i to delrapporter, at dygtige danske forskere sådan set har metoder og resultater, som er valide.
Så der er sådan set, synes jeg, ekstra god grund til at lytte til den ekspertise, som der er i Danmark, og ikke bare lade det være op til nogle trepartsdrøftelser.
Vi har sådan set noget viden.
Jeg synes, at det burde gøre stort indtryk, når Stiig Markager kommer ud og siger, at det er 600.000 ha, som vi burde udtage af landbrugsarealet, og når Biodiversitetsrådet kommer og siger, at vi sådan set skal have vendt en nedadgående udvikling eller afvikling af biodiversiteten.
Vi skal sådan set have vendt kurverne inden 2030, og det kræver arealer.
Det er ikke bare noget, man kan klare, ved at der er lidt efterafgrøder ude på nogle landbrugsarealer.
Der skal reduceres et landbrugsareal.
Så det er sådan set det, der er vores udgangspunkt for at lytte til forskellige eksperter, altså at komme frem til noget, som måske kan lyde lidt drastisk, nemlig at man reducerer det danske landbrugsareal med 25 pct.; men når det er det, der er nødvendigt, er det det, vi går efter.
Jeg har lyttet mig til, at ministeren i et radioprogram, der hedder »Guld og grønne skove«, har italesat, at den biodiversitetsnaturkrise, vi er i, sådan set er større end coronakrisen.
Og den tidligere sundhedsminister, nuværende miljøminister, har jo en vis erfaring med at lave vidtgående beslutninger, som har store konsekvenser for det danske samfund.
Ministeren har jo vist, at det kan lade sig gøre.
Hvorfor er det så, at ministeren som miljøminister nøler med virkelig at tage det alvorligt?
Det er fint nok med de der tidsplaner.
Men kan ministeren ikke se, at det altså er nødvendigt at få en god tidsplan for, hvor hurtigt og hvor den her nye skov skal etableres?
Vi står over for, at vi skal passe på vores hav.
Det kunne sådan set være godt med noget planlægning, som sagde, at en vis del af det større skovareal skulle ligge langs med vores vandløb og vores kyster, sådan at det kunne være med til at leve op til vores vandrammedirektiv.
Kan ministeren ikke se, at vi skal have en tidsplan for den etablering af 250.000 ha skov?
Ja, vi skal ikke tilbage til normalen, og derfor er den der italesættelse af, at man med lidt efterafgrøder løser det, en farlig vej.
Hvis vi skal frem til nogle grundlæggende ændringer, er det jo sådan set sådan, at vi skal frem til at reducere landbrugsarealet.
Jeg ville ønske, at der var flere politikere, der kunne se det positive i, at der stadig væk er turister, der vil besøge Danmark, fordi der er en fisk at fange i havet, og fordi man kan lide at svømme i et rent hav og kan få de naturoplevelser, som Danmark tidligere har været kendt for.
Kan ministeren ikke se, at det ikke er landbruget, der skal diktere vores fremtid?
Magnus Heunicke (S), 2023-12-06:
Og vi har jo ved det tidligere spørgsmål netop drøftet vores planer om 250.000 ha mere skov.
Vi har i fællesskab aftalt, at de 100.000 ha lavbundsjorder, som skal udtages, bliver til vådområder; vi genslynger bække og vandløb; vi renser vores meget hårdt udsatte søer op.
Og alle de ting skal jo også til.
Det, jeg bare siger her, er, at udtagning af vådområder ikke er den eneste ting; der skal udtages, og der skal plantes skov og laves andre ting i vores landskaber.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-12-06:
Når nu den tidligere coronaminister ved, hvordan man kan træffe hurtige beslutninger og få et stort flertal i Folketinget til at være med på det, så kunne jeg godt tænke mig at høre, om ikke ministeren, når han nu er kommet frem til en erkendelse af, at vores naturkrise er så stor, kan trække på de erfaringer, han gjorde sig som sundhedsminister, til at være med til at gå i teten og sige: Her skal laves nogle grundlæggende forandringer, som kan være med til at sikre vores biodiversitet?
Magnus Heunicke (S), 2023-12-06:
Jeg kan love, at jeg trækker ekstremt meget på nogle af de erfaringer.
Noget, jeg er tilfreds med, er, at jeg jo kommer ind på et område, hvor der faktisk er et bredt forlig, og det mener jeg er en af de ting fra coronatiden, der var gode: Der var masser af politisk debat, men der var trods alt en meget, meget bred politisk opbakning til det, der skulle til.
Og vi kan jo konstatere, at der også her er en bred politisk opbakning til den politiske aftale om en grøn omstilling af landbruget, og når man skal drøfte det, der hedder genbesøget af præcis den indsats, vi taler om her, så er det mit bud, at partierne faktisk vil have handling og vil være klar til at lægge ryg til det, der skal til, og der skal alvorlige indsatser til.
Lotte Rod (RV), 2023-12-06:
Hvad er ministerens holdning til, at regeringen ikke har gjort noget for kvaliteten i dagtilbud, siden EVA's undersøgelse viste, at kun en ud af ti vuggestuer har god kvalitet?
Nick Zimmermann (DF), 2023-12-06:
Men ledelsen kan jo ikke selv finde ud af at administrere det her, for så havde man jo ikke truffet sådan nogle beslutninger, som man har gjort her.
Det skal måske også lige nævnes, at kort tiden inden ledelsen på AUH tog på det her seminar, havde man faktisk udstedt nogle retningslinjer til de ansatte om, at de skal prøve at holde sig væk fra kurser og seminarer, og at de skal lade være med at holde så mange møder, som de overhovedet kan lade være med at holde.
Det er jo fuldstændig kugleskørt, når den samme ledelse, som udsteder det til sine ansatte, så selv tager af sted til Hotel Koldingfjord og holder pamperfest til 300.000 kr. hen over en weekend.
Altså, det er der jo noget helt grundlæggende forkert i.
Og der synes jeg da, at det er rigtig ærgerligt ikke at høre fra hverken regeringen eller ministeren i dag, at det er noget, man har tænkt sig at tage et opgør med.