runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Christian Lilleholt (V), 2025-04-04:
Jeg kan helt grundlæggende sige, at der ingen sammenhæng er mellem dem, der donerer penge til Venstre, og den politik, som vi fører i Folketinget.
Vi er ikke afhængige af de donationer, vi modtager.
Hvis nogen ønsker at støtte os, er der mulighed for det, og der følger vi de regler, som Folketinget har opstillet i den sammenhæng.
Pelle Dragsted (EL), 2025-04-04:
Men ordføreren er vel ikke uenig i, at de her familier støtter Venstre, bl.a. på grund af at man ønsker at give en lavere arveskat til arvinger til selskaber, og at Venstre dermed stilles bedre økonomisk end andre partier i Folketinget, altså fordi man varetager lige præcis den gruppes interesser, altså en meget, meget pengestærk gruppes interesser?
Skaber det ikke en skævhed?
Lars Christian Lilleholt (V), 2025-04-04:
Tak til ordføreren for spørgsmålet.
Jeg kan helt klart afvise, at der er en sammenhæng mellem de personer, virksomheder, organisationer og foreninger, der støtter Venstre, og så den politik, som vi fører i Folketinget.
Pelle Dragsted (EL), 2025-04-04:
Jeg er jo helt enig, og det har vi også historisk været, tror jeg, med Danmarksdemokraterne om, at vi skal have meget bedre åbenhed om pengestrømmene i politik, for det er der ikke i dag.
Som ordføreren siger, kan man bare føre pengene igennem en erhvervsklub, og så optræder man på magisk vis ikke i partiernes regnskaber, og borgerne kan ikke se, hvor pengene kommer fra.
Der har vi forsøgt at løfte mange gange fra Enhedslistens side, at der skulle skabes åbenhed.
Men hvis vi ser til USA, er der faktisk meget større åbenhed end i Danmark om partistøtte.
Det har bare ikke forhindret, at penge i den grad har forurenet folkestyret og politik.
Så åbenhed er godt, men en mand som Elon Musk er ligeglad.
Han er stolt af, at han sender ½ mia. kr. i retning af Trumps valgkamp.
Det samme gælder andre rigmænd, som sender dem i retning af politikere i Demokraterne eller andre politikere.
Så jeg kunne godt tænke mig spørge sådan principielt til Danmarksdemokraternes holdning: Er det et problem, at meget stærke økonomiske grupper eller individer – selv med åbenhed – kan gøre, at nogle partier har mange, mange flere penge at føre valgkamp for end andre?
Pelle Dragsted (EL), 2025-04-04:
Tak, formand.
Det forslag, vi skal behandle nu, handler grundlæggende om at beskytte vores demokrati og beskytte os mod, at oligarker, rigmænd og magtfulde økonomiske interesser kan blande sig i vores folkestyre ved at bruge deres rigdom til at finansiere politiske partier og dermed også påvirke dansk politik.
Penge i politik er et voksende problem i verden og også i Danmark.
Det er usundt, og det er undergravende for vores demokrati.
Det har vi sådan set længe vidst, men nu har vi set i USA, hvad det i sidste ende kan munde ud i.
Verdens rigeste mand, Elon Musk, bruger over 0,5 mia. dollar på at få valgt Donald Trump for derefter at blive belønnet med en fremtrædende post i administrationen og en politik, der tilgodeser hans interesser.
Det er ikke demokrati, det er oligarki.
Og nu prøver Elon Musk gudhjælpemig også at blande sig her i Europa.
Han tilbyder at finansiere partier, der varetager hans interesser.
Fra den anden side forsøger Putin og hans oligarker på det samme.
Det er dybt alvorligt, og vi er nødt til at vågne op i det her Folketing.
Store penge, big money, skal helt ud af politik, for det skal være danskerne og ikke rigmænd fra hverken ind- eller udland, der bestemmer og sætter retningen i Danmark.
Og derfor foreslår vi efter inspiration fra Canada at lukke helt ned for de politiske pengestrømme.
Så forslaget har to ben.
For det første skal det i fremtiden være umuligt for såkaldte juridiske personer, altså selskaber, fonde, erhvervsklubber og interesseorganisationer, at donere penge til politiske partier, så det kun er almindelige borgere, der kan støtte partierne.
Og for det andet sætter vi så et loft på 20.000 kr. for, hvor meget man som person må donere til parti.
Så på den måde sikrer vi, at hverken penge fra rigmænd eller magtfulde særinteresser kan forurene vores folkestyre, og det håber vi egentlig at et flertal vil bakke op om.
Anne Paulin (S), 2025-04-04:
Jeg synes jo netop, at den aftale, som er blevet indgået, er et udtryk for, at vi strammer op.
Nu peger hr. Pelle Dragsted også på de danske donationer.
Jeg skal ikke stå her og sige, at vores regler til evig tid skal være, som de er nu.
Vi ser en rigtig stor indflydelse på politik fra pengestærke aktører, og USA er jo et skræmmeeksempel.
Det medgiver jeg.
Men jeg synes jo også, at vi skal huske på, at Danmark ikke er USA.
Vi har ikke amerikanske tilstande.
Så vi er noget helt andet end USA, og vi har jo også regler, som gør, at hvis man støtter med de beløb, som hr. Pelle Dragsted er inde på, vil det også være offentligt, altså være synligt for offentligheden, og så vil borgerne jo også kunne træffe deres valg, i forhold til om de vil bakke op om et parti, som får så meget støtte fra eksempelvis en stor virksomhed eller lignende.
Sophie Løhde (V), 2025-04-04:
Jo, det sidste er vi i regeringen sådan set fuldstændig enige i, og det er også derfor, jeg er glad for, at der er et bredt flertal her i Folketinget, der er gået sammen og har sagt: Vi er nødt til i Danmark at diskutere og forholde os til, hvordan vi forhindrer, at fremmede magter eller udenlandske aktører blander sig i danske valg og det danske folkestyre
Derfor er der også ros til partierne i Folketinget for at tage initiativ til og tage ansvar for, at vi nu sidder og får lavet forslaget ovre i ministeriet og får det omsat til lovgivning, ovenikøbet også, så vi kan behandle det i indeværende samling.
Det er derfor, jeg siger, at den del af intentionen er jeg og vi helt enige i.
For vi sidder jo her med et beslutningsforslag, hvor man vil forbyde det, jeg mener er helt legitimt, nemlig at en lokal tømrer eller en anden borger ønsker at give en donation til et politisk parti eller en kandidat i Danmark.
Det mener jeg er en helt legitim måde at udøve sin demokratiske ret på i Danmark.
Det skal bare ikke blandes sammen med det, man så har brugt i overskriften på beslutningsforslaget her, nemlig diskussionen om oligarker og andet, for der mener jeg, at Enhedslisten sparker en åben dør ind, og den åbne dør har et bredt flertal i Folketinget besluttet at træde ind ad.
Pelle Dragsted (EL), 2025-04-04:
Jeg fik ikke rigtig svar på spørgsmålet om danske meget pengestærke gruppers mulighed for at øve indflydelse på politik – om det ikke bekymrer ministeren.
Det kunne være rigmænd eller det kunne være andre, som kunne give nogle meget store pengebeløb til bestemte partier.
I forhold til spørgsmålet omkring udenlandske rigmænd og oligarker vil jeg sige, at vi også er med i den aftale, der er indgået.
Kan ministeren garantere, at når der ligger et lovforslag fra ministeriet, vil det heller ikke være muligt for udenlandske oligarker – lad os bare tage eksemplet Elon Musk – at finansiere danske partier ved at bruge danske datterselskaber som f.eks. Tesla til at føre penge i retning af et eller flere danske partier?
Sophie Løhde (V), 2025-04-04:
Først til det første: Det er jo sådan – og det vil jeg fremhæve igen – at vi sådan set havde Partistøtteudvalget, der sad og så på det her forslag om et beløbsloft, som Enhedslisten foreslår med det forslag, vi behandler i dag i Folketingssalen.
Det anbefalede man ikke at gå videre med, altså et beløbsloft for private bidrag, så længe der sikres tilstrækkelig åbenhed.
Vi har jo lovgivning i Danmark, som sikrer åbenhed om private bidrag.
Alle beløb over den aktuelle grænse på 24.500 kr. skal der være åbenhed om, så vælgerne kan vurdere det, og dermed om større bidrag skal påvirke vælgernes beslutning om at støtte et bidrag.
I forhold til lovforslaget, som bliver sendt i offentlig høring her i løbet af ganske kort tid, kan jeg selvfølgelig ikke i dag i Folketinget stå og udstede en eller anden garanti.
Der vil jo altid være forskellige former for – sikkert kreative – omgåelsesmuligheder og andet, men jeg synes, man har lavet et stramt, men også stærkt forbud med den politiske aftale, som et bredt flertal her i Folketinget har vedtaget om et forbud mod udenlandske bidrag, der dermed vil være forbudt for partier, kandidatlister og kandidater og med en beløbsgrænse, der hedder 0 kr.
Anne Paulin (S), 2025-04-04:
Tak for det, formand, og tak til Enhedslisten for beslutningsforslaget.
I Socialdemokratiet deler vi den bekymring for udenlandsk indflydelse på danske valg, som kommer til udtryk i forslaget fra Enhedslisten.
For det er en meget vild tid, som vi lever i, og det er meget vigtigt, at vi værner om vores demokrati, og at vi sikrer os så godt som overhovedet muligt i forhold til udenlandsk indblanding i danske valg.
Derfor er vi også rigtig glade for den aftale, som regeringspartierne har indgået med et bredt flertal af Folketingets partier, om at forbyde udenlandske donationer til danske partier og kandidater.
For der skal ikke herske nogen tvivl om, at danske valg skal afgøres i Danmark, og at danskerne ikke på nogen måde skal påvirkes af udenlandsk indflydelse eller udenlandske pengestrømme.
Hvorfor partier som Liberal Alliance og Dansk Folkeparti har valgt at stå uden for den aftale, er meget svært at forstå.
Men i forhold til Enhedslistens beslutningsforslag mener vi altså, at bekymringen for udenlandsk påvirkning er meget reel og vigtig, og at vi nu skal handle på det.
Vi kan dog ikke bakke op om de øvrige forslag, som Enhedslisten foreslår her.
Vi er ikke enige i, at en forening, organisation eller virksomhed ikke må yde økonomisk støtte til et parti eller en kandidat, som man eksempelvis deler et værdigrundlag med.
På samme vis mener vi også, at privatpersoner i Danmark er i deres ret til at kunne støtte et parti eller en kandidat, som de vil stemme på, gennem f.eks. frivilligt arbejde, anbefalinger eller også økonomiske bidrag.
Danmark må aldrig nogen sinde blive ligesom USA, hvor politikerne bruger en kæmpestor del af deres vågne tid på at skaffe økonomiske sponsorer, og hvor man ikke kan blive valgt uden at have pengestærke aktører i ryggen, og sådan er det heldigvis heller ikke Danmark, men vi skal selvfølgelig holde øje med udviklingen.
Enhedslistens beslutningsforslag ser vi dog ikke som vejen frem, og derfor stemmer vi nej til forslaget.
Tak for ordet.
Pelle Dragsted (EL), 2025-04-04:
Enhedslistens forslag bygger på Canadas lovgivning, og den ligner også den franske, hvor man har meget strammere regler.
Danske partistøtteregler får jo gang på gang kritik af Transparency International, af EU's institutioner og af Europarådet, fordi vi har nogle af de mindst gennemsigtige og mest uregulerede regler for partistøtte.
Nu står vi i en verden, hvor vi kan se, hvordan penge spiller en større og større rolle.
Der undrer det mig bare lidt, at der ikke er en større bekymring og en større vilje til at kigge på de regler, vi har, også når det gælder indenlandske rigmænd og oligarker, altså kigge på, om det er rimeligt, at man kan støtte et parti med 10 mio. kr. eller 20 mio. kr., og om det er rimeligt, at selskaber, som har egeninteresse – det kunne være et nordsøolieselskab eller andet – kan give støtte til de partier, som bagefter skal forhandle aftaler om selv samme selskab.
Er det klogt?
Er det sådan, vores partistøtteregler i Danmark skal være med al den viden, vi i dag har?
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-04-04:
Havde Danmarksdemokraterne nu fået en masse penge fra Foreningen for Danske Lottomillionærer og så kun kørte på, at man skulle lempe spilleafgiften, havde der nok været et kæmpeproblem.
Vi har heldigvis ikke amerikanske tilstande.
Jeg synes da heller ikke, det, man ser i USA, ser kønt ud, hvor man har verdens rigeste mand, der ensidigt støtter en præsidentkandidat og så efterfølgende får en toppost.
Heldigvis tror jeg ikke, det kommer til ske i Danmark, men det er da et problem, man skal være opmærksom på.
Men der synes jeg bare ikke vi er.
Jeg anerkender jo fuldt ud, at Enhedslisten har fremsat det her forslag, og jeg roser det også, men jeg synes bare, at løsningen er for vidtgående i forhold til de udfordringer, vi har i Danmark.
Og så bliver det jo et problem, hvis man ikke ved, hvem nogen eventuelt kan have fået støtte fra.
Men så længe, der er åbenhed om det, har jeg altså ikke et problem med det.
Pelle Dragsted (EL), 2025-04-04:
Forslaget, vi stiller, er jo ligesom de regler, der gælder i Canada.
Så det er ikke sådan, fordi det er et vidtgående eller ekstremt forslag.
Det er bare en anden måde at tilgå det her spørgsmål på, som man har valgt i andre lande end i Danmark.
Jeg må bare sige, at når jeg ser ud i verden og på den udvikling, der er nu, synes jeg virkelig, vi har brug for at tænke over, om det er den rigtige måde, vi har det på, for den udvikling, hvor det pludselig penge, der bestemmer i politik, sker bag om ryggen på folk.
Den er sket bag om ryggen på amerikanerne, og nu er de endt der, hvor de er.
Carl Andersen (LA), 2025-04-04:
Altså, der er forskel på, hvor meget partierne modtager i direkte donationer.
Men jeg vil sige, som ordføreren for Danmarksdemokraterne også så fint sagde: Det kan vi ikke nødvendigvis se en til en i valgresultaterne.
Både Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti har modtaget mange millioner fra mange forskellige virksomheder og borgere, uden at det nødvendigvis har kunnet sætte sig i et særlig prangende valgresultat.
Modsatrettet er der også partier, der ikke modtager særlig meget, som kan få rigtig fine valgresultater.
Derudover vil jeg sige, at man jo kan støtte partier meget indirekte, og det er langtfra ukendt, at særlig fagbevægelsen osv. kører store reklameannoncer og radioreklamer for at støtte f.eks. bedre pensions- og arbejdsvilkår, og det er jo en indirekte direkte støtte til f.eks. Enhedslistens politiske mærkesager, men det fremgår ikke nødvendigvis af Enhedslistens regnskab.
Pelle Dragsted (EL), 2025-04-04:
Jamen det synes jeg er fuldstændig relevant, altså at når vi kigger på partistøtte, skal vi sørge for at komme hele vejen rundt, også i forhold til forskellige former for indirekte partistøtte.
Det er rigtigt, at man godt kan få et dårligt valgresultat, selv om man fører kampagne for mange penge, men det kunne jo være, at det var blevet endnu dårligere, hvis ikke man havde haft de penge.
Jeg tænker bare på, at dengang Liberal Alliance blev grundlagt, startede man med en lang serie helsidesannoncer i bl.a. Børsen og Berlingske og andre aviser, som formentlig var betalt af Lars Seier Christensen.
Carl Andersen (LA), 2025-04-04:
Jeg vil ikke sige, at det giver en forlomme.
Men forskellige partier har forskellige muligheder for at søge støtte, og partier som Enhedslisten og andre venstreorienterede partier får i dag i rigt omfang også understøttelse fra f.eks. fagforeninger igennem deres helsidesannoncer, som bakker op om forskellige politiske tiltag, som særlig partier som Enhedslisten, SF og Socialdemokratiet synes er positive.
Pelle Dragsted (EL), 2025-04-04:
Jeg har sgu ikke postet 10-15 mio. kr. i projektet for at få lettelser i bunden.
Undskyld, det er et citat – jeg ved ikke, om ordet sgu er et bandeord længere – men citatet kommer fra LA's i hvert fald tidligere hoveddonor, Lars Seier Christensen, som skulle have sagt, at han absolut ikke var tilfreds med, at hans donation ikke havde ført til det, han havde regnet med, nemlig topskattelettelser, dengang LA sad i regering.
Det er bare, fordi ordføreren måske kom til at gå lidt langt, i forhold til at der ikke er nogen som helst handel i det her.
Det var i hvert fald Lars Seier Christensens opfattelse, at det var der dengang.
Men egentlig synes jeg ikke, det er så vigtigt, for selv hvis der ikke er en handel og hvis det er, som ordføreren siger, så ændrer det jo ikke ved det faktum, at partier, som varetager de mest pengestærke gruppers interesser, vil få flere penge at føre valgkamp for og købe sig synlighed for end partier, der ikke har så rige venner. Er det ikke et grundlæggende demokratisk problem?
Henrik Frandsen (M), 2025-04-04:
Tak for ordet, formand.
Og tak til Enhedslisten for at rejse den her debat i Folketingssalen, en debat, som jo bliver rejst sådan med jævne mellemrum, og som der er meget opmærksomhed på.
Forslaget går konkret ud på at lægge et loft over partistøtte på 20.000 kr., og at det kun er fysiske personer, der må donere til politiske partier.
Vi har i dag partistøtteregler, som vi jo så også debatterer i dag her, hvor der er en balance, der hedder, at op til 24.500 kr. kan man donere anonymt, og når man kommer over de der 24.500 kr., skal det opgives, hvem der har doneret.
For os at se i Moderaterne,
er det en balance imellem gennemsigtighed og tydelighed i, hvem der donerer, som jeg egentlig synes er ramt rigtig godt.
Økonomiske bidrag er en af dem, men der findes også rigtig mange andre måder at gøre det på.
Det er også glædeligt, at et bredt flertal i Folketinget, lige med undtagelse af tre partier – LA, Dansk Folkeparti og Borgernes Parti ved Lars Boje Mathiesen – er blevet enige om og har lavet en aftale om at forbyde udenlandske donationer til danske partier.
Det er egentlig et godt udtryk for, at når der er behov for det, tager vi vores partistøtteregler op til revision og til debat; og vi finder ud af, at vi lever i en vild verden nu, hvor det at påvirke valg i andre lande åbenbart er noget, man kommer til at se mere af, og derfor reagerer vi i Folketinget på det og laver en bred aftale, der gør, at vi forbyder udenlandske donationer.
Så jeg er egentlig rigtig godt tilfreds med de regler, vi har, og rigtig godt tilfreds med, at der er lavet en bred aftale i Folketinget omkring udenlandske donationer.
Tak for ordet.
Pelle Dragsted (EL), 2025-04-04:
Tak for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens sådan principielle synspunkter på den problematik, som Enhedslisten rejser.
Tænk, hvis nu en rigmand giver Moderaterne 10 mio. kr. Det er mere, end hvad Enhedslisten samlet set førte valgkamp for ved sidste valg, og man kunne forestille sig, der kunne være flere af den slags donationer.
Kan ordføreren ikke se, at det skævvrider vores demokrati, hvis uligheden, i forhold til hvad for en synlighed man kan købe i form af annoncer og i form af valgkampagner bliver for stor, fordi nogle partier har pengestærke interesser i ryggen og andre ikke har?
Er det ikke et principielt problem for vores demokrati?
Og når man ser på, hvad det har betydet i USA, hvor man har ladet den udvikling stikke af, er der så slet ikke det mindste gran af bekymring hos ordføreren for, at pengestærke interesser også kommer til at kapre mere og mere af den politiske dagsorden herhjemme?
Henrik Frandsen (M), 2025-04-04:
Nu er det jo et underligt beløb, at man siger 10 mio. kr.
Det, vi snakker om her, er jo i virkeligheden hypotetisk, og det, som hr. Pelle Dragsted og Enhedslisten jo foreslår, er en grænse på 20.000 kr.
Men principielt mener jeg også stadig væk, at det at give økonomiske donationer til et parti er én måde at støtte et parti på.
Der findes også rigtig mange andre måder at støtte et parti på.
Jeg er ikke bekymret for, at de politiske partier i Danmark går ind og kigger på det og siger: De har givet, de har givet, og de har givet, altså skal vi gennemføre politik, der gavner den og den, der donerer der.
Jeg er helt overbevist om, at de politiske partier i dag har en politik, som de lægger frem, og som de arbejder for, og så er der nogle personer, foreninger, virksomheder, organisationer osv., som gerne vil gå ind at understøtte den politik.
Jeg tror, det er den anden vej rundt, sådan at når man har en god politik, kommer donationerne også den vej igennem.
Pelle Dragsted (EL), 2025-04-04:
Når jeg nævnte et tilfældigt beløb som 10 mio. kr., er det, fordi man i Moderaterne ikke har fremlagt jeres partiregnskab.
Det er jo også et demokratisk problem, men lad det ligge.
Jeg er sådan set med på at gå så langt.
Altså, det kan godt være, at partierne ikke lader sig påvirke.
Man kan stille spørgsmål om, om man ikke ubevidst eller bevidst lader sig påvirke af meget store donationer, men selv hvis man ikke lader sig påvirke, og hvis det er idéerne, der belønnes, så vil det jo stadig væk være de idéer, der varetager de pengestærke gruppers interesser, som får støtten, og ikke de idéer, der måske varetager mindre pengestærke gruppers interesser.
Henrik Frandsen (M), 2025-04-04:
Jeg har den grundlæggende holdning, at politiske partier i Danmark arbejder i det samfund og laver politik i det samfund, som vi er i: Danmark.
Vi fremlægger politik på rigtig mange områder, og det tager folk, der interesserer sig for politik – privatpersoner, foreninger, virksomheder osv. – jo bestik af.
Hvis de kan se, at der er et parti, der grundlæggende ligger inden for det, de gerne vil være med til at støtte, så gør de det, lige såvel som man jo også ser alle mulige andre måder at støtte politiske partier på.
Det at pille økonomiske bidrag ud som den ene, enkelte ting i en bred palet af muligheder for at støtte politiske partier synes jeg ikke at man skal gøre.
Til gengæld er jeg rigtig glad for den balance, der ligger i de nuværende partistøtteregler.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-04-04:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror nu også, vi skal prøve at reflektere over, om det er så kæmpe et problem i Danmark.
Spørgerens parti, Enhedslisten, og mit parti, Danmarksdemokraterne, var jo ikke partier ved sidste folketingsvalg, der havde kæmpe summer.
Vi var et helt nyt parti og havde stort set ikke nogen midler, men alligevel fik vi faktisk et ret godt valg, og jeg synes også, Enhedslisten fik et godt valg.
Så jeg synes egentlig, at hvis man kigger hen over det i Danmark, er det ikke penge, der er det helt afgørende.
Jeg har da kendskab til kandidater i Vestjylland, der har fået langt over 1 mio. kr. i donationer, men som ikke blev valgt.
Jeg havde et budget, der var langt under en tiendedel af det, men blev valgt med højere stemmetal.
Så heldigvis har vi i Danmark, synes jeg, en god situation, hvor det ikke er pengene, der er det altafgørende.
Men det er klart, at selvfølgelig betyder det noget.
Man skal jo ikke være naiv.
Det gør jo noget, hvis man kan markedsføre sig for mange millioner kroner, i forhold til, at man ingenting har at markedsføre sig for.
Karsten Filsø (SF), 2025-04-04:
Tak for det.
Tak til Enhedslisten for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Nu forventer man måske i Enhedslisten, at jeg siger »men« og kommer med en forklaring på, hvorfor vi så ikke kan støtte forslaget, men SF støtter det.
Det er ikke, fordi det er uden problemer.
Det er der måske nok.
Men den nuværende ordning er absolut ikke at foretrække.
Jeg vil sige, at en del af beslutningsforslaget problematiserer truslen fra udenlandske donationer.
Det har flere kommenteret på.
Det er en trussel, som vi i SF er meget enige i skal håndteres.
Men forleden dag blev der jo indgået en aftale, hvor et bredt flertal i Folketinget, herunder også SF og Enhedslisten, forbyder udenlandske donationer af nogen slags i vores politiske system.
Forslaget forventes, som jeg er orienteret, fremsat senere i den her måned, og derfor vil jeg ikke kommentere mere på det.
Men det er i hvert fald en omstændighed, vi kommer til at se, altså udenlandsk påvirkning af valg med penge og forskellige digitale påvirkninger af valgresultater.
Vi har lige nu et system, som gør det svært at gennemskue, hvor pengestrømme kommer fra.
Det er problematisk, at det er ret uigennemsigtigt, hvor pengene kommer ind i vores beslutningsproces.
Der er ganske vist en oplysningspligt, men vi har ikke helt tillid til, at tingene fungerer, som de skal.
Vi kan ikke risikere, at det bliver økonomiske spørgsmål, der gør, at visses interesser bliver tilgodeset frem for andres.
I SF har vi også – ligesom Enhedslisten skriver i bemærkningerne til forslaget – noteret os, at mange andre lande har et noget strammere krav til den finansielle støtte.
Derfor giver det også mening, at vi kigger på vores egne love og opdaterer dem, så de passer til tiden.
Om beløbsgrænsen på 20.000 kr., som det foreslås, er det rigtige beløb at ende på, er noget, der kan diskuteres.
Vi tror, det skal hæves, men det bør dog følge oplysningskravet for modtagelse af donationer.
Under alle omstændigheder støtter SF forslaget.