runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Monberg (S), 2024-11-21:
Tak for ordet.
Jeg har produceret emballage i 24 år i mit tidligere liv, og jeg har siddet i teknisk miljøforvaltning i den kommune, hvor jeg var valgt ind byrådet i 9 år, og jeg synes sådan set, at jeg ved sådan rimelig meget om det her.
Så jeg er faktisk lidt ked af, at ordføreren er med til at sprede en myte om, at vi folketingspolitikere ikke sætter os ind i det.
Samtidig anerkender jeg også præmissen i det, ordføreren siger om, at vi har et rigtig stort arbejdspres herinde.
Men jeg vil jo faktisk hellere diskutere det her lovforslag.
For jeg synes faktisk i bund og grund, at det er et rigtig, rigtig godt lovforslag, og jeg får også indtryk af, at Konservative støtter det.
Det synes jeg faktisk er dejligt, for jeg synes, der er mange gode ting i det her.
Der har været to høringer, vi har haft tekniske gennemgange, vi har haft andre ting, og jeg er ked af, at ordføreren ikke har været med til det eller ikke føler at have haft tid til det.
Jeg synes bare, at vi skal passe på med at sprede en myte om, at vi folketingspolitikere i hvert fald ikke sætter os ind i tingene.
Det er jeg ked af.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-11-21:
Ordføreren siger, at ordføreren lytter til, hvad universiteterne siger.
I flere af høringssvarene er der flere af universiteterne, der siger, at de er meget bekymret over, at forskerne og de studerende får mindre indflydelse på de her organer.
Hvorfor er det vigtigt, at forskerne og de studerende har indflydelse på både bestyrelserne og udpegningsorganerne?
Det er det selvfølgelig, fordi det er dem, der ved, hvad der foregår i den institution.
Hvis vi får en hel masse eksterne medlemmer, som mangler viden, som Københavns Universitet også siger i evalueringen, om international forskning, om forskningsmiljøer og om, hvordan man producerer viden og forskning, så er det jo lidt ligesom at sætte en skomager i mælkeproduktionen eller lignende.
Heidi Bank (V), 2024-11-21:
Tak for det.
Lovforslag L 83, som vi behandler nu, har flere formål.
For det første vil vi forenkle reglerne for universiteterne, når der skal udpeges nye eksterne bestyrelsesmedlemmer.
Med aftalen om bedre rammer for ledelse på universiteterne fra 2017 blev det fastsat, at aftalen skulle evalueres senest 2 år efter implementeringen.
På baggrund af implementeringen af denne aftale fra 2017 og dialog med universiteterne foreslås en forenklet model for indstillings- og udpegningsprocessen på universiteterne af eksterne bestyrelsesmedlemmer.
Det foreslås, at ét udpegningsudvalg skal varetage de opgaver, som indstillings- og udpegningsorganerne varetager i dag.
Universiteterne har efterspurgt en mere smidig udpegningsproces, da de nuværende regler om udpegelse af eksterne bestyrelsesmedlemmer er omstændige og tidskrævende.
Universiteterne har udtrykt ønske om en forenkling af disse regler, hvilket vi lytter til.
Som jeg ser det, vil lovændringen resultere i en fornuftig model, som vil bidrage med en mindre bureaukratisk proces og mindre kompleksitet.
Det synes jeg er rigtig fornuftigt.
For det andet foreslås det, at der ikke længere skal ydes tilskud til institutioner, der tildeler merit for enkeltfag, som talentfulde elever gennemfører under deres ungdomsuddannelse.
Forslaget bunder i ønsket om en administrativ forenkling af en ordning, som kun benyttes i yderst begrænset omfang, og som bl.a. derfor er omkostningstung.
Københavns Universitet skriver ligefrem i deres høringssvar, at de ikke kan mindes, at ordningen har været anvendt i nyere tid.
Det vil stadig være muligt for universiteterne at udbyde enkeltfag til talentfulde elever som led i deres strategiske overvejelser.
Det er det også vigtigt at understrege.
For at kunne udbyde disse uddannelser stiller Europa-Kommissionen i dag krav om forsikringen, hvorfor vi støtter op om denne præcisering.
Vi støtter forslaget.
Tak for ordet.
Karin Gaardsted (S), 2024-11-21:
Vi skal huske, at det her handler om de eksterne bestyrelsesmedlemmer, ikke de interne bestyrelsesmedlemmer.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-11-21:
Hvad mener ordføreren med det?
Forslaget handler jo netop om at afskære dem muligheden for, at det er forskere og studerende, som er en del af det her udpegningsorgan, så det bliver i mindst muligt omfang.
Det er jo det, hele forslaget handler om.
Så det, ordføreren står og siger, er jo helt forkert.
Ønsker ordføreren noget andet, altså at der faktisk er en god tilknytning til forskningsmiljøerne og til uddannelserne gennem de studerende, så skal ordføreren ikke støtte det her lovforslag.
Karin Gaardsted (S), 2024-11-21:
Nu er det her jo et lovforslag, der skal løsne op på grebet om, hvordan man udpeger, og jeg forestiller mig, at universiteterne også selv får arbejde i forhold til de udpegningsudvalg.
Det er jo ikke bare folk udefra eller folk herindefra, der sidder og skal udpege de der medlemmer.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-11-21:
Tak for det.
Ordføreren nævner det her med, hvad universiteterne mener.
Københavns Universitet har bl.a. skrevet i evalueringen, at det er en udfordring, at bestyrelsen har for lidt viden om forskning og om, hvordan forskning bliver lavet, og om de internationale forskningsmiljøer osv.
Med det her lovforslag bliver det endnu værre med den forbindelse til forskningsmiljøerne.
Karin Gaardsted (S), 2024-11-21:
Tak for det, formand.
Vi skal ikke have mere bøvl end højst nødvendigt, og det tænker jeg faktisk at de fleste herinde er meget enige med mig i.
Derfor er det også fint, at vi engang imellem ser vores lovgivning igennem og går den efter i sømmene.
Det er netop det, der gør sig gældende med forslaget her i dag, for de nuværende regler for indstilling og udpegning af eksterne bestyrelsesmedlemmer på universiteterne er unødvendigt bøvlede.
Det synes flere af universiteterne også selv, og det i sig selv burde egentlig være et stærkt argument.
Derfor ændrer vi de nuværende indstillings- og udpegningsorganer til, at nye udpegningsudvalg skal varetage arbejdet med udpegninger af eksterne bestyrelsesmedlemmer, ligesom vi giver mulighed for fleksible udpegningsperioder.
Udpegningsudvalgene skal have et ulige antal medlemmer, og et flertal deraf skal være eksterne medlemmer.
Så er der i lovforslaget også lagt op til, at de selvsagt ikke skal være alt for store.
Vi mener, at forslaget har en god balance, og vi kan derfor fra Socialdemokratiets side støtte det.
Magnus Heunicke (S), 2024-11-21:
Ja, det er et godt eksempel, og tak for at stille det spørgsmål.
For det, vi taler om her, bliver lynhurtigt sådan meget, meget abstrakt og sektorspecifikt.
Men helt konkret kan vi jo faktisk se i forhold til det, der ligger i køledisken, at lige nu er virksomhederne – og det er frivilligt – gået i gang med helt at fjerne kødbakkerne og pakke det ind i poser, som er bedre, og som betyder mindre ressourceforbrug.
Og det gælder altså, når det handler om at pakke fødevarer sikkert ind på en måde, hvor man bruger færre ressourcer.
Og det synes jeg kun er godt.
Erling Bonnesen (V), 2024-11-21:
Tak for det.
Det synes jeg er rigtig godt.
Her i anden runde kan det være, at ministeren lige kunne bruge lidt af taletiden på det der eksempel med kødbakkerne, for det er også et, der forklarer mange borgere rigtig godt, hvad det her egentlig går ud på.
Magnus Heunicke (S), 2024-11-21:
Hvordan vi lige organiserer det, finder vi ud af, men jeg synes, det er klogt, at partierne følger den her implementering tæt.
Så er det helt korrekt, at det er sådan, at når man konstruerer sin emballage til et produkt – og det kan både være fødevarer eller alle mulige andre produkter – skal det selvfølgelig være sikkert, og emballagen skal beskytte produktet, men først og fremmest skal det jo kunne sikre, at det kan stå fint på hylden og sælge.
Det kan vi jo bare se er en af grundene til, at der er enormt store emballager omkring nogle produkter, altså fordi man godt vil have det på en flot plads på hylden.
Og det betyder, at vi bruger enorme mængder af emballage.
Jeg har selv en stor familie og har børn, der også får dukker til jul og sådan noget, og når man pakker det op: Hold nu op, hvor det fylder meget.
Det kender vi alle sammen.
For der er kun ét incitament – om man kan få solgt noget mere.
Her vil incitamentet ikke kun være salg, men også, hvordan vi skal komme af med den emballage, og om vi kan sikre, at den bliver genbrugt, og om vi kan bruge noget mindre af den?
Erling Bonnesen (V), 2024-11-21:
Tak for det.
Jeg vil bare gerne sige tak til ministeren for at have prioriteret det her område i forbindelse med hele sagsforberedelsen af det her lovforslag.
Jeg skal ikke gentage det hele; det rækker taletiden heller ikke til.
Det er teknisk kompliceret, og der kommer en masse spørgsmål som opfølgning på det.
Det kan ministeren måske selv bruge som eksempel.
Det er jo to eksempler, der illustrerer det meget godt.
, var det vist, hvor der kommer en evaluering, men der kommer jo en implementeringsfase nu, så jeg vil gerne opfordre til, at vi hver tredje måned over det næste års tid får en statusopfølgning på det, hvor ministeren inviterer til et møde.
Vi er i hvert fald nogle, der meget gerne lige vil komme og følge op på det her, og det er derfor, at vi også med stor tillid har givet muligheden og kompetencen til ministeren.
Men jeg vil meget gerne være en af dem, der følger det tæt.
Magnus Heunicke (S), 2024-11-21:
Tak for det, formand.
Jeg erkender blankt, at det her er et teknisk lovforslag – det er der ingen tvivl om – så lad os lige prøve først at se på, hvad det politiske formål egentlig er her.
Der er forskellige opgørelser, men den autoritative, den sådan mest anerkendte, jeg kender til, viser, at vi i år globalt set brugte Jordens ressourcer den 1. august.
Alt, hvad vi bruger efter den 1. august, også i dag her i november måned, er overtræk på naturens konto.
Det er globalt set.
I Danmark ser det sådan ud, at den dag i år, hvor vi brugte Jordens ressourcer, var den 16. marts, og derefter var det overtræk på naturens konto, hvad angår Danmark.
Og det er sådan, at hver eneste indbygger her i Danmark forbruger i gennemsnit ca. 26 t naturressourcer om året.
Og hvor langt skal vi ned, hvis vi skal holde os inden for, hvad vi har, nemlig kun én jordklode?
Vi skal ned på 6-8 t, hvis vi skal være inden for de planetære grænser.
Og det er jo egentlig lidt vildt, at jeg siger »hvis vi skal være inden for de planetære grænser«, for vi har jo ikke andet valg; for vi har nemlig kun én planet.
Vi opfører os, som om vi havde fire jordkloder og vi kunne høste naturressourcer på fire jordkloder, men vi har jo, som alle ved, én jordklode.
Så før eller siden er vi nødt til at erkende det, og jo hurtigere vi erkender det og indretter os efter det ved at lave produkter, innovation og en omstilling af vores samfund både som forbrugere og som virksomheder, jo hurtigere når vi til en situation, hvor vi accepterer og respekterer de grænser, vores planet har, og så bliver overgangen bedst mulig.
Det var sådan helt på planetbasis, men hvis vi så ser på vores egen skraldespand derhjemme i vores egen husstand, så kan vi jo simpelt hen se det og mærke det i vores skraldespand.
Og det gælder især mængderne af plastemballageaffald; det er voldsomt, og det er også stigende.
Og det er sådan set grunden til, at vi har det her lovforslag.
Det er teknisk, men det er det, lovforslaget handler om, nemlig konkret at gøre noget ved det her problem, at reducere mængden af affald og øge genanvendelsen.
Hvordan foreslår vi at det skal ske?
Vi foreslår her i lovforslaget, at det skal ske ved at udvide det, der hedder producentansvaret.
Og hvad betyder det?
Ja, det betyder, at producenterne får ansvaret for deres produkter – dem, som vi kan købe i supermarkederne, i forretningerne eller på nettet – og disses emballage.
Det har de så ansvaret for, når det bliver til affald.
Det betyder så også, at virksomheder, der producerer f.eks. emballage, selv skal betale for indsamling og affaldsbehandling af emballagen, når den så er blevet til affald.
Og når virksomhederne selv skal betale for indsamling og affaldsbehandling af f.eks. brugte shampooflasker eller skotøjsæsker – vi kender det jo alle sammen derhjemmefra, altså hvad der er i skraldespandene dér – så får de jo dermed også det, de ikke har i dag, nemlig et økonomisk incitament til at bruge mindre emballage og til at designe deres emballage, så den er lettere at genbruge og genanvende.
Katrine Robsøe (RV), 2024-11-21:
Tusind tak for det.
Jeg er rigtig glad for, at vi står med det her lovforslag.
Jeg har personligt heller ikke selv haft mulighed for at deltage i den tekniske gennemgang i går.
Jeg har dog heldigvis haft mulighed for at deltage i en teknisk gennemgang tidligere i ministeriet og vil derfor også prøve at sige lidt om det her lovforslag.
Jeg synes, det er rigtig, rigtig fornuftigt, at vi nu rent faktisk sørger for, at vi får givet et langt bedre incitament til, at vores virksomheder tænker over, hvad det er for en emballage, man producerer med.
Det er ikke ligegyldigt, hvor meget plast man putter i bakkerne, der ligger i køledisken, eller hvad for en plast det er, hvad farve det har, for det har bare betydning for, hvordan vores affaldssortering i sidste ende rent faktisk kan håndtere det her plast, og om det bare ryger til restaffald og afbrænding, eller om det kan genanvendes.
Derfor er der rigtig god grund til, at vi med det her lovforslag skaber et incitament til, at man producerer i det, der rent faktisk kan genanvendes og genbruges.
Det gælder hele vejen rundt, uanset om man taler om, hvad farve man putter i sin emballage, hvad man kobler sammen af forskellige produkter og laver blandinger af, og om det derfor kan bruges andre steder efterfølgende, eller bare hvor meget emballage man sådan set har rundt om sit produkt, fordi man lige præcis har fundet en undersøgelse, der viser, at det skulle gøre ens eget produkt mere tillokkende at vælge nede i supermarkedet end dem, der rent faktisk har valgt en mere miljørigtig og genanvendelig måde at producere deres emballage i.
Jeg synes, at det er de virksomheder, der tænker i genanvendelse og miljørigtig produktion, som man skal sørge for kan have fordelene her, og ikke dem, der propper allermest plastik rundt om deres produkter.
Det her er, hvad jeg kan se, et rigtig godt skridt for vores cirkulære økonomi i Danmark, og det er et rigtig godt lovforslag.
Det er komplekst, og der kommer til at være mange ting at følge op på, både her i aftalekredsen, men også ude ved vores virksomheder, som jeg faktisk synes har taget et stort ansvar i den her proces, og som gerne vil være med til at finde nogle bæredygtige løsninger også rent økonomisk for dem i den her omstilling.
Radikale støtter det.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2024-11-21:
Det er også dejligt at høre.
Jeg vil også fuldstændig anerkende, at SF's ordfører givetvis er godt inde i sagerne her, også bedre inde i sagerne end mig.
Men jeg anerkender bare ikke, at det, som ordføreren synes er et stort problem, skulle være et problem.
Marianne Bigum (SF), 2024-11-21:
Men det er så et problem i forhold til miljø og klima, også fordi det ender i naturen, hvor det går ud over dyrelivet.
En anden ting er, at når jeg kigger på høringssvarene og den dialog, jeg har haft med aktører, som i høj grad har siddet og kigget på konsekvenserne af det her lovforslag, synes der jo faktisk at være ret bred enighed om, at det har været en god løsning at lande det sted, vi er landet nu.
Så det er jo ikke kun Folketinget alene, der skal sidde med det, for man har også mulighed for at spørge ude i omverdenen og så spørge de aktører, hvad de ser af udfordringer her.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-11-21:
Tak for det.
Pernille Vermund (LA), 2024-11-21:
Tak for det.
Som det er nævnt før, er det her jo en delvis udmøntning af en aftale, som er indgået i 2022, og som Liberal Alliance ikke dengang var en del af.
Det er heller ikke, fordi vi ikke synes, at det er fuldstændig afgørende, at vi får sorteret vores restprodukter og vores affald bedre og også bliver bedre til at genanvende det.
Men der ligger jo i det her forslag, ligesom der lå i aftalen, en reel risiko for, at vi får skabt nogle systemer, som ikke fungerer, og som er bureaukratiske.
Vi kan se det på vores affaldshåndteringssystem.
Der lovede vi, at det skulle blive billigere.
Det er det mig bekendt ikke blevet.
Der er også stadig rigtig mange danskere, som smider utrolig mange ting i restaffald, og så står der nogle tomme eller halvtomme bøtter til plast og metal osv., som ikke bliver fyldt op.
Så der er jo i det her forslag en risiko for, at man ude i de første led ikke får sorteret godt nok, og at det affald, som så skal genanvendes, ikke er tilstrækkelig godt sorteret.
Og der er så også en risiko for, at vi får skabt et system, som er unødvendigt bureaukratisk.
Når det er sagt, tænker jeg, at det jo er noget, vi må tage undervejs.
Vi må prøve at følge op på, om vi har skabt noget, som ikke virker efter hensigten.
Jeg synes bare, at det er vigtigt her at sige, at der for os er nogle advarselslamper, der lyser, og noget, som vi kommer til at holde øje med, når vi ellers kommer i gang med det her, og det håber jeg selvfølgelig også at andre partier i Folketinget vil.
Liberal Alliance er glad for, at vi sætter så meget fokus på miljø og på at sikre, at kommende generationer får lov til at leve i et land, en natur og nogle omgivelser, som forhåbentlig er bedre end det, vi selv er givet i arv.
Vi stemmer ja til lovforslaget.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-11-21:
Danmarksdemokraterne kommer simpelt hen til at stemme imod forslaget, ikke fordi vi er imod miljø eller sortering eller grøn omstilling, men fordi det her er et 315 sider langt lovforslag med over 30 forskellige lovændringer.
Høringssvarene bærer præg af, at de forskellige ændringer stikker sådan lidt i hver sin retning, og derfor mener vi, det simpelt hen er svært at vurdere, hvorvidt man skal stemme for eller imod.
På det sådan helt lavpraktiske faglige plan medfører lovforslaget en større mængde bureaukrati for vores producenter.
Det vil give dem en efterregning på ca. 1,5 mia. kr. allerede i 2025, og i Danmarksdemokraterne tror vi simpelt hen på, at virksomhederne selv kan administrere den her emballagehåndtering.
Samtidig forholder en del af de mange forslag, som vi så skal stemme for, og som vi behandler i dag, sig til en politisk aftale, som er indgået den 30. august 2022.
Om den forklarer høringssvarene, at lovforslaget på en række betydelige områder afviger fra den politiske aftale, hvilket vi anser som problematisk.
Når jeg så er færdig med at finde hårene i suppen, vil jeg jo godt sige, at der er rigtig mange gode ting i det her – rigtig mange gode ting – og så ville det jo klæde ministeren at skille de her ting ad i de individuelle ting.
Jeg har god tid, og jeg vil også gerne arbejde lidt sent om aftenen.
Lad os nu få delt tingene op og få dem gennemarbejdet i stedet for at få dem puttet sammen i et lovforslag, hvor der er nogle, der måske ikke er med i en aftale, som så bagefter bliver bundet på, at de, hvis de synes, vi skal have fundet en løsning, så vi f.eks. ikke smider batterier i naturen, skal stemme for 315 sider om 30 lovændringer på én gang.
Jeg tror, at mange af min kollegaer i dag, som kommer op og roser det her, og som sikkert nok stemmer for, faktisk vil dele det, jeg siger nu: Lad os nu dele tingene op.
Lad os lade være med at klappe os selv på ryggen over, at vi kun har stået her én gang og lavet én lovforslagstale, fordi vi har samlet 400 lovforslag i et forslag.
Vi får løn for at være her – vi skal nok hjælpe ministeren med at dele det her op.
Så er der i hvert fald det der helt lavpraktiske med, at når man sætter et lovforslag sammen, som indeholder gamle aftaler og nye forslag, risikerer man – om end på sigt – at nogle, selv om de er blevet smidt ud af en aftale tidligere, bliver tvunget til at stemme for.
Det er ikke i orden.
Det er simpelt hen ikke i orden over for os som parlamentarikere.
Jeg synes ikke, at det her kan blive til andet, end at vi deler lovforslaget op i udvalgsbehandlingen.
Der er også ting, som er foreslået i lovforslaget, som vi allerede nu ved at vi skal have ændret på, fordi det ingen mening giver.
Lad os dele det op, lad os få det gjort, og lad os stemme nogle flere gange.
Når vi så kommer til at stemme om det, kan det faktisk være, at Danmarksdemokraterne kommer til at stemme for noget af det.
Indtil videre, fordi vi synes, den måde, det er fremlagt på, er problematisk, kommer Danmarksdemokraterne til at stemme imod.
Erling Bonnesen (V), 2024-11-21:
Mange tak for det.
Det handler om øget genbrug og videreudvikling af emballage m.v. med henblik på bedre ressourceudnyttelse.
Det er en dagsorden, der har været arbejdet med længe, og næste skridt på området er udvidet producentansvar, som vi allerede har hørt om.
Lovforslaget har til formål at ændre gældende regler for udvidede producentansvarsordninger for emballage og visse engangsprodukter, og formålet er at fremme en cirkulær økonomi ved at give producenter ansvar for deres produkter, også efter at det er blevet til affald.
Når producenter også har ansvar for væsentlige dele af affaldsfasen, behandlingen af affaldet og at afholde omkostningerne hertil, får de et økonomisk incitament til at reducere materialeforbruget og til at designe produkter og emballage, der i øget omfang kan genbruges og genanvendes.
Vi skal videre med den grønne omstilling i den takt, som ny teknologi og nye løsninger gør det muligt.
Derfor skal vi også have løbende nytænkning og videreudvikling, og lovforslaget er søgt udarbejdet i et bredere samarbejde også med involverede parter.
Der bliver også i fremtiden stor brug for evalueringer og stor brug for løsninger på de udfordringer, som måtte opstå.
Derfor kommer der også en vigtig udvalgsbehandling, og der kommer en vigtig opfølgning også med evalueringer, sådan at de praktiske ting kan falde i hak.
Derfor er der også indlagt en indfasningsperiode på nogle måneder.
Derfor kan vi sige det kort: Det er på med jahatten og en konstruktiv tilgang til, at det skal lykkes.
Jeg tænker, at vi alle er for optimal ressourceudnyttelse, og derfor støtter Venstre selvfølgelig også lovforslaget.