runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-13:
Jeg kan ikke huske det præcise tal.
Jeg ved, at der sker tusindvis af udvisninger.
Jeg ved også, at hvis man får en lang nok fængselsstraf til det, kan man blive udvist.
Men det er klart, at der er nogle af de ting, hvor der måske er for milde paragraffer, til at man kan få udvisning i første omgang.
Men hvis nogen er inde i noget, der handler om psykisk vold eller om, at nogen bliver tvunget ind i noget og bliver udsat for forskellige former for fysisk og psykisk vold, så vil jeg tro, at det også vil føre til udvisning.
Men jeg kan ikke tallet på stående fod.
Magnus Heunicke (S), 2024-11-13:
Det er egentlig et godt spørgsmål, for det er jo Folketingets partier, der sidder med.
Jeg ved, at regeringen tit bliver beskyldt for, at vi er en flertalsregering med en lillebitte margen, men sagen er den, at den her reserve er en reserve, som mange partier har ansvaret for er kommet og dermed også har mulighed for at fordele midlerne fra.
Vi har fra regeringens side spillet ud med at videreføre driftstilskuddet til LGBT+ Danmark med præcis samme beløb, som det har været hidtil.
Regeringen står fast på sit forslag, og hvert parti må så komme med deres holdning til det forslag i forhandlingerne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-11-13:
For mig virker det sådan ret simpelt, at når man vedtager noget, skal det udmøntes.
Så skal det gennemføres, og når man så har kendskab til, at det er et begrænset fiskeri, der foregår, så må det være ret enkelt at få det beskrevet.
Altså, hvis det her skal tage halvandet år, tænker jeg: Hvis vi så kommer videre med at definere nogle marine nationalparker, skal der så gå halvandet år, før man effektuerer det, man har besluttet?
Det synes jeg simpelt hen er for langsomt.
Kan ministeren ikke se, at det ikke er rimeligt, at der, når man beslutter noget, skal gå halvandet år, før man så kan konstatere, at man ikke engang er kommet i mål?
Magnus Heunicke (S), 2024-11-13:
Jeg mener, det haster med at forbedre vores havmiljø, og til alt, hvad vi sidder med, også det her spørgsmål, som er meget relevant, kan man jo spørge: Hvorfor gjorde man det ikke for 10 år siden?
Men det gjorde man så ikke for 10 år siden eller 5 år siden.
Nu skal vi så have det gjort, og det er én ting at træffe beslutninger – det er det, vi drøfter her i spørgsmålet – men de beslutninger, man så træffer, skal jo så også udmøntes i konkrete regler, som man skal overholde.
Udmøntningen er så fordelt på forskellige ministerier, så jeg kan altså ikke give et konkret svar på, hvad der egentlig er årsagen til, at det ikke er udmøntet, eller hvorhenne i udmøntningsplanerne det er.
Om det er sendt i høring eller sådan nogle ting, er vi nødt til lige at undersøge, for det er et andet ministerium end mit, som står for lige præcis den del af udmøntningen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-11-13:
Mener ministeren, at det er rimeligt, at regeringen endnu ikke har indkaldt til forhandlinger om fremtidens fiskeri, hvilket betyder, at de igangværende forhandlinger om marine naturnationalparker og fastlæggelse af de trawlfri zoner ikke kan afsluttes?
Magnus Heunicke (S), 2024-11-13:
Den tidligere regering havde jo, og det var med Enhedslistens støtte, et forslag om trawlfrihed i et stykke af Bælthavet.
Det forslag har jeg studeret meget nøje.
Min konklusion er, at det ikke er nok.
Vi bliver nødt til at se på nogle endnu større sammenhængende områder med trawlfrihed i vores farvande end det, der var på bordet dengang.
Vi er også nødt til at se på, hvad betydningen er for vores økosystemer og for vores dyreliv, og det er både fiskene, men også vores havpattedyr, i vores danske farvande.
Så min ambition er, at vi får nogle større store sammenhængende områder med forbud mod bundslæbende redskaber, som jo kan bidrage til, og det ved vi at det gør, at gøre en kæmpestor forskel for fremtidens skånsomme fiskeri og dermed give bedre livsbetingelser for vores bunddyr, som er helt centrale.
Jeg havde også gerne set, at vi allerede havde lavet en aftale, men jeg må også konstatere, at vi har fået nogle anbefalinger fra Fiskerikommissionen, som jo ikke var sådan til at tage en til en og lægge frem for Folketingets partier.
Så det er vi nødt til at arbejde videre med, for de havde nogle reservationer om noget, og de havde et minus-10-procentsforslag og lidt nogle udvandinger og pegede på noget andet sådan lidt mere udefinerbart.
Så der var ikke et konkret forslag, vi kunne forhandle om.
Derfor har vi været nødt til at sige, og det har jeg insisteret på, og det må jeg jo så tage ansvaret for, at vi fremlægger et ordentligt, dvs. også gennemarbejdet og bygget op på baggrund af forskning, forslag for Folketingets partier, som vi så selvfølgelig kan drøfte politisk; det er klart.
Men jeg mener ikke, at det, der var tidligere, altså det fra den tidligere regering og fra Fiskerikommissionen, havde en karakter, hvor vi kunne sige, at det var tilstrækkeligt til det, vi egentlig har af formål.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-11-13:
Det virker, som om regeringen er gået fuldstændig i stå.
Altså, hvis jeg ser på, hvad der er i aftalen om havplan fra juni sidste år, er det jo sådan set pindet op i indsatsområder, og jeg synes egentlig, det er skuffende, at man ikke er kommet videre.
For hvis man ser på punkt 25, står der: »Aftalepartierne noterer sig, at den danske udmøntning af EHFAF« – altså nogle EU-midler – »for 2024-27 skal fastlægges, og at man vil drøfte dette med Folketingets partier«.
Så er der så sket det, at regeringen bare har videreført den eksisterende indsats fra 2023 i 2024.
Så havde man selvfølgelig en forventning om, at der skulle være en forhandling i god tid, inden vi starter på 2025, for der ligger jo måske 120-140 mio. kr., og nogle af de midler kunne godt gå til at sikre trawlfri områder.
Så man kunne egentlig godt afslutte de forhandlinger, vi har om de her marine naturnationalparker, og ligesom definere, at det er det her, vi går efter, og så godt vide, at de penge, der ligger, og som miljøministeren kan udmønte, ikke helt er nok.
Så kunne man komme med en god anbefaling til de her EHFAF-midler, og så kunne man måske finde finansieringen til det dér.
Altså, det kan ikke nytte noget, at tingene går i stå, bare fordi man har flere ministre og flere partier i en regering.
Jeg synes, at den aftale, vi har omkring en havplan, er rimelig klar.
Vi partier i Folketinget skal jo sådan set drøfte det her, og når man så er færdig med det, kan man gå videre til det næste punkt, hvor man så kan se, at Fiskerikommissionens anbefalinger herefter vil blive drøftet politisk.
Altså, når er vi færdige med at definere, hvordan pengene fra EHFAF skal bruges, går vi videre til næste opgave.
Det er jo det, vi, der sidder i Folketinget, er klar til, og jeg undrer mig over, at det ikke er sket endnu.
Mit spørgsmål var egentlig, om det var rimeligt, at der ikke var indkaldt til de her forhandlinger.
Det fik jeg ikke et klart svar på fra ministeren, men vil det ikke være rimeligt, at vi går i gang med de her punkter, der står i vores havplan, sådan at vi kan komme videre med at redde havet?
Magnus Heunicke (S), 2024-11-13:
Jo hurtigere vi får indført store områder med trawlfrihed, jo bedre er det for vores havnatur, og den har virkelig behov for det.
Bundslæbende redskaber er en presfaktor.
Det kan vi konkludere fuldstændig entydigt.
Der er blandt forskere masser af diskussioner og udregninger af hvor stor, men det er en presfaktor, man skal tage alvorligt.
Det mener jeg helt entydigt.
Til gengæld mener jeg også, at de hidtidige forslag, der er blevet produceret og leveret fra uafhængig side og fra tidligere regeringer, ikke har været tilstrækkelige, og derfor er det mit mål, at vi når i mål med en bedre aftale end det, der egentlig lå, og det tager så lidt længere tid at få det beregnet og forberedt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-11-13:
Det er noget med at se på, hvad der er blevet fanget af fisk og muslinger over tid, og så definere, hvad det så er for en erstatning.
Det er sådan set noget, som man har erfaring med, når man f.eks. laver havvindmølleprojekter og skal give erstatning til fiskere.
Så jeg kan ikke se, at det her er så kompliceret.
Kan ministeren ikke se, at vi skal i gang med det her, og at vi skulle have været i gang med det for længe siden?
Magnus Heunicke (S), 2024-11-13:
Men vi skal også være ærlige, og i nogle af de forslag, der har været i den offentlige debat og også på bordet tidligere, har man jo kigget på Danmarks havareal og sagt, at lige præcis her, her og her må man ikke fremover fiske med bundslæbende redskaber.
Men når vi så kiggede på det kort og på, hvor det så er, man fisker med bundslæbende redskaber, var det lige præcis ikke lige der, man så beskyttede havbunden, og så har det jo ingen effekt.
Mit mål er altså, at vi skal indgå en aftale, som ikke kun er sådan en, hvor man beskytter ting, som ikke i forvejen er udsat, og lader den meget, meget negative påvirkning af havbunden fortsætte i andre områder.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-11-13:
Jeg vil meget gerne være med til at gøre det bedre, men så må det jo være muligt at tage de her forhandlinger om EHFAF-midlerne og ligesom definere, hvad pengene skal bruges til.
Der kan man jo så afsætte et eller andet millionbeløb til trawlfri områder, og så kan man så gå i detaljen med udmøntningen bagefter.
Altså, vi står jo over for, at man ikke ved, hvordan man vil bruge pengene i 2025.
Vil man fortsætte den der fiskeriregistrering, som er en del af midlerne, og skal man fortsat sætte ørreder ud i vandløbene?
Det er så katastrofalt, at man ikke er kommet i gang med de forhandlinger.
Kan ministeren ikke se, at vi skal i gang med de her opgaver for at komme frem til at få et bedre havmiljø?
Magnus Heunicke (S), 2024-11-13:
De midler, der konkret henvises til her, er jo midler, som for mig at se skal være en del af nøglen til at få løst det her.
Altså, jeg elsker fiskeriet, og det ved jeg spørgeren også gør, og hvis det kan gøres skånsomt og ordentligt, er det jo et vidunderligt erhverv.
Så vi skal hjælpe fiskeriet over i en mere skånsom retning, og der har vi jo nogle midler her, vi kan sætte ind med, og som kan hjælpe dem, så det ikke bare handler om, at man skal ophugge og stoppe med at fiske, men at vi skal fiske bæredygtigt.
Det ville være godt for alt, og det er noget af det, som forhandlingerne skal handle om.
Carl Valentin (SF), 2024-11-13:
Som formanden siger, er det ministeren for ligestilling nu, og ikke miljøministeren, og det, jeg gerne vil spørge om, er: Hvorfor vil regeringen med det fremlagte finanslovsforslag skære i midlerne til LGBT+ Danmark, således at deres driftsbevilling er 2,8 mio. kr. mindre, end den har været de forudgående år?
Magnus Heunicke (S), 2024-11-13:
Organisationen LGBT+ Danmark fik i 2022 en midlertidig 3-årig bevilling i finanslovsaftalen.
Den aftale blev indgået mellem den tidligere S-regering, Radikale, Enhedslisten, Alternativet og Kristendemokraterne og også SF, spørgerens eget parti.
Det var en 3-årig midlertidig bevilling, man lavede der i 2022, og det betyder så, at den udløber nu.
Regeringen har i de igangværende forhandlinger i Social- og Boligministeriet foreslået, at støtten fortsætter og denne gang så i 3½ år.
Det er vigtigt at sætte ind over for den mistrivsel, udsathed og diskrimination, som lgbt+-personer desværre fortsat oplever.
Tallene taler deres tydelige sprog.
Lgbt+-personer er i langt højere grad end andre ramt af angst, depression, ensomhed og selvskade og altså også diskrimination.
For nylig kom det frem i en undersøgelse fra VIVE, at alt for mange lgbt+-unge i hele landet mistrives og oplever manglende accept og manglende tryghed.
Hvordan er det så geografisk?
Der må man sige, at det særlig gælder unge uden for de store byer, endda uden for hovedstaden.
Der trives man endnu dårligere.
Det er gjort op på regionsniveau.
F.eks. vurderer man, at der i Sydjylland hos 57 pct. af lgbt+-unge er tegn på angst og depression, og i byen Odense er det 71 pct.
Så det viser virkelig, at det her er et meget, meget alvorligt samfundsproblem for alle.
Jeg er enig i, at LGBT+ Danmark med deres rådgivning og støtte til lgbt+-personer i hele Danmark gør et meget, meget vigtigt arbejde.
Carl Valentin (SF), 2024-11-13:
Spørgsmålet her er jo oprindelig stillet for over en måned siden, og der er sket lidt siden hen.
Grunden til, at jeg i sin tid spurgte, var også, at vi var meget bekymret for, at den her bevilling skulle falde væk.
Jeg ved godt, at den var midlertidig, da man lavede den, men den har jo støttet nogle projekter, som er ekstremt vigtige for de mennesker, som ligestillingsministeren her taler om, og derfor er vi i SF meget opsat på, at den bliver bibeholdt eller forlænget, alt efter hvordan man ser på det.
LGBT+ Danmark er jo den største og den ældste politiske organisation for seksuelle minoriteter og kønsminoriteter i Danmark, og jeg synes, at når nogle i debatten her har fremhævet, at så kunne man også lige give noget til Dansk Regnbueråd og sådan noget, har de totalt forklejnet, hvad LGBT+ Danmark er for en organisation, og hvilken rolle den spiller for forskellige minoritetsgrupper, og også i øvrigt overset, at Dansk Regnbueråd på ingen måde tilgodeser hele den her gruppe.
Altså, man kigger kun på de første tre grupper i lgbt, kan man sige.
Man tager på ingen måde hensyn til transkønnede, og derudover er det en meget lille gruppe mennesker, som ikke repræsenterer den her bevægelse.
Så jeg synes, det er meget vigtigt, at der ikke bliver kanaliseret midler den vej, som der er flere højrefløjspartier der har krævet, men at vi i stedet prioriterer indsatsen med LGBT+ Danmark.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, hvordan det, når man nu foreslår, at bevillingen sker fra SSA'en i stedet for på finansloven, så går med det.
Er det noget, vi kan regne med at man får igennem på SSA'en, eller skal vi til at kæmpe det igennem på finansloven?
Magnus Heunicke (S), 2024-11-13:
Ja, herom er vi ikke er uenige.
Jeg ser også meget frem til det.
Det ville være godt at få en aftale.
Jeppe Bruus (S), 2024-11-13:
Det er fint.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-11-13:
Tak, hr. formand.
Jeg vil starte med at læse spørgsmålet til ministeren for grøn trepart op: Synes ministeren ikke, det vil være urimeligt, hvis de landmænd, der omfattes af de kommende regler om udlægning af områder til skov og natur, ikke får fuld erstatning?
Jeppe Bruus (S), 2024-11-13:
Det er jo rigtigt, at omstillingen af dansk landbrug sker med et blik for de rette balancer mellem regulering og frivillighed.
Det er en kæmpestor opgave at omlægge 15 pct. af vores landbrugsareal til skov og natur.
Der skal tænkes i mange forskellige modeller og samarbejde mellem private og statslige aktører og ude på lokalt niveau.
Af trepartsaftalen fremgår det, at vi skal udvikle troværdig regulering på kvælstofområdet, som øger den økonomiske tilskyndelse til at søge ind i frivillige ordninger, hvor formålet er at nedbringe udledningen af kvælstof til vandmiljøet.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-11-13:
Jeg har jo spurgt ind til ministerens holdning, og jeg synes, at ministeren skylder et svar på, om ministeren anser det for rimeligt eller urimeligt, hvis landmænd, der omfattes af de kommende regler om udlægning til skov og natur, ikke får fuld erstatning.
Det synes jeg ikke at ministeren svarede på, og det synes jeg måske ministeren skulle bruge lidt tid på her, når anden runde kommer.
For man kan kigge på nogle af de svar, som ministeren har givet.
Eksempelvis er ministeren jo blevet spurgt om dette af Jyllands-Posten: »Er du enig i den udlægning: at aftalen bygger på frivillighed og fuld erstatning for værditab?«
Det er jo ikke sådan særlig heldigt, og jeg ved godt, at ministeren siger mere end det.
Ministeren siger: »Der er mange forskellige elementer i spil i det, vi taler om her i dag.
Elementer, som samlet set gør, at vi skal komme i mål både i forhold til klima og« – ikke mindst – »kvælstof ...«.
Men ministeren svarer ikke på spørgsmålet.
Jeg synes, vi har rigtig, rigtig mange landmænd her i Danmark, som er noget bekymrede over at have kunnet læse, at de ikke er omfattet af fuld erstatning for de store værditab, de får.
Altså, vi taler jo om – hvis man kigger på Dalgas' beregninger – at man vurderer det til at være et værditab på omkring 30 mia. kr.
Og hvis man kigger på, at det direkte går ind og rammer bundlinjen, altså egenkapitalen hos hver enkelt landmand i Danmark, så er der jo mange af dem, der bliver insolvente.
Derfor er det, så jeg spørger om, jo ikke bare ligegyldigt.
Det er faktisk ret principielt og efter Danmarksdemokraternes vurdering utrolig vigtigt, at vi får det her klart meldt ud: Er det sådan, at danske landmænd bliver kompenseret for de værditab, de får for deres landbrug og den jord, de har købt?
Meget af den jord har de haft i generationer, og mange af dem har investeret mange, mange millioner kroner i driftsbygninger, materiel og øget produktivitet og alt muligt andet.
Så er det jo ikke helt uvæsentligt.
Og derfor skal ministeren altså efter min bedste vurdering svare på spørgsmålet.
Jeppe Bruus (S), 2024-11-13:
Nu har vi heldigvis lige siddet sammen i et samråd i en time, hvor jeg har svaret på det spørgsmål, så jeg håber, at ordføreren anerkender, at det ikke er, fordi jeg ikke ønsker at svare.
Det er jo rigtigt, at jeg heldigvis sagde mere end det første enkelte citat, der blev citeret her.
Prøv at høre her: Den her aftale bygger både på frivillighed og på regulering.
Alt det, der ligger i skovordningen, er jo frivillige ordninger, man skal træde ind i.
Så har vi en opgave med at få al den kvælstofjord, der er, taget ud.
Det er også en kæmpe motor, vi bygger op, men jo også en regulering for enden af det, hvis ikke det lykkes ad frivillighedens vej.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-11-13:
Det synes jeg lyder som en rigtig, rigtig god idé, og det vil jeg meget gerne tage imod.
Jeg vil takke ministeren for åbenheden for, at der er noget, vi skal kigge nærmere på, så vi netop står med nogle konkrete, rigtige tal og ikke kan stå og sige, at den ene siger det og den anden siger noget andet, for hvad er så op og ned i det?
Jeppe Bruus (S), 2024-11-13:
Jeg synes ikke, det regnestykke er rigtigt, for det regnestykke bygger på skov, hvor det er frivilligt.
Det vil sige, at det er et regnestykke, der er lavet.
Det er ud fra en forudsætning, hvor man bruger gennemsnitsprisen på landbrugsjord, og hvor meget vi betaler for at dyrke skov og så tvinger nok folk til at dyrke det skovareal for de penge, der er.
Derfor synes jeg jo, at det der regnestykke er med til dybest set at gøre den debat unuanceret – den debat, som egentlig er væsentlig, om, hvordan vi sikrer, at der er de rigtige incitamenter til at få det her til at ske, og at arealomlægningen er hovedmotoren.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-11-13:
Vil ministeren – i lyset af at situationen i de danske farvande, som er en miljøkatastrofe, hvilket jo senest igen er blevet understreget af, at iltsvindet er det værste i 22 år – redegøre for, om man forventer, at trepartsaftalen vil svække kravene for landbrugets kvælstofudledninger, så man kan forvente, at tilstanden i de danske farvande vil blive forværret yderligere?
Jeppe Bruus (S), 2024-11-13:
Jo, jo, men nu svarede jeg faktisk.
Det er fair nok, at spørgeren så ikke kan lide mit svar.
Det kunne jeg så også svare tilbage, hvis vi endelig er i den der boldgade.
Jeg anerkender ikke det der regnestykke på 30 mia. kr.
Jeg tror, det er fuldstændig skudt over målet.
Der er jo nogle ting, der tæller op, for at jordpriserne kommer til at stige i – der bliver mindre areal til at dyrke landbrug på – og så er der andre ting i forhold til f.eks. regulering af kvælstof, som ud fra en alt andet lige-betragtning selvfølgelig godt kan påvirke jordpriserne den anden vej.
Jeg også er nødt til at sige, at da jeg var skatteminister, var alle enige om, at nu ville priserne på ejerlejligheder i København falde, fordi vi øgede beskatningen.
Hvad skete der?
De fortsatte bare med at stige.
Så de der regnestykker – det er det, jeg lige prøver at sige – køber jeg ikke helt ind på i forhold til de der 30 mia. kr.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-11-13:
Hvad er ministerens politiske holdning til, at det fremgår af bemærkningerne til lovforslag L 40, at det forventes, at klageadgangen vil blive afskåret, og at det fremgår af § 8 i udkast til bekendtgørelse om supplerende regler til skovrydningsforordningen, at virksomheders klageadgang fjernes, selv om det fremgår tydeligt af artikel 32 og præambelbetragtning nr. 78 i forordningen, at der skal være klageadgang i overensstemmelse med Århuskonventionen?
Jeppe Bruus (S), 2024-11-13:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg sagde i salen for nogle uger siden, kræver skovrydningsforordningen, at der enten skal være en administrativ klageadgang til tilsynsmyndighedernes afgørelser eller adgang til domstolsprøvelse, og selv om vi foreslår at afskære den administrative klageadgang, vil der fortsat være adgang til domstolsprøvelse af myndighedernes afgørelse.
Den tilgang er altså også sammenlignelig med andre lignende områder.
Det er f.eks. i naturbeskyttelsesloven allerede i dag sådan, at det er muligt at afskære klageadgangen for de typer af afgørelser, som vi taler om her, og lovforslaget laver derfor ikke om på naturbeskyttelseslovens klageregler.
Jeg kan også nævne, at jeg grundlæggende har tillid til, at Styrelsen for Grøn Arealomlægning og Vandmiljø vil føre tilsyn efter de regler, som forordningen påkræver.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-11-13:
Men det ændrer ikke på, at ministeren ikke svarer på mit holdningsspørgsmål.
Jeg spørger til ministerens holdning til noget ret principielt om et muligt værditab hos danske virksomheder på 30 mia. kr. Mener ministeren, at det vil være urimeligt, hvis de landmænd, der omfattes af de kommende regler, ikke får fuld erstatning?
Jeg synes egentlig, spørgsmålet er ret klart beskrevet.
Det er faktisk et ret kort spørgsmål, jeg har stillet her i dagens anledning.
Så synes jeg også, at ministeren skal svare på det.
Men fordi en minister ikke kan lide de regnskabstal, der bliver fremlagt fra branchen, altså fra Dalgas , betyder det vel ikke, at man ikke skal kunne debattere det og få et svar fra den nye minister for grøn trepart her i Folketinget.
Jeg spørger om holdningen til det, og jeg får ikke noget svar.
Ministeren er også blevet spurgt om, om det er aftalt, at landmændene får fuld erstatning for deres værditab i processen.
Der siger ministeren: »Det, der er aftalt, det er, at der er nogle landmænd, der skal gå fra at dyrke jorden og til at være naturforvaltere.«
Han siger nogle landmænd.
Hvem er omfattet, hvem er ikke omfattet?
Jeppe Bruus (S), 2024-11-13:
Når jeg nu forhåbentlig har lavet en eller anden aftale omkring en grøn trepart og er kommet lidt til rette, skulle jeg så ikke invitere på en kop kaffe, måske endda en frokost, og så kan vi jo prøve at få en gennemgang af de der rapporter og se, hvordan de bliver brugt?
Så kan det være, at vi begge to kan blive lidt klogere på, hvad omfanget af det arbejde er.
Nej, det forventer jeg ikke at trepartsaftalen vil.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-11-13:
Vores vandmiljø gisper simpelt hen bogstavelig talt efter vejret.
Vi ved dog fra forhandlingerne fra den grønne trepart, at regeringens forslag er at skrue ned for ambitionsniveauet, og det skurrer i mine ører, når regeringen vil sænke ambitionsniveauet for den danske natur og man samtidig kalder den grønne trepart en historisk grøn aftale.
Så på den baggrund vil jeg gerne spørge ministeren, hvad ministeren selv tænker om, at regeringen på den ene side kalder den grønne trepart for historisk, mens regeringen på den anden side lægger op til at sænke ambitionerne for udledninger af kvælstof i vores natur.
Jeppe Bruus (S), 2024-11-13:
Jeg tænker, at spørgeren løber med en halv vind.
For det er ikke rigtigt.
Regeringen hæver ambitionerne, og den grønne trepart er et langt, langt mere ambitiøst mål for plantningen af skov, udtagningen af lavbundsjorder og kvælstofindsatsen, end nogen tidligere aftale er kommet i nærheden af at være.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-11-13:
Så vil ministeren garantere her, at det, når det drejer sig om kvælstofudledningerne, ikke vil blive mindre ambitiøst end landbrugsaftalen fra 2021?