runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2020-12-09:
Tak for spørgsmålet.
Allerførst – og med fare for at gentage mig selv, fra da vi stod her for 2 uger siden, tror jeg det var – vil jeg gerne understrege, at reglerne om samleverafhængighed for førtidspensionister hører til i ydelseslovgivningen og ikke i skattereglerne.
Så et mere konkret spørgsmål – og det er helt fair, vi kan sagtens tage det her – kan man jo også få svar på ved at stille det til min kollega beskæftigelsesministeren.
Men jeg vil gerne sige, at det efter min opfattelse er et grundlæggende sundt princip, at velfærdssamfundet kan træde til med et trygt forsørgelsesgrundlag for de borgere, der f.eks. ikke er i stand til at arbejde og dermed forsørge sig selv.
Samtidig er det selvfølgelig vigtigt, at de midler, der er, fordeles til dem, der har størst behov.
Det er derfor naturligt, at den højeste sats forbeholdes den enlige førtidspensionist, som ikke har en partner at dele de økonomiske forpligtelser med.
Men som sagt er det et spørgsmål, der hører hjemme i ydelseslovgivningen, og det er ikke mit ressort.
Spørgeren henviser i sin begrundelse for spørgsmålet til mit svar for 2 uger siden, som sagt.
Her gav jeg udtryk for, at der grundlæggende ikke er nogen, der skal være bange for til at blive beskattet af almindelig forsørgelse, som de modtager fra deres partner som led i fælles husholdning.
Det gælder også, selv om den ene bidrager mere økonomisk end den anden – det var det, vi drøftede sidst.
I sidste ende tror jeg faktisk, at samlevende selv kan finde ud af en rimelig fordeling af husleje og økonomiske forpligtelser i parforholdet, og det accepterer skattereglerne jo rent faktisk også.
Det svar står jeg fortsat ved, også i tilfælde, hvor samlivet har varet mindre end 2 år.
Magnus Heunicke (S), 2020-12-09:
Der er jo ikke noget, jeg hellere vil som sundheds- og ældreminister end at sige: Nu åbner vi op i julen.
Det kunne jo være et skønt budskab at komme med: Nu åbner vi op for alle besøgende.
Problemet er bare, at jeg så samtidig ville skulle sige til de ældre og deres pårørende, at så får vi med sikkerhed smittekæder, hvor smitten breder sig med lynets hast på steder, hvor den ikke skal sprede sig.
Selv med de restriktioner, vi har, og omfattende testning har vi jo nu mange smittede.
Senest i dag er der i dagbladet Politiken en beskrivelse af en situation ude på et plejehjem på Amager med over 90 smittede.
Karina Adsbøl (DF), 2020-12-09:
Men det er jo, fordi regeringen vælger, at der kun køres test hver 14. dag, når man er i rød zone, altså når smitten er steget.
Sådan har jeg i hvert fald forstået det.
Jeg synes, at man skulle gå stærkt ind i forhold til test, altså med hurtige test og hurtige svar, for så kunne man ligesom også give de ældre lov til at bestemme, at de kan få lidt flere end én besøgende i egen bolig, ikke?
Det er da bekymrende, at vi har så mange ældre, som sidder og bliver ensomme.
Det er ikke kun på plejehjemmene; det er faktisk også ude i egen bolig, at vi har set eksempler på, at den ældre ægtefælle, som har en dement mand eller kone, er blevet isoleret, og hvor vi har set, at der mangler tilstrækkelig hjælp og støtte.
Magnus Heunicke (S), 2020-12-09:
Ja, jeg er helt enig i, at det er bekymrende.
Og derfor er der også fra mig en appel til alle pårørende om – for det er jo helt tilladt alle steder – hvis det overhovedet er muligt, at gå en tur med den ældre, og om, hvis man har en ældre i sin familie, at få organiseret det med besøg.
Det vil sige, at man på den måde kan give den plade chokolade og holde den juletradition i hævd, men samtidig holde den afstand, der skal til, og huske afspritning og alle de andre forholdsregler.
Det kan man jo sagtens gøre.
Karina Adsbøl (DF), 2020-12-09:
Jeg skal spørge sundheds- og ældreministeren, hvad han præcis vil gøre for at sikre, at de ældre kan få besøg af deres nære pårørende.
Vi er helt med på, at vi skal passe godt på de ældre, men vi mener også, at ældreministeren svigter i forhold til ikke at finde nogle holdbare løsninger.
Vi har spurgt efter de her anbefalinger og i et ministersvar fået at vide, at vi kan få de anbefalinger til januar.
Ja, det har ministeren svaret.
Vi har spurgt, hvordan det her kan foregå på sundhedsforsvarlig vis, og fået at vide, at vi kan få et svar til januar.
Magnus Heunicke (S), 2020-12-09:
Nej, det er en misforståelse, som jeg er nødt til at rette nu her.
Vi har lige haft møde i dag, og det ville netop være et svigt, hvis jeg stod som ældreminister og åbnede op for smittekæder, dødbringende smittekæder, inde i vores ældrepleje.
Det ville være et svigt af den enkelte ældre, af alle dem, der bor der, af alle medarbejdere og af de pårørende.
Så vi er nødt til at have nogle restriktioner, og så må vi gøre det så godt, som vi overhovedet kan.
Det var det, vores møde i formiddag handlede om, og jeg glæder mig til at udmønte det.
Liselott Blixt (DF), 2020-12-09:
Mange tak.
Mener ministeren, at det er acceptabelt, når behandlingen af patienter, der fejler andet end corona, nedprioriteres, og at det er acceptabelt og fagligt forsvarligt, at man overser andre sygdomme på grund af covid-19 – jævnfør f.eks. sagen med en ung kvinde, der af egen læge blev henvist til sygehuset med klare tegn på meningitis, eller kvinden, der ringede flere gange, og som det viste sig havde kræft – selv om ministeren lovede, at kræftbehandlingen ikke måtte gå i stå?
Magnus Heunicke (S), 2020-12-09:
Jeg vil gerne svare meget klart på det: Nej, det er ikke acceptabelt, hvis nødvendig behandling nedprioriteres.
Tilbage i marts måned var bekymringen hos sundhedsmyndighederne jo, at sygehusene kunne risikere at blive overbelastet.
For at frigøre personale og kapacitet på landets sygehuse blev det på baggrund af sundhedsmyndighedernes rådgivning besluttet at udsætte en række behandlinger af ikkeakutte og ikkelivstruende sygdomme.
Det kan ikke udelukkes, at vi i januar eller februar igen kommer til at stå i den situation, hvor vi er nødt til at prioritere – vi kan ikke udelukke noget på nuværende tidspunkt, men vi gør alt, hvad vi kan, for at vi ikke skal komme derhen.
De praktiserende læger og lægevagten har under hele pandemien, også i marts og april måned, været ansvarlige for at tilse deres patienter, når de havde brug for det.
Samtidig er det vigtigt, at de praktiserende læger ikke selv bliver smittet med covid-19 og dermed skal lukke deres praksis i en periode, eller at deres praksis bliver et smittespredningssted, for det vil jo også have store konsekvenser for de andre patienter, der risikerer at viderebringe smitten til andre sårbare patienter i almen praksis.
Derfor er det sådan, at hvis der er mistanke om covid-19, skal de praktiserende læger som udgangspunkt visitere telefonisk.
I oktober blev der udmeldt en ny organisering, hvor de praktiserende læger kan henvise en patient, der har symptomer på covid-19, til test, hvor analysen af prøven foretages hurtigt, så patienten kan udredes hurtigt i almen praksis, hvis den her test er negativ.
Det kan f.eks. være relevant ved mistanke om lungekræft, hvor det er vigtigt hurtigt først at udelukke covid-19, men jo lige så vigtigt at få en hurtig diagnose, så man kan sætte ind i forhold til en alvorlig sygdom, hvor der skal sættes hurtigt ind.
Det skal sikre, at patienter, der fejler andet end covid-19, ikke overses eller kommer bagest i køen.
Hvis det kræver akut klinisk vurdering samme dag, skal lægen henvise til akut klinisk vurdering og test i en covid-19-vurderingsklinik.
Karina Adsbøl (DF), 2020-12-09:
I Dansk Folkeparti er vi dybt bekymrede for vores ældre på plejehjem, og vi ønsker, at de skal have lov til selv at bestemme, hvem de ønsker at få besøg af.
I dag skal de vælge mellem deres nære pårørende, og det vil sige, at hvis man er en ældre med fire børn og en ægtefælle, bliver man jo nødt til at sortere nogle fra.
Derfor vil jeg godt stille et spørgsmål til ministeren.
For i Dansk Folkeparti er vi jo kommet med adskillige forslag til, hvordan vi kan gøre det her, også på en sikker og forsvarlig måde: Kan vi gøre det, ved at man viser en negativ test?
Det har ministeren afvist.
Vi har spurgt: Er det så muligt at få besøg af sine pårørende ved egen indgang?
Det har ministeren også tidligere afvist, og det gælder alle de forslag, vi er kommet med fra Dansk Folkepartis side, for at sikre, at de ældre får ret til at få besøg.
Det er altså i deres egen bolig, vi snakker om.
Det vil sige, at man jo har frataget de ældre deres selvbestemmelsesret i egen bolig.
Vi er helt enige i, at vi skal passe godt på de ældre, men de ældre har også lov til selv at bestemme i egen bolig.
Kunne man derfor gøre det sådan – jeg er jo helt sikker på, at de pårørende vil passe på deres ældre – at man sikrer hurtige test og hurtige svar?
Det samme gælder i forhold til plejehjemmene.
Altså, vi kan jo se, at plejehjemspersonalet slet ikke bliver testet i den grad, de burde blive det, og at man ikke overholder eller opretholder, kan man sige, den aftale, der faktisk er indgået mellem regeringen og KL, altså om, at man ligesom skulle teste personalet.
Jeg har mødt personale, der ikke er blevet testet.
Jeg har også mødt personale, der bliver testet hver sjette uge, og som selv undrer sig over det lange tidsperspektiv.
Altså, man bliver jo også nødt til at sikre, at det hele går hånd i hånd.
Det gælder både i forhold til at sikre test og overholdelse af anbefalingerne, men også i forhold til at sikre, at de ældre kan få besøg af deres kære i julen.
Liselott Blixt (DF), 2020-12-09:
Vi skal passe på vores læger, vi skal passe på vores personale.
Det er dem, der er i front.
Men det kan man vel også.
Jeg kan godt forstå, at man i starten var lidt bange, for der var ikke værnemidler nok, og praktiserende læger havde også svært ved at få fat i det.
Men meget hurtigt gik man jo ind og sagde, at man kunne bruge både telefon- og videoopkald.
Som jeg kan se, er de to sager, jeg refererer til, i den yngre del, så jeg er sikker på, at de har FaceTime og andre ting, som lægen kunne have kaldt op på, så man kunne have haft et tæt møde med dem på en skærm.
Altså, det her er jo nogle, der har ringet gentagne gange.
Vi har en, der havde meningitis, og hun var mellem liv og død og ville have været død, hvis ikke hun var kommet videre og havde været påståelig.
Og så har vi Dunja, som ringede 11 gange, og ja, i starten var det, da det var svært i forhold til coronaen, men 11 gange i løbet af fire måneder, og det så viser sig at være en uhelbredelig kræftsygdom, hvor man siger, man ikke ville se vedkommende.
Altså, det er det, corona har gjort, og der er spørgsmålet: Ministeren lovede, at de har kræfttilfælde skulle have samme tilgang som ellers, og vi ved, det er det uspecifikke, som mange gange kan være svært at diagnosticere, så vil det, ministeren har gjort i oktober, løse de her problemer?
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-09:
Min kæreste må ikke give mig penge til et kursus eller en scooter, uden at jeg bliver beskattet, fordi det nemlig ikke er fællesudgifter.
Medgiver ministeren, at vi på den måde risikerer at beskatte de laveste indkomster fem gange?
Altså, hvis jeg er førtidspensionist og har en kæreste, der arbejder, så bliver jeg beskattet af min førtidspension.
Hvis jeg så får en udbetaling fra min forsikring på grund af en skade, der har bragt mig på førtidspension, så bliver jeg også beskattet af min forsikring.
Derefter bliver jeg beskattet, fordi jeg bor sammen med en.
Til sidst risikerer jeg at skulle betale en gaveafgift af mine penge til medicin eller til tandlægebesøg, hvis jeg har boet sammen med min arbejdende kæreste i under 2 år.
Kan ministeren bekræfte, at det er korrekt, og mener ministeren, at det er rimeligt, at de laveste indkomster risikerer femdobbelt beskatning?
Morten Bødskov (S), 2020-12-09:
Jeg tror, belært af erfaringerne, for det første, at det måske er bedst, at hvis der er et spørgsmål, der relaterer sig til en anden minister end den, der står her i salen, stiller man det til vedkommende, for så kan man få så præcis et svar som overhovedet muligt.
Dernæst vil jeg sige, som vi også drøftede sidst, at hvis der er konkrete sager, hvor der er konkrete spørgsmål, så er skatteforvaltningen altid parat til at svare på de spørgsmål, og det tror jeg er den bedste måde at håndtere de her sager på.
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-09:
Altså, jeg har jo spurgt beskæftigelsesministeren om det her, og grunden til, at jeg er gået videre til skatteministeren er jo, at jeg spørger til skattetekniske ting.
Der er selvfølgelig 70.000 mennesker, der kan ringe ind og prøve at finde ud af, hvad der er op og ned, men nu har vi jo skatteministeren her, som i sidste spørgetid sagde, at han gerne ville hjælpe med det her.
Er der tale om fællesudgifter, hvis det f.eks. er en bil, som førtidspensionisten har betalt nogle kroner til og den arbejdende kæreste har betalt 200.000 kr. til – er det en fælles bil?
Morten Bødskov (S), 2020-12-09:
Tak for det, formand.
Det vil jeg gerne svare på, men jeg vil foretrække, at det sker skriftligt.
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-09:
Jeg tror faktisk, at skatteministeren begynder at forstå mere og mere af den her problemstilling, nemlig at vi muligvis har rigtig mange mennesker på meget lave indkomster, der er endt i et skattemæssigt grænseland.
Og hvis det viser sig at være sådan, vil jeg bare håbe og spørge
: Hvad er ministerens signal til dem?
Vil ministeren prøve at se på, hvordan vi undgår at beskatte de laveste indkomster fem gange?
Morten Bødskov (S), 2020-12-09:
Hvis spørgeren ellers er enig, svarer vi rigtig gerne på skriftlige spørgsmål.
Jeg tror, det er den bedste måde at håndtere spørgsmålet på, som jeg kan høre tager afsæt i meget specifikke og meget konkrete sager og diskussioner om grænsetilfælde, som man måske mener ligger i en gråzone.
Så stil et skriftligt spørgsmål, hvis det er okay, så svarer vi på det.
Og er der spørgsmål, der relaterer sig til beskæftigelsesministerens ressortområde, så synes jeg også, man skal stille spørgsmålet til ham.
Karina Adsbøl (DF), 2020-12-09:
Mener ministeren, at det er rimeligt, at de ældre på plejehjemmene ikke ved, om de kan få familien på julebesøg af hensyn til de nationale coronarestriktioner, og vil ministeren iværksætte tiltag for at sikre de ældre rimelige besøgsvilkår?
Magnus Heunicke (S), 2020-12-09:
Som jeg har sagt mange gange, er jeg meget opmærksom på, at besøgsrestriktioner kan være meget indgribende for både den enkelte beboer og dennes pårørende.
Jeg ved, det er svært for mange, og at det kan være endnu mere svært nu, hvor vi nærmer os julehøjtiden, hvor vi i særlig grad er vant til og har brug for at se vores kære.
Vi står jo samtidig i en alvorlig, meget alvorlig, situation, hvor covid-19-smitten er på et højt niveau, og hvor vi netop har været nødt til at iværksætte omfattende restriktioner i samfundet, der netop ikke er skærpede i forhold til plejehjemsbeboeres mulighed for at få besøg i julen.
Det vil sige, at der er åbent for besøg, medmindre der er udstedt påbud om besøgsrestriktioner eller besøgsforbud i forbindelse med smitte på det enkelte plejehjem.
Det er helt utrolig vigtigt at huske på, at vi har med en smitte at gøre, som vi ved har alvorlige konsekvenser for vores ældre, og at det er meget alvorligt, hvis smitten kommer inden for døren på plejehjemmene, både for den enkelte selv, naboerne, personalet og vores sundhedsvæsen m.m.
Derfor er jeg nødt til igen at understrege, at der er et meget vigtigt beskyttelseshensyn at tage i forhold til beboere på plejehjem.
Der er tale om en gruppe, der er særlig udsat for smitten.
Udgangspunktet er jo, at der generelt er åbnet op for besøg på plejehjem – det har der været siden den 2. juli 2020 – og det er kun, når Styrelsen for Patientsikkerhed vurderer, at det er nødvendigt at udstede påbud om besøgsrestriktioner eller besøgsforbud for at forebygge eller inddæmme udbredelsen af covid-19, at der er begrænsninger på besøg.
Og selv i den situation kan den nærmeste pårørende fortsat aflægge besøg i beboerens bolig, ligesom beboeren kan få besøg i kritiske situationer.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-12-09:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det er ufarligt at udsætte store græssere i områder, hvor brugerne af den kommende Naturnationalpark Fussingø færdes, når flere medier kan berette, at der er massive problemer med køer, der angriber gæster i Nationalpark Mols Bjerge, og hvilke initiativer vil ministeren tage for at undgå, at lignende situationer opstår?
Lea Wermelin (S), 2020-12-09:
Tak for spørgsmålet.
Vi har med finansloven for næste år sikret et historisk løft af naturen, og forløberen for det var en aftale i sommer mellem regeringen, Radikale Venstre, SF, Enhedslisten og Alternativet om de kommende naturnationalparker netop i Gribskov og ved Fussingø, hvor der vil blive opsat hegn og udsat de her store græssere.
Udsætningen af de store græssere i et større sammenhængende naturområde, hvor naturen får plads og mulighed for at udfolde sig på naturlige præmisser, er et vigtigt og godt virkemiddel til at styrke naturen og biodiversiteten i Danmark.
Samtidig skal dyrene også være med til at give nye og mere spændende naturoplevelser for os alle sammen.
Naturstyrelsen har lang og god erfaring med at balancere friluftsliv i store indhegnede områder med græssende dyr, f.eks. Bisonskoven på Bornholm, hjortene i Jægersborg Dyrehave og vilde heste på Langeland, og heldigvis har styrelsen kun kendskab til ganske få ulykker med personskader forårsaget af græssende dyr på styrelsens arealer de seneste år.
I naturnationalparkerne skal der være plads til både natur og friluftsliv; det er meget vigtigt.
Så vi vil gøre meget ud af at informere om, hvordan man bedst færdes i områderne, og vi skal også se på, hvordan vi får tilrettelagt en forvaltning af områderne, der begrænser risikoen for ulykker med de udsatte dyr.
Jeg har allerede været i dialog med en række af friluftsorganisationerne om netop friluftsliv i indhegnede områder, og den dialog vil vi også fortsætte med, både centralt og lokalt, i det arbejde, som vi nu er i gang med, med henblik på selvfølgelig at gøre det trygt og sikkert at færdes i områderne.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-12-09:
Tak for det.
Jeg tror, alle er enige om, at det er en god idé med nationalparker med fokus på, at vi simpelt hen har så meget natur som overhovedet muligt.
Den tidligere regering lavede jo også nationalparker, og derfor er det kun en god ting.
Men der, hvor diskussionen er, er jo, hvordan man sikrer, at de mange, mange brugere, der er af bl.a. skoven ved Fussingø i dag, stadig væk også kan være der, sådan at det ikke bliver hundrede procent på dyrenes præmisser, men at der også bliver en balance.
Nu nævner ministeren jo, at man har meget lidt kendskab til folk, der kommer galt af sted.
I Storbritannien, ikke langt herfra, har man lavet en rigtig, rigtig stor undersøgelse af det her område, og dér er der siden år 2000 faktisk 18 mennesker, der er døde, ved at de er kommet ind på de her afgrænsede områder, hvor de har gået på vandrestier og er blevet angrebet af vilde dyr.
Så det er jo ikke noget, der bare sådan er opfundet til lejligheden og er et tænkt problem.
Det her er et reelt problem, ikke mindst set i lyset af at vi jo faktisk ikke har haft de her naturnationalparker før som koncept.
Vi har kun haft nationalparker før, og derfor er det jo også en ny ting, der begynder at komme op.
Så frygten er reel, og ikke mindst i forhold til at der jo altså i Fussingø er en brugergruppe på omkring 900 mennesker, som jeg jo også har været i dialog med, ligesom ministeren også har været i dialog med dem.
De nævner det her som et reelt problem, og derfor mener jeg, at det er vigtigt, at vi går ind og ser på, om de her dyr måske skulle afgrænses til en del af området, eller hvad de skal.
Deler ministeren ikke den frygt, som der bl.a. er på baggrund af de britiske erfaringer?
Lea Wermelin (S), 2020-12-09:
Først vil jeg glæde mig over, at ordføreren også mener, at der er behov for og at det er tiltrængt, at vi gør noget mere for naturen i Danmark, for det er jo dét grønne mandat, som danskerne også har givet, at der altså er behov for, at vi får vendt den udvikling i naturen, hvor vi kan se, at det går tilbage år efter år efter år.
Og noget af det, som forskerne peger på, er, at vi er nødt til at have nogle af de her store græssere til at komme ud og rode i skovbunden, så de får sat gang i mange processer.
Det giver plads til et mere varieret dyreliv, til svampe, til planter – til simpelt hen at få en bedre biodiversitet.
Det er jo lige præcis derfor, vi gør det.
Men selvfølgelig skal vi gøre det på en god, inddragende og dialogbaseret måde.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-12-09:
Og det er jo dejligt.
Lea Wermelin (S), 2020-12-09:
Jeg vil være ked af, at man taler problemet op, for nu læste jeg jo også op, hvad Naturstyrelsens erfaringer egentlig er her.
Men det er klart: Mange af os danskere har ikke erfaring med store dyr, som går ude i naturen, fordi de har været væk fra den danske natur i rigtig mange år, og derfor er der selvfølgelig behov for, at vi taler om, og det er også noget af det, jeg har talt med friluftsorganisationerne om, hvordan vi kan sikre dels nogle adfærdsregler, som er til at forstå – hvordan skal man egentlig opføre sig?
– dels at man gør det på en måde, som er inviterende, og som siger: Velkommen; vi vil utrolig gerne have, at du kommer ud og oplever vores fantastiske, spændende danske natur.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-12-09:
Altså, jeg er ked af, at jeg ikke kan få et tilsagn omkring det.
Det må jeg indrømme at jeg faktisk havde troet.
Når ministeren selv har været i dialog med Fussingøbrugergrupper og kan se, at det jo faktisk er rigtig, rigtig mange mennesker, de repræsenterer, havde jeg egentlig troet, det var meget nemt for ministeren bare at sige: Jamen selvfølgelig ønsker jeg at inddrage også dem, nemlig brugerne af skoven ved Fussingø, sådan at vi sikrer den naturlige balance, så vi både får naturen, både får dyrene, men at vi så sandelig også får brugerne.
Så jeg prøver igen, måske lidt naivt og optimistisk: Kan ministeren ikke godt se, at det er vigtigt, at ministeren også inddrager de her over 900 medlemmer?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-09:
Det kan jeg kun erklære mig 110 pct. enig i, og jeg kan ikke afvise den risiko.
For lige nu er mit hovedfokus at få folk ned i porten med en blok og en kuglepen for at krydse af, om de opholder sig på centeret, og at de melder sig på centeret.
Det næste skridt er så – det, jeg også annoncerede her i talen – at vi kommer til at igangsætte en ekstern uvildig undersøgelse.
Jeg håber selvfølgelig, at den kommer til at sige, at alt er, præcis som det skal være.
Og så vil vi også i den mellemliggende periode, altså i de få dage, hvor der ikke har været manuel kontrol i døren, have mulighed for på baggrund af de data at kunne rejse straffesager.
Det er selvfølgelig min drøm, men det er på ingen måde noget, jeg kan garantere.
Nu er Slagelse Kommune jo en kommune, der har modtaget indvandring fra Mellemøsten igennem de seneste årtier, ikke kun i Slagelse by, men også i Korsør, hvor vi alle sammen kender til situationen på Motalavej.
Og når der er mange muslimer, der ønsker at praktisere deres religion, hvis ellers de kan finde finansiering til det, så synes jeg, det er helt naturligt, at de selvfølgelig også har mulighed for etablere en moské.
Det, der er vores opgave, er, at den moské ikke bliver et instrument for udenrigspolitiske interesser i Danmark fra andre stater, at det ikke undergraver demokratiet, og at det tværtimod bliver en levende, aktiv og integreret del af det lokalsamfund, de er i, og ikke vender ryggen til det lokalsamfund.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-09:
Anerkender ministeren, at der er en stor udfordring for sikkerheden i Danmark og håndhævelse af reglerne på de danske udrejsecentre, når man er blevet tvunget til at tage et bærende it-system, der sikrer overholdelse af disse, ud af drift?