runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-29:
I Sundhedsudvalget sad der en flok ordførere, som var lydhøre over for det ønske, som den her lille, sårbare gruppe af patienter, der er hårdt ramt af livet, fordi deres mødre indtog thalidomid, havde.
De siger, at de ønsker en politisk anerkendelse ligesom den, vores nabolande har givet, de ønsker også en kompensation.
Er det forkert, at der er politikere, der lytter til sådan en deputation og bringer en sag ned i Folketingssalen?
Lotte Rod (RV), 2017-05-29:
Jeg vil gerne være fri for at blive tillagt nogle motiver, som jeg ikke har.
Men jeg vil bare sige helt tydeligt: Jeg forstår godt, at de her mennesker er kommet ind til os i Sundhedsudvalget og har bedt om vores anerkendelse.
Og jeg vil gerne sige meget tydeligt: De har min fulde politiske anerkendelse.
Det behøver jeg ikke at vedtage nogen ny tekst for at gøre.
Og når jeg siger det, jeg siger i dag, er det, fordi jeg i virkeligheden ikke bryder mig om, at man ved at føre debatten, sådan som man gør det nu, lidt gør det til et spørgsmål om, hvem der så anerkender det mest.
Det synes jeg er en forkert måde at bruge rigtige mennesker på i den politiske debat.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-29:
Tak til Socialdemokratiet for at stille op til den her forespørgselsdebat, og tak til alle jer, som den her debat handler om, og for jeres insisterende kamp for, at vi tager politisk ansvar.
Det kunne vi nemlig gøre i fællesskab i dag.
Det er faktisk ikke et spørgsmål om en kamp om, hvem der tager mest politisk ansvar, men et forsøg på – sådan som jeg læser Socialdemokratiets ønske til den her debat – at vi i fællesskab kan sige, at vi anerkender det.
I SF er vi helt enig med Socialdemokratiet i, at thalidomidskandalen er en af de værste medicinske skandaler i den danske historie.
Og er man tilmed af min årgang, husker man også tydeligt beretningerne om de børn, der blev født med omfattende misdannelser, fordi deres mødre havde fået thalidomid under graviditeten.
Et samfund skal ikke kendes på sine fejl, men på den måde, samfundet håndterer sine fejl på.
I SF deler vi derfor også Socialdemokratiets ønske om, at vi som samfund en gang for alle påtager os ansvaret for den alvorlige fejl, som lægevidenskaben og samfundet begik tilbage i slutningen af 1950'erne og i begyndelsen af 1960'erne.
Sverige, England og Tyskland har, som det allerede er nævnt, vedkendt sig statens ansvar.
Ofrene har længe kæmpet for den anerkendelse.
De har dokumenteret, hvordan den daværende Sundhedsstyrelse fortiede mistanken om, at thalidomid kunne give svære fosterskader.
Så mens vi glæder os over, at både godkendelsesprocessen i forhold til nye lægemidler og Sundhedsstyrelsens arbejdsmetoder i dag er langt mere tillidsvækkende end dengang, kan vi i Folketinget passende påtage os ansvaret for, at sådan var det altså bare ikke dengang.
SF bakker derfor selvfølgelig også op om Socialdemokratiets forslag til vedtagelse.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-29:
Tak til ordføreren.
Jeg fæstner mig ved, at ordføreren siger, at vi altid skal forsøge at handle på en hensigtsmæssig måde, og det kan være rigtig vanskeligt at kigge 50 år tilbage og sige, hvad man skulle gjort.
Sådan forstår jeg ordførerens tale.
Men kunne ordføreren så måske have en holdning til, hvordan sundhedsministeren i januar 2016 kunne have handlet på en mere hensigtsmæssig måde ved at have indkaldt den her lille, sårbare gruppe af patienter, som er thalidomidskadede, til en drøftelse i Sundhedsministeriet?
Kunne det have været en mere hensigtsmæssig måde end blot at sende et formelt brev?
May-Britt Kattrup (LA), 2017-05-29:
Tak for det.
Thalidomidsagen er en forfærdelig sag, det er dybt ulykkeligt, og jeg tror, at de fleste herinde vil have lyst til at sikre de berørte og deres familier en god økonomisk kompensation.
Jeg har stor forståelse for deres situation – jeg har stor forståelse for jeres situation.
Men når vi agerer på vegne af staten, har alle spørgsmål også en helt principiel side.
Den principielle side i det her spørgsmål handler om, hvordan man med rimelighed kan forvente kompensation fra staten.
Hvis ikke det er tilfældet, kan det være meget svært at argumentere for, at bestemte grupper skal have en bestemt kompensation.
Der findes bestemt masser af sager i Danmark, hvor folk lider stor skade, og hvor det offentlige helt sikkert kunne have handlet på en mere hensigtsmæssig måde, og hvor man i dag ville have handlet helt anderledes.
I denne sag foreligger der imidlertid ikke oplysninger, der kan klarlægge, at der er sket en fejl fra myndigheders side, og at der dermed er handlet ansvarspådragende.
Så selv om jeg virkelig har forståelse for de skadelidtes ønske, må jeg holde mig til ministeriets juridiske vurdering.
Det eneste positive i den her sag, hvis man kan tale om positivt i den her sag overhovedet, er, at vi har lært af fortiden og har indført nye danske og europæiske lægemiddelregler, der kan være med til at forhindre, at noget lignende kan ske igen.
Jeg ved godt, at det ikke hjælper de skadelidte i den her sag, men jeg håber inderligt, at vi ikke vil opleve noget lignende i fremtiden.
Liberal Alliance støtter teksten, som er læst op af fru Liselott Blixt.
Liselott Blixt (DF), 2017-05-29:
Vi har på ingen måde draget i tvivl, hvad der var årsagen til bivirkningerne – det er der ingen tvivl om.
Det handler om, hvem der skal have ansvaret for det, og det mener vi ikke at den nuværende regering og den nuværende sundhedsminister skal have, og det er det, vi siger i vores forslag til vedtagelse.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-29:
Venstres ordfører siger, at da de thalidomidskadede kom her ind i Folketinget, gjorde det indtryk.
Ordføreren siger også, at det var modigt af dem.
Det ordvalg kan jeg slet ikke forstå, når jeg tænker på min egen reaktion og mine følelser i forhold til det her.
Ordføreren siger også, at det altid er godt at stå ansigt til ansigt med folk.
Ja, den her sag er havnet her i salen, fordi daværende sundhedsminister Sophie Løhde ikke ville stå ansigt til ansigt med de thalidomidskadede.
Jeg har desværre et indtryk af, at årsagen til, at Venstre og andre partier forholder sig, som de gør i dag, er, at der blev givet en afvisning på et meget tidligt tidspunkt.
Der er væsentlig flere patienter i Sverige, og de har haft en organisation, men det har man ikke haft i Danmark.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvordan forholder Venstres sundhedsordfører sig til det?
Jane Heitmann (V), 2017-05-29:
Jeg er, som jeg sagde i min ordførertale, rigtig glad for, at fire thalidomidskadede tog turen til Folketingets Sundheds- og Ældreudvalg og med deres egne ord fortalte os i udvalget deres historie.
Og uanset hvilke ord Socialdemokratiets ordfører vælger at lade sig forarge af, synes jeg, det var modigt.
I Sverige har man, sådan som jeg forstår det, haft andre muligheder for at gå tilbage i annalerne, om man så må sige, og se på, hvad det var, der skete dengang i slutningen af 1950'erne og i 1960'erne.
Derfor er sagen jo anderledes, end den er i Danmark, hvor vi ikke har de samme muligheder for at gå tilbage og se, om der eventuelt kunne være handlet ansvarspådragende.
Sådan som jeg forstår det, modtager de danske thalidomidskadede også erstatning den dag i dag fra den svenske fond, som jo dækker både de danske og de svenske thalidomidskadede.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-29:
Venstres ordfører føler måske, at det var modigt af den her lille gruppe af thalidomidskadede, men jeg tænker, at grunden til, at de har fået modet, måske er, at de er blevet så hærdede og så hårdt prægede i livet lige nøjagtig af den fortielse, som fandt sted, fra en offentlig myndigheds side.
I Sverige får de både en erstatning fra firmaet, der står bag – det er den fond, der var det gamle firma Astra – men de får det også fra den svenske stat, fordi den svenske stat måske lige nøjagtig har haft et dokument, der var gemt, og det har vi ikke i vores sundhedsstyrelse.
Paralleliteten er dog til at få øje på, men det vil Venstre åbenbart ikke.
Jeg synes bare, at Sverige agerer ordentligt og ansvarsfuldt.
Det eneste, vi såmænd ønsker fra Socialdemokratiets side og fra de andre partier, som jeg nævnte i forbindelse med mit forslag til vedtagelse, er, at vi også skal gøre det, men det vil Venstre åbenbart ikke.
Jane Heitmann (V), 2017-05-29:
Jeg kunne jo godt stå her og sige fra talerstolen, at jeg undrer mig over, at Socialdemokratiet ikke, dengang man selv sad med regeringsmagten, udbetalte erstatning.
For der er jo i virkeligheden ikke noget, der har ændret sig siden dengang.
Men jeg synes ikke, den sag her egner sig til det.
Lotte Rod (RV), 2017-05-29:
Tak for det.
Mennesker med psoriasisgigt kan have store smerter og hævelser, og derfor deler jeg også Dansk Folkepartis undren over, at de ikke har de samme muligheder som patienter med svær leddegigt, som jo i dag kan få tilskud til fodterapi.
Men jeg vil også gerne sige, at jeg som radikal sådan grundlæggende har det lidt svært med, at man skal trække én gruppe patienter frem her i Folketingssalen.
For jeg synes jo ikke, det er rigtigt, at det er politikere, der så på den måde kommer til at vælge mellem forskellige patientgrupper, for så risikerer vi jo at komme i en situation, hvor det er dem, der råber højest, der så også er dem, der pludselig får flest muligheder.
Derfor vil vi gerne have et stærkt prioriteringsinstitut, som jo fagligt kan være med til at vurdere, og som kan tage teten, som den socialdemokratiske ordfører også var inde på.
Jeg tænker, at det jo ikke nødvendigvis vil være den rigtige løsning, at det er sundhedsministeren, der sådan som person skal være den, der tager enkeltsager op, men at det er en faglig vurdering.
Jane Heitmann (V), 2017-05-29:
Det er jo almindeligt kendt, at vi tidligere har foreslået – det synes jeg sådan set stadig væk er en god idé – at ryste posen på hele brugerbetalingsområdet.
Vi er sådan set fra Venstres side villige til at se på – det har vi sagt før, og det mener vi sådan set stadig væk – at man ryster posen og ser på, om der er noget, der kan gøres anderledes.
Det, der er vigtigt for os i Venstre, er, at det ikke bliver dyrere at være dansker, og at den samlede brugerbetaling ikke stiger.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-29:
Tak for det.
Og tak til Dansk Folkeparti for at sætte den her forespørgsel om psoriasispatienters mulighed for at få tilskud til fodbehandling på dagsordenen.
I SF er vi generelt af den opfattelse, at vi skal søge at afhjælpe følger af sygdom med henblik på vigtig forebyggelse.
For det er et faktum, at jo bedre forebyggelse, jo lettere er det altså at leve med en kronisk sygdom.
Og skulle det ikke være argument nok i sig selv, jamen så er der altså også god samfundsøkonomi i den forebyggende indsats.
SF bakker derfor i første omgang op om forslaget til vedtagelse.
Stine Brix (EL), 2017-05-29:
Kan vi komme det lidt nærmere?
Det var et meget bredt og generelt svar, som Venstres ordfører kom med.
Altså, har man planer om at rulle nogle af de ting, som blev vedtaget under den tidligere regering, tilbage eller ændre reglerne helt konkret på tandområdet?
Det er det ene.
Det andet er det, som ordføreren snakker om.
Har man planer om, som flere i den borgerlige lejr tidligere har talt om, at indføre brugerbetaling på lægebesøg?
Kan vi komme det lidt nærmere, eller skal det være i de her overskriftsformer i den her debat?
Jane Heitmann (V), 2017-05-29:
Jeg har faktisk ikke hørt nogen fra regeringen nævne, at man har planer om at øge brugerbetalingen.
Vi har heller ikke i Venstre planer om at øge brugerbetalingen modsat den tidligere, røde regering, som bestemt ikke holdt sig tilbage fra at øge brugerbetalingen i sundhedsvæsenet.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-05-29:
Tak for det.
Der er ingen tvivl om, at tandsundhed er vigtigt, og derfor bruges der også offentligt ca. 4 mia. kr. om året alene på tandsundhed, og de unge mellem 18 og 25 år får i dag op til 65 pct. tilskud til en række tandplejeydelser.
Så tandpleje til unge mennesker prioriteres i dag allerede højt.
Man må sige, at SF med sine forskellige beslutningsforslag i den her forsamling virkelig har formået at give den som julemand, og der har ikke været mange uartige børn i Danmark.
Socialistisk Folkeparti har i indeværende samling bl.a. foreslået små 1,2 mia. kr. til at afskaffe kontanthjælpsloftet og integrationsydelsen, 5,6 mia. kr. til de ældre, 1.000 nye medarbejdere til SKAT, 800 mio. kr. til øget udviklingsbistand, penge til seniorførtidspensioner og i dag altså 250 mio. kr. til tandpleje til unge.
Mange af tiltagene er sikkert rigtig fine i en verden, hvor man ikke behøver at prioritere.
Hvis vi svømmede i penge herinde, ville det slet ikke være noget problem, men det er altså bare ikke tilfældet, og Liberal Alliance kan desværre ikke støtte forslaget.
Det skal bemærkes, at de ordninger, vi har i dag, betyder, at danske børn og unge generelt har en god tandsundhed.
Undersøgelser viser, at halvdelen af de 18-årige aldrig har haft huller i tænderne, når de kommer ud af børne- og ungdomstandplejen, og data fra Sundhedsdatastyrelsen viser derudover, at det er begrænset, hvor mange unge der i perioden 2011-2015 reelt droppede ud af tandplejesystemet ved overgangen til privatpraktiserende tandlæge.
Andelen på omkring 20-25 pct., der ikke regelmæssigt går til tandlæge, genfindes stort set i alle aldersgrupper, og det gælder altså ikke i særlig grad for unge.
Herudover har regionerne og Tandlægeforeningen iværksat et initiativ, der har til formål at forhindre, at unge patienter dropper ud af tandplejesystemet.
Initiativet går ud på, at regionerne regelmæssigt kontakter unge i alderen 18-20 år, der ikke har været til tandlæge, med en orientering om vigtigheden af at gå regelmæssigt til tandlæge.
Desuden er der via gældende lovgivning en række ordninger, hvorigennem visse grupper af borgere kan få tilskud til tandpleje via omsorgstandplejen, samt specialiserede tandplejetilbud til bl.a. sindslidende og psykisk udviklingshæmmede borgere.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-29:
Jeg er glad for, at Liberal Alliances ordfører er enig i, at tandpleje er vigtigt.
Jeg hører også, at ordføreren understreger, at man derfor også bruger 4 mia. kr. om året
, men hvad nu, hvis der er brug for 5 mia. kr.?
Hvis nu tandpleje er vigtig – og det mener vi jo faktisk at det er – så kan man jo blive nødt til at skulle bruge de nødvendige midler til det.
Det er rigtigt, at regionerne har kampagner i gang for at lokke de unge til at gå til tandlæge, men der er jo en årsag til, at regionerne gør det, nemlig at de unge holder op med at gå til tandlæge, når de er ude af børnetandplejen.
Og hvis de unge siger, at det skyldes prisen, er der så ikke også grund til at kigge på, om man skulle forlænge den periode, hvor der er gratis tandeftersyn til de unge?
May-Britt Kattrup (LA), 2017-05-29:
Fru Kirsten Normann Andersen spørger: Hvad nu, hvis der er brug for 5 mia. kr.?
Man kunne også spørge: Hvad nu, hvis der er brug for 10 eller 20 mia. kr.?
Sådan kunne man stille mange hypotetiske tal op, og det kan vi jo ikke rigtig føre politik på.
Med hensyn til det, spørgeren siger, om, at de unge falder ud af tandlægeordningen, så er det jo sådan, at der ikke er færre unge, der går til tandlæge, end der er i resten af befolkningen, så det lader jo ikke til, at det er prisen, der er det afgørende.
Det kan være et spørgsmål om prioritering; det kan være, at man ikke får bestilt tid; det kan være, at man ikke får taget derhen, når man har bestilt tid – der kan være mange årsager til det, men det lader åbenbart ikke til, at det er prisen eller tilskuddet, som er den vigtigste faktor.
Jane Heitmann (V), 2017-05-29:
Jeg tænker egentlig, at det her mere var en kommentar fra Socialdemokratiets ordfører, end det var et decideret spørgsmål.
Jeg bliver bare nødt til her fra talerstolen at konstatere, at den tidligere røde regering hævede brugerbetalingen i sundhedsvæsenet.
Det gjorde man på tandområdet, på trods af at man jo kom med et udspil, der hed »Tryghed om sundhed« , hvor man faktisk havde en lille pind, der hed: Stop for brugerbetaling.
Alligevel gjorde man det stik modsatte.
Man hævede brugerbetalingen på tandområdet.
Jeg synes, man kan trække mange eksempler frem fra de socialdemokratiske initiativer og forslag, som peger i den stik modsatte retning.
Jeg synes bare, det ville klæde Socialdemokratiet at anerkende, at ja, de hævede brugerbetalingen i sundhedsvæsenet, på trods af at de tidligere lagde et forslag – »Tryghed om sundhed« – frem, hvor de havde en ambition om det modsatte.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-29:
Venstres ordfører henviser selv til den kampagne, som regionerne lavede sidste år, hvor de gav sig til at skrive ud til alle de unge på over 20 år om, at det altså nu var tid til at gå til tandlægen.
Baggrunden for det initiativ var jo netop, at næsten halvdelen af de 20-årige ikke havde været til tandlæge, siden de forlod børne- og ungdomstandplejen.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at det kan risikere at blive et kæmpestort og meget, meget dyrt problem for de unge og for samfundet på den lange bane, at de unge simpelt hen opgiver at gå til tandlæge, fordi det er for dyrt?
Jane Heitmann (V), 2017-05-29:
Jeg kender ikke baggrunden for, hvorfor de unge ikke har været til tandlæge, men jeg ved, at uanset hvem man er, om man er ung eller gammel, så kan det blive et kæmpestort og dyrt problem, hvis man ikke går til tandlæge.
Derfor skal der også helt klart herfra lyde en opfordring til, som jeg også sagde i min ordførertale, at man passer på sine tænder hele livet igennem.
For vi ved jo alle sammen, at det er livskvalitet, at man både kan tygge en bøf og snuppe sig en gulerod i farten, hvis det er det, man har lyst til, og at man ovenikøbet kan tygge den selv og ikke skal have det hele igennem en blender.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-29:
Men spørger man de unge, peger de selv på, at det er prisen.
Altså, der er unge, som i undersøgelsen siger: Jeg er faktisk sikker på, at der er noget galt, men med en SU har jeg simpelt hen ikke råd til at gå til tandlægen.
Jane Heitmann (V), 2017-05-29:
Hvis man ser på tallene, kan man se, at de unge jo ikke adskiller sig synderligt fra andre dele af befolkningen eller andre befolkningsgrupper.
Som jeg også sagde i min ordførertale, er det ca. 24 pct. af de unge, der ikke har været til tandlægen, og på den måde ligner de alle andre.
Men hvis SF sidder inde med den viden, synes jeg da, at det var en løjerlig beslutning at tage at hæve brugerbetalingen med 185 pct. tilbage i 2013.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-29:
Det er som sagt sådan, at en usandhed ikke bliver sand af at blive gentaget.
Det bliver nærmere en farce.
Er det brugerbetaling?
Det er jo altså et tandlægebesøg, som slet ikke bliver afviklet, og derfor skal borgeren jo heller ikke betale noget for at komme der.
Er det brugerbetaling?
Jane Heitmann (V), 2017-05-29:
Det er i allerhøjeste grad øget brugerbetaling, når prisen stiger fra 71 kr. til 204 kr.
Ja, det er øget brugerbetaling.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-29:
Det skyldes måske lige nøjagtig, at det er en usandhed fra Venstres side at påstå, at det er øget brugerbetaling ikke at komme til et tandlægebesøg, som man altså ikke afvikler, fordi tandlægen har sagt, at det er unødvendigt, og at det ville være overbehandling og overbetaling til tandlægerne.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-29:
Så ser det da skralt ud for resten af befolkningen, for den undersøgelse, som regionerne lavede sidste år, viste jo netop, at næsten halvdelen af de unge på 20 år ikke havde været til tandlæge, siden de forlod børne- og ungdomstandplejen, og de unge sagde selv, at det var på grund af prisen.
Så er det fuldstændig rigtigt, at man kan bruge penge forskelligt – det skal jeg måske lige understrege; nogle ønsker at bruge dem på velfærd, mens andre gerne vil lette arveafgiften og skatten, og sådan er vi jo forskellige som partier.
Jane Heitmann (V), 2017-05-29:
Tak for det.
Jeg vil først og fremmest gerne takke Dansk Folkeparti for at rejse debatten om tilskud til fodbehandling til psoriasispatienter.
Jeg skal også indledningsvis sige, at jeg også taler på vegne af Det Konservative Folkeparti.
At være ramt af psoriasisgigt er alvorligt, og i mange tilfælde er mennesker med psoriasisgigt voldsomt plaget af smerter, og bevægeligheden i de enkelte led kan være kraftigt reduceret.
I Venstre er vi optaget af danskernes sundhed og af at sikre et godt sundhedsvæsen, som imødekommer de behandlingsbehov, som danske patienter har.
Der er mange hensyn at tage, både til små og store patientgrupper.
Nogle behandlinger kan man opnå tilskud til, og andre behandlinger må man som patient selv bekoste.
Det er ikke altid, at man kan forklare, hvorfor en given behandling er tilskudsberettiget eller ikke er tilskudsberettiget, og nogle gange handler det om evidens og andre gange om tradition.
I dag er det sådan, at mennesker med diabetes og svær leddegigt kan opnå tilskud til behandling hos en fodterapeut.
Der er god evidens for, at de behandlinger har en effekt.
Hvad angår psoriasispatienter, er billedet et lidt andet, for psoriasis kan have mange ansigter og flere sværhedsgrader.
Som det fremgår af vedtagelsesteksten, som Dansk Folkepartis ordfører netop har læst op, har Sundhedsstyrelsen tidligere oplyst, at tilskuddet til fodterapi kan være relevant for gruppen af psoriasispatienter med psoriasisgigt med svære ledsymptomer, fordi den gruppe kan have samme funktionsevnebegrænsninger som mennesker med svær leddegigt.
For os i Venstre giver det god mening, at vi ser på gruppen af psoriasispatienter med svære ledsymptomer med friske øjne og får et overblik over, hvor stor patientgruppen er, og hvilken økonomi der skal til for at understøtte et eventuelt tilskud til fodbehandling.
Fra Venstres side er vi glade for, at vi alene sidste år sammen med Dansk Folkeparti løftede sundhedsvæsenet med 2,4 mia. kr.
Det er et markant løft og en prioritering, som sender et stærkt signal til danske patienter om, at vi i Venstre prioriterer danskernes sundhed.
Venstre og Konservative, som jeg jo også taler på vegne af, kan bakke op om det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkepartis ordfører tidligere læste op.
Stine Brix (EL), 2017-05-29:
Som Dansk Folkepartis ordfører også sagde, er det jo et enigt Folketing, som står bag det her forslag til vedtagelse.
Derfor er der jo heller ikke de store uenigheder at diskutere.
Jeg vil sige tak til Dansk Folkeparti for at drive den her sag fremad.
Men det kan jo være, at det er taget ned til en anden god gang.
Det var det.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-05-29:
Tak for det.
Det er jo dejligt, at det er en forespørgsel, hvor vi er enige.
Spørgsmålet om, hvorvidt psoriasispatienter bør modtage offentligt tilskud til fodbehandling, afhænger for mig at se først og fremmest af en faglig vurdering.
Hvis det er sådan, at patienter med psoriasisgigt lider af sammenlignelige problemer som patienter med leddegigt, og at fodterapi har en lignende klinisk værdi, bør der selvfølgelig være en ligestilling.
Men hvorvidt det er tilfældet, har jeg personligt meget svært ved at tage stilling til.
Så jeg synes derfor, at det er en god idé, at Sundhedsstyrelsen ser på det og kommer med en vurdering.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-29:
Ja, det gik lige pludselig meget stærkt.
Tak til Dansk Folkeparti for at rejse denne forespørgselsdebat.
Alternativet er enig i, at vi skal have kigget på den her gruppe af patienter.
Jeg vil heller ikke sige så meget mere end det, der er blevet sagt.
Nu er det taget op, og det er ret tydeligt, at vi alle sammen er enige i, at der skal gøres noget, og vi har været sammen om en vedtagelsestekst.
Så jeg vil ikke sige andet, end at vi bakker op.