runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2021-01-27:
Det skal helt sikkert undersøges, og der er helt klart muligheder for på længere sigt at sikre, at vi på den ene eller den anden måde som nationalstat sammen med andre lande og måske også sammen med private virksomheder får opbygget noget, som kan være en sikkerhed fremover.
Man skal bare også være klar over, at det her gigantiske kapløb, som ikke kun gælder for os i Danmark, men også er et globalt kapløb, hvor de her virksomheder har udviklet fuldstændig nye vaccineformer, altså som vi aldrig har haft før, og som jo nu er med til at redde liv, jo er et kapløb mellem de største investorer og de klogeste hjerner på globalt plan.
Og der tror jeg, det vil være helt urealistisk at tro, at Danmark som nation kan sige, at vi kan ansætte nogen i en statslig styrelse eller et andet sted, som kan konkurrere med de kæmpe satsninger.
Det er ikke der, det er relevant.
Hellere end gerne.
Der findes ikke en færdig model, og der er ikke nogen lande, der gør noget, vi kan sige vi vil kopiere.
Men mange lande, herunder Danmark, stiller sig spørgsmålet: Skal vi virkelig være så dybt afhængige af forhold, vi ingen chance har for at påvirke, også i en fremtidig sundhedskrise, eller kan vi gøre noget som nationalstat sammen med andre, måske i EU, for at sikre, at vi har mere indflydelse på, hvad der vil ske, og hvordan der skal produceres, forskes og satses, når sådan nogle sundhedskriser rammer?
Forskerne skal jo ikke vente.
Vi har jo f.eks. i øjeblikket fantastiske forskere på Statens Serum Institut, som netop er i gang med at udvikle en endnu mere avanceret og nyskabende form for vaccine, men det har bare længere udsigter, og den vil så også skulle produceres et sted, og hvor den skal produceres, er det jo alt for tidligt at sige.
Det afhænger også af, hvordan det går med de her test, man er i gang med.
Det er bare for sige, at der ikke findes nogen færdig model, men jeg mener, det er rettidig omhu at stille spørgsmålet: Hvad kan vi gøre for at sikre os, at vi ikke fremover bliver fuldstændig prisgivet producenter, der befinder sig på den anden side af jorden?
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-01-27:
Jeg vil gerne invitere ministeren til at prøve at tænke lidt længere frem.
Vi ved, at vi står med nogle kæmpe udfordringer nu og her for at sikre vacciner til Danmark, men vi ved også, at selv med de forsinkelser, der er lige nu, er det en overskuelig tidsperiode i forhold til at få vaccineret den danske befolkning – dem, der vil og kan vaccineres.
Så lad os se lidt længere frem og se på, hvordan vi så får hele verden med, for ingen er sikre, før alle er sikre.
Vi ved, at EU har sikret sig omkring 2,3 milliarder doser vacciner til 450 millioner borgere; vi ved, at tallet er proportionelt omvendt, hvis vi ser på Den Afrikanske Union.
Så hvad tænker ministeren, når man nu siger, at TRIPS er helt forfærdeligt, og at det skal vi slet ikke røre ved, selv om Indien og Sydafrika faktisk mener det sammen med WHO, UNAIDS og ca. 100 andre lande?
Kigger man så fra den danske regerings side aktivt på, når vi så har vaccineret og har et overskud af doser, at få dem doneret hurtigt, ligesom Norge har meldt ud man vil gøre, til udviklingslandene?
Jeppe Kofod (S), 2021-01-27:
Jeg vil sige til ordføreren, at jeg ikke tror, at tvangslicenser eller midlertidig suspendering af TRIPS-aftalens beskyttelse af patentrettigheder løser det, der i virkeligheden er det væsentligste problem, nemlig at der i øjeblikket mangler produktionskapacitet på verdensplan.
Og i disse dage ser vi jo problemerne på det her felt i Europa hos virksomheder, der allerede ligger inde med den fornødne knowhow og kapacitet til fremstilling af covid-19-vacciner.
Men de mangler volumen i deres produktionsapparat til at imødekomme efterspørgslen, og i langt de fleste lavindkomst- og udviklingslande er der hverken et produktionsapparat, der vil kunne opgraderes, eller den fornødne knowhow.
Dertil kommer, som jeg nævnte i mit indlæg, behovet for mere finansiering og støtte til de mangelfulde sundhedssystemer, så vaccinationerne faktisk kan gennemføres.
Det kræver kapacitet til opbevaring og distribution, og det kræver uddannet sundhedspersonale, som er beskyttet mod smitte med værnemidler osv. Så vi arbejder benhårdt.
Vi har et fælles mål, nemlig at få rullet vaccinerne ud så hurtigt som muligt og til hele verdens befolkning.
Peder Hvelplund (EL), 2021-01-27:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Det er jo også fuldstændig rigtigt, at der foregår et arbejde i COVAX – og al ære og respekt for det; det er selvfølgelig rigtig vigtigt.
Men det løser jo ikke den grundlæggende problemstilling omkring kapacitet af vacciner, altså at der ikke er nok vacciner.
For COVAX er jo bare med til i et beskedent omfang at omfordele nogle af de vacciner, der er.
For det er jo sådan, at Indien og Sydafrika har rejst forespørgslen omkring det at lave en waiver, altså en midlertidig suspension af patentrettighederne, for netop at kunne producere, fordi vurderingen er, at der i både Indien og Sydafrika er den kapacitet til at producere på en anden licens.
Det har EU modsat sig, bl.a. med Danmarks støtte.
Altså, hvorfor går Danmark ikke ind og indtager den position, at vi bakker op om den forespørgsel, der kommer fra f.eks. Indien og Sydafrika, om at kunne udnytte den waiverfunktion til at kunne tilsidesætte licenser, så man netop kan sikre en produktion?
Tak for det.
Jeg må jo så opfordre ordføreren til at gå tilbage i de historiske annaler og se, hvad der stod i socialdemokratiske principprogrammer tilbage fra starten af 1900-tallet.
Det kan godt være, at der var nogle ting der, som ovenikøbet en fra Enhedslisten kunne finde visionære.
Det, jeg godt vil spørge ordføreren efter, er, når ordføreren siger, at vi ikke skal føre krig mod industrien.
Det er jeg sådan set enig i.
Det er jo ikke det, der er formålet her.
Det, der er formålet her, er at føre krig mod pandemien i stedet for.
Derfor er spørgsmålet jo også, hvorfor vi ikke skal udnytte de muligheder, der ligger.
Vi ved, at det er en global pandemi.
Vi ved, at det får betydning, også for Danmark, at virus kan vende tilbage i muteret form.
Og når lande som Indien og Sydafrika decideret beder om i WTO-regi at få en waiver for at sikre, at man kan producere også til lavindkomstlande, netop for at bekæmpe epidemien på globalt plan, hvorfor er det så, at Socialdemokraterne stiller sig på EU's side og regeringen stiller sig på EU's side og stemmer imod, at man giver den mulighed – når Indien og Sydafrika selv beder om det?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-01-27:
Der er jo flere led i det her.
Man kan sige, at den første del af det, som handler om at udvikle den her vaccine, tror jeg vi alle sammen må erkende er gået over forventning.
Det er meget imponerende at se, at det kan være en testet og velfungerende vaccine, allerede omkring et år efter at vi blev ramt af den her virus.
Det er det første.
Det andet er så produktion og masseproduktion, som jo skal sikre, at der er til os alle sammen.
Christian Juhl (EL), 2021-01-27:
Det forudsætter vel, at der er en gensidig tillid.
De her virksomheder har fået det hele leveret på et sølvfad.
90 pct. af al forskning er betalt af det offentlige, og da det så lykkes at finde nogle modeller, leverer man dem pænt over til virksomhederne og siger: Værsgo, I kan producere og distribuere og tage profitten af det.
Det er da en meget ensidig måde at have tillid til hinanden på.
Der vil jeg gerne spørge: Hvornår skal det, det offentlige laver, også følges op af krav til de her virksomheder?
Når de ikke kan levere nu, må andre levere.
Det er jo markedets logik.
Spørg en liberalist om det.
Det er markedets logik, at hvis ikke en virksomhed kan levere, må den næste jo gøre det eller den næste.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-01-27:
Det glæder mig da.
Det kan godt være, I ikke at gør det nu, men historisk har der været tilfælde.
For det har jeg ikke set bevisførelse for nogen som helst andre steder end her i salen.
Jeg mener sådan set, at det er ganske visionært at samarbejde med den industri – at det offentlige og private samarbejder, når vi bliver ramt af den ulykke, som det er, at hele verden er blevet ramt af covid-19.
Jo større tillid, og jo mere det er et ligeværdigt samarbejde, som også sikrer, at netop den industri kan blive ved med at forske og investere i life science og ikke skal gå og bekymre sig for, om de lige pludselig bliver snydt på målstregen, desto bedre er vi rustet til at håndtere både den nuværende sundhedskrise, men også fremtidige pandemier.
Christian Juhl (EL), 2021-01-27:
Jeg fatter simpelt hen ikke, hvorfor det kongelige danske Socialdemokrati er blevet så fodslæbende og visionsløse og trasker i røven på – undskyld, trasker bagefter problemerne i stedet for at være lidt visionære.
Da Socialdemokraterne for mange år siden oprettede SSI, var det visionært, og Danmark var førende, hvad angår tuberkuloseindsatsen.
Dengang var der masser af folk, der sagde: Det er jo så kompliceret, det må vi overlade til de private.
Men der sagde visionære socialdemokrater – også selv om det dengang var hamrende dyrt: Nej, vi skal også i det offentlige være med til at sikre sundheden i det her land, også selv om det er kompliceret.
Hvad er det, der gør, at I hele tiden siger, at det er markedet med virksomhederne, der skal løse det?
For det er jo det, I siger i dag.
Når markedet ikke kan løse det, hvorfor skal vi så ikke med det samme komme i gang med at prøve noget andet?
I siger, det tager 6-8 måneder at bygge en virksomhed op.
Så er der da ingen grund til at tøve, så skal vi da til at i gang.
Magnus Heunicke (S), 2021-01-27:
Jeg er fuldstændig enig.
Den nuværende løsning mener jeg heller ikke er tilfredsstillende – så hvordan kan vi sikre os bedre fremover?
Det må være vores opgave.
Men lad os nu bare forestille os, at Danmark ikke havde lavet aftaler med de her globale producenter, men havde sagt, at vi producerer vores egen vaccine.
Så skulle vi da have været rimelig heldige, hvis det lige var vores vaccine, som blev den, der kom før alle de andre.
I modsat fald ville vi altså have stået i en situation uden at have vaccineret den ældre del af befolkningen, hvilket vi er i gang med nu her.
Det ville jo have været fatalt.
Det vil sige, at det, der jo skal undersøges – ikke kun i Danmark, men også i lande, som kunne have samme interesse – er, hvordan vi kan sikre os.
Vi har jo i Danmark en blændende dygtig lægemiddelindustri, og vi har også vaccineproduktion – ikke så meget, men vi har stadig noget i Danmark.
Men er der noget, hvor vi kunne sige, at man kunne bygge noget op, for det her er alligevel noget, hvor staten skal stille risikovillig kapital til rådighed?
Ville det kunne gøre noget for at sikre, at vi har noget, som kunne sættes i værk i sådan en sundhedskrise?
Men enkelt bliver det selvfølgelig ikke.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-01-27:
Tak for det.
Og tak til ministeren.
Lidt i tråd med min kollega fra Venstres spørgsmål er der jo selvfølgelig stor forskel på, hvor meget vi kan løfte i Danmark som et relativt lille land med masser af gode forskere – men stadig væk et relativt lille land – og hvad vi kunne gøre i fællesskab i f.eks. EU.
For hvis der er noget, vi har lært, som ministeren også var inde på her, er det jo, at der i den her situation ikke er én løsning; der er talrige løsninger, som mange forskellige virksomheder har forsøgt at finde – nogle med held, andre uden.
Vi har set virksomheder, der har måttet opgive deres projekt efter et lille års arbejde.
Så hvordan vil ministeren sørge for, at vi i Danmark har mulighed for at forfølge alle tænkelige måder, man kunne udvikle en vaccine på?
Det er jo ikke én fabrik, vi snakker om her; det er ikke én produktion; det er ikke én type viden; det er jo utallige måder at gøre det på, og det kan være svært at gøre for et lille land.
Magnus Heunicke (S), 2021-01-27:
Det bliver jo et spørgsmål, som vi må få rådgivning om af sundhedsmyndighederne, efterhånden som vi bliver klogere på, hvor lang tid den her immunitet varer, og hvor godt den virker.
Det er jo helt nye teknologier, som jeg også var inde på tidligere, så der er ting, som vi ikke ved i dag, men som vi ved senere hen – at de måske virker endnu bedre, eller at deres virkning vil forandre sig over tid.
Alt det må vi jo følge meget, meget tæt, så vi er sikre på, at vi ikke kommer ud i en krisesituation igen.
Men der er ikke noget formål i at købe til et stort lager med frysere ude på Statens Serum Institut, hvor de vel så skulle være – det er jo ikke formålet.
Formålet er at få vaccinerne i brug i Danmark så hurtigt som muligt, og det er også det, vi har gjort nu her.
Og når vi har indkøbt så mange vacciner, er det udelukkende for at sikre os, at vi har de bedst mulige aftaler, efterhånden som de enkelte vacciner bliver færdigproduceret og godkendt.
Og så skal vi på et tidspunkt, når vi er færdige med at vaccinere befolkningen og vi ved mere om vaccinerne og om, hvad vi har brug for, træffe beslutning om, hvad der skal ske med de resterende vacciner, hvis de alle sammen bliver leveret, hvilket vi jo heller ikke ved endnu.
Liselott Blixt (DF), 2021-01-27:
Mit spørgsmål er sådan lidt i forlængelse af tidligere spørgeres, for de stillede lige de spørgsmål, jeg ville have stillet i forhold til de her forhåndsaftaler om køb af 23 millioner doser vaccine til danskerne.
Hvor lang tid vil man holde den her aftale, for spørgsmålet er selvfølgelig også, hvad vi ved om et år om, hvor lang tid vaccinen holder osv.
Og det er vel også vigtigt, hvis det er, at vi skal kunne sætte vaccinerne fri, så de kan gå til andre lande.
Er det noget, man laver nogle beregninger på enten her i Danmark eller på EU-plan, i forhold til at der er rigtig mange forhåndskøbte vacciner?
Peder Hvelplund (EL), 2021-01-27:
Tak for det, formand.
Vi står lige nu midt i en global sundheds- og samfundskrise, en coronaepidemi, som jo i sagens natur, når den er en pandemi, er en global krise.
Samtidig kan vi også konstatere, at fordelingen af vacciner er ekstremt skæv, for det er jo sådan, at når vi står i pandemier, rammer de socialt skævt, og de er også med til at understrege den ulighed, der er i forvejen.
Det er sådan, at det ifølge Oxfam vurderes, at ni ud af ti personer i næsten 70 af de fattigste lande vil stå uden mulighed for vaccine i 2021.
Samtidig er det også sådan, at vi her i både Danmark og EU har vacciner til at kunne vaccinere befolkningen op til flere gange.
Derfor er det jo lidt paradoksalt.
Vi har godkendte vacciner.
Vi har vacciner, der er aktive i forhold til at kunne bekæmpe covid-19.
Vi har sådan set også en produktionskapacitet og også en ledig produktionskapacitet ud over de virksomheder, som har patenter på de her vacciner.
Og vi har faktisk også internationale redskaber, der gør, at vi kan udnytte den produktionskapacitet til at producere vacciner, der kan komme hele verden til gavn.
For det er jo sådan, at når vi skal bekæmpe en pandemi, skal vi gøre det nationalt herhjemme, men vi bliver også nødt til at gøre det globalt.
Vi ser for tiden, hvordan der både er en britisk variant, en sydafrikansk variant og en brasiliansk variant.
Det er varianter, som muterer, og så længe virus findes, vil den mutere, og der kan opstå nye varianter, der kan have nedsat følsomhed over for en vaccine.
Derfor er det nødvendigt, at vi udnytter de muligheder, vi har.
For hvis det ikke er nu, hvornår er det så, vi skal bruge de redskaber, der ligger i den internationale lovgivning?
Det er derfor, vi har rejst forespørgslen her i dag med følgende spørgsmål: Vil regeringen undersøge mulighederne for at aktivere TRIPS-aftalens mekanisme for nødlicenser – compulsory licenses – og udstede nødlicenser til EMA-godkendte covid-19-vacciner med henblik på at sikre øget produktion og distribution af flere vacciner nationalt såvel som internationalt i EU og WTO?
Jeppe Kofod (S), 2021-01-27:
Tak for det, formand.
Og tak til hr. Peder Hvelplund og de andre forespørgere for at have taget initiativ til debatten.
Jeg er for at sige det kort fuldstændig enig i, at vi ikke kommer igennem covid-19-krisen, før alle er igennem krisen – det er jo tydeligt og klart, når det er en pandemi, vi har med at gøre her.
Derfor har regeringen også allerede taget en række skridt for at hjælpe lande, der ikke har lige så gode forudsætninger som os her i Danmark i forhold til adgang til vacciner, og det skal vi blive ved med.
Der spørges til TRIPS-aftalens adgang til at udstede tvangslicenser for covid-19-vacciner, og det lyder umiddelbart også besnærende.
Muligheden for tvangslicenser er dog hidtil kun meget sjældent blevet anvendt, og lad mig nævne tre mulige forklaringer på dette.
Den første årsag er, at hvis det skal virke, skal der være både knowhow og produktionskapacitet i det pågældende land til at fremstille lægemidlet.
Det er ikke nok, at man har adgang til patentet, og det gælder i høj grad også for covid-19-vaccinerne.
En anden årsag er, at TRIPS-aftalen bl.a. fungerer godt, fordi den skaber incitament til innovation og langsigtede investeringer, og derfor har der også været tilbageholdenhed over for at benytte sig af tvangsinstrumenter.
En tredje årsag er svage sundhedssystemer, især i udviklingslandene.
Hvis ikke rammerne om vaccinerne er robuste nok, f.eks. i forhold til logistik og opbevaring, så kan det i sig selv forsinke vaccineudrulningen.
Der er ikke nogen bred international enighed om, at tvangsinstrumentet i hvert fald på nuværende tidspunkt er det bedste, endsige et effektivt instrument i forhold til covid-19, men Danmark er bestemt lydhør over for lande, der måtte mene noget andet, og vi er klar til at drøfte dette videre.
I mellemtiden vil vi fra dansk side fortsat arbejde hårdt og målrettet på, at EU skal vise lederskab i det internationale arbejde for at sikre bedst mulig adgang til sikre vacciner på globalt plan.
Her har vi været særlig opmærksomme på EU's naboer og udviklingslandene, og vi har presset på for EU-støtte til vaccinering på Vestbalkan og i Ukraine.
Multilateralt er vi med i store støtteprogrammer i EU, Verdensbanken og Den Asiatiske Udviklingsbank.
Bilateralt har vi givet i alt 100 mio. kr. i direkte dansk støtte til COVAX-faciliteten og UNICEF.
Men der skal gøres mere.
Der mangler stadig væk 5 mia. US dollar til COVAX-faciliteten i 2021, hvoraf USA dog muligvis vil levere 4 mia. US dollar.
Udviklingsministeren vil tage fat i EU-systemet og presse på for, at Kommissionen påtager sig yderligere ansvar og sikrer mere finansiering til COVAX.
Jeg vil slutte af med at konstatere, at de store problemer på globalt plan i relation til covid-19-vaccinerne næppe vedrører patentrettighederne.
Udfordringerne er snarere produktiv kapacitet, finansiering og svage sundhedssystemer.
Her skal vi sætte ind.
Danmark er allerede engageret i arbejdet, og det vil vi blive ved med.
Jeg ser frem til en god debat her i dag.
Tak for ordet.
Martin Geertsen (V), 2021-01-27:
Det sidste, ministeren siger, om den statslige vaccineproduktion, forstår jeg simpelt hen ikke.
Man må jo gå ud fra, at når statsministeren har været ude og sige, at vi nu skal have en statslig vaccineproduktion, så må man have gjort sig nogle overvejelser om, hvordan det skal fungere.
Er det sådan, at vi skal have et eller andet produktionsapparat stående klar til den næste pandemi – altså sådan nogle halvtomme fabriksbygninger, som står klar til, at produktionen kan begynde, næste gang vi får en pandemi?
Skal vi have nogle forskere til at gå rundt og vente på, at den næste pandemi bryder løs, sådan at de kan begynde at forske?
Eller hvad er det for en model, sundhedsministeren og regeringen forestiller sig her?
Undskyld, det er ikke for at være fræk, men vi må lige komme et halvt spadestik dybere ned i, hvad det er for en model, regeringen forestiller sig.
Peder Hvelplund (EL), 2021-01-27:
Vi står jo bare med den udfordring lige nu, at vi kan se, at med den vaccinationshastighed, der er nu, er vi henne i 2024, før vi har vaccineret på globalt plan, og jeg ved, at ordføreren er fuldstændig enig i, at det er en kæmpestor udfordring.
Der er jo netop i TRIPS-aftalen under WTO muligheden for, at man i helt særlige tilfælde kan gå ind med en waiver f.eks., hvor man ikke ophæver patentet, men hvor man bare suspenderer det i en kriseperiode.
Det er jo netop en mekanisme, der er lavet til situationer som den her.
Når man har lavet den i en organisation som WTO, er det jo for at sikre, at det ikke skal stille sig i vejen for, at vi, når vi står i en enorm samfundsmæssig eller samfundsøkonomisk krise, så netop kan bruge den kapacitet, der er.
Det er jo ikke bare en let løsning eller noget, vi bare lige kan gøre, eller hvor vi bare lige kan sætte et stik i, og så kører produktionen et andet sted.
Men det er jo netop en mulighed for at kunne sikre, at hvis der er kapacitet, så kan den udnyttes.
Hvad er argumentet for ikke at gøre det, når muligheden er der og vi lige præcis nu står i sådan en krise?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-01-27:
Hører jeg ministeren sige, at det her er noget, kommunerne selv må finde ud af, eller er der håb om, at ministeren på et tidspunkt siger, at det vil han godt tage på sig og sikre, at uanset hvor i landet man bor, kan man blive vaccineret, hvis man ikke har mulighed for at komme til vaccinationsstedet?
Magnus Heunicke (S), 2021-01-27:
Det er jo korrekt.
Og der er jo den der talemåde.
Det er noget med et bjerg, og at man, hvis det ikke kan komme til en, så må man komme til det osv.
Sagen er faktisk, at vi jo meget gerne vil ud med vaccinen.
Og specielt hvis man er alderssvækket eller på anden måde er svækket og bor et sted, hvor det er vanskeligt at blive transporteret – måske med færge eller andet – til et vaccinested eller et hospital langt væk, så kan det være vanskeligt.
Problemet er bare, at nogle af vaccinerne også er vanskelige at flytte, fordi de skal opbevares under særlige forhold, og det er det, der er vores udfordring i øjeblikket.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-01-27:
Ministeren nævner jo situationen fra Anholt, som jeg jo også havde fornøjelsen af at læse om på TV 2 Østjylland.
Det var både Anholt og Tunø, der var stærkt udfordret af det.
Og der var det så, at Region Midtjylland gik ind og løste den opgave og sagde: Det er vi simpelt hen nødt til at sikre.
Det, som jeg savner, er noget mere landsdækkende fra ministerens side, altså at ministeren simpelt hen går ind og sikrer og garanterer det, uanset hvor man bor i landet, uanset om man bor på en ø eller langt ude i et landdistrikt og er ældre eller svagelig eller på anden måde er forhindret i at tage ind til de vaccinesteder, eller hvis det er forbundet med for meget bøvl.
På Anholt behøver det jo ikke engang at være, fordi man er ældre.
Altså, det er bøvlet at sejle 3 timer hver vej og skulle have en overnatning på et hotel og alt det der.
Så jeg ønsker bare, at ministeren tager ansvar for landsdækkende at sikre de borgere, for hvem det er besværligt, så de stadig væk kan få den vaccine.