runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thyra Frank (LA), 2017-02-01:
Tak for spørgsmålet.
Det er vigtigt, synes jeg, at der i plejen af mennesker med demens er fokus på, hvordan hjælpen varetages mest hensigtsmæssigt i forhold til den enkelte beboers behov, så den enkelte kan føle sig tryg.
Mennesker med demens skal behandles med respekt og værdighed, og det er klart, at vi ikke bare kan låse demensramte plejehjemsbeboere inde.
Jeg mener, at det kan være en del af omsorgen for et menneske med demens at anvende gps og særlige døråbnere for på den måde at sikre, at han eller hun ikke forvilder sig bort og dermed udsætter sig selv for skade.
Servicelovens bestemmelser giver mulighed for at anvende gps i forhold til beboere med demens.
Det kan besluttes af plejepersonalet eller en leder på et plejehjem som led i den faktiske udførelse af plejen, medmindre beboeren modsætter sig det.
Derudover kan der efter serviceloven i visse tilfælde anvendes særlige døråbnere, når der er en nærliggende risiko for, at en eller flere beboere ved at forlade plejehjemmet udsætter sig selv eller andre for at lide væsentlig personskade.
Der må dog ikke være tale om en egentlig aflåsningsmekanisme.
For god ordens skyld gør jeg opmærksom på, at den konkrete lovgivning om alarm- og pejlesystemer og særlige døråbnere hører under børne- og socialministeren, som er ansvarlig for magtanvendelsesreglerne i serviceloven.
I samarbejde med Børne- og Socialministeriet vil Sundheds- og Ældreministeriet som et af initiativerne i den nye nationale demenshandlingsplan igangsætte et serviceeftersyn af magtanvendelsesreglerne.
Her vil der bl.a. blive set på reglerne i forhold til brug af tryghedsbaseret velfærdsteknologi.
Jamen for mig er det vigtigt, at den enkelte borger behandles med respekt og værdighed, og derfor handler det selvfølgelig om, hvad der er betydningsfuldt for den enkelte.
Men som nævnt i min tale vil Sundhedsog Ældreministeriet samarbejde med Børne- og Socialministeriet og igangsætte det her serviceeftersyn af magtanvendelsesreglerne, og så må vi se, hvad der kommer ud af det.
Reglerne er der jo for at understøtte medarbejderne, som derfor kan drage omsorg for beboere med demens.
Altså, det er vigtigt for mig at understrege, at vi jo ikke bare kan låse beboere med demens inde.
En beboer med demens kan jo også være dørsøgende, fordi vedkommende gerne vil ud at gå en tur.
Så i dette tilfælde må medarbejderen tilrettelægge plejen og omsorgen, så den enkelte beboer kan imødekommes med de behov, vedkommende har.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-02-01:
Tak for svaret.
Det er selvfølgelig rart, at der kommer et serviceeftersyn af de her bestemmelser, men det er også ret afgørende for resultatet, med hvilken indstilling man laver det her eftersyn.
For når man nu er i gang med at indføre mere tvang over for varigt inhabile i forhold til behandlingsområdet, kunne man jo godt få den tanke, at regeringens linje i den her sag også er, at man laver det her serviceeftersyn for at se, hvor man kan putte mere tvang og mere fast pleje ind i ældreplejen.
Så vil ministeren måske løfte sløret for, hvad hensigten med det her serviceeftersyn er?
For om det er at rydde op i mulighederne for tvang, eller om det er at indføre flere muligheder for tvang, er ret afgørende for, hvilken ældrepleje vi får ud på den anden side af et sådant serviceeftersyn.
Thyra Frank (LA), 2017-02-01:
Det er som sagt meget vigtigt for mig, at reglerne afspejler de her dilemmaer, som jeg talte om der er i det.
Og vi vil i det her serviceeftersyn se bredt på, hvad der er behov for, og det synes jeg er nødvendigt, især fordi vi ved, at der er plejepersonale derude, som føler, at de virkelig er i klemme og ikke ved, hvad de skal gøre.
Der er det klart, at det også betyder noget, at der nu ifølge vores nye nationale demenshandlingsplan er tale om kompetenceløft.
Det tror jeg også vil hjælpe på det.
Men lad os se på de her regler, og det vil jeg glæde mig til.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-02-01:
Tak for det, og tak for besvarelsen.
Grunden til, at jeg spørger, er, som ministeren også nævner, at vi lige har lanceret en ny national demenshandlingsplanen, og et af de områder, som vi i Dansk Folkeparti føler måske ikke fik så meget fokus, som det godt kunne have fået, er jo det her med brugen af magt over for demente.
På en anden front på sundhedsområdet barsler regeringen med yderligere tiltag i forhold til tvangsbehandling af varigt inhabile, som demente jo er, og derfor synes jeg, at det ville være interessant at få en debat om det her i Folketinget for at høre, hvor regeringen er på vej hen i det her spor.
Det er rigtigt, at de her særlige døråbnere er en mulighed.
Men når ministeren nu er inde på, at man selvfølgelig skal tage udgangspunkt i den enkelte, når der er tale om pleje af demente, kan ministeren så ikke godt se den udfordring, der ligger i, at man laver et særligt døråbnersystem på en fløj i et plejecenter?
For en, som måske er lidt diffus, og som har det med at søge ud og blive væk, er det selvfølgelig et hensigtsmæssigt tiltag, men hvis det er naboen på gangen, som sådan set bare gerne vil ud og have lidt frisk luft, men stadig væk er for diffus til at regne den her særlige døråbner ud, så rammer det jo skævt.
Et tiltag, som egentlig er tiltænkt den ene, rammer den anden og begrænser en anden persons frihed, og så tager vi jo ikke længere hensyn til den enkelte.
Det vil jeg gerne bede ministeren om at forholde sig til, altså om det er rimeligt, at tiltag, som skal hjælpe en, har negative konsekvenser for andre ældre.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-02-01:
Endnu en gang tak for spørgsmålet.
Jeg skal ikke afgøre, hvem kommunerne skal lytte til.
Jeg tror, det er fornuftigt, at kommunerne selvfølgelig rådfører sig og sikrer sig, at de opererer inden for lovgivningens rammer.
Med hensyn til hvad man kunne forestille sig fremadrettet, synes jeg, at det her naturligt skal indgå i de forhandlinger – som jeg forventer snart at indkalde til – om, hvordan et kommende teleforlig kunne se ud, og at vi der også får en diskussion om, hvad det så er for en rolle, kommunerne i den sammenhæng skal spille.
Enhver kommune er nemlig optaget af at sikre, at der er erhvervsudvikling i alle dele af kommunen.
Forudsætningen for det er, at der er ordentlige bredbåndsforbindelser og ordentlig mobiltelefoni, og det samme i forhold til bosætning, som det jo også er en kommunal opgave at sikre.
Og i den forbindelse er det selvfølgelig oplagt få en debat om, hvad det så er for en konkret rolle, kommunerne skal spille.
Det synes jeg vi mangler at få konkretiseret noget kraftigere, og det vil jeg lægge op til at vi får drøftet, når vi kigger på den fremadrettede telepolitik.
Orla Hav (S), 2017-02-01:
Jeg er jo enig med ministeren i, at det altid er svært at flytte penge.
Derfor opfordrer jeg også ministeren til at tage geografien med ind i overvejelserne og se på, hvor fernissen er knap så tynd, og have det med som et parameter i forhold til, hvordan vi sikrer et samlet Danmark på det kulturoplevelsesmæssige område.
Mette Bock (LA), 2017-02-01:
Det er jeg altid indstillet på, hvis vi kan få bedre kvalitet for de ressourcer, der er til rådighed i Kulturministeriets regi.
Men både hr. Orla Hav og jeg har jo været så mange år på det kulturpolitiske område, at vi ved, at hver eneste gang vi flytter en lille smule fra et område til et andet eller bare inden for det samme område, giver det en utrolig stor diskussion, og at der er mange ting, der er fastlåste af historiske grunde.
Så jeg tror, at hvis vi skal gøre noget, skal vi gøre det rigtigt.
Vi skal have tænkt os rigtig godt om, og vi skal sørge for at inddrage den viden, der er til stede, men også have det politiske mod til faktisk at gøre noget, som løfter os videre, i stedet for at vi bare hele tiden kratter en lille smule i overfladen og i virkeligheden bare gør, at alle bliver lidt mere utilfredse, og at borgerne ikke får det, som vi egentlig ønsker at give dem.
Karin Gaardsted (S), 2017-02-01:
Er ministeren bekendt med, at der er ved at opstå lignende dårlige sager med konkurrenceforvridende udbud i andre kommuner?
Og hvis ministeren er bekendt med det, hvad har ministeren så konkret tænkt sig at foretage sig?
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-02-01:
Jeg er ikke umiddelbart – nu står jeg lige og graver lidt i hukommelsen, når der bliver stillet det her spørgsmål – bekendt med det.
Dermed ikke sagt, at der ikke i mit ministerium og i styrelsen kan have været sager, hvor man er bekendt med det, men jeg er ikke umiddelbart bekendt med det.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får det her op, når vi kommer til at diskutere, som jeg sagde før, en kommende aftale på teleområdet, nemlig hvordan vi da sikrer os, at der bliver mere klare retningslinjer for, hvad det er for en rolle, kommunerne skal spille.
Orla Hav (S), 2017-02-01:
Mener ministeren, at det er muligt for landets fem symfoniorkestre at leve op til det sparekrav, som ministeren har pålagt orkestrene på 2 pct. pr. år frem til 2020, uden at orkestrene går på kompromis med det kunstneriske og kulturelle virke, og er det ministerens holdning, at den af den tidligere kulturminister nedsatte orkestertaskforce skal fortsætte sit arbejde?
Tak for det.
Mener ministeren, at det er muligt for landets fem symfoniorkestre at leve op til det sparekrav, som ministeren har pålagt orkestrene, på 2 pct. pr. år frem til 2020, uden at orkestrene går på kompromis med det kunstneriske og kulturelle virke, og er det ministerens holdning, at den af den tidligere kulturminister nedsatte orkestertaskforce skal fortsætte sit arbejde?
Indledningsvis vil jeg sige tak for det.
Og det er helt afgørende, at vi også fra statens side og fra kulturministerens side er helt bevidste om det ansvar, der så ligger, for at være med til at fastholde det at give de unge nogle oplevelser med den symfoniske musik, men også at give dem en mulighed for at komme tæt på og få en oplevelse af, hvad det betyder at være i det samme rum, som musikken spilles i.
Vi skal være bevidste om, hvad det betyder, at vi i forhold til rigtig mange aldersgrupper har nogle gode tilbud på hylderne i hele området.
Så derfor er jeg jo godt tilfreds med, at ministeren siger, at vi prøver at give kort på ny og ser på, om det kan gøres med større respekt for den store forskel, der er hen over hele vores land, på, hvad man har af muligheder.
Så min bekymring går altså på, om ministeren vil fastholde systemerne og sige, at vi skal have et samlet land, som har gode kulturudbud, for det er en vigtig del af det, at vi har en fælles oplevelse af, at vi har en stor og stærk kultur, som vi kan være stolte af, som har skabt gode resultater, og som i øvrigt er mangfoldig.
Nu har jeg så taget fat i ét hjørne her, fordi jeg ved, der er en diskussion om den symfoniske musik, men der er jo i øvrigt også mange andre hjørner af det.
Så jeg er godt tilfreds med, at ministeren kører på, og vil så spørge, om ministeren også vil inddrage de kommuner, som bliver berørt.
Ministeren har jo så sagt, at orkestrene er blevet inddraget, men vil også Kulturudvalget blive inddraget?
Mette Bock (LA), 2017-02-01:
Jeg lægger rigtig meget vægt på, at alle de gode ideer, der måtte være – uanset om det er i Kulturudvalget, i kommunerne, blandt orkestrene selv, blandt borgerne osv. – bliver inddraget i den her diskussion.
Jeg tror så også, at det er vigtigt lige præcis vedrørende orkestrene her, at vi får en relativt kort tidshorisont.
Altså, det, jeg gjorde i forhold til landsdelsorkestrene – i stedet for at sige, at nu laver vi en ny 4-årig aftale – var at sige, at vi laver en 1-årig aftale, sådan at deres økonomi er på plads for 2017.
Det vil sige, at det altså er her i løbet af i år, vi skal finde en løsning.
Jeg må så bare lige ud sige, at det bliver inden for den samlede økonomiske ramme, vi har, til det her.
Jeg kan desværre ikke komme med flere penge.
Men jeg tror på, at vi kan gøre det på en måde, så vi sikrer bedre kvalitet inden for den samme økonomiske ramme og sikrer alle borgere i Danmarks adgang til de her ting.
Det er i hvert fald det, der er intentionen i det.
Og jeg kan kun give håndslag på, at jeg selvfølgelig vil være i tæt dialog med alle interessenter, som måtte have noget at bidrage med i den her sammenhæng.
Orla Hav (S), 2017-02-01:
Jeg kan jo ærgre mig lidt over, at ministeren ikke kan sige, at det er rigtig ærgerligt, at ministeren skal ud og spare så mange penge på det kulturelle område, for det er netop på et område, hvor der er rigtig mange kommuner, der profilerer deres egn til gavn for vækst og udvikling.
Så det ærgrer mig selvfølgelig.
Men jeg går ud fra, at ministeren også har nogle muligheder for at lave andre prioriteringer inden for sit eget budget.
Jeg kan jo så spørge lidt ind til det: Er ministeren indstillet på det?
Mette Bock (LA), 2017-02-01:
Tak til hr. Orla Hav for spørgsmålet.
Det, der refereres til, går jeg ud fra, er de fem landsdelsorkestre, altså Aalborg Symfoniorkester, Aarhus Symfoniorkester, Sønderjyllands Symfoniorkester, Odense Symfoniorkester og Copenhagen Phil.
Jeg er helt klar over, at landsdelsorkestrene står i en meget vanskelig situation som følge af stramme økonomiske vilkår, og derfor tror jeg, det er meget vigtigt, at vi også prøver at tænke nyt, prøver at tænke ud af boksen og tænke i andre retninger, sådan at vi af al kraft kan prøve at sikre både den kunstneriske kvalitet og ikke mindst betjeningen af publikum.
Min tilgang til kulturpolitikken er i det hele taget ikke at tænke fra institutionerne og ud, men at tænke fra borgernes perspektiv og ind imod institutionerne, herunder vores orkestre.
Der var jo, da jeg tiltrådte som minister i 2016, nedsat en orkestertaskforce med Giordano Bellincampi i spidsen.
Da jeg så kom til, var man lige ved at skulle indgå en 4-årig aftale om landsdelsorkestrenes økonomiske vilkår.
Jeg synes faktisk, situationens alvor taget i betragtning, at det var vigtigt at kigge lidt bredere på det og dermed også få inddraget f.eks. DR SymfoniOrkestret og Det Kongelige Kapel og kigge på orkestersituationen i sin helhed.
For hvis man først ligesom låste situationen fast i 4 år for landsdelsorkestrene, ville der være mindre at gøre med, hvis man skulle prøve at kigge på området samlet set ud fra et borgersynspunkt.
Derfor talte jeg med Giordano Bellincampi om, hvad vi kunne gøre, og vi blev enige om at sige, at nu sætter vi det her på hold, på standby, og så prøver vi at kigge på det i et bredere perspektiv.
Jeg har også talt med lederne af landsdelsorkestrene om de her ting, og vi er enige om at tage en dialog om, hvordan vi kommer videre med inddragelse også af de øvrige symfoniske orkestre.
Og jeg forventer, at jeg senest hen omkring sommerferien kan komme med et bud på, hvordan vi kan få løftet kvaliteten inden for den økonomiske ramme, der samlet set er til rådighed, så det glæder jeg mig rigtig meget til.
Så jeg har den samme tilgang, som jeg tror hr. Orla Hav har, nemlig at vi skal sikre de her ting så godt, som vi overhovedet kan.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-01:
Jeg mener ikke, det er min opgave at indbringe sager for Forbrugerombudsmanden, men hvis det er rigtigt, at der er reklamer på platforme, som jeg er ansvarlig for, som regeringen er ansvarlig for, eller et flertal i Folketinget er ansvarlig for, så vil jeg gerne undersøge, om det er muligt for mig at sige, at der ikke må forefindes reklamer for Uber, fordi Uber er en ulovlig tjeneste.
Rasmus Prehn (S), 2017-02-01:
Mange tak til ministeren for den her besvarelse.
Den er også meget i tråd med, hvad jeg havde forestillet mig ministeren ville svare, for det er jo rigtigt, at det ikke direkte er ministerens ressort at have med spørgsmålet om reklamer at gøre.
Men eftersom transportministeren har ansvaret for de regler, der er på taxaområdet, og vi jo netop ved, at Uber nu flere gange er blevet dømt som ulovlig taxakørsel, fordi Uberkørsel ikke lever op til de regler, der er i den gældende lov om erhvervsmæssig personbefordring, så tænkte jeg, at det var værd at vende denne problemstilling med ministeren.
Det gjorde jeg, især fordi jeg i første omgang blev gjort bekendt med, at der bliver reklameret for Uber, gennem folk, der bruger den applikation, der er på telefonerne, hvor man kan hente billetter til den kollektive trafik ned.
I forbindelse med at man køber billet, dukker der så en reklame for Uber op.
Det blev jeg i hvert fald noget lang i ansigtet over, vil jeg gerne sige, eftersom det er os på Christiansborg, det er Transportministeriet, der har ansvaret for de gældende regler på taxaområdet.
Nu har vi så domstolenes ord for, at det er ulovligt, og så popper der på nogle af de applikationer, vi selv har ansvaret for, reklamer for Uber op.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre transportministeren, om han på foranledning af den her debat i Folketingssalen, den her spørgsmål-svar-omgang, vil tage kontakt til forbrugerombudsmanden og prøve at høre, hvad der er op og ned, om forbrugerombudsmanden måske kan gribe ind på det her område, eller om man fra Transportministeriets side selv kan kontrollere, at vi så i det mindste ikke på de platforme, som Transportministeriet har ansvaret for, har reklamer for et taxaselskab, som er blevet dømt ulovligt.
Yildiz Akdogan (S), 2017-02-01:
Men er det ikke bekymrende, når situationen er sådan, som den er?
Jeg har respekt for det stille diplomati, som ministeren påpeger, men hvis der ikke rigtig er nogen konkrete handlinger lige nu i forhold til den vedtagelse, virker det bare som tomme ord.
Derfor vil jeg høre ministeren, om han har i sinde at besøge landet, og om han eventuelt vil mødes med nogle af de få tilbageblevne kritiske journalister i landet.
Anders Samuelsen (LA), 2017-02-01:
Jeg synes ikke, at der er tale om tomme ord, når jeg direkte tager det op, også på møder, som jeg selv deltager i.
Og jeg synes faktisk ikke, det er en helt fair udlægning af det, som vi foretager os.
Det er helt sikkert.
Jeg har ikke nogen planer om på nuværende tidspunkt at besøge Tyrkiet.
Yildiz Akdogan (S), 2017-02-01:
Dansk Jornalistforbunds formand, Lars Werge, kalder situationen for meget alarmerende, og han har faktisk ønsket konkret handling fra bl.a. den danske regerings side.
Er der i det mindste noget dialog i samarbejde med Dansk Journalistforbund eller nogle samarbejdspartnere i EU, ministerens egne kollegaer fra EU-lande, hvor ministeren kan komme med nogle konkrete initiativer?
Anders Samuelsen (LA), 2017-02-01:
Her er det lidt ærgerligt, hvis det kommer til at fremstå, som om vi er uenige.
Det mener jeg jo ikke at vi er.
Jeg synes, jeg har givet meget klart udtryk for den kritiske holdning, regeringen har.
Diplomati og udenrigspolitik fungerer jo bl.a. på den måde, at den dialog, vi har i dag, højst sandsynligt bliver rapporteret hjemover, altså hjemover til Tyrkiet, til toppen af det tyrkiske samfund, og dermed får de igen en understregning af, hvordan Danmark ser på det, der foregår.
Den ligger i forlængelse af alle de andre tiltag, som jeg har nævnt i dag, som vi foretager i det løbende arbejde.
Helt konkret har jeg jo også haft en samtale med den tyrkiske udenrigsminister i margenen af NATO-topmødet, som vi havde for nylig, og da rejste jeg også den problemstilling og den kritiske holdning, som Danmark har i forhold til, hvad der foregår.
Så der bliver sendt nogle meget klare signaler, synes jeg, og det tror jeg bare at vi skal arbejde sammen om at fortsætte med.
Benny Engelbrecht (S), 2017-02-01:
Tak, formand.
Er ministeren enig med økonomiprofessor Nina Smith og professor emeritus Peder Pedersen, der i artiklen »Øget vækst i Danmark – flere hænder eller nye instrumenter?« i Samfundsøkonomen den 4. december 2016 konkluderer, at vi ikke kan øge arbejdsudbuddet uden at reducere vores velfærdsordninger.
For »der er ikke det store vækstpotentiale tilbage i arbejdsudbuddet, medmindre der er politisk vilje til at foretage nogle klare politiske valg, der markant reducerer velfærdsordninger, som primært tilfalder den potentielle arbejdsstyrkes kernetropper, såsom barselsorlov, efterløns- og pensionsalder, SU eller reducere dagpengereglerne for syge og ledige yderligere i form af lavere kompensationsgrader eller kortere periode, hvor man er berettiget til dagpenge«?
Kristian Jensen (V), 2017-02-01:
Nej, det er jeg ikke enig i.
Men lad mig lige starte med at sige lidt om, hvorfor det er vigtigt for regeringen, at vi får skabt vækst i Danmark.
Det er sådan, at Danmark igennem de sidste 7 år er sakket bagud i vækst i forhold til landene omkring os – Sverige, Tyskland, Storbritannien – og det betyder, at den gennemsnitlige svensker på de 7 år er blevet 10 pct. rigere i forhold til den gennemsnitlige dansker.
Og hvis vi vil blive ved med at have gode levevilkår i Danmark, en god offentlig sektor, mulighed for at have det velfærdssamfund, vi kender, og skal kunne følge med i forhold til Sverige hvad angår behandlingen af syge eller pasningsordninger til vores ældre, så skal vi også vækstmæssigt følge med.
Derfor arbejder regeringen på at udvide baggrunden for vækst.
Og vækst skabes af to ting: Den skabes af, hvor klogt vi arbejder, og hvor meget vi arbejder.
For regeringen er det et både-og.
Vi vil gerne kigge på, hvor meget danskerne samlet set arbejder, men også på, hvor klogt vi arbejder, altså hvor meget kompetence, investering, viden vi kan lægge ind i arbejdsindsatsen.
For ved at øge både arbejdstiden og kvaliteten i arbejdet, altså produktiviteten i arbejde, får vi den stærkeste vækst, og så får vi det stærkeste grundlag for velstand i Danmark, og velstand er grundlaget for, at vi har en god offentlig sektor.
Jeg er meget godt bekendt med Nina Smiths artikel.
Jeg er også bekendt med, at hun i den artikel skriver, at der faktisk er en »uforklaret« stigning på 119.000 mennesker i den voksne alder – ikke pensionister, ikke SU-modtagere – som er på offentlige overførselsindkomster i 2016; samlet set er der faktisk 770.000 danskere i den gruppe.
Jeg synes, det er alt for mange, ikke bare af økonomiske hensyn, fordi jeg er finansminister, men rent menneskeligt.
Rent menneskeligt er det alt for mange, at 770.000 danskere er parkeret uden for arbejdsmarkedet.
Vi skal hjælpe dem ind på arbejdsmarkedet, og det kan bl.a. gøres, ved at skatten på arbejde bliver sat ned, så der er større motivation til at tage arbejde, der måske geografisk eller fagligt ligger uden for ens eget område.
Derfor er det vigtigt for regeringen, at vi fortsætter med at skabe et større incitament til, at folk tager det arbejde, der er, eller at vi får nogle af dem, der er på arbejdsmarkedet, til at arbejde i lidt flere timer, da Danmark historisk set i forhold til landene omkring os har en meget kort arbejdstid.