runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Fuglede (V), 2020-01-17:
Jeg vil godt lige først adressere det omkring de midlertidige ydelser.
For os i Venstre er det ikke nogen løsning, at noget er midlertidigt, for hvis man midlertidigt gør noget forkert, er det jo stadig væk forkert.
Man kan ikke dække sig ved at sige: Jamen jeg så bare mine børn midlertidigt; det er kun midlertidigt, at jeg snyder i skat; eller det er midlertidigt, jeg kører for stærkt.
Det er enten noget, man gør eller ikke gør.
Så jeg håber, at man holder op med at give de her for høje ydelser, også selv om man kalder dem midlertidige, på et tidspunkt, så vi får standset den øgede tilstrømning, som vi ved de vil føre til.
Når det handler om mennesker, der skal ind i beskæftigelsessystemet, så oplever vi i min optik et meget voldsomt kommunalt svigt derude, hvor vi herfra har givet kommunerne en række værktøjer til at sørge for, at man kommer i beskæftigelse, fordi det er det vigtigste fællesskab, man jo er en del af, når man er i Danmark, nemlig arbejdsfællesskabet.
Og vi har nogle værktøjer til at få folk i beskæftigelse, som ikke bliver benyttet derude.
Peter Skaarup (DF), 2020-01-17:
Jamen jeg synes, det er glimrende, at Dansk Folkeparti og regeringen er enige om Ellebæk.
Det var bare ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte til, at vi herovre har det, Socialdemokraterne siger til os alle sammen, alle danskere, nemlig at det hele er uændret, og at der ingenting sker, og over for det har vi så den måde, man udfører tingene på, altså den måde, man handler på.
Man åbner for højere ydelser og dermed flere ikkevestlige indvandrere til Danmark, man åbner for kvoteflygtninge, og man åbner for syrienskrigere, som statsministeren siger vi ikke vil have ind, men som altså rejser ind i Københavns Lufthavn i øjeblikket.
Kan ordføreren ikke se, at der er et eller andet helt galt?
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-17:
Jeg vil gerne anfægte ordførerens billedvalg i de eksempler, ordføreren giver, det er jo eksempler på ting, der er direkte ulovlige, og det er det jo trods alt ikke at give et tilskud til børn på omkring 600 kr. om måneden i en midlertidig periode, indtil vi forhåbentlig kan lave et nyt system.
Men det, jeg stadig væk gerne vil appellere til ordføreren om at reflektere over, er: Kunne ordføreren så forestille sig at være med til at ændre det her system, sådan at vi kommer hen et sted, hvor ikkevestlige kontanthjælpsmodtagere arbejder for deres kontanthjælp – 37 timer om ugen, optimalt set – i forlængelse af de tanker, der har været, fra regeringens side?
Det er vel der, vi skal hen til.
Katrine Robsøe (RV), 2020-01-17:
Jeg er da ked af det, hvis ordføreren synes, at det var så primitivt.
Jeg synes faktisk, at jeg prøvede at fokusere på, hvilke værdier det lige præcis er vigtigt at vi passer på her i Danmark.
Nu havde fru Pia Kjærsgaard selv nævnt svinekød i sin ordførertale, og derfor synes jeg da måske ikke, at det var helt ved siden af, at jeg lavede lidt sjov med frikadellerne.
Jeg synes faktisk, at det er rigtig positivt, at så mange af dem, der er kommet til Danmark, har taget Danmark til sig, er en del af vores samfund og bidrager.
Og jeg synes faktisk også, at det er enormt skammeligt, at fru Pia Kjærsgaard står her og så kraftigt antyder, at de ikke skulle betale skat og moms.
Det synes jeg er den rigtig kedelige effekt her.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-01-17:
Tak for det.
Tænk engang, at vi i dag drøfter regeringens værdipolitik på en fredag formiddag, og så bruger den radikale ordfører det meste af sin taletid på frikadeller.
Det er næsten for rørende; det er næsten for naivt; det er primitivt for at sige det ligeud.
Men lad mig lige spørge fru Katrine Robsøe fra Det Radikale Venstre om noget, for jeg blev spurgt, om jeg ville fortælle om nogle af de positive tendenser i forhold til indvandringen til Danmark.
Jeg vil godt vende den om: Hvad mener Det Radikale Venstre egentlig er positivt?
Er det den her kulturelle berigelse, som vi har hørt om i så mange år?
Det eneste, jeg kan se, er nogle meget, meget velassorterede grønthandlere.
Og jeg kan ikke se ret meget andet – det kan jeg faktisk ikke, det må jeg så sige.
Og så lad os håbe, at de alle sammen betaler skat og moms osv. ligesom deres danske kolleger.
Mads Fuglede (V), 2020-01-17:
I Venstre bakker vi altid op om det frie valg, men der spørges jo til, om der skal laves en tvungen mærkning af de her produkter.
Vi synes, der skal være en frivillig mærkning, sådan at de, der producerer produkterne, kan fortælle forbrugerne, at deres produkter ikke er halalcertificerede.
Og det må stå producenterne frit for at gøre, og det må stå forbrugerne frit for at vælge et sådant produkt, hvis de ønsker det.
Peter Skaarup (DF), 2020-01-17:
Men man kan sige, at ting jo ikke sker, hvis ingen gør noget.
Og derfor er det jo et spørgsmål, som vi godt kan diskutere herinde – ud over at man selvfølgelig som privatperson kan gøre, hvad man har lyst til.
Og sagen er jo, at der er nogle begrænsninger i forhold til EU omkring de her ting, og at det måske har været en barriere.
Men jeg spørger egentlig ikke så meget til det.
Jeg spørger mere til: Er Venstre for det frie valg, altså en mærkningsordning, sådan at man selv kan bestemme, om man vil have halalslagtet kød, eller om man ikke vil?
Mads Fuglede (V), 2020-01-17:
Det er ikke en politisk vare, der er på vores hylde, at man skal tvangsmærke varer, altså varer, der netop ikke er halalvarer.
Men hvis nogen derude gør det af egen drift, sådan at danskere kan vælge det produkt, så ville jeg selv vælge et sådant produkt, når jeg handlede.
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-17:
Nej, det må jeg indrømme at jeg ikke helt kan få øje på, og hvis jeg skal tage udgangspunkt i et konkret eksempel, havde fru Pia Kjærsgaard og jeg en udmærket debat i P1 i går, hvor vi f.eks. diskuterede vilkårene på Ellebæk, udrejsecenteret, hvor der er mange, der i de sidste 14 dage har haft travlt med at fortælle om, hvor forfærdeligt og horribelt det er, på baggrund af en underlødig rapport, som er blevet kritiseret sønder og sammen af alle mulige uvildige eksperter fra universiteterne, og hvor regeringen står fast.
Der har regeringen jo ikke vaklet.
Der har man sagt: Det her står vi på mål for; vi mener, det er, som det skal være.
Mange af os har besøgt stedet, og vi har set, hvordan det udmærket fungerer, og hvor ansvarsbevidste og ordentlige ansatte der er derude, hvilket jo er det, der har været det måske mest urimelige de sidste 14 dage, altså at deres venner og familie – koner, mænd, børn – har skullet høre i medierne, at de nærmest er med til at bedrive tortur, på baggrund af en totalt underlødig rapport, som dem, der har skrevet den, så ikke engang vil stå på mål for efterfølgende.
Det er jo helt vildt, og det synes jeg bare er et konkret eksempel på at regeringen står fast på det her.
Vi ændrer ikke et komma, på baggrund af hvad der stod i den her underlødige rapport.
Peter Skaarup (DF), 2020-01-17:
Jeg hørte hr. Mads Fuglede sige det sådan, at man fra Venstres side især vil kigge på det her spørgsmål omkring halal, hvis de midler, som man betaler, går til noget, man ikke rigtig er så glad for hos Venstre.
Jeg synes ikke, man behøver det der »hvis«, for vi ved jo faktisk godt, hvor de her midler går hen, og det har vi i øvrigt debatteret her i Folketinget en række gange, også under den tidligere regering.
Så spørgsmålet er egentlig – og det er jo sådan set en repetition af fru Pernille Vermunds spørgsmål – om Venstre på den baggrund, når nu de midler går til de her meget diktatoriske regimer, der udbreder en afskygning af islam, som rigtig mange muslimer i øvrigt ikke synes er særlig rar, så vil indføre en mærkningsordning, sådan at forbrugeren får det frie valg, i forhold til om man vil købe en halalvare, eller om man vil købe en vare, der ikke er det.
Mads Fuglede (V), 2020-01-17:
Når det handler om det midlertidige, så jeg nu mere på, om det var skadeligt eller ej, eller om det var ulovligt eller ej.
Det var derfor, jeg brugte det billede.
Men jo, det er noget, vi meget gerne vil gå i dialog med Socialdemokratiet om.
Det er helt usædvanlig vigtigt, at man forsørger sig selv i den periode, man er i Danmark.
Og hvis vi på nogen måde kan sørge for, at flere gør det, vil Venstres dør altid være åben.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-17:
Tak for ordet.
I forlængelse af hr. Hans Kristian Skibbys spørgsmål om halalfødevarer må jeg sige, at jeg jo får en fornemmelse af, at når nogle af de her problemer stadig hersker, til trods for at man giver udtryk for, at man forstået problemernes omfang, handler det måske også om enten kommunikationsbrist eller uvidenhed.
Det gør vi både som privatforbrugere, men det gør vi jo også i det offentlige, og det er jo derfor, det er helt relevant at spørge Venstre: Vil man hjælpe til med, at vi i Danmark får en mærkning, så vi kan fravælge at betale til udbredelsen af islam?
Og vil man fra Venstres side være med til at sige: I det offentlige skal vi ikke med offentlige midler, altså skattekroner, tvinges til at betale for halalcertificerede varer og dermed tvinges til at betale for udbredelsen af islam?
To spørgsmål: Mærkning og ingen halalfødevarer eller halalcertificering i det offentlige finansieret af offentlige midler.
Mads Fuglede (V), 2020-01-17:
Altså, man kan ikke undgå halalcertificerede varer i det offentlige.
Vi har jo mange muslimer i vores daginstitutioner og i sundhedsvæsenet osv., der ville have brug for et sådant produkt.
Det, vi skal se på, er: Hvad går den afgift til?
Det må være der, problemet opstår.
Hvis den går til noget, vi ikke kan bakke op om og vi har problemer med, jamen så har vi en udfordring, som vi skal se på, måske også herindefra.
I det omfang, at man kan forestille sig helt at forbyde det i det offentlige, ville vi aldrig være med til det, fordi der er nogen, der har brug for de produkter i vores land – også i det offentlige system.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-17:
Hvis man så ikke vil være med til at forbyde det i det offentlige, var det så ikke rimeligt at sige, at de, som ønsker halalcerfificerede varer af hensyn til deres, hvad skal man sige, troskab over for den islamiske ideologi, får lov til at betale for den vare særskilt, og at det offentlige så i øvrigt ikke er med til at understøtte udbredelsen af islam, og at man derfor fratager resten af det offentlige halalcertificerede varer?
Mads Fuglede (V), 2020-01-17:
Det er i hvert fald rigtigt, at det ikke er det offentlige Danmarks opgave at hjælpe med udbredelsen af islam.
Vores opgave er, at hvis man har patienter eller børn eller andre, der efterspørger de her varer, skal man selvfølgelig imødekomme det på det tidspunkt, de er i ly af det offentlige.
Så vi er meget optaget af, at der i forbindelse med halalmærkning kan være nogle problemer, som vi skal se på, især hvis midler går til et formål, som vi slet ikke kan anerkende.
Det ser vi i Venstre som et meget, meget stort problem.
Preben Bang Henriksen (V), 2020-01-21:
I den nuværende situation indgår det ikke i Venstres overvejelser at lave ansigtsgenkendelse af hver eneste person, der kører ind i Danmark.
Som også ministeren redegjorde for, er det jo et virkemiddel, som alene skal iværksættes der, hvor der er proportionalitet, og hvor det er nødvendigt, og jeg mener ikke umiddelbart at se grundlag for, at det skulle være nødvendigt i dag.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
Jamen jeg siger ikke, at man nødvendigvis skal overvåge alle, men som en del af teknologien, hvor man jo allerede i dag har nummerpladegenkendelse og man har nogle mennesker, som så holder øje med, hvem det er, der sidder i bilerne, kunne man godt forestille sig, at den teknologiske udvikling kunne hjælpe os, så de mennesker, de personer, som vi i dag har stående ved grænsen, faktisk kunne bruge deres tid anderledes og bedre andre steder.
Jeg synes jo, det er lidt mærkeligt, at vi står her gang på gang og taler om, at vi gerne vil beskytte vores land, at vi gerne vil beskytte vores grænser, og når der så er teknologier, som måske kan hjælpe os, er man sådan lidt afvisende over for det nærmest på forhånd.
Preben Bang Henriksen (V), 2020-01-21:
Jeg kan kun henvise til det, jeg sagde før: Der skal være proportionalitet i det hele.
Pernille Bendixen (DF), 2020-01-21:
Tak for det, formand.
Principielt set
er det det ikke, for jeg synes, det er en meget vigtig debat at tage, men den måde forslaget er udformet på, gør jo, at man maler et skræmmebillede.
Man bruger f.eks. overvågning i Kina, hvor folk bliver overvåget, når de går over for rødt, og så bliver de anmeldt, eller hvad de nu gør.
Det blæser jo den her debat unødigt op, og det er bl.a. unødvendigt, fordi vi her i Folketinget skal have den saglige og faglige debat, på baggrund af hvad bl.a. vores politi siger.
Derfor er det ikke nødvendigt at bruge sådan nogle skræmmende eksempler.
Som det er blevet nævnt flere gange, bruger Brøndby Stadion jo allerede i dag ansigtsgenkendelse, og inde på deres hjemmeside kan man faktisk se, hvad de bruger dataene til, hvornår de bruger dem, og hvad de må og ikke må i forhold til de data.
Det er klart, at det er retningslinjer i den stil, der skal lægges ud, hvis man begynder at bruge det i det offentlige rum.
Men fra Brøndby Stadion til kinesiske tilstande er der altså rigtig, rigtig langt.
Brøndby Stadion er jo i øvrigt lykkedes med at fange en bølle, som stille og roligt blev ekskorteret bort og overgivet til politiet.
Så her kan vi jo se, at det bliver brugt, og at det bliver brugt på den rigtige måde – stille og roligt.
De siger selv, at de kan bruge det her redskab i deres arbejde, og det skal vi lytte til.
Ansigtsgenkendelse er en udvidelse af et allerede eksisterende system med kameraovervågning, og den debat, vi havde dengang, blev jo også tvistet på den måde, at det hed sig, at vi ville plastre hele Danmark til med kameraer.
Det skete ud fra en sag, hvor der var sprunget en bombe på Nørrebro, og så pustede man det op og gjorde folk skræmte, i forhold til hvad det egentlig var, vi ville her i Folketinget.
Det var jo et helt reelt ønske fra politiets side dengang.
De ønsker skal vi lytte til og tage alvorligt, og så skal vi debattere dem på et sagligt og oplyst grundlag.
Der er det da meget relevant at se på, hvad det er, det bliver brugt til i dag, og der er også igen blevet nævnt ansigtsgenkendelse på Facebook og på vores telefoner.
Vi efterlader os digitale spor alle steder.
Vi er allerede overvåget, også i det private rum,
men det skal altså ikke forhindre os i at gøre det bedste, vi kan, for vores politi.
Sådan som jeg forstår ministeren, er der noget på vej, og hvis der kommer noget, bliver der selvfølgelig også høringer.
Der bliver mulighed for at gøre indsigelse, og der bliver mulighed for at lave nogle retningslinjer.
De retningslinjer skal laves af fagfolk, de skal ikke laves af os her i Folketinget.
Det skal være de rigtige parter, der laver de rigtige retningslinjer til det brug.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-21:
Tak til ordføreren.
Jeg må sige, at jeg er lidt ked af, at ordføreren siger, at det er usagligt, og at vi forsøger at køre et skræmmebillede frem.
Jeg har faktisk bestræbt mig på at gøre det super, super sagligt.
Der har været it-eksperter inde over, IT-Politisk Forening har været inde over, PROSA har været inde over, altså rigtig, rigtig mange eksperter.
Herudover har en hel it-gruppe været med til at udarbejde det her.
Så jeg synes faktisk, det er lidt ærgerligt og lidt kedeligt for debatten.
Så vil jeg høre om noget.
Nu bruger ordføreren hele tiden Brøndbyeksemplet og nævner iPhone, men er det det samme som vilkårlig overvågning?
Om ordføreren vil have det på sin telefon, er op til ordføreren selv, men når det er offentligt tilgængeligt, kan man ikke selv bestemme, om man vil filmes af det her kamera og så blive lagret i en database.
Ser ordføreren det som det samme som det, at man f.eks. har det på sin telefon og på Brøndby Stadion?
Det er jo netop det, formålet med forslaget er.
For det bliver jo vilkårligt, når der bliver sat kameraer op i det offentlige rum, og når ordføreren som borger eller jeg som borger eller andre borgere ikke selv bestemmer, om vi vil filmes eller ej.
Definitionen på et overvåget samfund er, at borgere, om de opfører sig godt eller dårligt, bliver overvåget.
Så med den logik, som ordføreren fremfører, burde Dansk Folkeparti sådan set stemme for forslaget.
Pernille Bendixen (DF), 2020-01-21:
En kriminel vil jo til enhver tid frabede sig at blive filmet, det tror jeg lidt siger sig selv.
Så den vilkårlighed kan man jo ikke selv beslutte.
Så er det jo sådan, at det er politiet, der vurderer, hvad det er, der er relevant for dem at bruge, og hvis man er en lovlydig borger, tror jeg, man er ganske uinteressant for politiet.
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-21:
Tak for det.
Og tak for ordførerens tale.
At det er Dansk Folkeparti, der i en debat appellerer til, at man ikke puster tingene op og skaber en frygtstemning, kommer nok lidt bag på mig, for jeg har i hvert fald oplevet andre debatter og situationer, hvor det er det modsatte, der har gjort sig gældende.
Så det vil jeg da håbe er en ny tilgang fra Dansk Folkepartis side.
Det ville glæde mig overordentlig meget.
Det, som jeg godt kunne tænke mig at spørge til, er det, som ordføreren henviser til, nemlig at man i hvert fald ikke skal bruge ansigtsgenkendelse, når det kommer til, at folk går over for rødt – det var sådan den ultimative begrænsning, der blev nævnt, altså at i de tilfælde skulle man ikke bruge det.
Er det kun det, man ikke skal bruge det til, eller er der andre ting, ordføreren mener at man heller ikke skal bruge ansigtsgenkendelse til?
Pernille Bendixen (DF), 2020-01-21:
Jeg tror ikke, der er nogen partier, der har noget at lade andre partier høre i forhold til at puste noget op.
Grunden til, at jeg nævner det med at gå over for rødt, er, at forslagsstillerne har det med i deres forslag – det er ikke noget, der er groet i vores baghave.
Og hvem, der skal bestemme og begrænse, er jo ikke noget, vi som sådan skal blande os i – der skal vi jo lade os inspirere af fagfolk, og her kommer politiet jo i første række, men jeg er sikker på, at der er andre, der også har holdninger til, hvilke begrænsninger der skal være, og så kan vi jo tage stilling til det, når det engang bliver behandlet.
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-21:
Er det, jeg hører ordføreren sige, at hvis der er en person, en politibetjent eller en anden, der siger, at vi skal bruge ansigtsgenkendelse alle andre steder end i situationer, hvor folk går over for rødt, så skal man bare indføre det, på trods af at fagfolk jo advarer mod det, på trods af at det virkelig er noget, der krænker hundredtusindvis af uskyldige menneskers personlige frihed?
Pernille Bendixen (DF), 2020-01-21:
Det er, som om ordføreren ikke hører det, der bliver sagt.
Det, der bliver sagt herfra, er, at det vil vi lade være op til fagfolk, og så kan vi lade os inspirere af det på et senere tidspunkt.
Først vil jeg sige, at jeg i min indledning til min ordførertale sagde, at den principielle debat synes jeg er rigtig god, men måden, som forslaget er udformet på, hvor man bruger Kina som skræmmeeksempel, synes jeg er lidt useriøst.
Jeg synes også, det er lidt ærgerligt, for jeg tror ikke, der er nogen, der er uinteresserede i at have den saglige og faglige debat.
Så er jeg ikke helt sikker på, at jeg forstod spørgsmålet om det her med Brøndby kontra iPhone.
Men der skal jo ikke være noget vilkårlighed over det offentliges brug af ansigtsgenkendelse.
Hvad man så gør på Facebook, må være op til den enkelte selv.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-21:
Tak til ordføreren.
Jeg er supersuperglad for, at ordføreren i det mindste åbner op for, at der også er nogle ting ved ansigtsgenkendelsesteknologien, som der i hvert fald er værd at diskutere.
Når vi kommer med det her forslag, er det jo ikke, fordi vi i forslaget siger, at det gælder for evigt, men vi siger bare, at det går så stærkt.
Det er kommet frem i weekenden, at Europa-Kommissionen også gerne vil nedlægge et forbud på 3-5 år, således at man kan diskutere det ordentligt og se, hvad det vil have af konsekvenser bl.a. for retsstaten.
Kunne det være en mulighed?
Jeppe Bruus (S), 2020-01-21:
Jeg oplever egentlig, at vi er enige om, at det her vil kræve en grundig drøftelse, så jeg forstår egentlig ikke behovet for at pålægge os selv et forbud.
Det må være en eller anden tanke om, at vi kan have tillid til, at vi kan have den drøftelse på et ordentligt grundlag.
Det har jeg faktisk helt tillid til at vi kan.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-21:
I går var der også en konference herinde på Borgen, hvor en politichef også sagde, at man allerede gør forsøg med ansigtsgenkendelsesteknologi, og der er også blevet tweetet om det i dag.
Ministeren bekræftede også, hvis jeg hørte rigtigt, at man allerede brugte det, altså at det i forvejen blev brugt nogle steder, og da det allerede er taget i brug, har vi jo brug for en regulering.
Vi har brug for en regulering nu.
Og så siger man fra ordførerens side: Jamen hvad med Brøndby?
Jamen Brøndby er underlagt GDPR.
De skal bede om tilladelse, hvor det offentlige har en masse undtagelser i forhold til GDPR.
Derfor mener vi, at der er behov for det nu.
Jeppe Bruus (S), 2020-01-21:
Altså, jeg må tilstå, at jeg ikke er bekendt med, at politiet bruger det i alle mulige sammenhænge, hvilket man næsten kan få indtryk af at de gør ud fra de kommentarer, som hr. Sikandar Siddique kom med.
Ministeren redegjorde for, at det bliver brugt ude i lufthavnen.
Jeg er ikke bekendt med, at det sådan i andre offentlige rum finder anvendelse.
Preben Bang Henriksen (V), 2020-01-21:
Tak for det.
Alternativet ønsker et forbud mod, at offentlige myndigheder kan anvende ansigtsgenkendelse.
Vi kender jo, som andre har været inde på, ansigtsgenkendelse fra Brøndby Stadion eksempelvis.
Jeg var selv ude og se det fungere i praksis.
Vi kender det fra de telefoner, vi har fået udleveret, og vi kender det fra den debat, der har været omkring ansigtsgenkendelse generelt.
Som udgangspunkt kan jeg sige, at Venstre værner om retten til privatliv, den ret, som menneskerettighedskonventionens artikel 8 handler om, og det er udgangspunktet.
Men jeg må samtidig sige, at Venstre ikke på forhånd ønsker at udelukke moderne teknologi til opklaring af forbrydelser.
Der skal imidlertid, som også understreget af justitsministeren, være en vis proportionalitet til stede.
Det skal være nødvendigt i forbindelse med forebyggelse og efterforskning osv. osv. i de tunge sager, for at man efter Venstres opfattelse kan komme til at anvende ansigtsgenkendelse.
Efter Venstres opfattelse forudsætter brugen af ansigtsgenkendelse en efterforskning af en tung sag over et vist antal års fængsel.
Så der er altså ikke tale om her, at kameraer snurrer konstant og man optager alt omkring folks privatliv, sådan som det siges at ske andre steder i verden.
Som jeg nævnte indledningsvis, synes jeg egentlig, vi har et godt forbillede i Brøndby Stadion, hvis vi taler om private forhold.
Altså, situationen er dér den, at man har et billede af de folk, man ikke vil have ind, og så kører der et kamera.
Man lagrer ikke oplysningerne, det kører i et lukket system, og lige så snart der dukker et ansigt op af dem, man ikke vil have ind, ja, så går der besked til kontrolløren, som så stopper vedkommende.
Det kunne man også gøre på anden vis, man kunne sætte det op med ti kontrollører, der står med plakater og billeder af folk, og så kunne de stå og holde øje på den måde.
Nu bruger man derude den moderne teknologi i form af ansigtsgenkendelse, og det tror jeg egentlig ikke generer nogen af tilskuerne.
Men det er jo egentlig ikke det, vi har til debat i dag, for det er jo private forhold.
Der kan man jo sætte de vilkår, man vil, for at tillade folk at komme ind på privat ejendom.
Men summa summarum kan jeg sige, at Venstre ikke kan støtte forslaget.
Vi vil ikke på forhånd udelukke moderne teknologi til opklaring af tunge forbrydelser, men vi stiller, som jeg allerede har nævnt, nogle betingelser for iværksættelse af den pågældende teknologi den dag, det bliver aktuelt, nemlig betingelser om, at man skal være mistænkt, at der skal være tale om en sag med alvorlig kriminalitet, jeg nævnte terrorisme og bortførelser, og at der skal være en dommerkendelse forud.