Rasmus Prehn (S), 2022-05-12:
Først og fremmest mange tak til forslagsstillerne, fru Marie Bjerre og hr. Erling Bonnesen, for det her beslutningsforslag om at udvikle en database over fødevarers klimapåvirkning, som skal danne grundlag for en frivillig klimamærkningsordning for fødevarer.
Det er sådan set et arbejde, vi fra regeringens side allerede har sat i gang, så Venstre sparker sådan set en åben dør ind.
Klimamærkning af fødevarer ligger regeringen rigtig meget på sinde, og det er derfor, vi altså allerede har besluttet, at der skal udvikles et statskontrolleret klimamærke på landets fødevarer, og det gør vi så som det allerførste land overhovedet i hele verden.
Det skal være et mærke, der er let gennemskueligt, og det skal hjælpe forbrugerne med at træffe grønne og klimavenlige valg.
Så jeg er altså helt enig med forslagsstillerne i, at der skal indføres et frivilligt klimamærke for fødevarer i Danmark.
For der er virkelig noget at hente, hvis det er sådan, at vi gør det her, på klimaregnskabet.
Den gennemsnitlige dansker udleder nemlig, hvad der svarer til 2 t CO 2 på fødevarer og drikkevarer om året, og det svarer til ca. 5,5 kg om dagen.
Samtidig er der faktisk seks ud af ti danskere, som gerne vil spise mere klimavenligt.
Min og regeringens ambition med Danmarks kommende klimamærke er klar: Det skal være ét samlet mærke, som forbrugerne kan have tillid til.
Det er et kompliceret og det er et komplekst arbejde, ingen tvivl om det.
Der var kun 2 ud af de 1.100 adspurgte, der kunne ramme den rigtige rækkefølge – 2 ud af 1.100.
Det er ikke mange.
Det fortæller noget om, hvor kompliceret og hvor svært det er, og det understreger, hvor svær en manøvre det bliver at udvikle et nyt fælles klimamærke.
Derfor har vi fra regeringens side samlet landets klogeste hoveder inden for sektoren, og tanken er så, at de inden jul i år skal komme med deres skarpeste bud på, hvordan et dansk og verdens første klimamærke kan se ud.
Jeg er sikker på, at et klimamærke vil gøre en kæmpe forskel.
Forskning fra Københavns Universitet viser, at folk ender med en mere klimavenlig indkøbskurv, når der er et klimamærke på fødevarerne, uanset om forbrugerne er interesserede i at kende klimaaftrykket af deres indkøb eller ej.
Det er altså noget, der rykker, det er noget, der virker.
Fordi vi kan se alle de fordele ved et klimamærke, er det også helt afgørende, at det er baseret på et solidt datagrundlag, og det er netop en af de mange ting, som arbejdsgruppen bag klimamærket skal se på, altså at der bliver lavet et datagrundlag, der er tilstrækkelig stærkt og godt.
Beregningerne skal være videnskabeligt funderet og internationalt anerkendt.
Derfor vil vi også sørge for at sætte forskere og eksperter fra de allerøverste hylder på den her opgave.
Her er vi altså enige med forslagsstillerne.
Det er rigtig gode intentioner, der også er i det beslutningsforslag, der ligger.
Det er et arbejde, vi sådan set allerede er i gang med.
Jeg er altså enig med forslagsstillerne i retningen og visionen.
Vi skal have flere til at spise klimavenligt, mindre kød og mere planterigt.
Det er en udvikling, vi skal arbejde for at fremme.
Indtil klimamærket er klar, arbejder vi med mange andre tiltag for at øge forbruget af klimavenlige fødevarer.
Det gør vi med regeringens klimavenlige kostråd: Spis mindre kød, mere grønt og flere bælgfrugter.
Behovet for et klimamærke er der, og det er stort.
Forbrugerne vil gerne bruge den indflydelse, som indkøbskurven giver dem, og derudover vil klimamærket også kunne inspirere til handling i andre lande, og dermed vil klimamærket kunne få en global betydning for klimaet, der langt overstiger Danmarks beskedne størrelse.
Vi er kendt for fra dansk side at være et foregangsland, og det kan vi også være her med klimamærket, hvor vi formentlig bliver de allerførste i hele verden, og det vil inspirere andre lande til at gøre det samme.