Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-10-12:
Jeg vil da gerne starte med at takke Venstre for det løftebrud, de har leveret, i og med at den ændring af planloven, som der ellers var lagt op til, hvor Venstre under valgkampen sagde, at man ville afskaffe 25 pct. af de almene boliger, jo heldigvis blev afskaffet.
Derfor har lovforslaget i dag jo sådan set større betydning, fordi vi har udsigt til, at der er en række større kommuner, der bygger pænt, bl.a. her i København og i Aarhus.
Så det er rigtig godt, at der er lagt op til, at der kan bygges flere almene boliger.
Med hensyn til lovforslaget synes jeg, det er utrolig vigtigt, at det er boligforeningsafdelingerne, som er drivkraften i udviklingen af de almene boliger.
I lovforslaget foreslås det at give mere kompetence til boligorganisationen i forhold til afdelingerne.
Jeg tror godt, at det kan medføre, at man bliver lidt i tvivl om, hvor meget boligorganisationen skal gå ind og overrule det, som afdelingerne gør, eller det, som afdelingerne vælger ikke at gøre.
Så der er sådan set grund til i en udvalgsbehandling at få præciseret, om det kan skrives bedre i de lovparagraffer.
For det vil være rigtig uheldigt, hvis en uklar lov medfører, at der bliver flere konflikter mellem boligorganisationen og boligforeningens afdelinger.
Grunden til, at det er farligt, er jo, at det undergraver det beboerdemokrati, som er nøglen i afdelingerne.
Det er jo det beboerdemokrati, som gerne skal medføre, at man kan udvikle den almene sektor.
Jeg synes, det er væsentligt, som det også er intentionen i lovforslaget her, at give afdelingerne lidt bedre redskaber til at kunne gennemskue egne driftsbudgetter og dermed have bedre muligheder for at se på, om der er et budgetforslag for afdelingen, der skal ændres.
Jeg er sådan set sikker på, at der er et sparepotentiale derude.
Der er nogle boligforeninger, som i stort omfang har valgt løsninger, hvor man i stor udstrækning bestiller håndværkere til at udføre opgaverne, og jeg tror sådan set, der kan spares penge ved, at man i højere grad indliciterer opgaver, sådan at det er boligforeningens egne medarbejdere, som vedligeholder grønne områder og laver småreparationer som ansatte i boligorganisationen.
Så har vi en særlig situation lige nu, hvor der er en række beboere i det almennyttige system, som bliver ramt af lavere indtægter som følge af blå bloks indførelse af kontanthjælpsloft, 225-timersreglen og lavere integrationsydelse.
Der er der altså en række boligforeninger, som lige nu arbejder hårdt og meget målrettet på at oprette job til de beboere, som bliver ramt af 225-timersreglen.
Der er boligforeninger, som vælger at hjemtage udliciteret trappevask og tilbyde beboere at blive trappevaskere i 225 timer med almindelig løn.
Der er også nogle boligforeninger, der begynder at kigge på, om der er noget i den planlagte vedligeholdelse, som er opgaver, som kan udføres af beboere med løn, og så ansætter nogle af beboerne.
En af de lovlige sideaktiviteter for en boligforening er at lave socialøkonomiske virksomheder eller at give plads til, at socialøkonomiske virksomheder kan etablere sig i boligforeningen.
Det ville skabe mere liv i afdelingerne.
Det kunne være med til at løse nogle vedligeholdelsesopgaver.
Det kunne styrke fællesskabet i en afdeling, og det kunne også i nogle tilfælde bidrage til at reducere udgifterne, som det her lovforslag har fokus på.
Jeg håber, at de løsninger med socialøkonomiske virksomheder bliver mere udbredt i årene fremover.
Hensigten med lovforslaget er jo at komme frem til at spare 1,5 mia. kr. i 2020 i forhold til en udvalgt udgift på 18,4 mia. kr.
Det er jo egentlig et temmelig stort beløb.
Det gode ved lovforslaget her er, at der jo ikke er indlagt en sanktionsmulighed, hvis det er sådan, at man ikke når målet i 2020.
Det kan også være lidt svært at vide, om potentialet virkelig er så stort.
Et af de potentialer, der er for afdelingerne, er sådan set at kigge nøje på det grønne område – hvordan det indrettes og vedligeholdes, hvilken affaldshåndtering der etableres, hvordan man indretter legepladser, driver fælleshuse, og hvilke energibesparelser der kan være i belysning og drift.
Så der er sådan set steder, hvor man via beboerdemokratiet og ved at give beboerne mere oplysning kan komme frem til at spare penge og nedsætte huslejen.
Jeg synes, der er nogle ting, der ikke er belyst ordentligt – bl.a. spørgsmålet om, hvorvidt konvertering af lån kunne være en del af det her med at nå sparemålet på 1,5 mia. kr. Så det er egentlig væsentligt at få afklaret, hvad det er for nogle muligheder, en boligorganisation har for at omlægge sine lån for at nedsætte sine driftsudgifter.