runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dina Raabjerg (KF), 2025-10-21:
Tak, formand.
I år har vi heldigvis en særskilt behandling af barselsudligningsordningen – sidste år var det hele puljet sammen – og den debat, vi har nu, viser meget godt, hvorfor det er en god idé at behandle sådan noget for sig.
Vi synes som Konservative, at barselsudligningsordningen er en rigtig god idé.
Det er en solidarisk ordning, hvor alle løfter lidt.
Både mænd og kvinder kan tage barsel, uden at det vælter økonomien i en virksomhed.
Det er en ordning, der har gjort en forskel for familier og for små virksomheder, som nu tør ansætte en ung kvinde eller en ung mand uden frygt for udgiften, hvis vedkommende får et barn.
Men solidaritet kræver jo også, at regnestykket opleves som retfærdigt, og lige nu er der grund til bekymring.
For det tyder på, at iværksættere og små erhvervsdrivende betaler dobbelt så meget ind, som gruppen egentlig får ud af at være i ordningen, og det er jo ikke det, vi ligesom har ønsket, når vi har lavet iværksætterpakker og sat fokus på, hvordan vi støtter kvindelige iværksættere.
Iværksætterne er altså med til at finansiere lønmodtagernes barsel i den her ordning, og det har ikke været meningen.
Det er ikke solidaritet; det er mere en skævhed.
Når så de samme mennesker samtidig kæmper med renter og bureaukrati og et hav af afgifter, er det også okay at spørge, om det nu også er rimeligt og klogt.
Vi taler her om, at der samtidig kommer en markant stigning i bidraget.
Virksomheder, som i forvejen kæmper for at få gang i forretningen, bliver altså bedt om at løfte endnu mere.
Derfor synes vi, at tiden er moden til at lave en grundig evaluering af ordningen, og vil spørge ministeren, om vi kan få en sådan grundig evaluering.
Den har virket i nogle år nu, og vi vil gerne se på, om selvstændige med fordel kan have en særskilt økonomi, så solidariteten også opleves som rimelig.
Vi har dyb respekt for, at Barsel.dk skal være en økonomisk holdbar ordning, men den skal altså også være socialt og moralsk holdbar.
Med de ord hverken støtter eller gør vi det modsatte i forhold til lovforslaget.
Tak for ordet.
Karin Liltorp (ALT), 2025-10-21:
Tak for ordet.
I Alternativet står vi selvfølgelig også fuldt ud bag idéen om barselsudligning.
Det er en solidarisk ordning, som gør det muligt for både mænd og kvinder og i stigende grad sociale forældre at tage barsel, uden at arbejdsgiveren bliver økonomisk straffet.
Det er en vigtig brik i ligestillingen og i et arbejdsliv, der giver plads til familieliv.
Men solidaritet må ikke blive ensbetydende med blindhed, og noget tyder på, at vi i dag har en ordning, der rammer lidt skævt.
De finansierer reelt en del af lønmodtagernes barsler uden at have samme mulighed for at bruge ordningen.
Det er her, vi som samfund lige skal stoppe op.
Der er ingen tvivl om, at vi er et land af lønmodtagere, og det kan tit mærkes i måden, vi lovgiver på.
Selv om mange har glemt det, er Alternativet faktisk funderet på ønsket om at få mange flere små iværksættere.
Vi hylder virkelig den lille iværksætter og den lille selvstændige.
Mange, der ikke har prøvet at drive en lille virksomhed, ved måske ikke, at man ikke bare kan gå på barsel i 6 måneder eller 1 år og lade kontoret passe sig selv.
Når man er selvstændig, følger kunderne ikke med på barsel.
Telefonen ringer stadig, og regningerne kommer stadig.
Det er et helt andet arbejdsliv med andre behov.
At lægge en bidragsstigning på over 40 pct. oven i det, der allerede er, samtidig med at Barsel.dk har et betydeligt overskud og en fond på 100 mio. kr., virker måske ikke helt nødvendigt eller retfærdigt.
Vi foreslår derfor, at man genbesøger konstruktionen, og at man selvfølgelig bevarer det solidariske princip, men moderniserer ordningen med mulighed for differentierede bidrag, mere fleksible modeller og eventuelt en fritagelse for de allermindste virksomheder, der reelt ikke har gavn af Barsel.dk.
Det handler bestemt ikke om at unddrage sig fællesskabet.
Det handler om at sikre, at fællesskabet faktisk er retfærdigt for alle, også for dem, der ikke har en hr-afdeling, men bare har sig selv og en drøm, der skal løbe rundt.
Alternativet står altså bag intentionen i lovforslaget, men har et ønske om at støtte de mange små selvstændige, der trods alt også findes i landet.
Vi opfordrer til en reform, hvor solidaritet går hånd i hånd med rimelighed, og hvor vi husker, at det kræver både mod og fleksibilitet at skabe sin egen arbejdsplads i Danmark.
Vi håber derfor, at man kan få SMVdanmarks anbefalinger indarbejdet i det endelige lovforslag.
Indtil vi har set, om det kan lade sig gøre, er vi uafklarede, i forhold til hvordan vi stiller os til det.
Ammar Ali (M), 2025-10-21:
Jeg er sådan set enig i, at vi skal prøve at holde øje med den udvikling, der er, og hvad der bliver indbetalt fra de forskellige parters side, og hvad udbyttet så er, f.eks. for de selvstændige.
Det er jeg åben over for at arbejde videre med og kigge på.
Karin Liltorp (ALT), 2025-10-21:
Ja, og netop solidarisk er jo et vigtigt ord, som også ligger vores hjerte meget nær i Alternativet.
Så jeg håber, at ordføreren vil tage med videre, at den måske er lige lovlig solidarisk i den forkerte retning, så det ender med at gå ud over de små selvstændige, som jo desværre ikke altid har samme mulighed for at tage barsel i et helt eller et halvt år, som lønmodtageren har.
Ammar Ali (M), 2025-10-21:
Man kan sige, at det her jo er en solidarisk ordning, og det betyder, at der i sagens natur vil være nogle, der vil betale mere end andre.
Men dermed ikke sagt, at vi ikke er åbne over for at se på, om man på en eller anden måde kan differentiere det, og det er vi nødt til ligesom at undersøge nærmere.
Så det må vi se i det videre arbejde.
Karin Liltorp (ALT), 2025-10-21:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg vil så stille ordføreren det samme spørgsmål, som jeg stillede til Venstres ordfører, for jeg ved jo eller tror, at Moderaterne er et parti, der går meget op i de små selvstændiges ve og vel.
Vil ordføreren være med på, at vi faktisk arbejder på, at vi får taget højde for SMV's bekymringer i det videre lovarbejde?
Eller har ordføreren gjort sig nogen tanker om, hvorvidt de også støtter op om lovforslaget i sin nuværende form?
Ammar Ali (M), 2025-10-21:
Tak for det, formand.
Med L 29 sørger vi for, at barselsudligningsordningen fortsat kan løfte sin opgave.
Det er nemlig at skabe fair vilkår for både virksomheder og for forældre.
Ordningen bygger på et simpelt, men stærkt princip: Alle private arbejdsgivere betaler til en fælles pulje, så ingen bliver økonomisk straffet, fordi deres medarbejdere tager barsel.
Det er solidaritet i praksis, og det styrker både familielivet og sammenhængskraften på arbejdsmarkedet.
Nu bliver bidraget sat op fra de her 1.550 kr. til 2.200 kr., og det sker, fordi flere mænd tager barsel end før, og det er faktisk en succeshistorie.
Det viser, at den nye barsellov virker, og at familierne vælger at dele barslen mere ligeligt, men når flere bruger ordningen, stiger udgifterne også naturligt, og derfor er det klogt og ansvarligt, at ATP's bestyrelse anbefaler en justering, så økonomien hænger sammen.
Lovforslaget indeholder også nogle tekniske ændringer, der sikrer, at reglerne passer sammen med barselsloven, og det er sund fornuft.
Moderaterne støtter forslaget.
Det er en rettidig og ansvarlig justering, der styrker ligestilling og holder ordningen økonomisk sund.
Vi skal have et arbejdsmarked, hvor det er helt naturligt, at både mænd og kvinder tager barsel, og det kræver, at vi passer på den her fælles ordning, der gør det muligt.
Tak for ordet.
Carl Andersen (LA), 2025-10-21:
Mange tak, formand.
At få børn er en af livets største glæder.
Det ved jeg, for jeg har selv fået to skønne piger, som jeg holder rigtig meget af.
Derfor ved jeg også, hvor meget barslen betyder for familien og for den enkelte og for barnet, så det har noget tid sammen med mor og far i de første år.
Derfor støtter vi i Liberal Alliance, at vi løbende arbejder for gode, frie rammer for barsel.
Det giver mening, at der tages stadig stigende hensyn til familiernes behov.
Senest har vi set det med forbedrede vilkår for tvillinge- og flerlingeforældre.
Men hver gang vi udvider barselsordningen, følger der en regning med.
Barselsefusionen finansieres af virksomhederne igennem en obligatorisk indbetaling til Barsel.dk.
Nu foreslås dette bidrag hævet fra 1.550 kr. til 2.200 kr. pr. ansat.
Det er altså en stigning på 40 pct., og det er ganske voldsomt.
Derfor stiller vi os en smule tvivlende over for, om det virkelig er nødvendigt, for hver gang staten pålægger virksomhederne nye udgifter, tages de fra investeringer, fra medarbejdere og fra vækst, og derfor er det vigtigt, at man ikke opkræver mere end nødvendigt, så de her ordninger hviler i sig selv.
LA har fra begyndelsen været skeptisk over for den måde, hvorpå de selvstændige er blevet inddraget i den her ordning.
For selvfølgelig ønsker vi, at de selvstændige også har gode muligheder for barsel, men der skal også være en grad af rimelighed og balance.
Som SMVdanmark har påpeget i deres høringssvar, ender mange selvstændige i dag med at indbetale langt mere til den her ordning, end de får ud af den.
Nu, hvor vi ser, at bidraget stiger yderligere, bliver det her i realiteten en ret stor ekstraomkostning for de små selvstændige, som i forvejen har en del byrder og udgifter at slås med.
Det er hverken rimeligt eller bæredygtigt, at selvstændige skal være med til at overfinansiere barselsordningen for lønmodtagere.
Derfor er vi uafklarede i forhold til det samlede lovforslag, som det står lige nu.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-10-21:
Tak for det.
Da der desværre er dukket omstændigheder op fra morgenen af, der gør, at vores normale ordfører ikke kan være her, har jeg fornøjelsen af at være hernede og fortælle jer om vores indstilling i Danmarksdemokraterne.
Men vi deler også SMVdanmarks kritik i deres høringssvar af, at ordningen er overfinansieret.
I 2023 betalte selvstændige samlet 113 mio. kr. ind til Barsel.dk, men modtog kun 52 mio. kr. i refusion.
Det svarer til en tilbagebetalingsgrad på under halvdelen af det indbetalte, nærmere bestemt 46 pct.
I 2022 var billedet det samme.
114 mio. kr. blev indbetalt, og kun 46 mio. kr. udbetalt
Set over 2 år har selvstændige betalt 129 mio. kr. mere ind, end de har fået udbetalt.
Vi frygter, at en overfinansiering kan skade støtten til ordningen blandt selvstændige, når de betaler mere ind, end de får ud.
Derfor stiller vi os kritiske til, at særlig selvstændige bidrager mere til ordningen, end de får ud af den.
Hvis man så også samtidig indfører den her ekstra udgift for de små selvstændige virksomheder uden at kigge på, hvordan vi så f.eks. kunne lempe på nogle af de andre krav, der er til dem, som giver et bureaukratisk bøvl for dem uden lige med dokumentation, så medfører det jo endnu flere udgifter for de små selvstændige.
Jeg vil i første omgang vente med at konkludere på vores endelige indstilling til afstemningen, men blot tilkendegive, at vi er meget kritiske over for, om ordningen ender med noget, der bare er overfinansieret, selv om vi står bag selve ordningen.
Tak for ordet.
Astrid Carøe (SF), 2025-10-21:
Tak for det.
Det forslag, vi behandler i dag, handler i al sin enkelhed om at justere bidraget til barselsudligningsordningen fra 1.550 kr. til 2.200 kr. pr. fuldtidsansat.
Det lyder måske teknisk og ikke så spændende, men bag tallene ligger en vigtig pointe, som vidner om en meget positiv udvikling, hvis man spørger SF, nemlig at langt flere mænd i dag tager barsel med løn.
Bidraget skal derfor justeres, fordi ordningen bliver brugt meget mere, end den tidligere er blevet.
I SF støtter vi grundlæggende den solidariske idé bag barselsudligningen.
Det handler om ligestilling både mellem kønnene og mellem virksomhederne, som hæfter solidarisk.
Det betyder, at mindre virksomheder ikke risikerer at få økonomien væltet, hvis flere ansatte samtidig tager barsel, fordi udgifterne deles på tværs af arbejdsmarkedet.
Det er en ordning, der er god for ligestillingen og retten til at afholde barsel uanset køn.
Noget, der også virkelig glæder mig ved det her lovforslag, er, at vi kan se, at den øremærkede barsel har virket efter sit formål.
Flere mænd tager nu barsel.
Overenskomsterne sikrer samtidig, at langt flere nu også får løn under deres barsel.
Det betyder, at mænd, som tidligere ikke havde råd til at tage barsel, nu faktisk kan gøre det.
Det er en kæmpe gevinst både for familielivet, for børnene og for et mere lige arbejdsmarked.
Alt i alt stemmer vi i SF for forslaget.
Vi ser det som en nødvendig og ansvarlig justering, der sikrer, af barselsudligningsordningen fortsat kan fungere, understøtte ligestilling og gøre det muligt for både mænd og kvinder at tage den barsel, de har ret til.
Så vil jeg udtrykke et stille håb herfra, nemlig at endnu flere end i dag får ret til løn under deres barsel, og at dem, der allerede har det i dag, får flere uger med løn under barsel.
Det viser det her forslag jo tydeligt.
Så har jeg en lille bekymring i forhold til de små og mellemstore virksomheder.
Jeg synes, at det, vi skal kigge på, er, hvordan vi sikrer, at det ikke er så bøvlet, så langt flere bruger ordningen.
Jeg er faktisk ret stolt af, at vi fik det med i Barselsfonden for nogle år siden, sådan at man også har mulighed for at gå på barsel, selv om man er selvstændig.
Kim Valentin (V), 2025-10-21:
Og tak til ordføreren.
Jeg tager lige ordet, fordi vi begge to i vores ordførertaler nævner SMVdanmarks spørgsmål, og ordføreren kommer relativt tæt på, hvad man betragter som et bud på en anden model end den, man har i dag.
Men spørgsmålet er jo: Hvordan gør man det?
For hvis der betales mindre til en solidarisk ordning, må der jo på en eller anden måde også være mere, der betales fra ens egen lomme, når man så rammes af lige præcis det, man betaler til at fællesskabet skal betale.
Kan ordføreren overhovedet se en mulighed for, at man kan få i både pose og sæk?
Jens Joel (S), 2025-10-21:
Tak for det, formand.
Det er rigtigt.
Det er et lovforslag, der omhandler lidt forskellige elementer, bl.a. ATP, og det, der er det centrale her, er i første omgang, at man indfører en finansieringsgaranti, hvis ATP sætter ting i gang, som Folketinget har som lovforslag, der er fremsat, og som vi gerne vil have implementeret hurtigt.
Hvis der så skulle ske det, at flertallet i Folketinget ændrer sig og man ikke får vedtaget lovgivningen, skal man stadig væk have mulighed for at få finansieret, om man så må sige, de penge, man har lagt ud for at indstille sig på det, Folketinget havde stillet i udsigt.
Jeg tænker, at vi som Folketing hele tiden skal gøre os umage for ikke at stille ting i udsigt, som vi ikke faktisk har et flertal for, men i den tænkte situation, at man skulle komme ud i det her, er det selvfølgelig rimeligt nok, at det ikke er ATP, der står med den regning for, at Folketinget beslutter noget andet.
Så det kan vi godt støtte op om.
Så er der yderligere et punkt omkring it og cybersikkerhed.
Det er klart, at når Lønmodtagernes Dyrtidsfond, ATP eller andre forvalter og råder over meget store formuer, skal der selvfølgelig også være fuldstændig styr på sikkerheden.
Derfor synes jeg egentlig, at det er både fornuftigt og på tide, kan man sige, at vi også opgraderer der og skærper de krav, der er.
Endelig er der en mulighed på Arbejdsmarkedets Erhvervssikrings område for, at man kan fastsætte nye takster eller har mulighed for, at man kan lave opkrævninger i forhold til delafgørelser.
Derfor støtter vi overordnet og samlet op om forslaget.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-10-21:
Jeg synes da, at fru Dina Raabjerg er blevet begavet af at sidde og læse bøgerne.
Jeg ved ikke, om jeg kan anbefale sådan i bred forstand, at man skal gøre det i stedet for at tage på ferie.
Jeg vil gerne evaluere den samlede ordning.
Men jeg kan jo se, at selvstændige bruger meget mere, end de gjorde tidligere.
Det håber jeg fortsætter.
Men hvis det bliver værre, synes jeg da vi skal tage en snak om det.
Dina Raabjerg (KF), 2025-10-21:
Også jeg er opvokset med selvstændige forældre og kan huske, at når alle de andre tog på sommerferie, måtte jeg sidde hjemme og læse mine bøger, og det kan man jo så håbe på man blev lidt klog af.
Men det, jeg ville spørge ministeren om, er: Kan ministeren være indstillet på, at vi laver en evaluering af ordningen?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-10-21:
Jo, jeg anerkender fuldstændig, at det to forskellige grupper.
Det var, fordi Alternativets ordfører brugte udtrykket solidarisk, og så er min opfattelse i mit perspektiv da i hvert fald, at det jo netop ikke er solidarisk, hvis en gruppe, der betaler mere ind, end de får ud, siger, at nu vil de ikke være med i det her.
Det er ikke, fordi jeg siger, at alle selvstændige gør det, for jeg tror sådan set, at selvstændige er en lige så varieret gruppe af mennesker som så mange andre, så der er nok også mange forskellige holdninger til, om man vil være med i det her, eller om man ikke vil være med det her.
Men jeg anerkender fuldstændig, at det er en forskellig livsform at være lønmodtager og at være selvstændig.
Jeg er selv vokset op med en far, der var selvstændig mekaniker, så det kan jeg skrive under på, altså at man ikke har lige så lange sommerferier som folk, der f.eks. er lønmodtagere.
Men det er jo også noget, der giver en masse frihed til folk, og det er noget, tror jeg, som mange synes er meningsfyldt og giver dem et bedre arbejdsliv, end hvis de skulle have været lønmodtagere.
Dina Raabjerg (KF), 2025-10-21:
Ministeren taler om det her med solidaritet, at man altid kan trække nogle ud.
Men det er jo sådan på barselsudligningsordningen, at de selvstændige jo ikke oprindelig har været en del af det.
Det var noget, der kom til, så vidt jeg husker i 2021.
Er det ikke netop en erkendelse af, at det er to forskellige grupper, altså at man har nogen, der er lønmodtagere, og så har man nogen, der er selvstændige?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-10-21:
Jeg synes da også, det er bekymrende, hvis SMVdanmark, som har anbefalet den her ændring, der ligger, slet ikke har været med i diskussionerne på arbejdsgiversiden.
Jeg er både nytiltrådt, og jeg har heller ikke været inde i det rum, men jeg går da ud fra, at der sker en eller anden form for samlet koordinering.
Jeg synes umiddelbart, at ordningen virker fin.
Der er en større andel af selvstændige, der bruger den, og jeg håber selvfølgelig, at det bliver en endnu større andel, sådan at de får nogenlunde den udbetaling, som de også betaler ind.
Karin Liltorp (ALT), 2025-10-21:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes ikke, det drejer sig om at få i pose og sæk; jeg synes, det handler om at anerkende, at et arbejdsliv ser forskelligt ud, alt efter om man er en lille selvstændig, eller man er lønmodtager, og at vi skal tage højde for det.
Ellers synes jeg, det bliver lidt urimeligt over for de små selvstændige, for det er jo dem, der ofte ikke har muligheden for at tage den her barsel.
Derfor synes jeg jo ikke, at det virker så utænkeligt, at man kan lave en fordeling, der bliver lidt mindre skæv end i dag.
Det behøver ikke at være en 50-50-procentsordning, men en ordning, der trods alt er større rimelighed i, end der er i ordningen i dag.
Så kom vi igen ind på, at der er muligheder for at benytte ordningen, men det er jo der, virkeligheden desværre bare rammer for de små selvstændige.
Det er jo netop det, jeg tror flere af os var inde på i talen.
Det er ikke lige så nemt at tage 6 måneder eller 1 års barsel, når man er selvstændig, for så mister man sin virksomhed, og man mister sine kunder.
Det er jo derfor, vi beder om, at der bliver taget hensyn til, at ordningen i dag er lidt skæv.
Så jeg spørger lige igen, om ministeren ville være villig til, at man ser på at kunne skrue det lidt anderledes sammen.
For det kunne jo tyde på, at SMV'erne ikke har været ordentligt med i den her høringsproces og især er bekymret for de små selvstændige.
Karin Liltorp (ALT), 2025-10-21:
Tak til ministeren for talen.
Jeg kommer igen til at spørge ind til det her med SMV'erne, for jeg synes stadig væk, at det er relevant, og jeg hører jo også, at ministeren udtrykker en forståelse for det.
Jeg håber også, at ministeren hører, at flere af os ordførere, der har været på talerstolen, faktisk gerne vil bakke op om aftalen.
Men at bruge solidaritet som det ord, der lukker samtalen, kan nogle gange bare virke lidt for let, for det er jo ikke et spørgsmål om, at der skal være en fuldstændig ligelig fordeling af ordningen; det handler om at tage hensyn til, at det er nogle andre arbejdsvilkår, man har, når man er en lille, selvstændig virksomhed.
Der vil jeg gerne høre, om ministeren kunne forestille sig, at vi gik ind og modererede lidt på modellen.
Mattias Tesfaye (S), 2025-10-22:
Jeg er sådan set enig i, at den eksisterende lovgivning, selv om den på mange måder giver en masse rettigheder til familierne, ikke er god nok.
Jeg synes bl.a., vi har brug for i folkeskolen at få lavet nogle lidt mere hårde grænser, så når f.eks. elever har været væk i 10 dage, skal man, som ekspertgruppen for specialundervisningsområdet har anbefalet, kontakte forældrene og spørge, hvad der er på spil.
Og når der har været fravær i 15 dage, skal der igangsættes en handleplan, for der er en tendens til, at sagerne bare trækker ud og ud.
Jeg tror, vi har brug for nogle ret hårde grænser for, hvornår vi griber ind, også fordi vi ved, det bliver sværere og sværere at få løst problemerne, jo mere det trækker ud.
Så jeg er sådan set enig i, at der er behov for justeringer.
Men jeg vil ikke være tilhænger af, at de behovsvurderinger, der er foretaget i børnehaven, også automatisk kalkeres over i børnehaveklassen, for det er en ny ramme, en ny kontekst, og der skal foretages en ny vurdering af, hvad det er for nogle nye støttebehov, der er, når man starter i skolen.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-10-22:
Men de gældende regler fungerer jo ikke med den nuværende praksis.
Så jeg vil godt spørge: Hvornår vil ministeren og den her regering prioritere nogle af de mest udsatte og sårbare børn i det her land og sikre, at de får den rigtige hjælp?
For det kræver også ressourcer, det ved vi, og det siger evidensen på det her område.
Den gode inklusion sker ved gode investeringer.
Så der er også et ansvar her.
Men der er også et ansvar i forhold til lovgivning, og de nugældende regler virker tilsyneladende ikke.
Så hvad er det, ministeren vil gøre?
Hvordan vil ministeren sikre, at vi ikke ser flere og flere af de her sager, hvor børnene står uden hjælp i årevis og bliver fuldstændig nedbrudt?
Mattias Tesfaye (S), 2025-10-22:
Jeg er glad for, at vi er enige i de tre punkter, jeg opridsede før.
Jeg er selvfølgelig helt med på, at det her ikke er en enkeltstående sag fra Randers.
Jeg henviste bare til den kommune, som spørgeren også selv henviste til.
Jeg er med på, der er familier i hele landet, som er frustrerede over og utilfredse med, at det behov, som enten er afdækket, eller som de mener er til stede, ikke bliver tilstrækkelig dækket.
Det er derfor, jeg i min indledning gentager, hvad der er de gældende regler, for jeg synes, man skal følge de gældende regler.
Og hvis der er nogen kommuner, der ikke lever op til dem, skal de selvfølgelig leve op til dem, og der er klagenævn og tydelig lovgivning om, hvad det er, man har krav på.
Og tusindvis af børn får jo heldigvis også hver eneste dag det, de har krav på.