runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2024-09-10:
Tak for det.
Jeg tror ikke, jeg fik noget svar på mit spørgsmål om, om man har modtaget støtte fra nogle af de familiedynastier, der indgår i det her lobbynetværk, der hedder Vækst i Generationer, som i ca. et årti har lobbyet for at få den her særrabat, så man skal betale mindre i arveskat end alle andre danskere.
Det er det samme, jeg oplever, når jeg spørger de gamle partier.
Jeg troede måske bare, Danmarksdemokraterne var anderledes på det område.
Man så må jeg måske spørge generelt.
Mener ordføreren, at det er helt problemløst, at familiedynastier, altså nogle af de rigeste og mest velhavende familier i Danmark, yder partistøtte til partier, som samtidig indgår en aftale, som tilgodeser netop de familier med milliarder af kroner?
Er det demokratisk problemløst?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-09-10:
Først vil jeg undskylde for, at jeg ikke fik svaret på den del af spørgsmålet.
Der var mange ting, jeg skulle nå at komme igennem.
Altså, jeg kan ikke huske, decideret hvem vi har fået støtte af, men det står i det regnskab, vi har lagt frem.
Jeg føler mig ret overbevist om, at vi ikke har fået noget af lige det konkrete, der hedder Vækst i Generationer, men man kan slå op i vores partiregnskab og se, hvem det er.
Vi er et ret nyt parti, så det er faktisk ret begrænset, hvad vi har fået af støtte, og det var et ret lille beløb, vi havde at føre valgkamp for, i forhold til mange andre, som modtager utrolig mange millioner.
Så er der det principielle i, om man godt kan modtage støtte og også lave politik.
Det synes jeg egentlig godt man kan.
Det skal bare være åbent.
Så lugter det så meget, men så kan vælgerne forhåbentlig også tage stilling til, at det nok ser lidt lyssky ud.
Så det handler jo om åbenheden i det.
Benny Engelbrecht (S), 2024-09-10:
Først og fremmest tak for at tilkendegive, at man vil fremlægge et finanslovsforslag.
Det ser vi selvfølgelig frem til.
Under hensyntagen til at ordføreren jo har været ret præcis i forhold til at kritisere det offentlige forbrug, kunne det måske være interessant, hvis ordføreren også kunne løfte måske bare en flig af sløret for, hvor lavt et offentligt forbrug Danmarksdemokraterne lægger op til i deres finanslovsforslag.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-09-10:
Det, jeg er efter, er, at man mangler at prioritere ting.
Jeg gør det selv i min egen folketingsgruppe.
Når folk kommer med forslag til mig som finansordfører og jeg skal gå det igennem – det er vores måde at gøre det på – så siger jeg altid: I er nødt til at komme med noget finansiering, og løsningen er ikke altid bare råderummet.
Den øvelse skulle regeringen også gerne komme ind i.
Regeringen kunne så ikke blive enige med sig selv, så det endte med at blive gennem råderummet.
Det er jo nemt for os politikere, hvis man hele tiden har et beløb, man bare kan tage af.
Men det er jo ikke nogen særlig sund øvelse, hverken politisk eller for samfundsøkonomien, så det, jeg efterlyser, er sådan set, at regeringen også gør den her øvelse.
Måske kunne det godt være, at der sidst i finanslovsforslaget skulle stå nogle finansieringskilder og noget om, hvad man prioriterede, i stedet for at pege på en vækst på 2,5 pct. til næste år, og så ellers bare sige, at det er ansvarligt.
Benny Engelbrecht (S), 2024-09-10:
En af finansieringskilderne kender vi jo, for det fremgår af ikke blot et aktstykke, men det fremgår også af selve finanslovsforslaget, og det er, at der sker opgavebortfald på 1.000 fuldtidsstillinger, og det er jo ikke nogen nem øvelse.
Det behøver ikke være sådan, at finansieringen alene står på den sidste side.
Nå, men vi kom det jo egentlig ikke tættere.
Altså, er der nogen ting, som Danmarksdemokraterne allerede nu kan sige man ønsker at skære væk?
Er det noget ude i den nære velfærd?
Skal der færre penge til kommunerne?
Skal der færre penge til regionerne?
Er det politiet, som skal holde for?
Hvem er det, der skal have færre midler?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-09-10:
Jeg synes jo godt, man kunne være mere ambitiøs end de 1.000.
Når man kan se, at der bare i den her valgperiode er kommet 2.900 flere til ifølge mediet NB Økonomi, så er det jo ikke vildt imponerende at sige, at så tager vi 1.000 væk, for så er der stadig væk kommet 1.900 flere.
Samtidig med det har man så en anden konto, hvor man bare i administration af vejafgiften bruger 213 mio. kr.
Klimaministeriet får 51 mio. kr. mere.
Så af den besparelse er allerede halvdelen væk alene på tilførslen til de to kontoer.
Så jeg er jo ikke vildt imponeret.
Men jo, ud over at være mere ambitiøs på det kunne det være inden for Kulturministeriet, hvor vi tidligere har foreslået at man kunne finde 1 mia. kr., og der er masser af områder i statens budget.
Der er trods alt pænt mange kontoer og pænt mange milliarder at finde dem på.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-09-10:
Tak for det.
Nu har Danmarksdemokraternes ordfører haft rigtig meget fokus på væksten i det offentlige forbrug, og det er selvfølgelig også helt legitimt, men Danmarksdemokraterne er også et parti, hører jeg, som gerne vil værne om velfærden derude, altså kernevelfærden i kommunerne osv. Vil ordføreren ikke medgive, at der de seneste 10 år er sket en kraftig underfinansiering ud fra alle de parametre, som vi plejer at være nogenlunde enige om, altså at man skal følge det demografiske træk eller det neutrale udgiftsniveau?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-09-10:
Jo, og det er jeg enig i
Men det er også det, der kan lyde svært i det, og det, der bliver det tekniske i det.
For hvis vi tager det demografiske træk, i forhold til at der kommer flere ældre og flere børn, så er det ca. 0,6 pct., man skal finde i den offentlige forbrugsvækst.
Men det, regeringen har lagt op til, er jo 2½ pct. Var det så bare 2½ pct., der røg til kommunerne, var det trods alt noget andet.
Det er også derfor, at jeg sagde til den foregående spørger, at vi sådan set gerne vil være med til at skære endnu mere i de statslige administrative medarbejdere, men det er jo, fordi vi så gerne vil give de midler til bl.a. kommunerne.
Vi tænker jo også i forhold til sådan en organisation som Mellemfolkeligt Samvirke, om pengene ikke kunne ligge bedre ude i kommunerne.
Altså, der er jo masser af de her prioriteringsspørgsmål.
Det synes jeg da er en ærgerlig øvelse.
Jeg synes faktisk, det er utroligt sundt, at man som politiker er nødt til at prioritere, i forhold til om vi faktisk bruger de penge, der bliver brugt i dag, rigtigt.
Og så er jeg helt enig med SF i, at når vi så laver den prioritering, vil jeg langt hellere også have flere penge ud til kommunerne – det er jo der, den borgernære service, om det er børn, ældre eller handicappede, foregår.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-09-10:
For et års tid siden stillede jeg et spørgsmål til finansministeren netop for at se det her 10-årspersperspektiv, i forhold til hvis man målte på nogle parametre, det demografiske træk, det neutrale udgiftsniveau eller velstandstrækket, altså at den offentlige sektor skal følge med det omgivende samfund, og så kan vi bare se, at på alle de parametre har der været en underfinansiering.
Så selv det, som jeg tror de fleste af os synes er en absolut bund efterhånden, altså demografien, at der kommer flere ældre, er over en 10-årsperiode heller ikke blevet dækket.
Det betyder, at der er nogle kæmpe huller, f.eks. i ældreplejen, som ikke bare kan håndteres ved at flytte nogle penge rundt ude i kommunerne.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-09-10:
Det er jeg sådan set enig i, men det ændrer jo ikke på, at man stadig væk også skal finde pengene, hvis man i stedet for at tage det demografiske træk vælger at sige, at så skal det følge, hvad velstandsudviklingen har været.
Og jeg er med på, at det nok er det, befolkningen måske vil synes er fornuftigt, men igen må jeg sige, at så skal man jo prioritere pengene til det.
Og det er jo det, jeg efterlyser, for det gør man ikke.
Man kan ikke altid bare pege på råderummet og sige, at det skal være derfra, der tages.
Så kan det godt være, at vi ikke bliver enige om, at det så skal være fra udviklingsbistanden, som jeg synes der skal tages noget fra, men man får den diskussion, og det synes jeg bare er vigtigt og specielt i sådan en finanslovsdebat.
For jeg tror egentlig, at alle danskere synes, at vi skal have noget mere ud til kommunerne, men så skal vi også have diskussionen om, hvad det så er, vi skal have mindre af i stedet for.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-10-03:
Tak for en god og konstruktiv tale.
Jeg er lidt misundelig over alle de ting, der hele tiden bliver hevet hjem til Grønland fra Aaja Chemnitz' side; det er meget imponerende.
Jeg er ked af det her lighedstegn, der bliver sat mellem det at tale grønlandsk og det at være grønlænder.
Der er jo en meget stor del af Grønlands befolkning, som har dansk som deres førstesprog, og jeg håber meget, at de også kan blive inkluderet i Grønland i fremtiden, for ellers bliver det et samfund, hvor en meget stor del af befolkningen er udelukket fra at være ligeværdige borgere sammen med andre.
Herhjemme er jeg mest optaget af det, vi kan gøre i Danmark for, at grønlændere også kan føle sig velkomne i Danmark, og i stedet for hele tiden at tale om splittelse og om, hvordan vi kan bevæge os længere væk fra hinanden, vil jeg egentlig bare helt bredt spørge ordføreren: Hvad mangler man fra dansk side mest at gøre, for at vi kan stå sammen og bevæge os tættere på hinanden?
Aaja Chemnitz (IA), 2024-10-03:
Det er bare et kort svar.
Tusind tak for samarbejdet og også for engagementet.
Noget af det, vi gerne så, var, at man blev bedre til ligesom at lave brobygning fra det grønlandske sundhedsvæsen til det danske.
Så det er også nogle af de ting, vi prøver at kigge ind i.
Men ja, tak for engagementet og spørgsmålet.
Monika Rubin (M), 2024-10-03:
Mange tak for det.
Jeg vil vildt gerne tale videre med ordføreren omkring det her, også fordi vi jo på et tidspunkt skal arbejde med kræftplan V i regeringen.
Så lad os drikke en kop kaffe og udveksle nogle idéer.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-10-03:
Tidligere i dag besøgte jeg patienthjemmet, som rummer mange af de grønlandske patienter, som er hernede.
Der er plads til 80 mennesker.
I dag er der 100 mennesker, og så har man også 30 mennesker, som bor andre steder rundtomkring, så de kunne i virkeligheden jo snildt have brug for et ekstra sted til at have endnu flere patienter.
De har 4 sygeplejersker til at tage sig af de her 130 patienter.
Det siger sig selv, at det ikke rigtig hænger sammen, og noget af det, de oplever, er, at rigtig mange kommer herned.
De fortalte en historie om en, som nærmest kravlede ind ad døren, fordi han var så syg af den kræftsygdom, som personen havde, og personen levede ikke særlig længe efter at være kommet til patienthjemmet.
Så en tidlig diagnose hjemme i Grønland er som det første afgørende i forhold til at sikre, at dødeligheden falder, men også bedre adgang til de danske kræftpakker på et tidligere tidspunkt vil for at være helt ærlig redde liv.
Så det er et område, jeg synes man er nødt til at kigge på for at se, om man ikke kunne samarbejde mere der.
Monika Rubin (M), 2024-10-03:
Mange tak for en rigtig fin tale.
Jeg var for nylig selv så heldig at være på en orienteringstur i Grønland, og det gjorde et kæmpestort indtryk.
Vi sejlede med forsvarsskibet fra Arktisk Kommando op langs vestkysten, og vi var inde at besøge nogle forskellige bygder.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-10-03:
Ja, det er stort set ordret sådan, og derfor synes vi også, at det er gode ord, kan man sige.
Ord skal jo også følges op af handling, og ord skal også følges op af initiativer, så det er jo noget af det, som vi vil blive ved med at lægge et pres på i forhold til nordatlantpuljen, men også i forhold til de generelle initiativer, som vi ser.
Jeg synes, det er positivt, når jeg ser lovprogrammet, at se, at der faktisk er langt flere lovforslag, der vedrører Grønland, end det, vi har været vant til at se.
Altså, det er nærmest en to- eller tredobling af de lovforslag, som vi skal behandle i Folketinget.
Så på den måde har man jo bl.a. på justitsområdet forstået, at man har en stor opgave at løse på vegne af Grønland.
Carsten Bach (LA), 2024-10-03:
Tak for svaret på det.
Min næste korte bemærkning handler også om nogle bemærkninger, statsministeren kom med i sin åbningstale.
For der betegnede statsministeren nemlig samarbejdet i rigsfællesskabet som ligeværdigt, respektfuldt og noget, som man kunne tolke som værende nytænkende.
Mit spørgsmål er så, om det også er sådan, ordføreren og ordførerens vælgere faktisk vil betegne og oplever samarbejdet i rigsfællesskabet.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-10-03:
Mange tak.
Vi har fra IA's side netop spurgt en række aktører i Grønland, hvordan de forestiller sig at Arktisk Råds formandskab kunne se ud.
Og der er i hvert fald et ønske om, at man sikrer en større inddragelse hen imod det her formandskab.
Noget af det, vi meget konkret godt kunne tænke os, var, at der blev afsat en pulje på 40 mio. kr., 20 mio. kr. til en række initiativer.
Noget af det, som Norge har rigtig meget fokus på, er bl.a. at holde en ungdomskonference i Tromsø her om ikke så lang tid.
Og det her ungdomsfokus synes vi er interessant at se hvordan vi kan videreføre til det danske, grønlandske og færøske formandskab for Arktisk Råd bl.a., men også fokus på oprindelige folk, fokus på erhvervsmuligheder og fokus på investeringsmuligheder synes vi er nogle oplagte temaer ligesom at kigge på.
Så der har vi lavet et idékatalog, hvor vi prøver at kigge på: Hvis der skulle afsættes den her pulje, hvad er det så for nogle initiativer, man kunne være med til at tage som en del af det her formandskab?
Tak for samarbejdet, også igennem mange, mange år, og også for ordførerens engagement i forhold til Grønland.
Jeg ved, at ordføreren vist ikke genopstiller næste gang, så jeg vil gerne sige dybfølt tak for din indsats, også i forhold til Grønland.
Grønland er mangfoldigt.
Vi har folk med grønlandsk baggrund; vi har folk med grønlandsk baggrund, som er grønlandsktalende; vi har nogle, som er dansktalende; og vi har nogle, som er engelsktalende.
Særlig det sidste er noget, vi oplever mere og mere.
Vores børn og unge er grønlandsk- og engelsktalende, så det er noget, som er kommet.
Da jeg talte med Lærerforeningen for ikke så lang tid siden, sagde man, at det, de kan, er youtubeengelsk; det er ikke nødvendigvis skoleengelsk.
Så der ligger også en udfordring, som vi skal være opmærksom på.
Men folk med thailandsk og filippinsk baggrund er jo sådan set til en vis grad med til at opretholde det grønlandske samfund, så det er også vigtigt for os at sige, at vi er nødt til at være rummelige.
Vi er nødt til at kunne finde nogle pragmatiske løsninger på det her med sproget.
Og så havde ordføreren et meget stort spørgsmål, som jeg håber på at svare på lidt senere.
Katrine Robsøe (RV), 2024-10-03:
Tusind tak for det.
Nu er jeg jo så heldig, at jeg også har fået lov til at være formand for Folketingets Uddannelses- og Forskningsudvalg, og jeg vil bare sende en meget åben invitation til, at vi rent faktisk arbejder videre med det her, og det ved jeg at der også er en interesse for blandt de andre ordførere i Folketinget og medlemmer af udvalget.
Så jeg håber, at vi kan arbejde videre med det her og rent faktisk være med til at få noget af det her til at blive til virkelighed.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-10-03:
Mange tak, og tak for netop at stille det her spørgsmål.
Vi har prøvet at dele det op i det, som naalakkersuisut har ansvar for, og det, som vi har ansvaret for her i Folketinget – og hvor er det, at kommunerne i Grønland kan være med til at løse en opgave?
For at tage det sidste først kan man sige, at sommerferiejobs i Grønland er med til at skabe en langt større tilknytning til det grønlandske arbejdsmarked.
Men der er nogle udfordringer, som vi stadig væk vil blive ved med at arbejde med dér.
Til finanslovsforhandlingerne vil vi tage med, at vi godt kunne tænke os en bedre studieforberedende indsats, i forhold til når man flytter fra Grønland til Danmark, for det er et langt sværere skifte, i hvert fald for mange, end vi egentlig har gået og troet.
Vi har sådan set også en idé om, at vi godt kunne tænke os at sikre nogle billige billetter, så der er endnu flere af de grønlandske studerende, der kan komme hjem til Grønland lidt oftere, sådan at man kan sikre en større tilknytning.
For i dag er det faktisk kun 56 pct., der vælger at flytte hjem til Grønland, efter at de har læst i Danmark.
Mange tak.
Vi har jo en organisation, der forholder sig til arktisk forskning, som hedder UArctic – University of the Arctic – og der er faktisk 285 forskellige universiteter i Arktis, som har et samarbejde.
Der prøver vi at sikre, at den bevilling, som har været på 3 mio. kr. til UArctic, og som netop sikrer, at unge kan komme på udveksling i Arktis, men også, at undervisere kan komme på udveksling i Arktis, bliver øget til 6 mio. kr.
Så i forhold til et kommende forlig om forskningsreserven vil det være noget af det, som vi helt konkret kigger ind i.
Helene Brydensholt (ALT), 2024-10-03:
Jeg havde egentlig trykket mig ind for at få ordet, og jeg fik også simultantolket hendes tale i alliance med en af hendes gode medarbejdere.
Så jeg kunne egentlig sagtens have stillet nogle spørgsmål til talen, men det fik jeg så ikke lov til.
Til gengæld er jeg rigtig glad for, at jeg kan stille ordføreren, som står på talerstolen nu, nogle spørgsmål, og dem har jeg masser af.
Jeg vil starte med at takke for det rigtig, rigtig gode samarbejde, ordføreren, jeg og Alternativet har i forhold til at presse regeringen til at handle på den handlingsplan mod racisme, som vi jo er blevet lovet igennem flere år nu, tror jeg vi er oppe på at vente.
Det er jo ved at være en lidt tragikomisk affære, at vi skal vente så lang tid på en handlingsplan mod racisme, mest tragisk, fordi der jo er rigtig mange problemer med diskrimination ude i samfundet og også over for grønlændere i Danmark.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-10-03:
Mange tak, og tak for samarbejdet, også med Alternativet.
Allerførst tror jeg, det i høj grad handler om at forstå, at handlingsplanen måske i virkeligheden er starten på, at vi arbejder meget mere struktureret med racisme.
Altså, vi er nødt til at få noget data for ligesom at vide, hvor det er, udfordringerne er.
På nogle områder tror jeg, at fordi vi repræsenterer Grønland og har adgang til f.eks. en nordatlantpulje, er vi måske en lille smule foran, fordi vi jo sådan set har været med til at sikre relativt meget data i forhold til grønlændere, både på arbejdsmarkedet, men også i forhold til en tilflytning til Danmark, så måske kan man også kigge på nogle af de mange initiativer, vi allerede har sat i værk.
Der er skoletjenester ude i de grønlandske huse, så de kan komme ud at undervise ude på folkeskolerne der, hvor der er grønlandske elever, så man kan være med til at sikre, at der er en større forståelse for Grønland osv. osv.
Så de gode initiativer, som der er gode erfaringer fra, vil vi gerne være med til at prøve at samle i forhold til Grønland, men også netop i forhold til at kigge på den her handleplan mod antisemitisme og se, om der er god inspiration at hente dér.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-10-03:
Lad os blive lidt i det her med sproget, for det, der bekymrer mig, er, når man f.eks. hører grønlandske politikere, som mener, at det nu ikke skal være muligt at tale dansk i Landstinget længere – det er, når man ser sådan en sprogpolitik, hvor det egentlig handler om at fjerne alt dansk fra Grønland.
Vi er jo fra dansk side helt med på, at Grønland ikke er Danmark og har sin egen identitet, men jeg synes også, det bliver meget historieløst, hvis man ikke anerkender, at den identitet også har et dansk islæt, fordi Danmark i så mange år har været i Grønland og der er så mange grønlændere, som har danske aner.
Så det virker sådan helt forkert på mig, at man i den grad forsøger at fjerne det danske islæt fra Grønland.
Helene Brydensholt (ALT), 2024-10-03:
Som et opfølgende spørgsmål på det kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre ordføreren om ordførerens oplevelser.
Altså, man må gå ud fra, at regeringen har arbejdet på den her handlingsplan.
De har brugt, hvad er det, 2½ år på den nu.
Oplever ordføreren, at ordføreren eller repræsentanter for de grønlændere, der bor i Danmark, er blevet inddraget i det arbejde, som man må formode bliver lagt i at lave den her handlingsplan?
Katrine Robsøe (RV), 2024-10-03:
Tusind tak, og også tusind tak herfra for en rigtig god tale.
Jeg vil gerne spørge ind til noget, som jeg ved at ordføreren og jeg har tilfælles, nemlig den her kærlighed til uddannelse og unges muligheder, og også til 15 punkter, som ordføreren nævnte i sin tale, der er kommet på baggrund af det møde på Marienborg om, hvordan man kan gøre det bedre på det her område, også til gavn for alle de unge i Grønland.
Kan ordføreren ikke sætte lidt flere ord på, hvad det er for nogle punkter, og også på, hvordan vi kan arbejde videre med dem?
Aaja Chemnitz (IA), 2024-10-03:
Mange tak.
For det første vil jeg sige, at handlingsplanen mod antisemitisme sådan set er ret inspirerende at kigge ind i for at se, om der er nogle af de forskellige initiativer, vi måske kan videreføre i forhold til den handlingsplan, der skal være mod racisme sådan lidt mere generelt.
Så det er noget af det, vi kigger lidt ind i fra vores side.
Men derudover handler det selvfølgelig om at kigge på, hvad det er for nogle minoritetsgrupper, der er.
Og det kan være, at netop for at sikre noget lighed, kan man sige, er det måske forskellige initiativer, der skal til, afhængigt af hvad det er for nogle grupper.
Er det viden omkring Grønland og Færøerne?
Det mener vi i hvert fald kan være med til at bygge en bro.
Er det en diskriminationslinje under Institut for Menneskerettigheder, som er nødt til at blive bedre?
For der er stort set ingen, der bruger den i dag.
For det rammer rigtig, rigtig mange fra Grønland, og jeg ved, det også rammer rigtig mange andre minoriteter i det danske samfund, og det synes jeg sådan set ikke det danske samfund kan være tjent med.
Så jeg synes, det er vigtigt, at den her handleplan kommer på plads snarest muligt.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-10-03:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Nu måtte vi jo ikke stille spørgsmål til den forrige ordfører, så jeg vil bare her benytte 10 sekunder til at sige tak til den tidligere ordfører, nemlig fru Aki-Matilda Høegh-Dam, for talen.
Der har jo i et par år været lagt op til, at vi skulle have en generel handleplan mod racisme i Danmark – en plan, der både skal kortlægge omfanget af det, og hvad det er for en karakter af racisme, vi har, og også fremsætte en lang række initiativer til, hvordan vi kommer det til livs.
Man kan sige, at nu har vi jo i løbet af forsommeren vedtaget en handleplan mod antisemitisme, og det er et utrolig vigtigt tiltag.
Det er ét hjørne af racismebekæmpelsen i Danmark.
Men det er ærlig talt ret uhensigtsmæssigt, at vi stadig væk mangler den generelle plan.
Vil ordføreren, når nu vi ved fra adskillige undersøgelser, at grønlændere i Danmark også udsættes for diskrimination og racisme på lige fod med andre minoriteter, dele nogle af overvejelserne om, hvad det er for nogle konkrete initiativer, som ordføreren kunne forestille sig skulle ligge i en sådan handleplan?
Aaja Chemnitz (IA), 2024-10-03:
Jeg tror generelt, vi har lidt tendens til at lytte til dem, der taler allerhøjest.
Men med alle dem, jeg kender i Grønland, i hele Grønland, er det klart min opfattelse, at der er rigtig mange, som har en pragmatisk tilgang til det, som netop forstår den historie, der er, og som også gerne vil skabe en fremtid – mange af dem også sammen med Danmark; nogle af dem også på en måde, hvor der er øget albuerum, kan man sige, særlig på det udenrigspolitiske område.
Men jeg oplever, at der er rigtig mange helt almindelige, fornuftige mennesker, som står op hver dag og går på arbejde og er med til at bidrage til det grønlandske samfund, og som er enormt konstruktive i deres måde at anskue netop det på, altså det her med at sikre det, at man gerne vil have et godt samfund for sig selv og for sine børn.
Så jeg tror, der i virkeligheden er noget ret universelt i det, som gælder for os alle sammen.