runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Seier Christensen (NB), 2019-11-07:
Nu er vi jo ved at opbygge vores sekretariat, så jeg har ikke det fulde statistiske materiale til at kunne give dig denne oplysning.
Men jeg vil sige, at ganske ofte, hvis jeg har behov for nogle oplysninger, vil jeg bede min sekretær eller en af vores medarbejdere om at finde dem til mig.
Hvis jeg står og skal bruge noget her og nu, kan jeg selvfølgelig godt lede efter det selv, og det gør jeg da også i mange tilfælde selv.
Men det er da ikke sådan, at jeg ikke trækker på vores medarbejdere.
Det er derfor, vi har dem.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-11-07:
Det kan jeg svare meget kort på: Det er der.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-11-07:
Nu fik jeg ikke lige fat på, til hvilket af de tre spørgsmål, jeg stillede, ordføreren svarede: Det er der.
Jeg prøvede sådan set bare at nå frem til den indlysende konklusion, at selvfølgelig er der forskel på at være medlem og ikke at være medlem, selv om man ikke sidder og stemmer om tingene.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-11-07:
Det var også det, jeg forsøgte at svare rigtig kort på: Der er selvfølgelig forskel på indflydelsen.
Jeppe Bruus (S), 2019-11-07:
Det er lidt det samme spørgsmål.
Det svarer jo til, at vi sidder og planlægger en fest, hvor halvdelen af os betaler, og dem, der ikke betaler, vil diktere, hvad det er, vi skal diske op med til festen.
Vi kan godt have en diskussion, og det kan godt være, det ender med en afstemning, men jeg vil tro, at dem, der betaler festen, og som er fuldgyldige medlemmer og lægger hus til, har mere at skulle have sagt, og at deres ord vægter tungest til sidst.
Det undrer egentlig mig, men jeg ved ikke, om det undrer Alternativets ordfører, at Enhedslisten her forsøger at fremstille det, som om det ingen betydning har.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-11-07:
Det er en selvfølge, at man, når man ikke sidder med som fuldgyldigt medlem af et management board eller hvilket som helst parti eller anden organisation eller bestyrelse, ikke har så meget indflydelse.
Jeppe Bruus (S), 2019-11-07:
Jeg har ikke mere.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-11-07:
Hvis man nu skal foretage en søgning, f.eks. i forberedelse til en tale, er det så sådan i Nye Borgerlige, at man selv har en computer, hvor man har mulighed for at søge på diverse oplysninger, eller ringer man til et centralt kontor, hvor der sidder fire dansktalende medarbejdere, som man beder om at foretage søgningerne for sig?
Peter Seier Christensen (NB), 2019-11-07:
Det kan være forskelligt fra tilfælde til tilfælde.
Det afhænger af, hvor meget det haster.
Altså, der kan jo sagtens være tilfælde, hvor jeg ringer til en af vores medarbejdere og beder vedkommende om at finde oplysningerne til mig.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-11-07:
Men mener man hos Nye Borgerlige ikke, at det er meget smart, at man selv har muligheden for eksempelvis at kunne gå på internettet, også efter kl. 16.00 og også uden at skulle ringe til en medarbejder, der sidder på et kontor?
Peter Seier Christensen (NB), 2019-11-07:
Altså, hvis hr. Jan E. Jørgensen hørte efter, hvad jeg sagde i min tale, så prøver jeg ikke at sige, at der ikke er nogen problemer med, at vi ikke er fulde medlemmer af Europol, men at redegørelsen, som den foreligger, ikke antyder, at der skulle være alvorlige problemer på nuværende tidspunkt.
Som det også er blevet sagt tidligere, var den afstemning, vi havde, ikke en afstemning om Europol – det var en afstemning om en stor pakke.
Jeg anerkender gerne, at den aftale, vi nu har fået med Europol, er lidt ringere, end hvis vi havde været fulde medlemmer, men vi mener bare ikke, at det var proportionalt med, at vi skulle ophæve retsforholdet.
Kristian Hegaard (RV), 2019-11-07:
Jeg kunne godt tænke mig at følge op på hr. Jan E. Jørgensens udmærkede bemærkninger og spørge ordføreren på talerstolen, når nu ordføreren beskrev, at det var sådan lidt tilfældigt fra gang til gang, hvornår man ringede til et hovedkontor og udbad sig oplysninger om noget, og hvornår man søgte på sin egen iPad eller et eller andet:
Kan ordføreren sådan sige noget om fordelingen mellem det, hvis det er forskelligt, hvor ofte man så ringer til hovedkontoret, og hvor ofte man indgiver søgninger på eksempelvis en iPad og lignende, hvis man skal udbede sig oplysninger?
Nick Hækkerup (S), 2019-11-07:
Ja, det var det, jeg prøvede at sige: Givet omstændighederne, sådan som de er, givet virkeligheden, sådan som den er, bliver vi nødt til at spille vores kort så godt som muligt, og det fælles mål er jo at kunne bekæmpe den grænseoverskridende kriminalitet.
Havde jeg hellere set, at vi havde stået et andet sted, nemlig at vi kunne være helt og fuldt med?
Ja, det er der ingen tvivl om.
Har det konsekvenser?
Ja, det har det.
Skal vi prøve at afbryde de konsekvenser så godt, som vi overhovedet kan?
Ja, det skal vi.
Carsten Kudsk (DF), 2019-11-07:
Tak til ministeren.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren om noget, også baseret på, hvad den radikale ordfører kom med af udmeldinger, og jeg kan huske, at vi i valgkampen fik at vide, at vi, hvis vi ikke blev en fuldt integreret del i forhold til Europol, ville få forbryderorganisationer, mafia, narkokarteller.
Altså, vi ville blive et arnested for alle organisationer, der overhovedet findes inden for det kriminelle område.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren: Hvor mange af de organisationer har bosat sig i Danmark siden den afstemning, vi har haft, og til nu?
René Christensen (DF), 2019-11-07:
Tak for det.
Igen vil jeg også tage de positive briller på og høre det, som ordføreren siger er positivt.
Jeg kunne godt høre, at det selvfølgelig kommer til at handle meget om økonomien.
Vi har taget noget økonomi med – det kunne man også have ladet være med, men så havde alle ordførere nok stået heroppe og sagt: Hvordan skal man overhovedet finansiere det her, og hvordan skal man lave noget?
Men det, jeg hører at ordføreren siger, er jo ret interessant, fordi ordføreren nu også er ordfører for regeringspartiet, for ministeren sagde jo også, at man er enig i intentionerne.
Men det, der så er vigtigt i udvalgsarbejdet, er jo egentlig at finde ud af, hvordan vi får givet regeringen et stærkt mandat til at arbejde med det her.
Vi står faktisk med op imod 4 mio. ton plast, der vælter ud i verdenshavene, og vi ved, hvor det kommer fra.
Og derfor må man jo sige, at det er et kinesisk problem, men det er det bare ikke – det er et globalt problem.
Så kan det godt være, at der er nogle udfordringer i forhold til finansieringen, men vi har jo også et møde nu i FN, og vi har verdensmålene.
Der er jo masser af steder, hvor man – indtil man får løst udfordringen med affaldshåndtering – kan arbejde for, at vi ikke accepterer, at forureningen fra de her ti floder ender i verdenshavene.
Kasper Roug (S), 2019-11-07:
Jeg nævnte mere sådan det principielle i, at vi har nogle meget store lande.
For ligesom at svare konkret på spørgsmålet om dansk udviklingsbistand bruger vi sådan ca. 16 mia. kr., så hvis vi bruger alle pengene på Yangtzefloden alene, kan vi bruge 32 kr. pr. indbygger udelukkende på plastik dernede i Kina, og det synes vi ikke er helt tilstrækkeligt.
Selvfølgelig vil vi gerne diskutere emnet i udvalget, selvfølgelig skal vi kunne arbejde videre med det, og selvfølgelig skal vi se mulighederne for, hvordan vi kan spille ind i regeringens arbejde i forhold til at fortsætte den gode politik, der allerede er blevet lavet i forhold til plastikforurening i havene.
René Christensen (DF), 2019-11-07:
Jeg skal bare prøve at forstå ordføreren rigtigt, for sådan kan man jo godt gøre lidt grin med det.
Vi har sådan set foreslået at få de 832 mio. kr. til at blive til 1 mia. kr. ud af de 16 mia. kr.
Men er ordføreren ikke frustreret over, at vi i Danmark har en debat om, hvad en plastikpose skal koste – en plastikpose, som vi køber, og hovedparten af dem ender på forbrændingen – og så ved vi, at der kommer 4 mio. t plastik ud i verdenshavene.
Der må vi da som nation have en interesse i i de organisationer, hvor vi er, at give den til enhver tid siddende regering et mandat til at kæmpe for, at de lande enten tager deres ansvar på sig, eller at vi kommer med nogle løsningsmetoder, i forhold til hvordan man kan samle den her plastik op.
Det her er ikke et problem for Kina og Indien alene, det er et problem for os alle sammen, for den her plastik ender ude i verdenshavene.
Kasper Roug (S), 2019-11-07:
Jeg prøvede bare at illustrere størrelsesforskellen i forhold til antallet af mennesker, der blev berørt af det her, og selvfølgelig i forhold til de penge, vi har til rådighed.
Ministeren gør opmærksom på det – det har jeg også gjort i min egen ordførertale – altså at det er vigtigt, at vi bruger pengene mest effektivt, og så er det også klart, at der opstår nogle dilemmaer.
Du nævner jo selv plastikposer i Danmark, og at vi diskuterer det.
Ja, det er jo et af de globale dilemmaer, der er, nemlig at i den ene del af verden er vi højt udviklede, og vi diskuterer lige præcis plastikposer i vores egne hjem, og i andre dele af verden, i mere underudviklede lande, som stadig væk skal have udvikling, diskuterer de stadig væk, hvordan de skal rense deres spildevand.
Marie Bjerre (V), 2019-11-07:
Tak for det.
Plastikaffald og mikroplast i verdenshavene er et stort problem, og i Venstre vil vi gerne være med til fortsat at prioritere, at der bliver gjort noget ved problemet.
De fleste af os har sikkert set de helt forfærdelige optagelser af floder, der bliver brugt som lossepladser, ligesom vi har set optagelser af havdyr, der har fået viklet sig ind i plastikemballage, og som nu er døden nær, og af fisk, der er fulde af plastik.
Det er meget ubehagelige videoer, og det giver stof til eftertanke.
I Danmark er vi heldigvis gode til at hjælpe andre lande med at passe på klimaet og med at leve og producere mere miljørigtigt.
Og som alle i den her forsamling udmærket er klar over, er Danmark en af de allerstørste donorer af udviklingsbistand på verdensplan, og det skal vi blive ved med at være.
Med Venstre i spidsen fik vi under den tidligere regering en udviklingspolitisk strategi, hvor vi bidrager væsentligt til udviklingslandenes klimaindsats.
Vi har mange initiativer, der skal sikre et bedre klima og oprydning i verdenshavene.
Det er noget, Venstre har haft fokus på.
Men vi skal altså også stræbe efter at have en balance i vores udviklingsbistand.
Derfor har vi en udviklingspolitisk strategi, hvor vi har flere overordnede pejlemærker.
Målet er en verden uden ekstrem fattigdom, bæredygtig vækst og udvikling.
Vi skal sikre fred og stabilitet, frihed, forebyggelse af migration og udvikling af demokrati, menneskerettigheder og ligestilling.
Jeg nævner det her for at understrege, at Danmark er en udviklingspolitisk sværvægter, og jeg nævner det, fordi vi allerede har nogle væsentlige initiativer, der sigter på at holde verdens have fri for plastik.
F.eks. arbejder Den Globale Miljøfacilitet, som har en bevilling på 450 mio. kr., bl.a. med at mindske havforurening.
Som udgangspunkt synes Venstre derfor også, at ideen bag Dansk Folkepartis beslutningsforslag er god, og derfor vil jeg også gerne benytte lejligheden til at rose Dansk Folkeparti for at have fokus på udviklingsbistand og have fokus på forurening i verdenshavene.
Men det er altså vigtigt at holde fast i, at vi har en bredspektret udviklingspolitisk strategi, hvor vi ikke kun har fokus på klima, men også på demokratiudvikling, uddannelse, ligestilling og meget, meget mere.
Alt det må og skal en udviklingspolitisk strategi rumme.
Strategien løber frem til 2021, og den aftale synes jeg altså ikke vi skal løbe fra nu.
Til gengæld er vi åbne for at drøfte i den nye udviklingspolitiske strategi, om vi kan kigge nærmere på, hvordan vi i videre omfang kan bekæmpe plastik i verdenshavene.
Men på nuværende tidspunkt kan Venstre ikke støtte forslaget.
Marie Bjerre (V), 2019-11-07:
Vi bliver nødt til at have en bredspektret udviklingsstrategi.
Og hvis vi følger Dansk Folkepartis beslutningsforslag her, vil det gå ud over den udviklingspolitiske strategi, som vi har lagt, som har et bredt fokus, og som går frem til 2021.
René Christensen (DF), 2019-11-07:
Det ville altså være uretfærdigt at bruge måske 170 mio. kr. mere ud af 16 mia. kr. på at mindske plastik i verdenshavene, mener fru Marie Bjerre.
Det mener vi bestemt ikke det er.
Hvis man læser forslaget, står der faktisk: »Folketinget pålægger regeringen at tage initiativ til at målrette en større del af udviklingsbistanden til miljøtiltag, som markant mindsker udledningen af plastik til verdenshavene fra de ti floder med størst forekomst af plastikaffald.«
Vi har jo heller ikke lagt os fast på, at det er alle 170 mio. kr., der skal bruges på det.
Det kan være, at vi afsætter 50 mio. kr.
Det kan også være, at vi slet ikke afsætter nogen penge, men simpelt hen giver en regering et meget, meget stærkt mandat til, når vi i FN-systemet snakker udviklingsbistand, at arbejde for at gå til kilden, hvor vi ved plastikken kommer fra.
Jeg tror, alle har set interviewet fra TV 2, hvor journalisten kunne gå hen over vandet, og det kan vi da ikke leve med.
Marie Bjerre (V), 2019-11-07:
Det, som forslaget lægger op til, er jo, at man vil omfordele inden for udviklingsbistanden og bruge flere midler på at bekæmpe plast i verdenshavene.
Den aftale er en del af den udviklingspolitiske strategi, der løber frem til 2021.
Og den aftale synes vi ikke at vi skal løbe fra, men vi er villige til at indgå i drøftelser om den nye udviklingspolitiske strategi, der skal være fremadrettet, i forhold til om man i højere grad kan målrette midler til det her område.
Kasper Roug (S), 2019-11-07:
Mange tak til ordføreren for en god ordførertale.
Nu startede DF's ordfører med at sige, at vi skulle diskutere økonomi, og hvor pengene skulle komme fra osv.
Det er åbenbart lige pludselig 170 mio. kr., eller det er 70 mio. kr., eller det er 100 mio. kr.
Man er ikke helt sikker, men lige meget hvad skal pengene komme andre steder fra.
Det vil sige, at de højst sandsynligt vil blive taget fra der, hvor vi bruger rigtig mange penge i dag, dvs. specielt Afrika syd for Sahara.
Hvad er ordførerens holdning til, at vi lige pludselig begynder at flytte penge fra de mest nødlidende stater overhovedet over til stater, som jo, som jeg også nævnte, faktisk er rumfartsnationer?
Susanne Eilersen (DF), 2019-11-07:
Det er jo ret godt at have fokus på noget.
Jeg tror bare ikke, det hjælper de fattige lande dernede, hvor de lever af fisk, og som ikke selv magter at gøre noget ved det.
René Christensen (DF), 2019-11-07:
Det er vi selvfølgelig kede af.
Jeg skal med det samme sige, at det, vi taler om her – det forslag, vi er kommet med – ændrer på 170 mio. kr. ud af 16 mia. kr.
Det er faktisk det, vi taler om.
Og det er jo sådan, at vi i dag faktisk bruger de her 832 mio. kr. på netop de her tiltag.
Dansk Folkeparti er jo også en del af alle de her gode forslag, der har været omkring affaldshåndtering osv. osv., som man arbejder med rundtomkring i verden.
Og det er også rigtig godt.
Men for at sætte et billede på det, svarer det jo til, at vinduet ind til Folketingssalen smadrer, og gulvtæppet bliver helt vådt.
Og det, der har gjort os lidt skræmt, er, at det eneste, vi taler om, er, at vi nu skal have gjort noget ved det her gulvtæppe.
Vi taler slet ikke om, at der er hul i vinduet.
Så vi lægger et nyt gulvtæppe på.
Det bliver vådt dagen efter igen, og så siger vi: Nå, nu er gulvtæppet blevet vådt, vi må lægge et nyt på.
Udfordringen her er jo, at vi ved, at de her ti floder bidrager med 90 pct. af den plast, der er i verdenshavene, og der spørger vi bare: Indtil vi har fået styr på alt det andet gode, vi er i gang med, burde man da ikke internationalt – bestemt ikke kun fra dansk side – arbejde for, at man samler det plast op, som udledes nu?
Kan vi virkelig leve med, at de her 4 mio. t plast over de næste 10 år fortsætter med at løbe ud i verdenshavene?
Det er det, forslaget går ud på, og det er ikke en meget, meget stor omlægning.
Rasmus Prehn (S), 2019-11-07:
Der er ikke nogen tvivl om, at plastikforurening i havene medfører en lang række problemer, som også medfører f.eks. problemer med ernæring og fattigdom og andet.
Tingene hænger simpelt hen sammen.
Så den sammenhæng er vi sådan set helt med på.
Det er jo også derfor, at Danmark allerede med den udviklingsbistand, vi har, har fokus på de her områder og sætter ind med forskellige initiativer og arbejder sammen med forskellige organisationer i forhold til at sætte bekæmpelse af plastikforurening højt på dagsordenen.
Vi kan givetvis gøre mere, og der ser jeg frem til at samarbejde med Dansk Folkeparti som samarbejdspartner i den forligskreds, vi har i forhold til vores strategi på udviklingsområdet.
Nick Hækkerup (S), 2019-11-07:
Var du til stede, da jeg holdt min tale?
Så forstår jeg simpelt hen ikke, at du kan stille det spørgsmål.
Carsten Kudsk (DF), 2019-11-07:
Det beklager jeg.
Jeg var lige tilfældigvis ude til noget, men så er jeg ked af, at jeg stiller ministeren det samme spørgsmål igen.
For det, vi hele tiden hører, er jo det med de forbryderorganisationer.
Så jeg er ked af, hvis jeg spørger ministeren endnu en gang.
Nick Hækkerup (S), 2019-11-07:
Jeg bliver nødt til at sige: Det er simpelt hen ikke seriøst.
Det er ikke seriøst, når jeg har stået og holdt en lang tale, hvor jeg udførligt og nuanceret har redegjort for, hvordan det her er, at du så beder mig om at gentage det på 30 sekunder, fordi du var udenfor.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-11-07:
Jeg skal bare spørge med hensyn til konsekvenserne.
For vi kan jo se, at konsekvenserne er alvorlige.
Vi kan altid diskutere, hvornår noget er katastrofalt: Er ét terrorangreb katastrofalt, er to?
Hvor mange dræbte skal der til?
Det vil jo altid være en afvejning, og dansk politi kommer jo aldrig i en situation, hvor man kan opklare al kriminalitet, og da slet ikke, før den bliver begået.
Så sådan er det jo.
Men det er korrekt, at der blev et nej ved afstemningen, og det skal vi naturligvis respektere.
Omvendt er nejet jo ikke blevet indføjet i den danske grundlov.
Det er til at ændre.
Jeg siger ikke i morgen, jeg siger måske heller ikke til næste år, men på et eller andet tidspunkt kunne det jo være, at konsekvenserne var så store, at vi skulle spørge danskerne igen. Kunne ministeren forestille sig en afstemning, hvor spørgetemaet var mere isoleret til at handle om kriminalitetsbekæmpelse og ikke den lidt bredere vifte, som vi jo spurgte befolkningen om, da vi havde afstemningen?
Nick Hækkerup (S), 2019-11-07:
Det er jo en overvejelse, som vi har gjort os mange gange og meget i mit eget parti, fordi vi jo gerne vil af med det her forbehold, ligesom vi gerne vil af med forsvarsforbeholdet.
Men vi må også bare konstatere, at det er en ret, som vi har båret ind til befolkningen ad nogle omgange, og at befolkningen har sagt tak, men nej tak, og derfor er vi nu dér, hvor det der med at operere i nye folkeafstemninger om afskaffelse af forbeholdet simpelt hen ikke er noget, der er aktuelt for os.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-11-07:
Nå, nej, men nu har vi en minister, som netop har holdt en aldeles fremragende tale her som afslutning, som jeg da er sikker på, hvis den når ud til en bred del af befolkningen, vil kunne flytte noget.
Altså, ord flytter; ord betyder noget.
Jeg beder ikke om det i indeværende periode eller de næste 4 år osv., men konsekvenserne viser sig jo, og konsekvenserne bliver langsomt mere og mere alvorlige.
Nick Hækkerup (S), 2019-11-07:
Det er så et spørgsmål, der står i forlængelse af hr. Jan E. Jørgensens eget indlæg til at starte med og hans spørgsmål til hr. Jeppe Bruus.
René Christensen (DF), 2019-11-07:
Tak for det, og tak til ministeren.
Jeg synes egentlig, at jeg har taget de positive briller på, og jeg hører, hvad ministeren siger.
Jeg tror, at det er meget vigtigt at sige, at Dansk Folkeparti ikke ønsker, at det er en milliard kroner, der kun skal bruges til plastik.
Vi skriver jo meget tydeligt til sidst i beslutningsforslaget, at vi ønsker at lave puljen med de 832 mio. kr., som vi i dag bruger på natur-, miljø- og klimatiltag, større.
Vi ser sådan set, når vi kigger på udviklingsbistand, rigtig mange flygtningestrømme i dag, som ikke er på grund af krig, men som faktisk er på grund af miljø-, natur- og klimaforandringer.
Vi synes, at de ting, som ministeren også oplister over, hvad det er, den danske regering og det danske Folketing allerede er med til at bidrage til, er gode ting.
Når vi nu faktisk godt ved, hvor kilden til 80-90 pct. af det plastaffald, som ender i verdenshavene, er, så ville vi jo gerne have en diskussion med regeringen om, hvordan vi kunne få en samtale med de her lande, hvis vi nu hæver beløbet og vil bruge, lad os sige en milliard kroner på natur, miljø og klima.
Man skal huske på, at det er i lande som Kina og Indien, de her floder løber.
Hvordan kan vi lægge pres på dem?
Der vil vi jo gerne have en diskussion om, hvad vi skulle byde ind med som foregangsland – skulle det være 1 million, 100 millioner, 50 millioner eller 150 millioner – og sige: Vi har en global udfordring med plastik i verdenshavene – hvordan kan vi bidrage til at løse den udfordring, indtil vi får de her affaldssystemer?
Så jeg hører egentlig, at ministeren måske er positiv nok over for det – måske ikke i form af den tekst, der ligger her.
Men er regeringen, som jo kun består af ét parti, indstillet på, at vi i forbindelse med udvalgsbehandlingen får talt med hinanden om, hvordan vi kan gøre noget ved det her, når vi nu ved, hvor kilden er?
Rasmus Prehn (S), 2019-11-07:
Som jeg også sagde i min indledning, er vi rigtig glade for, at forslagsstillerne sætter fokus på det her kolossalt vigtige problem.
Plastikforurening i havene er meget højt på regeringens dagsordenen.
Det er noget, der virkelig bekymrer os, og det er noget, vi vil have gjort noget ved.
Det skal vi jo gøre ved også offensivt at gå i dialog med nogle af de lande, der forurener mest.
Det er oplagt også i forbindelse med udviklingsarbejde at have den dialog, hvor man også siger til de her lande: I har også muskler til selv at gøre noget.
I kan også affaldssortere bedre.
I kan få samlet op de steder, hvor der er forurening.
I kan prøve at lave en indsats også i forhold til at minimere brug af plastik.
Der er en række tiltag, vi kan gøre.
Vi er gået foran i Danmark, men der er nogle teknologier, man også kan introducere til andre lande.
Der er det oplagt at bruge udviklingsbistanden som et redskab til også at få andre til at gøre mere, f.eks. Kina og Indien, som jo også har ressourcer til at gøre meget selv.
René Christensen (DF), 2019-11-07:
Tak for det.
Grunden til, at Dansk Folkeparti har peget på udviklingsbistanden, er jo, at vi kan se, bl.a. i Afrika, hvor man virkelig lever af naturens ressourcer, at havet spiller en stor rolle.
Som vi også har skrevet i forslaget, er der faktisk 3 milliarder mennesker, som får deres protein fra havets fisk.
Derfor mener vi jo, at hvis vi kan få et bedre havmiljø og dermed få nogle bedre fiskebestande, så er vi jo inddirekte med til at gøre, at folk får et bedre liv, og at færre dermed kommer på flugt.
Men jeg vil gerne kvittere for, at ministeren jo sådan set siger, at regeringen gerne vil tale med både Dansk Folkeparti og formodentlig også andre partier om, hvordan vi kan gøre noget ved den her forurening, som selvfølgelig kommer af et dårligt affaldssystem.
Vi ved i dag, hvor kilderne er, og jeg hører ikke ministeren være afvisende over for at have en kortere eller længere periode, hvor man faktisk også gør noget ved selve kilden, altså de her floder, hvorfra plastikken kommer, samtidig med at man selvfølgelig arbejder med affaldshåndtering.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-11-07:
Ja, det er til det her spørgsmål, om det gør nogen forskel på indflydelsen, om man er medlem eller man ikke er medlem.
Man kunne forstå på Enhedslisten, at indflydelsen er den samme, fordi man jo alligevel ikke stemmer om tingene.
Derfor vil jeg spørge ordføreren, om man i Alternativet nogle gange har personer med til sine gruppemøder, som ikke sidder i folketingsgruppen, og om der er forskel på den indflydelse, man har som folketingsmedlem og som ikkefolketingsmedlem, og hvor tit man stemmer om noget til Alternativets gruppemøder.