runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Schnoor (ALT), 2017-04-26:
Tvangsbehandling lyder ikke rart, og det er ganske givet heller ikke rart.
Det er i dag ikke muligt for sundhedspersonale i alle tilfælde at give den bedst mulige behandling til en patient.
En af årsagerne er, at det i dag ikke er juridisk muligt at sikre den nødvendige behandling til varigt inhabile patienter, som modsætter sig somatisk behandling, som ellers er en nødvendighed.
Problemstillingen har været drøftet i de seneste år i flere omgange både politisk og fagligt.
Bl.a. har Det Etiske Råd allerede for 6 år siden udtalt, at vi i Danmark har brug for lovgivning på området.
Det samme har Institut for Menneskerettigheder.
I rapporten »Behandling med tvang? Somatisk sygdom hos behandlingsafvisende varigt inhabile« fra 2016 redegøres der for de store dilemmaer, som dette område indebærer.
På den ene side skal vi beskytte det enkelte individ mod overgreb og umenneskelig og nedværdigende behandling, på den anden side må varigt inhabile naturligvis heller ikke udsættes for unødige smerter eller væsentlige helbredsforringelser som følge af manglende undersøgelse eller behandling.
I rapporten nævner Institut for Menneskerettigheder eksempler på, at varigt inhabile har haft unødige smerter eller er døde af sygdomme, som kunne have været behandlet – situationer, der i visse tilfælde kan betragtes som omsorgssvigt.
Det er naturligvis også uacceptabelt.
I Alternativet ønsker vi ikke, at dette forslag skal erstatte den forebyggende indsats i forhold til tvang, men vi er tilfredse med, at regeringen nu vælger at følge Institut for Menneskerettigheders opfordring og får udarbejdet et forslag til lovgivning, så vores sundhedspersonale får bedre rammer for at udøve den bedst mulige behandling for deres patienter.
Inden vi nikker helt og fuldt ja til forslaget, vil jeg sige, at vi har et par områder, som vi er bekymrede for, og som vi mener at der er behov for at der ses nærmere på: Hvordan sikrer vi, at der er en tydelig garanti for, at tvang og indgreb begrænses til det absolut nødvendige?
Hvordan vil vi sikre os imod risikoen for, at tvang vil blive brugt i forbindelse med andre hensyn end borgerens helbred?
Hvordan sikrer lovforslaget, at tillidsskabende og motiverende metoder altid benyttes inden tvang?
Hvordan definerer lovforslaget, i hvilket omfang tvang må benyttes?
Vil regeringen på opfordring fra Dansk Sygeplejeråd, Alzheimerforeningen, Danske Patienter, Danske Handicaporganisationer og LEV overveje at etablere en patientrådgivning, som vi kender det fra psykiatrien?
Vi er positive over for lovforslaget, men vi ser samtidig også frem til svar på vores og andres spørgsmål, som kan bidrage i den videre behandling.
Lotte Rod (RV), 2017-04-26:
Tak for det, formand.
Jeg synes, det her er et svært lovforslag.
Det har jo været undervejs i meget, meget lang tid.
På den ene side er det jo forfærdeligt, hvis vi har et ældre menneske med demens, som er så forvirret, at han eller hun modsætter sig at få den pleje og omsorg, som han eller hun burde.
Der kan det jo være omsorgssvigt ikke at gøre noget.
Vi stiller også vores personale i en urimelig situation, når nogle af de ting, de gør, faktisk er ulovlige.
På den anden side har jeg det også svært med tvang, og derfor vil jeg gerne anerkende, at regeringen har gjort sig meget umage med at skrive fuldstændig tydeligt, at tvang jo ikke må bruges i stedet for god pædagogik eller en ordentlig normering.
Jeg synes, det svære i det her jo er, hvor grænsen går, for hvis vi nu forestiller os en mand eller kvinde, som man som personale ikke kan komme ind til i dag, men at man måske godt kunne det, hvis man gjorde noget andet, altså f.eks. brugte musikterapi, men så ved man jo ikke, at det godt kunne lykkes, for man har ikke prøvet det, og så ville man i god tro bruge tvang, fordi man ud fra situationen i dag ville sige, at man ellers ikke ville kunne gøre det, der skulle til.
Derfor synes jeg, der er noget tankevækkende i, at ved hele den måde, vi har bygget vores tvangsbestemmelser op på, er retssikkerheden jo altid bundet i, at vi laver nogle meget præcise kriterier.
Vi indberetter og giver klagemulighed, men i virkeligheden ville jeg ønske, at vi i fællesskab på et tidspunkt kan komme derhen, hvor vi har endnu mere fokus på, at man som menneske ville få større ret til altid at blive mødt af dygtigt personale, fordi det jo i bund og grund altid falder tilbage på, hvad det er for en kultur, og hvad det er for en ledelse og for en faglighed, der er det sted, man er.
Derfor håber jeg, at noget af det, vi kan fokusere på i den videre behandling, er den læring, som også skal finde sted det enkelte sted.
Der er også rejst forskellige ting af høringsparterne, bl.a. det her med, om det er det rigtige sted at lægge snittet på 6 måneder.
Så jeg deler grundlæggende den bekymring, som Enhedslistens ordfører gav udtryk for omkring tvang, men i modsætning til Enhedslisten går jeg og Det Radikale Venstre, ligesom Alternativet også sagde det, positivt ind i det her arbejde og håber, at vi kan bruge udvalgsbehandlingen konstruktivt.
Stine Brix (EL), 2017-04-26:
Tak for det.
Mit spørgsmål til ministeren er: Hvad vil ministeren gøre for at undgå, at vi ser et misbrug af reglerne?
Der ligger jo en risiko for, at der bliver brugt tvang i situationer, hvor det kunne være undgået.
Hvilke initiativer på det område påtænker man at tage?
Hvad det angår, er der i høringssvarene en række organisationer, der påpeger, at der er mange ting, som ikke monitoreres.
Men det skal ikke registreres, hver gang man rent faktisk gør det.
Der er også andre eksempler på ting, der ikke monitoreres.
Men er ministeren villig til at kigge på at udvide registreringen?
Det er mit ene spørgsmål
Det andet spørgsmål er, som jeg også nævnte i min ordførertale, og som flere spørger om: Har ministeren planer om at lave en vejledning om, hvornår man i tilstrækkelig grad har forsøgt sig med tillidsskabende tiltag?
Har man planer om det?
Karina Adsbøl (DF), 2017-04-26:
Tak for det.
Jeg nævnte i min ordførertale behandlingstestamentet, som er et stort ønske fra Dansk Folkepartis side, og jeg vil høre, hvilke barrierer der er for, at behandlingstestamentet kan indgå i lige nøjagtig den her lov, og om ministeren er villig til at lave et ændringsforslag om behandlingstestamentet.
Ulla Tørnæs (V), 2017-04-26:
Det er jo selvfølgelig et politisk valg, som Det Radikale Venstre træffer, at man ønsker at øge udviklingsbistanden.
Men jeg føler mig bare kaldet til at gøre spørgeren opmærksom på, at det parti, som Det Radikale Venstre ønsker skal have statsministerposten, nemlig Socialdemokratiet, endsige ikke har prioriteret at øge udviklingsbistanden i de forskellige oplæg, som man har lavet, senest med »Stol på Danmark«, som var Socialdemokratiets bud på en finanslov.
Deri er der ikke prioriteret en stigning i udviklingsbistanden.
Jeg synes bare for en ordens skyld, at hr. Kristian Hegaard bør være opmærksom på, at det parti, som man altså ønsker skal bære statsministerposten, ikke har den samme politiske prioritering som den, jeg her hører hr. Kristian Hegaard give udtryk for.
Stine Brix (EL), 2017-04-26:
Mit spørgsmål ligger i forlængelse af det, som fru Pernille Schnoor lige har spurgt til.
Det forslag til vedtagelse, som vi har fremsendt også til den socialdemokratiske ordfører, består jo af to led: punkt 1, at der bliver foretaget en vurdering af, hvilke af de anbefalinger, som der ligger i FN-rapporten, der har relevans for Danmark, og punkt 2, at de anbefalinger, man så vurderer har en relevans for Danmark, beslutter man at implementere.
Og jeg forstår ikke på det, som ordføreren svarede fru Pernille Schnoor lige før, hvad det er i det forslag, som Socialdemokratiet ikke kan støtte.
Kristian Hegaard (RV), 2017-04-26:
Tak for det.
Det er fuldstændig rigtigt, at Radikale har nogle prioriteringer, der gør, at vi gerne vil øge udviklingsbistanden.
Det er fuldstændig rigtigt hørt og læst, og efter vores opfattelse ligger der helt klart en milliard og venter som følge af færre asyludgifter.
Så hvad gør regeringen sig af tanker, når eksempelvis seniorforsker og ekspert i udviklingsbistand, Lars Engberg, siger: Hvis pengene holdes i venteposition, bliver pengene brugt mindre effektivt?
Hvorfor venter man på en eller anden model?
Hvorfor skal børnene vente på hjælp?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-04-26:
Da jeg sad og forberedte mig og læste tilbage i historien om Polsas og efterfølgende Polsag og efterfølgende Polaris, slog det mig pludselig, at politiet tog det her system, Polsas, i brug i 1997.
Jeg kan huske, at min far købte den første bærbare computer på vores vej det år, og jeg tænker lidt, at den computer jo nok de sidste 15 år, i hvert fald 10 år, har været fuldstændig forældet og ikke været i drift, og alligevel kører politiet videre med et system, der er helt fra 1990'erne.
Det synes jeg på en eller anden måde er tankevækkende at sætte i relief på den måde – og også en lille smule skræmmende, for der er jo en række svagheder ved det her system.
Det er ikke nyt – det har man ligesom vidst i nogle år, og det er jo også derfor, man har prøvet at gå nye veje med andre it-systemer, og det er så kuldsejlet alle gangene.
Det er et problem.
Det er et problem, at Folketinget, når vi stiller spørgsmål, ikke kan få præcise og i alle tilfælde retvisende svar om bestemte former for kriminalitet.
Det er faktisk rigtig relevant, når vi lovgiver, at vi selvfølgelig gør det på et fuldstændig oplyst grundlag.
Og derfor synes jeg faktisk, at det, at der ikke er styr på det her system, er en svækkelse af hele vores demokrati og derfor meget, meget problematisk.
Det, der jo kan undre mig, er, at når man kigger på lande omkring os, der er sammenlignelige, har jeg ikke indtryk af, at der skulle være problemer dér med politiets it-systemer, og alligevel prøver vi i Danmark hele tiden at være first mover på det her område – vi vil gerne udvikle vores eget.
Jeg kan undre mig over – og det kan være, at ministeren kan svare på det – hvorfor man ikke kigger på et land, der er sammenligneligt, og som har et nogenlunde fungerende it-system, i hvert fald bedre end vores eget, og så køber det.
Altså, det er jo ikke, fordi vi behøver et, tænker jeg, fuldstændig banebrydende nyt system
– vi kan sådan set godt have en hyldevare, for hvis det fungerer i eksempelvis Sverige, Finland eller Norge eller i et andet sammenligneligt land, skulle man også tro, at det kunne fungere i Danmark.
Er ministeren ikke enig i det?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-26:
Jo, sådan har jeg også tænkt.
Jeg har tænkt, at det vel ikke kun er i Danmark, man har it.
Nu er jeg jo ikke it-ekspert, men jeg er blevet gjort bekendt med – nu er det under en mundtlig besvarelse her, så det kan blive svært at komme helt i dybden med det – at det jo stadig er en værdi, at systemerne skal tale med hinanden osv., og så kommer vi ud i det der med, at man alligevel skal til at designe noget, og det er der, hele udfordringen er.
Så tror jeg også, det er vigtigt, at vi lige minder hinanden om, at Polsas jo ikke er et statistiksystem, men et sagsbehandlingssystem, og det giver nogle udfordringer.
Jeg deler sådan set frustrationen over, at der er noget, vi ikke altid helt kan komme til bunds i.
Nu er vi ved at modernisere det – jeg siger lige, at det jo ikke er sådan, at man ikke har gjort noget ved det siden 1997.
Vi skal så bare finde den rigtige vej derhen, for ingen af os har en interesse i, at vi får sådan en ny, stor it-skandale, eller hvad det nu kunne blive.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-04-26:
Nej, det har ingen af os interesse i, og derfor vil jeg spørge ministeren, hvornår vi kan regne med at høre om, at der er noget på vej i forligskredsen
, altså hvornår kan vi regne med, at der er et forslag til noget nyt, der skal købes eller tages i brug på det her område, altså hvornår kan det ske, og i givet fald, hvordan man har tænkt sig at modernisere.
Er det bare, at man lægger flere gerningskoder ind i systemet, så Folketinget nemmere, kan man sige, på kort sigt kan trække nogle tal ud?
Det synes jeg er relevant at få at vide.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-26:
Rigspolitiet mener, at Polsas kan udvikles og forbedres, indtil et nyt system kan tage over.
Og så er der de her løbende tilpasninger med at sikre, at systemet understøtter både gældende lovgivning, arbejdsgang hos politi, hos anklagemyndighed.
Det er det, man hele tiden udvikler på.
Det bedste, jeg kan sige i dag, er det, vi har aftalt i flerårsaftalen, nemlig at aftaleparterne noterer sig, at politiet planlægger at igangsætte udskiftning af det nuværende sagsbehandlingssystem, Polsas, i løbet af flerårsaftaleperioden.
Jeg kan ikke lige sige mere om det, fordi det kan jeg ikke give noget meningsfuldt svar på lige her på stående fod.
Hvis det skal være meget omfangsrigt, tror jeg, vi skal diskutere det i forbindelse med et nyt system.
Det skal vi så have en diskussion om.
Men jeg tror også, vi skal være ærlige og sige: Hvor detaljeret vil vi have det, og hvad vil vi kræve af politiet i forhold til at bruge tid på at lave det?
Altså, hvor mange koder skal vi have for det ene og det andet og det tredje, og hvor langt ned i detaljen skal vi gå?
Der tror jeg altså, at hvis vi skal lave sådan noget, skal det være i forbindelse med et nye system.
Rasmus Prehn (S), 2017-04-26:
Hvordan forklarer ministeren at politiet udsteder bøder til busser, der kører mere end 80 km/t på landets motorveje, selv om disse busser er godkendt til Tempo 100-kørsel og de dermed ikke gør noget ulovligt, jf. TV 2/Nords artikel »Buschauffører får uberettigede fartbøder på motorvejene« af 17. april 2017?
Tak, formand.
Hvordan forklarer ministeren, at politiet udsteder bøder til busser, der kører mere end 80 km/t. på landets motorveje, selv om disse busser er godkendt til Tempo 100-kørsel og de dermed ikke gør noget ulovligt, jf. TV 2/Nords artikel »Buschauffører får uberettigede fartbøder på motorvejene« af 17. april 2017?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-04-26:
I et par aviser har der været noget dækning af sagen, og Venstres retsordfører udtalte i den forbindelse, og jeg citerer: » Hvis vi ikke kan få statistik på anmeldelser, sigtelser og domfældelser for specifikke kriminalitetsformer, er det en mangel.
Jeg går ud fra, at ministeren er enig i det; det er vi vist alle sammen.
Jeg skal bare spørge om noget i forhold til den reparation, der skal foregå.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-26:
Så går vi til noget andet.
Det er selvfølgelig meget vigtigt, at vi som politikere har et retvisende billede af kriminalitetsudviklingen; at Retsudvalget kan få statistikker over forskellige kriminalitetsformer.
Vi må også erkende, at politiets sagsstyringssystem Polsas er, kan man vist rolig sige i den branche, et ældre it-system, som ikke i alle tilfælde understøtter statistiske udtræk.
Polsas blev udviklet i 1990'erne til at understøtte politiets daglige arbejde, og Polsas er så blevet opdateret løbende gennem årene, og systemet kører grundlæggende stabilt.
Men Polsas er et ældre system, der bygger på en ældre teknologi.
Det har ikke samme brugervenlighed som de systemer, der bliver udviklet i dag, og det rummer heller ikke alle ønskelige muligheder for at trække statistik ud.
På baggrund af flerårsaftalen for politiet og anklagemyndigheden er politiet ved at se på fremtidsperspektiverne for Polsas.
Indledningsvis er der sat et arbejde i gang med at foretage væsentlige moderniseringer af Polsas, så det kan understøtte politiets varetagelse bedst muligt, f.eks. ved at forbedre datakvaliteten og funktionaliteten.
Rigspolitiet arbejder således målrettet på at modernisere Polsas til et tidssvarende niveau i stedet for lige her og nu at kaste sig ud i et nyt, stort it-projekt.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-04-26:
Tak for det.
Mener ministeren, at politiets it-system, Polsas, fungerer hensigtsmæssigt, og har ministeren aktuelle planer om at igangsætte nye it-initiativer for politiet?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-26:
Tak for det.
Som national sikkerhedsmyndighed er det en af PET's opgaver at rådgive og bistå offentlige myndigheder i sikkerhedsspørgsmål.
PET yder altså rådgivning om, hvordan man bedst sikrer sig mod truslen fra bl.a. terrorisme.
Det omfatter fysisk sikring, informationssikkerhed, sikkerhedsundersøgelser.
Offentlige myndigheder, der ønsker sikkerhedsrådgivning af PET, kan rette henvendelse til tjenestens rådgivningscenter.
Her kan de få specifik og målrettet rådgivning, hvis der skal bygges nyt eller renoveres.
PET har også brochurer og vejledninger om specifikke spørgsmål, som myndighederne kan søge inspiration i, og en del af disse er også tilgængelige på nettet, og andre kan fås ved henvendelse til PET.
Jeg ved, at PET løbende overvejer, hvordan deres rådgivningsindsats tilrettelægges bedst muligt, og i den forbindelse skeler PET også til udenlandske erfaringer.
Så det er ikke på tapetet nu at skulle lave et, skal vi ikke bare sige omfattende, digert værk som i Norge, som også vil koste lidt.
Men PET holder øje med det, og det er PET, der går ind og rådgiver i hver enkelt situation.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-04-26:
Når jeg har valgt at tage den her sag eller det her emne op med ministeren, skal det ikke forstås som nogen kritik af vores efterretningstjeneste, fordi den gør det såmænd ganske udmærket med de ressourcer, den nu en gang har til rådighed.
Når jeg gør det, er det, fordi jeg synes, at den måde, Norge har valgt at tackle terrorhændelsen for nogle år tilbage på, har været klog efterfølgende, fordi man jo har valgt i meget stor målestok at gå i gang med at gøre det norske samfund klar til at kunne modstå den trussel, som er mod Norge og givetvis også mod Danmark.
Man har gjort det på en, synes jeg, åben og gennemskuelig facon – alt det, der kunne være åbent, er åbent.
Man kan sådan set bare skaffe sig den her håndbog, hvis man vil vide, ja, hvad man skal sikre, og hvad fremgangsmåden skal være.
Så i virkeligheden er det måske også spørgsmålet, om ikke det ville være ressourcebesparende, hvis man lavede sådan et gennemarbejdet værk, der kunne tjene som inspiration for nogle myndigheder og måske også friholde PET for nogle opgaver i forhold til at rådgive.
Men det skulle altså være et sted, hvor man klart og kontant kunne søge nogle svar, hvis man havde nogle spørgsmål og var en myndighed, der ikke lige vidste, hvor indgangen til PET måtte være henne.
Så på mange måder synes jeg jo egentlig, at man har gjort det overskueligt, man har gjort det fornuftigt, man har været åben om processen.
Men jo ikke alene det, for jeg synes også, at det har givet en anden form for demokratisk indsigt og kontrol med det arbejde, der foregår, fordi vi jo godt kan beslutte her i Folketinget at tilføre ekstra penge til efterretningstjenesten til terrorsikring – det har vi jo allerede prioriteret – men det kunne jo også være godt for os at se, hvad vi så får for pengene.
Altså, hvad kan vi få, hvis vi som eksempel veksler bare 1 milliard til sikring på forskellige steder.
Så jeg tror sådan set, at det ville være sundt, både over for myndighederne, men også i forhold til den demokratiske debat.
Jeg tror sådan set også, at det ville være sundt for efterretningstjenesten.
Så jeg skal egentlig bare høre – nu er min tid ved at være gået – om ministeren vil genoverveje det, eller om det er noget, vi skal have op i forligskredsen, eller om man er fuldstændig fast indstillet på, at man ikke ønsker at bruge de gode eksempler, der kommer fra Norge.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-26:
Nu er det jo sådan, at verden udvikler sig hele tiden, og vi oplever hele tiden nye ting.
Derfor er det jo sundt nok, at vi har en løbende diskussion af det her, også i forligskredsen.
Lad mig sige, at det jo ikke er noget, vi i den her forligskreds særskilt har sat penge af til, altså at skulle lave sådan en bog.
Jeg tror, at vi i hvert fald så også trænger til en diskussion af, om det er den måde, vi bruger ressourcerne bedst på, altså som den norske model.
Jeg anerkender, at det jo er et flot værk, og at man – er det terrorsikring alle steder i mindst 6 meters højde? – har lavet en plan for det.
Det er voldsomt.
Man rådgiver også private, og spørgsmålet er, om det er sådan, vi får mest værdi for pengene.
Jeg vil godt være med til at diskutere det, men jeg siger bare, at jeg synes, at vi skal bruge de penge, vi har, bedst muligt, men vi har jo ikke sådan en tank med en oliemilliard liggende et eller andet sted på samme måde som Norge.
Så derfor synes jeg da, at vi skal vurdere, hvor vi får mest for kronerne.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-04-26:
Det er jeg sådan set enig i – hvor får vi mest for pengene?
Jeg tror bare, man skal prøve at lære noget af det, der er sket andre steder, og undgå, at vi på et tidspunkt ender i en situation, der er lige så grel som den norske.
Altså, selv om vi også har været ramt i Danmark, må man sige, at det godt nok var helt forfærdeligt i Norge, hvor rigtig, rigtig mange familier ikke fik deres børn hjem igen efter det, der skete.
Hvis man skal prøve at udlede noget af det, tror jeg, at det er den rigtige vej at gå, og jeg synes, at det er den rigtige vej at gå, altså i hvert fald at gå i gang med de her tanker.
Så behøver vi jo ikke at terrorsikre alt op til 6. sal.
Det her er sådan set bare et kort, kan man sige, et kompas, en vej til, hvordan vi kan gøre det overskueligt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-26:
Ja, det forstår jeg også godt.
Det, jeg leder lidt efter i den her diskussion, er, om vi skal have en kortlægning af, hvordan vi kunne terrorsikre f.eks. samtlige offentlige bygninger i Danmark.
Er det det, vi vil?
Altså, eksemplerne har været dem, vi har set i landene omkring os – i Berlin, i Sverige, i Stockholm.
Jamen så går man selvfølgelig ind og kigger på, hvad det så vil kræve af terrorsikring at være på forkant med det.
Og er der behovet?
Det kan jeg i hvert fald ikke vurdere, og det vil jeg gerne have nogle, der er lidt klogere på sikring end mig, til at vurdere.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-04-26:
Jamen det tror jeg sådan set ministeren har meget ret i.
Det er ikke, fordi jeg skal stille mange flere spørgsmål om den her sag, men jeg vil foreslå, at det er noget, der bliver taget op i forligskredsen på et tidspunkt, for det vil jo kræve, at vi skal prioritere nogle ting.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-26:
Jeg synes, at det altid er godt at drøfte det, for jeg tror i hvert fald, at vi må se i øjnene, at hvis vi skal lave en terrorsikring, som er væsentlig anderledes end den, vi har i dag, så skal vi også sætte os ned og kigge hinanden i øjnene og sige, at så er der et økonomisk spørgsmål, der skal besvares.
Og jeg tror, at spørgeren og jeg er enige om, at den økonomi ikke skal findes på politiets daglige drift.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-04-26:
Mener ministeren, at politiets it-system, Polsas, fungerer hensigtsmæssigt, og har ministeren aktuelle planer om at igangsætte nye it-initiativer for politiet?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-04-26:
Man skal selvfølgelig ikke modtage en bøde, når man ikke har gjort noget ulovligt.
Det er en meget beklagelig fejl.
Det skal ikke kunne ske.
Men Rigspolitiet har oplyst, at fejlen er blevet rettet her i april måned.
Jeg ved også, at Rigspolitiet har været i dialog med Danske Busvognmænd om sagen, og at de vognmænd, der uretmæssigt har fået en bøde, naturligvis kan få den annulleret.