runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Laura Lindahl (LA), 2017-10-10:
Tak for det.
Men overordnet set
er vi positivt indstillet i Liberal Alliance.
Vi synes, det er positivt, at man vil præcisere, hvordan man skal vurdere en ansøgning om hjælp til handicapbil.
Vi synes, det er en god idé at skabe klare regler for Socialstyrelsens stikprøvekontrol.
Vi synes, det er rigtig fint at udvide mulighederne for at udføre forsøg på det sociale område.
Vi synes også, det er en god idé at smidiggøre rammeaftalerne på socialområdet.
Vi synes, det er fint at give den her bemyndigelse til, at der kan fastsættes regler om den her mærkningsordning for demensboliger, som er aftalt med den seneste aftale om satspuljen, og vi synes også, det giver mening, at man vil gøre Psykolognævnet beslutningsdygtigt, selv om alle medlemmer ikke er til stede, hvilket er efter ønske fra bl.a. Psykolognævnet selv.
Så overordnet set tilslutter vi os de bemærkninger, der er faldet om sådan indholdet og at pakke så meget sammen i ét lovforslag, men vi synes, at det er nogle rigtig positive tiltag, og vi støtter samlet set lovforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2017-10-10:
Mange tak.
Der er ikke noget i det her, vi ikke kan støtte.
Det er ganske vist pakket sammen som seks forslag i ét.
Det er værst, når det er sådan, at der er nogle rigtig slemme tidsler; så er det, man kan få lidt af et dilemma.
Men at der er en eller anden form for pakning, kan jo også være interessant, for det er også en ordentlig omgang, hvis vi skal herop seks gange alle sammen for at få sådan nogle forslag her vedtaget.
Vi synes, det er fint, hvis der bliver gået en runde i forhold til det med forsøgsvirksomhed, men vi synes også, det er et fint forslag fra SL om, at kommunerne måske skulle godkende forsøgene.
Men alt i alt, selv om det er en pakke på seks forslag, kan vi sagtens støtte dem alle sammen.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-10-10:
Som forslaget ser ud nu, fremgår det jo meget tydeligt, at man kan gå uden om den kommunale myndighed.
Det synes vi ikke man skal kunne.
Marlene Borst Hansen (RV), 2017-10-10:
Som tidligere ordførere netop har sagt, er L 12 en samlelov, som består af en hel masse forskellige delelementer.
Dem har tidligere ordførere også redegjort for, og det vil jeg derfor ikke gøre, men blot meddele, at Radikale Venstre kan støtte lovforslaget i sin helhed.
Mai Mercado (KF), 2017-10-10:
Det kan jeg fuldt ud bekræfte.
Det bliver faktisk meget klart skrevet ind i loven, hvad grænserne er for, hvad der kan gives forsøgsgodkendelse til.
Det bliver skrevet ind i loven, at der ikke kan gives godkendelse til forsøg, som lige præcis indebærer, at borgeren bliver stillet dårligere.
Der kan heller ikke gives tilladelse til forsøg, som indebærer en fravigelse af reglerne om tilsyn, og der kan heller ikke gives tilladelse til forsøg, som fraviger reglerne om klageadgang.
Karina Adsbøl (DF), 2017-10-10:
Tak for det, og tak til ministeren.
Jeg skal bare høre, om ministeren vil bekræfte fra talerstolen, at når vi snakker om forsøgsordninger, så er det altså ordninger, som ikke kan stille borgerne ringere end den lovgivning, vi har i dag, altså servicelovens regler, og at borgernes retssikkerhed i forhold til lov om klageadgang stadig væk er den samme, hvis man laver forsøgsordninger.
Mai Mercado (KF), 2017-10-10:
Tak, formand.
Jeg vil også gerne starte med at kvittere for den konstruktive debat, der har været.
Lovforslaget indeholder jo en række forskellige ændringer af den socialretlige lovgivning, og det er blevet kaldt alt fra en køn pærevælling – jeg noterede mig, at den var køn, og at det ikke bare var en pærevælling – til alt godt fra havet.
Man vil kunne sige, at der jo ikke er tale om store ændringer, det er rigtigt nok, men det betyder bestemt ikke, at de er uden værdi.
Særlig vigtigt er det, at vi med de foreslåede ændringer skaber tydelighed om reglerne for udvidet lån til borgere, der har brug for en handicapbil, og at vi til gavn for kommuner og regioner forenkler reglerne om rammeaftaler.
Så vil vi med lovforslaget også gerne skabe bedre muligheder for forsøg på det sociale område, bl.a. ved at give regioner og private tilbud mulighed for at tænke nyt.
Det skal selvfølgelig være med klare grænser for, hvordan de forsøg skal være.
Samtidig sikrer vi faktisk med klare krav til forsøgene borgernes retssikkerhed.
Jeg står naturligvis til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, som udvalget måtte ønske at få nærmere belyst under udvalgsbehandlingen.
Orla Østerby (KF), 2017-10-10:
Tak for det.
Som det har været nævnt af de øvrige ordførere, handler det om ændringer i serviceloven, almenboligloven og psykologloven, og det er tekniske ændringer, og så er der ændringer på områder, hvor man har draget nogle erfaringer.
Jeg vil bare lige tage en enkel ting af det her, som jeg synes der er vigtig, og det er omkring det her med forsøg på det sociale område.
Der er det sådan, at der i lovforslaget stilles krav om, at der ikke kan gives godkendelse til forsøg, der indebærer, at borgeren stilles dårligere.
Så vil jeg sige lidt om de her tekniske ændringer, altså det, der er samlet i seks forslag på det her område.
Det er jo sådan, tror jeg, at når man er i regering, er det en praktisk nødvendighed, at man en gang imellem samler noget i et lovforslag, og når man er i opposition, er man kritisk over for det.
På vores område, på Social-, Indenrigs- og Børneudvalgets område, har vi 24 lovforslag i den her samling, samlet set har Folketinget 222 lovforslag, der er meldt ind nu, og så kunne man tænke sig, hvis det var sådan, at det her skulle specificeres ud i mange lovforslag, hvordan det så ville ende, hvis vi gjorde det på alle områder.
Så Konservative støtter lovforslaget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-10-10:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at tilslutte mig koret af de mange, som siger, at det desværre sådan er blevet mere reglen end undtagelsen, at man blander alle mulige forslag sammen i en pærevælling, i det her tilfælde både på handicapområdet under serviceloven, rammeaftaler på social- og boligområdet, forsøgsregler på socialområdet, beslutningsdygtighed i Psykolognævnet og regler for stikprøvekontrol i forhold til Tilbudsportalen.
Det synes jeg også er en uskik, som i nogle tilfælde kan sætte os i en kattepine, fordi man kan komme til at stemme imod ellers fornuftige forslag, fordi der er elementer, som man er imod.
Heldigvis er det dog ikke overvejende tilfældet i den her omgang.
I det store hele kan SF støtte lovforslaget, hvori der jo også er delelementer af et par aftaler, som vi selv står bag.
I den forbindelse vil vi især fremhæve, at det er godt, at det nu bliver præciseret, hvornår en borger har ret til et udvidet lån til betaling af en handicapbil, så det fremover udelukkende er et egnethedskriterium, som er gældende, og at vi nu får implementeret en national mærkningsordning for demensegnede boliger.
Dog vil jeg tillade mig her at opfordre socialministeren til at genoverveje de helt regulære, synes jeg, bemærkninger fra interessenter i forhold til handicapbiler, nemlig at søge at løse problemet med de alt for lange sagsbehandlingstider.
På samme måde tænker jeg, at der i forhold til en forenkling af rammeaftaler måske også kan blive plads til par overvejelser om en styrkelse af de specialiserede områder, der som bekendt har haft nogle trange kår siden kommunalreformen fra 2007.
Og endelig vil vi, som andre også har sagt, stille en række spørgsmål til forsøgene på det sociale område med henblik på at skabe større klarhed over, hvad man helt præcis tænker sig at der er behov for, og for som minimum at sikre, at kommunerne er involveret i beslutningerne omkring de overvejelser, der skal være.
Det håber vi at vi kan få nogle gode drøftelser i udvalget om, men derudover forventer vi at kunne støtte op om forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-10-11:
Nu siger fru Julie Skovsby noget andet end i sit spørgsmål lige før, nemlig at der i begge tilfælde skulle være tale om forlodsovertagelser.
Og det har der formentlig også været, før vi faktisk besluttede at gå i gang med motorvejsbyggeriet.
I dag er det sådan, at det er ekspropriationer, der foregår på linjen, hvor der udvides motorvej, men det, der skal foregå på den linje, hvor der anlægges et nyt jernbanespor, er en forlodsovertagelse.
En ekspropriation er, at der kommer en offentlig myndighed og banker på døren og siger: Vi skal have dit hus, fordi vi skal bygge her, og så har man krav på erstatning osv.
En forlodsovertagelse er, at grundejeren går til det offentlige og siger: I har nogle planer ude i fremtiden om at gøre noget, og det gør det svært for mig at sælge huset.
Det er to forskellige processer.
Jeg kan ikke lovligt træffe beslutninger om, at vi skal anvende ekspropriationsregler i sager, der har med forlodsovertagelse at gøre.
Hvis det er det, fru Julie Skovsby beder mig om, så må jeg bare svare, at det tillader loven mig ikke.
Julie Skovsby (S), 2017-10-11:
Når ministeren kun ønsker at tilstræbe, at de 75 ejendomme, der er berørt af udvidelsen af motorvejen og anlæg af ny jernbane, skal gennem én proces, er der så ikke en risiko for, at de berørte landmænd på Vestfyn, som har brug for tilbud om frivillig jordfordeling, vil skulle igennem to jordfordelingsforløb?
Skriftlig begrundelse
Når ministeren kun ønsker at tilstræbe, at de 75 ejendomme, der er berørt af udvidelsen af motorvejen og anlæg af ny jernbane, skal igennem én proces, er der så ikke en risiko for, at de berørte landmænd på Vestfyn, som har brug for tilbud om frivillig jordfordeling, vil skulle igennem to jordfordelingsforløb?
Som jeg forstår hr. Hans Christian Schmidts svar til Transport-, Bygnings- og Boligudvalget, så er der både ved motorvejsudvidelsen og jernbanen givet mulighed for forlodsovertagelse.
Men det kan vi jo få afklaret senere.
Jeg synes, at det er vigtigt, at det giver sund fornuft for borgerne, og derfor forstår jeg ikke, hvorfor ministeren i dag ikke klart siger, at selvfølgelig er det kun ét forløb, man skal igennem.
Ja, jeg må jo sige, at jeg står ikke her og siger noget nyt.
Til gengæld er mit § 20-spørgsmål her skriftligt begrundet, og der er henvist til den daværende ministers svar her fra oktober måned.
Jeg er ikke i tvivl om, at det her virkelig skal være så smertefrit som overhovedet muligt, og jeg kan ikke forstå, hvorfor ministeren ikke tager den beslutning, som ministeren kan tage, nemlig at de her borgere kun skal igennem ét forløb.
Jeg kan forstå, at det er samme argumentation, der bruges, nemlig at det her er meget teknisk og det er meget bureaukratisk, og derfor kan man ikke give borgerne den forventning om eller garanti for, at de kun skal igennem ét forløb.
Det synes jeg er urimeligt.
Særlig når ministerens forgænger har sagt, at det vil være oplagt at gøre, synes jeg, det er urimeligt over for de borgere.
Det er jo sådan, at når staten eksproprierer noget af en privat lodsejers jord eller en ejendom, er det en proces, der skal ske med varsomhed og grundighed, og det skal være rimeligt.
Og når der så er tale om landmænd, er det også deres private virksomhed.
Så synes ministeren ikke, at det er urimeligt, at de her borgere nu står i en situation, hvor de kan risikere at skulle igennem to forløb, endda to forløb, som kommer til at ligge relativt tæt på hinanden?
Vil ministeren mene, at ministeren ikke har bemyndigelsen til at tage den beslutning nu?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-10-11:
Under hvilket regelsæt mener fru Julie Skovsby at denne koordinering skulle ske?
Skulle den ske under regelsættet for forlodsovertagelse eller under regelsættet for ekspropriation?
Hvis man skal koordinere to processer, forudsætter det, at man gør det under et regelsæt, og det er to processer, der har to forskellige regelsæt.
Hvis man søger om forlodsovertagelse og får sin ejendom forlodsovertaget, skal man i øvrigt ikke igennem to processer, for så kommer der ikke en ekspropriationsproces senere hen.
Julie Skovsby (S), 2017-10-11:
Jeg spurgte transportministeren, om transportministeren mener, at man har bemyndigelsen – at ministeren har bemyndigelsen – til at træffe en beslutning om, at de her borgere kun skal igennem ét forløb.
Dertil blev jeg spurgt om, hvilken lovgivning jeg mener gælder.
Det kan ikke være rigtigt, at jeg skal høres i lovgivning.
Jeg spørger ministeren: Har ministeren bemyndigelse til at tage en beslutning om, at de her mennesker kun skal igennem ét forløb og altså ikke kontaktes af og i dialog med myndighederne ad to omgange, hvilket besværliggør deres liv?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-10-11:
Jeg stiller et spørgsmål til fru Julie Skovsby, fordi fru Julie Skovsby beder mig om at gøre noget, som jeg ikke kan.
Jeg kan ikke køre to processer efter ét regelsæt, når der gælder to regelsæt.
Der er forskel på at blive forlodsovertaget og at blive eksproprieret.
Og det er ikke rigtigt, at man, hvis man først er blevet forlodsovertaget, så skal igennem processen en gang til med ekspropriation.
Så der er kun én proces i det tilfælde.
Julie Skovsby (S), 2017-10-11:
Så lad mig spørge på en anden måde: Har ministeren den politiske vilje til, at der skal tages en beslutning om, at de her mennesker kun skal igennem ét forløb?
For så må der jo ses på de her regelsæt, og hvordan man kan sikre, at borgerne kun skal igennem ét forløb.
For det kan vel ikke være rigtigt, at man først skal igennem et forløb og derefter et tilsvarende forløb med alle de gener, det medfører.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-10-11:
Jeg synes, de her spørgsmål og svar i salen fungerer bedst, når man lytter til hinanden og tager udgangspunkt i det, som den anden siger.
Jeg har forsøgt at lytte til fru Julie Skovsby og har besvaret de spørgsmål, som fru Julie Skovsby har stillet.
Men sådan synes jeg det fungerer bedst her i salen.
Tak for spørgsmålet.
Jeg må henvise til mit tidligere svar i sagen.
Som sagt har vi at gøre med et sikkert vejprojekt, som regeringen har en aftale om skal prioriteres på næste års finanslov.
Og så er der ved siden af et togfondsprojekt, der indtil videre ikke er kommet ind på næste års finanslov.
Derfor kan jeg som minister kun tilstræbe, at der sker en form for samordning mellem projekterne.
Nogen garanti kan jeg ikke give, da der er tale om to forskellige forløb.
Det er fuldstændig korrekt.
Nu kigger vi det her ordentligt igennem, og så ser vi på, om der er behov for en ændring af reglerne.
Hvis der er behov for en ændring af reglerne, vil de regler blev ændret.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-10-11:
Det her er et lovgrundlag for den bistand, man kan yde til politiet, og der beder vi forsvaret om at yde bistand til politiet.
Det kan man gøre efter forsvarslovens § 7.
Det er vedtaget i 2001, og det er den bestemmelse, der gør, at justitsministeren og forsvarsministeren kan beslutte, at der ydes bistand fra forsvaret til politiet.
Astrid Krag (S), 2017-10-11:
Vil ministeren oplyse, hvorfor ministeren igen ikke vil fremlægge nogen konkrete lovforslag i en folketingssamling?
Rasmus Prehn (S), 2017-10-11:
Mener ministeren i lighed med Venstres transportordfører, at der er behov for bedre EU-regler, der kan forbedre ladcyklers sikkerhed?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til DR's artikel »Nu går politikerne ind i sagen om farlige ladcykler«.
Mange tak, formand.
Mener ministeren i lighed med Venstres transportordfører, at der er behov for bedre EU-regler, der kan forbedre ladcyklers sikkerhed?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-10-11:
Inden for mit ressort findes der ikke EU-regler, som stiller færdselssikkerhedsmæssige krav til cykler, herunder ladcykler.
På nationalt niveau har vi derimod inden for mit ressort en bekendtgørelse, der stiller krav til cykler og ladcyklers indretning og udstyr, herunder til bremserne.
Sikkerheden på vores veje og cykelstier har høj prioritet for mig.
Derfor vil jeg se nærmere på de regler, og hvorvidt der er behov for at ændre dem, efter at spørgsmålet har været oppe.
Rasmus Prehn (S), 2017-10-11:
Jamen mange tak til ministeren.
Det kan jo virke som måske en lille ting, altså det her med ladcykler, men sagen er, at Danmarks Radio og Ritzau har haft en stribe af artikler om netop det her emne, og der sker heldigvis for folkesundheden det, at der er stadig flere, der vælger at cykle og ikke mindst købe ladcykler, hvor de kan have deres børn eller nogle varer med.
De er så også ofte eldrevne, sådan at der er god fart på de her cykler.
Og det er jo på alle mulige måder en rigtig positiv historie.
Det, der så er sket, er, at der er flere og flere, der køber de her ladcykler – måske på nettet – hvor der ikke helt er de samme regler, i forhold til hvad man skal leve op til af sikkerhedskodeks, for som jeg oplever det, er cykelsmeden forpligtet til at sikre, at cyklen lever op til de her ting, hvis man går ned til en anerkendt cykelsmed og køber en ladcykel.
Men der er altså ifølge Danmarks Radio og Ritzau eksempler på, at der er borgere, som har købt ladcykler på nettet, som simpelt hen har oplevet, at cyklen ikke kunne bremse tilstrækkeligt, hvilket jo er ganske uhensigtsmæssigt, når man ikke bare kommer cyklende af egen kraft, men også med elmotor på, så man har ekstra meget fart på, og måske også har et tungt læs med.
Så det, der er min mission her, og det er jeg glad for at ministeren kvitterer for, er, at vi får lavet en eller anden form for opstramning på det her; enten at de regler, der allerede er, bliver bedre overholdt, eller at vi får lavet et nyt sæt regler, eventuelt sammen med andre europæiske lande.
For der er noget, der tyder på, at folk i stadig større omfang køber de her ting på nettet, og der er det ikke sikkert, at folk er opmærksomme på, at der er nogle regler, der skal overholdes, hvilket de vil blive gjort opmærksom på hos en rigtig cykelsmed.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-10-11:
En ting er i hvert fald sikkert: Uanset hvor man køber sin cykel, skal den leve op til vores bekendtgørelse om, hvordan cykler skal være udstyret, når man cykler på dem i Danmark.
Og der er spørgsmålet her: Har den bekendtgørelse ikke fulgt med tiden og de nye muligheder, der er, for at køre ladcykel, herunder med en lille elmotor på, eller hvad er der på spil?
Dengang vi to var drenge – i hver fald dengang, jeg var dreng, og jeg er vist lige lidt ældre end hr. Rasmus Prehn – havde de fleste cykel med pedalbremse.
Når der så en gang imellem kom nogle, der var så smarte, at de havde cykel med gear og håndbremser, så skulle man lige lære, at den der håndbremse, som betjente forhjulet, kunne man ikke bare blokere uden at ryge i asfalten.
Spørgsmålet her er: Skal man lære at cykle på de ladcykler, eller er de simpelt hen udstyret forkert?
Det er det, som jeg gerne vil undersøge nærmere.
I det citat af hr. Hans Christian Schmidt, min forgænger som transportminister, som fru Julie Skovsby nævner, taler han om at koordinere to ekspropriationsprocesser.
Vi er ikke nået dertil beslutningsmæssigt, at man kan ekspropriere i forbindelse med byggeri af banen over Vestfyn.
Der er tale om, at borgerne tilbydes, hvis de ønsker det, forlodsovertagelse under bestemte vilkår.
Derfor kan jeg ikke sige, at fordi man eksproprierer en ejendom i forbindelse med et vejprojekt, som er finansieret, som der er anlægslov for, og som det er besluttet man skal gå i gang med, at man så kan køre det i samme proces som en forlodsovertagelse, som er noget ganske andet.
Rasmus Prehn (S), 2017-10-11:
Jamen så vil jeg gerne som Socialdemokratiets transportordfører kvittere for, at ministeren tager det her alvorligt.
Det kan være, at det virker som en lidt lille sag, men heldigvis er det sådan, at der stadig er flere, der vælger at cykle, også folk, der er erhvervsdrivende, som gerne vil bruge de her ladcykler.
Der er det bare afgørende, at det, der skulle være fremmende for sundhed, for klima og miljø, for trængselsbekæmpelse, ikke ender med at blive problematisk i forhold til trafiksikkerheden.
Og der er det stærkt, at ministeren siger, at han gerne vil være med til at kigge på det her.
Vi vil i hvert fald fra socialdemokratisk side sikre os, at der bliver holdt øje med, at der bliver gjort noget, for vi må have tryghed på vejene.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-10-11:
Jeg synes bestemt ikke, det her er en lille sag.
Vi har at gøre med familier, der nogle gange fragter to børn på ladet af en cykel, og hvor der er børn i en cykel, skal der selvfølgelig også være ordentlige sikkerhedsforhold, ikke kun for børnene, men også for de voksne.
Julie Skovsby (S), 2017-10-11:
Når ministeren har oplyst, at et stort antal ejendomme vil blive berørt af både udbygningsprojektet for Fynske Motorvej og den nye jernbane over Vestfyn, hvorfor tager ministeren ikke en beslutning om, at de 75 lodsejere kun skal gennem en enkelt ekspropriationsproces?
Når ministeren har oplyst, at et stort antal ejendomme vil blive berørt af både udbygningsprojektet for Fynske Motorvej og den nye jernbane over Vestfyn, hvorfor tager ministeren ikke en beslutning om, at de 75 lodsejere kun skal igennem en enkelt ekspropriationsproces?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-10-11:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil rigtig gerne sikre mindst muligt bøvl for beboere, der bliver berørt af statslige anlægsprojekter.
Også på Vestfyn ligger det var derfor meget på sinde at sikre en god koordinering af ekspropriationsprocesserne.
Muligheden for at koordinere de to projekter skal ses i lyset af, at der er forskellige lovgrundlag for projekterne.
For jernbaneprojektet tilbydes det, der kaldes forlodsovertagelser med udgangspunkt i projekteringsloven.
For vejprojektet kan der ske ordinære ekspropriationer med udgangspunkt i den allerede vedtagne anlægslov.
Med disse forskellige regelgrundlag kan jeg derfor kun tilstræbe en koordinering mellem projekterne.
Det er ikke de samme regelsæt, der gør sig gældende, når man forlodsovertages efter eget ønske, som når man eksproprieres og ikke har noget valg.
Julie Skovsby (S), 2017-10-11:
Tak for det.
Jeg vil gerne begrunde lidt, hvorfor jeg har stillet det her spørgsmål.
Det har jeg, fordi den tidligere transportminister, hr. Hans Christian Schmidt, i et udvalgsspørgsmål har svaret, at i forbindelse med ekspropriation til enten motorvejsudvidelsen eller den nye jernbane vil det være oplagt også at indtænke det andet projekts arealbehov, således at de ejere, som berøres af begge projekter, kun skal igennem et enkelt ekspropriationsforløb.
Denne mulighed kan dog først udnyttes, når der er truffet en beslutning om, hvilken af de tre jernbaneløsninger der prioriteres.
Det var et svar til Folketinget den 24. november 2016.
Nu er det sådan, at vi står i den heldige situation, at der er prioriteret en jernbaneløsning, et linjeforslag, og det blev den nordlige linje, der blev valgt som løsning.
Derfor må det jo være oplagt at gøre, som hr. Hans Christian Schmidt skrev.
Det må være oplagt at indtænke det andet projekts arealbehov.
Det spørger jeg så den nuværende transportminister om, altså hvor stort sammenfaldet er mellem de her lodsejere, der berøres af begge projekter, og om de kan forvente kun at skulle igennem et enkelt forløb, sådan som ministerens forgænger skriver det vil være oplagt at gøre.
Det overrasker mig, at man på den måde har ændret holdning i ministeriet, eller hvad der ligger til grund for, at det nu kun tilstræbes, og at der altså dermed er en risiko for, at folk skal igennem to forløb.
Rasmus Prehn (S), 2017-10-11:
Jeg er glad for det levende billede i forhold til det med de misundelige blikke, man kunne sende de drenge, der havde fået cykler med håndbremser, jeg kan udmærket huske det.
Men her tror jeg at der simpelt hen er tale om, at udstyret ikke er i orden, og der er det altså at vi skal have sikret, at folk bliver opmærksom på det, ved at man siger: Pas nu på, hvis I køber et eller andet på internettet, at det lever op til de standarder, der også ville gælde, hvis det var, at I handlede med en autoriseret cykelsmed.
Pas nu på med det!
Men jeg synes også, at vi fra politisk side har en forpligtelse til at sikre at få gennemgået det her regelsæt, og der fornemmer jeg, at ministeren sådan set kommer med en udstrakt hånd, og at ministeren gerne vil være med til at kigge på regelsættet, så vi trygt kan gå hen og købe ladcykler og være gode ved miljøet og ved sundheden og alt mulig andet.
Er det korrekt opfattet?
Karina Due (DF), 2017-10-11:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til at forhøje straffen for ulovlig handel med, tyveri og lignende af sjældne og beskyttede dyrearter?