runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-25:
Regeringen er af den opfattelse, at vi gør alt det, vi kan, og i virkeligheden også alt det, der skal til.
Vi er så en række partier imellem nok uenige om, hvad de rigtige skridt er at tage i den sammenhæng, og hvilke skridt der i øvrigt skal tages i overensstemmelse med at respektere nogle grundlæggende rammer og regler og ud fra en vurdering af – i hvert fald min og i øvrigt også de fleste andres, både økonomers og alle mulige andres – hvad vi har mest gavn af.
Men når det er sagt, er der jo konkrete trusler og konkrete udfordringer, som vi tager bestik af, og det er også af den årsag, at vi benytter os af den mulighed inden for Schengenreglerne at videreføre den midlertidige grænsekontrol.
Zenia Stampe (RV), 2023-04-25:
Tak for svaret.
Der har jo så alligevel været rejst noget kritik fra nogle eksperter i forhold til den juridiske begrundelse for at opretholde den midlertidige grænsekontrol, og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge, om det også er den juridiske vurdering i Justitsministeriet, at det her kan være på grænsen af EU-retten og Schengenreglerne, og at man herved går til kanten og regner med en vis procesrisiko?
Er det også en del af vurderingen?
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-25:
Det, der er regeringens vurdering og i øvrigt også Justitsministeriets vurdering, er, at regeringen naturligvis handler inden for rammerne af EU-retten og selvfølgelig også på baggrund af den rådgivning, jeg har modtaget fra embedsværket.
Der er det vurderingen, at det inden for Schengenreglerne vil være muligt at gennemføre grænsekontrollen mod Tyskland.
Vi har jo selvfølgelig her at gøre med et område, hvor der er tale om vurderinger, som nødvendigvis i første række må foretages af de enkelte medlemslande, og der er det jo fuldstændig fair, at der kan være andre, der har andre vurderinger, men det her er den vurdering, regeringen støtter sin beslutning op ad.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-04-25:
Jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg er tilfreds med, at regeringen har valgt at omlægge.
Jeg synes, det er klogt.
Jeg synes, det er klogt, at vi fokuserer mere på kriminalitetskontrollen, ikke mindst for at give pendlerne lidt bedre betingelser.
Så jeg vil gerne høre, om det konkret indgår i de undersøgelser, som jeg kan se fremgår af pressemeddelelsen fra Justitsministeriet, at man vil lave et fasttrack for pendlere, så de kan komme hurtigt igennem og komme på arbejde.
Nu er det jo ikke kun ved Frøslev, der er rigtig mange, der kører over grænsen.
Det er faktisk også ved Kruså og Padborg, og jeg ved i hvert fald, at Venstre under valgkampen foreslog, at der skulle laves flere ekstra spor.
Så indgår det i overvejelserne, at man også kigger på de to andre grænseovergange, for de er nærmest lige så vigtige som Frøslevovergangen?
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-25:
Jamen vi har generelt også besluttet, at vi vil kigge på det.
Der har jo været mange forskellige forslag, der har været bragt op i debatten.
Nogle af dem er svært implementerbare, som det ser ud i hvert fald, f.eks. forslaget om at indføre et egentligt pendler-id-kort osv., men det er ikke noget, vi har lagt fuldstændig til side.
Vi har truffet beslutning om, at vi vil blive ved med at kigge på det og udforske, hvilke modeller der er på sigt, for det er nok ikke sidste gang.
Uanset om regeringen måtte vælge at forlænge den midlertidige grænsekontrol yderligere, når den udløber næste gang, eller om man måtte stå i en senere situation og gennemføre det, så er det nok også realistisk, at vi kommer til på et eller andet tidspunkt igen at gennemføre en midlertidig grænsekontrol, og der er det alt andet lige og al den stund vigtigt at være forberedt.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-25:
Jeg bliver nødt til at følge op på noget, som hr. Peter Kofod sagde, for hvis ikke man har hørt ordentligt efter i debatten, kunne man godt blive forledt til at tro, at regeringen egentlig ville det bedste, og at de ville gøre alt, hvad der skulle til.
Så hører jeg svaret nu, og så hører jeg ministeren sige, at man vil gøre alt, hvad man får lov til – ikke, hvad der skal til, men alt, hvad man får lov til.
Så jeg vil godt følge op på det, hr. Peter Kofod siger med det der hegn.
For jeg kan forstå – og jeg er jo forholdsvis ny herinde – at det skal vi lige have lov til ifølge konventionerne.
Ministeren må jo kunne svare på, om han allerede har søgt om den tilladelse.
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-25:
Det er en del af omlægningen af grænsekontrollen i forbindelse med videreførelsen at smidiggøre trafikken for pendlerne hen over grænsen, og det bliver konkret gjort ved en række forskellige forhold.
For det første, som nævnt, jo ved yderligere brug af automatisk nummerpladegenkendelse, for det andet ved hjælp af i det hele taget at ændre det fysiske kontroltryk på grænsen, sådan at trafikken alt andet lige vil køre hurtigere der, hvor der er kontrol, og så selvfølgelig også på sigt ved udvidelse af det fysiske kontrolområde nede ved Frøslevovergangen.
Anni Matthiesen (V), 2023-04-25:
Tak for det, formand.
Som Venstrekvinde er jeg glad for alle de forslag, som giver mere albuerum og mindre administrativt bøvl, og dette forslag rummer jo en forlængelse af de frihedsgrader, skolerne har haft de seneste 2 år, altså en mulighed for at afkorte skoleugen og en mulighed for at afvige fra målet om fuld kompetencedækning.
Lovforslaget her er altså en videreførelse af de gældende muligheder, som man på skolerne allerede er vant til at administrere.
På skolerne og i kommunerne har det også givet en større frihed til at forankre noget lokalt.
Det er en mulighed, vi nu forlænger.
Det er ikke et krav, at skolerne gør brug af disse muligheder, men et valg, man kan tage på den enkelte skole.
Derudover rummer forslaget her også en afskaffelse af det, der hedder udviklingslisten.
Da listen blev indført, var det med den intention, at man skulle tage hånd om de skoler, der var udfordrede.
Dog har det vist sig, at det ikke fungerer efter hensigten, og derfor sætter jeg også pris på, at man nu tager en beslutning om at få det afskaffet.
Det er på den måde, at kommunalbestyrelsen fortsat vil få oplyst, hvis det er sådan, at der er skoler i deres kommune, som trænger til et ekstra opsyn, så på den måde – kan man sige – slipper man det ikke fuldstændigt, men i hvert fald fjerner man det, der hedder udviklingslisten.
Når man støtter forslaget her, er man jo med til at bakke op om en kurs med mere lokal frihed og mindre bøvl.
Det er et led i den frisættelse fra det offentlige, som jeg og som Venstre virkelig kæmper for – og det gælder jo også for målet i forhold til at bevæge Danmark fra en velfærdsstat til et velfærdssamfund med langt mere lokal frihed og plads til mere lokalt ansvar.
Så vi stemmer for lovforslaget.
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-25:
Regeringen har ingen aktuelle planer om at sætte et langt fysisk hegn op ved grænsen.
Men vi har ingen aktuelle planer om at indføre et permanent grænsehegn ved den dansk-tyske grænse.
Jacob Mark (SF), 2023-04-25:
Jeg undrer mig lidt over, hvor Venstre er blevet af.
Er det så de jyske skoler, der skal være fri, og så skal børnene i de andre skoler være bundet?
Venstre var helt klar i spyttet og sagde, at efter et valg skulle man sætte skolerne fri, og man var endda klar til at gå uden om regeringen.
Men nu er det væk.
I regeringsgrundlaget står der ganske rigtigt, at man skal have mulighed for at gøre den understøttende undervisning kortere, men hvad med alle de andre tanker om frihed?
Hvad med frihedsforsøget?
Hvor er det blevet af?
Anni Matthiesen (V), 2023-04-25:
Nu er SF og hr. Jacob Mark jo ærgerligt nok ikke en del af folkeskoleforligskredsen mere.
Jeg har jo siddet rigtig mange timer, også i samme lokale som hr. Jacob Mark, og netop forhandlet om mange af de her ting, som ordføreren omtaler.
Men jeg er jo nødt til at spørge, også for at det ikke bare skal være en gratis omgang for SF: Hvorfor nåede SF ikke længere, da SF var støtteparti for den tidligere regering?
Hvorfor nåede SF ikke længere med frisættelsen?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-04-25:
Som ordføreren ved, går Moderaterne ind for at frisætte en del mere, end det her lovforslag lægger op til.
Men jeg kunne alligevel godt tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren ser nogen udfordringer forbundet med den her totale frihed, som ordføreren også gerne vil give.
Jacob Mark (SF), 2023-04-25:
Jamen for mig er det ikke en total frihed.
For mig er det f.eks. den frihed, at man ikke behøver at have en af verdens længste skoledage, for det giver ikke mening for mig.
Så hellere have muligheden for at gøre skoledagen lidt kortere, at kunne lave nogle fede forløb og nogle gode tovoksenordninger, altså sætte ind i forhold til de børn, der har allermest brug for hjælp, så vi ikke styrer igennem fælles mål og bestemmer, hvordan lærerne skal undervise.
Det er da ikke total frihed.
Min bekymring kan være, at hvis man ikke holder godt øje med det, når man sætter fri, så kan kommuner, der er stærkt presset af, at regeringen bliver ved med at spare i forhold til kommunerne, se sig nødsaget til at spare på vores folkeskole – det er bl.a. det, man ser i Esbjerg lige nu.
Og dér er der brug for, når man sætter fri, at man laver nogle helt klare hegnspæle, og at man også bl.a. styrker fritidsområdet.
Når skoledagen bliver kortere, skal det styrkes.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-04-25:
Jeg er interesseret i at høre ordføreren, om ordføreren ser nogle andre årsager, der kunne være til, at vi ser den her stigning i antallet af børn, der har behov for specialtilbud.
Jacob Mark (SF), 2023-04-25:
Jeg tror meget på brede forligsaftaler.
Når SF får nyvalgte ind, siger jeg altid, at vi i udgangspunktet skal være med i alle forlig.
Men jeg er træt af, at alle partier i det her folkeskoleforlig konstant går rundt og siger, at vi skal have mere frihed, at alle går rundt og erkender, at man har lavet en folkeskolereform, der ikke duer, og at så sker der ingenting.
Man bliver ligesom ved med at skubbe det foran sig, og det synes jeg bare ikke er godt nok over for de mange børn, der er ude i den danske folkeskole.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-04-25:
Men jeg kan sige på Moderaternes vegne, at det, vi gik til valg på, jo var forholdsvis vidtgående – som du selv, undskyld, som ordføreren selv er inde på – i den forstand, at vi ville indføre en ny juridisk enhed, som vi kaldte offentligt ejede selskaber, hvor vi lod det være sådan, at alle de nære velfærdsinstitutioner, inklusive skolen, men også andre velfærdsinstitutioner, kunne agere som private virksomheder, men uden at trække profit ud, altså hvor de stadig væk var offentligt ejet.
Så vi er klar til at gå meget længere end det her.
Jacob Mark (SF), 2023-04-25:
De få ting i regeringsgrundlaget, der er konkrete på skoleområdet om frihed, har jeg selv skrevet.
Men det meste af det, der står om frihed, er jo totalt fluffy.
Der er ingen løfter om, hvornår der skal ske noget, der er ingen idéer om, hvad der skal ske med Holbæk og Esbjerg, efter deres frihedsforsøg udløber, og der er ingen forpligtelser, i forhold til hvad det er, der skal frisættes.
Der har jeg det nok bare sådan, at der var Venstre meget klare i spyttet inden valget med, at man er klar til at sætte skolen fri.
Så er det en frihedskamp internt i regeringen, man er i gang med i Venstre for at sætte skolen fri, eller er det for skolerne?
Anni Matthiesen (V), 2023-04-25:
Jeg kan opfordre ordføreren til at have lidt tålmodighed.
Ting bliver jo ikke skabt i løbet af 2 måneder, og så længe er det altså ikke siden, at der blev dannet ny regering.
Jeg har det også sådan, at når vi laver de her tiltag med frihed og øget frihed, skal vi også være sikre på, at det, vi gør, bliver ordentligt.
Og ja, jeg kan love SF's ordfører, at Venstres ordfører, altså jeg selv, kommer til fortsat at kæmpe de her kampe, også sammen med regeringspartierne.
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan berolige SF's ordfører med, at frihedskampene stadig væk er der i Venstre.
Der er jo ingen, der siger, at vi er færdige, når vi har vedtaget det her lovforslag.
Så må jeg sige, at jeg faktisk synes, at SF's ordfører måske skulle tage at læse regeringsgrundlaget endnu en gang, for der står faktisk »frihed« i rigtig mange sætninger.
Og ja, der har Venstre også sat sit aftryk.
Jacob Mark (SF), 2023-04-25:
Det er jo rigtigt, at det er små skridt i hvert fald, og det er også gode skridt.
Der undrer jeg mig over, at det parti, som måske faktisk var mest vidtgående i valgkampen, når det kom til at tro på, at man skal sætte velfærdsinstitutioner og særlig skoler fri, ligesom ikke har meddelt efter valget, hvad der er ambitionsniveauet for at sætte vores skoler fri; for at stole mere på vores lærere; for, at der bliver mere frihed til at lave den skoledag, der giver mening lokalt.
Så nu spørger jeg ordføreren: Hvad er ambitionsniveauet?
Er det nået her?
Hvornår skal der ske mere?
Hvornår skal skolerne reelt sættes fri ud fra den der ambition, man har?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-04-25:
Tak for spørgsmålet.
Og det her giver sådan set ret god mening, og som ministeren på området også har redegjort for, blev det her jo vedtaget sådan ret kort efter valget, hvor det måske var svært at gøre det meget mere vidtgående, også i forhold til hvordan man så lokalt tolker loven angående det her.
Så hvis vi havde ændret meget på det, kunne det godt have givet nogle problemer i forhold til implementering, og derfor vurderede ministeriet, og det er jeg enig i, at det nok var det bedste i første omgang bare at forlænge den ordning, der har været gældende i 2 år.
Tak, formand.
Vi gik til valg på at gentænke strukturerne i den offentlige sektor på en måde, der giver tillid og beslutningskraft tilbage til medarbejderne og ledelserne og kommer bureaukratiet til livs, så tiden bruges på det, der skaber værdi for borgerne.
Det er en ambition, der deles af resten af regeringen.
Derfor er det godt, at vi i dag behandler L 109, der giver udvidede frihedsgrader til folkeskolen, for det er et skridt i den rigtige retning.
Med lovforslaget forlænger vi muligheden for at konvertere al understøttende undervisning til andre aktiviteter, som måtte give mere mening lokalt, så det også gælder for skoleåret 2023/24.
Det kan give mulighed for tolærer- og tovoksenordninger, flere fagtimer, holddannelser og en masse andre ting, som er egnede til at understøtte elevernes faglige udvikling.
Derudover forlænger vi med lovforslaget muligheden for at fravige kravet om fuld kompetencedækning, så den også gælder for skoleåret 2023/24.
Det vil betyde, at skolerne også i det kommende skoleår får mulighed for at fravige målsætningen om, at lærerne skal have undervisningskompetence i de fag, de underviser i.
Det vil fortsat give mulighed for en større grad af frihed til at prioritere andre pædagogiske hensyn såsom fålærerprincippet, så klasserne i højere grad har de samme lærere i løbet af en dag.
Endelig afskaffer vi med lovforslaget kravet om udarbejdelse af udviklingsplaner for skoler med bekymrende kvalitet.
Dermed fjerner vi et bureaukratisk formkrav om at udarbejde udviklingsplaner for i stedet at give kommunerne øget frihed til at håndtere skolerne, som det lokalt passer dem – så længe de altså handler på problemerne.
Alt i alt er lovforslaget udtryk for tre små, men gode skridt i retning af en øget frisættelse af folkeskolen, og derfor støtter Moderaterne lovforslaget.
Jacob Mark (SF), 2023-04-25:
Det var dejlig konkret, og det mener jeg faktisk.
Det, som bekymrer mig lidt, hvis man skal blive i allegorien med forret, er, at man nu i flere år har stillet forretten frem, taget den tilbage, stillet en ny forret frem og taget den tilbage, når det kommer til frihed til skolerne.
Man er ligesom grundlæggende bange for at gøre op med den folkeskolereform, der ikke lykkedes, og sætte skolerne fri.
Der skal min opfordring bare være, at man meddeler – og jeg vil egentlig også gerne høre det: Hvis man skal sætte fri, hvad er så Moderaternes ambition for det?
Hvortil vil man sætte fri?
Carsten Bach (LA), 2023-04-26:
Afslutningsvis vil jeg også konstatere, at mange unge bliver erklæret uegnede til at aftjene værnepligt på grund af dårlig fysisk form og træningstilstand.
Og jeg har den frygt, at regeringen har besluttet sig for, at forsvaret fremadrettet også skal løse opgaven med at øge de unges sundhedstilstand gennem flere tvungne værnepligtige med en dårlig træningstilstand.
Kan ministeren afkræfte eller bekræfte den frygt?
Troels Lund Poulsen (V), 2023-04-26:
Tak for det.
Nu er det jo meget symbolsk, at sundhedsministeren sidder her ved siden af, og det er jo sundhedsministeren, der sørger for at sikre, at vi har et sundt Danmark.
Men når det så er sagt, tænker jeg, at vi kommer til at få rig lejlighed til her i løbet af relativt kort tid, når jeg indbyder til forhandlinger om et nyt forlig for forsvaret, at diskutere, hvordan en ny værnepligtsmodel skal se ud.
Regeringen har et andet fokus.
Og så er der nok også partier, der har et tredje fokus.
Men mon ikke vi til at starte med skal diskutere det i et lukket rum, og så kan vi diskutere det offentligt bagefter?
Sophie Løhde (V), 2023-04-26:
Jeg tror, spørgeren allerede er bekendt med regeringens holdning til behandling af børn og unge med kønsidentitetsforhold .
Der er tale om en meget sårbar gruppe, hvor det enkelte barn kan være voldsomt forpint.
Manglende behandling af eller hjælp til børn og unge mennesker med kønsligt ubehag kan i betydelig grad være med til at forværre barnets mentale tilstand.
Derfor er det jo vigtigt, at vi tager børnene alvorligt, at de får den hjælp, de har brug for, for langt, langt de fleste børn og unge med kønsubehag i barndommen finder deres egen måde at leve på i overensstemmelse med deres fødselstildelte køn, men nogle børn og unge vurderes også af læger at have det så dårligt, at de har brug for sundhedsfaglig hjælp.
Der er ikke sket noget nyt, siden vi sad i samråd for et par uger siden, og derfor er regeringens holdning også uændret.
Vi henholder os til Sundhedsstyrelsens nugældende vejledning om sundhedsfaglig hjælp ved kønsidentitetsforhold, som bl.a. er udarbejdet med baggrund i rådgivning fra eksperter inden for området.
Og som det også er spørgeren bekendt, er Sundhedsstyrelsen jo aktuelt i gang med en revision af hele den her vejledning, som der dermed bliver set på.
Det er grundlæggende vores holdning, at det er en lægefaglig vurdering, om barnet vil have gavn af en specifik behandlingsform, og om den skal tilbydes.
Der er ingen børn i Danmark, der bare kan vælge behandling.
Må jeg ikke også endnu en gang benytte lejligheden til at fastslå, at ingen børn og unge under 15 år kan tilbydes krydshormoner, og jeg vil også endnu en gang understrege, at der altså aldrig nogen sinde er nogen børn, som er blevet tilbudt kirurgi.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-26:
Sundhedsministeren nævner, at hun har tillid til den læge- og sundhedsfaglige vurdering.
Udfordringen i det her spørgsmål er jo, at der ikke er noget læge- eller sundhedsfagligt eller psykologfagligt belæg eller nogen positiv empiri, der understøtter den her behandling til børn, på trods af at vi ved, at der er meget omfattende potentielle skadesvirkninger ved brug af de her hormoner til børn.
Jeg står her med et notat, et brev, der er sendt fra en cheflæge inden for det her område fra Aalborg Universitet til en person, der har fortrudt kønsskifte.
Hun siger her: Udfordringen er, at vi ikke har noget diagnostisk apparat, der kan stilles til rådighed for at finde ud af, om det er det rigtige, vi gør.
Det er derfor, jeg vender tilbage til mit oprindelige spørgsmål, som jeg synes ministeren undlod at besvare, nemlig: Hvilken fejlmargen vil ministeren acceptere i behandlingen af børn i det her spørgsmål?
For som ministeren selv nævner, vokser langt, langt de fleste børn fra den her udfordring i løbet af puberteten.
Så når vi ikke, som cheflægen her indrømmer, har noget diagnostisk apparat, der kan forudsige, om det er det rigtige, vi gør, hvordan kan vi så forsvare potentielt at gøre børn sterile resten af deres liv uden nogen form for læge- eller psykologfagligt belæg eller nogen positiv empiri på området?
Tak for det.
Jeg vil godt bede sundhedsministeren redegøre for dette: Hvordan kan regeringen forsvare at tillade skadelige stop- og krydshormoner til børn, uden nogen form for læge- eller psykologfaglig dokumentation, på trods af velkendte og veldokumenterede skadevirkninger, og hvilken fejlmargin vil ministeren acceptere i diagnosticeringen af børn med kønsdysfori?
Troels Lund Poulsen (V), 2023-04-26:
Det vil jeg sådan set gerne.
Men lad mig starte med at sige, at det ikke er sådan, at vi i forbindelse med det, vi skriver i regeringsgrundlaget om, at man skal have en ny indsats i forhold til beskæftigelsesområdet, og at jobcentrene skal laves om, forestiller os, at det er forsvaret, der overtager jobcenterfunktionen, trods alt ikke, siger jeg med et smil på læben.
Jeg synes, at jeg forsøgte i min besvarelse til hr. Carsten Bach at folde ret klart ud, at vi jo ser, at forsvaret også er en del af at løse opgaver for forskellige myndigheder, og at det selvfølgelig ikke er hovedopgaven.
Hovedopgaven er at sørge for, at Danmarks forsvar står intakt, og ikke mindst, at vi også kan deltage i internationale operationer.
Tak til hr. Carsten Bach for spørgsmålet.
Lad mig starte med at sige, at forsvaret først som sidst skal kunne passe på Danmark.
Det gør forsvaret nationalt og også som en del af NATO's kollektive forsvar.
Men forsvaret skal også kunne bidrage til at skabe tryghed og sikkerhed for danskerne, herunder via en robust støtte til politiet.
Det gør forsvaret i henhold til forsvarslovens § 7, hvorefter forsvaret kan støtte øvrige myndigheder.
Det var f.eks. også tilfældet under covid-19, hvilket jo, som jeg tror alle er bekendt med, gavnede hele samfundet.
Som et konkret eksempel støtter forsvaret i dag bl.a. politiet i eftersøgnings- og ammunitionsrydningsopgaver.
Her stiller forsvaret specialiseret materiel, helikoptere og kompetent personel til rådighed.
Lad mig samtidig slå fast, at vi står over for en markant ændret sikkerhedssituation i Danmarks nærområde, og forsvaret løser fortsat opgaver internationalt, særlig i forhold til Baltikum og støtten til Ukraine.
Jeg mener derfor ikke, at forsvaret har til opgave at aflaste f.eks. fængselsvæsenet, altså da forsvaret som nævnt allerede støtter det øvrige samfund i stort omfang.
Så populært sagt kan man sige, at jeg ikke ser nogen model for mig – det, man kunne kalde en Wagnermodel, som man ser i Rusland, hvor man rekrutterer folk, der er fængslet, til at være en del af en privat styrke rettet mod Ukraine.
Det ser jeg ikke for mig.
Carsten Bach (LA), 2023-04-26:
Jeg må forstå, at justitsministerens tanker var private, og at den fungerende forsvarsminister ikke deler dem.
Nuvel, en anden del af baggrunden for mit spørgsmål er også formuleringer i SVM-regeringsgrundlaget om de næsten 45.000 unge, der i dag hverken er i gang med en uddannelse eller er i arbejde, og som via forsvaret og forsvarets såkaldte unikke mulighed for at løfte unge mennesker skal ledes ind på et nyt spor, hvilket for mig lyder meget, som om regeringen har planer om at pådutte forsvaret en form for jobcenterfunktion for unge mennesker.
Vil ministeren måske knytte en enkelt kommentar til formuleringerne i regeringsgrundlaget?
Troels Lund Poulsen (V), 2023-04-26:
Jeg deler de ting, som hr. Carsten Bach siger, og jeg synes måske også, det var lidt synd, at hr. Carsten Bach ikke nåede at fortælle alt, hvad justitsministeren har sagt.
Så for det tilfælde, at der er nogle, der sidder og følger med i det her spørgsmål, tænker jeg, at man måske også lige skulle henlede opmærksomheden på, at justitsministeren jo også udsendte et meget kendt tweet den 24. marts, hvor han sagde følgende: »Politikere skal gerne tænke højt og frit.
Det er en disciplin jeg nyder, bl.a. i et enkelt lille hjørne af min snak med WA i dag For at gøre det helt klart: Regeringen har ingen planer om at værnepligt skal være en strafform.
Den idé var helt for egen regning.«
Sådan skal der vel også være mulighed for, at man også som minister en gang imellem kan sige noget, som selvfølgelig ikke er en del af regeringens politik.
Men nu er det i hvert fald slået fast.