runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2019-11-20:
Jamen der er ingen tvivl om, at det, vi helst så, jo var, at folk blev helt væk.
Men vi kan stå i den situation, hvor man kan forestille sig, at der f.eks. er en fremmedkriger i Syrien – navnlig hvis de konsulære forhold bliver bedre dér – eller et andet sted, der henvender sig hos repræsentanterne for de danske myndigheder dér og siger: Jeg vil gerne have et pas.
Så står vi i den situation, at vi sådan set er forpligtet til enten at skulle udstede et pas til vedkommende – nu er det selvfølgelig under den grundforudsætning, at vedkommende er dansk statsborger – eller sige: Vi vil ikke udstede et pas, fordi vi vil have dig taget hjem til retsforfølgning i Danmark.
Og der må man jo stille sig selv det spørgsmål: Er vi bedst tjent med at give sådan et pas, sådan at vedkommende kan rejse rundt som dansk statsborger i andre europæiske lande og måske også komme til Danmark, eller er vi ikke bedre tjent med at få vedkommende til Danmark for at blive retsforfulgt?
Kristian Hegaard (RV), 2019-11-20:
Tak for det.
Jeg vil bare sige, at det er fuldstændig rigtigt, at der ikke er nogen, der har nogen som helst sympati for nogen fremmedkrigere overhovedet.
Jeg kunne alligevel godt tænke mig at spørge ind til det, ministeren siger, om, at fremmedkrigere skal holde sig væk osv. osv.
Synes ministeren ikke, at det er sådan lidt pudsigt, at politiet udsteder en begæring om, at man gerne vil have dem, og at regeringen så siger det modsatte?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-11-20:
Så var det lige om at være sikker i reglerne her.
Tak, formand.
Inden for de regler, der er i dag, er det i situationer, hvor folk vil tilbage til Danmark, ikke muligt at afvise dem.
Det rejser jo det spørgsmål til justitsministeren, om der er nogle ting i lovgivningen, som den er nu, som regeringen kunne tænke sig at få opbakning til at få ændret, så det giver bedre mulighed for at holde nogle af de her mennesker uden for landets grænser.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-11-20:
Tak for det, formand, og tak til Folketingets partier for at tilslutte sig, at den her hasteforespørgsel kan gennemføres i dag.
Tak til ministrene for at stille op til den.
Når vi i Dansk Folkeparti har ment, at det var vigtigt, at vi hurtigt får en forespørgselsdebat omkring forholdene, så er det jo, fordi tingene ude i verden sker ganske hurtigt.
Vi har folk fra Danmark, der har deltaget i en fuldstændig vanvittig krig i Syrien til fordel for et kalifat, et islamisk terrorregime, og som nu for en dels vedkommende ønsker at komme tilbage til Danmark, og det er klart, at de udgør en sikkerhedsrisiko – det ved vi alle sammen – og de udgør en masse problemstillinger for det danske samfund.
Vi noterede os også, at statsministeren i sidste uge var ude med en klar markering, nemlig at de her mennesker ikke bør vende tilbage til Danmark, at de er uønskede i det danske samfund.
Men det afgørende er jo så, når de er uønskede i det danske samfund, hvad man så gør i praksis fra regeringens side for at sikre, at de rent faktisk heller ikke kommer til Danmark.
Vi husker jo, at der i sidste uge, da den her melding kom, faktisk samtidig var en fremmedkriger, der vendte tilbage til Danmark, og som mandag landede i Københavns Lufthavn.
Vi vil fra Dansk Folkepartis side gerne være med til at sikre ved at sætte fuld fokus på det her og sikre et tempo, at vi undgår, så vidt det overhovedet er muligt, at flere vender tilbage til Danmark.
Det, som vi ønsker at diskutere i dag, er jo så: Hvilke redskaber agter regeringen at tage i brug for at sikre det her, og hvordan kan vi som Folketing være med til at fremme lige præcis det?
Så tak igen for, at debatten kan komme her i dag.
Jeg ser frem til diskussionen.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-11-20:
De danske patienter kommer under den her regering ikke til at få dårligere behandling; de kommer tværtimod til at få bedre behandling.
Derfor har spørgeren jo ret i, at det handler om det store billede.
Det handler om det store billede, i forhold til hvor mange penge man samlet set investerer i sundhedsvæsenet – der tager den her regering rigtig godt fat og er villig til at investere meget – men det handler også om det store billede, i forhold til hvor store ambitioner man har for at få nedbragt sygefraværet, hvor store ambitioner man har for at forbedre arbejdsmiljøet.
Der har vi meget store ambitioner, og vi tror rent faktisk på, at et økonomisk incitament ved at forlænge arbejdsgiverperioden rent faktisk kan gøre en forskel.
Nick Hækkerup (S), 2019-11-20:
Jamen det er der.
Der er både et spørgsmål om den konsulære bistand til at udstede pas, men der vil også snart blive fremsat et nyt lovforslag.
Den ordning, som der er i øjeblikket, og som blev vedtaget, om, at man kan nægte at udstede pas eller tage pas fra folk, som vi er bange for udrejser til konfliktzoner, har kørt sådan, at man i 1 år har kunnet tage passet fra folk eller nægte at udstede passet.
Der vil vi foreslå, at den periode forlænges, så det ikke er 1 år, men 3 år, sådan at vi i en længere periode kan sikre, at der ikke sker udrejser til sådan nogle konfliktzoner.
Den gældende ordning har været evalueret, og erfaringerne er gode.
Men alt det vil fremgå af det lovforslag, som præsenteres for Folketinget snarest.
Jeg er enig i, at noget af det, der er kompliceret, jo er, at vi som det retssamfund, vi er, skal løfte bevisbyrden for, at der faktisk er begået de her forbrydelser, som vi sigter dem for.
Der er dog, kan man sige, måske ikke en tilbagefaldsmulighed, men alligevel en mulighed for at straffe dem, som er rejst ind i en konfliktzone, og der er bevisbyrden jo anderledes lav, for der er det jo bare et spørgsmål om at kunne bevise, at vedkommende er indrejst.
Der er strafferammen så heller ikke så høj.
Men det er jo rigtigt, at der er et problem, og at noget af det, der givet kunne være en fordel ved lokal retsforfølgning, ville være, at mulighederne for at fremskaffe beviser ville være bedre.
Men hvis man tror, at i det øjeblik, vi har en fremmedkriger i vores varetægt på dansk grund, kan vedkommende se frem til en meget, meget lang straf, kan jeg sige, at det er ønskeligt, men at det selvfølgelig afhænger af, om bevisbyrden kan løftes, og det kan være besværligt.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-11-20:
Når vi nu kan se, at der er nogle mennesker, som har et dansk statsborgerskab, som vi har tildelt dem her fra Folketingets side, og som er endt med at tage ned og kæmpe imod Danmark og imod alt, hvad vi står for i Danmark, giver det så regeringen anledning til at genoverveje, om vi giver statsborgerskab til for mange mennesker?
Kunne regeringen eventuelt være med på det konservative forslag om, at vi afholder en samtale med folk, der skal have dansk statsborgerskab, for at være sikker på, at de ikke bare lever op til nogle rent formelle krav om, hvor mange år de har været i Danmark og lignende målbare krav, men at vi også har en idé om, hvad det er for en type af mennesker, som vi giver medejerskab til Danmark ved at give dem et statsborgerskab?
Det er jo en katastrofe og en kæmpe fejl, at nogle af de her mennesker er endt med at have et dansk pas.
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-20:
Det er rigtigt, at det lovforslag, vi planlægger at lægge frem i december, handler om børn, som bliver født i de her konfliktområder – fremadrettet, altså ikke dem, der opholder sig i områderne allerede i dag.
Og regeringens politik på det område, der i øvrigt ligger i forlængelse af flere andre europæiske landes politik på det område, betyder, at sagerne vil blive behandlet individuelt, og at det vil ske ud fra en intention om at sikre befolkningen og Danmarks sikkerhed, men også at tage humanitære hensyn.
Det er jo derfor, vi bl.a. har set et barn, som var kommet slemt til skade, allerede være ankommet til Danmark.
Men vi har ikke nogen generel linje om, at alle børn skal til Danmark, eller at ingen børn skal til Danmark – det er en alt for forsimplet tilgang til det, så derfor vil det blive behandlet sag for sag.
Rosa Lund (EL), 2019-11-20:
Jeg synes da, at det er dejligt, at ministeren så i hvert fald nu er blevet opmærksom på, at børnekonventionen har fødselsdag i dag.
Mit spørgsmål drejer sig også om børnene, fordi ministeren selv bragte det op.
Jeg vil gerne spørge ministeren, der kan svare på vegne af regeringen: Hvad sker der nu med de børn, som regeringen så heldigvis ikke agter at tage statsborgerskabet fra, men som altså er danske børn, der er i Syrien lige nu?
Hvad sker der med dem?
Hvornår kommer de hjem?
De har vel også på en eller anden måde lov til at fejre, at børnekonventionen og deres rettigheder fylder 30 år i dag.
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-20:
Først og fremmest synes jeg da, at vi kan sige tillykke til hinanden med, at børnekonventionen fylder 30 år – et vigtigt dokument, som Danmark også har tilsluttet sig.
Jeg vidste ikke, at der var fødselsdag i dag, men tillykke til os alle sammen med det.
Og så er spørgsmålet jo, om vi kan garantere ikke at fremsætte lovforslag, som bryder med konventionerne.
Det er et grundlag for den politik, som regeringen fører, at vi overholder de konventioner, vi har tiltrådt.
Først har jeg lige en kommentar til det første: Vi har jo ikke fremsat lovforslaget endnu.
Vi regner med at fremsætte det om 2-3 uger – jeg tror, det var den 12. december, jeg fik sagt – og når det bliver fremsat, vil man også kunne se helt i detaljer, hvad det er, vi foreslår.
Det, jeg bare tilkendegiver i dag, er, at vi ikke kommer til at fremsætte et lovforslag, som risikerer at gøre børn statsløse.
Ligesom vores lovforslag omkring de voksne, altså fremmedkrigerne, jo heller ikke skulle gøre folk statsløse.
Og så er jeg enig med spørgeren i, at et menneskes rettigheder i et almindeligt liberalt samfund jo er knyttet til, at vi er enkeltindivider, og ikke at vi er medlem af en klan eller en familie eller et mindretal.
Kristian Hegaard (RV), 2019-11-20:
Tak for det.
Det er formentlig ikke gået ministerens opmærksomhed forbi, at Radikale Venstre er særlig optaget af børnenes rettigheder, og derfor var det i hvert fald nogenlunde opløftende at høre nogle af de modificeringer, der er lagt op til i forhold til fratagelse af statsborgerskab.
Vi er ikke i mål endnu, så skåltalen er ikke hel.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge, om ministeren ikke er enig i, at når man har rettigheder som barn, udspringer det først og fremmest af det enkeltindivid, man er – at man får sine rettigheder fra konventioner og regler – og ikke af, at man tilhører noget eller er søskende eller har forældre?
Er ministeren enig i, at det først og fremmest er, fordi man er et enkeltindivid, at man har rettigheder?
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-20:
Det er korrekt, at der ikke er frataget noget statsborgerskab administrativt endnu.
De første fire sager er indledt, og tre af sagerne er nu i partshøring.
Vi har en regel om, at partshøring skal vare 14 dage, altså 2 uger, og når den tid er gået, vil myndighederne vurdere, om der er grundlag for administrativt at fratage statsborgerskabet.
Og det er rigtigt, at vi også havde diskussionen i sidste uge her i salen; nu er vi så kommet lidt tættere på, at partshøringsperioden er slut, men den er altså ikke afsluttet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-11-20:
Tak til udlændinge- og integrationsministeren.
Reglerne er taget i brug – siger ministeren – i forhold til den hastelovgivning, som Folketinget her vedtog den 24. oktober 2019.
Reglerne er taget i brug; det fik vi også at vide i sidste uge, da vi rejste sagen i spørgetiden.
Hvad vil det sige, at reglerne er taget i brug?
Mig oplyst
er der ikke nogen endnu, der har fået frataget statsborgerskabet som følge af den nye lovgivning, men hvis jeg tager fejl, hvis man har fået det håndteret nu over for nogle af de her folk, vil det være en god oplysning at få.
Så vil ministeren uddybe, hvad der ligger i, at reglerne nu er taget brug?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2019-11-20:
Jeg ved ikke, om alle i salen ved det, men i dag er det faktisk 30-årsdagen for børnekonventionen, og det er jo i virkeligheden en fantastisk ting, som vi burde fejre rigtig meget.
Og det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi i SF også er optaget af børnene.
Så jeg vil bare spørge ministeren, om han kan garantere, at det lovforslag, som ministeren kommer til at lægge frem, ikke bryder med nogen som helst andre konventioner.
Jeg ved godt, at det ikke rigtig er på mode længere at være optaget af konventioner, men det er vi faktisk i SF.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-11-20:
Det er jo ikke vanskeligt at forudse, at hvis man har folk, der er islamister, modstandere af demokratiet, er det måske ikke en særlig god idé at give dem et dansk statsborgerskab.
Og derfor spørger jeg igen, om Socialdemokraterne vil støtte forslaget om, at vi får en form for ordning, hvor vi har en vurdering af, hvad det er for nogle mennesker, vi giver dansk statsborgerskab, i stedet for at vi bare strør det ud til alle mulige mennesker, som ender med at tilslutte sig bevægelser, som er i direkte modstrid med alt, hvad vi står for i Danmark?
Jeppe Bruus (S), 2019-11-20:
Altså, med al respekt er det jo lidt svært at forholde sig til et forslag, som bliver præsenteret sådan her i mundtlig form.
Og hvis det, den konservative ordfører refererer til, er, at man de seneste 4 år har strøet om sig med statsborgerskaber under en borgerlig regering, har jeg lidt svært ved at genkende det billede.
Selvfølgelig kan vi da kigge på det og tale om det.
Og det er da helt åbenlyst, at hvis der er en, man ved er islamist og har travlt med at bekæmpe Danmark og danske værdier, er det selvfølgelig ikke særlig smart at give vedkommende statsborgerskab.
Rosa Lund (EL), 2019-11-20:
Tak til SF's ordfører for talen og det særlig stærke fokus på børnene.
Mit spørgsmål går på, hvad det mon er, der gør, at SF ikke kan bakke op om det forslag til vedtagelse, som hr. Kristian Hegaard læste op for lidt siden.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2019-11-20:
I den udstrækning, man har gjort det, skal man selvfølgelig straffes.
Regeringen har jo som bekendt taget en række initiativer, som svarer på situationen i Syrien lige nu, altså spørgsmålet om syrienskrigere, der måske er på vej til Danmark.
Som salen måske ved, støttede SF intentionen om at tage statsborgerskabet fra dem, som har dobbelt statsborgerskab, for at sikre, at de ikke vender tilbage, men også at forslaget jo for vores vedkommende faldt, fordi vi ønskede at opretholde retsstatens principper om en domstolsprøvelse.
Vi har også klart sagt, at når det handler om børn, så medvirker vi ikke til at lade dem i stikken.
De skal ikke bøde for forældrenes sindssyge valg.
Med den her debat rejser Dansk Folkeparti jo et spørgsmål om, hvorvidt vi skal tage helt ekstraordinære skridt for at sørge for, at de mennesker aldrig når Danmarks grænser.
Skal vi gøre dem statsløse på trods af konventioner?
Skal vi forbyde danske statsborgere indrejse, selv om vi derved kommer til at bryde internationale konventioner?
Det svar er åbenlyst for SF.
Det er et nej.
Selvfølgelig skal vi ikke det.
Det skaber en bedre verden, og så står det oven i købet i forståelsespapiret, at Danmark til enhver tid skal respektere de internationale konventioner.
Til en verden uden de internationale aftaler, som binder Vesten til frihed og retssamfund, vil alternativet være, at ethvert land sørger for sig selv, hytter sit eget, skaber protektionisme med afmontering af handelsaftaler og krig til følge, og hvem vil mon sejre i sådan en verden?
Hvem har de bedste kort på hånden, hvis der ikke er nogen internationale konventioner til at give små lande en plads ved voksenbordet?
Hvem vil det gavne, hvis det er geværløb og ikke menneskerettigheder og internationale aftaler, som er grundlag for verdensordenen?
Nok næppe Danmark, som jo er et lilleputsamfund i den henseende.
Så derfor bør man bakke op om det internationale samfund, for små lande med veludviklede diplomatiske muskler får mere ud af det end stærkere lande, der sagtens kan trives der, hvor stærke gør, hvad de vil, og hvor de svage lider, hvad de må.
Hvis alle lande begynder at file på konventionerne, skaber vi et ræs mod bunden, hvor alle vil gøre det samme, altså det tilsvarende.
Derfor står SF vagt om at bruge retssamfundets værktøjer til at straffe de mennesker, vi debatterer her i dag, i den udstrækning, det kan lade sig gøre.
Men vi vil ikke acceptere, at vores egne principper lider overlast i forsøget på at løse det her problem.
For det er de principper, som vi kæmper for.
Så skal jeg på SF's vegne fremsætte følgende forslag til vedtagelse, som jeg vil læse op:
Forslag til vedtagelse
Som nation, der tager menneskerettigheder og børnekonvention alvorligt, har vi et ansvar for de børn, der holdes i fangelejrene, og bør gøre en aktiv indsats for, at de kommer hjem til Danmark.«
Kristian Hegaard (RV), 2019-11-20:
Det, der jo er vanskeligt i den her situation, er, at de her meget, meget forfærdelige mennesker, som fremmedkrigere jo er, ikke bare befinder sig et sted i en given lejr, eller hvad det lige kunne være, men de rykker formentlig også rundt.
Der må det i nogle tilfælde være langt nemmere at have styr på dem, hvis vi får dem retsforfulgt i Danmark, i forhold til den monitorering, vi kan gøre der.
Så man kan ikke sige noget fuldstændig klart om enten det ene eller det andet.
Men i de tilfælde, hvor vi bedst overvåger dem hjemme i Danmark, vil det da give rigtig god mening at tage dem tilbage og retsforfølge dem efter retsstatens principper og dermed have styr på dem også derfra.
Peter Skaarup (DF), 2019-11-20:
Jeg vil godt spørge hr. Kristian Hegaard, som jeg takker for talen, om Det Radikale Venstre har overvejet, hvilke konsekvenser den politik, som man lægger frem her, vil have, hvis den bliver gennemført.
Konsekvensen vil jo være, at alle syrienskrigere – uanset om man har dobbelt statsborgerskab eller bare det danske statsborgerskab – vil komme tilbage med deres børn med den risiko, som PET jo lige præcis advarer imod, altså den risiko, at syrienskrigere, der vender tilbage til de vestlige lande efter et ophold i Syrien, begår terror i det pågældende land.
Det er jo lige præcis derfor, at vi har den her diskussion, for man er hunderæd for, at de mennesker kommer tilbage og gør noget ondt mod den danske befolkning.
Er det bedre at få dem tilbage til Danmark i stedet for at lade dem være dernede, hvor det så, hvis de begår terrorisme, trods alt går ud over andre mennesker end den danske befolkning?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2019-11-20:
Jeg synes, at der i den tekst indgår det, at vi aktivt skal hente syrienskrigere hjem for at forfølge det med retsstatens principper.
Det synes vi ikke i SF.
Vi vil ikke aktivt medvirke til, at folk bliver hentet hjem, men det er klart, at hvis de dukker op her, skal vi retsforfølge dem.
Deri er jeg sådan set enig.
Kristian Hegaard (RV), 2019-11-20:
Det, hr. Per Larsen hørte den radikale ordfører sige, var, er der jo er forskellige situationer.
Nogle gange har de nogle forældre, og nogle gange har de det ikke.
Derfor er det svært at sige, at sådan fuldstændig her vil det være i hvert eneste tilfælde.
Men det, der jo er afgørende, er, at børn har rettigheder, og hvis vi bare lader de her børn vokse op i de lejre, er der en fare for, at de bliver radikaliserede, og Radikale Venstre synes ikke, at vi skal fortsætte ad det spor.
Per Larsen (KF), 2019-11-20:
Jeg hører her ordføreren argumentere for, at man rent faktisk kan hente nogle børn hjem og skille dem fra deres forældre – eller hvordan skal det forstås?
For hvis forældrene, som givetvis er syrienskrigere, altså terrorister, skal hentes med, så synes jeg da bestemt, at vi har en meget alvorlig situation.
Kristian Hegaard (RV), 2019-11-20:
Tak for spørgsmålet.
Det er der jo ikke til at sige noget fuldstændig klart om, for der er jo desværre den meget, meget ulykkelige situation, at der er mange forskellige tilfælde.
Der er nogle af de her børn, som slet ikke har familie tilbage, og som bare er sig selv, og dermed er de i gang med at vokse op i en lejr, hvor de ikke har andre end sig selv og derfor er i stor, stor risiko og i fare for at kunne blive radikaliseret.
Det kan jo bestemt ikke være i Danmarks interesse, at vi så overlader det til helt tilfældige mennesker, hvordan de opdrager dem.
Vi kan tage dem hjem og sørge for, at de får en rigtig, rigtig god barndom og ikke bliver yderligere radikaliseret.
Per Larsen (KF), 2019-11-20:
Tak til ordføreren.
Jeg får lyst til at stille spørgsmålet: Mener Det Radikale Venstre, at det vil være hensigtsmæssigt at skille forældre og børn ad, fødte eller ufødte børn, eller hvordan forestiller man sig i Det Radikale Venstre de her børn skal håndteres?
Kristian Hegaard (RV), 2019-11-20:
Det må vi jo se på, når den situation måtte opstå.
Det, der jo er det helt tragiske, er, at det for mange af de her børn gælder, at de slet ikke har nogen familie.
Så de er i en lejr, hvor de er fuldstændig alene, og hvor de vil være i livsfare, hvis ikke de bliver taget hjem til Danmark.
Så det er jo netop derfor, at Radikale Venstre er optaget af børn.
Det er børns sikkerhed, det her drejer sig om, og at de ikke udvikler sig til potentielle nye fremmedkrigere.
Det bør være i Danmarks sikkerhedsinteresse.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-11-20:
Det kan man jo godt mene, men det giver bare ikke et svar på mit spørgsmål.
Mit spørgsmål gik på, at hvis de børn kommer til Danmark, hvad forhindrer dem så i senere at få bevilget familiesammenføring med nogle af de voksne, som vi ønsker at undgå kommer til Danmark.
Så det går ikke på, om de børn i mere eller mindre omfang kan blive radikaliseret i den ene eller den anden situation, men hvad med deres forældre?
Det er det, det handler om.
Kan vi undgå, at de forældre kommer til Danmark under reglerne om familiesammenføring?
Rosa Lund (EL), 2019-11-20:
Jamen vi har jo i Danmark heldigvis rigtig gode erfaringer med at efterforske den her slags sager.
Det er jo præcis derfor, vi har en international statsadvokat, som også efterforskede og retsforfulgte forbrydere i Eksjugoslavien.
Og så vil jeg da til det også bare tilføje, at jeg og vi i Enhedslisten bestemt ikke er modstandere af at lave en international domstol, men vi er simpelt hen bekymrede for, at det tager for lang tid.
Det er simpelt hen for lang tid, hvor de her mennesker bare kan gå rundt og lave deres terrorisme.
Men jeg deler fuldt ud ønsket om en international domstol.
Jeg afviser slet ikke ideen; det gør vi ikke i Enhedslisten.
Jeppe Bruus (S), 2019-11-20:
Jeg anerkender, at vi har et bedre og stærkere retsvæsen i Danmark, men det er vel ikke alene det, der er afgørende for muligheden for at retsforfølge.
Der er da også spørgsmålet om en gerning, nogle beviser, nogle vidner, nogle omstændigheder, nogle efterretninger osv. osv.
Det er jo heller ikke sådan, at hvis man fløj dem til Argentina, ville man have en større chance for at dømme dem dér.
Så jeg undrer mig bare egentlig lidt over den der sådan meget stålfaste overbevisning om, at så længe de kommer til Danmark, kan vi føre en retssag ud i livet.
Rosa Lund (EL), 2019-11-20:
Den påstand bygger på forskellige ting, men den bygger jo først på, at vi har et rigtig stærkt domstolssystem i Danmark, vi har en stærk retsstat – så det er ligesom nr. 1.
Nr. 2 er, at kurderne er i en situation lige nu, hvor deres samfund er fuldstændig i knæ.
Nr. 3 er, at sidst vi så en dansk islamist være i Erdogans hænder, altså regimet i Tyrkiet, blev manden faktisk løsladt i stedet for at blive retsforfulgt.
Det synes jeg da ikke at vi kan have tillid til i forhold til de her mennesker.
Jeppe Bruus (S), 2019-11-20:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til det billede af, at vi har langt bedre mulighed for at straffe de her mennesker i Danmark end dér, hvor de er.
Hvad bygger den påstand egentlig på?