runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-28:
Det er jo mildest talt at stikke danskerne blår i øjnene at sige, at midlertidighed er en krumtap i dansk asylpolitik, når regeringen bare i det indeværende år har accepteret, at over 1.100 midlertidige syriske flygtninge er blevet tildelt permanent opholdstilladelse.
Ministeren vil så henvise til, at det ikke er regeringen, der selv sidder og sagsbehandler tildelingen af de opholdstilladelser, og det er jo fuldstændig rigtigt.
Men det er regeringen, der tilrettelægger den lovgivning, der gør, at det i første omgang overhovedet er muligt, at midlertidige syriske flygtninge i stort omfang bliver tildelt permanente opholdstilladelser og oveni det for en stor dels vedkommende også et evigt dansk statsborgerskab, selv om løftet til danskerne var, at de skulle hjem, når der var fred i deres hjemland.
Det harmonerer jo mildest talt ikke med regeringens talelinje om, at de midlertidige syriske flygtninge skal hjem, når der er fred i deres hjemland.
Man kan ikke både sige, at de midlertidige syriske flygtninge skal rejse hjem, når der er fred i deres hjemland, og samtidig stå på mål for en lovgivning, som i stort omfang tildeler selv samme mennesker permanente opholdstilladelser og dansk statsborgerskab.
Hvordan kan regeringen se danskerne i øjnene, når man fører en politik, der i så vid udstrækning stikker i hver sin retning?
Nick Zimmermann (DF), 2026-01-28:
Jeg mener simpelt hen, at regeringen udsætter danskerne for et massivt svigt.
Jeg vil prøve at læse de seneste tal op for, hvordan det ser ud med de syrere, der lige nu opholder sig i Danmark.
Jeg har nogle tal med, som vel og mærke er fra tiden efter Assads fald.
Der har regeringen besluttet at give over 1.100 mennesker fra Syrien en permanent opholdstilladelse.
Regeringen har også besluttet at give 186 førtidspensioner til syriske såkaldte flygtninge, og regeringen har oven i det besluttet at tildele 261 dansk statsborgerskab, altså til folk, der kom hertil på en flygtningebaggrund, og hvor danskerne blev lovet, at når der var fred i Syrien, skulle syrerne hjem igen.
Flere europæiske lande siger jo netop, at Syrien er sikkert nok til at begynde at sende folk hjem.
Eksempelvis er Tyskland begyndt at sende syrere hjem.
I Danmark nægter regeringen at sende syrerne hjem.
Vi kan også prøve at kigge på arbejdsløshedstallene.
71 pct. af de syriske kvinder over 30 år går derhjemme og danderer den for danskernes skattekroner.
Ud over det koster de syriske migranter hvert evige eneste år over 7,2 mia. skattekroner.
Det er vel og mærke hårdtarbejdende danskere, mine gamle kollegaer, som regeringen mener det er helt rimeligt skal betale for, at syrere går derhjemme, laver ingenting, ligger og sover længe, ser Al Jazeera, går i basaren.
Man nægter simpelt hen at sende dem hjem.
Nu, hvor der så er fred i Syrien, har regeringen besluttet sig for at begynde at tildele dem statsborgerskaber, førtidspensioner og permanente opholdstilladelser.
Helt ærligt, det er et massivt svigt, som I udsætter danskerne for.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-28:
Det er helt afgørende, at flygtninge er her midlertidigt.
Den politik står regeringen helt fast på.
Det er nu engang op til Udlændingestyrelsen og i sidste ende det uafhængige Flygtningenævn at tage stilling til, hvilken betydning situationen i Syrien har for syrere med en opholdstilladelse i Danmark.
Jeg er derfor glad for, at Udlændingestyrelsen er begyndt at behandle syriske asylansøgninger igen, og at styrelsen også har truffet de første afgørelser om afslag på asyl til personer fra Syrien.
Efterhånden som styrelsen og i sidste ende Flygtningenævnet træffer afgørelse i sagerne, vil der bl.a. danne sig en praksis for vurderingen af, om de generelle forhold i forskellige dele af Syrien ikke længere er sådan, at de i sig selv kan danne grundlag for asyl i Danmark.
Derudover er jeg naturligvis tilfreds med, at der bare i 2025 er 665 personer, der har valgt at rejse frivilligt til Syrien med økonomisk støtte.
Jeg håber selvfølgelig, at endnu flere syrere vælger at vende hjem og hjælpe med at genopbygge deres land.
Derfor fortsætter de danske bestræbelser på at udsende syrere uden lovligt ophold.
Nej, det kan hr. Alex Ahrendtsen ikke konkludere.
Men hr. Alex Ahrendtsen er en begavet mand, og han ved, at vi har en tredeling af magten her i landet, og at det ikke er op til mig at dømme i enkeltsager.
Min opgave er at være med til at fremlægge lovgivning samt at vedtage den sammen med Folketinget.
Der lægger vi nu op til at stramme udvisningsreglerne, så kedelige typer, ualmindeligt kedelige typer, som ham her selvfølgelig skal udvises af landet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2026-01-28:
Så jeg skal forstå det sådan, at ministeren ikke kan gøre noget med hensyn til Ahmed Omar Mohamed, ikke ønsker at gøre noget for at få smidt ham ud, fordi det er en enkeltsag.
Regeringen vil ikke stramme loven, så Ahmed Omar Mohamed kan blive sendt ud.
Det synes jeg er trist.
Det er ikke godt nok, minister.
Jeg skal have et klarere svar.
Hvad vil ministeren gøre, for at han ryger ud?
Den blå regering lavede jo sit flertal med Socialdemokraterne, dengang Dansk Folkeparti var støtteparti, trods vores protester, så I har et medansvar for det.
Mit spørgsmål er meget simpelt igen: Hvornår bliver Ahmed Omar Mohamed smidt ud af Danmark?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-28:
Sidst vi havde en borgerlig regering i Danmark, var Dansk Folkeparti det største parti her i Folketinget på blå bloks side, og på det tidspunkt strammede man ikke udvisningsreglerne så markant, som vi har gjort det i de sidste to valgperioder, altså denne inklusive, og med det, vi nu fremlægger med en udvisningsreform, og det er jo netop, fordi vi ønsker at slippe af med typer som ham her.
Vi udviser i runde tal 1.000 mennesker om året, som begår kriminalitet i Danmark, og det er jeg godt tilfreds med.
Men jeg vil jo også sige, at indvandringen fra Stormellemøsten i de år, hvor vi sidst havde en blå regering, mildest talt var høj, og hvor vi nu har fået situationen under kontrol.
Og hvor det dengang, når der kom folk, der har rødder i Stormellemøsten, hertil, var asylmigranter, er det jo i dag trods alt i langt højere grad arbejdstagere, og det ændrer jo markant på deres adfærd og muligheder for at blive et positivt bidrag til det danske samfund.
Alex Ahrendtsen (DF), 2026-01-28:
Da den socialdemokratisk ledede regering i 2019 overtog regeringsmagten, var nettoantallet for indvandringen fra Mellemøsten og tilsvarende lande på 208 personer.
Nu er vi oppe på, at det er omkring 6.000 om året.
Så mens regeringen har haft magten, er det bare væltet ind med personer fra Mellemøsten, og nogle af dem kan vi risikere er ligesom Ahmed Omar Mohamed, og det er jo næsten gratis for dem.
De får en forholdsvis mild dom i sammenligning med, hvad de er udsat for der, hvor de kommer fra, og de bliver ikke udsendt, fordi Danmark har valgt at overholde såkaldte internationale forpligtelser og dermed også at svigte danskernes retssikkerhed.
Så, minister, helt ærligt: Hvornår bliver Ahmed Omar Mohamed smidt ud?
Hvornår sender regeringen sådanne personager ud af landet?
Hvor længe skal vi blive ved med det?
Hvor længe vil regeringen se passivt til?
Hvor længe vil man overholde ligegyldige internationale forpligtelser?
Hvor længe skal vi blive ved med at sige til danskerne: Ja, vi vil gerne, men vi kan ikke på grund af de her forpligtelser?
Hvornår ryger Ahmed Omar Mohamed ud?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-28:
Jeg har intet tilovers for udlændinge, der begår den form for uhyrlig kriminalitet, som det er at voldtage en 10-årig pige.
Det havde vi også anledning til at tale om i sidste uge, og jeg kommer jo derfor til at gentage mig selv en smule, når jeg siger, at jeg intet har tilovers for den type kriminelle udlændinge.
Jeg ønsker dem tilbage til deres hjemlande.
Det er jo også derfor, at vi har strammet udvisningsreglerne ad flere omgange, siden Mette Frederiksen blev statsminister, og at vi, som det også fremgik af statsministerens nytårstale, nu snart præsenterer en udvisningsreform, hvor vi lægger op til at gå endnu videre.
Det er jo, fordi vi ikke kan leve med, at folk, der begår alvorlig kriminalitet, alligevel får lov til at blive i Danmark.
Jeg hæfter mig så også ved, at Jonas Christoffersen, der jo tidligere har været direktør for Institut for Menneskerettigheder, dengang, dommen mod den somalier, der begik den her uhyrlige voldtægt, faldt, gav udtryk for, at det virkede mystisk, og han mente, at det var en fejl.
Den sad der på Dansk Folkepartis stemmer, og Dansk Folkeparti var det største parti i blå blok på det tidspunkt.
Derudover vil jeg sige, at når det kommer til enkeltsager, ved hr. Alex Ahrendtsen jo godt, at jeg ikke er dommer, men er minister.
Jeg kan ikke stå og udvise nogen herfra, men jeg kan jo tilkendegive, at jeg ville have håbet og ønsket, at vedkommende var blevet udvist, ligesom Jonas Christoffersen gav udtryk for.
Han mente, at han burde have været det, og at man kunne have gjort det inden for rammerne af menneskerettighederne uden på nogen måde at komme på kant af menneskerettighederne.
Det havde jo været det rimelige og retfærdige, at vi aldrig skulle se ham her i Danmark igen.
For det første er jeg jo nødt til ligesom i sidste uge at minde om, at det ikke er regeringen, der sidder og afgør de her sager.
Det er myndighederne, der afgør de her sager på baggrund af lovgivning, der er vedtaget her i Folketinget – lovgivning, som er blevet strammet op mange gange, siden vi sidst havde en blå regering, som Dansk Folkeparti jo ellers havde god mulighed for at have indflydelse på, fordi man var Folketingets største parti på det tidspunkt.
Den mulighed benyttede man så ikke, og derfor havde vi ikke så stramme regler, sidst vi havde en blå regering.
Det forstår jeg sagtens at man begræder i dag.
Siden har vi så fået en nødbremse og gjort det sådan, at hvis der igen er syrere, der går på motorvejene, kommer vi ikke til bare at lukke dem ind, sådan som man gjorde på Dansk Folkepartis vagt.
Nick Zimmermann (DF), 2026-01-28:
Jeg har talt med utallige danskere, der har fortalt mig, hvor frygteligt deres forløb imod en fortidspension har været.
Det er danskere, der har været fuldstændig presset ned under gulvbrædderne og er blevet kastet rundt i de offentlige systemer og alligevel ikke har kunnet blive tilkendt en førtidspension.
Så står jeg gudhjælpemig her med tallene for syriske førtidspensionister, folk, der kom hertil på en flygtningestatus, og som regeringen nu til trods for det har valgt skal have en livslang førtidspension.
Når det gælder arbejdsløshedstallene, er det over 70 pct. af de syriske kvinder, der går derhjemme og danderer den, og ikke et eneste tiltag har regeringen igangsat for at få de syriske kvinder ud på arbejdsmarkedet.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-28:
Regeringen står i spidsen for den strammeste udlændingepolitik til dato.
Princippet om midlertidighed er helt centralt for regeringens asylpolitik.
Flygtninge skal vende hjem, når forholdene i hjemlandet tillader det.
Jeg er naturligvis tilfreds med, at der alene i 2025 er mere end 800 personer med lovligt ophold, der har valgt at rejse frivilligt med repatrieringsstøtte.
Jeg håber selvfølgelig, at endnu flere vælger at gøre brug af ordningen og muligheden for at vende hjem med økonomisk støtte.
For de udlændinge, der bliver i Danmark og integrerer sig på bedste vis i det danske samfund, er der mulighed for at opnå tidsubegrænset opholdstilladelse.
Vi har i dag strenge regler for at kunne få tidsubegrænset opholdstilladelse.
Man skal opfylde krav om beskæftigelse, selvforsørgelse, danskkundskaber og meget andet.
Dermed ikke sagt, at jeg ikke vil se på, om kravene kan og skal skærpes yderligere.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-28:
Tak for det.
Er ministeren enig i, at danskerne holdes for nar, når midlertidig opholdstilladelse for udlændinge i Danmark i rigtig mange tilfælde bliver til permanente opholdstilladelser?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-28:
Det er jo ikke et retvisende billede at foregive, at andre landes regeringer i stort antal sender syrere hjem, for det gør de ikke.
Der har været ganske få eksempler, og vi arbejder på sagen.
Vi er meget interesseret i at kunne komme til at sende syrere hjem, ikke mindst de kriminelle syrere.
Det er derfor, at udenrigsministeren har været i Syrien, og det er derfor, at vi har haft flere embedsmandsdelegationer i Syrien, og det er derfor, at vi har nye møder fastsat i kalenderen, som handler om at få lavet en aftale med de syriske myndigheder om, at de skal tage imod deres egne borgere.
Nick Zimmermann (DF), 2026-01-28:
Vi kan jo så bare konstatere, at mens regeringen her i Danmark nøler rundt, er der jo andre regeringer rundtomkring i Europa, der godt kan finde ud af det, eksempelvis ministerens tyske kollega, som jo netop er begyndt at sende de her syrere hjem.
Jeg må bare igen hive det her tal frem: Over 7,2 mia kr. koster de syriske migranter danske skatteborgere hvert evig eneste år.
Og så er der sådan en lang snak om Flygtningenævnet og andre ting.
Regeringen må da stille sig i spidsen for at gøre det, som andre europæiske lande åbenbart godt kan finde ud af, nemlig at få sendt syrerne hjem, præcis som man har lovet danskerne.
Alex Ahrendtsen (DF), 2026-01-28:
Det er jo stadig væk Folketinget, der bestemmer.
Vi kan jo ændre loven, så det ikke er Flygtningenævnet, der afgør, om syrerne skal hjem.
Det kan regeringen sætte i værk.
Den gør ikke noget.
Den bruger jo bare Flygtningenævnet som et figenblad til ikke at få dem sendt hjem.
Det er jo det, ministeren står og gør her.
Det er simpelt hen ikke godt nok.
Min gode kollega Nick Zimmermanns simple spørgsmål var: Hvornår skal de hjem?
Og ministeren kommer så med en masse udenomssnak.
Så mit spørgsmål er: Hvornår vil regeringen ændre loven, så det ikke er Flygtningenævnet, der bestemmer, men så det er Folketinget, der bestemmer, hvornår syrerne skal hjem?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-28:
Dansk Folkeparti havde gode muligheder for at sidde i regering, og der kunne man have gjort en masse, men det gjorde man ikke.
Man ville hellere stå udenfor og tale i overskrifter.
Igen må jeg sige, at når man prøver at tegne et billede af, at man i resten af Europa er i gang med at sende syrere hjem, så er det jo ikke et retvisende billede.
Der har været ganske få eksempler på syrere, der er blevet sendt hjem.
Vi kan så glæde os over, at der er mange syrere, der er begyndt at vende hjem frivilligt fra Danmark.
Det var et rekordhøjt antal sidste år.
De høje tal skal vi holde fast i skal fortsætte, for syrerne er desværre, når man ser på dem som gruppe, mildest talt ikke nogen integrationssucces i det danske samfund, og derfor skal vi ønske os, at langt flere af dem vælger at tage tilbage til deres hjemland.
Alex Ahrendtsen (DF), 2026-01-28:
Min gode kollega hr. Nick Zimmermanns spørgsmål var jo simpelt: Hvornår sender vi syrerne hjem?
Og så siger ministeren: Jah, det er noget, Flygtningenævnet skal tage sig af, og jah, dem med lovlige ophold kan vi jo ikke sende hjem, og jah, det kan vi kun gøre med dem uden lovligt ophold, og hvis de nu frivilligt vil rejse hjem ... osv. osv.
Det er ikke godt nok, minister!
Regeringen kan bare fremsætte et lovforslag om at ændre loven, så vi sender de syriske flygtninge hjem.
I har ansvaret.
I har siddet i regering.
Vi har aldrig siddet i regering.
I har et flertal og kan hurtigt skaffe et flertal.
Hvornår kommer I i gang?
Hvornår bliver de sendt hjem?
De skal ikke være her; det er flygtninge.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-28:
Det er jo forkert, at regeringen ikke har taget en stribe initiativer.
For det første skal vi gennemgå forskellige førtidspensionssager, for det andet har vi indført en arbejdspligt, og for det tredje vil jeg minde om, at man jo så heldigvis får en meget lav ydelse, når man er kommet hertil sent og har fået tilkendt en førtidspension.
Men jeg er enig i – og det undrer også mig – at mange har fået førtidspension.
Det er jo en del af grunden til, at vi er meget optaget af det her område og bruger meget energi på det.
Det arbejde fortsætter.
Det er der, hvor jeg prøver at sige, at hr. Alex Ahrendtsen og hans venner i folketingsgruppen ville opleve, at Dansk Folkeparti heller ikke ville kunne sende disse flygtninge hjem, hvis de sad i min stol, fordi resten af blå blok ikke er villige til at kaste alle internationale forpligtelser over bord, herunder den, der handler om nonrefoulement, altså at man ikke må sende folk tilbage, hvis de er i stor fare for at ryge direkte i en torturkælder, billedlig talt.
Det er jo årsagen til, at vi har et uafhængigt nævn, der tager stilling.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2026-01-28:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, handler om at gøre det lettere at få udrullet et af vores helt centrale klimavirkemidler i Danmark, nemlig CO 2 -fangst og lagring.
Vi arbejder for, at vi kan fange en masse CO 2 og lagre det, i stedet for at det fiser ud i atmosfæren og fyrer op under klimaforandringerne, og de projekter skal helst forløbe så smidigt som overhovedet muligt, og det er altså det, vi prøver at sikre her.
Ccs spiller en kæmpe rolle i forhold til at indfri vores klimamål, både i forhold til det nærtstående 2030-mål, men også på længere sigt på vores videre vej mod klimaneutralitet bliver ccs helt afgørende.
Det gør den for os i Danmark, og det gør den også globalt.
Med lovforslaget følger vi op på de initiativer, som regeringen og en bred kreds af Folketingets partier blev enige om tilbage i oktober med aftalen om smidigere myndighedsbehandling af ccs.
Det er alle initiativer, der har til formål at minimere procesrisici forbundet med realisering af ccs-projekter og ikke mindst at understøtte ccs gennem en balanceret tilgang, hvor vi både sikrer fremdrift og også får løst de konkrete problemer, der måtte være.
Det er bl.a., at klager ikke længere vil sætte projektet i stå, mens klagen behandles, og at vi samtidig fastholder en overordnet klagestruktur, så alle, der har en væsentlig individuel og retlig interesse i en sag, fortsat kan klage.
Samlet set har lovforslaget altså til hensigt at give vores vigtige klimavirkemiddel de bedste forudsætninger til at reducere mængden af CO 2 i atmosfæren, og det bakker Venstre fuldt op om.
Tak for ordet.
Nick Zimmermann (DF), 2026-01-28:
Tak for det.
Som tidligere nævnt bor jeg jo selv i et landdistrikt og kender det her fuldstændig på egen hånd.
Jeg bor selv i et landdistrikt, der er dækket af store solcelleanlæg, og jeg ser jo med egne øjne, hvordan både åbne marker og levende natur bliver forvandlet til de her store, triste områder.
I Dansk Folkeparti mener vi jo altså helt generelt, at det her med at placere solceller på god landbrugsjord er forkert.
Det er et kæmpestort problem, at de mennesker, som bor tæt på de her anlæg, alt for ofte bliver overhørt og ignoreret, når de protesterer, skriver høringssvar og stiller spørgsmål, også når der skal etableres nye anlæg.
Jeg forstår godt den afmagt, som det skaber rigtig mange steder i befolkningen, hvis man bor lige op ad et solcelleanlæg.
Måske har man boet ved siden af en udsigt, i al den tid man har boet i huset, og lige pludselig får man at vide, at der skal opstilles et kæmpestort anlæg ved siden af.
Så jeg har fuld forståelse, og i Dansk Folkeparti bakker vi op om beslutningsforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-01-28:
Som ordføreren for De Konservative var inde på, har kommunerne jo forholdt sig til at lave klimaplaner.
Nogle kommuner har egne CO 2 -målsætninger, og nogle kommuner har lavet retningslinjer for, hvordan de håndterer det her.
Men jeg er også klar over, at der er nogle kommuner, der har følt sig overrendt af alle mulige projekter på meget store arealer, og hvor det har været svært for kommunerne ligesom at finde ud af, hvordan de skulle håndtere det.
Og der har altså været nogle processer, som helt sikkert er faldet forskelligt ud forskellige steder.
Har man forsøgt at lære af det?
Har vi lavet politiske aftaler, der kan understøtte kommunerne?
Vi har jo lavet den her mulighed for, at kommunerne kan trække på en statslig bistand i de her projekter, hvis det er det, man ønsker, og vi har fastholdt, at det er kommunerne, der bestemmer og laver deres egen planlægning.
Og jeg synes, at man, hvis man vedtog det her beslutningsforslag, ville lave noget rod i forhold til det.
Vi er sådan set enige i intentionerne i det, men jeg synes, at den virkelighed, der er ude i kommunerne, gør, at jeg egentlig har tillid til, at kommunerne finder ud af det.
De steder, hvor borgerne så har været utilfredse, har de så for nylig kunnet vælge nogle andre kommunalpolitikere til at varetage opgaven.
Så jeg tror, at man mange steder har lært af de processer, som der har været.
Så er kommunerne også meget forskellige.
Der er nogle kommuner, hvor der bor så mange mennesker, at man ikke kan sætte vindmøller op, men hvor man nok kunne få plads til nogle solceller.
Og den konkrete vurdering har jeg fuld tillid til at man kan tage lokalt.
Så foreslår man i det her forslag, at man skal have gratis rådgivning.
Det er sjældent, at der er noget, der er gratis, og jeg ved ikke lige, hvordan forslagsstillerne vil finansiere det.
Er det et eller andet statsligt tilskud, eller er det en kommunal udgift, man kigger ind i her?
Det ved jeg ikke, for det kan ikke læse ud af forslaget.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-28:
Retssikkerheden er jo ens for alle.
Så den kommentar forstår jeg slet ikke.
Det at gøre tingene ens er jo ikke det samme som at gøre det, der er rigtigt.
Vi kan godt bede dem om at lave nogle retningslinjer og sætte nogle detaljerede krav for, hvordan de skal se ud, men det er jo ikke det samme som, at de bliver lige gode til at gøre det.
Det afhænger jo helt af, hvordan man i øvrigt arbejder.
Hvis vi stiller nogle firkantede krav om, hvordan man skal gøre det, så gør de det, vi beder dem om, ikke nødvendigvis det, vi gerne vil have.
Mads Fuglede (DD), 2026-01-28:
Det er jo så dejligt, når ordføreren argumenterer på vegne af det, vi foreslår, nemlig at alle burde være lige så gode som de kommuner, der er bedst.
Det er de bare ikke.
Det er der masser af eksempler på derude, og derfor spørger vi i al mindelighed om, om vi ikke skal få nogle ensartede regler, sådan at alle borgere har samme retssikkerhed, som man har i de kommuner, der gør det bedst.
Kan man i Det Konservative Folkeparti forestille sig et tidspunkt, hvor man har så lidt travlt ude i kommunerne, at man kan begynde at lytte mere til borgerne, når de bliver kørt henover i energiplanlægningen?