runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Rod (RV), 2025-05-16:
Tingene hænger jo sammen.
En af de veje, jeg tror vi virkelig skal styrke for at få flere pædagoger i vores vuggestuer og børnehaver, er jo den, hvor nogle af de medarbejdere, vi allerede har i vores institutioner, uddanner sig til meritpædagog.
F.eks. gjorde vi det i den børnehave, hvor jeg sad i bestyrelsen, at vi i stedet for at ansætte en pædagog ansatte to medhjælpere, som så på skift var på studiet og i institutionen.
Men det koster jo bare nogle flere penge.
Det er derfor, at jeg siger: Pengene er slet ikke alt; det er jo det pædagogiske i det, der er det vigtige.
Men de er bare en forudsætning for, at vi faktisk kan gøre de ting, som vi taler om.
Matilde Powers (S), 2025-05-16:
Tak for det.
Jeg tror igen, at vi er meget enige i, at det er visionen, vi har for vores børn.
Lotte Rod (RV), 2025-05-16:
Penge er ikke tilstrækkeligt, men det er nødvendigt med penge, for det, jeg gerne vil have, og det, vi gerne vil have i Radikale Venstre, er jo, at vi har små børnegrupper med uddannede pædagoger, sådan at man ikke bare har normeringerne på papiret, men faktisk har dem i virkeligheden.
Vi vil have, at vi i skolen har lærere og pædagoger nok, sådan at når man oplever, at en klasse har det svært, skal man ikke vente i månedsvis eller årevis.
Vi vil have, at man ikke skal have en udredning for at få hjælp, men at den hjælp er der i skolen, fordi der er det overskud af ekstra lærere og pædagoger, og vi vil have, at vi laver så gode fritidshjem og klubber, at børn har lyst til at være der, at de laver gode aktiviteter med hinanden, og at de ikke går hjem og sidder alene på deres værelse med en skærm.
Theresa Berg Andersen (SF), 2025-05-16:
Det kommer vi også til i den aftale, der er indgået, som fru Lotte Rods parti ikke er en del af.
Jeg skal spørge, om fru Lotte Rod kan se andre gode initiativer, der kan fremme trivslen, i den aftale, vi har lavet førhen.
Lotte Rod (RV), 2025-05-16:
Helt grundlæggende synes vi jo i Radikale Venstre, at det at lave et erhvervsrettet spor på hf er en virkelig god idé.
Det synes vi giver så god mening.
Så alt det, vi taler om om den skole, vi gerne vil have, bliver jo sværere at lave, fordi det kommer til at handle endnu mere om eksamenerne.
Derudover har jeg også bekymring for, at man nedlægger hf.
Hvorfor bygger man ikke bare videre på den hf, vi har?
Hvorfor skal man absolut nedlægge den?
Jeg synes, man ødelægger utrolig meget i stedet for egentlig bare at have bygget noget nyt op.
Det ville i øvrigt have været den danske måde at gøre det på, at man lavede det med forsøg i stedet for at ødelægge så utrolig meget i så stor en reform.
Matilde Powers (S), 2025-05-16:
Det er selvfølgelig vigtigt, vi også viderefører historie og traditioner.
For mig og for de unge, jeg har talt med, handler det måske i lidt højere grad om balance og om, at der både er plads til noget af det, de kan føle giver mening i den hverdag, de lever i i dag, og det, de måske skal lave i fremtiden, og så selvfølgelig også at blive klædt på med traditioner og historiske ting.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-05-16:
Tak for det, og tak for en fin tale.
Jeg er enig i, at det praktiske har fyldt for lidt i vores folkeskole.
Det bliver jeg ikke en bedre ingeniør af.
Men der ligger jo noget grunddannelse i det, og det er vigtigt, at vi giver de nye generationer det, vi selv har læst, videre, gamle tekster osv.
Det skal vel ikke altid give mening for børnene i folkeskolen, lige når de er der.
De kan måske se på længere sigt, hvad de skal bruge det til at læse f.eks. Tove Ditlevsen.
Theresa Berg Andersen (SF), 2025-05-16:
Det er jeg helt enig i, og det er også derfor, jeg bliver sådan lidt trist, når jeg ser, at Trivselskommissionen her kommer med nogle anbefalinger om at hæve klasseloftet og sådan noget, og det gør jo ikke problemerne ude i folkeskolen mindre.
Det tror jeg absolut det vil.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-05-16:
Ja, og det er jo helt fair at tale mindretallets sag
Jeg synes bare, at det skal være tydeligt i den her sammenhæng.
Så er jeg også helt enig med ordføreren i, at feedbacken i hvert fald mange steder ude i folkeskolen ikke er god nok, som den er i dag, fordi lærerne derude mangler tid og de er pressede.
Theresa Berg Andersen (SF), 2025-05-16:
Jeg vil da gerne understøtte de tal, der står der, men samtidig tror jeg også på, at man kan prøve at give en ordentlig feedback.
Jeg mener ikke, at de elever, der har siddet ude i folkeskolen, har prøvet andet, så hvis de får en god og fyldig feedback, så tror jeg faktisk på, at det er lige så givtigt.
Så jeg kan ikke se, hvorfor en karakter alene skulle kunne styre det, hvis det er sådan, at man får en god og faglig feedback.
Og selv om det er så høj en andel, der siger, at de har behov for det her, så mener jeg faktisk også, at vi skal kigge på den lille andel, som ikke har behov for det.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-05-16:
Tak for det.
Men noget af det, der er er indgået i den nye epx-aftale, er jo bl.a. den her karakterfrihed, som man giver i gymnasierne, og jeg vil bare gerne lige have SF til at bekræfte, at når SF taler for færre karakterer, så taler de for et mindretal af elever.
Matilde Powers (S), 2025-05-16:
Jeg bliver nysgerrig på det forslag, Radikale Venstre har, om at sikre et godt børneliv, hvor ordføreren fremhæver, at det vil koste de her 15 mia. kr. om året.
Det får mig til at tænke på min egen tid i byrådet, hvor jeg var 5 år, og hvor vi selv kæmpede for nogle af de samme værdier, og jeg tror faktisk, at vi deler mange af de samme værdier, og der troede vi også, at vi kunne sikre det gode børneliv ved bare at sætte flere penge af.
Hvad er Radikale Venstres svar på det problem?
Lotte Rod (RV), 2025-05-16:
Jeg synes, at det er en meget vigtig overvejelse.
Jeg tænker også selv meget over det der med, at vi lige nu i vores store fokus på diagnoser, jo også taler meget om børn, især børn med autisme og adhd.
Der er jo et eller andet i, at vi skal øve os på, hvornår vi skal snakke om diagnoserne, og hvornår vi i virkeligheden skal snakke om børn, som har mere krudt i røven, og som har mere brug for struktur.
Altså, der er også noget i, at vi har gjort nogle ord, som betyder noget meget specifik, meget generelle.
Det tror jeg virkelig at vi har brug for at finde et nyt sprog for.
Erling Bonnesen (V), 2025-05-16:
Jeg kan kun tilslutte mig begejstringen og glæden ved, at det er lykkedes med et fantastisk eksempel at sige, at det er det samarbejdende folkestyre.
Så nu har vi i hvert fald ligesom lagt skinnerne til, at vi kan komme i gang med nogle gode drøftelser, når der nu bliver tilvejebragt den viden osv., der skal til.
Så jeg tror, vi kan sige, at det er endt med at blive en god dag.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-16:
Jeg synes, det har været en fantastisk proces.
Jeg har ikke prøvet noget lignende i de 10 år, jeg har været her, altså at man på den måde kan samles om noget.
Den er jo blevet god; den er blevet langt bedre; den er blevet mere handlingsrettet; den er blevet mere konkret.
Og det er en af de vigtigste ting, vi har i vores tid, som vi taler om.
Før i tiden tror jeg der var mere af den her type arbejde i Folketinget – jeg tror også, det er det, det egentlig er skabt til – hvor alle havde sin pult.
Du havde ikke noget kontor; du havde din pult.
Det var her, du var; det var her, du sad under debatterne, alle debatterne.
Så det har virkelig været en fornøjelse, og tak for, at alle har bøjet sig mod hinanden, og at det er lykkedes at få noget, der også er skarpt, på et vigtigt område.
Erling Bonnesen (V), 2025-05-16:
Tak for det.
I forlængelse af den debat og de drøftelser, der har været undervejs i den seneste debatrunde her, kan jeg nu på vegne af Socialdemokratiet, Venstre, Moderaterne, Enhedslisten, Danmarksdemokraterne, Socialistisk Folkeparti, Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti, Radikale Venstre og Alternativet – så har jeg nævnt alle de partier, der har stået på de to forslag til vedtagelse, som nu er trukket tilbage – fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at klimaforandringerne medfører højere vandstande og voldsommere vejr.
Folketinget opfordrer derfor regeringen til i forlængelse af de igangsatte initiativer i »Klimatilpasnings&#x2;plan I« at sætte tempo på klimatilpasningen og sikre de rette reguleringsmæssige rammer og langsigtede investeringer, så Danmark bliver beskyttet.
Folketinget noterer, at regeringen hurtigst muligt fremlægger en »Klimatilpasningsplan II« med tiltag, der beskytter Danmark mod oversvømmelser fra havet.
Folketinget opfordrer til, at regeringens plan indeholder finansiering af væsentlige investeringer samt bedre regulering og organisering af kystbeskyt&#x2;telsesområdet.
Klimatilpasning bliver en tilbagevendende opgave, så der skal tænkes langsigtet.
Folketinget opfordrer til, at regeringens tiltag er strukturelle, forebyggende og understøtter, at værdier, infrastruktur m.v. beskyttes i forhold til konsekvenserne af det forandrede klima.
Folketinget opfordrer regeringen til i indeværende regeringsperiode at påbegynde arbejdet med at udvikle en langsigtet klimasikringsplan for Danmark.
Planen skal bl.a. tage udgangspunkt i viden fra en bred kreds af forskere.
Denne viden deles med partierne.
Indholdet drøftes med Folketinget.«
Magnus Heunicke (S), 2025-05-16:
Vi forsøger i øjeblikket – i øvrigt apropos debatten om eksperter – at få eksperter til at regne for os på, hvordan man kan lave sådan en fordelingsnøgle.
Det er noget, der volder problemer i dag, og det handler meget om, at i forhold til dem, der bor i første række, og dem, der bor i anden og tredje række og måske syvende række, har vi ikke nogen fast fordelingsnøgle.
Og der kan vi se, at erfaringen er, at der er mange klager og mange, der er uenige om bidragsfordelingen til det, der så kommer lokalt.
Når der så spørges til det andet, nemlig hvor meget staten så skal løfte af det her, vil jeg sige, at vi, som jeg ser det, i øjeblikket ligger på op til 40 pct.
Og så er der den udfordring, at nogle steder ejer staten en del af infrastrukturen, og hvis man skal betale for sin egen infrastruktur, så vil staten jo automatisk betale meget, mens der er nogle andre steder i Danmark, hvor man nok må sige: Jamen vi er kede af, at vi ikke har mere statslig infrastruktur her, så hvorfor skal vi så straffes for, at vi ikke har det?
Derfor synes jeg, at der ikke bare er en størrelse, der passer til alle.
Det er noget, hvor vi skal sikre, at der er fremdrift og vi får en beskyttelse, og at der er noget lokal finansiering af de værdier, som man ejer lokalt, og som man dermed også sikrer lokalt.
Men præcis det her er noget af den politisk svære ting, hvor vi ikke kan spørge eksperterne, men også må tage et politisk valg.
For vi skal jo forsvare over for alle dem, der ikke bor ved kysten, at de skal betale for, at dem, der bor ved kysten, får beskyttet deres værdier.
Det tror jeg man er med til at gøre, men selvfølgelig ikke hundrede procent; der må også være noget selvfinansiering.
Christina Olumeko (ALT), 2025-05-16:
Tak for svaret.
Det gør mig faktisk rigtig glad, at ministeren har lyttet til forsikringsselskabernes bekymringer.
Det er noget, jeg også har beskæftiget mig med som finansordfører.
Og der er jo ikke nogen tvivl om, at den bedste måde at undgå, at vi overhovedet havner i den situation, både hvad angår klimasikring, men også private klimaforsikringer, er jo ved at forhindre klimakrisens konsekvenser.
Jeg har egentlig et andet spørgsmål, og det er, om ministeren kunne komme ind på, hvad ministeren selv tillægger af principper for en fordelingsnøgle af udgifterne mellem borgere, kommuner, stat og forureneren.
Magnus Heunicke (S), 2025-05-16:
Det er lige til den første kommentar: Jeg er også glad for den her proces her, hvis jeg skal forstå det sådan, at det faktisk ser ud, som om det kan lykkes os.
Jeg vil så sige, at jeg er lidt nervøs for, at mine kollegaer i regeringen synes, at det her er en ny præcedens, jeg nu skaber, for det kan vi altså ikke gøre ved alle debatter, bare lige i forhold til Folketingets forståelse – det er et kæmpe pres, vores embedsfolk sidder under og koordinerer de her ting.
Men nu prøver vi det her, og jeg mener også, det er det rigtige at gøre, så jeg er helt enig i det, der blev sagt først, men det er lidt en særlig situation, vi er i.
Nu gør vi det her.
Det er helt korrekt, at Forsikring & Pension, forsikringsbranchen, er dybt bekymret over det her, for de skal jo simpelt hen kunne finansiere og kunne forsikre.
Og hvis man så taler med ejendomsmæglerbranchen, siger de, at hvis et hus ikke kan forsikres, så er der ingen chance for, at man kan sælge det hus, så er der ingen værdi tilbage.
Der har været debatter, hvor der er nogle, der har sagt, at de skal have et stempel på, at et hus er klimasikret – vi kan godt overveje det og undersøge det, men hvis vi begynder at lave sådan et arbejde, så vil jeg være bekymret for, hvem der så vil købe sådan et hus, der så ikke får sådan et stempel, der hedder, at det her hus også kan stå der om 20 år.
Så vores mål skal jo være at sikre, at vi ikke kommer derud, hvor det kun er 10 pct., der har råd til at få sådan et stempel, hvor et hus egentlig er sikret, og det vil sige, at vi så får investeret tilstrækkeligt i at passe på vores boligmasse.
Det er jo nogle værdier, nogle økonomiske værdier og menneskelige værdier, for at have et hjem og et hus med sin familie betyder jo alt.
Christina Olumeko (ALT), 2025-05-16:
Bare lige for at spole tilbage til ministerens tidligere kommentar om, hvad der sker her i salen, så vil jeg selv sige, at jeg er en af de kritikere af folketingsarbejdet og den indflydelse, det har, så det gør mig rigtig glad, at der her rent faktisk foregår en forhandling om en tekst; det giver mig klart troen på Folketinget tilbage.
Jeg har også et spørgsmål, og det er så i regi af at være finansordfører.
I USA ser vi i vejrudsatte områder, særlig Californien, at forsikringsselskaberne begynder at sige, at de simpelt hen ikke kan forsikre husene længere, og man begynder efterhånden at være bekymret for, at man står i en situation, hvor hele regioner simpelt hen vil være forladte, fordi folk ikke længere kan forsikre deres huse og de derfor flytter og folk ikke gider bygge huse længere i den type områder.
Forsikringsorganisationen Forsikring & Pension har advaret om, at det også kunne ske i Danmark, hvis vi ikke får styr på klimasikringen nationalt.
Mit spørgsmål til ministeren er, hvad ministerens kommentarer til forsikringsselskabernes bekymringer er.
Magnus Heunicke (S), 2025-05-16:
Det er en helt reel problemstilling, som skal løses i klimatilpasningsplan 2.
Med hensyn til præcis hvordan vi løser det, så arbejder vi med nogle forskellige løsningsmodeller, og jeg glæder mig til at drøfte det med Folketingets partier, for der er andre muligheder end lige præcis undtagelse fra anlægsloftet.
Når jeg mener, det skal ske, er det af de grunde, som fru Mette Abildgaard nævner, men plus en til: Enten kan vi bruge håndværkere, medarbejdere og maskiner til at bygge digerne, eller også kan vi bruge de samme menneskers arbejdstid på at tage ud at reparere det, det er gået galt med, og genopbygge det hele.
Så det med at passe på overophedning og det med arbejdsmarkedet er ikke noget argument her.
Så vi skal finde en løsning.
Vi er ikke færdige med dem; der er en del ministerier, der hjælper os med at se på, hvordan vi skal lave de modeller, men så snart vi er færdige med dem, vil det være et element, vi skal skyde ind i den plan, vi vil drøfte med Folketingets partier.
Det forstår jeg godt, og det skal løses.
Det er på tegnebrættet, og det er noget af det, der skal løses.
Mette Abildgaard (KF), 2025-05-16:
Meget af det, man lavede i klimatilpasningsplan 1, var jo bare en fortsættelse af, hvad man gjorde i forvejen, f.eks. i forhold til den jyske vestkyst.
Der var ikke så meget nyt lige i den del.
Når der nu skal laves en 2'er, kunne man så overveje at se på at undtage de her klimatilpasningsprojekter fra anlægsloven?
Det er noget, som bliver efterspurgt af vores kommuner, for det vil gøre en enorm forskel.
Det er klart, at når man skal prioritere i dagligdagen og skal vægte mellem, om der skal bygges en ny svømmehal eller idrætsanlæg, som man længe har forsøgt at finde plads til i budgettet i forhold til anlægsloftet, så kan de her klimatilpasningsprojekter være en voldsom investering, f.eks. når der skal bruges en ny pumpe eller andet.
Omvendt er det jo relativt afgrænset.
Jeg synes jo ikke, vi åbner for et væld af projekter, der er sådan helt ukontrollerbare, ved at undtage lige præcis den her type projekter fra anlægsloven, altså ved at lave en positivliste eller andet.
Nu har jeg simpelt hen talt så længe, at jeg har fået formanden til rejse sig.
Så er jeg nok lykkedes med det, jeg skulle.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-16:
Jeg vil også gøre det kort.
Jeg ved ikke, men det er lidt mærkeligt, for jeg er nærmest ved at tude, men det er nok også, fordi vi har været gang i 6 timer.
Jeg vil også virkelig gerne kvittere over for regeringen og ordførerne her også fra de andre partier for, at vi jo i morges startede med at slå på hinanden om alt muligt andet, og så ender vi nu her med at være enige om, at vi skal have en langsigtet klimasikringsplan for Danmark – et enigt Folketing.
Det tænker jeg sender et sindssygt stærkt signal til danskerne om, at vi står sammen om at klimasikre Danmark på den lange bane.
Det vil jeg takke jer alle sammen for at vi kan blive enige om i dag.
Erling Bonnesen (V), 2025-05-16:
Den takken går også den anden vej.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-05-16:
Det synes jeg i hvert fald kunne være en god idé.
Det er jo også noget af det, som flere psykologer og sådan nogle siger på det her område, altså at det faktisk ikke et rigtigt begreb, og at man ikke kan have angst over for matematik.
Jeg synes bare, at det var et eksempel på noget, hvor vi som politikere også måske skal stramme lidt op, når vi taler om børns trivsel.
Lotte Rod (RV), 2025-05-16:
Det har jeg tænkt over, efter at ordføreren spurgte mig om det.
Det var faktisk et begreb, som en af de dygtigste mennesker på området brugte, og derfor tænker jeg, at det måske forklarede meget godt, hvordan folk havde det med det.
Men jeg er helt med på, at vi i de snakke, vi har lige nu, skal tænke os ekstra grundigt om.
Måske skal vi kalde det noget andet.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-05-16:
Tak for det.
Jeg er meget enig i, at vi skal have et nyt sprog om trivsel, og jeg tror faktisk, at noget af det, der kan gøre den største forskel, er, hvordan vi taler om det.
Jeg har tidligere hørt fru Lotte Rod tale om matematikangst.
Er det ikke et eksempel på, at man kommer til at patologisere?
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-05-16:
Så nævner ordføreren også, at valgfrihed er vigtig for de unge og for deres trivsel, og det tror jeg ordføreren har helt ret i.
Derfor vil jeg også gerne høre, om Socialdemokratiet så har skiftet holdning og vil kæmpe for et friere gymnasievalg for de unge, for jeg kan se, at det ikke er det, der er lagt op til i den nye epx-aftale, altså at flere skal kunne få deres førstevalg for gymnasiet.
Theresa Berg Andersen (SF), 2025-05-16:
Og jeg anerkender selvfølgelig også, at det her går ind over andre ministerområder.
Min store bekymring i det her er bare, at hvis vi ikke holder indsatsen samlet, så kan det her godt blive sådan noget spredt noget.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om ministeren har nogen intentioner om at samle de her forhandlinger, så alle Folketingets partier på tværs får lov til at deltage, og så vi har et ensidigt fokus på bl.a. den her trivselsrapport – og hvornår ministeren i så fald agter at indkalde til en opsamling om det her.
Jeg kan se, at jeg har lidt tid endnu, og derfor vil jeg sige, at jeg også tror, det er vigtigt, at vi sådan følger med i, hvordan og hvorledes trivslen også udvikler sig på sigt.
Jeg har bl.a. talt med Psykiatrifonden, der egentlig kommer med den anbefaling, som Trivselskommissionen også lægger op til, nemlig i forhold til de her nationale trivselsmålinger, der finder sted ude i vores folkeskoler.
Her lægger man jo op til, at der skal laves en ny trivselsmåling, fordi den, der er nu, er lidt kompleks.
Hvad tænker ministeren herom?
Theresa Berg Andersen (SF), 2025-05-16:
Tak for det, og tak for ordet, og hvor er det fantastisk at stå her store bededag.
Tusind tak også til ordførerne for at stå her en fredag og så endda på ministerens fødselsdag.
Men jeg er klar til at blive her en time ekstra i dag, hvis det er sådan, at vi kommer ud med en fælles vedtagelsestekst, for det kan jeg jo høre er sket for første gang i 10 år.
Tak for ordet, og tak for at møde op til debatten i dag.
SF har indkaldt til den her debat, fordi vi er enormt optaget af, at vores børn eller unge har det godt.
Det er en vigtig samfundsopgave.
Vi ser flere og flere børn og unge, der mistrives, og det er også så alvorligt, det kalder på, at vi politisk tager ansvar.
Det tror jeg faktisk at alle partier herinde i dag er enige om, og derfor synes jeg også, at vi i fællesskab bør gøre mere, end der gøres i dag.
Regeringens Trivselskommission er kommet med et bud på, hvordan vi skal sætte ind, og der er rigtig mange gode bud, selv om man kan sige, at de mindste børn mangler i rapporten – også de børn, som har det allersværest.
Indtil videre har regeringen ikke sagt meget om, hvad regeringen er optaget af i den her rapport, og hvor regeringen vil sætte ind.
Derfor er jeg i dag meget nysgerrig på, hvad der egentlig er regeringens versioner, og derfor har vi i dag spurgt ind til i visionerne for børns og unges trivsel i lyset af Trivselskommissionens afrapportering.
I Trivselskommissionens rapport bekræftes det, at den gruppe af unge mennesker, der har det værst, vokser.
Samtidig skal vi også huske på, at den andel, der har det godt, også ser godt ud.
Det er ikke bare tal, der er nedadgående, men vi taler også om virkelige børn og virkelige familier ude i vores samfund, hvor nogle ting gør rigtig ondt.
På 10 år er andelen af folkeskoleelever med langvarigt skolefravær fordoblet, og 58 pct. af pædagogerne i landets daginstitutioner har oplevet ventetider på mindst et halvt år for et barn, der skal have støtte gennem PPR.
Så selv om de fleste heldigvis ikke mistrives lige nu, er det alarmerende, at vores systemer allerede nu har svært ved at følge med, når det er sådan, at der ikke er udsigt til, at udviklingen vender.
Derfor er det også afgørende, at vi stopper med at lave lappeløsninger og investere i at forebygge mistrivslen både for de ramte børn, men også for samfundsøkonomien, da udgifterne kun bliver større, hvis det er sådan, at vi ikke vender udviklingen politisk.
Vi har allerede gjort rigtig meget for trivslen de seneste år, men jeg tror på, at vi kan gøre noget mere.
Derfor mener jeg også, at det er vigtigt, at Folketingets partier involverer sig i at lægge en fælles plan.
En fælles plan på tværs af partierne tror jeg vi kommer allerlængst med, så jeg glæder mig til debatten i dag.
Mattias Tesfaye (S), 2025-05-16:
Jeg er enig i noget af det, som Trivselskommissionen siger om trivselsmålingerne, bl.a. at der bliver målt på for små børn.
Det tror jeg vi skal tage til os.
I forhold til opfølgningen på anbefalingerne er det, som jeg nævnte før, 23 ud af de 35 anbefalinger, der er rettet mod Christiansborg, altså os.
Vi vil meget gerne tage en samlet diskussion af det, ligesom vi har mulighed for det nu.
Og det vil vi også gerne følge op på, men vi forestiller os ikke fra regeringens side at komme med ét samlet udspil for alle 23 anbefalinger.
Vi forestiller os, at det skal forhandles og diskuteres i de relevante ordførerkredse.
F.eks. er der på fritidsjobområdet lavet en ret god aftale, synes jeg, som jeg faktisk tror at hele Folketinget står bag, og som gør det lettere for mange unge at få et fritidsjob, bl.a. ved at man fjerner arbejdsmarkedsbidraget for de yngste.
På samme måde sker der noget i Indenrigs- og Sundhedsministeriet, og en hel del kommer til at ske i Børne- og Undervisningsministeriet.