runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2017-09-07:
Jamen det er der jo naturligvis.
Jeg mener, det er helt afgørende – sådan set også for opbakningen til den model, som vi jo alle sammen grundlæggende bakker op om, nemlig at det selvfølgelig kan betale sig at stå op og yde en produktiv indsats.
Der skal være en forskel på det, og så at man ikke gør det – altså, det må der bare være en forskel på.
Det er en rimelighedsbetragtning.
Og alle siger jo, at de er enige, men ikke alle er villige til at lave de ændringer i vores skattesystem, der rent faktisk betyder, at det kan betale sig at gøre en forskel.
Og det er jo det, folk skal bedømmes på – ikke hvad de siger, men hvad de er villige til at gøre.
Pelle Dragsted (EL), 2017-09-07:
På en måde må det jo være en lidt nedslående oplevelse for Liberal Alliance at opleve den her debat og måske særligt Dansk Folkepartis tale og svar, for hvis Dansk Folkeparti holder, hvad de lover, så bliver der jo ingen store skatterabatter til Saxo Bank-segmentet, og så bliver der ingen billigere luksusbiler, og i stedet får vi en vækst i velfærden på 0,8 pct.
Og da Liberal Alliance trådte ind i regeringen, sagde partiformanden jo, at det var, fordi man ville kunne få mere af Liberal Alliances politik igennem.
Men sådan, som det lyder i dag, lyder det mere som en ret kold klud i ansigtet, hvis ikke vi skal kalde det en markant ydmygelse af Liberal Alliance.
Så mit spørgsmål er: Hvis det ender, som vi hører i dag, vil Liberal Alliance så fortsætte i regeringen?
Jeg kan godt forstå, at det er et irriterende spørgsmål, for det er i hvert fald tillokkende at blive et par måneder endnu, til ministerpensionen er i hus.
Men ikke desto mindre, i forhold til hvad hr. Anders Samuelsen sagde både før 2015, og da man trådte ind i regeringen, så må det da give anledning til overvejelser, hvis det ender, sådan som det lyder på debatten i dag.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-09-07:
Så kom den med Saxo Bank.
Den kommer næsten hver gang, ikke?
Det er jo noget pjat, men hvis det er hr. Lars Seier, der henvises til, får han jo i hvert fald ikke nogen skattelettelse, for han bor i udlandet.
Vi vil gerne give skattelettelser til dem, der bor i Danmark.
I forhold til om vi kunne finde på at træde ud af regeringen, så er det jo ikke mit gebet, men jeg kan svare, tror jeg, med hundrede procents sikkerhed, at nej, det kunne vi ikke finde på.
Vi synes faktisk, at vi får ganske meget indflydelse og i hvert fald mere indflydelse, end da vi ikke var med i en regering.
Og hvis vi bare får minimalt mere indflydelse, så er det det værd for os.
Pelle Dragsted (EL), 2017-09-07:
Mit næste spørgsmål handler så om sjælen.
For hr. Anders Samuelsen sagde jo i sin tale inden 2015 på et landsmøde: »De Konservative og SF har på hver deres måde bevist, at man kan vinde ministerbiler, og tabe sin sjæl.«
Med en vækst i det offentlige forbrug på 0,8 pct. fra nu af og frem til 2025, er LA's sjæl så intakt?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-09-07:
En offentlig vækst på 0,8 pct. fra nu af er jeg ikke sikker på kommer til at ske.
Det er ikke det, regeringen lægger op til.
Regeringen lægger op til 0,3 pct.s offentlig forbrugsvækst.
Selvfølgelig skal det forhandles med andre partier, men det er jo trukket i vores retning.
Jeg tror, Venstreregeringen lagde op til 0,5 pct., og nu er det 0,3 pct.
Jeg håber selvfølgelig, at kompromiserne bliver trukket i vores retning.
Det er jo det, jeg tror, at de 265.000 vælgere, der har stemt på Liberal Alliance, har som forventning til os.
Og som sagt, hvis det bare er minimalt mere indflydelse, vi får ved at være i regering, så synes jeg, at det er det rigtige at være.
Måske skulle Enhedslisten engang prøve det, hvis de bliver inviteret med.
Det er jeg ikke sikker på de gør.
Men jeg tror, det ville være sundt for Enhedslisten at prøve det.
Joh, men hvad henvises der til – Danmarks Statistik?
Jeg synes, at spørgsmålet var lidt upræcist.
Men hvis det er registreringsafgifter, der henvises til, så er det jo sådan, at der ikke findes noget sted i økonomien, hvor forurening er beskattet så hårdt, som når det handler om den forurening, som kommer fra biler.
Altså, selv hvis du fjernede registreringsafgiften, ville det være sådan, at afgifter på benzin osv. stadig væk ville betale for de eksternaliteter, der er forbundet med bilkørsel.
Og det er jo ikke særlig klogt ud fra sådan en samfundsøkonomisk tilgang til det.
Det er jo også trods alt en af Alternativets bundlinjer, må man forstå, nemlig den økonomiske bundlinje.
Man skal selvfølgelig sørge for, at forureneren betaler, men man skal jo ikke have så høje afgifter, at de bliver højere end de omkostninger, som der er i forbindelse med forurening.
For så opstår der et samfundsøkonomisk tab, og det er det, der sker i forbindelse med de samlede skatter og afgifter på biler.
Det er ikke klogt.
Josephine Fock (ALT), 2017-09-07:
Så tror jeg, at jeg vil spørge på en anden måde.
Er ordføreren enig i, at Danmark skal overholde Parisaftalen og de 17 verdensmål, i forhold til at vi ikke skal øge vores udledning, men at vi skal begrænse den?
Synes ordføreren, at finanslovsforslaget hjælper til den bæredygtige omstilling i Danmark?
Kan ordføreren dokumentere, at det hjælper til den bæredygtige omstilling i Danmark?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-09-07:
Altså, så vidt, jeg er orienteret, overholder vi de aftaler, vi har indgået, også de aftaler, der refereres til her.
Det er jo aftaler, som er på en lang række forskellige parametre.
De handler ikke kun om klima.
Det gør Parisaftalen, men de andre, f.eks. verdensmålene osv., handler om en masse andre ting.
Og det lever man fuldt ud op til, også med det her finanslovsudspil.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-09-07:
Jeg vil også gerne spørge lidt ind til de her forskellige delmål, vi har på klimaområdet.
Hvis vi fortsætter i den retning, som regeringen har udstukket, så opfylder vi jo ikke vores mål.
Derfor har jeg bare et helt konkret spørgsmål.
Hvis vi ikke når det inden for f.eks. transportområdet, vil man så kigge mod andre områder for at opfylde vores mål?
Det kunne være landbruget.
Det er ikke det, jeg har hørt regeringen sige.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-09-07:
Altså, det er meget svært at vide, hvilke teknologiske landvindinger der kan komme inden for f.eks. transportbranchen, som gør, at der bliver udledt mindre forurening.
Der er jo ikke nogen, der synes, at forurening er godt.
Men der er mange hensyn, man skal tage.
Altså, vi kunne også forbyde bilkørsel fuldstændig, så var der ikke nogen forurening fra bilkørsel, men det ville have nogle store samfundsmæssige konsekvenser.
Det ville betyde et meget stort velfærdstab, og det har også rigtige konsekvenser for rigtige mennesker i den virkelige verden.
Så der er en lang række hensyn, vi skal tage.
Men jeg har ikke hørt nogen påstå, at Danmark er langt bagud i forhold til alle mulige andre lande, hvad angår at nå de her målsætninger.
Det tror jeg ikke vi er.
Josephine Fock (ALT), 2017-09-07:
Tak til ordføreren for talen.
Der er jo en del transportpolitiske tiltag i finansloven, også nogle af dem, som ordføreren her har nævnt.
Det, som jeg undrer mig over, er, at transportministeren har udtalt, at det ikke er hans bord at se på, hvilke klimapolitiske konsekvenser det har.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren ikke er enig i, at det er vigtigt at vurdere de transportpolitiske tiltags belastning af klimaet, i forhold til det finanslovsudspil der er kommet.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-09-07:
Det har jeg meget svært ved – altså, jeg har meget svært ved at forstå, hvorfor man kan være imod, at der i landet med verdens højeste skattetryk er nogle, der får lov til at beholde flere af deres egne penge.
Socialdemokratiet sang jo engang: Vi flås af skattens skarpe klo.
Det synger de ikke mere; nu er de blevet et skatteparti, der går ind for så høje skatter som muligt.
Det, vi jo egentlig er ude i her, er at øge lønmodtagernes disponible indkomst, og det plejer at være noget, som er vigtigt for fagbevægelsen, altså at lønmodtagernes disponible indkomst øges.
Og vi er faktisk ude i en ret stor øgning af den disponible indkomst for lønmodtagerne, hvis vi kan finde et flertal bag det, der er lagt frem.
Det synes jeg ville være dejligt, og det synes jeg at lønmodtagerne fortjener.
Louise Schack Elholm (V), 2017-09-07:
Tak for det.
Jeg er jo enig med ordføreren i, at det bedre skal kunne betale sig at arbejde, men jeg undrer mig og vil høre, om ordføreren også undrer sig over det, at der er så mange, der har noget imod, at Annette Hansen, HK'eren fra Køge, skal have en skattelettelse.
Kan ordføreren sige, om ordføreren også undrer sig over det, og eventuelt overveje, hvad der kan være årsagen til, at man er så meget imod, at Annette Hansen får en skattelettelse?
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Tak, formand.
Jeg vil først og fremmest takke hr. Pelle Dragsted for ordførertalen.
Men jeg tillader mig også lige at stille et enkelt opklarende spørgsmål.
For da vi havde hr. Jacob Jensen på som Venstres ordfører for lidt siden, kunne man næsten få den opfattelse, at partierne bag Togfonden DK sådan bevidst forsøgte at holde regeringen uden for aftalen, eller at man ikke havde haft mulighed for at kunne tilslutte sig.
Og derfor vil jeg sådan set
bare spørge hr. Pelle Dragsted, om han kan bekræfte, at både den tidligere rene Venstreregering, men sådan set også den nuværende udvidede regering har haft mulighed for at tilslutte sig, og at det faktisk også er normal praksis, at en regering tilslutter sig gældende forlig.
Pelle Dragsted (EL), 2017-09-07:
Det kan jeg fuldstændig tilslutte mig.
På det første møde, jeg overhovedet havde med den tidligere finansminister Claus Hjort Frederiksen, var det første, som jeg og fru Pernille Skipper overhovedet sagde til ham: Tiltræd nu de to aftaler.
Det er sgu da – undskyld – det er da fuldstændig vanvittigt, at vi skal sidde og forsøge at lave aftaler rundt om en regering uden et embedsværk.
Og det har vi også set i de senere forløb – det har været en bizar proces, som jo alligevel ender med, at regeringen må bøje sig.
Det er jo åndssvagt!
Altså, det er spild af tid.
I forhold til vores tid kan man jo sige: Skidt pyt med den.
Men over for de danskere, der faktisk regner med os herinde og regner med, at når der er blevet lavet en aftale, bliver den også ført ud i livet, synes jeg simpelt hen, at det har været en fjollet opførsel fra regeringens side i den her togfondsag.
Altså, med de forløb, der har været, kan man godt spørge sig selv: Kommer regeringen med i det her forlig, og vil de så bruge det til at spænde endnu mere ben for den videre udrulning af den her togfond?
Er det næsten bedre efterhånden med den viden, vi har, at det er noget, vi klarer i en forligskreds, som vi i hvert fald ved ikke direkte hader jernbaner og togtrafik i Danmark?
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Tak, formand.
Jeg skal blot supplerende afslutte med at spørge, om ordføreren kan bekræfte, at forligskredsen har en forventning om, at regeringen nu helt af sig selv uden yderligere gnidsel så indarbejder de elementer, som et flertal af partierne i Folketinget uden om regeringen er blevet enige om, i den aftale, som jo i praksis er en delaftale i forbindelse med finanslovsforslaget, som blev fremlagt tidligere i dag.
Pelle Dragsted (EL), 2017-09-07:
Det er da klart, og det tror jeg også at ordføreren for Dansk Folkeparti forventer.
Det er jo lidt mærkeligt, hvis Dansk Folkeparti skal bruge forhandlingskapital under en finanslovsforhandling for at få gennemført noget, som der er flertal for i Folketinget.
Så det vil da gøre alting lidt nemmere – hvis vi ikke igen skal ud med ændringsforslag til finansloven – at regeringen ligesom ser skriften på væggen og faktisk gennemfører det, som et flertal i Folketinget har besluttet.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-09-07:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Der er jo ikke meget overraskende eller nyt i Liberal Alliances position, men uanset hvad er det altid interessant at høre, hvordan hr. Joachim B. Olsen ser på verden.
Jeg ved udmærket, at Liberal Alliance er et relativt nyt parti.
Ikke desto mindre var der jo i 2006 et meget, meget stort velfærdsforlig på tværs af en række partier i Folketinget, som bl.a. blev enige om gradvis og med tiden at øge tilbagetrækningsalderen samt en lang række andre ting for ganske enkelt at sikre, at vi ville have råd til at betale den velfærd, som vi ved at vi får brug for i fremtiden med det demografiske træk osv. Den nuværende statsminister, der også var statsminister tilbage i 2011, begrundede også udfasningen af efterlønnen med, at man i fremtiden skulle have råd til at finansiere den velfærd, der er brug for, hvad angår omsorg for ældre, sundhed og hvad der ellers blev brugt af argumenter.
Og det, jeg godt kunne tænke mig at spørge Liberal Alliance om, er, om man kan tilskrive dem æren, og om man i regeringen er tilfreds med lige præcis det resultat.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-09-07:
Det kunne da være fristende at svare ja til, at hele regeringens udspil kan tilskrives Liberal Alliance.
Men det ville være forkert.
For den præmis, som hr. Peter Hummelgaard Thomsen sætter op, er forkert.
De aftaler, som der henvises til, har rigtigt nok medført, at der er kommet styr på dansk økonomi.
De har været med til at skabe et råderum, og i fraværet af det råderum ville man ikke have været i stand til f.eks. at øge det offentlige forbrug.
Der ville heller ikke have været råd til at sætte skatten ned, men jeg kan selvfølgelig have misset noget.
Så jeg må tage et forbehold nu.
Jeg har engang læst de aftaler igennem.
Det er efterhånden lidt tid siden, at jeg læste aftalen for 2006.
Men jeg mener ikke, at partierne i den aftale forpligtigede sig til at stemme for et offentligt forbrug, der svarede til det demografiske træk, altså forpligtede sig til at stemme for 0,6 pct. eller 0,7 pct. vækst i det offentlige forbrug i samtlige finanslove ude i fremtiden.
Det ændrer ikke på, at det er rigtigt, at de reformer har medført, at der er rum til f.eks. at øge det offentlige forbrug.
Så kan vi diskutere, hvor meget vi skal gøre det, men i fraværet af de reformer havde der været store strukturelle underskud på de offentlige finanser, og der havde ikke været plads til en vækst i det offentlige forbrug.
Så statsministeren har ikke sagt noget forkert.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-09-07:
Og den del, der kom før det, tror jeg vi er enige om, altså at vi alle sammen i de partier, der indgik de aftaler, har en interesse i, at det skulle fremtidssikre vores velfærdssamfund og de offentlige finanser.
Men jeg kan jo sige til hr. Joachim B. Olsen, at det, der stod i aftalen tilbage fra 2006, var: »Styrkelsen af de offentlige finanser, som på lang sigt vil optræde i kraft af det nye tilbagetrækningssystem, reserveres til at sikre finansiering af velfærdssamfundet i fremtiden. Midlerne skal bruges til at finansiere merudgifter til bl.a. pleje og sundhed, når der kommer flere ældre, og til en styrket indsats mod nedslidning på arbejdsmarkedet.«
Det er altså det grundlæggende, og det, vi samtidig ved, er, at det såkaldte demografiske træk forudsætter en vækst i det offentlige forbrug på i hvert fald 0,7 pct., og at den her regering har lagt op til en mindre vækst i det offentlige forbrug.
Det vil jo de facto føre til besparelser i sundhed og pleje og for den sags skyld i at forhindre nedslidning på arbejdsmarkedet.
Vil hr. Joachim B. Olsen ikke medgive det?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-09-07:
Nej, det er jeg ikke enig i.
For det, Socialdemokratiet gør, er, at de fuldstændig, hvad skal man sige, fejltolker, hvad det demografiske træk er for en størrelse.
Tidligere i dag hørte jeg også hr. Benny Engelbrecht citere Finansministeriet for noget, som absolut er forkert.
Det, som Finansministeriet siger om det demografiske træk, er: »Det skal understreges, at beregningen af det demografiske træk er af mekanisk karakter og generelt skal fortolkes varsomt.
Det demografiske træk anvendes primært som et element i en langsigtet holdbarhedsberegning og er således ikke møntet på at foretage beregninger af fx det præcise udgiftstræk i enkelte år på kort sigt.
I beregningen tages der fx ikke højde for, at omkostningen ved en ekstra bruger kan adskille sig fra de gennemsnitlige omkostninger pr. bruger.«
Det demografiske træk tager altså ikke højde for, at der naturligvis er stordriftsfordele, når der blive flere ældre.
Den sidste ældre er ikke lige så dyr at pleje som den første ældre.
Så Socialdemokratiet mistolker eller misbruger, hvad det demografiske træk som begreb dækker over.
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Tak for det, og også tak til ordføreren for en god ordførertale.
Skat – det tror jeg vi alle sammen ved betyder rigtig meget for Liberal Alliance – og det er meget det, som vi betaler i skat.
Så håber jeg også, at skattesystemet betyder rigtig meget for Liberal Alliance.
Man kan jo sådan set se, hvis man kigger på de sidste 8-10 år, at de største skattelettelser, der er blevet givet, er blevet givet til dem, der har snydt i skat.
For man har mistet indtægter, og derfor vil jeg egentlig gerne stille et spørgsmål.
Når man kan læse i regeringens forslag, at der bliver afsat 2,1 mia. kr. yderligere til SKAT, så vil jeg gerne sige, at vi hilser det velkommen i Dansk Folkeparti.
Men er det ikke også nu, vi skal tage en diskussion om, hvad det så er, der skal investeres i?
Er det stadig væk kun it-systemer, eller hvad med den manuelle kontrol?
Vi har jo set flere gange, også i Skatteudvalget, som ordføreren jo også er en del af, at varme hænder i SKAT faktisk er en rigtig god investering.
Mange skattearbejdere, særlig i kontrolsystemet, genererer jo faktisk deres løn flere gange.
Og hvis man går op i skat, er ordføreren så ikke enig i, at man så også skal have meget stor tillid til det, særlig når man betaler en høj skat, og at nogen ikke kan snyde sig uden om det, også for at have tillid til hele velfærdsmodellen og skattesystemet?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-09-07:
Jo, det er jeg fuldstændig enig i.
Men dem, der har snydt i skat, har jo ikke fået en skattelettelse.
Det er jo dem, som ikke snyder i skat, som vi gerne vil sørge for kan beholde lidt flere af deres egne penge og betale lidt mindre i skat.
Der er i det her finanslovsforslag 400 mio. kr. ekstra netop til en kontrolindsats, og der tror jeg, at vi er meget enige om, at det er nødvendigt.
Vi håber selvfølgelig – og det håber jeg også at Dansk Folkeparti gør – at vi på et tidspunkt kan komme hen til et sted, hvor man selvfølgelig kan digitalisere nogle af de funktioner, som SKAT har.
Der er bestemt digitaliseringsprojekter som er gået galt, og dem hører vi meget om.
Men der er også nogle, der er gået rigtig godt, og dem hører vi så ikke så meget om, fordi vi tager det som en selvfølge, og det er måske også naturligt nok.
Men jo, regeringen har fremsat et finanslovsforslag, hvor der er afsat ekstra ressourcer, også til en kontrolindsats.
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Spørgsmålet går jo på, at en del af pengene netop også går til nogle af de her it-projekter, som er lidt kuldsejlet, og det har kostet flere penge.
Jeg kan nævne et eksempel.
Da spørgsmålet blev stillet, havde man ikke kontrolleret nogen biler.
Altså, vi kan jo sige, at man så nærmest selv har kunnet bestemme, hvad man har skullet betale i afgift på de her biler i forhold til leasinghullet.
Nu er der så blevet foretaget kontroller af de her biler.
Men det fortæller jo lidt om den situation, vi står i.
Vi er jo også enige i, at man skal gøre det noget nemmere i fremtiden, og hvis man kan bruge it-systemer for at få mere ud af ressourcerne, så skal man det.
Men vi står i en situation nu, hvor det er vigtigt, også i forbindelse med finansloven, at når vi ser på, hvad de her penge skal bruges til, så er vi også nødt til at have den menneskelige faktor ind over, indtil de it-systemer er udviklet færdig.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-09-07:
Det er jo svært at være uenig i, at indtil der er noget, der fungerer, må man sørge for, at der er ressourcer til, at man kan løse de opgaver, man skal løse.
Så er der selvfølgelig en diskussion om, hvor mange millioner der skal afsættes, for at man kan løse de opgaver, og det er vel noget af det, vi skal til at tale om.
Men jeg tror, at målet om, at der skal være en styrket indsats, er vi enige om.
I forhold til registreringsafgiften og kontrollen er det måske også nogle gange lovgivningen, der er noget galt med
I de lande, der slet ikke har en registreringsafgift, bruger man nok ikke så mange hundrede millioner af kroner på kontrol af det her område – i sagens natur.
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Nej, det gør jeg ikke.
Vi lytter da selvfølgelig til, hvad der også bliver sagt fra erhvervsskolerne – andet ville også være underligt – og vi lytter også til, hvad der bliver sagt politisk, både fra SF, fra Dansk Folkeparti og andre gode kræfter, som gerne vil erhvervsskolerne det godt, og som også med rette vil dem det godt, for det er jo en vigtig del af vores uddannelsesinstitutioner.
Men jeg vil stadig væk fastholde, at det for mig og for Venstre ikke kun er et spørgsmål om, hvor mange midler man putter ind i forskellige sektorer.
Det handler også om, hvad du så laver af strukturer, hvad du laver af kvalitetssikring, og hvad du laver af krav til, hvad der i det hele taget foregår på skolerne.
Det er jo nogle af de elementer med trepartsaftalen – vi har nævnt den et par gange – som jeg tror på kan være med til at sikre, at der både vil være flere, men at der også er en god kvalitet i det, der foregår på erhvervsskolerne.
Og med højere aktivitet følger, som hr. Jacob Mark rigtigt siger, også et højere tilskud til eleverne.
Jacob Mark (SF), 2017-09-07:
Det er rigtigt, at der er sket et fald fra 2015 til 2016.
Men der er jo ikke sket et fald i det nye år.
Målet er jo, at flere skal tage en erhvervsuddannelse, og skolerne får penge pr. elev, og det gør de, uanset hvor mange der vælger at gå den vej.
Men det har jo ikke noget at gøre med den der 150-mio.-kr.s-besparelse.
Den rammer jo hele uddannelsesområdet.
Så er det rigtigt, at vi har investeret i udstyr, men det var for penge, som vi vedtog at bruge sammen under erhvervsuddannelsesreformen.
Den der pulje til kvalitetssikring var alene for at modsvare det omprioriteringsbidrag, der rammer hele uddannelsesområdet.
Ordføreren kan jo f.eks. besøge erhvervsskolen i Holbæk, der siger, at de nærmest ikke kan få det til at hænge sammen længere, og at de er nødt til at lave store besparelser nu.
Så frygter ordføreren ikke, at det her vil ramme så hårdt i kvaliteten, at man igen vil se et fald i antallet af elever, der vælger en erhvervsuddannelse i fremtiden?
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Det ville være overraskende, hvis jeg svarede meget andet end det, jeg gør, og jeg er fuldstændig overbevist om, at det er rigtigt.
Selvfølgelig skal vi kunne fremtidssikre vores velfærdssamfund, bl.a. med den reform, som vi står sammen om, og bl.a. med en stribe af andre reformer, som er blevet gennemført, også under Socialdemokratiets regering.
Jeg nævnte selv skattereformen fra 2012 som et eksempel, hvor man jo også gik ind og tog et decideret, man kan sige omfordelingsbidrag – det kan man vel næsten kalde det – hvor man gik ind og skar ned på kontanthjælpen for til gengæld at kunne lette bl.a. på topskat og på selskabsskat.
Selvfølgelig skal der være det, og det er også derfor, at finanslovsforslaget netop lægger op til, at du får løftet på forskellige områder, herunder kernevelfærden, men hvor der samtidig med den anden hånd også er mulighed for, at vi kan fremtidssikre vores samfund ved at skabe rum for, at der er flere, der kommer i arbejde, at der også er penge til den individuelle velfærd, altså til Annette eller Bettina, eller hvad de hedder, som får lidt flere penge mellem hænderne.
Så ja, det er absolut en del af velfærdsaftalen, som vi står inde for.