runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2016-09-06:
Altså, nu er det måske så meget at give os ansvaret for, både hvad der er lokale prioriteringer, og også hvad et flertal i Folketinget uden om Venstre måtte mene.
For der kan jo være et flertal i Folketinget, der mener noget andet, end vi gør.
Vi er en beskeden, lille regering, som gør vores bedste hver eneste dag.
Til gengæld er vi så det eneste parti – med få undtagelser – der har lagt en helhedsplan frem, en helhedsplan, som også kan styrke uddannelserne.
Og det gør vi jo af den simple grund, at vi ikke bare som Socialdemokraterne vil stå og sige: Vi fordeler bare det eksisterende råderum.
Nej, vi vil sige til næste generation: Vi lagde til, så jeres muligheder for at dygtiggøre jer er bedre end dem, som vi havde i vores generation.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Når man lytter til hr. Pelle Dragsted, får man det indtryk, at vi i al uendelighed bør gå efter et mere lige samfund, altså en mere ligelig fordeling af de samlede indkomster i samfundet.
Jeg vil gerne høre, om det forholder sig sådan, at det, på et tidspunkt førend alle har nøjagtig det samme i indkomst, uanset om de arbejder meget eller lidt eller arbejder dygtigt eller mindre dygtigt, vil være sådan, at Enhedslisten vil sige: Ej, nu har vi nok lighed, hvis vi gør det mere lige nu, gør det altså skade på motivationen til at yde en ekstra indsats.
Eller er endemålet for Enhedslisten, at der skal være fuldstændig ens lønninger for alle uanset arbejdstid og arbejdsindsats?
Pelle Dragsted (EL), 2016-09-06:
Og i forhold til det der med, om det motiverer folk og alt sådan noget, tror jeg, at Liberal Alliance fuldstændig overvurderer de effekter.
Men selvfølgelig skal man da kunne få mere i løn ved at gå mere på arbejde end ved at gå mindre på arbejde.
Selvfølgelig skal man da også, hvis man uddanner sig og bruger nogle år på det, kunne tjene mere, end hvis man ikke havde gjort det.
Men det, som vi i Enhedslisten synes er et problem, er, hvis indkomstspredningen bliver alt for stor.
Og når man de seneste år, og særlig siden finanskrisen, kan se, hvordan lønningerne for almindelige lønmodtagere har udviklet sig og nærmest er stagneret, mens direktørerne i virksomhederne i C20-indekset bare fra f.eks. 2013 til 2014 oplevede en stigning i lønindkomsten på, så vidt jeg husker, 32 pct., så spørger jeg: Hvorfor?
Skal man tro på, at direktørerne på det år blev 32 pct. mere produktive end deres lønmodtagere i virksomhederne på det samme år?
Nej, der er ikke nogen logik eller retfærdighed i det der.
Det er, fordi der er nogen, der har formået at tilegne sig en større del af de værdier, som bliver skabt i vores samfund.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Det her er interessant, for Enhedslisten har hidtil lydt, som om enhver forskel, der måtte være på folks indkomst, er et onde, uanset hvor stor eller lille den er, og at det altid var bedre med mere lighed.
Enhedslisten mener blot ikke, at den grænse er nået i Danmark, som formentlig er verdens mest lige land, et land, hvor 300.000 mennesker kun har en ringe økonomisk motivation, en ringe økonomisk gevinst ved at gå på arbejde i henhold til de tal, som kom fra S-R-SF-regeringen.
Lighed kan blive et problem, men det er ikke et problem i verdens mest lige land, Danmark.
Pelle Dragsted (EL), 2016-09-06:
Jeg takker for forsøget på beroligelse.
Det, jeg undrer mig over med det her SU-forslag, er: Hvorfor?
Vi kan se, at i Norge f.eks., fik det konsekvenser for gennemførelsen på de lange videregående uddannelser, da man skar i SU'en.
Der var færre, der gennemførte den uddannelse, de startede på, og derfor forstår jeg simpelt hen ikke, hvorfor man vil gå ind og lave sådan et chanceløb på det her, fordi hvis der er noget, der betyder noget for fremtiden, er det da, at folk tager en uddannelse, og så er det andet jo bare et spørgsmål om almen retfærdighed.
Hvorfor er det, at en af de grupper i vores samfund, som har mindst at leve for, de studerende, skal have mindre, for at vi kan give skatterabatter bl.a. til folk, der har mere, end de kan bruge?
Altså, det forstår jeg bare ikke fornuften i, ganske enkelt.
Merete Riisager (LA), 2016-09-06:
Hr. Pelle Dragsted kan ikke se nogen grund til, hvorfor man skulle skære en lille smule i SU'en.
Nu er vi jo nogle, der mener, at når man tager nogle af folks penge, som man jo gør, når man indkræver skat, skal man have en rigtig god grund til det, og det, at vi nu bruger lige så mange penge på SU, som vi gør på hele vores videregående uddannelsessystem, kunne måske være grund nok til at se, om der gives vel mange penge ud.
Det er sådan, at det samlede beløb er steget ganske meget de sidste 10 år.
Og hvis hr. Pelle Dragsted skulle være bekymret for børn af ufaglærte forældre, vi vil jeg lige springe til og komme med en ekstra bonusinformation om dem: Samtidig er studerende med ufaglærte forældre, som vælger et studiejob, mindre tilbøjelige til at blive forsinket end deres medstuderende med akademikerforældre.
Det var bare, hvis hr. Pelle Dragsted havde den bekymring også.
Josephine Fock (ALT), 2016-09-06:
Ja, men FN's 17 bæredygtighedsmål går bl.a. ud på, at uligheden skal mindskes både imellem landene og i egne lande, og det har vi sådan set tilsluttet os.
Og vi har tilsluttet os Parisaftalen, som handler om miljøet, hvis det ikke skulle være hr. Ole Birk Olesen bekendt.
Så jeg vil sådan set gerne gentage spørgsmålet: Hvordan forholder ordføreren sig til, at uligheden nu øjensynlig bliver øget, set i lyset af at ordføreren, som han selv tilkendegiver det, vil være med til at øge uligheden yderligere i Danmark?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Jamen oplyst om, at FN har bæredygtighedsmål på ulighedsudviklingen i Danmark, vil jeg konstatere, at jeg er uenig med FN i, at uligheden ikke må blive lidt større i Danmark, fordi der er en række goder, som kan opnås for dansk økonomi, ved at vi fører en politik, der har som en sideeffekt, at der er lidt mindre økonomisk lighed i Danmark.
Det skal kunne betale sig at arbejde i Danmark.
Det skal kunne betale sig at arbejde mere i Danmark.
Og det har den sideeffekt, at der bliver lidt mindre økonomisk lighed.
Og det synes jeg ikke er problematisk.
Liberal Alliance gik til valg på, at det skattestop, der er på ejendomsværdiskatten, skal fortsætte, og at det skatteloft, som er på grundskylden, skal laves om til et skattestop.
Så vi ønsker at udvide skattestoppet.
Men nu går vi jo i forhandling, og der er en række uhensigtsmæssigheder med det nuværende system.
En af uhensigtsmæssighederne er, at de store skattestigninger, der har været på ejendomsområdet i de senere år, stort set udelukkende er blevet pålagt folk, der bor i familiehus, fordi man har haft det her skattestop på ejendomsværdiskatten, men ikke har haft skattestop på grundskylden, og det er jo lidt svært at se rimeligheden i det.
Altså: Hvorfor er det lige dem, som bor i enfamiliehus, som skal betale hele skatteregningen på boligområdet?
Så jeg tror, vi bliver nødt til at sige, at nu bliver tingene kastet op, og så må vi fange dem igen på den mest hensigtsmæssige måde, og under alle omstændigheder tror jeg, at størstedelen af det her vil have effekt efter yderligere et valg.
Martin Lidegaard (RV), 2016-09-06:
Det synes jeg egentlig er en ret konstruktiv tilgang til det.
Vi er også åbne over for at finde den gode model, bare det ikke er en, der fuldstændig udhuler hele ejendomsværdibeskatningssystemet, for fra Radikales side vil vi hellere lette skatten på arbejde end at lette skatten på ejendomme, men også en, der er mere rimelig.
Jeg er sådan set enig i betragningen om at skabe lighed mellem land og by og huse og ejerlejligheder osv. Kunne Liberal Alliance se for sig som en del af en sådan løsning, at man blev enige om i et bredt forlig at sige: at nu skal vi finde en ny måde at vurdere ejendomme på, men at man, hvis vi finder det på en ordentlig måde, simpelt hen siger, at boligbeskatningen stiger med lønudviklingen, hverken mere eller mindre, så alle boligejere har tryghed, uanset hvilken type bolig de bor i?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Jeg vil ikke afvise noget som helst på nuværende tidspunkt, men gå efter det bedst mulige resultat for boligejerne, og det resultat, som hr. Martin Lidegaard skitserer her, er bedre for boligejerne end det system, der har været i 00'erne og op.
Derfor er det også lidt sjovt, at da De Radikale præsenterede deres forslag, sagde de, at der ville komme et merprovenu i statskassen, som skulle bruges på alt mulig godt, men da så økonomerne havde kigget på det, sagde de: Nej, det her betyder faktisk et mindre provenu til statskassen, fordi boligejerne vinder på, at man gennemfører det her.
Så det stred lidt mod, hvad Radikale tidligere har sagt om øgede boligskatter, fordi det var faktisk mindre øgede boligskatter end med det eksisterende system, men det lyder fint og i hvert fald bedre end det nuværende.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-09-06:
Jeg vil gerne forfølge spørgsmålet om, hvad pensionisterne får ud af det her
, lad sige en folkepensionist, der kun har sin folkepension.
Hvad får folkepensionisten, som har betalt skat og arbejdet hele sit liv, f.eks. bor i en lejebolig?
Hvad får folkepensionisten ud af den her 2025-plan?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Folkepensionisten får jo en PSO-afgift, der forsvinder som et eksempel.
Folkepensionisten får muligvis også en grundskyld, der ikke vil stige så meget som forudsat, og selv om folkepensionisten bor i lejebolig, er det jo også sådan, at udlejer betaler grundskyld og overvælter den omkostning på lejer.
Men jeg må også sige, at Liberal Alliance går til de her forhandlinger for at øge gevinsten ved at arbejde.
Det betyder faktisk mere for os at lette skatten for dem, der går på arbejde, end det gør for os at lette skatten for dem, der ikke går på arbejde.
Vi vil gerne gøre alle forhold bedre for alle mennesker, men i et valg mellem at lette skatten for folk på arbejde og at f.eks. øge folkepensionen i Danmark vælger vi at lette skatten på arbejde.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-09-06:
Nej, det, hr. Ole Birk Olesen siger, er, at hvis han slår op i den her plan, vil han se, at det ikke handler om, at folkepensionisten, der bor i en lejelejlighed, skal have mere, så handler det om, at folkepensionisten, der bor i en lejlighed, skal have markant mindre, fordi boligydelsen bliver forringet, den PSO, der forsvinder, er jo kun en tredjedel eller en fjerdedel af den grønne check, der også forsvinder.
Med de forringelser, der sker, og hvor folkepensionisten ikke får noget ud af det, spørger jeg ikke hr. Ole Birk Olesen, hvad folkepensionisten skal have ekstra, den folkepensionist, der har arbejdet hele sit liv.
Jeg spørger, hvorfor den folkepensionist betale til gildet.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Den mindre justering af boligydelsessystemet for pensionister, som der har været diskuteret i de seneste finanslovsforhandlinger, fører primært til, at folk ikke oplever så store stigninger i fremtiden, og kun i mindre omfang til, at der er nogle, der vil opleve at få mindre.
Det, der arbejdes på, er en løsning, hvor der ikke er nogen, der får mindre, for den ligger jo ikke endelig fast.
Så det handler ikke om, at folk skal miste en masse penge, men om, at stigningen, som i fremtiden vil være meget stor, hvis der ikke gøres noget, ikke skal være så stor.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-09-06:
Jeg vil gerne spørge lidt ind til mulige forhandlingsresultater for Liberal Alliance.
Hvis vi nu forestiller os et scenarie, hvor vi får gennemført nogle meget store skattelettelser, massive nedsættelser af selskabsskatten, måske en eliminering af bundskatten, og hvis vi får fjernet topskatten fuldstændig for alle indkomster under en million, vil Liberal Alliance så stemme for sådan en aftale?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Der bliver jeg desværre nødt til at spørge om, hvilke FN-bæredygtighedsmål der henvises til.
Nu tales der efterfølgende om uligheden, men jeg er ikke bekendt med, at FN har bæredygtighedsmål om ulighed.
Og hvis FN har det, mener jeg ikke, at det har nogen relevans for Danmark, som er verdens mest lige land.
Jeg håber, at fru Bock her kan oplyse mig om det.
Josephine Fock (ALT), 2016-09-06:
Tak for det.
Og tak til ordføreren.
Jeg kunne godt tænke mig spørge ordføreren, hvordan Liberal Alliance forholder sig til det, at FN's bæredygtighedsmål øjensynlig ikke bliver opfyldt i den her plan, og at Parisaftalen ikke bliver implementeret.
Nu hørte vi jo ordføreren sige fra talerstolen, at det er rigtigt nok, at uligheden bliver øget.
Pelle Dragsted (EL), 2016-09-06:
Jeg er igen glad for beroligelsen.
Jeg har intet imod, at folk, hvis de har mulighed for det – det er lidt forskelligt fra studie til studie, hvordan mulighederne er – har et studiejob.
Det er bare ikke noget argument.
Og med hensyn til det med, at udgiften til SU er vokset, vil jeg sige: Ja, det er den af den glædelige årsag, at der er mange flere, der tager en uddannelse.
Men er det en udgift?
Nej, det er en investering.
Det vil være, ligesom hvis man i en virksomhed sagde, at nu sender vi vores medarbejdere på efteruddannelse, og så så det som en udgift i stedet for at se det som en investering.
Det er jo penge, der tjener sig hjem igen senere, fordi vi har flere, der gennemfører en uddannelse end andre lande, som ikke har det SU-system, vi har.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2016-09-06:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Det er jo forfriskende, når vi har kolleger herinde, der står ved det, de mener, og tør sige det højt.
Derfor vil jeg også bare høre ordføreren, om ordføreren ikke kan fortælle, om det er rigtigt forstået, at visionen er et Danmark, hvor der er større forskel mellem rig og fattig end det Danmark, vi ser i dag.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Ja, det er rigtigt, at hvis man vedtager hele Liberal Alliances økonomiske program, vil uligheden i Danmark være cirka på niveau med uligheden i Sverige, og det vil sige, at det er lidt større økonomisk ulighed end i dag, men altså ikke større end uligheden er i Sverige.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2016-09-06:
Det var jo en noget lav vision for det mest liberale parti, vi har i Folketinget, hvis det er den måde, det bliver formuleret på.
Det var et ydmygt ønske, hvis det virkelig er det, hr. Ole Birk Olesen drømmer om om natten.
Sådan helt konkret betyder politikken dog, at med det, Liberal Alliance allerede har stemt igennem og ikke bare det, Liberal Alliance drømmer om med integrationsydelse, kontanthjælpsloft osv., er der en fordobling af antallet af børn, der vokser op i fattige familier i fremtiden i forhold til det, vi har set tidligere.
Kan ordføreren bekræfte, at det er hensigten?
Tak for det.
Det er jo en ærlig sag at være uenige, og hvis hr. Jacob Jensen synes, at det gør Danmark til et bedre land, at direktøren får en skattelettelse på ti gange så meget som den almindelige LO-lønmodtager, så er det en ærlig sag.
Det eneste, jeg og vi forsøger at få ordføreren til at sige i dag, er, at det er sådan, det forholder sig.
Mener hr. Jacob Jensen, at det er rigtig god politik, at det er genialt, at det er rimelig godt skruet sammen, som ordføreren har brugt om de her planer, at direktøren får ti gange så stort et beløb som LO-lønmodtageren?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Nej, jeg kan ikke bekræfte, at det er hensigten med, at vi bl.a. har stemt for et kontanthjælpsloft.
Hensigten er, at flere børns forældre skal komme i arbejde.
Vi har den idé – og vi synes, at det er en fornuftig idé –
men at børn også har godt af at vokse op i hjem, hvor mor og far er i arbejde, i stedet for at de vokser op i hjem, hvor mor og far igennem meget store dele af børnenes liv er på overførselsindkomst, så børnene ikke får kendskab til det gode, det er at tjene sine egne penge og forsørge sig selv.
Vi har i Danmark bevæget os i en meget dårlig retning de seneste 50 år, i retning af, at stadig flere forældre ikke er i arbejde, og det problem er blevet forværret med tilstrømningen af indvandrere, som har meget store problemer med at vinde indpas på det danske arbejdsmarked, og det skal vi have gjort noget ved.
Målet er ikke fattigdom, målet er at få forældre i arbejde.
Jacob Jensen (V), 2016-09-06:
Jeg vil gerne kvittere for Liberal Alliances melding, selvfølgelig både på talerstolen – den er ikke så overraskende, for vi kender synspunkterne – men også for modtagelsen af planen.
Det er jo en stor plan, der indeholder rigtig mange elementer, og det tror jeg også vi skal få nogle rigtig gode snakke om ovre i Finansministeriet i den kommende tid.
Jeg anerkender også og deler også ambitionen om, at vi skal arbejde sammen om at få skatten på arbejde længere ned.
Det er et af verdens højeste skattetryk, og det må vi kunne gøre bedre.
Nu er det så Venstre, der har lagt en 2025-plan frem, og Liberal Alliance har tidligere, jeg tror, det var sidste år, lagt sin version af en 2025-plan frem, men det er vel så også nogenlunde det, vi har at forholde os til.
Vi har et hæderkronet Socialdemokrati, som gerne vil have regeringsmagten i det her land, men de magter ikke engang at lægge bare tilnærmelsesvis et finanslovsforslag frem.
Synes hr. Ole Birk Olesen ikke, det er en lidt underlig måde, at vi i debatten skal diskutere op imod en væg, uden der egentlig kommer noget modsvar?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Jo, det synes jeg.
Da vi var i opposition, og vi er jo i sammenligning med Socialdemokraterne kun et forholdsvis lille parti, lagde vi en gennemregnet 2025-plan – faktisk også en ganske omfattende 2025-plan – frem, i modsætning til hvad man skulle tro, når man hører statsministeren sige, at Venstre er det eneste parti, der kigger på helheden, mens vi andre kun kigger på detaljer.
Jeg forstår ikke, at Socialdemokraterne, når de nu er et parti, der gerne vil have statsministerposten, ikke også har lyst til at sige: Hvad er det, Socialdemokraterne vil med det her samfund?
Når man f.eks. kritiserer regeringens udspil for, at lettelsen i bunden er for lille, må man jo så lægge frem, hvor stor man ønsker lettelsen skal være, og hvor pengene skal komme fra.
Når man kritiserer alle mulige andre ting, må man også, hvis ikke man vil lave den besparelse, sige, hvad man så vil lave for at finde penge til de ting, man gerne vil bruge penge på.
Det synes jeg vi mangler, så det er jeg enig med hr. Jacob Jensen i.
Pelle Dragsted (EL), 2016-09-06:
At Liberal Alliance mener, det er en god idé at bruge et stort milliardbeløb på at sænke skatten for nogle af de mere velhavende i Danmark, er kendt stof.
Det er også kendt stof, at Enhedslisten synes, vi kan prioritere på en klogere måde.
Så lad os lade det ligge og i stedet for se på finansieringen af den her helhedsplan.
En god del af de her skatterabatter på bl.a. topskatten skal ifølge planen betales ved at hæve skatten for folkepensionisterne og førtidspensionisterne og de ledige ved at afskaffe det her såkaldt grønne bundfradrag.
Det betyder altså, at de får færre penge udbetalt efter skat.
Det er det, vi kalder at forhøje skatten.
Så dem med de laveste indkomster skal betale mere i skat, for at dem, der har mest, kan betale mindre i skat.
Så mit spørgsmål er egentlig bare helt enkelt: Mener Liberal Alliance, mener ordføreren, at det er rimeligt, at mennesker, som har knoklet hele deres liv og betalt deres skat – eller for førtidspensionisters vedkommende mennesker, som f.eks. har et handicap – skal have en skatteforhøjelse, for at man kan give skattelettelser bl.a. helt oppe i toppen af indkomstskalaen?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Det er ikke vores forslag, at den grønne check, som er en slags skatterabat, skal afskaffes.
Der er dog den logik i regeringens udspil, at den grønne check blev indført for at friholde folk med lave indkomster for de stigninger i grønne afgifter, som blev vedtaget på det tidspunkt.
Nu sænker man jo så en af de grønne afgifter, eller faktisk fjerner man den helt, nemlig PSO-afgiften, og så er der den logik, at når man sænker den grønne afgift, så kan man også fjerne den grønne check, som var en kompensation for de stigende grønne afgifter.
Men Liberal Alliance har fremlagt en 2025-plan, hvor vi ikke fjerner den grønne check, men finder de besparelser, der skal til, de effektiviseringer, der skal til for at lette skatten der, hvor vi ønsker at lette skatten, og for at forbruge mere der, hvor vi ønsker der skal forbruges mere, på alle mulige andre måder.
Men nu går vi ind i et forhandlingsforløb, og der må alle jo give og tage, og hvis nogen står fast på det her med den grønne check, må vi se, om det kan lade sig gøre, eller om det ikke kan lade sig gøre.
Pelle Dragsted (EL), 2016-09-06:
Det var jo sådan set et ærligt svar.
Det er ikke Liberal Alliance, der vil stå fast på, at den her grønne check skal bevares.
Det er rigtigt nok, at den har kompenseret for nogle grønne afgifter, men dem er der jo altså stadig væk en del tilbage af, også efter den her plan.
Reelt betyder det her jo bare, at en folkepensionist får færre penge ind på kontoen pr. 1. januar 2017.
Jeg synes da, det er interessant – og jeg tror også, mange af de folkepensionister, der ser med, vil synes, det er interessant – at Liberal Alliance med deres forhandlingskapital har mere travlt med at forsvare, at mennesker, som virkelig har mange penge i vores samfund, skal have noget mere, men ikke vil bruge deres forhandlingskapital på at sikre, at folkepensionisten og førtidspensionisten ikke skal have deres skat sat op.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Vi har altså endnu til gode at se, hvordan den samlede plan påvirker en folkepensionists økonomi.
For det her er jo ikke det eneste element i den plan, der er også andre elementer.
Og når vi så har været i gang med forhandlingerne, hvor der også gennemføres ting og sager og partierne får deres ting med, hvad er så påvirkningen på folkepensionistens økonomi?
Hvordan ville tingene f.eks. udvikle sig, hvis ejendomsbeskatningen fik lov til at stige som forudsat i det nuværende system, kontra hvordan ejendomsbeskatningen får lov til at udvikle sig i det nye ejendomsbeskatningssystem?
Martin Lidegaard (RV), 2016-09-06:
Der er nærmest sådan en forårsstemning herinde i Folketingssalen i dag, selv om det er efterår, for først åbnede Dansk Folkeparti ballet med at sige, at nu er tiden løbet langt forbi skattestoppet på boliger.
Venstre gik så langt, som den stakkels ordfører nu kunne få lov til at gå, men i hvert fald har regeringen jo ikke taget skattestoppet med i sit udspil, og man må forstå, at også Venstre er klar over, at det skattestop, vi har i øjeblikket, ikke på nogen måde betrygger boligejerne.
Tværtimod, så galoperer grundskylden derudad.
Så det er tid til at gøre op med det nuværende skattestop og lave en stabil, ordentlig løsning for Danmarks boligejere.
Er Liberal Alliance egentlig enige i det også, altså at skattestoppet er en saga blot, og at tiden er løbet fra det?
Pernille Skipper (EL), 2016-09-06:
Tilbage i 2008 stod kulturministeren, den daværende undervisningsminister, hr. Bertel Haarder, i spidsen for at hæve handicaptillægget for studerende med handicap, og partiet Venstre har også tidligere stået i spidsen for at hæve tillægget til enlige forsørgere.
I det hele taget har der faktisk været gode takter fra Venstre, når det kom til at sikre et ordentligt og solidt levegrundlag for studerende.
Men det SU-forslag, der nu er lagt frem, rammer alle.
Det drejer sig om 800 kr. om måneden for studerende med handicap, som ikke kan arbejde, for enlige forældre, som i forvejen ikke ser meget til deres børn.
Det er helt almindelige studerende og studerende, som altså ikke kan ringe hjem til mor og far og få noget hjælp, når der ikke er til mad sidst på måneden, eller når der ikke er penge til tandlægeregningen, eller når der skal købes bøger for tusindvis af kroner.
Det, jeg gerne vil høre ordføreren om, er: Når statsministeren før valget stod og lovede, at man ikke ville pille ved SU'en, og når vi nu ser det her eklatante løftebrud, tror ordføreren så egentlig, at hr. Lars Løkke Rasmussen, den nuværende statsminster, ville være blevet statsminister, hvis han havde sagt tingene, sådan som de var?