runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-12:
Jeg vil da lige sige tak for i hvert fald at holde den dør åben, for det synes jeg er en af de meget vigtige årsager til at tage det med.
Og hvis man skal tale om noget andet, jeg også tænker kunne appellere til Liberal Alliance, så er det jo, at man faktisk også kan forestille sig, at det her kunne nedbringe mængden af bureaukrati, for der er forskel på, om man i kommunerne bare ved, at det er en ret, som man giver til folk, og man så hurtigt går i gang med at drøfte, hvordan man så kan sætte det i værk på en fornuftig måde, eller om det faktisk er noget, som man netop hver gang skal sidde og bruge ret mange kræfter på at behandle om folk skal have eller ej.
Så jeg tror faktisk, vi kan finde op til flere tiltalende sider ved det her, hvis vi dykker lidt ned i det.
Så tak for den åbning.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-12:
Lad mig alligevel komme med et modargument til det, selv om jeg ikke på nogen måde vil kalde mig efterværnsekspert.
Hvis alle tidligere anbragte børn skal ind i efterværnsprocessen og have hjælp til overgangen til voksenlivet, så indbefatter den hjælp jo også bureaukrati, papirarbejde, plancher, planer og processer, og hvad ved jeg – nu har jeg selv arbejdet som konsulent, så jeg ved, hvordan man kan få rigtig lidt til at se ud af rigtig meget.
Så jeg tvivler egentlig på, at det samlet set vil medføre mindre bureaukrati, men hvis det er tilfældet, så er det da et argument, der kunne gøre indtryk på Liberal Alliances socialordfører, og det skal man skal være velkommen til at prøve sit held med.
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-12:
Tak for det.
Det var bare for lige at opklare noget.
En af de mest almindelige former for efterværn er jo f.eks., at børn, der bor i plejefamilier, kan blive boende et års tid ekstra, mens de færdiggør deres uddannelse eller den type ting, og det er jo ikke voldsomt bureaukratisk, men i høj grad sund fornuft.
Så jeg ser frem til drøftelserne.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-12:
Tak for gode input og for at gøre mig klogere på efterværnsmulighederne.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-12:
Tak til ordføreren for ordførertalen.
Nu sagde ordføreren jo tidligere her i debatten, at det ikke havde været nemt under Thorning-Schmidt-regeringen, fordi man lavede aftaler med andre, altså de blå partier.
Derfor bliver jeg nødt til at høre noget om den her finanslovsaftale.
Der var Enhedslisten jo også med, og der hørte vi jo meget om normeringer i daginstitutioner.
Jeg ved, at Enhedslisten ville have spurgt Dansk Folkepartis ordfører, hvis det var os, der var støtteparti til en anden regering.
Så derfor er mit spørgsmål til ordføreren nu: Havde Enhedslisten det her med i finanslovsforhandlingerne, og hvor mange midler ville Enhedslisten have sat af i finanslovsforhandlinger på det her område?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-05-12:
På vegne af Venstres socialordfører vil jeg gerne læse følgende tale op: Tak til Enhedslisten for at sætte fokus på tidligere anbragte unges vilkår med dette beslutningsforslag.
Med beslutningsforslaget ønsker Enhedslisten, at der inden udgangen af indeværende år skal stilles forslag om at ændre serviceloven, således at alle tidligere anbragte unge får ret til efterværnsstøtte.
I Venstre bakker vi op om intentionerne bag Enhedslistens forslag, for vi er enige i, at vi skal sørge for, at anbragte unge får så god en tilværelse som muligt, også efter at anbringelsen ophører.
Det er vigtigt, at anbragte unge ikke falder ned mellem to stole, når de går gennem overgangen fra barn til voksen.
Den overgang kan nemlig være en meget vanskelig tid for de unge.
Når det er sagt, vil jeg gerne røbe allerede nu, at vi i Venstre ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Reglerne i serviceloven understøtter allerede i dag, at kommunerne skal – med tryk på skal – tage stilling til det enkelte barns eller den unges behov for støtte.
Samtidig sikrer klageadgangen, at kommunernes afgørelser kan efterprøves, hvis den unge er uenig i kommunens afgørelse f.eks. i forhold til efterværn.
Vi mennesker er forskellige, og det er unge, som har været anbragt, jo også.
Derfor vil der også blandt disse unge være forskellige behov.
Der er nogle, som har behov for efterværn, og nogle, som ikke har.
Med det sagt kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget, men vi er dog indstillet på at arbejde på en eventuel fælles beretning.
Tak for ordet.
Trine Torp (SF), 2020-05-12:
Tak for det.
Altså, den her 18-årsgrænse, som står i loven, er jo egentlig lidt kunstig.
Man kunne jo også vælge at spørge, om det er retfærdigt, at fordi man er anbragt, er der sådan en skillelinje, der hedder 18 år, hvor man flytter hjemmefra, og når man sidder og ikke kan samle sine IKEA-møbler eller man er løbet tør for penge eller man skal have malet sin lejlighed eller man i det hele taget føler sig utryg, så er der ikke noget hjælp at hente.
Altså, man kunne jo også stille sig selv spørgsmålet: Hvor mange danske unge blandt den brede befolkning
har de vilkår, at fordi de fylder 18 år, lukker al hjælp og støtte fra de voksne omkring dem?
Mette Thiesen (NB), 2020-05-12:
Nej, det gør det sådan set ikke.
Det her handler om, om man vil lave en one size fits all-model, eller om man vil gå ind på en individuel, konkret vurdering.
Hvis vi laver noget lovgivning herindefra, hvor alle har krav eller ret til nogle forskellige ting, så begynder vi bare at gå ind over nogle områder, som jeg ikke nødvendigvis synes at vi skal gå ind over.
Vi har haft lignende forslag her i salen om nogenlunde det samme på nogle andre områder, og der havde vi sådan set fuldstændig samme indstilling.
Det må ligge ude hos fagpersonerne.
Det må være en individuel, konkret vurdering.
Og vi har sådan set tillid til, at de fagpersoner kan vurdere, om der er behov for det.
Hvis der så er nogen områder, vi skal kigge på, så må vi jo indgå i nogle forhandlinger, men vi skal ikke sidde og lave en one size fits all-model herindefra.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2020-05-12:
Jeg vil gerne sige, at det vil vi meget gerne være med til at kigge på.
Trine Torp (SF), 2020-05-12:
Tak for det.
Ordføreren siger, at Det Konservative Folkeparti gerne vil have, at det skal være en konkret og individuel vurdering.
Er det så også ordførerens oplevelse, at alle de unge, der har brug for efterværn, også får det i dag efter en konkret og individuel vurdering?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2020-05-12:
Som jeg sagde før, tror jeg, at der er rum for forbedringer.
Jeg har også fået henvendelser både som folketingsmedlem og som byrådspolitiker om, at der er unge og forældre, der måske ikke synes, at kommunen har iværksat den foranstaltning, som de mener der er behov for.
Det kan jeg ikke afvise.
Trine Torp (SF), 2020-05-12:
Rum til forbedring
– jo, men altså, alene det at bede nogle, der har den tungeste bagage med sig og det ringeste netværk, om fra den ene dag til den anden, når de fylder 18, at klare sig selv, giver jo i hvert fald et rum for forbedring.
Så hvordan skulle den forbedring så blive skabt?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2020-05-12:
Jamen det er ude i kommunerne i de enkelte familieafdelinger, man jo skal sørge for, at der er fokus på det her, og der skal være en ledelse, som sørger for, at deres medarbejdere lever op til lovgivningen og laver den her vurdering i hver eneste sag og også laver den, som man skal, de her 6 måneder før det 18. år.
Jeg medgiver også, at det kan dreje sig om nogle af de svageste, så det selvfølgelig kan være rigtig svært også bagefter at råbe op og klage over det, hvis man oplever, at man ikke har fået det, man egentlig havde behov for og synes man er berettiget til.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-12:
Tusind tak.
Det her er jo en rigtig vigtig sag, det er en rigtig vigtig debat, og jeg fornemmer også og er ret sikker på, at vi alle sammen er ret enige om, at anbragte børn skal vi selvfølgelig holde hånden under.
Men samtidig er det her forslag også lidt udtryk for noget, vi egentlig har haft drøftet her i salen før, altså det her med, at man laver én samlet vurdering af et konkret behov, som man så pensler ud på alle.
Det vil vi egentlig gerne lidt væk fra.
Vi synes jo sådan set, at det her med den konkrete og individuelle vurdering er rigtig fornuftigt, for selvfølgelig er der anbragte børn, som har behov for noget hjælp.
Der er nogle, der har behov for rigtig meget hjælp.
Men vi er også nødt til at kigge på dem individuelt.
Jeg fandt simpelt hen sådan et fint lille citat, som jeg vil læse højt.
Det er 16-årige Salma, som siger: De voksne skal lade være med at have ondt af en.
De kigger på en, som om man var en lille hamster.
Jeg synes, at det er et rigtig, rigtig fint lille citat, for de her børn og unge er jo meget forskellige.
Og ud over at man selvfølgelig skal sikre, at de bliver rustede undervejs, så er der jo mulighed for allerede nu i serviceloven netop at gå ind og lave den her individuelle og konkrete vurdering, nemlig kigge på, inden barnet fylder 18 år, om der her er behov for, at vi egentlig holder hånden særligt under den unge, eller om det faktisk er et ungt menneske, som godt kan selv og vi skal tro på godt kan selv.
De her tidligere anbragte unge er jo enormt forskellige.
Nogle har behov for efterværn.
Nogle vil ikke have behov for efterværn.
De er ikke alle sammen ens, gudskelov for det.
Så vi vil hellere sikre, at indsatsen målrettes dem, som reelt har behov, og det må automatisk bero på en individuel, konkret vurdering.
Det er ikke os, politikerne herinde på Christiansborg, der har kompetencerne til at vurdere den enkelte.
Det har fagpersonerne, der er omkring barnet.
Det er selvfølgelig derfor, at kompetencen fortsat skal ligge der.
Vi er meget åbne over for, hvis der kommer nogle forhandlinger på det her område, at gå ind og kigge på, om der er nogle ting, der eventuelt kunne gøres bedre, men vi kan ikke bakke op om det beslutningsforslag, der ligger her.
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-12:
Jeg undrer mig ærlig talt lidt over ordførerens forståelse af det her, for pointen her er jo lige præcis, at det her er en rettighed, de unge mennesker skal have.
De skal ikke sidde som en lille hamster, eller hvad det var, dit eksempel gik på, foran en sagsbehandler og bede om at få det her, eller hvordan det skal se ud.
Nej, det skal være en rettighed, de har, fordi det er fornuftigt, og fordi de ærlig talt fortjener at få det.
Så kan man jo lade være med at benytte sig af den ret, man har.
Sådan er det jo altid.
Men så længe man ikke har retten, kan den unge jo lige præcis stå i en situation, hvor vedkommende er i underhånd og ikke selv kan vælge og det er kommunen, der skal sidde og beslutte det.
Så vil jeg egentlig gerne høre fra Nye Borgerlige, hvordan det giver mening med den der logik, at det skal være kommunen, som skal være dem, som beslutter det.
Det er kommunen, der beslutter det nu, det er ikke den unge.
Hvis man gør, som vi foreslår, ville det være den unge, der havde mulighederne.
Så hvordan hænger det egentlig sammen i Nye Borgerliges optik?
Mette Thiesen (NB), 2020-05-12:
Det hænger rigtig godt sammen, for det handler sådan set om, at vi netop vil have en konkret vurdering.
Jeg vil egentlig gerne vende den lidt om, for hvis man siger, at alle unge har krav på og ret til og behov for efterværn, så er det jo netop, at man går ind og gør dem til ofre.
Og der er altså stadig væk en del af de her unge mennesker, som faktisk er livsduelige unge mennesker, og som godt kan selv.
Om der så er nogle ting, der skal laves om i, hvilke fagpersoner det er, der skal lave den konkrete vurdering osv., kan vi sagtens kigge på.
Men det her må bero på en individuel, konkret vurdering.
Det skal ikke være noget, vi herinde fra Christiansborg sidder og dikterer, for så er det netop, at vi kommer ud i det her med bl.a. at gøre alle til en eller anden form for ofre.
Og det synes jeg det her citat pointerede rigtig fint: De er netop ikke ofre.
Rigtig mange af dem er faktisk stærke unge mennesker, der både kan og vil selv.
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-12:
Nu ved jeg ikke, om ordføreren har gjort sig ulejlighed med rent faktisk at tale med den her pige om, hvad hendes citat betyder, men vi ved fra rigtig mange af de her unge mennesker, der står i den her situation, at de gerne vil have det som et krav, at de gerne vil have, at de ikke skal sidde og forhandle sig frem til det.
Så det synes jeg er meget vigtigt.
Det skal der jo.
Så derfor er der stadig væk fuldstændig de samme muligheder for det faglige indspark.
Og jeg ved ikke, om det ændrer standpunktet hos Nye Borgerlige.
Joy Mogensen (S), 2020-05-13:
Jeg kan jo ikke gøre mig helt klog på, hvad der sker på børne- og undervisningsministerens område, men vi koordinerer på tværs af regeringen, og der tror jeg, det har været tydeligt for enhver, at vi jo sammen med Folketingets partier også skulle finde ud af, hvordan vi laver den her genåbning.
Der fik børne- og undervisningsministeren jo den udfordring at være en af de første til at åbne op sammen med erhvervsministeren med de liberale erhverv.
Det gjorde vi os nogle erfaringer med.
Og det, der i hvert fald er min opfattelse, er, at man på partilederniveau blev enige om en proces, som handler om, at man netop ikke i forhold til de store planer, i forhold til hele Danmark, forhandlede det ude i de enkelte ministerier, men at de enkelte ministerier spillede ind, sådan at man fik en samlet plan, der koordinerede de forskellige områder hver for sig.
Så jeg kan egentlig godt forstå spørgerens, hvad kan man sige, lyst til at være med, men vi har spillet ind, og jeg glæder mig til drøftelsen.
Mai Villadsen (EL), 2020-05-13:
Jeg ved egentlig ikke, om de føler sig så danske eller ej, men de er her i hvert fald og bidrager til samfundet med arbejde og uddannelse.
Jeg kender sådan set heller ikke til deres statsborgerskab for nuværende ud over hos min veninde Mia, som er blevet dansk statsborger.
Det går jeg også ud fra mange af de andre er.
Men der er jo blevet lavet regler her i Folketinget, mange endda, som strammer op på reglerne for, hvornår man kan blive dansk statsborger.
Så der er rigtig mange unge, som må gå mange år og vente på, at det lykkes dem, og i den periode mener jeg de skal have mulighed for at tage en uddannelse.
Tænk, hvad der ville ske, hvis ikke de havde den mulighed, og hvad de så ville foretage sig.
Det synes jeg er et skrækscenarie.
Nick Hækkerup (S), 2020-05-13:
Jamen hvis man skal tale om at løbe efter folkestemningen, skal man kun tage den første del af citatet med, nemlig »politik handler om at gøre det, som folk mener«.
Men sådan er citatet ikke.
Citatet tager den anden del med, »lidt før de selv ved, at de mener det«, og deri ligger der selvfølgelig det, at vores opgave politisk er at stille os lidt længere frem og have holdninger til, hvilken retning samfundet skal bevæge sig i, men samtidig holde fast i, at den bevægelse, som vi gør for samfundet, er forankret i den virkelighed, som folk oplever.
Karsten Lauritzen (V), 2020-05-13:
Jeg kan sige, at jeg ikke deler justitsministerens definition af, at politik handler om at gøre det, som folk mener, lidt før de selv mener det.
Politik handler om at lede.
Politik handler om at gøre Danmark til et bedre samfund, eller det bør politik i hvert fald handle om.
Og når man løber efter folkestemningen, og det er det, jeg lægger i justitsministerens citat, modsat, hvad der lige bliver sagt fra justitsministerens side – sådan har jeg læst citatet – synes jeg egentlig, det er bekymrende, særlig i en krisetid, og det er derfor, jeg tillader mig at stille spørgsmålet.
I en krisetid er det netop, at man har brug for nogle politikere, der leder befolkningen, der viser grundlæggende respekt for retssikkerhed og de borgerlige frihedsrettigheder og netop er varsomme med at løbe efter folkestemningen.
Derfor vil jeg godt spørge justitsministeren igen: Hvis nu folkestemningen er, at man vil have fri hastighed på motorvejene, skal man så på det punkt også lytte til flertallet, eller skal man vælge at sige, at det går man faktisk ikke ind for, fordi der er nogle gode forklaringer på, hvorfor man ikke har det, bl.a. at folk dør i trafikken?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-13:
Ja, det vil jeg meget gerne forklare.
Vi skal stille os lidt længere frem, end hvad folk mener, og trække befolkningen i den retning, som vi gerne vil.
Men vi skal gøre det på en måde, hvor befolkningen kan forstå, hvad det er, vi mener, og hvor vi er i kontakt med befolkningen.
Der er partier, der har et anderledes syn på det, og mener, at man kan slippe fri af virkeligheden og formulere sig, som man vil.
Karsten Lauritzen (V), 2020-05-13:
Spørgsmålet til justitsministeren lyder: Vil ministeren uddybe, hvad ministeren mener med udsagnet »politik handler om at gøre det, som folk mener, lidt før de selv ved, at de mener det«, som ministeren fremfører i Berlingskes artikel fra den 4. maj med overskriften »Hækkerup revser juridiske »mandagstrænere« efter bekymret opråb: »Vi har ikke haft den akademiske luksus««?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-13:
Det er jo ikke som saftevand, man blander op, og hvor blandingen så bliver svagere.
Hvis vi nu åbnede for alle tyskerne, og lad os sige, at der kom en million tyskere, så ville en del af dem selvfølgelig statistisk set være smittet, og de ville så bringe smittekæder ind i landet.
Det er simpelt hen en fejlslutning.
Bertel Haarder (V), 2020-05-13:
Men spørgsmålet lød jo: Hvad sker der ved, at en fra et område med lavere smitte kommer til et område med højere smitte?
Og jeg vil godt føje til, for det kan ministeren måske nå at svare på: Hvornår kommer der svar?
Hvis nu tyskerne åbner fra den 15. maj eller den 25. maj, skal de danske sommerhusudlejere så stadig vente til den 1. juni?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-13:
Det er simpelt hen en forkert fremstilling.
Regeringen har stor sympati for, stor forståelse for, stor interesse for mulighederne for at åbne grænserne igen og har stor fokus på det og har dialog med de andre lande om det.
Det, der bare er bekymringen – og det har jeg simpelt hen svært ved at forstå ikke også gør sig gældende hos Venstre – er, at hvis vi får åbnet for meget op, hvis vi får importeret smitte her til landet, så risikerer vi at sætte alle de gode resultater, som har gjort det muligt at åbne samfundet, over styr igen.
Bertel Haarder (V), 2020-05-13:
Det er svært at forstå, hvorfor det skulle være et problem, at en borger fra et område med mindre smitte kommer til et område med mere smitte.
Det må da kun være et problem for den borger, for der er jo mere smitte i Danmark, end der er i Skåne, og nu har jeg slet ikke talt om det dansk-tyske grænseland.
Det her handler jo om, at man sidder i hovedstæderne og blæser på dem, der bor i grænseområderne, og det er det, jeg som formand for det nordiske grænsehindringsråd og som danskfødt sønderjyde gerne vil gøre oprør imod, altså at man blæser på interesserne i grænseområderne uden at have nogen sundhedsmæssig begrundelse for det.
For der er mindre corona i Flensborg og Skåne, end der er i Danmark.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-05-13:
Ja, nogle andre.
Det er regeringens parlamentariske grundlag, vi taler om, det er de partier, som bærer finansloven igennem sammen med ministerens parti i regeringen.
Det er ordførere fra de her partier, der går ud og siger, at de vil kræve det her i forhold til nogle forhandlinger, der skal være, hvis der skal laves en sikring af økonomien og af fundamentet under SAS' fremtidige virke.
Derfor spørger jeg om ministerens holdning: Er man enig i det, eller er man ikke enig i det?
Og så begynder man på alt muligt andet, og det beklager jeg.
Nicolai Wammen (S), 2020-05-13:
Jeg har sagt det meget klart.
Regeringen har stillet garantier for SAS sammen med den svenske regering.
Der er sendt et aktstykke frem til Folketingets Finansudvalg, og der er givet svar på spørgsmål i den forbindelse, og der er ikke dér stillet nogen krav fra regeringens side, i forhold til at SAS skal være mere grønt end det, SAS allerede har lagt op til at være, og efter mine bedste begreber er SAS et selskab, der har en meget visionær tilgang til det her.
Så er det rigtigt, at der er partier fra regeringens parlamentariske grundlag, der kan have en anden position, men jeg håber da, at vi i et bredt samarbejde i Folketinget arbejder sammen om at holde hånden under SAS, for det er ikke noget, man alene gør med sit parlamentariske grundlag.
Karsten Lauritzen (V), 2020-05-13:
Tak for den præcisering, formand.
Jeg må spørge justitsministeren: Gælder det f.eks. også indførsel af dødsstraf i Danmark?
Bertel Haarder (V), 2020-05-13:
Vil ministeren forklare, hvorfor en sommerhuslejekontrakt ikke kan være et anerkendelsesværdigt formål med indrejse?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-13:
Tak for spørgsmålet.
Udlejning af sommerhuse i Danmark til udenlandske turister spiller en stor rolle for den samlede turisme i Danmark og for lokalsamfund rundtomkring i landet, så jeg forstår godt, at man havde håbet på, at der nu ville blive åbnet også for turisterne.
For hvis vi åbner grænserne for tidligt, kan vi risikere at sætte den positive udvikling i Danmark over styr og tabe den store fælles indsats på gulvet.
Genåbningen af Danmark er også et spørgsmål om prioritering, for vi kan desværre ikke åbne op for alle ting på samme tid.
Man kan med andre ord ikke betragte alle ønsker om en genåbning af Danmark isoleret, for hvis man kun ser på de enkelte ønsker hver for sig, tror jeg næsten altid, at svaret vil være, at det er der rigtig gode grunde til at åbne op for.
Men de enkelte elementer kan ikke ses adskilt fra hinanden, fordi de hænger sammen.
Når det er sagt, ønsker regeringen selvfølgelig ikke at opretholde de nuværende indrejserestriktioner længere end allerhøjst nødvendigt.
Derfor følger vi også udviklingen i vores nabolande tæt, ligesom vi fra dansk side har en dialog med vores nabolande om mulighederne for en kommende genåbning.
Som det fremgår af aftalen mellem Folketingets partier, vil regeringen senest den 1. juni i år melde ud om indrejserestriktionerne.
Bertel Haarder (V), 2020-05-13:
Jeg tror, justitsministeren er blevet klar over, at mit parti skal han altså ikke regne med som støtte til den måde, regeringen har håndteret grænselukningen på.
Jeg vil gerne citere den skånske landshøvding Anneli Hulthén, som siger: Vi troede, at vi var i fuld gang med at udvikle en fælles økonomisk region, så lukker Danmark pludselig grænserne, og vi blev ikke engang informeret.
Den sydsvenske erhvervschef Stephan Müchler føjer til: »Min opfordring til de danske politikere er helt klar: Åbn grænsen mod Skåne, for vi har pandemien under bedre kontrol, end I har på Sjælland.
Og vi er dybt afhængige af hinanden.
Vi har brug for at være en del af hovedstadsregionen: Vi har brug for at løfte hinanden med arbejdspladser og erhvervsudvikling«.
Hvad siger justitsministeren til, at landshøvdingen siger, at den svenske side ikke var informeret, og hvad siger justitsministeren til det nødråb, som det skånske erhvervsliv kommer med, og som jo nøjagtig lige så godt kunne være kommet fra store dele af dansk erhvervsliv, herunder sommerhusbranchen, der mister 107 mio. kr. om dagen?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-13:
Jeg tror, det vil være klart for alle, at den svenske tilgang til håndteringen af covidkrisen har været en helt anden end den danske med de konsekvenser, som det har.
For der er selvfølgelig en risiko, og når vi har gjort så meget inde i Danmark, når vi har bedt danskerne om at lide de afsavn, som vi har, i den her situation, så vil det jo være et problem, hvis vi åbner for at importere smitte fra andre lande.
Nicolai Wammen (S), 2020-05-13:
Det er jo op til Det Radikale Venstre og Enhedslisten, hvad ønsker de måtte have til SAS.
Det, der er regeringens tilgang, er, at SAS er et foregangsselskab, når det gælder den grønne dagsorden.
Det er så også et selskab, der i lighed med alle andre luftfartsselskaber er i en meget, meget svær situation, og derfor er det, regeringen er optaget af, at være med til at holde hånden under SAS i den her svære tid, fordi det har enorm betydning for Danmark.
Det er vores vej ud af Danmark, og det er vores vej til at få folk til at komme til Danmark, og det er også tusindvis af arbejdspladser, vi taler om.
Så det er ikke noget, regeringen har foreslået, det er noget, nogle andre partier har foreslået.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-13:
Vil ministeren oplyse, hvad smittetrykket skal være, førend regeringen gradvis vil genåbne grænsen?