runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-15:
Først tak for den anerkendelse fra hr. Kim Edberg Andersens side.
Den er jeg er glad for at høre.
Jeg forstår godt, at mange mennesker kan være berørte over den konflikt, der udspiller sig i Mellemøsten, men det er og må ikke være nogen som helst undskyldning for at rette den vrede og de frustrationer og det had mod herboende danske jøder, som ret beset ingenting har at gøre med det, der udspiller sig i Mellemøsten.
Ellers er det korte svar på hr. Kim Edberg Andersens konkrete spørgsmål: Ja, vi sidder lige nu og arbejder på en række initiativer, som skal forsøge at adressere den opblussen i antisemitismen, som vi desværre har oplevet siden den 7. oktober, og vi forventer at kunne præsentere dem for både Folketinget og offentligheden inden for en overskuelig fremtid.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
Tak for det.
Mit næste spørgsmål har ændret sig lidt efter ministerens besvarelse.
Jeg er faktisk ikke i tvivl om, at ministeren er oprigtig i sin bekymring i forhold til den stigende antisemitisme.
Men jeg bliver jo også nødt til at minde ministeren om, at ministeren i hvert fald var en af fortalerne for stramninger i forhold til lige nøjagtig det med at skænde noget eller ligesom give udtryk for noget, som kunne virke hadefuldt over for andre befolkningsgrupper, og hvor vi under koranloven var vidne til, at det godt kan lade sig gøre at lave en stramning, sådan at de ting, vi ikke kan lide, kan vi ændre, også når det ændrer indgribende i forhold til ytringsfriheden osv.
Så der har ministeren i hvert fald tidligere været meget mere bestemt.
Jeg er jo over 50 år, og jeg kan se, at det er ikke engang længere handler om en jødisk gravsten, men at det handler om en sten, hvor man fortæller om, at nogen engang har hjulpet nogle jøder.
Så hvornår kan jeg forvente, at ministeren enten på eget initiativ eller ud fra en bekymring delt med mig sørger for, at vi siger nej til den antisemitisme og det jødehad, som er fremme?
Og ministeren skal selvfølgelig differentiere i det, men for mig er der ingen forskel i det, for det her drejer sig om et had mod et folk.
For lige nøjagtig den sten havde jo intet med en jødisk fejring at gøre, men det handlede om nogen, der havde hjulpet en jøde.
Så det kan kun være jøder, man hader, hvis man skal skænde et monument som det, og det er problematisk, og det bekymrer mig virkelig helt inde i sjælen, og det irriterer mig, at jeg bor i et land, hvor jøder skal have beskyttelse, og jeg føler, at vi herinde slår i en dyne, og at vi ikke er villige til at gøre noget.
Men jeg tror faktisk, ministeren er villig til at gøre noget.
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-15:
Tak for ordet, og også tak til hr. Kim Edberg Andersen for spørgsmålet.
Jeg er kun bekendt med den konkrete sag, som spørgeren henviser til, fra mediedækningen.
Men når jeg som almindelig borger læser i medierne, at jøder udtaler, at de bliver spyttet på i det offentlige rum, at jødiske gravsten skændes, eller at der som her hældes maling over en mindesten for danskernes hjælp til jøderne under anden verdenskrig, så tænker jeg intuitivt, også i lyset af den opblussen i antisemitiske hændelser, som vi har været vidne til siden den 7. oktober, at der må være tale om had mod jøder.
Men jeg står her selvfølgelig også i dag som justitsminister, og jeg er klar over, at der er nogle juridiske rammer for, hvad der strafferetligt udgør en hadforbrydelse med et antisemitisk motiv, og det lader jeg være helt op til myndighederne og i sidste ende domstolene at vurdere.
Motivet for hændelsen må forventes at indgå i politiets efterforskning af sagen.
Der skal dog ikke herske nogen tvivl om, at jeg personligt finder det dybt foruroligende og også beskæmmende, at personer kan finde på at skænde sådan en mindesten.
Og det gør det ikke bedre, når det sker i befrielsesdagene, altså den 4. og den 5. maj, som for de fleste danskere står som de stærkeste symboler på vores frihed og fællesskab, hvor vores forældre og bedsteforældre fejrede glæden, håbet, friheden og ikke mindst fællesskabet efter 5 lange år med krig, nød og folkemord mod ikke mindst jøderne i Europa.
I Danmark har vi en grundlovssikret ret til at demonstrere og også til at ytre os, og det skal vi værne om, men det er også klart, at der skal være grænser, og at vi hverken vil eller skal acceptere, at vores demokratiske rettigheder bliver misbrugt til fremmedfjendske, racistiske eller antisemitiske handlinger og til at skabe splid i vores eget samfund.
Derfor er jeg også direkte forarget over, at der er personer i vores samfund, som har så lidt forståelse for det folkedrab, som jøderne var udsat for under anden verdenskrig, at de finder anledning til at overhælde en mindesten med maling.
Det synes jeg er uhyggeligt.
Jeg kan dog som nævnt ikke stå her i dag og tage stilling til, om den konkrete handling i strafferetlig forstand udgør en hadforbrydelse.
Jeg ved, at Rigspolitiet generelt har bedt politikredsene om at have en skærpet opmærksomhed på, om anmeldelser af strafbare forhold, der vurderes at være relateret til den nuværende situation i Mellemøsten, kan indeholde et hadmotiv.
Ud over myndighedernes forstærkede indsats havde jeg sammen med flere ministerkollegaer den 2. april en drøftelse med Folketingets partier om yderligere initiativer til at komme den stigende antisemitisme til livs.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
Tak for det.
Mener ministeren, at den propalæstinensiske demonstration i København på vores befrielsesdag, der blev afsluttet med, at en mindesten for danskernes hjælp til jøderne under anden verdenskrig blev overhældt med maling, er udtryk for jødehad?
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-15:
Offentligheden har bestemt en interesse i at vide, at vi har efterretningstjenester, der både beskytter og passer på både folketingsmedlemmer, men sådan set også alle danskere.
Efterretningstjenesterne kommunikerer jo også offentligt om de trusler, der er.
Det gør man både i vurderingen af spionagetruslen mod Danmark, men også i vurderingen af terrortruslen mod Danmark, og der er vurderingen fra efterretningstjenesternes side, at der er en spionagetrussel mod Danmark, som også retter sig mod bl.a. folketingsmedlemmer, og den hidrører i særdeleshed fra bl.a. Rusland og Kina.
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-15:
Så ministeren siger dermed, at min personlige sikkerhed, mine kollegers personlige sikkerhed og ministrenes personlige sikkerhed i forhold til det her ikke er et anliggende, som offentligheden har interesse i, og som jeg derfor ikke kan spørge om her og få svar på, så offentligheden også kan høre det.
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-15:
Jeg ved ikke, om man kan sige det på den måde, men man kan jo i hvert fald bare nøgternt konstatere med stor, stor bedrøvelse og i virkeligheden også vrede, at det jødiske mindretal i Danmark er den eneste minoritetsgruppe, hvor der er behov for væbnet bevogtning ved dets institutioner, og det synes jeg er både tankevækkende og dybt, dybt bekymrende.
Derfor må man jo også sige, når man hører folk i den offentlige debat, som på den ene eller anden måde negligerer, at der skulle være en trussel eller en utryghed, som danske jøder oplever, at de så simpelt hen tager fejl.
Inger Støjberg (DD), 2024-05-15:
Altså, jeg ved ikke, hvor meget fru Zenia Stampe har været i Israel på det seneste.
Jeg har været der en del; det anerkender jeg gerne, og det fortæller jeg gerne vidt og bredt om.
Og derfor ved jeg måske også en lillebitte smule om, hvad det også er, der foregår, også hvad der foregår i de mange tunneller, som Hamas har gravet.
I forhold til de hospitaler, de børnehaver, alle de steder, hvor Hamas har gemt våben, hvordan ville fru Zenia Stampe egentlig have reageret, hvis 1.200 helt uskyldige mennesker var blevet slået ihjel?
Hvis kvinder var blevet voldtaget, hvis der var blevet taget 240 gidsler, hvis børn var blevet tortureret og havde fået klippet fingrene af, hvordan mener fru Zenia Stampe man skulle have reageret på det som stat?
Zenia Stampe (RV), 2024-05-15:
Jo, men hvis Hamas gik ind i en børnehave i Israel eller i Danmark for den sags skyld og brugte danske børn eller israelske børn som skjold, ville man så bombe børnehaven?
Inger Støjberg (DD), 2024-05-15:
Man må i hvert fald sige, at løsningen da først og fremmest er, at Hamas nedlægger sine våben og holder op med at styre Gaza.
For det er jo det, der er sagen.
Så må løsningen jo altså også være, at Hamas stopper med at bruge civile som skjold.
Det er jo bl.a. derfor, at fru Zenia Stampe kan se de her billeder.
Og jeg bliver bare nødt til at spørge fru Zenia Stampe: Tror fru Zenia Stampe, at Hamas spekulerer i det her?
Tror fru Zenia Stampe måske, at Hamas har en lillebitte spekulation i at bruge civile som skjold?
Er det trist, når civile dør?
Ja, det er frygteligt.
Det er frygteligt, hver gang et menneske, en civil, dør i en krigshandling, og det er endnu mere frygteligt, når vi ser børn, der dør.
Men fru Zenia Stampe kan simpelt hen ikke undslå sig, i forhold til at Hamas med vilje, med fuldt overlæg bruger den civile befolkning som skjold i Gaza.
Og det kunne fru Zenia Stampe da starte med at tage afstand fra.
Zenia Stampe (RV), 2024-05-15:
Vi er mange, der aldrig kommer til at glemme 7. oktober.
Så sent som i formiddag læste jeg om en familie, som døde i deres sikkerhedsrum i en stor omfavnelse.
Og det er også svært for mig at læse og høre om sådan noget uden at blive ekstremt påvirket.
Men jeg bliver også ekstremt påvirket, når jeg ser billeder af døde børn i Gaza, børn, der bliver trukket ud af bygninger, eller børn, der er ved at dø af sult.
Og jeg synes, at det på alle tænkelige måder må være vores ansvar at hjælpe med en løsning for begge folk.
Lidelsen er så ekstrem på begge sider.
Derfor vil jeg gerne spørge fru Inger Støjberg: Hvad er løsningen på Israel-Palæstina-konflikten?
Inger Støjberg (DD), 2024-05-15:
Ja, det er ærgerligt, det sejler; det må jeg sige.
Men når nu jeg siger, som jeg gør omkring statsborgerskabsreglerne, er det, fordi jeg rent faktisk også mener, at hvis man har rakt ud efter et dansk statsborgerskab og man har fået at vide, at det her er det regelsæt, der gælder, så er det også det regelsæt, der gælder.
Derfor kan man jo godt som parti have et ønske om at lægge flere regler til eller få strammet op på de regler, der er.
Det svarer jo lidt til at køre ude på motorvejen og synes, at det kunne være rart at måtte køre 130 km/t., men må man kun køre 110 km/t., kører man jo ikke 130 km/t. –
eller det er der måske nogle, der gør indimellem.
Men så er det det regelsæt, der gælder, selv om man kunne ønske sig noget andet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
Det er fuldstændig rigtigt, men det er jo derfor, vi i Dansk Folkeparti stemmer imod det.
Det er jo, fordi vi ikke kan stå inde for de regler, der er i øjeblikket, hvor dømte kriminelle, folk, der ikke taler et ord dansk, folk, der ikke har bestået en indfødsretsprøve, osv. kan få et dansk statsborgerskab.
Det er det, jeg ikke helt kan finde ud af hvad Danmarksdemokraterne egentlig mener om, altså om man er tilfreds med de nuværende regler, eller om man mener, det slet ikke er tilstrækkeligt.
Men det er fuldstændig rigtigt, at indfødsretsområdet sejler, som intet andet område nogen sinde har gjort det før, og jeg håber, at ministeren snarest muligt vil lægge sig i selen for, at der bliver indkaldt til nogle forhandlinger.
Han behøver ikke engang invitere Dansk Folkeparti, men han må gerne.
Hvis der bare kan blive lavet nogle substantielle opstramninger, vil vi i Dansk Folkeparti være meget, meget glade.
Inger Støjberg (DD), 2024-05-15:
Nu er der jo flere årsager til, at vi har stemt, som vi har gjort.
Der har ikke været styr på butikken ovre i Udlændinge- og Integrationsministeriet; det må man bare sige.
Altså, der er simpelt hen ikke styr på det.
Det bliver vi jo nødt til at få bragt i orden, og det tror jeg bestemt også Dansk Folkeparti er enig i.
Jeg tror også, Dansk Folkeparti er meget enig i, at det, der foregår ovre i det ministerium i øjeblikket, er noget rod.
Jeg kan egentlig ikke forstå det, for det virker da, som om vi har en minister og et Socialdemokrati, der sådan i ord i hvert fald slår sig op på noget, men når det kommer til handling, er det, vi ser, altså lidt tvivlsomt; det må jeg sige.
Jeg synes, det er skuffende.
Men tilbage til spørgsmålet.
Her i Folketingssalen, når man stemmer om statsborgerskaber, er det jo de gældende regler, man stemmer ud fra.
Derfor kan man jo godt have et ønske om, at der skal strammes op nogle steder.
Så det må jo ligesom være der, hvor barren er nu, man stemmer ud fra, når der skal tildeles danske statsborgerskaber.
Derudover kan man jo godt lægge nogle regler, som man ønsker i fremtiden, til.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
Tak for det.
Jeg er lidt nysgerrig på noget.
Jeg er bare nysgerrig, for nu har man i Danmarksdemokraterne igennem de sidste mange behandlinger af indfødsretslovforslag stemt gult hernede i salen i stedet for enten grønt eller rødt.
Hvis det her beslutningsforslag falder og altså ikke bliver vedtaget i dag, hvad det jo ligner det ikke gør, vil Danmarksdemokraterne så begynde at stemme rødt, fordi det her spørgsmål er så principielt, at man ikke længere kan stemme for, eller vil man blive ved med at stemme gult, og er det ikke lidt både at blæse og have mel i munden?
Inger Støjberg (DD), 2024-05-15:
Det er jo ikke et spørgsmål om, hvad man tror på; det er jo et spørgsmål om, om man lever op til de regler, der er.
Prøv at kigge i gaderne i øjeblikket.
Det er jo det, vi ser.
Det er, at man ikke har taget det danske værdisæt til sig.
Og hvis man render rundt og råber på jihad ude i gaderne, nej, så burde man ikke få et dansk statsborgerskab.
Det mener jeg ganske enkelt ikke.
Mohammad Rona (M), 2024-05-15:
I forhold til talen og også i forhold til det svar, som jeg lige har fået nu her om opstramning, vil jeg også bare høre fru Inger Støjberg, om det er Danmarksdemokraternes holdning, at færre med muslimsk baggrund i fremtiden skal have indfødsret.
Inger Støjberg (DD), 2024-05-15:
Lige nu er der jo et sæt regler, der gør, at man skal kunne tale sproget, man skal have forsørget sig selv, man skal holde sig uden for kriminalitet – alle sådan nogle ting.
Men derfor kan der godt være ting, der kunne strammes op, ud over det, og det er f.eks. det her, synes jeg, der også skulle strammes op på.
Så det er jo ikke, fordi vi har et fuldstændig perfekt regelsæt omkring tildeling af statsborgerskaber nu.
Jeg kunne godt se opstramninger for mig.
Mohammad Rona (M), 2024-05-15:
Tak for det, tak for talen, og tak for debatten.
Jeg vil sådan set spørge fru Inger Støjberg: Hvornår har man ifølge fru Inger Støjberg fortjent det danske pas?
Inger Støjberg (DD), 2024-05-15:
Det svarer jo lidt til, at den socialdemokratiske minister nu har arvet et hus, der er i rigtig god stand.
Er det så den socialdemokratiske beboer, der nu er flyttet ind, som har fortjenesten, eller er det de tidligere partier, altså V, K, O og et stykke hen ad vejen også LA, som har fortjenesten?
Er det så den, der nu har arvet huset, der skal have den store fortjenstmedalje for det, eller er det dem, der fik strammet op og fik bygget huset om i sin tid?
Anders Kronborg (S), 2024-05-15:
Men jeg kvitterer for, at fru Inger Støjberg fra Folketingets talerstol anerkender, at der på fru Inger Støjbergs vagt blev givet væsentlig flere statsborgerskaber og danske pas til udlændinge, end der er blevet, mens Socialdemokratiet har haft regeringsmagten.
Det betyder jo også, at vi har en væsentlig strammere tilgang til at give dansk indfødsret i dag i Danmark.
Så er mit spørgsmål til fru Inger Støjberg: Kunne fru Inger Støjberg se sig selv i en aftale om dansk indfødsret, som nu er strammere, end dengang fru Inger Støjberg startede som minister, hvis der kom en åben invitation?
Jeg synes sådan set, det burde være at sparke en åben dør ind.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
Tak for det, og tak til fru Inger Støjberg.
Jeg er nødt til at reagere, for nu hører vi Socialdemokraterne endnu en gang fremture med den her med, at det går så godt på deres vagt.
Det er jo dybest set, fordi de sidder på hænderne og så lever på, hvad der er blevet lavet tidligere.
Jeg bliver nødt til at sige til fru Inger Støjberg, at det er som at hælde vand på en gås, hvis man forsøger at sige det til dem.
Men vil fru Inger Støjberg ikke bare lige forklare mig, hvordan Socialdemokraterne endnu en gang kan stå inde i Folketingssalen og skamrose forslaget – jeg hører, ministeren gerne vil sige noget også – og så bagefter sige, at de ikke vil stemme for det?
Jeg er jo forholdsvis ny i Folketinget, så kan fru Inger Støjberg fortælle mig, hvordan Socialdemokraterne i måske deres egne tanker kan tro, at det løser et problem bare at snakke om det?
Jeg kan forstå, at løsningen er, at de ikke skal sidde i regering næste gang, og så løser vi problemet en gang til, og så kan de tage æren for det, kan jeg forstå.
Det er jo meget socialdemokratisk.
Det plejer at være pengene, men nu er det så også på udlændingepolitikken.
Men kan fru Inger Støjberg ikke bare gøre mig klogere som nyt folketingsmedlem?
Inger Støjberg (DD), 2024-05-15:
Hr. Kim Edberg Andersen, jeg har ikke et socialdemokratisk hoved, og jeg får aldrig et socialdemokratisk hoved, og ofte priser jeg mig faktisk meget lykkelig over det.
Jeg kunne jo egentlig godt tænke mig bare én dag at prøve at være socialdemokrat, for gad vide, hvordan det egentlig er.
Måske endnu bedre kunne jeg tænke mig at prøve at være radikal en enkelt dag, for det handler om bare altid at have ret.
Man kan lige gå ned i Folketingssalen, og så ved man bare, man har ret, og så kan man bare kigge rundt på alle undersåtterne og tænke, at hvis ikke de har indset det, må de jo blive klogere engang.
Det må være fuldstændig fantastisk.
Tænk at gå op til lægen og sige, at man fejler noget meget alvorligt, og så siger lægen, at man ikke fejler noget, og så kan man bare sige: Obduktionsrapporten vil vise noget andet, min kære ven.
Det er jo sådan, en radikal altid har det.
De har altid ret.
Det må være alle tiders.
Så det gælder for mange partier, at man godt kunne tænke sig at vide, hvad der egentlig foregår inde i de der hoveder.
Man skal bare ret hurtigt kunne komme ud af det igen.
Tænk, hvis man blev bundet inde i enten et socialdemokratisk eller et radikalt hoved.
Det ville jeg godt nok være ked af.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
Jeg forstår, at det ikke er en regeringsposition, men jeg forstår ikke, hvordan det pludselig ikke længere er Moderaternes position, når det nu har været Moderaternes position i efterhånden samtlige medier ifølge ministerens egen spidskandidat til Europa-Parlamentet, altså fru Stine Bosse, der er ude at sige, at det ovenikøbet vil gavne danskerne at tage imod 7.000 flygtninge årligt.
Altså, det er jo et fuldstændig uoverskueligt antal, som ville betyde omfattende kriminalitet og store økonomiske udgifter for et lille land som Danmark.
Er det virkelig noget, Moderaterne synes er forsvarligt?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-05-15:
Når jeg svarer nej, er det, fordi jeg ikke løber med halve vinde, som spørgeren gør her, for spørgeren er fuldstændig bekendt med, hvordan nogle af de citater er blevet korrigeret efterfølgende.
Situationen er den, at spidskandidaten fra Moderaterne repræsenterer partiet Moderaterne, som principielt går ind for, at man skal afskaffe retsforbeholdet, og det er selvfølgelig et synspunkt, jeg også deler.
Det er ikke regeringens position.
Mit parti indgår i en flertalsregering med to andre partier; vi har indgået en europapolitisk aftale, og det fremgår af den, at man skal følge retsforbeholdet, så det er ikke en regeringsposition.
Men det er rigtigt, at Moderaterne som parti synes, at man burde afskaffe retsforbeholdet, men det fører ikke til, at der kommer 7.000 flygtninge – det gør det ikke – for det skal jo gå hånd i hånd med, at der skal ske noget mere.
Og det er jo sådan, at solidaritsmekanismen ikke nødvendiggør, at man tager asylansøgere; man kan også yde et finansielt bidrag.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
Jamen det er jo et interessant svar, særlig taget i betragtning at ministerens egen spidskandidat til Europa-Parlamentet for nylig var ude i samtlige medier og sige, at Danmark frivilligt på den korte bane skulle tilslutte sig EU's solidaritetsmekanisme med den konsekvens, at Danmark ville skulle tage imod op mod 5.000-7.000 flygtninge årligt.
Jeg citerer her spidskandidaten: »Det ville vi fint kunne.«
Er udenrigsministeren enig i, at Danmark fint ville kunne tage imod 7.000 flygtninge årligt, uden at det ville medføre omfattende problemer for Danmark?
Troels Lund Poulsen (V), 2024-05-15:
Altså, nu er det jo sådan, at den kvindelige værnepligt først bliver indført den 1. januar 2027, og det er også derfor, vi nu har taget alle de her initiativer for at gøre forsvaret til en bedre arbejdsplads.
Der synes jeg også, at forsvaret, når man ser på tallene og sammenligner med andre steder, generelt set ligger på et lavere niveau.
Men det understreger selvfølgelig blot behovet, og det understreger også pointen i det, jeg sagde, nemlig at det ikke er nok og der skal gøres mere, og det kommer vi også til at gøre, og det er også noget, vi kommer til at drøfte i fællesskab.
Carsten Bach (LA), 2024-05-15:
Jeg er sådan set også meget tilfreds med nogle af de initiativer, som vi jo så er enige om i den brede forligskreds på forsvarsområdet, og som jo langt hen ad vejen også er noget, Liberal Alliance har fået med ind i den aftale.
Jeg synes dog ikke, at ministeren anerkender problemstillingen i forhold til tryghed for kvinder fremadrettet, når der er tale om potentiel tvungen kvindelig værnepligt.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-05-15:
Nej, og det var også derfor, jeg sagde før, at jeg ikke løber med halve vinde, og det synes jeg også spørgeren skal holde sig for god til.
For det er vel ikke sådan, at spørgeren holdt op med at læse aviser en bestemt dag på et bestemt klokkeslæt og så ikke fortfarende har fulgt med i, hvad der er blevet sagt.
Jeg tror godt, at spørgeren med sin intellektuelle kapacitet kan rumme det nuancerede synspunkt, der hedder: Ja, Moderaterne som parti, et af tre regeringspartier, hvor regeringen har en anden position, synes, at man skal afskaffe retsforbeholdet; Moderaterne synes, at der skal ske nogle flere ting omkring den kollektive europæiske flygtninge- og asylpolitik, så man ikke kommer op i de tal.
Dertil kommer i øvrigt også, at solidaritetsmekanismen ikke nødvendiggør, at man tager en eneste flygtning, fordi man kan yde sit solidaritetsbidrag på anden vis.
Carsten Bach (LA), 2024-05-15:
Endnu en gang tak for svaret fra ministeren.
Så vil jeg gerne gøre ministeren opmærksom på en ændring i arbejdsmiljøloven og ligebehandlingsloven fra marts sidste år, der betyder, at arbejdsgiverne, som jo så i det her tilfælde er forsvaret, som er ministerens ansvar, faktisk er forpligtet til at stille et chikanefrit arbejdsmiljø til rådighed og sikre de ansatte mod chikane.
Ved behandlingen af lovændringen her i Folketinget var det jo faktisk et ønske fra forsvarsministerens ministerkollega, beskæftigelsesministeren, der er fra Socialdemokratiet, at loven skulle sikre, at ingen personer fremover skulle udsættes for grænseoverskridende oplevelser på deres arbejdsplads.
Med baggrund i opgørelsen fra Auditørkorpset lever forsvaret og forsvarsministeren så faktisk op til arbejdsmiljøloven og ligebehandlingsloven på det her punkt?
Troels Lund Poulsen (V), 2024-05-15:
Nu havde vi jo en længere diskussion om kvindelig værnepligt, og den diskussion er nu afsluttet.
Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at når man tager rundt og mødes med forsvarets ansatte, som jeg gør – så sent som for nogle få dage siden var jeg i Holstebro – hører man, at forsvaret er en både god og tryg arbejdsplads.
Men det er klart, at med så stor en arbejdsplads, som forsvaret er med over 20.000 ansatte, er der jo desværre eksempler på, at der er nogle, der ikke opfører sig fornuftigt.
Derfor er det også vigtigt, at det har en konsekvens, hvis man ikke opfører sig, som man skal.