runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-29:
Vi går ind, fordi det her er hjerteblod for Radikale Venstre, og fordi vi vil være med til at definere en ny handicapindsats, der er mere værdig.
Vi kommer til at kæmpe for rettighederne, vi kommer til at kæmpe for, at det er den første visitering, der er den rigtige, og vi kommer til at kæmpe for en ny ramme, der hedder Sammen om handicap.
Der er forskellige vinkler fra forskellige handicaporganisationer, som fru Rosa Lund også udmærket ved, og jeg kan garantere for, at Radikale Venstre har haft stor indflydelse på den her aftale.
Vi har ikke fået alt det, vi kunne ønske os; det medgiver jeg gerne.
Men jeg tør slet ikke tænke på, hvordan den havde set ud, hvis vi ikke var gået med.
Rosa Lund (EL), 2024-05-29:
Nu er der jo blevet lækket en del udkast fra den her aftale, og i de udkast kan man se, at de ting, som Radikale har fået fjernet fra magtanvendelsesforslaget, allerede var fjernet, så jeg ved ikke rigtig, hvordan Radikale Venstre kan se det som en sejr, at de har forhandlet det ud.
Derudover står alle handicaporganisationerne jo og siger: Hvad er det, I har gang i med den her aftale?
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-29:
Vi er stærkt optaget af de faglige diskussioner, der foregår i flere økonomikredse i øjeblikket, også omkring det, som nogle kalder for trivselsøkonomi, hvor man prøver at udvikle målemetoder for andet end den økonomiske vækst, altså også for velfærd og trivsel eller grøn omstilling – eller rettere sagt færre omkostninger i forhold til dårlig trivsel og et for hårdt ressourceforbrug af kloden.
Og jeg er ikke i tvivl om, at vi har brug for at udvikle både vores regnemodeller og vores økonomiske, kan man sige, målestokke for, hvordan vi måler vores samfundsudvikling.
Det er svært, men jeg er også med på at have en god dialog om det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-05-29:
Jeg vil gerne takke hr. Sjúrður Skaale for talen.
Jeg tror, at noget af det, der er rigtig vigtigt, i virkeligheden er at afsløre hykleriet.
Det er jo i virkeligheden det, hr. Sjúrður Skaale gør med talen.
For hvis vi sætter forskellige standarder op, får vi ikke en rimelig og ordentlig diskussion om det her emne, så tak for det – for det første.
For det andet er der jo flere diskussioner i det, og jeg er også glad for den nuance, der er i det, hr. Sjúrður Skaale siger, i forhold til at det her handler om en tostatsløsning, og at det er begge parter, der skal involveres i det.
Jeg er meget stor modstander af sloganet »From the river to the sea«, for det betyder en udslettelse af Israel.
Det tror jeg ikke alle danskere helt ved.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi får understreget, at hvis begge stater skal være der, skal man også have respekt for begge stater.
Sjúrður Skaale (JF), 2024-05-29:
Det begreb vil oversat til dansk være de lave forventningers racisme.
Hvis en palæstinensisk stat bliver oprettet under Hamas' ledelse, vil det være fatalt.
Det tror jeg også alle herinde er fuldstændig enige om ville være forfærdeligt – det kan slet ikke accepteres.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-29:
Tak for det.
Nu nævner hr. Sjúrður Skaale selv the racism of low expectations, og et eksempel på det kunne måske i virkeligheden være det, at man ikke udsætter den kritik, som der er behov for på det her område.
Hvad tror hr. Sjúrður Skaale konsekvenserne ville være, hvis man i morgen oprettede en palæstinensisk stat, for de jøder, som lever i Israel i dag?
Sjúrður Skaale (JF), 2024-05-29:
Jeg vil overhovedet ikke gå ind på den der partipolitiske diskussion i Danmark, den vil jeg holde mig fra.
Som jeg sagde i min tale, så er det jo mærkeligt, at der i FN er langt flere fordømmelser af Israel end af alle andre verdens lande tilsammen.
Hvad kan det skyldes?
Jeg beskylder ikke på nogen måde nogen partier herinde for noget som helst, men der er noget, der hedder the racism of low expectations, altså at vi ikke forventer noget af dem, og derfor fordømmer vi dem ikke, og derfor går vi ikke i dialog med dem, og derfor forholder vi os ikke til det.
For vi forventer ikke noget af dem.
Vi forventer noget af Tel Aviv, og derfor forholder vi os til Tel Aviv, men det andet er alligevel umuligt, og det er jo forkert.
Altså, man bør jo kræve det samme af alle mennesker, uanset hvilke lande de kommer fra.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-29:
I går behandlede vi tre beslutningsforslag her i salen, der alle sammen handlede om en eller anden grad af fordømmelse mod Israel, og vi har haft en forespørgselsdebat om det samme emne, men hvor er beslutningsforslagene, hvor er forespørgselsdebatten, der handler om løsladelsen af de gidsler, der i dag sidder i Gaza?
Der sidder, mig bekendt, ovenikøbet et dansk gidsel Gaza
Der kunne jeg godt tænke mig at høre hr. Sjúrður Skaales kommentar på, at der på venstrefløjen er et hykleri omkring det her emne, og at der er nogle skyklapper, der skal tages af, hvis man vil have det brede overblik.
Sjúrður Skaale (JF), 2024-05-29:
Jeg er overhovedet ikke meget for forbud eller begrænsninger, men det, som statsministeren har talt om, altså at man bør sætte grænser for brugen af sociale medier, kan jo sammenlignes med at sætte grænser for brugen af tobak, alkohol eller nogle andre ting.
For når man ser på, hvor skadeligt det er, og hvordan det sådan kan voldtage et ungt sind, som ikke har nogen modstandskraft, så er det vel en måde at gøre det på, og at man, som det også er blevet sagt af statsministeren, i stedet for Snapchat og TikTok får bøger ind, er utrolig vigtigt.
Jeg ved ikke, om det passer, men jeg har hørt, at TikTok i Kina er bygget op på en anden måde, hvor man ikke bliver så stimuleret med tusind indtryk om dagen, men at der er mere sammenhængende indslag, som gør, at det ikke kun er impulser og impulser, men at man får en forståelse af det.
Så det er vel utrolig vigtigt, at man reducerer brugen af de her impulsskabende medier, og at man i stedet for går over til en forståelse af fortællingerne.
Heidi Bank (V), 2024-05-29:
Tak for det.
Jeg vil også sige mange tak for det, som jeg også hørte som en af de vigtigste taler, jeg faktisk har hørt her i Folketinget.
Så tusind tak for det.
Ordføreren nævner, hvordan der er en påvirkning via internettet til vores børn og unge, og jeg synes jo, det falder lidt i tråd med det, som den anden ordfører fra Færøerne, fru Anna Falkenberg, også nævner, i forhold til hvor stor vægt vi skal lægge på historieundervisningen, og hvor vigtigt det er, at vi her i Danmark lærer mere om Færøerne, så man måske også forstår den måde, man tænker på og hinandens virkelighedsudgangspunkt, hvis man kan sige det på den måde.
Der vil jeg i forhold til det, som ordføreren kommer ind på i forhold til den påvirkning, der er af vores børn og unge og jo i virkeligheden også af os selv, fra de sociale medier, spørge ordføreren, hvordan han tænker man i endnu højere grad kan imødegå det, hvis vi ser på vores uddannelsessystemer i dag.
Sjúrður Skaale (JF), 2024-05-29:
Jeg tror, det kan lade sig gøre at integrere alle mennesker, men som man plejer at sige, har antallet en betydning.
At man har mistet kontrollen i Sverige, er jo, fordi der er for stort et antal, og at man har mistet kontrollen visse steder i Storbritannien, er jo, fordi der er for stort et antal.
En ghettodannelse, uanset hvem det drejer sig om, er farlig, og det er farligt, hvis der kommer alt for mange med en anden kultur og danner en ghetto.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-29:
Jeg har ad flere omgange haft lejlighed til at besøge hr. Sjúrður Skaales land.
Man ser ikke et tørklæde, man ser ikke en halalslagter, og man ser ikke en moské.
Hvad er det, vi gør forkert i Danmark, som Færøerne er så fremragende et eksempel på at vi kunne gøre bedre?
Sjúrður Skaale (JF), 2024-05-29:
Jeg har forleden læst Douglas Murrays »The War on the West«, som tegner et dystert billede af alt det der.
Jeg vil ikke komme ind på de partipolitiske diskussioner i Danmark, men der er et andet aspekt af det her, og det er, at dengang ISIS havde sine velmagtsdage og der var angreb i Europa, i Bruxelles, i London og i Paris, skulle ISIS nedkæmpes f.eks. i Mosul i Irak.
Der var der langt flere døde civile pr. ISIS-kriger, som blev dræbt, end der er i Gaza i dag, og alle i Vesten jublede, fordi det var så tæt på os; det foregik i Europa.
Nu foregår det i Israel, og det er en langt større og mere alvorlig sag, og så fordømmer man det.
Det synes jeg er lidt dobbeltmoralsk.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-29:
Men de samme ordførere stemmer jo for, at flere og flere muslimer kommer ind i Vesten, både i Europa-Parlamentet og her i Danmark.
Derfor føler jeg trang til at spørge hr. Sjúrður Skaale, hvad han tænker om Vestens fremtid, når man har et politisk kleresi, som gerne vil tage afstand, når det kommer til det, der foregår i Mellemøsten, men som jo i sin aktive udlændingepolitik fører det, der foregår i Mellemøsten, ind i Danmark.
Sjúrður Skaale (JF), 2024-05-29:
Nej, og jeg må sige, at jeg står samme sted.
Jeg remsede selv op cirka seks fjender, som Israel har, og som ønsker Israel udslettet fra landkortet, og som også har en religiøs mission.
Nogle af dem har en religiøs pligtmission om at dræbe jøder.
Hvis man får endnu en stat – en nabostat – lige op ad grænsen, som har den ideologi, er det jo meget farligt.
Når det f.eks. gælder Egypten, er der jo et normaliseret forhold.
Så det kan lade sig gøre trods alt.
Inger Støjberg (DD), 2024-05-29:
Tak for det.
At islamiske vælgermøder på en eller anden måde pludselig skulle blive et hovedtema i dag, havde jeg nok ikke set komme, da jeg tog herind til morgen.
Først var det hr. Morten Bødskov, der har siddet og hygget sig lidt med nogle koranrecitationer; så er det Moderaterne, der har haft en kandidat til et kønsopdelt vælgermøde, hvor både bøn til Allah og Koranen spillede en hovedrolle; og minsandten om det så ikke i dag er kommet frem, at den socialdemokratiske spidskandidat til europaparlamentsvalget, fru Christel Schaldemose, endda har været med til at arrangere et vælgermøde med en islamisk sekt.
Hvad mener statsministeren egentlig om, at et sådant arrangement finder sted i Danmark?
Jeg må sige, at jeg er rystet over, at en socialdemokratisk spidskandidat på den her måde deltager i den her slags møder.
Mette Frederiksen (S), 2024-05-29:
Og jeg synes egentlig, at en af vores ministre har sagt det utrolig klogt og rammende og endda meget præcist, nemlig at når religion og politik støder sammen, er det Gud, der har vigepligt, og det gælder i alle sammenhænge, men selvfølgelig også hvad angår politiske vælgermøder.
Mona Juul (KF), 2024-05-29:
Tak for det.
Og tak for opsamlingen, om end vi jo også kan bruge noget tid på at rette lidt.
Det der med 2025-mål var jo en meget spændende klimafremskrivning med lavbundsjorder.
Og vi kunne måske også snakke lidt om det her med akutpakke 1.
Jamen det er så to fjorde ud af rigtig mange meget, meget ramte fjorde.
Så der er jo nok og rigeligt at tage fat på.
Jeg tænker, at jeg godt kunne tænke mig at spørge statsministeren, hvorfor regeringen egentlig forsømmer at lave politik, der virker hen ad vejen, altså får løst nogle af de udfordringer, vi har, hen ad vejen – i stedet for at vi hele tiden ser, at der nu skal puljes op, og at vi nu skal få samlet sammen.
Og nu skal vi så vente 1.000 dage – mindst – på en iværksætterstrategi fra regeringen.
Hvorfor er det så svært for regeringen at komme op i gear?
Mette Frederiksen (S), 2024-05-29:
Jeg er bare ikke sikker på, at vi har behov for det.
Jeg synes, at det, man i hvert fald skal overveje i den her sammenhæng, er, at vi ikke kan være sikre på, at der er det samme billede om 1 år eller om 3 år, hvad det her angår.
Den adskiller sig i øvrigt fra mange andre ret sammenlignelige lande.
For mig er det faktisk sådan en win-win-situation for de pågældende, at de har fået en ret – det er jo det, vi har kæmpet for som socialdemokrater.
De har fået en ret, og det er deres egen, men de kan selv vælge, om de vil benytte sig af den på det tidspunkt, hvor de får Arnepensionen tilkendt.
Hvis det er et udtryk for, hvilket jeg tror, at arbejdsgiverne er meget fleksible og virkelig passer på deres seniorer, er det jo kun godt og positivt, både for den enkelte, men i virkeligheden også for virksomhederne.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-05-29:
Men det er jo en positiv historie, hvis det er tilfældet.
Men det er jo noget af det, vi måske kunne kigge på, hvis vi fremrykkede serviceeftersynet.
For det, vi tænker, og det, der måske kunne være muligheder i, er, at hvis der er mange, der siger, at de ikke har brug for at gå på Arnepension, så kan dem, der så er kommet på Arnepension, måske få nogle bedre forhold for de penge, som vi faktisk har sparet på det.
Det kunne være, at man kunne kigge på længden af det.
Hvis pensionsalderen skal stige, kunne man jo godt sige, at man måske skulle kigge på, om man kunne gå på Arnepension lidt tidligere.
Vi havde diskussionen tidligere i Folketingssalen.
Når pensionsalderen er 75 år, kan man så først komme på Arnepension, når man er 72 år?
Mette Frederiksen (S), 2024-05-29:
Først vil jeg meget gerne takke SF for et rigtig godt samarbejde omkring Arnepensionen.
Det gælder også andre partier, der er med, bl.a. Enhedslisten og Dansk Folkeparti helt tilbage.
Når jeg siger, at det her er noget af det, jeg er mest stolt af, er det, fordi det ikke alene er en klar social forbedring for dem, der har nogle af de hårdeste job i Danmark, men også er et af de vigtigste politiske resultater i en udbygning af vores sikkerhedsnet i det her velfærdssamfund.
Det er helt rigtigt, at der er færre, der benytter sig af Arnepensionen, end det, der er lagt til grund for den politiske aftale.
Mange har søgt og fået ret, men vælger ikke at benytte sig af den.
Jeg har jo ikke et fuldstændigt billede, men efter samtaler med nogle af Arnerne derude tror jeg, at vi jo er i en så gunstig situation lige nu i dansk økonomi, at der er en meget stor efterspørgsel på arbejdskraft.
Jeg tror, at det er et udtryk for, at arbejdsgiverne gør sig meget umage for at fastholde nogle af deres ældre og meget, meget dygtige medarbejdere.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-05-29:
Tak til statsministeren for både redegørelsen for snart mange, mange timer siden – vi er langt over min sengetid nu – og opsamlingen på debatten, som jo både er leveret med vid og bid, som vi kender statsministeren.
For nylig sagde statsministeren her i Folketingssalen i et svar på et spørgsmål fra mig, at noget af det, statsministeren var allermest stolt af i sit politiske virke, var gennemførelsen af Arnepensionen.
Jeg er også stolt af det, for jeg synes, at det i virkeligheden har været et meget, meget stort brud med den politik, vi har set igennem mange år, hvor der ikke blev gjort op med den ulighed, som vi ellers kan se i forhold til pensionen.
Vi har så i SF sammen med Enhedslisten foreslået at fremrykke det serviceeftersyn, der skal være i forhold til retten til tidligere pension, fordi vi kan se, at der er meget færre, der er gået på Arnepension, end det, vi egentlig lagde op til.
Men jeg kan jo så forstå på hr. Christian Rabjerg Madsen, at der sådan set ikke er den store villighed til at kigge på det.
Jeg vil bare spørge, om statsministeren er enig i det, eller om vi måske skulle kigge på at fremrykke det eftersyn.
Mette Frederiksen (S), 2024-05-29:
Jeg har egentlig fra krigens start gået til opgaven med flere principper.
For det første, at vi står i en skæbnestund, og derfor skal Europa levere det, Europa skal levere.
Jeg er glad for, at Danmark ikke længere ligger i læ af andre, og at vi er i gang med den oprustning, vi er.
Det er det ene.
Det andet er, at jeg er gået meget praktisk til værks.
Jeg fokuserer på, hvad det er, Ukraine har behov for dér, hvor krigen står.
Der vil jeg bare gerne understrege igen, at det er ammunition, og det er luftforsvar, som tropperne har allerallermest brug for.
Man kan ikke forsvare et land mod Rusland, hvis ikke man har et luftforsvar.
Og så er det mange flere kapaciteter, også på den lidt længere bane.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-05-29:
Jamen det synes jeg jo er klar tale – det er der brug for mere af i Europa.
Jeg håber på Europas vegne, på Ukraines vegne, at statsministeren måske bliver en ny forsvarskommissær, altså det er i hvert fald en god tænkning.
Hvis man skal bevæge sig videre ned ad det spor, kan man se allerede nu, at det, der sådan er det næste skridt, som statsministeren også selv er ude at kommentere på, er, at man ligesom accepterer, at de våben, man donerer til Ukraine, må de bruge, som de vil, i krigen, også uden for eget territorie.
Mette Frederiksen (S), 2024-05-29:
For det første vil jeg sige, at jeg mener, at vi i dag står med et både stærkere NATO og et stærkere EU, end da krigen begyndte, og vi har leveret donationer af en karakter, som jeg ikke tror nogen havde forestillet sig, da krigen begyndte.
Lægger man sammen, hvad vi er lykkedes med både i NATO-sammenhæng og i EU-sammenhæng, så har det været fantastisk.
Jeg tror, det er kommet bag på Putin, og det er kommet bag på Rusland, hvad det vestlige sammenhold kan.
Det er meget, meget let at være bagklog, og det er til gengæld umuligt at planlægge en krig.
Og det er med det klare forbehold, at det er ulideligt let at være bagklog, og når jeg så alligevel er det nu, så skal det forstås på den måde, at den fejl, jeg mener vi har begået i Europa, var, at vi accepterede det, der sker tilbage i 2014.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-05-29:
Tak for det.
Jeg vil gerne tage fat på det emne, der også fyldte mest i min egen ordførertale, nemlig krigen i Ukraine, hvor jeg mener at både statsministeren og regeringen har gjort det forbilledligt.
Det, jeg gerne vil starte med at spørge om, er, om statsministeren er enig i den analyse, som jeg fremlagde i talen, nemlig at det, der har været Vestens problem og Europas problem i forhold til støtten til Ukraine, dels har været, at vi har været alt for optaget af, om vi skulle krydse nogle røde linjer hos Putin, frem for hvordan man kunne gøre hverdagen træls for ham så at sige, dels har været enormt reaktive.
Altså, man følger udviklingen i krigen, og så siger man, puha, at nu er Ukraine ved at tabe krigen, og så må vi nok hellere skynde os med at hjælpe dem lidt, så de ikke taber, i stedet for at tænke i, hvordan vi får Ukraine til at vinde krigen.
Er statsministeren enig i, at det er den tænkning, der egentlig skal ændres i Europa og Vesten?
Mette Frederiksen (S), 2024-05-29:
Der bliver lagt nogle præmisser ind i spørgsmålet, som jeg ikke har haft mulighed for at afprøve.
Jeg kender Christel Schaldemose endda rigtig, rigtig godt og kan ikke forestille mig, at det er foregået på den måde, som det bliver sagt her.
Jeg kan ikke lide kønsopdelte politiske møder.
Jeg synes ikke, det hører hjemme i Danmark.
Jeg synes ikke, det hører hjemme i nogen lande, og det er et udtryk for et kvindesyn, som jeg af gode grunde ikke deler, men som jeg faktisk heller ikke mener der er plads til i et demokrati.
Derfor skal man i mine øjne være meget, meget påpasselig med at blande religion og politik.
Inger Støjberg (DD), 2024-05-29:
Men her har religionen netop ikke overholdt sin vigepligt, her er det tværtimod.
Derfor er mit spørgsmål til statsministeren sådan set bare, om statsministeren her nu kan tage utvetydigt afstand fra sin spidskandidat, der har været med til at arrangere et vælgermøde med en islamisk sekt, vel vidende at det her netop forholder sig, som det gør.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-29:
Jeg ser også religionen som værende kilden til noget af den ondskab, vi ser udfoldet.
Sverige anerkendte f.eks. Palæstina for 10 år siden.
I den mellemliggende periode har vi set yderligere raketangreb, vi har set knivoverfald, vi har set tiltagende mængder af selvmordsbomber igen, og så kulminerer det, om man vil, den 7. oktober med det her massive terrorangreb.
Altså, over 140 lande har nu anerkendt Palæstina, og det eneste, der lader til at ske, er, at angrebene bliver mere sofistikerede, og at våbensystemerne, de har adgang til igennem Iran og deres allierede, bliver flere og større og har mere alvorlige konsekvenser, og at dødsfaldene bliver flere.
Så jeg tror ikke, at løsningen er anerkendelse.
Sjúrður Skaale (JF), 2024-05-29:
Det er jo fuldstændig umuligt for mig at sige, men der er nogle analytikere, der mener, at det at anerkende Palæstina vil give dem et ansvar, som de ikke føler i dag, og at de vil vokse med opgaven.
Det er der nogle der mener.
Jeg er lidt i tvivl om det.
Det, som er så utrolig ubehageligt i det her, og som man ligesom ikke tør sætte ord på, er den religiøse dimension.
Når jeg har den forståelse en til en, at hvis jeg slår dig ihjel, fordi du er jøde, og jeg dør i den proces, kommer jeg i himlen, og har hørt den, fra jeg var lille barn, er det et aspekt af det her, som er ufattelig svært at tackle.
Det handler ikke om landegrænser, men om det evige, om liv og død, om det kosmiske.
Rosa Eriksen (M), 2024-05-29:
Men nu nævner hr. Pelle Dragsted selv det her med frihed.
Det er jo netop det, den aftale gerne skulle udmønte, altså at der er mere frihed til mennesker med handicap, og at de bliver behandlet med værdighed og respekt, og at man ikke mistænkeliggør dem.
Det gør vi jo i dag, for de skal dokumentere alt – alt! – for få den rigtige hjælp, og det er det, vi gerne vil gøre op med, f.eks. på merudgifter.
Der var også mange, der blev under de her forhandlinger.
Og den her præmis om, at den aftale vil sænke udgifterne, er ikke rigtig.
Vi skal bare bruge pengene bedre.
Sjúrður Skaale (JF), 2024-05-29:
Tak for det.
Lige det med at lytte synes jeg er en meget vigtig ting.
Både statsministeren og udenrigsministeren skulle så sent som i går holde en tale på et universitet.
Udenrigsministeren skulle holde tale om ting, som man skulle tro interesserede studerende på et universitet.
Han kunne ikke få lov til at tale, han blev buhet ud, han kunne ikke få lov til at tale, uden at han først erklærede, at han kun ville sige noget, som de her demonstranter var enige i og kunne godtage.
Så landets udenrigsminister bliver buhet ud og presset ud af Københavns Universitet af nogle uromagere, som råber på intifada – intifada revolution.
Ud med udenrigsministeren, ind med intifada revolution på Københavns Universitet.
Tænk, hvis de råbte: Lad os angribe de sorte.
Men det er okay med jøderne.
Det er skræmmende, det er forfærdeligt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-05-29:
Vi må ikke klappe her i Folketingssalen, så derfor tager jeg ordet og giver en verbal klapsalve til en fremragende tale.
I debatten om det her svære emne har jeg gentagne gange oplevet at blive mødt med en frustration over, at jeg ikke ville lytte til folk, der havde et synspunkt, jeg var uenig i, og jeg har kvitteret med at sige, at jeg har lyttet til deres synspunkter, jeg er bare ikke enig.
Jeg må bare sige til hr. Sjúrður Skaale: Jeg lyttede med fornøjelse, og jeg var enig.
Sjúrður Skaale (JF), 2024-05-29:
Selvfølgelig!
Jeg tror, alle ønsker en varig våbenhvile.
Jeg vil dog sige, at man forstår alle parter i den her krig, og jeg forstår også de israelske analytikere, som siger: Hvis vi standser nu, og Hamas lever videre, så har vi slukket 70 pct. af branden, men 30 pct. brænder stadig væk, og huset bryder ud i flammer igen, hvis vi standser nu.
Gidslerne er ikke frigivet, Hamas' ledelse sidder der stadig væk.
Men jeg mener ikke, at det er rigtigt, for prisen er for enorm for de civile.
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-29:
Tak for det.
Jeg håber, at Hamas' leder kommer op fra tunnellerne og direkte ind i en international retssag, hvor han bliver stillet til ansvar for de uhyggelige forbrydelser.
Man kan sige, at logikken bag ved, at arrestordren for alle blev rejst på samme tid, jo var, at der foregik en undersøgelse, og så kom resultatet, og det var så de anmodninger om arrestordre.