runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Jensen (S), 2019-11-13:
Landbrugsstyrelsen flyttede fysisk til Augustenborg i Sønderjylland i 2016, hvor det lykkedes at rekruttere en dygtig vicedirektør lokalt.
Den tidligere vicedirektør har fået et ny job, og stillingen har derfor været slået op i august 2019, hvor det dog desværre viste sig, at der ikke var egnede kandidater til stillingen, og stillingen er derfor i genopslag.
Med henblik på netop at få et kvalificeret felt af ansøgere har styrelsen vurderet, at det var nødvendigt at give ansøgerne mulighed for at have tjenestested enten i Augustenborg eller i København.
Men der skal ikke herske nogen tvivl om, at uanset hvor tjenestestedet placeres, forventes det, at vicedirektøren er til stede på arbejdspladsen i Augustenborg flere dage om ugen.
Men vicedirektørstillingen er ikke udelukkende knyttet til Augustenborg og Sønderjylland.
Vicedirektøren skal også varetage ledelse af andre regionalt placerede lokationer i styrelsen, og varetagelsen af den pågældende vicedirektørpost kræver også et yderst tæt samarbejde med den del af styrelsen, som er placeret i København.
Vicedirektøren skal derfor, uanset om ansættelsesstedet vil være i Augustenborg eller i København, være til stede på lokationerne i Augustenborg og København hver uge samt i Tønder og i de regionale afdelinger jævnligt.
Nils Sjøberg (RV), 2019-11-13:
Jeg vil lige gøre opmærksom på, at der i det oprindelige stillingsopslag var anført en ugentlig arbejdsdag i København.
Opslaget lød således: »Som udgangspunkt vil der være to arbejdsdage om ugen i Augustenborg, en i Tønder og en i København«.
Ordlyden i det nyeste opslag er imidlertid væsentlig ændret, idet tjenestestedet som udgangspunkt er København.
Jeg anerkender fuldt ud, at det, når man slår en stilling op, kan være, at man ikke helt får det antal ansøgere, man gerne vil have, eller de kvalifikationer, man nu har ønsket at få opfyldt, blandt de ansøgere, der har været.
Men det, der skal bemærkes i den her sammenhæng, er jo, at det er muligt at rekruttere direktører til kommunalbestyrelser, til kommunale sammenhænge, kommunaldirektører, og at det er muligt i forhold til hospitaler osv. osv. i hele regionen og også på Als, hvor Augustenborg ligger.
Det, der er vitalt ved den her sag, er jo, at der er 550 medarbejdere tilknyttet den funktion, som der er i Augustenborg.
Det er en specifik funktion, som arbejder med kunder, altså med landmænd, og de personer, der er tilknyttet landmænd.
En del af disse landmænd bor alt andet lige i udkanten – ligesom jeg i øvrigt selv gør – og det skal bemærkes, at en stor del af disse landmænd har markeret en markant ekstra tilfredshed med det arbejde, som i øvrigt er sket med Landbrugsstyrelsen, efter at den er flyttet til Augustenborg.
Så det er rigtig, rigtig positivt.
Så derfor vil jeg meget gerne vide, hvad ministeren rent faktisk vil gøre i den her sammenhæng.
Der er specifikt og klart udtalt en markant forskel i forhold til arbejdsstedets placering.
Hvordan vil ministeren sikre, at der fremover vil være en personaleledelse, som varetager disse 550 medarbejderes funktion?
Mogens Jensen (S), 2019-11-13:
Men som jeg forstår det ud af den redegørelse, jeg jo selv har modtaget for at kunne besvare spørgsmålet her, så er det en stilling, som kræver, at vedkommende person både skal være i København, i Augustenborg, i Tønder og også andre steder, og der forudsætter jeg, at den person, der måtte blive ansat, skal løse den opgave og være de steder, uanset om vedkommende har et permanent tjenestested i Augustenborg eller København, eller hvor han nu end måtte være blevet placeret.
Så jeg synes sådan set ikke, at forudsætningerne har ændret sig.
Nils Sjøberg (RV), 2019-11-13:
Når jeg stiller ministeren dette spørgsmål, hænger det også sammen med statens troværdighed og i den her sammenhæng specifikt Landbrugsstyrelsens troværdighed.
For skal staten være troværdigt til stede i hele Danmark og også i udkanten, nytter det jo, efter min mening, ikke noget, at man har en medarbejder primært ansat i København, og så kan han eller hun en gang imellem være et andet sted.
Jeg vil derfor gerne vide helt specifikt: Hvad vil man gøre for at få det her afklaret?
Mogens Jensen (S), 2019-11-13:
Jamen altså, den her regering støtter jo selvfølgelig også, at vi har statslige arbejdspladser over hele landet.
Der skal selvfølgelig være en organisering af det, der gør, at man ledelsesmæssigt kan varetage sine opgaver fornuftigt.
Jeg konstaterer bare, at uanset om placeringen af den her vicedirektør ville være det ene eller andet sted geografisk, så skal den her stilling betjenes på en sådan måde, at man er til stede flere forskellige steder i landet.
Det går jeg ud fra at man også er, sådan at ledelsesfunktionen også i Augustenborg bliver varetaget betryggende; det er i hvert fald det, jeg ønsker som minister.
Morten Bødskov (S), 2019-11-13:
Ja, det er jo altid godt, når et onsdagsspørgsmål kan ende i fred og fordragelighed og forhåbentlig gode forhandlinger, og jeg ser frem til, at vi kan tage en diskussion af det her.
For jeg tror faktisk ikke, vi er uenige, og derfor har vi behov for at kigge på det her, og det kommer regeringen til at arbejde med, og der vil Dansk Folkeparti selvfølgelig også blive inviteret.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-11-13:
Af frygt for at eskalere en konflikt vil jeg afstå fra at stille et spørgsmål, men bare kvittere, hvis jeg må det, formand, for det tilsagn, der så er kommet her.
Det tror jeg vil være til gavn både for dem, der godt kan lide at spille på den ordentlige måde, men især for dem, der jo er ofre, og det er jo ikke kun dem, der spiller direkte, det er også deres familier og pårørende osv.
Så jeg tror ikke, vi skal tale os fra hinanden.
Jeg synes, der er et forsøg på en forståelse her.
Tak, formand.
Nils Sjøberg (RV), 2019-11-13:
Så vil jeg i den sammenhæng gerne høre, hvad ministeren vil gøre for at opfylde dette ønske, som vi begge deler, om, at der netop skal være ledelse til stede begge steder.
Det er jo som udgangspunkt en klar centralisering, hvis en direktør igen skal rykke til København, så det glæder mig meget, at ministeren er opmærksom på dette faktum og vil sørge for, at der også fremover vil være personaleledelse i Sønderborg, altså så medarbejderne også der, i Augustenborg og Sønderborg, vil få mulighed for at få en ordentlig ledelse.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-11-13:
Nu nærmer vi os jo afslutningen på året.
Så »sidst på året« går jeg ud fra så må være i nær fremtid.
Men jeg kunne godt tænke mig, at ministeren måske var lidt mere – hvad kan man sige – fremme i skoen, i forhold til hvad man konkret kan gøre.
Faktisk er det sådan, at spilafhængighed er den hyppigste forklaring på selvmordsforsøg.
Så det er altså noget, der påvirker rigtig, rigtig mange mennesker, ikke kun økonomisk, men også hele familier.
Morten Bødskov (S), 2019-11-13:
Først og fremmest har jeg overtaget en aftale, som blev lavet under den tidligere regering.
Der har man lavet et adfærdskodeks, som det var frivilligt for branchen at tilslutte sig.
På baggrund af mine egne oplevelser – man kan jo nærmest ikke se en fodboldkamp uden at blive bombarderet med reklamer – har jeg nu sat mig for at prøve at kigge på det her adfærdskodeks.
Hvordan er det i grunden gået med det?
Bliver det overholdt af dem, der har tilsluttet sig det?
Hvorfor er der nogle, der måske ikke har tilsluttet sig det?
Jeg tror for at sige det helt ærligt, at udviklingen er gået i den forkerte retning, og derfor kommer vi til at kigge på også nye initiativer til at få det her i bedre balance.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-11-13:
Tak, formand.
Og det følger så op på, hvor vi er i vores samtale her: Hvad mener ministeren der kan gøres for at forbyde eller begrænse tv-markedsføring af onlinecasinospil og lignende, hvorved folk forledes til at tro, at det er en let vej til hurtige penge?
Morten Bødskov (S), 2019-11-13:
Ja, som det nok ikke kan overraske spørgeren, bliver svaret jo så også derefter: Jeg er helt enig i, at der her er et problem, som vi skal have taget fat på, og jeg mener som sagt, at det er decideret forkasteligt med noget af den udvikling, vi ser nu, hvis der er virksomheder, der har som mål, at deres markedsføring ligesom skal lokke mange penge ud af danskerne.
Og man kan jo, når man ser sportsbegivenheder, godt få den opfattelse, når man sidder og kigger på, hvad der er af reklameblokke.
Så nok er sport jo fantastisk at opleve, men spilafhængighed er altså forfærdeligt, og alt for mange havner i kæmpeproblemer med endeløs gæld og i store sociale og økonomiske problemer.
Derfor tror jeg, det handler om, at vi har behov for at genopfriske, hvad lovgivningen i grunden er.
Hvordan får vi skabt ordnede og bedre forhold på det danske spillemarked?
Så er det, som jeg sagde før, sådan, at noget af det, jeg kommer til at kigge på, er, hvordan den aftale, vi lavede tidligere, i grunden er blevet implementeret, hvordan den er blevet overholdt.
Og hvordan er det gået med den frivillige aftale, man lavede med branchen, om, at den skulle lave et adfærdskodeks?
Vi skal have kigget på det her, for den måde, som det udvikler sig på, er for mig at se simpelt hen ikke i orden.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-11-13:
Tak for det.
Jeg tror heller ikke, vi er uenige om, hvor vi gerne vil hen.
For det, vi drøfter i mit parti, er, om ikke man simpelt hen skal betragte onlinegambling, onlinespil på niveau med andre afhængighedsskabende tilstande som f.eks. alkoholisme.
Der har man jo en forbudstilgang til det.
Der er simpelt hen nogle regler for, hvad man må markedsføre på tv. Jeg kunne godt forestille mig, at man lavede et tilsvarende forbud, når det kommer til de her spil.
Altså, som jeg sagde før, én ting er jo lotto og tips og den slags ting.
Det er ikke noget, der gør, at man bliver ludoman.
Dér er spørgsmålet todelt: Er ministeren også enig i, at man skal gribe til forbudsinstrumentet?
Og hvis ministeren er enig i det, og det er han forhåbentlig, kan vi så gøre det i Danmark?
Mange af de her tv-kanaler sender jo fra Storbritannien eller, tror jeg også, Malta osv. osv., og er der så mulighed for at lave et regelsæt, som man skal respektere, når man altså ikke ligger i Danmark, men sender tv til Danmark?
Hvis ministeren kan gøre mig en lille smule klogere på det, kan vi måske også i fællesskab være kommet tættere på at løse problemet.
Morten Bødskov (S), 2019-11-13:
Jeg tror, at udgangspunktet må være, at vi prøver at kigge på, hvordan vi kan få skabt mere stabile rammer omkring den danske spillelovgivning.
Det er det ene.
Det andet er, at spørgeren jo qua sin fortid som medlem af Europa-Parlamentet også har en pointe i, at meget af det her foregår uden for landets grænser og kommer ind i Danmark.
Det er en udfordring.
Og der var et par af spørgerens tidligere kollegaer jo fremme med et forslag om, at man bl.a. skulle se på det på EU-området.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-11-13:
Jamen så tror jeg ikke, vi behøver at trække pinen meget længere ud.
Jeg forstår det sådan, at ministeren har givet tilsagn om, at man vil kigge med positive øjne på et forbud, og at det må være noget, vi arbejder med i et parallelt spor, sådan at vi igangsætter et arbejde her i Folketinget og tager kontakt til vores respektive kollegaer og grupper i Europa-Parlamentet.
Så hvis ministeren bare kan bekræfte, at det er det, vi her har aftalt, så behøver vi ikke bruge mere tid.
Morten Bødskov (S), 2019-11-13:
Ministeren kan bekræfte, at han er åben over for alle gode ideer og gerne tager en diskussion af det.
Forbudsdiskussionen kan vi sagtens også tage.
Jeg er ikke af den opfattelse, at det er dén store hammer, man løser alle problemer med.
For hvad skal man forbyde?
Og hvor skal man forbyde det?
Der er en af de udfordringer, som spørgeren jo selv peger på, at meget kommer udefra og ind.
Vi lever i en globaliseret verden.
Så det, jeg tror, vi har bedst af, er at starte med en diskussion af, hvordan vi får dresseret det danske spillemarked bedre, og vi sikrer, at vi så kan være med til at mindske den helt forfærdelige afhængighed, som den udvikling, der er nu, er med til at skabe.
Mogens Jensen (S), 2019-11-13:
Svaret på det spørgsmål, som jeg takker for, er, at der kan overføres midler fra 2020 til landdistriktsprogrammet i 2021.
Der bliver i 2021 tale om et overgangsprogram, fordi vi er ved at skifte landbrugsstøtte i EU og er ved at forhandle om en ny reform.
Men det kan der frem til, at den nye CAP-plan så er færdig.
Og de særlige vilkår i det her overgangsår betyder dog, at der er nogle begrænsninger for, hvor mange midler der kan overføres i 2021, for ellers risikerer vi, at vi sender midlerne tilbage til EU, hvis vi ikke får dem brugt.
Så vi skal i 2020 se på udarbejdelsen af den nye landbrugsstøttereform, den nye CAP, og her vil der være udvidede rammer i det lange løb for overførsel af fleksmidler til miljø- og klimaindsatser med landdistriktsmidler.
Så jo, det kan da lade sig gøre i begrænset omfang lige præcis i overgangsåret 2020/2021, men derefter i langt større omfang – og det vil vi gøre.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-11-13:
Det glæder mig jo meget at høre.
Men Kommissionen arbejder nu på, at vi allerede kan gøre det i 2020.
Man har møde om det her den 18. november, så det faktisk allerede skulle kunne sættes i værk fra 2020.
Så vil ministeren arbejde på at få det igennem?
Mogens Jensen (S), 2019-11-13:
Jamen vi er jo helt enige i, at vi selvfølgelig også skal bruge fleksmulighederne i det overgangsår, der er, i det omfang, det overhovedet er muligt at gøre det.
Det, der er vigtigt for mig, er, at den brug, vi gør af dem, bliver i nogle ordninger, der gør, at pengene kan blive brugt, så vi ikke skal sende dem tilbage til EU igen.
Så jo, det vil vi i princippet gerne i forhold til det, der er muligt, men vi skal passe på, at vi ikke kommer til at lave nogle ordninger, hvor pengene bliver sendt tilbage.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-11-13:
Jeg forstår jo godt bekymringen, men hvad er det konkret, der gør, at man ikke kan finde ud af, om de penge eventuelt skal sendes tilbage?
For vi har jo meget brug for, at der sker noget her og nu.
Så de der 7 pct., vi har til rådighed – eller i virkeligheden 8 pct. svarende til 525 mio. kr. – ville det være rigtig godt at få i gang allerede nu for at hjælpe natur og miljø og biodiversitet og omstillingen i landbruget.
Mogens Jensen (S), 2019-11-13:
Det er spørgeren og jeg fuldstændig enige om.
Vi skal jo gøre alt, hvad vi kan, for at understøtte den grønne omstilling, og vi kan også gøre det med fleksmidler.
Det, der er udfordringen, er stadig væk, at der er nogle af de ordninger, vi har etableret under fleksmidler, hvor der ikke er søgning nok.
Og selv om folk så søger penge, går de ud og annullerer ansøgningerne igen, og så står vi tilbage med nogle penge, vi ikke får brugt.
Så det eneste, jeg siger, er: Jo, vi kan flekse, men vi skal sørge for, at det er i et omfang, der gør, at vi får pengene brugt og ikke skal sende dem tilbage.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-11-13:
Det lyder jo rigtig godt, og det er muligvis også sådan, det er i virkelighedens verden.
Men jeg tænker, at hvis der er manglende ansøgninger, skulle vi så ikke prøve at se på, hvad vi kan gøre for at få nogle ansøgninger frem, for der er jo mange landmænd derude, som faktisk gerne vil noget udvikling, og som måske ikke er blevet opmærksom på det.
Mogens Jensen (S), 2019-11-13:
Det vil jeg meget gerne samarbejde med spørgeren om, altså at vi får gjort opmærksom på de muligheder og de ordninger, der er, så vi kan få afløb for pengene og dermed fremme den grønne omstilling, for det ved jeg er noget, vi i regeringen og Alternativet også har tilfælles, så det samarbejder jeg gerne om.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2019-11-13:
Mange tak, formand.
Hvordan forholder ministeren sig til, at regionsrådsformand Heino Knudsen ad flere omgange har udtalt til pressen, at Region Sjælland ikke har penge til at renovere de nedslidte skinner på Østbanen?
Susanne Zimmer (ALT), 2019-11-13:
Tak for det.
Og tak til ministeren for at ville stille op til at besvare spørgsmål.
Vil ministeren rykke penge fra søjle 1, den passive arealstøtte, til søjle 2, landdistriktsprogrammet, så Danmark kan udnytte den fulde fleksibilitet i EU's landbrugspolitik og dermed støtte mere natur-, miljø- og klimavenligt landbrug?
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-13:
Det skyldes, at jeg har siddet og arbejdet med noget andet, og så er jeg i al hast kommet til at skrive forkert.
Så jeg læser spørgsmålet op, som det skulle have lydt, hvis ministeren er indforstået med det.
Og det er ministeren.
Hvad vil ministeren gøre for at hindre hollandske bomtrawlere i at ødelægge stenrev og koralrev i Skagerrak , da ødelæggelsen betyder, at danske fiskere får ødelagt deres grej under fiskeri på grund af ødelagte stenrev og koralrev?
Mogens Jensen (S), 2019-11-13:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har jo selv holdt møder med de lokale fiskere, og jeg forstår godt de problemer, som de har med de nederlandske bomtrawlere, og jeg forstår også godt den vrede, der er i forhold til det, man oplever.
Jeg synes, jeg skal indlede med at oplyse, at det er forbudt at fiske med bomtrawl i Kattegat – nu er det ikke det, spørgsmålet handler om – men i Nordsøen og i Skagerrak, altså i Vesterhavet, kan man jævnfør EU-lovgivningen i dag fiske med bomtrawl.
Både danske, belgiske og nederlandske fiskere gør det, idet det er et lovligt redskab i EU.
Det foregår både inden for og uden for Natura 2000-områderne.
For at beskytte lige præcis de områder har Miljø- og Fødevareministeriet iværksat en regional proces med de andre Nordsølande, hvor målet bl.a. er at beskytte stenrevene i Natura 2000-områder mod skadelige effekter fra fiskeri.
Kontrollen med bomtrawlfiskeriet i Nordsøen og Skagerrak har vi også opjusteret; det har i dag den højeste prioritet for fiskerikontrollen, og det gælder også kontrollen af, at der ikke fiskes i lukkede områder, f.eks. ved beskyttede rev eller lignende.
Det betyder bl.a., at fiskerikontrollens allerstørste kontrolskib, »Vestkysten«, har en mere eller mindre konstant tilstedeværelse i området og har et stort og vedholdende fokus på den type overtrædelser, som vi ser bomtrawlerne udføre.
De nederlandske myndigheder har desuden oplyst, at de er i gang med at implementere reglen om, at nederlandske fiskere skal registrere træk for træk i deres logbøger og melde lastens indhold ved farvandsskift – det ville give en langt mere effektiv kontrol at indføre det.
Så jeg har sådan set fuldstændig øjnene på situationen og gør, hvad jeg kan.
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-13:
Tak til ministeren for det, for det er jo et stort problem for de fiskere, der normalt fisker i de områder, og noget af det mest irriterende, man kan blive udsat for, er jo, at man kommer ud og fisker i sådanne områder.
I Danmark har vi et meget skånsomt fiskeri i forhold til bomtrawlere i hvert fald, og så er der ikke noget, der er mere irriterende, end at fiskerne får ødelagt deres grej, fordi stenrev og koralrev er blevet revet i stykker og stykkerne er blevet flyttet andre steder hen, hvor der normalt ikke er sådan noget, for sådan en stor kæde, der slæber hen over bunden, ødelægger det hele.
Jeg forstår godt, at de danske fiskere er blevet sure og irriterede over den slags, for vi har jo pålagt dem, at de skal fiske skånsomt og bæredygtigt.
Vi må også erkende, at de hollandske bomtrawlere i forvejen har en meget lille kvote i det område, og at det er almindeligt kendt, at når de så skifter, oplyser de jo ikke noget om, at de tager ud i Nordsøen og tager med det sidste slæb alt det med, der så er, ude fra Nordsøen.
Det er også det, der irriterer fiskerne, og som jeg hørte ministeren, skal de redegøre for hvert slæb, de tager, fordi kvoten på 2.700 t ikke er så stor, i forhold til hvad de har i Nordsøen, og den kan de hurtigt få opbrugt i den forbindelse.
Men det, der også ligger i det, er: Hvordan sikrer man så den kontrol på nuværende tidspunkt?
Ministeren siger, at Holland er i gang med at sikre, at de skal logge, men de danske myndigheder må vel også kunne sikre, at der bliver kontrol med det.
Jeg har forstået fiskerne sådan, at ministeren har lovet, at der skulle være kontrol med de hollandske fiskere, men kommer der et decideret tiltag, lov eller hvad det bliver, eller kommer der noget på skrift fra ministeren om, at man fra dansk side vil kontrollere de hollandske trawlere, eller må vi ikke det i forhold til EU?
Mogens Jensen (S), 2019-11-13:
Jamen kort sagt: Jeg har haft møde med fiskerne, og det, de er kommet med af forslag, forsøger vi nu at gennemføre, det handler bl.a. om at øge kontrollen deroppe i området.
»Vestkysten« er til stede, nu bruger vi flyovervågninger med hjemmeværnsfly for også at kontrollere det bedre.
Og så arbejder man i en arbejdsgruppe, der er nedsat af mit ministerium og fiskerne, på at få etableret et permanent kontrolpunkt og at finde frem til den rigtige løsning, så vi får et stærkt kontrolpunkt på de her hollandske bomtrawlere.
For der er ingen, der kan være interesseret i, at de får lov til at gøre det, de gør.
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-13:
Jamen så er spørgsmålet: Hvor lang tid tager det så, inden ministeren kommer med et tiltag om kontrol, hvormed vi kan sikre, at de hollandske bomtrawlere ikke ødelægger de stenrev og koralrev, der er der, og beskytter naturen?
Det må være rimeligt at sige til de hollandske fiskere, at der stilles de samme krav til dem, som der stilles til de danske fiskere, om, at de skal være lige så bæredygtige, og at de skal være lige så skånsomme ved miljøet som de danske fiskere.
Mogens Jensen (S), 2019-11-13:
Det håber vi på at hollænderne hurtigt implementerer i deres lovgivning.
Vi arbejder også i EU for et forbud mod bomtrawl i det hele taget, men ikke mindst arbejder vi sammen med fiskerne på at få øget den kontrol på den måde, som de ønsker det deroppe, så vi kan komme det her til livs.
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-13:
Så er spørgsmålet igen: Hvornår kommer den kontrol så fra dansk side?
Og kan vi kontrollere, hvor meget de fisker, og hvor de fisker i danske farvande, og så sige til dem: Her må I ikke fiske med bomtrawl?
Det er ikke sådan, at fiskerne ønsker, at de hollandske fiskere skal ud af farvandet, de vil bare ikke have, at bomtrawl skal ødelægge stenrev og koralrev, så danske fiskere får ødelagt deres fiskegrej.
Mogens Jensen (S), 2019-11-13:
Jeg skal kun gentage, at jeg jo er enig med fiskerne i deres kritik.
Vi sidder i øjeblikket i ministeriet og arbejder sammen med fiskerne om, hvordan vi kan øge kontroltrykket ud over det, vi allerede har gjort deroppe, som jeg nævnte, med, at »Vestkysten« er til stede, og at vi har flyovervågningskontrol.
Vi vil gerne det her til livs, og det arbejder jeg som minister på at kunne gøre så hurtigt som muligt.
Jeg kan forsikre spørgeren om, at den ledelsesfunktion, der også skal udøves i Augustenborg, selvfølgelig skal være til stede, uanset hvor vicedirektøren er placeret.
Det skal han naturligvis, det er jeg enig med spørgeren i.
Morten Bødskov (S), 2019-11-13:
Det, jeg i hvert fald har sat mig for at gøre nu, er at følge op på den aftale, der er blevet lavet her for et par år siden, hvor man jo bl.a. havde som udgangspunkt – fuldstændig ligesom spørgeren – at det her var for aggressivt.
Der blev lavet en opfordring til branchen til at lave et adfærdskodeks, og det kommer vi til at kigge på nu.
Jeg har indkaldt branchen til møde her senere på året, og så er regeringen af den opfattelse, at vi skal prøve at kigge på, hvad man kan gøre for at få en spillebranche, som ikke er så voldsom og ikke er så grænseoverskridende, som mange oplever at den er i øjeblikket.