runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2023-05-26:
Tak, formand.
Hr. Peder Hvelplund fra Enhedslisten annoncerede et dilemma, som jeg synes er meget stort i den her sammenhæng, og det er, at kommunerne er underfinansierede.
Det har de været siden Anders Fogh Rasmussen, og det er de fortsat med at være igennem alle mulige besparelser med grønthøstermetoder osv. osv.
Så de har faktisk svært ved at opretholde den velfærd, vi har lovet befolkningen her i Folketinget, og det er jo et kæmpemæssigt dilemma.
Men det er jo klart, at retssikkerheden ikke må kompromitteres på grund af kommunernes økonomi.
Vi kan jo ikke sige til borgere her i landet, at vi ikke har råd til, at kommunen giver den retssikkerhed, som der skal være.
Der bliver nævnt en retssikkerhedsfond, og der bliver nævnt dagbøder.
Det støtter vi i Alternativet, og det her er faktisk noget, vi er begyndt på for nylig.
Men det er efterhånden også ved at være desperation, når man hører, at der er en halv million sager, der er blevet klaget over.
Der er blevet rettet op på hundredtusindvis, men der er ikke givet en eneste sanktion, uanset hvor forkert afgørelsen var.
Så er der noget, der skal laves om.
Det er bare for at være ærlig.
Vi ser allerhelst, det bliver gjort med en forvaltningsdomstol.
Derfor er vi jo heller ikke så bange for dagbøder f.eks., for de kan jo gives allerede.
Uanset hvilken af de mange, mange sager vi har set i tv om kræftsyge, der er blevet sendt i jobtræning – for lige at brede os ud til nogle andre områder – om børn, der er blevet taget uretmæssigt fra deres forældre, og om syge, der er blevet mere syge i systemet, altså uanset hvor slemt det overhovedet har været, og det er ikke småting, vi har måttet se på igennem de sidste 10 år, så har Ankestyrelsen altså åbenbart valgt, at der ikke er nogen fejl, der er så store, at kommunerne skal sanktioneres.
Altså, det giver jo ikke mening.
De kan sanktionere, de kan give dagbøder, og de kan lave skærpede tilsyn.
En forvaltningsdomstol kan også sanktionere.
Så det er jo ikke så odiøst, at man så prøver med en lidt mere direkte sanktion her, som jeg ville mene kunne være en udmærket bro til en forvaltningsdomstol, sådan at vi begynder lige så stille at sørge for, at der er en smule konsekvens.
Problemet er jo bare, at når vi presser på ballonen, buler den altid ud et andet sted.
Der mangler penge i kommunerne.
Det vil sige, at det gør der ikke, for i mange kommuner har i penge, de må bare ikke bruge dem på grund af budgetloven.
Så derfor er det jo relevant også at tale om, hvordan vi kan sikre en bedre økonomi i kommunerne, hvordan vi kan sikre, at de kan bruge deres penge, hvordan vi kan sikre, at der er råd til den velfærd, vi har lovet, og hvordan vi kan sikre, at vi aldrig kommer i en situation, hvor vi må sige til borgerne, at vi desværre ikke har råd til at opretholde jeres retssikkerhed.
For det går i hvert fald slet ikke.
Jeg tror ikke, at sagsbehandlerne på den måde snyder generelt, men der er nogle afgørelser derude, som jeg simpelt hen ikke forstår, og der vil jeg sige, at det ville være fint med den her indsats med det samme for at skære toppen af dem.
Tak, formand.
Rosa Eriksen (M), 2023-05-26:
Tak for din gode, nuancerede tale.
Det kan Moderaterne rigtig, rigtig godt lide.
Jeg vil egentlig spørge dig om det samme, som jeg spurgte fru Katrine Daugaard om.
Hvem skal så betale for de fejl?
Er det skoleområdet, er det børnehaverne, er det vejene?
Hvor skal pengene komme fra, hvis det er mange milliarder kroner, det vil koste at lave en bodsordning?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre om ordføreren har et bud på.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-26:
Nu håber jeg virkelig ikke, at det der betød, at hr. Kim Edberg Andersen lige lænede sig op ad at kunne blive medlem af Moderaterne.
Jeg håber altså ikke, at det var det, der blev hørt ude i salen, altså at bare fordi jeg var nuanceret, så var jeg moderat; det håber jeg altså ikke.
Men nej, jeg vil belære ordføreren om, at virkeligheden er sådan, at hvis man har ansvaret for et budget og lige pludselig finder et hul i kassen, hvor millionerne vælter ud, så får man lukket hullet.
Det kan godt være, at det koster første gang, men tro mig, de politikere, der er bange for ikke at blive valgt næste gang, går ikke ud og siger: I skal bare blive ved med at bryde loven.
For så begynder de nemlig at lave den her beregning og sige: Okay, hvis det nu koster os 10 mio. kr. ikke at følge lovens bogstav, koster det så måske kun 7 mio. kr. at følge lovens bogstav?
Og så kan de nemlig gå til KL næste gang og sige: Vi følger loven i tykt og tyndt, og vi har ikke en eneste ankesag.
Og så kan de komme herind og lade det være vores skyld.
Hvis der er noget, politikere er gode til, så er det at fortælle, hvis skyld det er.
Det er de gode til, og de skal også nok huske at pege opad mod os, hvis det er, fordi vi ikke sender nok penge ud til, at kommunerne har råd til at følge lovgivningen.
Rosa Eriksen (M), 2023-05-26:
Det kan jeg egentlig godt se ræson i, men vi ved jo, at optaget på velfærdsuddannelserne er faldende.
Der er færre, der uddanner sig til sygeplejersker, og der er færre, der uddanner sig til socialrådgivere.
Så hvordan mener ordføreren, at det at straffe mere og give yderligere udgifter skulle gøre, at de her politikere kan sørge for, at socialrådgiverne overholder lovgivningen?
Det kan være, det er mig, der er tungnem, men jeg kan simpelt hen ikke se det.
Katrine Daugaard (LA), 2023-05-26:
Tak, fordi spørgeren rejser det spørgsmål, for det er faktisk præcis noget af det, som vi mener, at barnets lov heller ikke kommer med svar på.
Så det er sådan lidt pseudorettigheder, man giver børn gennem barnets lov.
Jeg kan omvendt sige, at det er rigtig, rigtig dyrt at lave fejl; det er rigtig, rigtig dyrt at lave lovbrud.
For som vi kan se, bliver rigtig mange sager jo tilbagevist og omgjort i Ankestyrelsen.
Det koster rigtig mange penge, at vi sender sager frem og tilbage på den måde.
Så både fejl og lovbrud koster penge.
Hvor meget af det, der vil gå i nul eller i minus eller i plus, kan jeg ikke sige, for vi aner sådan set ikke, hvad pengene bliver brugt til på det sociale område, som det er nu.
Så det er umuligt at give et bud på.
Rosa Eriksen (M), 2023-05-26:
Tak for det.
Og tak for talen.
Det vil jo koste rigtig, rigtig mange penge; det vil koste mange årsværk, hvis nogen skal sidde og faktisk prissætte, hvad det skal koste at lave fejl.
Så vil jeg gerne høre: Hvordan skal man give bøder i forhold til dem, som kommer, når de er voksne, og siger, at de fik for lidt hjælp og ikke fik den hjælp, de havde behov for?
For der sker jo også fejl den anden vej.
Det er jo ikke kun dem, der bliver anbragt uretmæssigt, men der er jo også børn og unge, der ikke får den hjælp, de har behov for.
Så hvordan vil ordføreren finansiere og sikre det?
Katrine Daugaard (LA), 2023-05-26:
Men det giver da overhovedet ikke mening, at man på sundhedsområdet – »naturligvis«, blev der endda sagt – skal kompenseres, mens man på socialområdet absolut ikke skal, fordi det er lovgivning, som der skal bygges oven på, for at man kan lære, hvordan man gør det bedre.
Jeg kan så modsat komme med tal, hvor Københavns Kommunes interne rapport på børneområdet for 2017 viste, at der var sagsbehandlingsfejl i strid med lovgivningen i – hold nu fast – 100 pct. af sagerne.
Rosa Eriksen (M), 2023-05-26:
Altså, nu er jeg ikke sikker på, hvor mange patienter der egentlig kommer igennem et sygehus, men jeg vil sige, at med hensyn til det tal for utilsigtede hændelser, som jeg kom med, er det jo ikke alle patienter, der får en kompensation.
Det er, ligesom det er på socialområdet, hvis man kommer til at give en Panodil for meget eller ikke har vasket hænder rigtigt, altså alle de her ting.
Hvis vi skal til at lave en bodsordning, hver gang en kommunal medarbejder laver en fejl i sagsbehandlingen, så skal vi jo ansætte mange, mange mennesker til at opretholde det, som vi så tager fra deres arbejde med familierne.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-05-26:
Tak for ordet.
Jeg har fået lov at fremsige denne lille tale på vegne af vores ordfører, som ikke kan være her i salen.
Jeg skal starte med at anerkende baggrunden for beslutningsforslaget, hvor man jo ønsker en stærkere retssikkerhed i anbringelsessager.
Forslagsstillerne og jeg er i høj grad enige om, at kommunerne i visse tilfælde fejler i sagsbehandlingen, og det er rigtig alvorligt, når det gælder afgørelser om anbringelser.
Kommunerne bør være på børnenes side og træffe de rigtige afgørelser første gang til gavn for børn og forældre, så man hurtigt får klarhed over den nødvendige hjælp.
Sådan er virkeligheden i flere tilfælde desværre ikke.
Men at straffe kommunerne ved at give dem dagbøder løser egentlig ikke det rigtige problem.
I SF vil vi hellere løse problemet ved at sikre, at de får den nødvendige hjælp, som de har ret til og brug for.
Dagbøder til kommunen vil også bare belaste kommunen endnu mere økonomisk, sådan at der skal spares og skæres ned i velfærden andre steder, og det er heller ikke hensigtsmæssigt.
Derfor er vi også tilhængere af en retssikkerhedsfond, hvor kommunerne bliver pålagt en bod ved tydelige fejlafgørelser, men hvor vi sikrer, at pengene både bliver og gør gavn for den generelle retssikkerhed.
Derfor kan SF ikke støtte beslutningsforslaget.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-05-26:
Tak for det.
Modellen skal ifølge forslaget indeholde en dagsafgift på 500 kr., altså pr. døgn, for kommunens overskridelse af sagsbehandlingsfrister uden saglig grund, og afgiften skal tilfalde borgeren.
Modellen skal bl.a. også indeholde en kompensation til borgeren for ikkeøkonomiske tab ved grove forsømmelser og systematiske og væsentlige fejl i sagsbehandlingen begået af kommunen.
Vi i Danmarksdemokraterne støtter forslaget.
En anbringelse er et af de største indgreb i en families eller et barns liv, som kommunerne har mulighed for at anvende, og hvis der sker fejl, når de gør det, får det ofte uoprettelige negative konsekvenser for den enkelte og dennes relationer.
Der må ikke ske den slags fejl, men sker der fejl, er det også rimeligt, at man som familie oplever, at det udløser en kompensation, om end den kompensation kan synes som et plaster på et åbent benbrud.
Arbejdet for retssikkerhed og forbedringer på det her område skal selvfølgelig heller ikke slutte her.
Der er i Danmarksdemokraternes optik også behov for, at kommunerne bliver klædt bedre på til at forebygge fejl i anbringelsessager, som kan have omfattende negative konsekvenser for den enkelte familie.
Derfor bør der også sættes ind med hjælp til udvikling og læring i kommunerne, så man lærer af de fejl, der begås, og de samme fejl ikke gentager sig.
Med disse ord kan vi i Danmarksdemokraterne støtte beslutningsforslaget.
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-26:
Tak for det, formand.
Og tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte det her forslag.
Der er ikke nogen tvivl om, at det er et meget afgørende område, og det er fuldstændig uacceptabelt, at vi ser så mange fejlafgørelser, også i anbringelsessager.
Der er også andre sager på det sociale område, hvor vi oplever det samme, og der er ikke nogen tvivl om, at det er en enorm problemstilling.
Så jeg anerkender fuldt ud den problemstilling, som Dansk Folkeparti her rejser.
For som tidligere ordførere jo også har været inde på, er det her også et spørgsmål, der handler om økonomi ude i kommunerne – også de økonomiske rammer, som vi fra Folketingets side udstikker over for kommunerne.
Og det er jo sådan lidt paradoksalt.
Vi står nu i en situation, hvor der er indgået en økonomiaftale, hvor det er helt tydeligt, at kommunerne ikke får et løft i forhold til også at kunne løfte det her område.
For jeg tror, at det sådan set er der, vi skal finde løsningen i forhold til den her problemstilling.
Når vi oplever de her fejl, er det jo som udgangspunkt ikke, fordi der sidder onde eller ubetænksomme mennesker ude i kommunerne.
Så er det, fordi vi har nogle kommuner, som er ekstremt pressede.
Men det ændrer selvfølgelig ikke på, at det er fuldstændig uacceptabelt, at vi ser så mange fejl, som vi gør, også i anbringelsessager.
også mere optaget af den model, som SF skitserede tidligere, og som Enhedslisten også tidligere har foreslået i et retssikkerhedsudspil, omkring en fond, altså en retssikkerhedsfond, hvor man netop kunne sikre, at kommunerne kunne indbetale ved grove fejl, hvilket Ankestyrelsen kunne dømme dem til.
Men jeg tror, at vi bliver nødt til at se på det her som en samlet løsning, hvor vi også sikrer, at kommunerne reelt får muligheden for at løse de opgaver, som vi her fra Christiansborg pålægger dem.
For ellers bliver det ret urimeligt, altså hvis vi herindefra pålægger kommuner at løse opgaver og vi ikke sikrer, at der følger en tilstrækkelig finansiering med, og så kommer vi efterfølgende og idømmer dem bøder, hvilket der så er andre grupper i den kommunale velfærd, som kommer til at betale for.
Så vi er helt åbne over for at se på det her, og vi må jo prøve at se i udvalgsbehandlingen, om vi kan finde en model, så vi kan nå hinanden.
Men umiddelbart ser jeg ikke, at det er den skitserede model, der ligger her.
Men vi anerkender fuldt ud den problemstilling, der er, og vi anerkender også, at det her er et område, vi bliver nødt til at få løst.
Jeg tror bare, løsningen er mere flerfacetteret end den, som Dansk Folkeparti her lægger op til.
Lotte Rod (RV), 2023-05-26:
Jeg har været medlem af Folketinget i over 10 år, og jeg har ligesom brugt noget tid på at gå og tænke over det her med, hvorfor det er sådan, at politikere bliver ved med at snakke om, at vi skal afbureaukratisere og vi skal frisætte, og at det så bliver til så utrolig lidt.
Jeg tror, det hænger sammen med noget af det, som Liberal Alliances ordfører har sagt i dag, altså at vi måske faktisk har forsømt at stille os selv spørgsmålet, om vi grundlæggende tror på, at folk gør det bedste, de kan, eller om vi grundlæggende tror på, at folk forsøger at snyde, sådan som Liberal Alliances ordfører antydede lige før.
Og på en eller anden måde tror jeg ikke på, at vi som Folketing nogen sinde kommer til at lykkes med reelt at frisætte, før vi faktisk helt grundlæggende tror på, at mennesker gør det bedste, de kan.
For så længe vi bliver ved med at tro på, at folk snyder, bliver vi jo ved med at lave regler for, at de skal dokumentere ting, og det er jo der, alt bureaukratiet opstår.
Det egentlig spørgsmål, vi burde stille, er jo, hvorfor der opstår fejl.
Altså, det her er jo nogle af de mest alvorlige sager, og man kan dårligt forestille sig noget værre end et barn, der bliver fjernet fra sine forældre, hvis det ikke var det bedste for barnet, og så bliver vi jo nødt til at stille os selv spørgsmålet, hvorfor det sker.
Det sker heldigvis utrolig sjældent, men hvorfor sker det?
Så skal vi jo kigge på uddannelsen.
Så er det jo det, vi skal kigge på.
Så er det jo det, vi skal kigge på.
Derfor tror jeg, at en af de vigtigste opgaver, vi som Folketing faktisk har, er at holde op med at instrumentalisere.
Derfor er jeg lidt optaget af, at det bliver en egentlig tillidsreform, som handler om at sætte fri dem fra nogle proceskrav, og at vi så faktisk i stedet for tør at styrke den etiske forpligtelse.
For som socialrådgiver bør din vigtigste opgave jo være at gøre det, der er bedst for barnet, og ikke, at man kan krydse af og sige: Jeg har fulgt den og den regel.
Og det starter her hos os i Folketinget, for det er jo os, der sætter reglerne for, hvad det er, man skal, og hvad der er vigtigt.
Med de ord vil jeg sige, at Radikale Venstre hverken kan støtte det her forslag eller det næste forslag.
Katrine Daugaard (LA), 2023-05-26:
Tak for det.
I Liberal Alliance deler vi Dansk Folkepartis bekymring, og der er blevet talt både for og imod det her i salen dag.
Retssikkerhed er grundlaget for enhver retsstat.
At sikre borgernes retssikkerhed betyder, at borgerne skal kunne gennemskue den lovgivning, som gælder i samfundet, og at borgerne har visse rettigheder, som ikke må krænkes af magthavere og myndigheder.
Borgerne skal kort sagt kunne forvente en ordentlig og fair behandling.
I samfund uden retssikkerhed gælder der til gengæld helt andre spilleregler.
Her bliver borgerne udsat for vilkårlig lovgivning og kan ikke vide sig sikre på, at deres rettigheder er beskyttet.
Det betyder dårligere vilkår for både borgere og virksomheder og gør samfundet mindre robust og fattigere.
Retssikkerheden er derfor helt fundamental for, at samfundet kan fungere og for at skabe de bedste rammer for, at borgerne kan leve et godt og trygt liv, hvor deres rettigheder ikke bliver krænket.
Men danskernes retssikkerhed har ikke haft det værre i mange år.
Det er ikke noget, der er startet med Mette Frederiksens regering, men hendes regering har alligevel udmærket sig ved en historisk stor foragt for danskernes retssikkerhed, og der bliver meget at rydde op.
Det betragter LA som en bunden opgave – hvis ikke nu, så for et fremtidigt nyt borgerligt flertal.
Vores ønske om at styrke borgernes retssikkerhed bygger på tre kerneværdier: åbenhed, tillid og retfærdighed – åbenhed, fordi borgerne i et folkestyre naturligvis kan forvente, at magthavere og myndigheder varetager deres ansvar på en gennemskuelig måde, for de burde jo ikke have noget at skjule; tillid, fordi magthavere og myndigheder ikke er sat i verden for at kontrollere borgerne, men for at tjene dem; og retfærdighed, fordi mennesket er vigtigere end systemet, og magthavere og myndigheders beslutninger skal tages på et fair grundlag, samtidig med at borgerne skal have bedre muligheder for at efterprøve dem.
LA kom for præcis 1 år siden med et retssikkerhedsudspil, hvor vi fremlagde ni forslag, som efter vores mening vil øge danskernes retssikkerhed.
Et af disse forslag var at indføre en bonusordning, så kommunerne skal betale en bod til borgere, hvis kommunerne groft tilsidesætter deres pligter.
Et andet forslag var at pålægge kommunerne at registrere og offentliggøre deres sagsbehandlingstider og give Ankestyrelsen mulighed for at tildele kommunerne en bod, som skal betales til de borgere, der oplever urimelig lange sagsbehandlingstider.
Beslutningsforslaget her i dag omfatter jo i nogen grad noget af det, som vi i Liberal Alliance foreslår, og vi mener, at de foreslåede økonomiske bodsordninger vil være et skridt i den rigtige retning for at få kommunerne til i højere grad at overholde lovgivningen.
Liberal Alliance stemmer for forslaget.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-26:
Tak for det.
Jeg synes virkelig, det bliver så søgt, men det er et fint forsvar, når man er i en regering.
Jeg ved ikke, om ordføreren har hørt om Rebildsagen, men Rebildsagen handlede om svigt på svigt på svigt.
Efterfølgende har man fundet ud, at der var masser af indberetninger, hundredvis af indberetninger, men ingenting skete i kommunen.
Jeg er jo selv fra Rebild, og der er ikke en eneste i Rebild Kommune, som blev fyret på grund af det her.
Har politikerne vidst det her?
Nej, det gjorde de faktisk ikke.
Ved du, hvad politikerne havde fundet ud af?
De havde fundet ud af, at hvis der lige pludselig blev udbetalt 500 kr. gange 10 om dagen til de her Rebildbørn, havde de fundet ud af det, for så havde de set det i budgettet.
Det kan du tro.
Det er ikke noget med penge til den enkelte.
Det er et spørgsmål om, at hvis der er noget, som politikere i lokalbestyrelserne rundtomkring derude holder øje med, så er det budgetdag.
For det er der, vi lige skal have afklaret, at vi skal have fundet nogle penge til at lave en kunstgræsbane et eller andet sted, og hvis pengene er brugt uberettiget, fordi vi ikke passer vores job over for dem, der bliver anbragt, så kan du tro, vi havde råbt op.
Er ordføreren uenig i, at penge er noget, som politikere har opmærksomhed på i kommunalbestyrelserne?
Maria Durhuus (S), 2023-05-26:
Jeg har som ministeren svært ved at se, at penge sætter et plaster på sådan et sår.
Men en økonomisk kompensation mener jeg ikke læger sår i en situation, hvor man fejlagtigt har fået frataget sine børn.
Katrine Daugaard (LA), 2023-05-26:
Der er jo lige kommet en redegørelse, som i grove træk viser, at vi ikke aner, hvad pengene på det her område bliver brugt på.
Ergo aner vi heller ikke, om der skal flere penge til, eller om vi faktisk bruger alt for mange penge alt for dårligt på det her område.
Derudover nytter det jo heller ikke noget bare at lave ny lovgivning, hvis den nuværende lovgivning ikke bliver overholdt.
Der er jo heller ikke noget i barnets lov, som gør, at kommunerne skulle overholde lovgivningen mere, ud over at man bare afbureaukratiserer en masse og siger, at så kan de slippe for at lave en § 50 på halvdelen eller størstedelen af børnesagerne og kun gøre det som krav i forhold til anbringelsessagerne.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-05-26:
Lad mig komme med et konkret eksempel på virkelig dårlig lovgivning.
Vi har vedtaget lovgivning i Folketinget, hvor hver eneste borger med handicap og hver eneste forælder til borgere med handicap bliver pålagt regning for regning at redegøre for deres merudgifter.
Når man havde haft merudgifter forbundet med sit folketingsarbejde, skulle man komme ind med en regning på hver enkelt ting, og så kunne man få refunderet det.
For borgerne betyder det, at de skal slås fra regning til regning med kommunerne.
Det er enormt frustrerende, og forældrene bruger enormt lang tid på det.
Folketingsmedlemmerne har så godt kunnet finde ud af at lave reglerne om for sig selv, fordi de ikke gad bureaukratiet, men har ikke lavet det om for resten af de borgere, der er afhængige af den type merudgiftsydelser.
Det fungerer rigtig godt for folketingsmedlemmer, så mon ikke også det gør det for borgere med handicap, nemlig at man får et fast beløb, der er beregnet nogenlunde, på baggrund af hvilken type af udgifter man forventes at have på baggrund af det, man fejler?
Det er jo lovgivningen, altså ren, rå lovgivning, der gør, at det for kommunerne er fuldstændig umuligt at administrere.
De bruger, jeg ved ikke hvor mange penge på at administrere den lovgivning, samtidig med at borgerne jo hopper fra regning til regning, og med forskellen fra den ene kommune til den anden er det hele et stort rod efter min mening.
Det er skabt af Folketinget.
Så til det der med bare at sige, at det også bare er kommunerne, og at de ikke overholder lovgivningen, og at vi også skal lade være med at lave om på lovgivningen, vil jeg sige, at nej, vi skal netop lave om på lovgivningen.
Vi skal jo lave den lovgivning om på en måde, så den faktisk er til at administrere for kommunerne, og så de kan yde en ordentlig service over for borgerne.
Jeg mener simpelt hen ikke, vi har gjort kommunerne en tjeneste med bare det ene eksempel på lovgivning på det her område.
Torsten Gejl (ALT), 2023-05-26:
Det er jo det samme på alle mulige andre områder, hvis jeg må have lov til lige at hæve diskussionen lidt op i en helikopter.
Ministeren ved jo godt, at Ankestyrelsen på 10 år har fået 500.000 klager – ikke alle sammen over det kommunale, men de fleste – altså en halv million klager, og en del afgørelser er lavet om, men der er ikke sanktioneret en eneste kommune.
Det her forslag er jo ikke så odiøst, for man kan faktisk godt sanktionere kommunerne.
Man kan lave skærpet tilsyn, og man kan også godt give dem bøder.
Det bliver bare aldrig gjort.
Så når ministeren igen siger, at alle de fejl, kommunerne laver, er Folketingets ansvar, så håber jeg ikke, at der er nogle kommuner, der hører det, for jeg er bange for, at det puster yderligere til den lange, lange række af sager med en så uværdig behandling af borgere, at det næsten ikke er til at tro.
Vi har set dem alle sammen på tv.
Jeg håber virkelig ikke, at kommunerne nu føler en øget frihed.
Jeg er med på, at vi også har et ansvar, men det vil ministeren jo heller ikke være med til.
Så lad os lave en forvaltningsdomstol, som jo netop sørger for, at der bliver en type konsekvens, hvis kommunerne laver fejl, hvilket gerne kommer til at virke forebyggende, således at de måske i lidt højere grad holder op med det.