Pelle Dragsted (EL), 2025-05-15:
Tak for det, og også tak for en god og livlig debat.
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, at vi har fokus på bankernes efter min mening alt for voldsomme grådighed og de konsekvenser, den har for danskerne og selvfølgelig særlig for de danskere, der har mindst, og som bliver hårdest ramt, når gebyrerne stiger eller omkostningerne for at have et lån eller en kassekredit stiger.
Jeg er lidt ærgerlig over debatten, ærgerlig over selvfølgelig, at viljen til at handle på det her er så lille fra specielt partierne ovre til højre, bortset fra Dansk Folkeparti, og tak for det, for vi ved godt, hvad problemet er.
Der har været ordførere her, der har sagt, at en virksomhed jo skal tjene så mange penge som muligt.
Men det er, fordi en virksomhed skal tjene det, som er et rimeligt afkast i et velfungerende marked med fri konkurrence, og man kan regne ud, hvad afkastgraden cirka skal være i forhold til den risiko, der løbes.
Det har konkurrencemyndighederne i Danmark lavet en grundig undersøgelse af, og de har konstateret, at de danske banker tjener alt, alt for mange penge, i forhold til hvad der kan forklares ud fra en almindelig økonomisk analyse.
Hvorfor gør de det?
Danskerne kan ikke gennemskue bankprodukterne.
Typisk har folk måske både et banklån og en kassekredit, de har en opsparingskonto, de har deres forsikring, og de har en pensionsopsparing, og de her produkter er blandet sammen i en pærevælling, og det vil sige, at folk ingen jordisk chance har for at kunne vurdere, om deres banktilbud har den rigtige pris.
Og når man laver undersøgelser af det, er det også de færreste, der synes, de kan forstå det.
Derfor kan bankerne hive så mange penge op af lommerne på danskerne, altså flere penge, end de nogen sinde i danmarkshistorien har gjort.
Derfor disse forslag, som netop ikke er spor ideologiske.
Vi har jo tidligere stillet forslag, som var mere vidtgående; vi har stillet forslag om en decideret regulering af rentemarginalen, sådan som man har haft det i Danmark før i tiden; og vi har stillet forslag om et offentligt bankalternativ, så folk frit kunne vælge at have deres bankforretning i en offentlig bank, ligesom man kan i mange andre europæiske lande.
Jeg havde egentlig forventet, at det forslag, vi fremsætter i dag, havde fået en bredere opbakning, også fra borgerlige partier, for det er et forslag, der helt grundlæggende handler om at få skabt en velfungerende konkurrence i den finansielle sektor.
Det er et forslag, som er direkte inspireret af vores forbrugerorganisationer, som er kommet med præcis det her forslag.
Når rentemiljøet forbedres, altså når Nationalbanken f.eks. sætter renterne ned, skal borgerne selvfølgelig også opleve det på deres banklån, og omvendt, når Nationalbanken sætter renterne op, nytter det altså ikke noget, at bankerne selv får en rente på 3 eller 4 pct., når de sætter deres eller rettere vores penge ind i Nationalbanken, mens vi som borgere selv får f.eks. 0 pct. i rente på vores lønkonto, som det har været tilfældet i flere år inden for de sidste år.
Det gælder både almindelige borgere og i høj grad også små selvstændige, små virksomheder og små landbrug, for det er også dem, der betaler alt, alt for meget for deres bankforretninger nu.
Det, vi konkret foreslår, er for det første det her med, at bankerne i højere grad skal være forpligtet til at rådgive deres kunder.
Hvis det er sådan, at man har rigtig mange penge stående på en konto til 0 pct. i rente, men der er en mulighed for at få en højere rente ved at flytte pengene, fordi der er sket nogle ændringer i Nationalbankens renter, så skal bankerne have en pligt til at oplyse det.
Det er jo i bankernes interesse, at vi ikke opdager det.
Lad os nu være helt ærlige.
Det er det, vi gerne lige vil nudge bankerne til at minde borgerne om.
Det bliver bankerne ikke glade for, men det er helt rimeligt.