runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (KF), 2020-01-17:
Jamen det var sådan set ikke mit spørgsmål.
Mit spørgsmål var: Hvordan har ordføreren det med, at Enhedslisten går ud i et tæt samarbejde med nogle moskeer, når vi kan se, at moskeerne igen og igen er dér, hvor mange af de her problemer kommer fra?
Nu har jeg ikke alle detaljerne foran mig her, men jeg ved da i hvert fald, at der i Aarhus – og det bekræftede den radikale ordfører også – var en moské, der gik ud og anbefalede at stemme på lige præcis Enhedslisten og Radikale Venstre.
Dem skulle man stemme på.
Man skulle ikke stemme blåt, og der var et større vælgermøde, hvor blå partier ikke var inviteret.
Rosa Lund (EL), 2020-01-17:
Det er selvfølgelig, fordi jeg synes, det er meget interessant, at den konservative ordfører kender til et samarbejde mellem Enhedslisten og nogle moskeer, og at jeg ikke kender til det.
Derfor bliver jeg bare så nysgerrig på, hvad det er for et samarbejde.
Så må jeg lige gå hjem og læse på lektien, for jeg kender simpelt hen ikke til, at mit parti, Enhedslisten, som er socialister og derfor ikke religiøse, skulle have haft et tæt samarbejde med en moské, men jeg vil da gerne undersøge, om vi har haft det.
Men jeg må sige, at jeg godt nok har svært ved at forestille mig det.
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-17:
Fru Rosa Lund fik det til at lyde, som om det tal nærmest var pustet op, og det vil jeg bare advare mod.
Og det er jo så det næste.
Men i første omgang vil jeg egentlig gerne spørge, om fru Rosa Lund er enig med mig i, at det her tal nok i virkeligheden er langt, langt højere.
Rosa Lund (EL), 2020-01-17:
Jamen altså, nu vil jeg da bare lige slå fast en gang for alle: Det er hr. Carl Valentin, der snakker om hiphop.
Jeg er out and proud poptøs.
Det er nummer 1.
Derfor vil jeg opfordre regeringen til, at når man laver sin beskæftigelsesindsats, laver man den, så vi sikrer, at det ikke bliver sådan noget med, at man står alene på et lager om natten uden nogen kollegaer, for så lærer man aldrig at snakke dansk, og så bliver det endnu sværere at blive en del af det danske samfund og blive en del af det danske arbejdsmarked, og derfor er det så vigtigt for mig, at når vi laver en beskæftigelsesindsats, som jeg mener vi skal, skal vi sikre, at sprog bliver en del af det.
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-17:
Jeg tror i så fald, ordføreren må indstille sig på, at tallet ville blive markant højere, hvis man fik en endnu grundigere undersøgelse, men lad det nu ligge.
Ordføreren var i nogle af sine svar også inde på nogle af de positive bidrag – det drejer sig om det her med kultur, forfattere og hiphop, som har været nævnt tidligere – og jeg synes, vi bevæger os i et hjørne af flødeskummen oppe i toppen af lagkagen her, hvor jeg godt kunne tænke mig at bevæge mig ned i makronbunden.
Altså, dem, der står op og tjener til det daglige brød ved at gå på arbejde hver eneste dag, uanset om de er danskere eller ikkevestlige indvandrere, er dem, der er grundlaget for det danske velfærdssamfund.
Her har vi en markant underrepræsentation på arbejdsmarkedet.
Hvad mener ordføreren vi skal gøre ved det, når det gælder ikkevestlige indvandrere?
Rosa Lund (EL), 2020-01-17:
Jamen jeg har en interesse i, at vi diskuterer fakta, og derfor vil jeg gerne have, at vi går ordentligt ind i tallene, og det var egentlig det, der var baggrunden for mit svar til hr. Mads Fuglede.
Jeg ved ikke, om tallet er højere eller lavere.
Og selv om det så ikke ender med at være til min egen fordel, er vi nødt til at diskutere fakta, når vi diskuterer herinde.
Det, jeg relativerer, er mere, at der nok er flere mennesker i Danmark, som føler sig angrebet på baggrund af deres religion, og det synes jeg er et problem.
Spørgsmålet om, at jøder skal have lov til at dyrke deres religion og skal have lov til at gå i fred på gaden med en kalot, optager os meget i Enhedslisten, og derfor har vi også bragt spørgsmålet om hate crimes mod jøder ind i debatten i de forhandlinger, vi skal til at have nu om et nyt politiforlig.
Henrik Dahl (LA), 2020-01-17:
Når det ikke er ordføreren bekendt, at der er nogen moskeer, der er i den situation, hvordan kan det så være, at ordføreren alligevel sidestiller bevogtningen af synagogen med udøvelsen af islam, når antisemitisme er et helt, helt specifikt problem, som jo også kostede to mennesker livet, som vi talte om før?
Hvorfor relativere de her angreb på jøders religionsfrihed?
Marcus Knuth (KF), 2020-01-17:
Mit synspunkt er jo, at en hjørnesten i de udfordringer, vi har med integration i Danmark, er fortolkningen af islam.
Så kan man gøre det politisk korrekt og tale om ikkevestlige eller mellemøstlige værdier, men det hele bunder i fortolkningen af islam.
Vi har alle sammen set de grelle eksempler, der var med »Moskeerne bag sløret« i forhold til vold mod kvinder, kvinder, der ingen rettigheder har osv. osv.
Nogle af de her menigheder går så ud og peger på Enhedslisten og Radikale Venstre som dem, man skal stemme på.
Hvordan har ordføreren det med det?
Rosa Lund (EL), 2020-01-17:
Så kan jeg berette for den konservative ordfører, at jeg er opstillet og valgt i København, og der har jeg været til vælgermøder, hvor trossamfund har råbt ad Enhedslisten, fordi det åbenbart var vores skyld, at Rasmus Paludan kunne stille op til Folketinget, fordi vi havde fået afskaffet blasfemiparagraffen.
Det er jeg faktisk ret stolt af lykkedes, men igen vil jeg bare bede den konservative ordfører om at være meget konkret på, hvad det er for nogle samarbejder med moskeer, både mit parti og Det Radikale Venstre skulle have været en del af, for jeg ved simpelt hen ikke noget om det.
Marcus Knuth (KF), 2020-01-17:
Måske kan den radikale ordfører hjælpe mig med navnet på moskeen, men der var bl.a. en moské i Aarhus, som klokkeklart gik ud og anbefalede, at man skulle stemme på et af de her partier, og man inviterede ikke de blå partier.
Jeg håber, at ordføreren fra De Radikale kan hjælpe mig.
Jamen tak for den præcisering.
Så ville jeg nu bare have håbet, at integrationsministeren, og statsministeren, havde sagt, at vi har store udfordringer med fortolkningen af islam, og at de rabiate imamer her i Danmark har vigepligt, i stedet for at sige »Gud«.
For ellers føler jeg, at det kristne samfund her i Danmark pludselig skal straffes for noget, som de ikke har gjort.
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-17:
Jamen jeg bringer det ikke op for at være polemisk eller noget.
Jeg bringer det bare op for at få det ind i den sammenhæng, som det er bragt i.
Og det er jo, at udlændinge- og integrationsministeren, som statsministeren og jeg selv også har henvist til, sagde det på et tidspunkt om nogle holdninger, der var hos nogle efterkommere, der ikke forstod, hvilken rolle religion spiller i det danske samfund i forhold til demokratiet.
Det var sådan set bare det, jeg ligesom ville have frem.
Marcus Knuth (KF), 2020-01-17:
Min reference var til statsministeren, der sagde, at Gud har vigepligt, og jeg mener, at religion, som den nu har været implementeret, den kristne tro i Danmark, uagtet om man tror på Gud eller ej, uagtet om man går i kirke eller ej, er en grundlæggende del af den danske, frie tankegang – at mænd og kvinder har lige rettigheder, vores frihedsværdier osv.
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-17:
Tak, og tak til ordføreren for en på mange måder god tale og nogle gode refleksioner også efterfølgende.
Jeg synes dog, at udlændinge- og integrationsministeren er blevet citeret lidt lemfældigt nogle gange i løbet af dagen, så jeg har lige fundet det præcise citat frem, hvor han siger – det var før, han blev minister, men ikke desto mindre: »Når religion og demokrati støder sammen, så er det Gud, der har vigepligt, og når halvdelen af efterkommere mener, at religion bør undtages kritik, så tolker jeg det som, at man mener, at demokratiet har vigepligt.«
Marcus Knuth (KF), 2020-01-17:
Jamen der vil jeg holde fast i, at vi skal gøre det, vi kan, for at folk, der ikke vil Danmark det godt, bare slet ikke kommer til Danmark.
Og der synes jeg ikke, de skal straffes, fordi der er folk, der er kommet hertil, som ikke vil Danmark det godt.
Katrine Robsøe (RV), 2020-01-17:
Tak for det.
Nu er jeg jo opstillet i Aarhus og har derfor også været i bl.a. Gellerup under valgkampen, og jeg har absolut ikke noget kendskab til noget samarbejde med mit eget parti og heller ikke til, at Enhedslisten skulle have det.
Som jeg sagde tidligere, var det, som jeg i hvert fald havde kendskab til, det, som Bydelsmødrene havde arrangeret, og der var partier med fra hele spektret, der kunne være repræsenteret.
Jeg er derfor simpelt hen nødt til at spørge: Hvad er det for et bevis, ordføreren har for, at Radikale og Enhedslisten skulle have lavet et eller andet strategisk samarbejde med nogle moskeer om, at de skulle opfordre til at stemme på os?
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-01-17:
Det kan man jo godt, for det er der jo allerede.
Altså, i forhold til EU-borgere kan man ikke stille noget op overhovedet, og det er jo netop lige det, som hr. Marcus Knuth nævnte i første instans.
Men det er faktisk dem, der er uden for EU, som det var møntet på, og ikke så meget tyskere og svenskere, nordmænd og hollændere osv.
Jeg ved, der er en hollandsk borgmester på Samsø eksempelvis, der nu søger dansk statsborgerskab, men har stemt og endda er borgmester.
Sådan er det inden for EU.
Sådan synes jeg heller ikke det skal være, men sådan er det, det kan vi ikke gøre noget ved, desværre.
Sådan er det.
Men vi kan godt gøre noget i forhold til dem, der er uden for EU.
Marcus Knuth (KF), 2020-01-17:
Nu rammer spørgeren en meget vigtig problemstilling, og det går lidt tilbage til begyndelsen af min ordførertale her, i forhold til mange af dem, der er kommet til Danmark – jeg talte med en englænder forleden, der søger dansk statsborgerskab, og folk kommer hertil fra Sverige og fra Tyskland.
Hvis du har boet i Danmark i 15 år som englænder, har jeg intet problem med, at du må stemme til lokalsamfundet.
Udfordringen er, at der kommer folk hertil, som har nogle meget antidemokratiske holdninger.
Men man kan jo ikke sætte en skillelinje i det og sige: Du må stemme, du må ikke stemme.
Der er reglerne, som de er.
Jeg synes nærmere, vi skal se på at få strammet endnu mere op for, hvem der rent faktisk kommer til Danmark.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-01-17:
Nu nævnte ordføreren – hvad andre ordførere også har gjort, helt berettiget, synes jeg – det problem, som jeg virkelig mener det var under valgkampen, at der var moskeer, som anbefalede at stemme på Radikale Venstre og stærkt venstreorienterede partier.
Det er en uskik.
Og så skal jeg bare spørge ordføreren: Det næste valg – formentlig – der kommer, er kommunalvalget, hvor man ikke engang behøver at være dansk statsborger for at kunne stemme.
Det er vi imod i Dansk Folkeparti.
Vi mener, man skal være dansk statsborger for at kunne stemme til alle demokratiske valg i Danmark.
Jeg ved godt, at Konservative har en anden holdning, desværre, sådan er det, men der synes jeg godt, man kan have en endnu større frygt, fordi der jo er rigtig mange flere, som kan blive mere eller mindre indoktrineret af de partier, som de inviterer, og efterfølgende får menigheden så en henstilling om, at det altså er dér, man skal sætte sit kryds.
Marcus Knuth (KF), 2020-01-17:
Tak for det.
Jeg arbejdede også lidt ovre i Tyrkiet, som jeg er sikker på at ordføreren kender til.
Hvis man tager en tur rundt i Istanbuls gader, er der jo en ungdom, der på nogle måder er langt mere vestlig, end man ser det i nogle muslimske miljøer i Danmark, og jeg forstår ikke det paradoks.
Halime Oguz (SF), 2020-01-17:
Det er jeg rigtig glad for at høre, for jeg tror også, at det er meget vigtigt, at man præciserer og adresserer problemet, således at man ikke slår alle over en kam.
På den måde kan man faktisk også få en større tilslutning.
Det var bare en kommentar, og tak for svaret.
Marcus Knuth (KF), 2020-01-17:
Ja, det gør jeg, og det var derfor, at jeg igen og igen brugte formuleringen fortolkning af islam.
Jeg har selv bl.a. som soldat i Afghanistan igennem lang tid arbejdet med afghanske soldater, som mig bekendt alle sammen var muslimer, og som satte deres eget liv på spil i kampen mod islamisme, mod terrorisme, mod Taliban.
Jeg har patruljeret med dem og spist morgenmad og middag med dem.
Der er rigtig mange muslimer rundtomkring i verden, der kæmper imod islamisme, men det, jeg ser i Danmark i visse muslimske miljøer, er en forskruet fortolkning af islam, hvor man næsten prøver at være endnu strengere og endnu hårdere, end vi ser nogen steder i Mellemøsten, hvor der, som jeg nævnte, er store ungdomsbevægelser, der kæmper for mere frihed.
Det er, som om det går den forkerte vej, så snart folk kommer til Danmark.
Det er det, der er mit problem.
Halime Oguz (SF), 2020-01-17:
Tak, og tak til ordføreren for oplægget.
I sin tale lagde ordføreren først vægt på, at det hele handler om islam, og derefter sagde ordføreren så, at det også handler om en fortolkning, en forskruet fortolkning, af islam.
Der er mit spørgsmål så: Anerkender ordføreren, at der kan være og at der faktisk er mange forskellige udlægninger og fortolkninger af islam?
Det var det.
Henrik Dahl (LA), 2020-01-17:
Tak for det.
Synagogen i Krystalgade er underlagt bevogtning af to bevæbnede betjente døgnet rundt, året rundt.
Er der nogen moskeer i Danmark, der er underlagt det samme bevogtnings- og beskyttelsesregime som synagogen?
Rosa Lund (EL), 2020-01-17:
Nu forstår jeg bedre spørgsmålet.
Jo, det anerkender jeg da.
Jeg synes, det er et virkelig stort problem, at unge mennesker bliver sendt på genopdragelsesrejser, og jeg synes, det er et virkelig stort problem, at der er så mange unge i Danmark, som er ofre for social kontrol.
Nu ved jeg ikke, om ordføreren har været til stede under hele debatten, men jeg har sådan set også i mine spørgsmål til andre ordførere forsøgt at rejse problemerne med social kontrol.
Vi er i Enhedslisten meget optaget af, hvordan vi forhindrer det, og derfor arbejder vi bl.a. for, at man, når man kommer til Danmark, også får noget normkritisk undervisning i, at Danmark altså er et land, hvor man har fri seksualitet, og hvor der er ligestilling mellem kønnene.
Mads Fuglede (V), 2020-01-17:
Mener ordføreren, at det er 36 mia. kr. værd om året, at vi har fået en rigere hiphopkultur og et bedre miljø i karateklubberne?
Carl Valentin (SF), 2020-01-17:
Hørte fru Pia Kjærsgaard ikke efter?
Jeg fremhævede så mange eksempler, som jeg kunne nå på 1 minut, og jeg kunne se på mit lille digitale ur her, at jeg havde 1 sekund tilbage.
Der er da masser af mennesker, der bidrager positivt til det danske samfund på alle mulige forskellige måder.
Vi har folk med anden etnisk baggrund end dansk, der sidder i Folketinget, og som bidrager til vores demokrati.
Jeg forstår ikke, hvordan man kan stille det så sort-hvidt op.
Igen, præcis som jeg snakkede om i min tale, er der integrationsproblemer, det er hundrede procent sikkert, men der er også masser af solstrålehistorier om mennesker, der bidrager positivt til det her samfund.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-01-17:
O.k., altså hiphopkultur konkret.
Hvad ellers?
Carl Valentin (SF), 2020-01-17:
Man har desværre kun 1 minut til at snakke, så jeg tror ikke, jeg kan fortælle om alle de mange skønne mennesker, som jeg har gået i gymnasiet med ude på Mulernes Legatskole tæt på Vollsmose, som har gjort en kæmpestor og positiv forskel for mit liv, de unge med anden etnisk baggrund, som jeg har dyrket karate med og haft et fantastisk fællesskab med, mine mange medborgere ude i Københavns nordvestkvarter, hvor jeg bor i dag, og som bidrager positivt til det danske samfund, og den måde, som folk, der kommer udefra, bidrager til vores udvikling og vores kultur på.
Jeg elsker f.eks. hiphop, og der er fantastisk mange dygtige og begavede rappere med anden etnisk baggrund, som bidrager til den danske hiphopkultur, og jeg kunne blive ved.
Jeg synes, der er masser af mennesker med anden etnisk baggrund end dansk, som bidrager positivt til vores samfund.
Der følger også integrationsproblemer med, men det var jo ikke det, jeg blev spurgt ind til nu, og jeg synes sådan set, at der er masser af mennesker, der kommer til det her samfund, som bidrager rigtig positivt.
Jeg glemte lige at nævne f.eks. min praktikant, som i øvrigt er muslim, og som hjælper mig til daglig her i Folketinget med mit politiske arbejde.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-01-17:
Jeg synes, det var nogle så fornuftige spørgsmål, der her blev stillet af hr. Rasmus Stoklund og hr. Henrik Dahl, og jeg synes stadig væk ikke, vi har fået svar.
Vi skal nærmest falde i svime, fordi der er nogle, der opfører sig ordentligt.
Sådan er det.
Så vil jeg godt stille Socialistisk Folkeparti et spørgsmål, nemlig om man vil fortælle, hvad indvandringen bidrager positivt med.
Carl Valentin (SF), 2020-01-17:
Men jeg synes heller ikke, ordføreren har påpeget klart, hvor det er, at jeg sådan meget kraftigt roser mennesker for at opføre sig ordentligt.
Jeg påpeger sådan set bare, at integrationen på mange måder går meget godt, og at der er nogle mennesker, som er gode til at tage de danske værdier til sig.
Vi skal også huske, at der faktisk er nogle mennesker i det her land, som ikke nødvendigvis har ønsket at rejse ud af deres eget land til at starte med, men som har været tvunget til det på grund af krig og sådan noget, og at folk så tager vores værdier til sig og integrerer sig i vores samfund, er da beundringsværdigt.
Selvfølgelig er det noget, vi skal forvente, men jeg synes også, det er fair nok at anerkende.
Henrik Dahl (LA), 2020-01-17:
Hvorfor skal ikkevestlige indvandrere roses af bl.a. SF, når de opfører sig ordentligt?
Der er da ikke nogen andre grupper i samfundet, der bliver rost for at opføre sig ordentligt.
Man bliver kritiseret for at opføre sig forkert, men man går da ikke rundt og roser medlemmer af HK eller FTF eller landmænd eller folk fra Silkeborg, bare fordi de opfører sig ordentligt.
Det giver ingen mening.
Hvad er grunden til det?
Carl Valentin (SF), 2020-01-17:
Jeg synes ikke, at jeg roser en samfundsgruppe for at opføre sig ordentligt, men jeg konstaterer, at vi faktisk på mange måder har en vellykket integration i Danmark.
Vi har også nogle problemer, men vi har også en vellykket integration, og det er ikke, fordi folk nødvendigvis skal roses helt vildt.
Men jeg vil jo også sige, at der er nogle mennesker, der kommer hertil med nogle meget, meget svære forudsætninger for at integrere sig godt.
Hvis man f.eks. er krigstraumatiseret flygtning, synes jeg, det er ret imponerende, hvis man kommer ind på det danske arbejdsmarked og endda har overskud til at tage mange af de danske værdier til sig og alt sådan noget.
Det er selvfølgelig noget, vi skal forvente af folk, men jeg synes også, det er fair nok at anerkende, at det faktisk kræver en indsats at integrere sig i et andet land.
Henrik Dahl (LA), 2020-01-17:
Tak for ordet.
Mit spørgsmål er inspireret af hr. Rasmus Stoklund, som stillede et spørgsmål, der var så godt, at jeg vil være sikker på, at det bliver stillet en gang til.
Det, som spørgsmålet går ud på, er: Hvorfor er der en bestemt gruppe i samfundet, der skal roses for at opføre sig ordentligt?
Carl Valentin (SF), 2020-01-17:
Det er svært at svare på, hvornår vi er villige til at gøre det, der skal til, for hvad er det, der skal til?
Hvis det er Nye Borgerliges politik, kommer vi aldrig til at være villige til at gøre det, der skal til.
For vi er ikke villige til at lukke grænsen.
Til gengæld vil vi gerne gøre, hvad vi kan, for at hjælpe kvinder ud af patriarkalske miljøer, hvis de bliver undertrykt, og vi vil gøre, hvad vi kan, for at styrke integrationen og bekæmpe kriminaliteten og sikre, at vi ikke bliver opsplittet i parallelsamfund.
Så SF bliver aldrig villig til at føre Nye Borgerliges politik, men jeg kan love spørgeren for, at vi er villige til at bekæmpe de integrationsproblemer, man har.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-17:
Når der er en opsplittende retorik, måske ikke bare fra os, men også fra en masse danskere derude, som føler sig svigtet, så skyldes det jo, at der valg efter valg og også på Folketingets talerstol har stået politikere og talt om, at de erkender problemerne, men som rent faktisk ikke har modet og viljen til at løse problemerne, når det kommer til stykket.
Derfor ser vi stadig et stigende antal herboende muslimer.
Vi ser en situation, hvor koranklodser pryder gaderne, hvor den jødiske synagoge er militært bevogtet, og hvor antallet af unge med ikkevestlig baggrund, som er født i Danmark, og som mener, at religiøse love skal stå over demokratisk vedtaget lovgivning, er stigende.
Så den retorik kommer jo ikke af ingenting, men den kommer af en desperation, fordi I siger ét og gør noget andet.
Carl Valentin (SF), 2020-01-17:
Igen synes jeg, at spørgeren gør noget forkert ved at sige, at man stiller sig på den side.
Altså, vi har fremsat et forslag til vedtagelse, som vi synes mest præcist beskriver den position, som Socialistisk Folkeparti har.
Det synes jeg sådan set er en meget fin tilgang til det her.
Det er ikke et forslag til vedtagelse, der er i opposition til Socialdemokratiets, jeg tror faktisk, der er en del overlap i ordlyden, men det er den, der bedst repræsenterer vores standpunkt, så hvis ordføreren har et problem med den, kan man jo angribe den.
I forhold til det første, som fru Pernille Vermund sagde, i forhold til dommedagsretorik synes jeg ikke, man kan undskylde sin dommedagsretorik med, at der ikke er flertal i Folketinget for ens politik.
For når der ikke er flertal i Folketinget for fru Pernille Vermunds politik, handler det jo bl.a. om, at vi alligevel er – heldigvis – en del partier, som faktisk synes, at vi skal hjælpe mennesker, der flygter fra krig, og at vi skal tage kvoteflygtninge igen, eksempelvis.
Altså, man kan ikke bare undskylde en meget, meget hård retorik med, at man ikke kan få sin politik igennem.
Man må kæmpe for sin sag, men jeg synes ikke, der er nogen grund til den opsplittende retorik, som man ofte hører fra Nye Borgerliges side.
Det var bare nogle eksempler fra mit eget liv, jeg kom med, og jeg nævnte i øvrigt også de mange mennesker, som jeg har gået i gymnasiet med, og de mennesker, der er en del af vores demokrati herinde i landets fornemste sal.
Så jeg synes da så afgjort, at det gør en positiv forskel for samfundet med mange af de mennesker, som er kommet til det her land.
Mads Fuglede (V), 2020-01-17:
Jo, men det er simpelt hen underligt, at ordføreren nævner det som nogle af sine første grunde til, at indvandringen har været positiv for Danmark, men lad nu det ligge.
Det her er jo et meget stort og omkostningstungt område, og problemerne med at få integreret ikkevestlige i Danmark er meget, meget dyre for det danske samfund.
Står den berigelse, som ordføreren mener at det har tilført Danmark, økonomisk set mål med den udgift, vi har?
Halime Oguz (SF), 2020-01-17:
Når vi taler om social kontrol af kvinder, er det jo netop for at undgå, at de bliver fordanskede.
Det samme gør sig gældende i forhold til genopdragelsesrejser.
Der er argumentet, at de er blevet fordanskede, så derfor skal de en tur til hjemlandet.
Det var faktisk det, jeg mente med danske værdier.
Anerkender fru Rosa Lund ikke, at det faktisk er de danske værdier, man gerne vil have sig frabedt, og at det er derfor, vi har integrationsproblemer?
Rosa Lund (EL), 2020-01-17:
Jeg er ikke helt sikker på, jeg forstår spørgsmålet, men jeg skal prøve at svare.
Jeg synes ikke, at de danske værdier er en hindring i integrationen, nærmest tværtimod.
Vi arbejder jo på netop i integrationen, at dem, der kommer her, skal blive en del af vores samfund og adoptere vores værdier.
Derfor synes jeg, at det er så vanvittig vigtigt, at man f.eks. lærer dansk fra dag ét, når man kommer til Danmark, for sprog er jo en vanvittig vigtig forudsætning for, at vi kan være sammen, og det er en vanvittig vigtig forudsætning for, at man kan være en del af arbejdsmarkedet, som jo f.eks. nok er det største fællesskab, vi har.