runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-12-02:
Jeg står ikke lige her og har fremsat et beslutningsforslag om en eller anden model.
Jeg har ikke nogen færdig model for det.
Jeg synes, det er en vanvittig vigtig samtale.
Jeg synes, vi har svigtet den, og jeg synes, vi er nødt til at tænke i, hvordan vi kan få den oplyst, inklusiv eksperter, inklusiv Justitia, og især få borgerne med i samtalen.
Mette Abildgaard (KF), 2025-12-02:
Tak for det.
Vores privatliv er i ordets forstand privat, men vores grænser for, hvad vi regner som privat, og hvad der deles med andre, er vidt forskellige – kast bare et blik på de sociale medier.
Derfor tror jeg heller ikke, man meningsfuldt kan udtale sig om danskernes holdning til overvågning af vores privatliv.
For jeg oplever, det er et spørgsmål, der splitter os, også på tværs af de klassiske politiske skel, hvilket gruppen af partier bag det her forslag måske i virkeligheden også vidner om.
Der findes tusindvis af danskere, som abonnerer på synspunktet, at hvis du ikke har noget at skjule, er overvågning ikke et problem, og andre tusinder og atter tusindvis har en oprigtig dybtfølt bekymring over den udvikling, vi ser.
Vi Konservative takker for beslutningsforslaget her, som jeg også allerede nu vil nævne at vi kommer til at støtte.
Vi er ikke medforslagsstillere på det, fordi der måske er nogle nuancer, som vi kunne ønske os lidt anderledes i forslaget, men i det store hele støtter vi intentionen med forslaget.
Vi synes, at det er en god idé, at der bliver lavet en uafhængig privatlivskommission, som kan kortlægge, evaluere og anbefale regulering for privatlivet, databeskyttelse og digitalisering i Danmark.
I sidste ende er beslutningen fuldt og holdent vores herinde.
Søren Peter Hansen, der er direktør i Tænketanken Prospekt, har meget fint beskrevet, hvad sådan en kommission her vil kunne, og lad mig citere fra Prospekts hjemmeside.
Han siger: »I en tid, hvor teknologiske fremskridt og nye overvågningsmetoder breder sig hastigt, må vi som samfund stille os selv det grundlæggende spørgsmål: Ikke blot kan vi? – Men bør vi?
Etikken må være fundamentet for samfundsudviklingen.
Hvis vi vil bevare retsstatens kerneværdier og den enkeltes frihed i den digitale tidsalder, kræver det mere end hurtige politiske beslutninger og teknologisk effektivitet.
Det kræver eftertanke, ansvar og grænser.«
Netop eftertanken kan en kommission forhåbentlig bidrage med.
Det kan Etisk Råd og Dataetisk Råd og i øvrigt også.
Deres bidrag i den offentlige debat bliver kun vigtigere og vigtigere.
Politik handler om at balancere hensyn.
Et vigtigt hensyn er sikkerhed – sikkerhed for den enkelte og for vores samfund.
Og var sikkerhed det eneste hensyn, som vi skulle tage, skulle vi have meget mere overvågning og meget mere kontrol, for det er jo effektivt.
Men der er også et andet hensyn, der er vigtigt: privatlivet, friheden.
Derfor skal vi være påpasselige, når vi tager nye redskaber i brug.
Det gør det muligt at automatisere gennemgangen af videomateriale, som ellers er blevet gennemgået manuelt.
Det er hurtigere, det er mere effektivt, og det øger chancen for, at de ansvarlige bliver stillet til regnskab.
Det mener vi er et hensyn i den sag, som berettiger beslutningen.
Det står vi på mål for, ligesom vi også gør med andre tiltag.
Men vi ønsker eftertanken, en bredere samfundsdebat om digital overvågning og privatliv i en dansk kontekst, herover hvordan vi som samfund forholder os til den teknologiske udviklings muligheder og risici.
Derfor bakker vi op om det her beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-12-02:
Jeg vil først og fremmest gerne høre, hvad det var for en formulering, der gjorde, at ordføreren ikke kunne bakke op om det her forslag.
Det lyder ellers, som om ordføreren synes, at det er et rigtig godt forslag.
Så vil jeg bare følge op på det, at ordføreren siger, at det vil være rigtig godt at have sådan en kommission her, der kan sidde og undersøge det.
Jeg har også sagt, at der kan være mange forskellige gode grunde til det.
Fra forslagsstillerne hedder det sig, at det er vigtigt, at der sidder folk fra bl.a. Justitia.
Jeg har også set nævnt, at det skal være folk fra Institut for Menneskerettigheder osv.
Det er jo meget klart, hvad de mener om overvågning.
De synes f.eks., at det er forfærdeligt, at man kan lave et opholdsforbud for utrygge indvandrerdrenge, der skaber ballade i det offentlige rum, eller at man kan bruge forskellige overvågningsværktøjer i boligområder osv.
Så hvad tænker ordføreren egentlig om den sammenhæng eller de forslag til sammensætning af medlemmer, som beslutningsforslagsstillerne selv går og pønser på?
Hvad tænker ordføreren om det?
Mette Thiesen (DF), 2025-12-02:
Jeg ville også være skuffet, hvis hr. Bjørn Brandenborg ikke havde stillet et spørgsmål.
Så det var meget forventeligt.
Nummer 1: Integration er slet ikke en statslig eller en offentlig opgave, det er et personligt ansvar.
Så selvfølgelig skulle der slet ikke nedsættes en sådan kommission.
Vi skal ikke betale penge eller stå for at integrere nogen som helst.
Det må folk klare selv.
Hvis ikke de bliver integreret eller assimileret, må de rejse hjem.
Det var den ene ting.
Der var nogle ting om det der med videoovervågning, som vi jo er fortalere for, eksempelvis på S-togsstationer osv.
Men jeg synes, det er meget vildt, at hr. Bjørn Brandenborg tror – og det vil jeg gerne opklare for hr. Bjørn Brandenborg – at man udliciterer hele beslutningskompetencen i det her forslag.
Det gør man ikke.
Man bliver klogere på nogle ting.
Jeg vil rigtig gerne høre, hvad Justitia siger.
Det er ikke altid, jeg er enig med Justitia, men jeg vil altid gerne høre, hvad de siger.
Det samme med Institut for Menneskerettigheder.
Dem er jeg meget sjældent enig med, men jeg vil stadig gerne høre, hvad de siger.
Hvis jeg selv havde sammensat det, havde jeg måske ikke taget dem med, bare for at være fuldstændig ærlig.
Men det er så, hvad det er.
Jeg er heller ikke altid enig med Det Etiske Råd.
Jeg hører stadig væk, hvad de siger, men det heller ikke altid, jeg er enig.
Så det er bare for at sige, at vi sagtens kan nedsætte en kommission, hvor vi netop bliver klogere, uden at vi udliciterer beslutningskompetencen.
Det fremgår ingen steder.
Det gør man altså ikke.
Steffen Larsen (LA), 2025-12-02:
De her citater er vel fra rundt regnet et år, før forslaget overhovedet var i Folketingssalen, hvis ikke jeg tager meget fejl.
Så det har vi ændret holdning til, og vi stemte jo efter den holdning i Folketingssalen.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-12-02:
Ja, det ved jeg godt.
Det var ikke det, spørgsmålet gik på.
Spørgsmålet gik på, om det stadig væk var Liberal Alliances opfattelse, at man skulle have givet sin tilladelse, da man afleverede dna'et.
Er det stadig væk Liberal Alliances opfattelse?
Og skal vi bortse fra de beviser, hvor det ikke er opfyldt?
Så er der da nogle mordere, der skal have genoptaget deres sager.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-12-02:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg synes ikke, der var så meget overraskende i den, men derfor var det stadig fint at høre det fra ordførerne.
Det er jo sådan, at Liberal Alliance har det privilegium, at man kan stå hernede og holde de her fine skåltaler om principper og alt det der, som er ærkeliberalt, fordi man ikke har taget ansvar for en fløjtende fis, når det kommer til at stemme nogle værktøjer igennem til vores politi.
Det er jo sådan, at det har konsekvenser, når man ikke gør det.
Det var bl.a. videoovervågning, som var med til opklare det meget, meget voldsomme drab på en ung kvinde i Ålborg for år tilbage.
Det var teledata, der var med til at hjælpe politiet med at opklare sagen omkring kidnapningen i Korsør, og det var slægtskabssøgning, der var med til at opklare drabet på Hanne With.
Det har nogle konsekvenser, når man er imod alle de her ting, nemlig at den her kriminalitet ikke bliver opklaret.
Derfor vil jeg spørge Liberal Alliances ordfører: Er det så det, man må leve med som danskere, altså at de her kriminalitetsformer, de her drab og forsøg på drab og gamle drab, ikke bliver opklaret?
Steffen Larsen (LA), 2025-12-02:
Lad os starte med det sidste.
I LA har vi stemt for slægtskabsforskning, så det kan bruges som et middel i det her til netop at finde kriminelle og finde drabsmænd.
Det har vi stemt for, hr. Bjørn Brandenborg.
Den anden ting er, at spørgeren nævner telelogning i forhold til sagen om pigen fra Korsør.
Der kan jeg afsløre så meget, at det, der faktisk fandt vedkommende, var en borger, der privat meldte sig med oplysninger fra sin Tesla, som jo havde filmet, mens den kørte på vejen.
Der havde man set den pågældende bil, og det var bl.a. de data, som medførte opklaringen.
Det var altså helt legal filmning, når man kører, som så blev overleveret til politiet af en borger, som var bekymret over, hvad han havde set.
I forhold til tv-overvågningen fra en bank i Ålborg, har det været tilladt siden 1982, så frygter hr. Bjørn Brandenborg, at vi vil rulle tv-lovgivningen fra 1982 tilbage, eller hvad?
Ingen af disse drab ville være blevet opklaret med nogen af de midler, som spørgeren har fremført senere.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-12-02:
Nu var det udpluk af nogle sager, og der er tusindvis af sager, som bliver opklaret, fordi man har de her teknologier og værktøjer, som LA er imod.
I forhold til dna har LA stemt imod at opbevare dna i længere tid, hvilket vil have konsekvenser for drabssager i Danmark.
Man har stemt imod tryghedskameraer, imod at bruge ansigts- og mønstergenkendelse og imod tryghedsskabende opholdsforbud, og man har også ønsket begrænsninger, i forhold til hvordan vi bruger dna i dag.
Alle de ting er jo fakta, og derfor må ordføreren forholde sig til, at når man mener det, har det konsekvenser for at kunne opklare kriminalitet.
Derfor spørger jeg bare ordføreren igen: Er det den pris, borgerne må leve med, altså at der bliver begået mere kriminalitet, som vi ikke kan opklare i vores land?
Steffen Larsen (LA), 2025-12-02:
Det er korrekt, at vi stemte imod regeringens tryghedspakke, og det var alene på én baggrund, for det var ikke tryghedskameraerne, der gjorde, at vi stemte imod, som hr. Bjørn Brandenborg sidder her og siger.
Det, der gjorde, at vi endte med at stemme imod, var det her med, at politiet alene skulle kunne meddele unge mennesker, at de ikke må være et sted, uden at det kan være en domsprøvelse eller lignende.
Det synes vi jo er et problem, for vi mener sådan set, at mennesker har lov til at være steder, medmindre de selvfølgelig begår noget kriminelt på det sted, og noget kriminelt vil kunne domsprøves.
Så når politiet alene kan meddele, at du ikke må være på det her sted længere, og ellers går vi i gang med at komme efter dig, så får vi jo et problem, hvis det bliver et opholdsforbud over længere tid.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-12-02:
Jeg vil starte med at sige tak for talen og tak for at påpege alle de her vigtige, principielle spørgsmål.
Jeg synes også, det bidrager rigtig meget til debatten i dag, hvor der er mange ordførere, særlig fra regeringen, som har fokuseret meget på den her sådan politiske diskussion og faktisk nærmest ikke anerkender, at der er et fundament af et juridisk grundlag, som vi også skal holde os inden for – både grundloven, dansk lovgivning og europæisk lovgivning.
Det bekymrer mig også i forhold til det, der bliver nævnt nu, altså i forhold til at opklare sager.
Altså, det minder mig lidt om argumentet for tortur.
Og det er jo den samme afvejning, der også er i de her spørgsmål.
Men konkret er det egentlig en kommentar og et spørgsmål, i forhold til hvordan vi får den her juridiske og principielle diskussion mere ind i den her debat, sådan at vi ikke har ordførere, bl.a. fra regeringspartierne, som bare kan henvise til, at det er politik, som om det er sådan noget, man kan have en holdning til.
Noget af det er altså noget, vi ikke må.
Vi må faktisk ikke masseovervåge borgerne ifølge den europæiske menneskerettighedskonvention.
Steffen Larsen (LA), 2025-12-02:
Det er nogle meget vigtige spørgsmål.
Altså, jeg synes jo først og fremmest, at vi også er nødt til at tage fat i idéen om faktisk at diskutere lovgivningen konkret, som den er skrevet.
Justitsministeren er jo glad for at sige, at vi misforstår tingene.
Jeg er kommet med flere kritikpunkter, som er meget konkrete, og som var direkte referencer til f.eks. PET-loven, og nogle af dem blev jo endda adresseret af justitsministeren til vores PET-lovhøring, hvor han sagde: Det kommer vi også til at lave om.
Så er spørgsmålet jo, hvor meget af det vi faktisk har misforstået, når vi igen og igen ligesom skal komme frem til: Nå, okay, det her var der så noget om; det her var sådan set godt nok; og det her er også en ting, vi skal have set på.
Nu bliver det jo konkret, men det er sådan set også der, hvor vi skal være, nemlig omkring det her med, hvordan indsamlingen af data skal foregå.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-12-02:
Det er jeg meget enig i.
Jeg er også bekymret omkring den måde, ministeren sådan har flakket lidt, i forhold til hvorvidt der var en legitim kritik, eller hvorvidt den var uberettiget og overdrevet; jeg tror, at han fik sagt alle tre ting fra talerstolen i dag.
Det skaber jo en bekymring, i forhold til hvorvidt vi kan være sikre på, at der faktisk bliver lavet et revideret forslag nu, som er inden for retsstatens rammer.
Og når justitsministeren så samtidig siger, at den her grænse for, hvornår overvågning er inden for retsstaten, bare er et politisk spørgsmål, og at der ikke er nogen juridisk ramme, som vi skal overholde.
Jeg er så bekymret over en justitsminister, der ikke kan sige, at selvfølgelig holder vi os inden for grundloven og de europæiske menneskerettigheder – punktum.
Steffen Larsen (LA), 2025-12-02:
Jeg er tilbøjelig til at være fuldkommen enig, fru Theresa Scavenius.
Jeg anerkender også, at der er noget realitet i nogle af de ting, hvor der kan være nogle bekymringer.
Men f.eks. det at bruge AI-værktøjer til at genkende flere tusind timers bevismateriale synes jeg kan være en ganske udmærket ting at gøre.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-12-02:
Ordføreren var hurtig med over for hr. Bjørn Brandenborg at sige, at Liberal Alliance jo havde stemt for slægtsforskning.
Så har man også fået sig godt garderet, kan jeg sige, for jeg sidder da her med et citat fra ordføreren til Politiken, hvor Liberal Alliance mener, at det kun må bruges på borgere, der har givet udtrykkelig og klar tilladelse til, at politiet må bruge deres dna.
Der findes jo ingen borgere, der for 20 år siden gav den her tilladelse; man kendte jo ikke engang fænomenet.
Og for at ordføreren ikke skal være helt ubekendt med det, fortsætter han: »Vi må også tage hensyn til, at staten ikke har ret til at snage i borgernes private oplysninger uden deres accept.«
Så jeg er nødt til at spørge: Er det fortsat Liberal Alliances opfattelse, at slægtsforskning kun kan bruges som bevismiddel, hvis borgeren, der afleverede sit dna til et slægtsforskningsregister, da gav tilladelse til, at politiet kunne bruge det?
Helene Brydensholt (ALT), 2025-12-02:
Jeg vil bare helt kort sige tak til Danmarksdemokraterne for at støtte op om beslutningsforslaget og nuancere ved at sige, at man sagtens kan støtte op om sådan en kommission her og som politisk parti være for nogle af de overvågningsredskaber, som jo har været til stor offentlig debat og også til debat herinde, f.eks. i forhold til ansigtsgenkendelse.
Det behøver ikke udelukke, at vi netop får en helhedsorienteret undersøgelse.
Så tak for at kunne se nuancerne og støtte op.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-12-02:
Jeg kan forstå på ordføreren, at overvågning kan retfærdiggøres, fordi formålet er godt; politiet bliver bedre til at arbejde osv.
Men alligevel hørte vi lige ministeren sige i forhold til PET-lovforslaget, at der faktisk var noget legitim kritik, og at der faktisk var ved at blive justeret.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig igen at spørge ind til det meget konkrete spørgsmål om, hvor grænsen går for ordføreren.
Hvornår er det, at et overvågningsregime bliver sådan, at vi faktisk ikke har et demokrati?
Altså, man skal huske på, at overvågning jo er et af de centrale instrumenter i alle autoritære regimer
, fordi det er der, det handler om, at man også skal have både tankekontrol og censur af folk.
Så det vil sige, at det er et af de mest centrale redskaber for et autoritært regime.
Så hvorfor er den overvågning, vi har her i Danmark, hvis PET-loven f.eks. blev indført, ikke udtryk for en autoritær retning, men noget, der kan opretholdes inden for en retsstat?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-12-02:
Det er, fordi vi er en retsstat, fordi man i Danmark har en høj grad af retssikkerhed, og fordi vi er et demokrati.
Jeg synes, ordføreren i virkeligheden svarer meget godt på det selv, i forhold til hvad det værst tænkelige scenarie er.
Så er vi jo tilbage ved, at det er en principiel diskussion, for det er det samme, der bliver sagt fra ordføreren her, som garanteret bliver sagt fra nogle af de andre lige om lidt og altid bliver sagt i den her debat, nemlig at hele begrebet omkring overvågning er forfærdeligt.
Det synes jeg ikke er et problem, hverken for retssikkerheden eller for de boligområder.
Jeg synes ikke, det er et problem, at politiet kan bekæmpe svenske lejesoldater, der kommer over grænsen.
Det er også overvågning.
Så igen må jeg sige, at jeg grundlæggende tror, at det nok mere er sådan, at ordføreren har en meget principiel tilgang til det her spørgsmål, og hvad man synes om overvågning, og jeg omvendt synes, at overvågning er et meget, meget godt, nyttigt og vigtigt redskab for at kunne bekæmpe den kriminalitet og opklare forfærdelige forbrydelser rundtomkring i vores samfund.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-12-02:
Så ordføreren siger, at fordi vi hidtil har været en retsstat, kan vi ikke lave ting, der strider mod retsstaten.
Det er jo derfor, alle partierne i oppositionen her er bekymret for den udvikling, regeringen har.
Det er netop, fordi vi har en retsstat, vi skal beskytte, men det lov for lov er sådan, at den retssikkerhed bliver fjernet i forskellige lovforslag, herunder PET-lovforslaget.
Så vil ordføreren ikke bare igen svare på, hvad der skal til, for at PET-loven ikke overskrider den retsstat, vi skal beskytte, og som vi har på nuværende tidspunkt?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-12-02:
Nu var det så PET-loven – det var jo ikke det spørgsmål, jeg hørte før, men det er fint, hvis vi skal tale om det.
Den debat har jeg jo heldigvis fået lov til at deltage i, også sammen med ordføreren, så det kan vi godt tale om igen her.
Jeg tror, at den debat grundlæggende også handler om politiske holdninger og om, hvad man synes om, at vores myndigheder får mulighed for at bruge de nyeste værktøjer til at kunne analysere data.
Der er flere grunde til, at det ikke er et problem for vores retssikkerhed.
Først og fremmest er det, fordi den står på nogle meget solide søjler, der handler om, at vores myndigheder ikke får videre beføjelser, end hvad de har i dag.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-12-02:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg synes, ordføreren sådan tvister det lidt i udlægningen af intentionen bag det her beslutningsforslag.
For det, vi jo egentlig beder om, er, at vi lige stopper op og får et helhedsorienteret overblik over, hvad det egentlig er for en lovgivning, vi har stemt igennem den her sal de sidste mange år, og som vedrører overvågning, registrering, samkøring af data osv., og på den baggrund ligesom laver en afvejning, i forhold til hvordan vi så står i forhold til hensynet til f.eks. sikkerhed og privatlivets fred.
Kan ordføreren ikke se logikken i, at vi gør det?
Altså, vi er et enormt fortravlet Folketing.
Det er jo fra den ene sag til den anden hele tiden.
Der kan jo være en risiko for, at vi har stemt noget lovgivning igennem, som er gået ud over balancen.
Mener ordføreren ikke også, vi skylder befolkningen det, når vi ser, at det her er et emne, der gang på gang optager befolkningen?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-12-02:
Mit meget klare indtryk er, at langt de fleste danskere bakker op omkring, at vi giver vores myndigheder mulighed for at kunne bekæmpe den kriminalitet, der foregår, effektivt.
Det er jeg meget, meget overbevist om.
Så nej, jeg er ikke bekymret for, at vi, når vi vedtager lovgivning her i Folketingssalen omkring de her spørgsmål, ikke har diskuteret det og behandlet det ordentligt nok.
Det handler jo nok mere om, hvad for en tilgang man har til de spørgsmål, og der er der jo ikke noget nyt i, at Alternativet og Alternativets ordfører stemmer imod de forslag, der kommer herned, når det handler om at give flere beføjelser, både til at opsætte flere kameraer til kameraovervågning i nogle bestemte boligområder, eller når det kommer til, at en halbestyrer af en svømmehal kan ringe til politiet, og at man så kan sige, at nu fjerner vi altså de her unge indvandrerdrenge, der står og laver ballade her, fordi de ødelægger det for alle andre, der gerne vil komme og gå i svømmehallen en søndag eftermiddag.
Det er der jo ikke noget nyt i.
Men nej, jeg er ikke bekymret for det.
Jeg er faktisk meget mere rolig omkring det, og jeg er heller ikke bange for, at vi i fremtiden kommer til at se på, om der er endnu mere, vi kan gøre for at bekæmpe den her kriminalitet og bruge de teknologier, der er til rådighed, til det.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-12-02:
Det handler jo ikke kun om kriminalitetsbekæmpelse.
Det handler også om, at vi er et af de mest gennemregistrerede samfund i verden.
Altså, vi er ekstremt digitaliserede, og staten ligger jo inde med så meget data om borgerne.
Skylder vi ikke borgerne også at give dem nogle svar, ud over at sådan en kommission her selvfølgelig også kan give os et godt arbejdsgrundlag herinde?
Men skylder vi ikke borgerne nogle svar på, hvad det egentlig er, vi har besluttet herinde, som jo direkte påvirker, hvordan informationer om dem bliver lagret i staten f.eks.?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-12-02:
Jamen de spørgsmål synes jeg da så ordføreren også skal komme herop og stille på Folketingets talerstol, når vi beslutter politisk, hvad det er for nogle ting, og hvad det er for nogle værktøjer, vi gerne vil give vores myndigheder.
Nu nævnte ordføreren selv i sine indledende bemærkninger, at det bl.a. er inspireret af organisationer som Justitia, som åbenbart skulle være nogen, der var meget progressive, hvis man spørger ordføreren, på det her område.
Der har jeg nok en anden opfattelse, vil jeg sige.
I de efterhånden mange høringer, jeg har deltaget i med den samme organisation, minder det for mig efterhånden mere om et politisk parti, og derfor er jeg ikke sikker på, at man af at sætte en masse organisationer sammen med meget bestemte holdninger nødvendigvis får danskernes opfattelse.
Den tror jeg vi får herinde, ved at vi stiller os herop og siger, hvad det er, vi mener.
Peter Hummelgaard (S), 2025-12-02:
Igen vil jeg bare gerne udfordre præmissen.
Hr. Steffen Larsen har jo ret i, at vi ved, at det eksisterer, for vi har jo selv besluttet det med fuldstændig åben pande.
Det er jo helt rigtigt, at hvis du samkører data og registre for at kunne udpege og identificere personer, som man mener kunne udgøre en trussel, hvad enten det så er folk, vi ikke vil have til at drive bosteder, fordi vi mener, de måske vil drive dem ud fra et kriminelt formål, eller at vi ønsker i højere grad kunne udpensle, hvem det er, der er en del af en kriminel familieklan, eller alt muligt andet, så ved vi, at ja, det vil krænke nogens privatliv.
Omvendt vil det gøre os markant bedre rustet til at bekæmpe dem og den skadelige kriminalitet, de begår.
Så set med mine øjne ved vi det; vi træffer beslutning med åbne øjne ud fra en politisk afvejning, og den politiske afvejning ser vi bare forskelligt på.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-12-02:
Jeg er sådan set enig i, at mange af de indgreb, som ordføreren nævner, kan være vigtige.
For mange af de eksempler, der bliver nævnt, handler jo rigtig meget om kriminalitet.
Så er der nogen grænse for Socialdemokratiet og for ordføreren?
Det kunne jeg egentlig godt være lidt nysgerrig på.