runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (DF), 2025-12-17:
Jeg vil svare lidt mere bredt, for jeg er stadig ved at grave mig ned i det i forhold til de her forskellige sprøjtegifte, og hvad de har konsekvenser osv.
Jeg er stadig væk forholdsvis ny på miljøområdet, og det er meget teknisk, og det ved ordføreren også.
Det, som vi i hvert fald er enige om, ordføreren og jeg, er, at man eksempelvis ikke skal kunne dumpe forurenet jord i de her særligt udsatte grundvandsområder, og jeg synes, det er ret vildt, at man overhovedet kan det i dag, fordi det jo siver ned.
Det kan godt være, at forureningen i det enkelte lag ikke er særlig stor, men når man lægger mange lag oven på hinanden, bliver det jo sådan en, hvad skal man sige, miljøbelastende mille feuille, hvis der er nogen, der kender den kage, hvor der er ekstremt mange lag oven på hinanden, og hvor det så siver ned i grundvandet.
Så langt kan jeg være enig.
Det andet skal jeg simpelt hen have undersøgt, i forhold til lige præcis hvilke sprøjtemidler osv., der skal være.
Men det er klart, at man ikke skal sprøjte med noget, som er giftigt for mennesker, på steder, hvor det kan sive direkte ned i grundvandet for de kommende generationer.
Jesper Petersen (S), 2025-12-17:
Jeg synes jo, at vi får understreget med ordførerens tale, at der er temmelig stor forskel på det, vi hørte fra Det Konservative Folkeparti, og det, vi hører nu.
Det fornemmes på fremførelsen og også på den måde, vi normalt hører hr. Nick Zimmermann, hr. Peter Kofod og andre, der deltager i debatter – og også på fru Mette Thiesen i dag – at det her er noget, Dansk Folkeparti virkelig mener stærkt.
Det er faktisk et vigtigt punkt for Dansk Folkeparti, at man synes, at der føres en forkert klimapolitik, og at de afgifter, der godt nok først kommer ude i årene, men alligevel, er man modstander af.
Altså, det er et væsentligt område for Dansk Folkeparti.
Er det en rigtig afkodning af Dansk Folkepartis tale i dag, at det her område er noget, man lægger meget vægt på?
Mette Thiesen (DF), 2025-12-17:
Det handler grundlæggende om udlændingepolitik, men det handler særlig også om velfærd i forhold til eksempelvis folkepensionister, men også andre danskere, som bl.a. nu også kæmper med fødevarepriser osv.
Man skal have en ordentlig ældrepleje og dagtilbud og alle de her forskellige ting.
Klimapolitik er vigtig i den henseende, at vi har den tilgang, at vi er uenige i præmissen om, at Danmark skal gå forrest, og i særdeleshed, når det ikke vil batte noget, hvis Danmark går så meget forrest, som man gør nu.
Hvis vi lukkede fuldstændig ned for CO 2 -udledningen i morgen, tvivler jeg på at det ville kunne måles i atmosfæren, overhovedet.
Så det er bare for at sige, at det her også skal gøres klogt.
Så synes jeg, at vi en stor opgave på miljøområdet.
Der synes jeg faktisk, at Danmark halter efter på mange områder.
Der har vi ikke været gode nok til at passe på vores farvande, til at passe på vores grundvand og til at passe på vores natur generelt.
Så det er et vigtigt område, ja, men det er klart, at når vi sætter os sammen med andre partier, finder vi ud af det med en kommende borgerlig regering – og gid det da lykkes.
Jesper Petersen (S), 2025-12-17:
Det med miljøområdet er åbenlyst rigtigt.
Der vil jeg i øvrigt også mene, at man klart vil komme længst ved fortsat at have en socialdemokratisk ledet regering, hvis man skal passe på vores vandmiljø, drikkevand osv.
Det må vi se.
I hvert fald vil jeg bare sige, at det står fuldstændig klart, at den konklusion, man må drage efter i dag, er, at vi vil få en svækket klima- og energipolitik i Danmark.
På en række af de områder, hvor vi bevæger os fremad, og som både giver beskæftigelse og klimagevinster, er der en meget kraftig uenighed i den borgerlige blok.
Man vil finde frem til en aftale, lyder det, men under alle omstændigheder vil det være et tilbageskridt i forhold til i dag.
Det er jo egentlig sundt nok at få de forskelle frem i lyset.
Signe Munk (SF), 2025-12-17:
Der, hvor jeg synes at diskussionen og logikken på en eller anden måde knækker lidt i forhold til regeringens vej, er netop, at man ikke holder det tempo, der har været i klimapolitikken hidtil.
Der er jo ingen tvivl om, at 2035-målet bare bliver et afsæt videre mod klimaneutralitet, for det er den vej, vi skal.
Ordføreren nævner én specifik sektor.
Altså, jeg kan ikke forestille mig en verden, hvor man kan nå hen mod klimaneutralitet, uden at alle sektorer – altså hele samfundet i Danmark – kommer til at skulle gå i en grønnere retning.
Ellers kan det selvsagt ikke lade sig gøre.
Så det handler
både om at komme videre ad den vej, hvor vi har sat mere strøm til transporten, at landbruget leverer mere, og selvfølgelig også, at vi får det sidste med i vores energisektor og i industrien – altså noget så banalt, som at man f.eks. ikke bruger petrokoks på Aalborg Portland fremadrettet.
Signe Munk (SF), 2025-12-17:
Vedvarende energi gør elregningen billigere, den grønne omstilling skaber tonsvis af jobs i Danmark, og energisektoren beskæftiger 100.000 danskere i gode jobs, så det var jo på mange måder en helt vildt underlig påstand.
Man jeg skal bare lige forstå det.
Altså, der er jo ikke én ekspert eller nogen som helst andre, der kan underbygge den påstand, at en CO 2 -afgift, der endnu ikke er kommet, skulle påvirke fødevarepriserne i dag.
Mette Thiesen (DF), 2025-12-17:
Med hensyn til de nye anlæg producerer de helt exceptionelt lidt affald, og det er jo selvfølgelig en langsigtet plan.
Vi har på kort sigt foreslået – og det har ordføreren desværre ikke været opmærksom på, men det vil jeg gerne minde ordføreren om – at man eksempelvis kunne købe Brokdorfværket i Tyskland og få kernekraft, altså strøm og energi, derfra.
Nu nævnte jeg det også i forhold til, at det er fuldstændig åndssvagt at lukke ned for olie osv. fra undergrunden, når man står i en situation som den her, og hvor man så fra flere andres side åbenbart hellere vil være afhængige af Putins gas.
Det ønsker vi ikke i Dansk Folkeparti.
Vi er også nødt til at erkende, at solen i Danmark – det tror jeg de fleste danskere kan være enige om – ikke altid skinner, og at vinden heller ikke altid blæser.
Så vi er jo nødt til at finde nogle alternativer.
Samira Nawa (RV), 2025-12-17:
Men så lad os da tage fat på kernekraften/atomkraften.
For hvis man vil indføre det i en dansk kontekst og i dansk energiplanlægning, så skal man sætte endog betydelige mængder af penge af til det, også meget mere, end når vi taler havvindudbud, brintrør, og hvad vi ellers taler om.
Så det ene er, at det koster enormt mange penge.
Så er der det andet, nemlig at det er langsomt.
Det tager altså enormt lang tid at nå dertil, og det ved jeg ikke om lige netop Dansk Folkepartis ordfører er så optaget af.
Men Dansk Folkepartis ordfører har i løbet af sin taletid her til aften været lidt optaget af miljøet.
Så hvad med det affaldsproblem, der også er i forbindelse med håndteringen af atomkraft?
Mette Thiesen (DF), 2025-12-17:
Den klimakrise, som ordføreren taler om, løser man altså ikke i Danmark ved at gøre det dyrere at være dansker.
Det er jeg bare nødt til at sige.
Så nej, det kommer vi ikke til, fordi vi har en minimal udledning i forhold til alle de andre lande.
Det, man kan gøre i forhold til det her, er jo bl.a. det, som vi i Danmark er gode til, nemlig at udvikle teknologi, som man også kan sælge til andre lande, så de netop kan indføre det.
Så kan man eksempelvis indføre kernekraft.
Det er man i andre lande også begyndt at lukke ned for, hvilket jo er tudetosset, men det er jo en fuldstændig ren energiform.
Så hvis man virkelig mener det, som ordføreren siger, skulle man da netop være den største fortaler for eksempelvis kernekraft.
Samira Nawa (RV), 2025-12-17:
Jeg kan forstå på ordføreren fra Dansk Folkeparti, at fødevarepriserne betyder enormt meget og også i den her sammenhæng med klimaområdet.
Nu er der jo bare eksperter, der peger på, at en af årsagerne til, at fødevarepriserne er steget, er klimakrisen.
Hvordan løser man så klimakrisen?
Det er måske det, som Dansk Folkeparti burde være optaget af, hvis man gerne vil nedbringe de stigende fødevarepriser.
Derfor undrer det mig jo, at Dansk Folkepartis ordfører har det fokus på fødevarepriserne, men at man glemmer fokusset på at løse klimakrisen, når det nu er det, der delvis er årsagen til de stigende fødevarepriser.
Signe Munk (SF), 2025-12-17:
Jeg ved næsten ikke, hvor jeg skal starte, for hr. Mads Fuglede og jeg har altid nogle interessante diskussioner på det her område.
Men jeg vil starte med noget, jeg simpelt hen ikke hører hr. Mads Fuglede og Danmarksdemokraterne tale om.
Jeg starter lige med sådan at opsummere: Jeg er med på, at Danmarksdemokraterne ikke kan lide solceller; Danmarksdemokraterne kan godt lide havvind.
Men hvad med landvindmøller?
For hvis man skal følge ordførerens logik, så er noget produceret i Europa, noget, som skaber billig strøm, jo landvindmøller.
Danmark producerer landvindmøller, også derovre, hvor ordføreren og jeg bor, og det skaber vigtige arbejdspladser.
Det er den billigste strøm, vi kan få.
Er Danmarksdemokraterne parat til at opstille flere landvindmøller?
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-17:
Hvis domstolen viser sig overhovedet ikke at ændre praksis og vi ser noget, som opfattes som totalt illegitimt af mange europæiske lande og en masse europæere, så må vi jo tage en drøftelse til den tid om, hvad vi så gør.
Men lige nu har jeg sådan set en tro på, at vi er ved at få løst et ret stort og ret markant problem.
Så vil jeg minde om, at nogle af de problemer, vi har med kriminelle udlændinge, jo ikke kun vedrører konventioner, men også vedrører det, at der er nogle lande, der nægter, og det kan man jo undre sig gevaldigt over, at tage imod deres egne statsborgere.
Men det er jo også et reelt problem, som vi vedvarende skal have fokus på, for vi skal af med dem, når de har begået kriminalitet i Danmark.
Mette Thiesen (DF), 2025-12-17:
Tak, formand.
Det fortsætter i samme boldgade: Til hvilke borgere mener ministeren hensynet primært skal tages: danskerne eller udlændingene?
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-17:
Jeg synes selvfølgelig altid, at det er den danske befolkning og i øvrigt lovlydige udlændinge, der er her for at bidrage positivt, man skal tage hensyn til, og ikke til folk, der begår kriminalitet eller på anden måde undergraver det danske samfund.
Men det er klart, at hvis der ligger et eller andet i – og jeg kan ikke forestille mig, det er det, der ligger i spørgsmålet – at jeg skulle sige, at jeg mener, at man skulle tage mindre hensyn til det, hvis en amerikaner eller en iraner eller en tysker blev udsat for en forbrydelser i Danmark, end hvis en dansker blev udsat for en forbrydelse,
mener jeg selvfølgelig, at det er den danske befolkning og folk, der bidrager positivt til Danmark, jeg kerer mig om.
Det er derfor, jeg har været optaget af, at vi nu har sat det her arbejde i gang i forhold til den europæiske menneskerettighedskonvention.
Det er jo primært på dansk og italiensk initiativ, og det er primært, fordi statsministeren har igangsat det arbejde, at vi nåede helt frem til det mål at få 27 lande med os i den her udtalelse, som blev vedtaget forleden, som var meget markant, og som, som jeg nævnte tidligere, nok er det mest markante budskab, der er sendt til domstolen fra medlemsstaterne.
Hvis ikke den danske statsminister og fru Giordia Meloni havde taget det initiativ, havde vi ikke nået det mål forleden.
Det er jeg utrolig glad for.
Der var også flere lande, der i deres indlæg på mødet, hvor udtalelsen blev vedtaget, kvitterede for den danske indsats.
Mette Thiesen (DF), 2025-12-17:
Fine ord og skåltaler kommer man altså ikke særlig langt med.
Ministeren svarede stadig væk heller ikke på mit tidligere spørgsmål, i forhold til om man så har tænkt sig at trække sig fra den her menneskerettighedskonvention og så eksempelvis fratræde den og så tiltræde den igen på alle andre punkter end eksempelvis nr. 3 og 8.
Har man tænkt sig at fratræde statsborgerretskonventionen?
Har man tænkt sig at fratræde statsløsekonventionen?
Er der nogen af de her andre konventioner, man har tænkt sig at fratræde, hvis man ikke mener, man kan varetage danske interesser, altså eksempelvis udvise kriminelle udlændinge konsekvent og efter første dom og fratage statsborgerskabet fra udlændinge, der har misbrugt den tillid, de har fået ved at få tildelt et dansk statsborgerskab?
De skal selvfølgelig have det frataget og – i min optik – uanset om de bliver statsløse eller ej.
Jeg kunne faktisk ikke være mere ligeglad for at være helt ærlig.
Der har man altså siddet på hænderne og ført en dybt, dybt forfejlet udlændingepolitik i snart 40 år.
Den eneste grund til, at vi i Danmark ikke ligner Sverige, er jo bl.a. fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti, men vi står i en situation i dag, hvor vi står ved en skillevej, og det handler om de her konventioner.
Det er rigtig fint, at ministeren siger, man har været nede og holde møde med nogle fine mennesker, og man kan blive enige om en hel masse ting på skrift – det er dejligt og fint og alt mulig andet – jeg tror bare ikke, danskerne kan bruge det til særlig meget, hvis det ikke bliver vist i praksis.
Så jeg har et konkret spørgsmål en gang til til ministeren: Hvis man ikke opnår det, man gerne vil i forhold til de her 27 lande, der har udtalt kritik af den meget aktivistiske Menneskerettighedsdomstol i Strasbourg, har man så tænkt sig at udtræde af konventionen for at sikre danskerne?
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-17:
Jeg har ikke fantasi til at forestille mig, at vi ikke kommer til at se en praksisændring.
Derfor synes jeg ikke, det er relevant at tale om at udtræde lige nu.
Jeg vil også om det her med hele tiden at karikere det og få det til at lyde, som om det hele handler om at spise pindemadder med fine mennesker, sige, at det jo ikke er det, det drejer sig om.
Det drejer sig om rent faktisk at få lavet det her system om, sådan at medlemslandene bliver i stand til at føre den udlændingepolitik, de ønsker, og udvise kriminelle udlændinge.
Mette Thiesen (DF), 2025-12-17:
Hvad har man så tænkt sig at gøre konkret, hvis det ikke sker?
Der har jo været skåltaler og erklæringer og alt mulig andet tidligere, og vi er bare ikke i mål som i overhovedet ikke.
Vi er overhovedet ikke i mål.
Ministeren siger, at det skal være langt flere, men vi må jo have en praksis.
Man må jo have en eller anden praksis.
I Dansk Folkeparti mener vi helt konsekvent, at hvis udlændinge kommer til Danmark og begår kriminalitet, skal de udvises konsekvent.
Hvis man som udlænding har fået tildelt dansk statsborgerskab ved lov og man begår grov kriminalitet, skal det fratages en, og så skal man udvises.
Punktum.
Det vil der være en del af de her konventioner der står i vejen for.
Har Socialdemokratiet, har den nuværende regering tænkt sig at handle på det?
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-17:
Jeg synes, fru Mette Thiesen går lidt let hen over, at vi har vedtaget den mest markante udtalelse, jeg tror nogen sinde er vedtaget om Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Jeg tror, at man undervurderer det, og at det kommer til at få en betydning.
Jeg føler mig overbevist om, at vi kommer til at se, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol vil slå bak og finde tilbage til det, den blev sat i verden for, nemlig at beskytte mod reelle menneskerettighedskrænkelser frem for at blande sig i, hvilken udlændingepolitik vi fører i medlemsstaterne.
Derfor er jeg sådan set fortrøstningsfuld, og derfor anerkender jeg heller ikke, at vi ikke har gjort noget.
Det er jo tit det, det kommer tilbage til: Hvornår vil vi gøre noget?
Vi har gjort meget; vi har gjort rigtig meget.
Det har været et kæmpe arbejde at nå dertil, at 27 lande bakker os op i, at udlændingepolitikken føres i medlemsstaterne, ikke i Strasbourg.
Jeg er lige så optaget af, at der skal være retfærdighed til, når man bliver udsat for forbrydelser.
Derfor er jeg glad for, at vi har strammet udlændingelovgivningen på en lang række områder igennem de senere år.
Det betyder, at mange flere kriminelle udlændinge bliver udvist.
Det betyder også, at vi i gennemsnit i runde tal udviser ca. 1.000 om året, og langt de fleste af dem forlader også Danmark.
Det arbejde har vi sat i gang siden 2019, og vi bygger ovenpå – og har også andre gode initiativer fra tidligere.
Men jeg vil også sige, at det altså betyder noget, når 27 lande sender så kraftigt et signal til domstolen.
For mig bekendt er der ikke fortilfælde for, at man så markant har sagt til Domstolen: Det her er vi ikke tilfredse med; den praksis, der har udviklet sig, er vi ikke tilfredse med, og nu er tiden inde til at slå bak.
Jesper Petersen (S), 2025-12-17:
Jeg skal her bare give en begrundelse for den forespørgselsdebat, vi kommer til at have nu, med ophæng i at klimaordførerne fra alle Folketingets partier jo traditionen tro har valgt at indbyde ministeren til en forespørgselsdebat i forbindelse med den årlige redegørelse om klimaeffekter.
Folketingets partier ønsker med debatten at drøfte regeringens fremtidige klimapolitiske initiativer set i lyset af ministerens redegørelse om klimaeffekter, der jo er oversendt skriftligt til Folketinget.
Så tak til ministeren for at stille op i dag.
Jeg ser frem til diskussionen med ministeren og med de andre ordførere og skal ikke forlænge det her yderligere.
Leila Stockmarr (EL), 2025-12-17:
Tak for det, og tak til ministeren for talen og redegørelsen.
Lars Aagaard (M), 2025-12-17:
Det spørgsmål skal man tænke ret meget over.
For mig er klimapolitik ikke teknokratisk.
Det er utrolig konkret.
Hvis man vil have meget store reduktioner meget hurtigt, ved vi alle sammen godt, at det kan man få, hvis man er villig til at bruge f.eks. afgiftsinstrumentet ret aggressivt.
Der er jeg ret sikker på, at det øjeblik danskerne opdager konsekvenserne af det, vil de blive bekymret.
Det vil kunne ramme den dansker, der for første gang i sit liv måske har fået adgang til en bil, og som måske bor ude på landet, hvor man for at kunne få et job er afhængig af, at man har en bil.
Man har ikke råd til at købe en ny elbil; man må købe en brugt dieselbil.
Så tempo og valg af virkemidler har ret meget at gøre i forhold til at sikre den opbakning.
Jeg er stor tilhænger af, at der er bred opbakning, og jeg er egentlig glad for spørgsmålet, for det siger jo noget om behovet for, at vi så i den fase, vi er i nu, er præcise over for danskerne, i forhold til hvad det så er for nogle politiske greb, vi hver især mener er de rigtige, og viser dem til danskerne og også er ærlige og fortæller danskerne, hvad konsekvensen er.
Så det er en kæmpe bekymring, og jeg deler den.
Signe Munk (SF), 2025-12-17:
Tak for det.
Først vil jeg lige give en anerkendelse af det arbejde, der er blevet gjort, med, at der faktisk er kommet et klimamål i EU i 2040.
Det vil jeg godt være ærlig at sige at jeg synes var godt arbejde af ministeren og et godt resultat på vegne af regeringen og på vegne af hele Europa.
Men det, der så undrer mig, er, at når man så kan kæmpe for et ambitiøst mål i EU og for, at der faktisk kommer et klimamål i 2040, og hvorfor den danske regering og klimaministeren først vil lave ny klimapolitik i Danmark om 9 år.
For det er jo det, regeringen har foreslået med det klimamål i 2035, som besluttes lige om lidt, nemlig at det først er i 2035, at regeringen vil lave en ny klimapolitik.
Hvorfor er det det, regeringen mener er den klimapolitik, der bør føres i det her land, altså først en ny klimapolitik om 9 år?
Mette Thiesen (DF), 2025-12-17:
Der er ministeren jo nok noget mere fortrøstningsfuld, end jeg er – for ikke at sige, at jeg i hvert fald ikke er så hamrende naiv, at jeg tror på, at det her nødvendigvis kommer til at ske.
Jeg synes ikke, at det, vi har set generelt fra Menneskerettighedsdomstolen i Strasbourg, har vist nogen som helst tegn på, at man har det her ønske.
Selv om der er flere lande, der ønsker det, er jeg bare nødt til at sige, at jeg ville være rigtig, rigtig glad, hvis det skete, men jeg tror ikke på det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad man – indtil det kommer til at ske, for vi har set de her skåltaler osv. – har tænkt sig at fortælle de danskere, som hver eneste dag bliver udsat for dyb kriminalitet, svindel og humbug, knivstikkerier gruppevoldtægter osv.
Hvad har man tænkt sig at forklare dem, andet end at man har spist pindemadder med nogle fine mennesker i Strasbourg?
Lars Aagaard (M), 2025-12-17:
Den beskrivelse er jeg slet ikke enig i.
For det første er det, Danmark har sagt om et mål på 82 pct. som minimum, i min læsning blandt de absolut mest ambitiøse mål i verden, så vi fastholder, at vi går foran.
Så målet er ambitiøst, og så skal man jo ikke tage fejl af, at fordi vi har besluttet noget herinde i Folketinget, f.eks. grøn trepart, så er det jo ikke implementeret, og alle delaftalerne under det her er ikke lavet.
Det er de jo ikke.
Så der udestår et stort politisk arbejde, f.eks. i relation til grøn trepart, for at sikre, at de klimaeffekter, vi regner med, opstår.
Men så starter virkeligheden jo derefter, og jeg har respekt for den virkelighed, nemlig at når der så kommer en CO 2 -afgift og landbruget kender den endelige regulering, begynder virkelige mennesker at reagere på det.
Vi har dermed truffet nogle klimapolitiske beslutninger, der rækker langt ind i 2030'erne.
Men at tegne et billede af, at omstillingen sådan nærmest er gennemført, fordi vi har truffet nogle heroiske politiske beslutninger, er jo ikke rigtigt.
I forhold til omstillingen er det jo bare, fordi vi har truffet langsigtede beslutninger, men omstillingen skal jo i gang derude, og så skal vi jo som sagt følge implementeringen af de aftaler, vi har lavet, og det vil da overraske mig, hvis alt, altså hvis det i alle sammenhænge bliver implementeret fuldstændig på den måde, som vi har forudset.
Så min prognose er, at jeg tror, vi får nok at lave, også klimapolitisk, i de kommende år.
Mette Thiesen (DF), 2025-12-17:
Ministeren svarede ikke på, hvad jeg spurgte om: Hvad har man tænkt sig at gøre, hvis den ikke tager det alvorligt, at 27 lande siger det her?
Det svarede ministeren ikke på.
Altså, i Dansk Folkeparti kommer vi til at fravige alle de konventioner, der står i vejen for, at vi kan gøre det, der er bedst for Danmark.
Det betyder bl.a. også, at hvis dybt kriminelle udlændinge, der har fået tildelt dansk statsborgerskab ved lov, begår grov kriminalitet, skal det selvfølgelig fratages dem.
Det er almindelig sund fornuft.
Det vil man jo heller ikke.
Så det handler jo ikke udelukkende om, at man bare skal udvise kriminelle udlændinge konsekvent og efter første dom; det er almindelig sund fornuft.
Det handler jo også om, at der er tildelt nogle mennesker en masse statsborgerskaber, som man stadig væk ikke vil frakende dem, eksempelvis Fasar.
Hvad har ministeren tænkt sig at gøre, hvis domstolen i Strasbourg er ligeglad?