runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2017-05-18:
Ja, det ved jeg godt.
Men hvad er så grunden til, at vi ikke skal have de samme regler?
Altså, det er jo så af hensyn til noget EU-teknik.
Det er ikke af hensyn til forbrugerne eller tatovørerne eller noget som helst.
Det samme gælder i Tyskland.
Det kan altså godt lade sig gøre at have strammere regler og alligevel have tatovørvirksomheder.
Når vi så ikke skal have det i Danmark, er det altså hverken af hensyn til tatovørvirksomheden eller for den sags skyld dem, der bliver tatoveret, så det er udelukkende af hensyn til, at vi skal acceptere noget i EU, noget EU-teknik.
Er det virkelig sådan, at Venstre har den opfattelse, at det er vigtigere med EU-teknik, end det er med borgernes helbred?
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-18:
Jeg ved ikke, om hr. Søren Søndergaard nogen sinde har tænkt den tanke, at det her, som han kalder EU-teknik, kunne have et formål.
Altså, det er bare sådan en tanke.
Carsten Bach (LA), 2017-05-18:
Først og fremmest tak til miljø- og fødevareministeren for at opdatere os på status for indsatsen mod farlig kemi i tatoveringsblæk – og så fristes man jo næsten til at sige, at nu har vi alle sammen fået det emne lidt mere ind under huden.
Og det er selvfølgelig foranlediget af et beslutningsforslag fremsat af Enhedslisten, også mange tak for det.
Vi kender jo alle sammen skrækeksempler på tatoveringer, der er gået galt.
Det ser både frygteligt ud og må føles forfærdeligt.
Jeg har ikke selv prøvet det, og jeg er heller ikke en af de tre tilstedeværende i salen, der statistisk set må være tatoveret.
Liberal Alliance går dog ikke ind for forbud.
Folketinget skal foretage reguleringer, hvor det er relevant og nødvendig regulering, der beskytter forbrugeren bedst muligt.
Men forbrugeren har også selv et ansvar.
Og specielt når der som her er tale om folk, der selv vælger at få lagt farvestoffer ind under huden, så udsætter man sig bevidst for en risiko og bør derfor også være lidt ekstra årvågen og påpasselig med, hvem man vælger til at få til at udføre sådan et indgreb.
Et nationalt forbud vil formentlig blot hæmme den pæne del af branchen og i stedet fremme en tatoveringsturisme til f.eks. andre EU-lande uden et forbud.
Og derfor vil jeg også her fra Folketingets talerstol opfordre branchen til at tage initiativer til at få ryddet op blandt eventuel brodne kar.
Til sidst vil jeg sige, at i den her sag som med alt andet, der vedrører kemi, opnås den bedste forbrugerbeskyttelse gennem EU-regulering, og derfor igen mange tak til ministeren for en opdatering på Danmarks indsats inden for EU med fremme af regulering.
Den linje støtter Liberal Alliance, og derfor støtter vi heller ikke B 107.
Søren Søndergaard (EL), 2017-05-18:
Ja, for jeg vil sådan set godt forstå logikken.
Altså, hvad er det, der gør, at hvis vi i Danmark forbyder, at man kan komme giftstoffer i tatoveringsblæk, sådan at det ikke kan importeres til Danmark, så skulle folk sige: Så vil jeg søreme tage til et land og blive tatoveret, hvor jeg risikerer, at der er rensevæske, eller hvad fanden ved jeg – undskyld: hvad ved jeg – i det her blæk?
Altså, jeg forstår det ikke.
Kan vi ikke tænke tanken til ende, nemlig hvad det er, der skulle få folk til at sige: Det er sikkert at blive tatoveret i Danmark; risikoen er i hvert fald mere begrænset, end den var før; jeg får ikke sprøjtet noget ind, som er decideret giftigt, og derfor skynder jeg mig at tage til et land, hvor der ikke er nogen som helst regulering, og hvor det er giftigt?
Kan vi ikke få udfoldet den logik?
Jamen vi kan jo bare starte med at indføre de regler, man har i Sverige og Tyskland.
Der kan man jo udmærket blive tatoveret.
Hvorfor skulle det forhindre folk i at være tatovører i Danmark, at der er et importforbud mod tatovørfarveblæk, som indeholder giftstoffer?
Det har ministeren sådan set gjort tidligere, for virkeligheden er jo den, at det er rent bureaukrati, der gør, at vi ikke kan lave det i Danmark.
Der er en række EU-lande, der har stærkere regler allerede, men det har noget at gøre med, hvornår man indførte dem.
Og Danmark indførte dem for sent, efter at REACH var trådt fuldt i kraft, med det resultat, at så kunne vi ikke gennemføre dem.
Havde vi haft dem altid, eller havde vi haft dem meget tidligere, havde vi godt kunnet indføre dem.
Det var det, svenskerne gjorde.
Derfor er det rent teknikalitet og bureaukrati, der gør det.
Og dem, der altså kommer til at betale prisen for det, er de tusindvis af mennesker i Danmark, som i tiltro til, at Danmark ikke er en bananrepublik, går ind og bliver tatoveret et eller andet sted og så opdager, at det, de har fået sprøjtet ind, er noget, der er giftigt.
Hvis nu det viser sig, at Sverige har nogle strammere regler end Danmark, kan vi så ikke være enige om, at vi så skal have de samme regler som i Sverige, som jo også er et EU-land?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-05-18:
Det kan jeg bekræfte.
Og jeg kan også bekræfte, at vi har en aktiv oplysningsindsats og dialog med hele tatoveringsindustrien i Danmark for at sikre, at de ikke bruger skadelige stoffer.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-05-18:
Der er ikke nogen, der har nogen som helst form for ønske om eller interesse i, at folk, der vælger at blive tatoveret, får sprøjtet giftstoffer ind i armen og bliver syge af det, hvad enten det så er med bylder eller noget andet.
Det her er i virkeligheden diskussionen om, hvordan man bedst gør det, hvordan man bedst regulerer området, hvordan man i øvrigt også regulerer tatovørbranchen, som er et af de områder og en af de brancher, som stort set ikke er reguleret særlig meget, selv også herhjemme.
Der er ikke særlig gode mærkningsordninger, og der er i det hele taget ikke særlig god regulering osv. Jeg vil starte med at sige, at debatten selvfølgelig gør indtryk på mig, og at det også gælder det spørgsmål, hr. Søren Søndergaard stiller ministeren omkring den svenske regulering.
Derudover er vi i allerhøjeste grad interesseret i, at vi laver nogle regler, som gælder for alle EU's medlemslande, for på den måde tror vi sådan set, at beskyttelsen af både den enkelte dansker, men sådan set også den enkelte EU-borger bliver bedst mulig.
Derfor har vi også besluttet at være kritiske over for, om det her beslutningsforslag er den rigtige vej at gå, men måske i stedet lægge op til, at vi laver en betænkning, hvor vi pålægger regeringen aktivt at arbejde på, at de her kemikalier m.v. bliver ændret i REACH.
Det er i hvert fald den tilgang, Socialdemokratiet har til det spørgsmål her.
Søren Søndergaard (EL), 2017-05-18:
Ja, ja, men vi vil også godt være med til at arbejde for, at EU ændrer reglerne i 2025 eller 2032 eller 2078, vores støtte skal ikke mangle til det, for det vil vi gerne være med til.
Og der hørte jeg ikke rigtig svaret fra Socialdemokratiet.
Men når det nu er så vigtigt med EU-sporet – vil jeg spørge hr. Peter Hummelgaard Thomsen – hvad var så egentlig grunden til, at den tidligere regering lavede en bekendtgørelse, der udelukkende omhandlede Danmark?
Hvorfor gjorde de det?
Hvad var grunden til, at man udarbejdede en betænkning, der lå fuldstændig klar til at blive sat i værk fra den tidligere regerings side?
Der må vel have været en grund.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-05-18:
Det her er på mange måder helt fantastisk, for vi ved jo begge to udmærket godt, hvad det er, der er kernen i den her diskussion, men alligevel hidser hr. Søren Søndergaard sig op.
Det, der er kernen, er, at den daværende regering lavede en bekendtgørelse ud fra præcis de samme intentioner, som jeg også gav udtryk for, nemlig at beskytte forbrugere imod at få sprøjtet giftige kemikalier i armene, eller hvor man nu vælger at få en tatovering.
Jeg kommer fra Amager, og der er rigtig mange, der får det på lænden derude.
Hr. Søren Søndergaard ved også udmærket godt, at EU så åbner en traktatkrænkelsessag, og så tager man så bestik af det.
Så er spørgsmålet, hvad Danmark gør i den forbindelse.
Så gør vi det, at vi aktivt prøver at arbejde for, at man får ændret REACH, sådan at man får en fælles regulering i hele EU, og det er også det, der lige nu er vores tilgang til det her spørgsmål.
For det synes vi er interessant, og det er også bl.a. derfor, at vi lægger op til at lave en betænkning, hvor vi pålægger regeringen aktivt at arbejde for de her ændringer så hurtigt som muligt.
Søren Søndergaard (EL), 2017-05-18:
Først kan jeg garantere hr. Peter Hummelgaard Thomsen for, at han ikke har set mig ophidset endnu, for det ser helt anderledes ud.
Det er jo ikke af hensyn til giftstofferne, at Socialdemokratiet har skiftet linje fra 2013 og til nu.
Det er ikke af hensyn til de tatovører, som er forbandet over, hvad de kan risikere at komme til at gøre ved folk, det er ikke af hensyn til dem, det er ikke af hensyn til sundheden i Danmark, at Socialdemokratiet har skiftet holdning.
Det er af hensyn til EU.
Det er af hensyn til EU, at man har skiftet holdning.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-05-18:
Mig bekendt har den daværende regering ikke været uærlig omkring, at der var blevet åbnet en traktatkrænkelsessag eller i hvert fald blevet meddelt, at man kunne få en traktatkrænkelsessag på nakken.
Det er jo sådan, det er.
Omvendt er det også sådan, ligesom når vi diskuterer på miljøområdet, når vi diskuterer på forbrugerområdet, når vi diskuterer på en lang række forskellige områder, at så er det hele tiden en diskussion om, hvor hurtigt vi skal løbe i Danmark over for at få resten med, og hvad det egentlig er, der er bedst på den lange bane.
Det er jo den generelle diskussion hele tiden, og det, som hr. Søren Søndergaard og jeg har diskuteret mange gange, er, at det over de sidste mange årtier er lykkedes at løfte standarderne i hele Europa.
Det vil så også sige, at når danskere tager til Tyskland eller tager til Spanien og bliver tatoveret midt i en brandert på en ferie, eller hvad man nu vælger at gøre, så nyder man også samme form for beskyttelse. Derudover hilser vi altså også initiativet fra regeringen, som jeg tror blev startet allerede under den daværende regering, velkommen, med, at man forsøger at sørge for, at tatovørerne, der køber deres blæk, rent faktisk også er klar over, hvad for noget der er godt, og hvad for noget der er skidt.
Pia Adelsteen (DF), 2017-05-18:
Tak for det.
I Dansk Folkeparti støtter vi ikke forslaget.
Det gjorde vi egentlig heller ikke tilbage i 2013, hvor man lavede det her med en frivillig registrering, fordi vi havde ønsket at have en obligatorisk registrering af tatovører.
Når vi ikke støtter forslaget, er det sådan set ikke, fordi vi ikke er bekymret over den tatoveringsfarve, der er, men fordi det, hvis den bekendtgørelse, der blev lavet tilbage i marts 2013, bliver gennemført, faktisk bliver umuligt at være tatovør i Danmark, og det er vi ikke indstillet på, for så tror vi faktisk bare på, at danskere tager til Tyskland eller andre steder for at blive tatoveret.
Det, som vi har en holdning til, er, at vi godt kunne tænke os, at alle tatovører blev registreret obligatorisk.
Vi har diskuteret det for mange år siden med den daværende regering, og man kan sige, at regeringen eller skiftende regeringer også har været en lille smule langsomme, i og med at vi har haft en aftale om, at der skulle ske noget på området.
Jeg har fået den forståelse, at der i næste samling kommer til at ske noget i forhold til registrering, men også at der i den forgangne periode rent faktisk har været et rigtig godt samarbejde med de tatovører, der er i Danmark, og dem, som er indstillet på også at lave noget i forhold til hygiejnen.
Så man har haft hygiejnekurser, hvilket er rigtig, rigtig vigtigt.
Derfor irriterede det mig også meget, at der på Facebook i går var en tidligere minister, der blev tatoveret hjemme på sit køkkenbord.
Nu vil jeg ikke nævne navne, men jeg synes simpelt hen ikke, det er rimeligt, at man gør sådan noget, fordi det med hygiejnen netop er så vigtigt, og det er så vigtigt, at man gør det på en ordentlig måde.
Som jeg også har forstået det, når jeg har talt med tatovører, er det ikke muligt at købe blæk, der er produceret i Danmark, det køber man i udlandet, hvor der er nogle store blækproducenter, som laver det her.
Det er selvfølgelig vigtigt, at det, der bliver brugt til tatovering, også er i orden rent sundhedsmæssigt, men der, hvor det går galt, er ofte i forbindelse med dårlig hygiejne – det er mit klare indtryk.
Derfor synes jeg, det er rigtig godt, at man netop har det her samarbejde med sundhedsmyndighederne, sådan at vi selvfølgelig får så få skader som muligt.
Umiddelbart har jeg ikke ret meget mere at sige ud over en ting.
Det er jo altså helt frivilligt, at man som menneske lægger sig under en sådan nål, vil jeg sige.
Dermed ikke sagt, at man skal løbe en stor risiko ved det.
Vi skal selvfølgelig værne om, at de her farver er så sikre som overhovedet muligt, men lige så vel som det er frivilligt at farve hår, er det også frivilligt at få en tatovering, og nogle gange går det jo galt.
Jeg håber jo på at få en obligatorisk registrering af tatovører, og at vi kan arbejde på, at blækken selvfølgelig bliver så sikker som overhovedet muligt, så vi undgår så mange skader som muligt.
Helt at blive skaderne kvit ved jeg ikke om jeg tror på.
Som jeg har forstået det, kan man ikke få tatoveringsfarver, som er helt fri for giftstoffer.
Det kan godt være, at det er mig, der er uoplyst.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-18:
Jo, men det er jo klart, at det er en plan for, hvordan vi på alle områder i samfundet gør en indsats for, at vi til sidst får et regnestykke, der går op, et regnestykke, der vel at mærke hæver sig op over det kommunale niveau, som hr. Villum Christensen er så interesseret i, men også et regnestykke, der medtager, hvad sliddet på jordkloden koster, og hvordan man lige regner den slags ud
Grunden til, at det er interessant at diskutere lige præcis i Folketinget, er jo, at vi mildest talt har en finger med i spillet, i og med at vi giver store økonomiske tilskud til færgedriften.
Og så er det da kun rimeligt, hvis vi vil i en bestemt retning, at vi så understøtter efterspørgslen efter bestemte produkter, som bringer Danmark i en bestemt og mere miljømæssig retning, en retning, der skaber masser af arbejdspladser.
Roger Matthisen (ALT), 2017-05-18:
Det forstår jeg godt, og tak til ordføreren for uddybningen.
Det er jo hele diskursen, det er jo hele samtalen om, om det er os, der er utålmodige, eller om det er planeten, der kræver handling.
Så det er jo ikke kun, fordi det er det her ene lille element, vi gerne vil ind og skrue på.
Vi ser jo også gerne, at vi afgiftsfritager elbiler osv.
Ordføreren efterspørger igen en langsigtet strategi og siger, at regeringen har en.
Jamen så lad os se på alle de elementer inden for den strategi.
Det er egentlig her, vi bare håber at I kan se fornuften i at planlægge.
Villum Christensen (LA), 2017-05-18:
Nu har jeg slet ikke forholdt mig til begrebet national strategi.
Det er dukket op.
Og nej, vi skubber ikke ansvaret fra os ved at lægge tingene ned, vi siger omvendt, at nej, vi har tillid til, at man har lige så meget mellem ørerne ude lokalt, når det handler om at finde miljørigtige løsninger, som man har her på denne talerstol.
Det var det, der var pointen i det, jeg sagde.
Kim Christiansen (DF), 2017-05-18:
Mig bekendt er den eneste ø, der bliver produceret færger på, vist Ærø, nemlig på Søby Værft, og det er rigtig godt, at de har den nicheproduktion.
Men at et tilskud til elfærger generelt skulle fremme udviklingen på de danske øer, tror jeg simpelt hen ikke på.
Jeg tror, at den dag, man skal til at erstatte nogle af de små øfærger og med fordel indsætte elfærger, kræver det, at der er noget økonomi i det, og så vil man selvfølgelig gøre det.
Og det er det, jeg mener med, at det her må markedet selv drive frem, for jeg har ingen intentioner om at bruge statspenge på det.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-18:
Det er vel ikke rigtigt?
Jo, de driver færgerne, men er miljøpolitik pludselig blevet kommunaliseret?
Det er det vel ikke.
Det, jeg vil bede ordføreren forholde sig til, er, at man jo netop ikke kan reducere det her til et spørgsmål om et kommunalt regnskab, for hvordan er det lige, at man indregner sliddet på jordkloden?
Hvordan er det, man indregner alle de andre omkostninger, der er forbundet med det?
Derfor er det selvfølgelig et anliggende, som vi som stat skal tage stilling til og gøre det attraktivt for kommunerne at gå i en bestemt retning i forhold til færgedriften.
Jeg ved heller ikke lige, hvorfra hr. Kristian Pihl Lorentzen har ideen om, at færger, der er 5 år gamle, skulle udskiftes.
Det, vi lægger op til, er jo en indfasning i en aftale med kommunerne, hvor man kan se, at når det er rentabelt, når det er passende, så gør man det i sådan en rækkefølge.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-05-18:
Jeg har bare forstået på forslaget, at man gerne vil ud og bruge en masse penge på konsulenter, der skal til at kulegrave det her, og vi har i forvejen rigeligt med konsulenthonorarudgifter i den statslige sektor.
Nej, det, der er humlen i det her, er selvfølgelig, at den samlede miljøpolitik er et nationalt ansvar, og det er jo også derfor, at regeringen på et tidspunkt inden alt for længe kommer med en plan for, hvordan vi når de grønne mål i 2030, herunder inden for transporten, og der skal transporten selvfølgelig yde sit bidrag, og så finder vi de virkemidler.
Men det, jeg glæder mig over, er, at økommunerne er i fuld gang.
Der er allerede nævnt adskillige eksempler på, at man er i fuld gang.
Så vi behøver ikke sådan at forcere en udvikling, og jeg er sikker på, at forslaget som sagt er velment, men det bærer også præg af, at man er sådan lidt utålmodig.
Man kunne godt tænke sig, at Danmark var en kilometer foran, og der siger vi andre så, at vi er tilfredse med, at vi kun er i front, for det er nemlig ikke så dyrt, som hvis man ønsker at være langt foran alle andre og langt foran teknologien.
Jeg er helt med på, at vi, som nævnt, skal i en grøn retning, og jeg vil gerne have en bred vifte af teknologier, og så må bedste teknologi vinde.
Det gælder også inden for biler.
Men som sagt ser vi jo netop, at kommunerne ikke venter på det.
Derfor skal vi vente på den nationale strategi for, hvordan vi indfører en mere grøn transport, og så må vi se, hvad der skal til af virkemidler.
I forhold til den der med hele tiden at slå folk oven i hovedet med, at jordkloden er ved at gå under, vil jeg sige, at det jo ikke er jordkloden, der står på spil med de her øfærger, specielt ikke når de er langt mere grønne, end de var for 50 år siden.
Jeg kan huske, at de sendte sort røg op ad skorstenen, da jeg var dreng.
Roger Matthisen (ALT), 2017-05-18:
Tak for det.
Tak til ordføreren for talen.
For grunden til, at vi fokuserer på det, er jo netop, at vi vil være kønsbevidste.
Det er også der, jeg egentlig håber at alle partierne vil være miljøbevidste omkring, hvad det er for en retning, vi udstikker for vores land.
Vi kan sagtens have debatter om folkeskolereform og gymnasiereform og sørge for, at folk har det godt og får nogle gode uddannelser, men hvis de ikke har nogen planet at tage den uddannelse på, og hvis ikke vi efterlader den i en ordentlig stand, så hjælper det ikke.
Det er jo det, vi hele tiden snakker om.
Vi snakker om, at vi står over for nogle miljøudfordringer, der er så presserende, at vi er nødt til at tage nogle bevidste valg om, hvad det er for en retning, vi sætter og skubber landet i.
Her har vi så et beslutningsforslag, som ikke siger, at vi skal sælge en færge, der er 2, 3 eller 5 år gammel, men at vi skal lægge en strategi for de her færger.
Lige så snart det er rentabelt og miljømæssigt fordelagtigt, jamen så går vi i gang.
Er ordføreren ikke enig i, at det er det, der er nødvendigheden ved beslutningsforslaget?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-05-18:
Jamen jeg er helt enig i, at vi skal have en strategi i Danmark for, hvordan vi fortrænger fossile brændsler, herunder til færger, og for, hvordan vi kommer i en grøn retning.
Men det er jo netop derfor, jeg synes, at det er et brud, at man så lige plukker den her lillebitte del ud af det samlede transportbillede og vil bruge masser af penge på at forcere nogle elfærger til nogle økommuner, som i grunden er i fuld gang.
Og i de kommuner, der ikke er i gang, er man i fuld gang med overvejelserne.
Så det er, som om man er meget utålmodig.
Jeg er sikker på, at det er i bedste mening.
Det er ikke i et anfald af frådende ondskab, at det her forslag er fremsat.
Men det er, som om man er så utålmodig, at man ikke giver plads til, at kommunerne selv kan komme ud over rampen, hvad mange af dem jo har stor lyst til, i takt med at de skal udskifte deres færger.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-18:
Jeg oplever egentlig ikke, at det sådan nødvendigvis er SF, der ønsker at forcere noget.
Nej, det er jordkloden, der ønsker, at vi forcerer noget.
Det er de dramatiske klimaændringer, der forcerer, at vi tager nogle beslutninger, der gør, at vi forcerer udviklingen.
Det er sådan, sammenhængen er.
Men jeg kan høre på hr. Kristian Pihl Lorentzen, at det især er det her med, at man synes, at vi skal være mere åbne over for andre teknologier, og man kan være bange for, at det bliver for kort en tidsfrist, så der vil jeg spørge hr. Kristian Pihl Lorentzen: Hvis nu vi laver et beslutningsforslag, der åbner op for, at man ligestiller andre typer teknologier, når de er modne til at blive taget i brug, og at vi laver en længere indfasningsperiode, er Venstre så med på, at vi griber den her kæmpechance for både at gøre noget for miljøet og skabe masser af danske arbejdspladser?
Henning Hyllested (EL), 2017-05-18:
Jeg tror, at når SF i beslutningsforslaget foreslår, at det er elfærger, så er det, fordi det er en teknologi, som nu er for hånden, og hvor man ved forholdsvis beskedne midler, tror jeg det er, kan give den udvikling et boost, og samtidig har det de fantastiske sideeffekter, at det støtter en udvikling med arbejdspladser rundtomkring i vores udkantsområder, nogle af vores allermest udprægede udkantsområder, nemlig vores små øer, bl.a. på Søby Værft.
Kim Christiansen (DF), 2017-05-18:
Den tidligere færgepulje var jo samfundsbegrundet.
Det var nogle bestemte ruter, hvor man sagde, at det simpelt hen ville blive så tosset dyrt, hvis ikke staten gik ind.
Så ville det ikke være muligt at bosætte sig på eksempelvis Bornholm, Samsø, Anholt, Læsø.
Det ville være komplet umuligt.
Så der går man ind og understøtter, men det er jo noget helt andet.
Det er en anden situation, synes jeg, end at man går ind samlet set og laver en statspulje, der skal understøtte lige nøjagtig elfærger.
Hvorfor ikke brintfærger – brint er jo også en teknologi, der er på vej frem?
Man er meget fokuseret på el hele tiden.
Det er jo fint, og jeg tror også, det kommer til at spille en rolle, men der er masser af andre teknologier, man så også burde gå ind og understøtte med statslige midler.
Og det er Dansk Folkeparti simpelt hen bare ikke tilhænger af.
Der har jeg været for ikke ret lang tid siden.
Det er derfor, jeg har den viden om, at man bygger en elfærge dernede.
Og det er jo helt korrekt, som hr. Karsten Hønge er inde på, at det virkelig er et driftigt foretagende på en af vores mindre øer, og det er godt.
Men det skal jo heller ikke drives frem med statsmidler, ved at vi måske giver tilskud til en eller anden bestemt færgeform, som nu lige Søby Værft har specialiseret sig i.
Nej, jeg skal faktisk til Helsingør og kigge på nogle elfærger.
For der synes jeg det har en relevans, og der, på de meget korte strækninger, der er deroppe, tror jeg man kan udnytte teknologien.
Men det er jo fuldt kommercielt.
Det gør man uden statslige penge, og derfor synes jeg, det er et ret spændende projekt, man har gang i oppe i Helsingør.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-18:
Så vil jeg også lige bede hr. Kim Christiansen om at forholde sig til det andet, det her med, at der er mange, der lader, som om tingene er gratis.
Altså, hvis det bare sådan hænger sammen snævert økonomisk, må det vel være i orden.
Men hvordan opgør man egentlig det slid, der er på jordkloden, ved at der fortsat sendes partikler ud, så befolkningen bliver syge, at der sendes CO2 ud, sådan at jordkloden er ved at svede sig selv ihjel?