runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-01-24:
Ministeren var forbi Europaudvalget i fredags for bl.a. at orientere om Røde Hav-bidraget.
Jeg nævnte for ministeren, at der kunne være et problem med hensyn til eventuelle tilfangetagelser af kombattanter, og foreslog så også, at vi tog højde for det i beslutningsforslaget.
Stor var min skuffelse, da jeg så når frem til behandlingen i dag og ser, at der ikke er kommet nogen ændringer eller ændringsforslag, og at ministeren ikke har sørget for at levere på det, han umiddelbart var positivt indstillet over for.
Hvordan kan det være?
Christian Friis Bach (RV), 2024-01-24:
Tak til ministeren.
Jeg vil sige, at jeg er ked af, at jeg ikke nu kan sende et signal om, at vi står sammen om udsendelsen af den her offensive mission, for jeg mener, det er vigtigt, at vi gør det.
Og jeg er derfor optaget af, at vi får det rigtige og grundige grundlag at gøre det på.
En af de ting, jeg er meget optaget af, er, at når vi sender danske soldater ud i en offensiv militær operation – en krig, som det kan kaldes og bliver kaldt – så står vi på et meget stærkt folkeretligt mandat.
Det skaber tryghed for vores soldater.
Det viser, at der er en stærk international opbakning til opgaven, og det gør, at vi kan stå fast på de internationale konventioner, som vi jo tror er et stærkt svar på bl.a. angreb mod skibe og andre ekstreme og fjendtlige handlinger, vi ser i verden.
Så derfor vil jeg høre forsvarsministeren: Kan forsvarsministeren forstå den bekymring, som både FN's generalsekretær og en stribe lande, herunder Frankrig, har udtrykt for, at der ikke er et FN-mandat?
Og kan forsvarsministeren også præstere et grundigt juridisk notat til os, som beskriver det folkeretlige grundlag for missionen?
Troels Lund Poulsen (V), 2024-01-24:
Det er jo også en diskussion, der har udspillet sig tidligere her i Folketingssalen, under udenrigsministerens besvarelse.
Jeg mener, at beslutningsforslaget meget klart giver det mandat, som er nødvendigt for at kunne deltage i den her offensive operation.
Og derfor mener jeg ikke, at der hersker nogen tvivl om, hvorvidt man kan bidrage fra dansk side.
Når det så er sagt, synes jeg også, det er meget vigtigt, at vi fra dansk side sender et klart politisk signal om, at vi også i forhold til den offensive del af at være med til at slå houthierne tilbage er i stand til at bidrage.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-24:
Det noterer jeg mig så: at det kommer bag på spørgeren.
Altså, det kommer utrolig meget bag på mig, at Dansk Folkeparti indtager den position, at medmindre vi kan garantere noget, der ikke kan garanteres, vil man ikke løfte sit internationale ansvar.
Så vil man svigte dansk søfart, så vil man svigte sømændene, så vil man svigte verdenshandelen.
Det kommer bag på mig.
Der blev spurgt ind til, hvilke konkrete kontakter vi har haft til andre lande, og hvilke drøftelser vi har haft.
Det er derfor, vi har Det Udenrigspolitiske Nævn, hvor spørgerens parti også er repræsenteret.
Spørgerens parti er ikke repræsenteret.
Det beklager jeg.
Ja, det ved jeg ikke om jeg beklager, for det er jo ikke min afgørelse.
Altså det har jo noget med vælgeropbakning at gøre.
Christian Friis Bach (RV), 2024-01-24:
Nu kan man så sige, at der er ytret tvivl, herunder fra et flertal af permanente medlemmer i FN's Sikkerhedsråd, om mandatet.
Det er ikke, fordi jeg synes, at vi skal lytte voldsomt meget til russerne – kinesernes stemme tæller måske lidt mere – men Frankrigs stemme tæller dog en del.
Udenrigsministeren gled lidt af på spørgsmålet, for udenrigsministeren sagde, at selv om der kommer en defensiv EU-mission, som beskytter skibene og gør det godt, så vil man stadig væk fastholde den offensive operation og blive ved med at deltage i den.
Ønsker forsvarsministeren, at fregatten og stabsbidragene bliver lagt i den EU-ledede defensive diplomatiske mission i fremtiden, eller vil man fastholde og optrappe sit engagement i den offensive mission, hvis det bliver nødvendigt?
Troels Lund Poulsen (V), 2024-01-24:
Altså, meget mærkeligt er regeringen jo enige om, hvordan man besvarer det her spørgsmål.
Det er jo ikke sådan, at man kan få et svar ved at spørge udenrigsministeren og et andet, når man så spørger forsvarsministeren.
Sådan er verden jo heldigvis ikke.
Vi har nu sagt, at vi vil have et offensivt bidrag gennem det ene af de beslutningsforslag, der er fremsat, og det synes jeg er et både klogt og vigtigt signal.
Og hvad angår spørgsmålet om det beslutningsforslag, der knytter sig til fregatten, er der jo også lagt op til i det beslutningsforslag, at vi også følger EU-sporet i den forbindelse.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-01-24:
Vil forsvarsministeren støtte, at Danmark overgiver eventuelle kombattanter til f.eks. amerikanernes varetægt, så det er amerikanerne og lederen af operationen, der fremover vil få ansvaret for eventuelle kombattanter, som man har samlet op i forbindelse med aktionen i Det Røde Hav?
Troels Lund Poulsen (V), 2024-01-24:
Jeg tror sådan set ikke, at jeg kan give andre svar end det, som udenrigsministeren allerede har givet på det spørgsmål.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-01-24:
Jeg er meget ked af den her meget nedladende holdning, der er hos regeringspartierne, både ordførerne og ministeren, og at man ikke ønsker at debattere.
Men så lad mig stille spørgsmålet på en anden måde: Kan ministeren bekræfte, at NATO-reglerne er sådan, at man kan overdrage eventuelle kombattanter og alt, hvad der vedrører aktionen, til lederen af operationen?
Peter Kofod (DF), 2024-01-24:
Det synes jeg ikke var et særlig godt svar, for at være helt ærlig.
Det kan vi så ikke få at vide, altså hvad den danske regering har tænkt sig at gøre, eller hvilke overvejelser den danske regering har gjort sig.
Det synes jeg ærlig talt er noget beskæmmende.
Hvilke forberedelser har man så gjort sig i Forsvaret?
Jeg går ud fra, at man ikke bare sejler af sted og tænker: Hvad nu, hvis den eventualitet, eller hvad ministeren kaldte det, sker?
Jeg håber da, man har forberedt sig.
Jeg håber da, man virkelig har gjort sit forarbejde ordentligt og lært af fortiden.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-24:
Det skyldes det helt enkle forhold, at jeg jo ikke er i stand til at stå og garantere, at der ikke kunne opstå den eventualitet, som vi også så omkring den danske piratmission.
Det er jeg jo ikke i stand til at garantere.
Det er jo, som flere ordførere har været inde på her i dag, ikke formålet med den her aktion at tage fanger – overhovedet ikke.
Sandsynligheden for det er jo ekstremt lille, hvis man i øvrigt ser på, hvad det er, der sker dernede.
For det handler jo om missilangreb mod skibene og ikke så meget aktioner, der minder om pirateri, og i takt med at den internationale koalition vokser og tilstedeværelsen vokser i selve Det Røde Hav, vil sandsynligheden for, at noget sådant sker, jo blive mindre og mindre.
Men det er jo ikke noget, man kan udstede nogen garanti for.
Så må man lige holde proportionaliteterne på plads her, for
hvad er det, det handler om?
Det handler om at sikre den internationale handel, den frie skibstrafik.
Skal spørgsmålet om, om man kunne forestille sig en eventualitet med en fange taget af Danmark så bruges som en undskyldning for, at Danmark svigter sit internationale ansvar?
Det kommer regeringen altså ikke til at gøre.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-01-24:
Det er jo ikke hypotetisk, for det er sket før.
Det kunne jo løses på følgende måde – og ministeren må gerne bekræfte, at det kan lade sig gøre – nemlig ved at lade USA tage ansvaret.
Da det er USA, som leder operationen, er det ifølge NATO-regler USA, der er ansvarlig for alt, hvad operationen indeholder, herunder også tilfangetagelse af kombattanter.
Man kunne jo have skrevet ind i beslutningsforslaget – vi kan nå det endnu gennem et ændringsforslag – at Danmark overdrager eventuelle tilfangetagne kombattanter til amerikanernes varetægt.
Ville ministeren være med til det?
Og kan ministeren bekræfte, at det forholder sig sådan?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-24:
Så vi skulle altså fedtspille i forhold til vores eget ansvar og sige, at når der kaldes på os, så møder vi op, men det er under nogle særlige betingelser, der gør, at vi er sikre på, at vi aldrig nogen sinde kommer til at stå med et problem?
Det er ikke vores tilgang til det.
Jeg kan sige, at vi selvfølgelig arbejder med at se, om vi kan håndtere det her, selv om vi betragter det som en eventualitet.
Fordi noget er sket før, er det jo ikke ukorrekt at omtale det som en hypotese fremadrettet.
For situationerne omkring piratbekæmpelsen og det, vi ser med houthierne i Det Røde Hav, er forskellige, meget forskellige.
Det er oplyst i beslutningsforslaget, at der nedsættes en taskforce tværministerielt, der kan arbejde med de her spørgsmål, hvis de skulle opstå.
Men for regeringen kan den eventualitet, at vi måtte stå med et konkret problem her, ikke være en undskyldning for, at vi holder os ude af et forsvar for den frie sejlads.
Christian Friis Bach (RV), 2024-01-24:
Tak for det, og tak til udenrigsministeren for, synes jeg, en god redegørelse for regeringens overvejelser.
Jeg vil blot spørge udenrigsministeren, om udenrigsministeren deler den bekymring, jeg beskrev, nemlig at der kommer til at ske to ting: Vi driver en række af de arabiske lande og store dele af deres befolkninger i retning af Rusland og Kina med den offensive operation ind i Yemen, og vi kan komme til at styrke houthierne i stedet for at svække dem, og man har jo netop set i hvert fald ikke et fald i antallet af angreb på skibe, men efter de kilder, jeg har, en stigning i antal angreb på skibe, siden man begyndte at bombe ind i Yemen.
8 års bombninger fra Saudi-Arabien ind i Yemen har jo ikke svækket deres militære kapacitet.
Så vi kan bombe de næste 8 år og se frem til, at det måske vil føre til endnu flere angreb på skibene og dermed, at skibstrafikken bliver alvorligt udfordret af de her offensive operationer.
Så deler udenrigsministeren den bekymring i forhold til både Rusland og houthierne, og at den offensive operation kan føre til forværret sikkerhed for skibene?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-24:
Jeg tror, at man ærligt må sige, at den bekymringsfrie beslutning ikke findes.
Altså, man kunne også lade være med at træffe den her beslutning.
Ville man så være ubekymret?
Nej, det ville man ikke, for så ville det være et go for de angreb, vi har set, som er eskaleret, på den civile skibstrafik på trods af advarsler, bl.a. advarslen fra den 3. januar, som Danmark også skrev under på, om, at der kommer til at ske noget, hvis ikke man indstiller det, beslutningen i FN's Sikkerhedsråd og andet.
Så man ville jo også skulle være ret bekymret, hvis ikke man gjorde noget.
Jeg synes, det billede, der tegner sig, er lidt mere nuanceret end som så.
Jeg synes, at hvis man ser på den reaktion, der har været, også i regionen, og nu fratrækker jeg så selvfølgelig houthierne, som er en proxy for Iran, og nogle få andre, så er den relativt afdæmpet.
Jeg har ikke hørt Yemens regering være ude og tage afstand fra det her.
Jeg har ikke hørt Saudi-Arabien være ude og tage afstand fra det.
Jeg har ikke hørt Egypten være ude og tage afstand fra det her.
Der er sådan set ret afdæmpede reaktioner.
Og det kan jo skyldes det faktum, at man sådan set i hele verdenssamfundet er dybt bekymret over, at noget så fundamentalt som den frie sejlads er bragt i fare.
Det kan man ikke bare se passivt på.
Christian Friis Bach (RV), 2024-01-24:
Jeg har heller ikke hørt Saudi-Arabien eller Oman bakke op om den offensive operation.
Tværtimod har jeg hørt dem udtrykke stor bekymring over eskaleringen.
Og så vil jeg bare spørge om EU-missionen, for udenrigsministeren beskrev EU-missionen.
EU-missionen vil jo med sikkerhed komme til at ligge inden for FN-mandatet og være defensiv med fokus på det diplomatiske.
Vil udenrigsministeren flytte både stabsbidraget og fregatten over i den EU-mission, med det samme den er etableret?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-24:
Altså, stabsofficeren kan jo ikke flyttes over i en EU-mission, for EU-missionen har et defensivt formål.
Og det, vi tager stilling til her, er at udsende en stabsofficer til en koalition med et offensivt formål.
Der er meget nøje i beslutningsforslaget gjort rede for det folkeretlige mandat, som jo udspringer af retten til kollektivt selvforsvar.
Amerikanske fartøjer er blevet angrebet, og det er fuldstændig inden for FN-pagten, at man har ret til selvforsvar.
Og USA har så rakt ud til lande for at få vores opbakning til at kunne udøve det selvforsvar.
Det er det, der er det folkeretlige grundlag her.
Peter Kofod (DF), 2024-01-24:
Tak for det, og tak for udenrigsministerens tale.
Jeg vil gerne spørge, hvad Danmark konkret har gjort for at række ud til andre for at høre, hvad vi kunne gøre med eventuelt tilfangetagne personer.
Har man spurgt amerikanerne?
Har man spurgt nogen i regionen?
Hvem har man spurgt, og hvad har man gjort?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-24:
Det agter jeg ikke at stå og redegøre detaljeret for her i et åbent folketingsmøde.
Men jeg vil gerne sige, at det ikke er styrende for regeringens deltagelse.
Jeg kan forstå, at det er styrende for Dansk Folkeparti.
Der har man sådan et princip, der hedder: Ja, vi kan godt engagere os ude i verden, hvis vi bare lige har alle mulige garantier for, at det aldrig kommer til at skabe nogen problemer for os.
Og det er ikke vores tilgang.
Altså, vi vedkender os konventionerne, og vi har lavet en vurdering af, hvad det er for en mission, der er tale om her.
Og hvad er sandsynligheden for at tage fanger?
Og her taler vi jo altså om fregatten, for jeg tror ikke, der er nogen som helst realistisk sandsynlighed for, at en stabsofficer, der indgår i en støttefunktion, kommer til at tage nogen fanger.
Det er selvfølgelig noget, vi arbejder for at undgå, men det er ikke noget, vi har brug for at have en afklaring af, for at vi kan tage stilling til det og løfte vores ansvar.
Og det er så det, der adskiller, kan man sige, Dansk Folkeparti fra et stort flertal her i Folketingssalen.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-01-24:
Jeg synes også, vi har en stor opgave i at holde administrationsniveauet nede.
Dansk Industri har lavet en analyse af tilskuddene til de private dagtilbud, og det svinger altså med op mod 90.000 kr. pr. barn om året.
Jeg synes ikke rigtig, man kan finde nogen fornuftige og rimelige forklaringer på, at det kan svinge så meget.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at der er så store forskelle på tværs af kommunerne?
Mattias Tesfaye (S), 2024-01-24:
Jeg kender ikke lige undersøgelsen, men jeg tror, at med det system, vi har, bliver man nødt til at acceptere, at der kan være kommunale udsving, fordi det jo er kommunale beslutninger, som bliver truffet lokalt.
Det, som trods alt betrygger mig, er, at hvis man som selvejende institution mener, at administrationstilskuddet er for lavt, så kan man altid vælge at sige, at så må de klare den inde på rådhuset.
Signe Munk (SF), 2024-01-24:
Hvis man skulle være lidt fræk, kunne man sige, at ordføreren jo vil tvinge det igennem, måske lidt ulig den sådan generelle forståelse af liberalismen, altså at tvang ikke er så godt, men det er åbenbart godt i det her tilfælde, må vi forstå, altså udbudstvang.
Så mit sidste opklarende spørgsmål er bare, om det ikke også er ordførerens forståelse, at som elnetselskab har man et økonomisk incitament til at koble flere VE-producenter på sit elnet og udbygge elnettet.
Og hvis ordføreren er enig i den præmis, mener ordføreren så ikke, at det vil være underligt, at de så har et incitament til ikke at fremme nettilslutninger?
Steffen W. Frølund (LA), 2024-01-24:
Det er superrelevante spørgsmål.
Det ene går tilbage til den misforståelse, jeg prøvede at afmontere, men det skal afmonteres, så jeg er glad for chancen for at gøre det igen, hvis den misforståelse stadig hænger ved.
Hvis der ikke er plads i transmissionsnettet til at koble et energiprojekt på og man ikke har tænkt sig at øge transmissionsnettets kapacitet af den grund, er der jo ikke en eneste opstiller i verden, der har lyst til at gå ud og opstille en masse solceller og sætte et kabel på noget, som ikke kan aftage strømmen.
Så er der jo ikke nogen businesscase, og så er hele projektet dødt af en anden årsag.
Det er det, der er hele humlen her.
Det håber jeg bringer pointen hjem.
Så er det da rigtigt, at der lige præcis findes nogle enkelte cases, hvor man rent faktisk er lykkedes med det, vi foreslår, men vi vil gerne systematisere det og sige, at det skal være et krav, sådan at vi kan se, at det, der virker i nogle hjørner, ligesom bliver bredt ud til alle steder.
Det er sådan set logikken.
Så det er rigtigt, at man godt kan gøre det i dag, men der er ikke nogen krav om det, og derfor synes vi, at det strander og bliver for langsommeligt.
Signe Munk (SF), 2024-01-24:
Jeg har simpelt hen bare lige brug for at få opklaret noget af ordføreren.
Jeg vil bare høre: Er ordføreren enig i, at hvis man f.eks. bruger Lolland-Falster som en case, kan man sige, at en stor del af de tilslutningsudfordringer, der er på Lolland-Falster, handler om en flaskehals i transmissionsnettet?
Og er det så stadig væk ordførerens forslag, at man så partout skal etablere en tilslutning til transmissionsnettet, som så ikke kan tage den strøm, der er i udbud, efter 18 måneder, eller gælder forslaget så ikke?
Den anden ting, jeg lige har brug for at få opklaret, er i forhold til ordførerens eksempel med det 17 km lange kabel, som jo er en af de lange kabellægninger, som elnetselskaberne i udgangspunktet selv har ansvaret for, men som man så har givet lov til at en privat opstiller kan lægge.
Er vi enige om, at når ordføreren bruger det eksempel, så fungerer systemet vel egentlig i dag?
Der er altså den fleksibilitet derude.
Jeg har bare lige brug for at få præciseret det.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-01-24:
I den sidste del af spørgsmålet er vi jo nede i en af forskellene på et frit marked med kapitalallokering og ressourceallokering og så et planøkonomisk system.
Det er jo en meget, meget stor ideologisk debat, men det er rigtigt, at selv om man har en idé om, at man godt kan tjene nogle flere penge ved at sætte en nettilslutning på, så er der ingen grund til at gøre det; der er ikke noget profitmotiv.
Vi har sat alle mulige rammer i forhold til regulering osv., så det sker bare ikke derude.
Det er det, vi kan konstatere.
Der bliver ikke øget i forhold til nettet med den hastighed, der skal til, for at vi kan omstille til grønt så hurtigt, som vi gerne vil.
Det er jo fair nok, at man ikke lige kan se sig selv i det med de 18 måneder.
Det er da helt sikkert.
Lea Wermelin (S), 2024-01-24:
Grunden til, at jeg spørger, er jo – nu var der sådan en refleksion omkring beslutningsforslag – at jeg i hvert fald selv som en del af et regeringsparti har det sådan, at man ikke de facto bare skal stemme beslutningsforslag ned, hvis de er gode.
Hvis de reelt er gode, så lad os få en snak om det, og så lad os da vedtage det, der skal vedtages.
Men så må man jo også bare have den tyngde i det, at det, man fremsætter som et forslag, rent faktisk kan blive til virkelighed derude, og det er egentlig derfor, at jeg spørger ind til det her med de 18 måneder.
For jeg synes jo, at vi er enige på indholdssiden, altså i forhold til problemerne, men jo bare ikke i forhold til løsningerne.
Der synes jeg i hvert fald heller ikke, at der er fundet den rigtige balance her.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-01-24:
Det vil jeg meget gerne prøve at gentage så kort som muligt.
Det er ikke grebet ud af den blå luft; det er grebet ud af en dialog med branchen, som er kommet frem til et eller andet tal, som vi selvfølgelig har haft, inden vi fremsatte det her forslag.
Der har været en afvejning, i forhold til at hvis man gjorde perioden for kort, var det, som om vi klippede en eksisterende proces for hårdt over.
Der er jo i virkeligheden en form for udbygning derude, og det vil vi gerne tillade stadig væk kan ske.
Og nogle af de her tilslutninger sker jo også hurtigere end det, så det ville jo også bare være dejligt, hvis de kunne blive ved med det, men i forhold til dem, der ikke kan det, skal vi på en eller anden måde have en vis grænse.
Vi kunne godt have gået sådan til det, at vi havde sagt, at vi lader være med at beskrive en konkret tidslinje.
For uanset hvilket tal vi havde sagt, ville det have været konkret og ville kunne blive kritiseret, præcis som det bliver.
Men havde vi intet sagt om antallet af måneder, og havde vi ikke sat nogen tidshorisont, så ville der være kommet præcis den samme type kritik af os bare med omvendt fortegn i stedet for, og så valgte vi, at vi hellere ville have den her kritik på baggrund af den dialog, vi har haft med branchen.
Så det er egentlig bare helt nøgternt sådan, det var.
Skulle vi blive enige med Socialdemokratiet om, at det skal være 22 måneder i stedet for, så går det nok.
Lea Wermelin (S), 2024-01-24:
Nu skal man jo passe på med sådan på en eller anden måde at ville finde hår i suppen, når det hele er ved at ende lykkeligt.
For vi hører jo hele raden rundt, at vi sådan set alle sammen er optaget af at levere på tempoet og levere på at fjerne barrierer, og der er et kæmpe arbejde i gang, som regeringen har sat i værk med den her nationale energikrisestab, NEKST, og vi er en del af en meget bred forligskreds, hvor vi diskuterer mange af de her ting, og hvor der er opfølgning på mange af de her ting.
Men når der bliver sagt fra talerstolen, at der er meget substans i det her forslag, og at det er dejligt og sådan noget, så undrer det mig bare, for det, som forslaget jo går ud på, altså den konkrete ordlyd, er, at regeringen pålægges at indføre den her udbudstvang efter 18 måneder.
Når ordføreren så selv siger, at det da også bare er grebet lidt ud af den blå luft, eller at det kan man ikke lige forklare, så synes jeg måske, at det er lidt bemærkelsesværdigt.
Måske var det mig, der fik det galt i halsen.
Men kan ordføreren ikke lige uddybe, hvad grunden er til, at det skal være 18 måneder, som det er blevet foreslået her i Folketinget i dag?
Morten Vehl (DD), 2024-01-24:
Det vil vi gerne.
Jeg kan jo sådan set læse i Børsen den 28. september 2023, at dele af ministerens eget bagland er ret bange for, at især landbruget i Syd-, Vest- og Nordjylland vil blive hårdt ramt af en sådan CO 2 -afgift, også til trods for at man måske vil kompensere med en eller anden form for ophugningsstøtte til dansk landbrug.
Så det kommer jo sådan set også fra ministerens eget bagland.
Morten Dahlin (V), 2024-01-24:
Vi er bare tilbage ved det samme, som jeg sagde til den foregående spørger: Det her er en postgang for tidligt; vi har ikke engang fået eksperternes modeller endnu; man står og diskuterer baseret på nogle tal, som de miljøøkonomiske vismænd har lagt frem, uden alle de forudsætninger, der ligger i regeringsgrundlaget om, at pengene skal tilbage til erhvervet ikke i ophugningsstøtte, som der bliver sagt sådan lidt hånligt, for det ville jeg synes ville være en ærgerlig tendens, og det skal ikke koste arbejdspladser, og det skal ikke koste erhvervet konkurrenceevne.
Det er det, der står i regeringsgrundlaget.
Det er det, jeg står på.
Når vi får modellerne fra den ekspertgruppe, der er nedsat, indgår de i den grønne trepartsforhandling, hvor der skal findes en løsning på det her problem, og der kommer vi selvfølgelig til at stå fast på det, der står i regeringsgrundlaget.
Det er klart.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-01-24:
Tak, hr. formand.
Jeg deler da ministerens betragtning om, at der skal kompensationer til, men noget af det, man har kunnet læse sig frem til i hvert fald i danske medier, er jo, at man langt ind i Venstres egen folketingsgruppe, altså ministerens parti, jo tolker det her som: Hvor stort bliver hold kæft-bolsjet?
Det er også derfor, man jo i nogle forskellige medier har kunnet se, at der er unavngivne medlemmer af folketingsgruppen, som siger: Det her kalder vi en ophugningsstøtte.
Det er jo der, vi dvæler lidt ved det og bliver lidt utrygge, for hvad er det egentlig, man lægger op til fra den her regerings side i forhold til de her kompensationsmodeller, som ministeren var inde på tidligere?