runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Kronborg (S), 2025-02-27:
Jeg kan oplyse ordføreren om, at Socialdemokratiet ikke har til hensigt at dele lovforslaget op.
Der er så bredt et flertal omkring helheden i det her lovforslag, og det er så tydeligt beskrevet, at der ingen grund er til at sidde og filetere i det her lovforslag.
På samme måde vil jeg sige, og det er jo derfor, jeg tager ordet her over for SF, at Socialdemokratiet heller ikke har tænkt sig at filetere i udlændingepolitikken eller for den sags skyld i indfødsretspolitikken i forhold til et kommende regeringsgrundlag.
Der står vi fuldstændig fast på en stram og en fair udlændingepolitik.
Nu har jeg spurgt ordføreren nogle gange, om SF, i forhold til deres bejlen til at komme i regering, også kan give det helt klare svar til danskerne, at de er klar til at acceptere den udlændingepolitik, som der føres i øjeblikket i Danmark, for at få ministerbilerne.
Mads Olsen (SF), 2025-02-27:
Tak for ordet.
Lovforslaget i dag har flere vigtige overskrifter.
For at tage det første tager lovforslaget et skridt mod at løse problemerne med den spillover, der kan være af f.eks. svensk bandekriminalitet til Danmark, ved at stramme reglerne for opnåelse af nordisk statsborgerskab, når ansøgeren har begået kriminalitet.
Det er SF udgangspunkt positive over for, endda ret positive.
I en tid, hvor politiet fortæller os, at meget af vores egen bandekriminalitet kan spores direkte til Sverige, er det nok rettidig omhu at være en lille smule mere kritisk indstillet over for de her ting, og at det i udgangspunktet er ikke helt dumt at fokusere lovforslaget, så forslaget kun rammer folk, der rent faktisk er dømt for relevant kriminalitet.
Samtidig rammer ændringen hårdere for folk, der er dømt for meget alvorlig kriminalitet, end folk, der er dømt for mindre alvorlig kriminalitet, hvilket vi selvfølgelig også synes er hensigtsmæssigt.
Samtidig noterer jeg mig, at der ikke har været væsentlige indsigelser i høringssvarene, så det vil jeg faktisk godt kippe lidt med flaget for og anerkende, altså at regeringen her tilsyneladende har gjort et godt stykke arbejde for at finde en umiddelbart ret hensigtsmæssig måde at stramme grebet om kriminelle udlændinge på.
Så er der dog de øvrige ændringer i reglerne, som giver mig anledning til at tøve lidt mere.
For det første er der ændringerne af gebyrer.
Jeg tænker umiddelbart, at flere af ændringerne er fair nok, men jeg bekymrer mig akkurat ligesom Institut for Menneskerettigheder, for, at man med den konstruktion, som ændringerne lægger op til, risikerer at ramme mennesker med handicap og andre, der faktisk har et stort og legitimt behov for dispensation, meget hårdt med de ændringer, da det jo netop er folk, som har en meget lille pengepung.
Om det er nok til, at vi hælder hele lovforslaget ned ad brættet, er noget, som jeg lige tror vi skal tygge mere på, men jeg synes, det er en bekymrende del af forslaget.
Endelig er der så ændringerne af lovgivningen for at imødekomme den såkaldte Tjebbes-dom m.m.
Her har jeg sådan set bare den kommentar, at SF selvfølgelig forventer, at regeringen overholder Danmarks internationale forpligtelser.
For lige at binde en sløjfe på det element, undrer det mig faktisk en smule, at Advokatrådet i deres anmærkning henviser til generaladvokatens forslag til afgørelse, da jeg formoder, at det er EU-domstolens afgørelse, som regeringen henviser til, og som er det relevante her.
Med det sagt søger SF afklaring af dette punkt i udvalget.
Med de ord vil jeg sige, at SF som udgangspunkt er positivt indstillet over for lovforslaget her.
Men vi har altså nogle bekymringer, som må besvares i løbet af udvalgsarbejdet, og vi kan også godt støtte op om, at det bliver delt op, hvad visse forrige talere har været inde på.
Vi kunne også godt synes, at det var relevant at dele det op, i forhold til at der bliver skruet på vandelskravet på en mere hensigtsmæssig måde, og at vi så har de her gebyrer, hvor man hæver prisen for at ansøge om statsborgerskab, altså så man tager de ting separat.
Tak for ordet.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-27:
Da min partiformand sad som minister på området, ved jeg også, hvem min partiformands chef var, og hvilke udfordringer der var der.
Og jeg går ud fra, at det er de udfordringer, som Socialdemokratiet også har i dag.
Jeg nævner f.eks. gebyrerne her.
Der så vi gerne, at gebyrerne rent faktisk kom op og matchede udgifterne, sådan at der også skal være et gebyr for den første genansøgning, i stedet for det, der er her, hvor det er en gratis omgang.
Men som sagt er det her et godt skridt på vejen, og det er vi glade for, og derfor støtter vi også forslaget.
Anders Kronborg (S), 2025-02-27:
Tak til ordføreren for en god og solid tale, og tak til ordføreren for at støtte det her lovforslag, som jo i virkeligheden handler om at stramme reglerne yderligere, set i forhold til dengang Inger Støjberg sad i ministeriet og havde ansvaret for reglerne.
Nu strammer vi både reglerne for gebyrer, og vi strammer også reglerne for nordiske borgere, og jeg hilser det selvfølgelig også velkommen, at ordføreren går ind og roser de stramninger.
Men jeg står også og tænker på, hvorfor ordføreren så ikke snart byder sig til i forhold til at komme ind i en indfødsretsaftale, når ordføreren lægger yderligere-yderligere krav oven på, i forhold til dengang hvor ordførerens egen partiformand sad i ministeriet.
For nu er reglerne efterhånden ad flere omgange strammet betragteligt, siden fru Inger Støjberg sad i ministeriet.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-27:
Som sagt støtter vi gerne, at det bliver delt op, og så tager vi stilling til de enkelte dele der, hvis det er.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-02-27:
Det er jeg glad for, for vi har set eksempler på tidligere lovforslag med børn i Syrien, og jeg tror også, det var Irak, der aldrig nogen sinde har opholdt sig i Danmark, aldrig nogen sinde har lært det danske sprog og måske intet kendskab – formentlig intet kendskab – har til dansk kultur, men som alligevel generhvervede dansk statsborgerskab.
Og den adgang vil man nu lempe.
Det håber jeg ikke at Danmarksdemokraterne vil støtte.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-27:
Når man ser på den sidste del, der bliver nævnt her, vil jeg sige, at sådan som jeg har læst det, kommer det her rigtig meget til at omhandle f.eks. danske diplomaters børn.
Men vi har fra Danmarksdemokraternes side ingen problemer med at støtte, at vi opdeler forslaget, hvis det er det, der er ønsket.
Anders Kronborg (S), 2025-02-27:
Jeg forstår det bare ikke, for fru Inger Støjberg sad jo i mange år i ministeriet, og jeg kan da huske, at hver gang der kom en stramning, blev der serveret kaffe og kage og lavet facebookopslag osv.
Vil ordføreren ikke bare give en lille kritik til sin partiformand, fru Inger Støjberg, om, at der faktisk sad socialdemokrater på magten, for at man fik strammet de regler yderligere, som ordføreren nu efterspørger?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-02-27:
Tak for det.
Jeg vil bare spørge ordføreren, om Danmarksdemokraterne vil støtte en opdeling af det her lovforslag, så man kan stemme for de dele, der rykker kommaer i den rigtige retning, men stemme imod eksempelvis lettere adgang til generhvervelse af dansk statsborgerskab.
For ellers ender Danmarksdemokraterne jo med at stemme for lempelser i lovgivningen om erhvervelse af dansk statsborgerskab, og det håber jeg virkelig ikke er Danmarksdemokraternes politik.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-02-27:
Vi behandler her et lovforslag, hvor det foreslås at ændre flere forskellige elementer i lov om dansk indfødsret.
Eftersom der allerede er blevet redegjort for de enkelte elementer i lovforslaget, vil jeg nøjes med at fremhæve to af elementerne.
Før vi i Liberal Alliance blev smidt ud af aftalekredsen for indfødsretsaftalen, var vi med til at indgå en aftale om at hæve gebyret for indgivelse af en ansøgning om dansk statsborgerskab samt at indføre et gebyr ved anden genansøgning og efterfølgende genansøgninger.
Det synes vi er positive justeringer, så gebyret i højere grad afspejler de omkostninger, der er forbundet med behandling af en ansøgning om statsborgerskab, men hvis det stod til os, ville vi gerne hæve gebyret endnu mere.
For hvem skal betale for, at en person ønsker at blive statsborger i Danmark – den pågældende person, der søger statsborgerskab, eller kassedamen i supermarkedet?
I Liberal Alliance mener vi, at de mennesker, der søger om dansk statsborgerskab, selv skal betale de reelle omkostninger, og det samme gør sig naturligvis gældende ved genansøgninger.
Men desværre ville regeringen ikke gå så langt.
Derudover foreslås det med lovforslaget at ændre vandelskravet ved erklæringsadgangen for nordiske statsborgere, så man fremover regner vandelskravet fra endt afsoning i stedet for fra domstidspunktet.
I Liberal Alliance synes vi, det er vigtigt, at vi strammer vandelskravet, så meget som vi overhovedet kan inden for den nordiske aftale.
Men når det er sagt, mener vi samtidig ikke, at dette er helt tilstrækkeligt.
Vi har desværre set en alt for lempelig og direkte uansvarlig indfødsretspolitik i Sverige, og derfor mener vi, at der er behov for at se på at stramme reglerne for erklæringsadgangen yderligere.
Vi opfordrer derfor udlændinge- og integrationsministeren til at gå i dialog med de andre nordiske lande for at se på en skærpelse af kravene ved erklæringsadgangen, særlig i forhold til det alt for lempelige vandelskrav.
Men alt i alt mener vi i Liberal Alliance, at de foreslåede ændringer er et lille skridt i den rigtige retning, men også kun et lille skridt, og derfor kan vi støtte lovforslaget.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-02-27:
Jeg vil ligesom med mit spørgsmål til hr. Kristian Bøgsted bare høre, om Liberal Alliance vil støtte en opdeling af lovforslaget, så man kan stemme imod den del, der handler om lettere adgang til generhvervelse af dansk statsborgerskab.
Det er jo faktisk en lempelse, der kan betyde, at folk, der måske aldrig har været i Danmark og intet kendskab har til dansk kultur og dansk sprog osv., kan få et dansk statsborgerskab.
Anders Kronborg (S), 2025-02-27:
Et indfødsretsudvalgsmøde foregår jo på den måde, at inden vi tager stilling til hver enkelt konkrete sag, er sekretariatet for ministeriet, altså Indfødsretskontoret, til stede i Indfødsretsudvalget.
Det sker ofte, at der er nye ting, Indfødsretskontoret har med.
Det sker også ofte, at udvalgsmedlemmer har spørgsmål til sager.
Det er spørgsmål, der også kan afstedkomme, at sager bliver udsat for nærmere belysning.
Det vil sige, at en aktiv deltagelse faktisk har konkret betydning for sagerne.
Skal vi lave en parallel, ved vi også, at kommunerne har tvangsfjernelsesudvalg, hvor der er politikere til stede.
Jeg tror, der ville være et ramaskrig ude i de danske kommuner, hvis de politiske partier bare udeblev fra tvangsfjernelsesudvalgene.
Men herinde kan man bare udeblive fra Indfødsretsudvalget, og så er der nogen, der kun får behandlet deres indfødsretsdispensationssager af halvdelen af partierne, fordi der kun kommer halvdelen af partierne til udvalgsmøderne.
Det må Enhedslisten da tilkendegive er skidt.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-27:
Det er, fordi jeg står et andet sted.
Jeg står jo og siger, at jeg godt tror, at man kan regulere uden at få mere bureaukrati.
Om det er virksomheden, der bruger sine lønkroner på at betale for det her bureaukrati, eller om de betaler i skat for at finansiere, at vi har nogle i staten til det, fjerner jo ikke mængden af tåbelighed i miljølovgivningen.
Hvis jeg skal holde fast i det positive, ville det bedste være en forenkling, der ville gøre, at alle hjemme på den enkelte gård eller i den enkelte virksomhed dybest set kunne lave et plus og minus-regnskab, der kunne forholde sig til det.
Men det tror jeg faktisk at markedet gør.
For det, der er den fantastiske mekanisme i markedet, er, at hvis f.eks. fosfor bliver en kæmpe mangelvare, vil den stige voldsomt i pris, og det vil så give et incitament til, at man finder noget andet at bruge.
Ikke for at nævne Donald Trump, men jeg så et eller andet med, at han havde forbudt pennyen, fordi kobber nu var blevet så dyrt.
Man kan sige, at de jo allerede igennem årtier har puttet mindre og mindre kobber i pennyer i USA, fordi det simpelt hen var for dyrt og simpelt hen var et mangelprodukt.
Og så udvikler markedet sig.
Så markedet kan godt klare sig uden regulering.
Problemet er igen, at herinde vil vi gerne detailregulere alting, og det skaber jo så også, at vi skal have nogen til at tvinge det ned i halsen på folk.
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-27:
Jeg vil i hvert fald gerne anerkende, at problemet omkring vilkårlighed er en problemstilling, og jeg ved jo også, at det – som ordføreren selv gør opmærksom på – netop også er noget, der ligger hr. Anders Kronborg på sinde.
Jeg tror, at jeg, når vi nogle gange har diskuteret spørgsmålet omkring vilkårlighed, har set det lidt anderledes, end hr. Anders Kronborg gør.
For jeg så jo gerne, at vi havde et system, hvor det slet ikke var nødvendigt, at vi sad som politikere og skulle tage stilling til dispensationssager, men at vi gjorde, som man i øvrigt ellers gør i samfundet, nemlig at man her fra Folketingets side vedtager objektive kriterier for, hvad der skal til, og så overlader det til embedsmænd at lave afgørelsen om, hvorvidt folk lever op til kriterierne eller ej.
I forbindelse med det og for at undgå, at embedsmænd skal ind at lave skøn, ville man jo også politisk klart kunne definere, hvad der skal til for at få en dispensation fra de objektive kriterier, der fremsættes.
Så derfor er jeg ikke så optaget af selve det med Indfødsretsudvalget.
Jeg ser selvfølgelig gerne, at man tager opgaven alvorligt.
Jeg vil sige, at man jo også godt, selv om man ikke er til stede i udvalget, kan have sat sig ned, gennemgået alle sager og taget stilling og så meddelt skriftligt, hvad indstillingen er.
Anders Kronborg (S), 2025-02-27:
Og tak for talen.
Som ordføreren ved, har jeg stor respekt for ordførerens rolle som næstformand i udvalget.
Jeg synes, ordføreren bidrager enormt konstruktivt og positivt til arbejdet i udvalget, også selv om ordføreren og jeg selv på lange stræk ikke er enige.
Sådan er det jo også nogle gange i politik.
Det var sådan set ikke meningen, at jeg ville op at stille spørgsmål, men nu var det ordføreren selv, der bragte det her på bane i ordførertalen.
For jeg synes, der har været en dobbeltstandard, i forhold til at vilkårligheden blev taget enormt seriøst i forhold til tre samtaler, men at når det handler om dispensationssamtalerne i Indfødsretsudvalget, synes jeg der er knap den samme alvorlighed blandt udvalgsmedlemmerne.
Jeg synes selv, at en af udfordringerne i forhold til vilkårligheden er den laissez faire-mødedisciplin, der er i Indfødsretsudvalget, for at være fuldstændig ærlig.
Jeg synes, at når der skal behandles individuelle sager, bør partierne møde op, og at de bør behandle sagerne ligeligt, og vi kunne se, at på udvalgsmødet i går var det cirka halvdelen af partierne, der havde fundet vej til udvalgslokalet.
Det gør jo, at der kommer en vilkårlighed, hvor nogle får behandlet deres sager i udvalgslokalet af samtlige partier, og hvor andre kun får behandlet deres sager af halvdelen af partierne.
Jeg vil bare høre, om ordføreren anerkender, at det er en udfordring.
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-27:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag er jo, som andre ordførere har været inde på, efter min opfattelse en form for rodebunke af forskellige ændringer, som ikke har noget med hinanden at gøre.
Der er nogle mindre justeringer i lovforslaget, som vi ikke har nogen specifikke indvendinger imod, og så er der tre grimme ting, tre alvorlige ting, som både hver for sig og tilsammen betyder, at vi kommer til at stemme imod det samlede lovforslag.
For det første sættes gebyret for ansøgning om dansk statsborgerskab op til astronomiske 6.000 kr.
Vi skal ikke mere end et årti tilbage for at finde en tid, hvor gebyret var 1.000 kr., og vi har ganske vist inflation, men en prisstigning i den her kaliber er helt uhørt.
Og det har jo også som direkte konsekvens, at det kan afholde visse personer fra at kunne søge om dansk statsborgerskab, selv om de potentielt lever op til alle betingelserne for det.
For det andet vil regeringen nu til at afkræve ansøgere et nyt gebyr, når de søger tredje, fjerde eller femte gang.
Det finder vi også er urimeligt, og i den forbindelse kommer vi også til i forbindelse med udvalgsbehandlingen at få præciseret, hvad det præcis er, det, der står i bemærkningerne til lovforslaget, betyder.
Altså, hvornår betragtes det som en genansøgning?
Når en borger, som har fået afslag, søger dispensation og udvalget beder om at få sagen genoptaget, bliver det så også betragtet som en ny ansøgning fra ansøgeren og dermed også en pålæggelse af gebyr, hvis det sker tredje gang?
Når det har betydning, er det jo, fordi vi kan se, at de afgørelser, der bliver truffet, bl.a. også i dispensationssager, er præget af en stor grad af vilkårlighed, og det betyder, at borgere, som i princippet har nogenlunde enslydende dispensationsansøgninger, kan opleve et forskelligt resultat
For det tredje indebærer lovforslaget også, at vandelskravet skærpes for nordiske statsborgere, der ønsker at erklære sig danske.
Formålet er ifølge lovforslagets bemærkninger at sikre, at vandelskravet er, og jeg citerer, »så strengt som muligt«.
Vi mener tværtimod, at vandelskravet allerede er rigelig strengt, og vi så det sådan set gerne lempet.
De tre ubehagelige stramninger gør, at Enhedslisten er nødt til at stemme imod det samlede lovforslag.
Skulle regeringen have brug for Enhedslistens stemmer til at sikre de øvrige justeringer, der ligger i lovforslaget, så vil vi anbefale ministeren at dele det op.
Men det er jo klart, at det er op til ministeren og flertallet i Folketinget, om man ønsker at gøre det.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-02-27:
Jeg kan læne mig op ad, hvad mine kolleger fra både Venstre og Socialdemokratiet allerede en gang i dag har svaret på nogenlunde samme spørgsmål, men jeg vil meget gerne få ordfører Mohammad Rona til at vende tilbage med et svar til dig.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-02-27:
Det er i orden.
Det er selvfølgelig ærgerligt, for jeg synes, det er et meget centralt spørgsmål.
Nu har vi debatten i dag, så jeg havde håbet, at Moderaterne kunne redegøre for det, jeg jo egentlig synes er et meget rimeligt spørgsmål, altså at dømte terrorister, voldtægtsforbrydere osv. ikke skal kunne få dansk statsborgerskab uden at kunne dansk, uden at overholde lovlydighedskravet, uden at skulle overholde nogen af de krav, som almindelige statsborgere eller ansøgere om statsborgerskab skal leve op til.
Lyder det fornuftigt i ordførerens ører?
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-02-27:
Tak for ordet.
Jeg er ikke normalt ordfører på det her område, så jeg skal stå her og udtale mig om noget, jeg ikke vil kunne have hjemmel til eller forstand på.
Så jeg vil meget gerne vende tilbage på spørgsmålet via vores ordfører, Mohammad Rona, på et senere tidspunkt, hvis spørgeren er tilfreds med det.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-02-27:
Jeg vil bare høre, hvad Moderaterne mener om, at dømte terrorister, voldtægtsforbrydere og bandekriminelle inden for den her lov vil kunne erklære sig til dansk statsborgerskab uden måske nogen sinde at have været i Danmark, uden at tale et eneste ord dansk, uden at skulle overholde lovlydighedskravet, have taget en indfødsretsprøve eller noget andet.
Hvad mener Moderaterne om det?
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-02-27:
Tak for ordet, formand.
Som Venstres ordfører, Hans Andersen, allerede har udtalt sig, støtter Mohammad Rona og Moderaterne forslaget.
Efter en, for at være ærlig, periode, hvor indfødsret har været på alles læber, er det på tide, at der sker noget substantielt.
Det er der så sandelig også tale om her, og derfor tør jeg godt sige det her med det samme: Det er med stor tilfredsstillelse, at vi her i dag behandler lovforslaget, som Moderaterne stemmer for med god grund.
Det vil styrke de principper, som vi bygger vores statsborgerskabsordning på, nemlig retfærdighed, gennemsigtighed og sammenhæng, med både danske og europæiske retsprincipper.
For det første er det en klar forbedring, at vi skærper vandelskravet for de nordiske statsborgere, der ønsker at blive danske.
Med den ændring sikrer vi, at vandelskravet først regnes med fra afsoning og ikke fra domstidspunktet.
Dette er ikke blot en justering; det er en principiel forbedring, der understøtter vores ønske om, at de, der ønsker at blive en del af det danske fællesskab, viser en varig dokumenteret vilje til at leve op til vores normer og værdier.
Ret skal være ret, og en kriminel handling bør have konsekvenser i den tid, det tager at genopbygge samfundets tillid.
Samtidig bringer vi lovforslaget i forhold til vores indfødsretslov i overensstemmelse med EU-retten, hvilket er nødvendigt og rigtigt.
Med den ændring sikrer vi, at danske statsborgere ikke unødvendigt mister deres unionsborgerskab, men at vi samtidig bevarer en strømlinet tilgang til behandlingen af en statsborgerskabsansøgning.
Derudover indeholder lovforslaget vigtige justeringer af ansøgningsgebyret.
Personligt synes jeg, det er rimeligt, at vi hæver gebyret for førstegangsansøgere til 6.000 kr., mens vi fastholder en lempelig ordning for unge født eller opvokset i Danmark.
Det er en afbalanceret løsning, der tager hensyn til både administrationsomkostninger og rimelige adgangsvilkår.
Samtidig skaber vi retfærdig struktur for genansøgninger.
Og så sikrer vi, at ansøgningssystemet er bæredygtigt og effektivt.
Endelig giver det den årlige regulering af gebyrer med satsreguleringsprocenter en nødvendige dynamik, så systemet følger den almindelige pris- og lønudvikling i samfundet.
Det er sund fornuft og en fornuftig økonomisk mekanisme, der sikrer, at vores statsborgerskabsadministration fortsat kan fungere på et højt niveau, uden at det bliver en urimelig byrde for staten eller borgerne.
Alt i alt er dette et velovervejet og balanceret lovforslag, som styrker vores statsborgerskabsordning og sikrer både retfærdighed og effektivitet.
Moderaterne kan stemme for lovforslaget med stor overbevisning.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-02-27:
Jeg er enig i, at der kan være enkelte eksempler, hvor det ikke vil være hensigtsmæssigt.
Men vi er et parti, der går ind for de konventioner og de aftaler, vi ligesom har indgået, og det gør vi fortsat, og derfor synes vi, det er en o.k. justering, som der lægges op til i lovforslaget.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-02-27:
Jeg er da glad for, at partiet kan støtte opdeling.
Men det er jo ærgerligt, hvis man blindt skal følge EU-Domstolens krav om, at folk, der måske aldrig har været i Danmark og intet kendskab har til dansk kultur og danske samfundsforhold, dansk sprog osv., nu lettere kan få et dansk statsborgerskab af det danske Folketing, end de tidligere kunne, fordi regeringen lemper adgangen.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-02-27:
Vi kan sagtens støtte en opdeling af lovforslaget.
Men den konkrete ændring, som hr. Mikkel Bjørn fra Dansk Folkeparti nævner, er, som jeg læser den, en justering i forhold til EU-retten og derfor noget, vi ligesom er nødsaget til at justere i lovgivningen, hvis vi skal holde os inden for de konventioner og forpligtelser, vi ligesom har tiltrådt.
Og derfor bakker vi egentlig op omkring den mindre justering.