runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Andreas Steenberg (RV), 2020-02-06:
Nu er jeg valgt i Skivekredsen, hvor Ditte Staun også har siddet i byrådet, og hun er i hvert fald en af de personer.
Det er ikke sådan, at der er en forperson for Radikalt EU-kritisk netværk, som det formelt hedder.
Men jeg er helt sikker på, at de ikke føler sig krænket over, at EU-flaget hænger her.
Det er meget større sager, der gør, at de personer er kritiske over for EU, ligesom det jo også er for hr. Morten Messerschmidt.
Så jeg tror ikke, at de – og det føler jeg mig ret sikker på – føler sig specielt krænket over, at flaget bliver hejst herinde.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-06:
Jeg mindes, at der i Det Radikale Venstre, og jeg ved ikke, om det findes længere, indtil for ganske nylig var – hvad kalder man sådan noget – en fraktion eller en underafdeling, som var modstandere af EU.
Jeg tror, at en af forpersonerne hed Ditte Staun, hvis jeg ikke tager fuldstændig fejl.
Det vil sige, at man jo inden for Det Radikale Venstre har haft en tradition for at kunne debattere EU-spørgsmålet.
Og jeg er helt bekendt med og anerkender fuldt ud, at hr. Andreas Steenberg er på den side, hvor man mener, at EU har beredt vejen for freden og friheden på kontinentet.
Men samtidig må hr. Steenberg jo også være bekendt med, at der er radikale medlemmer, som mener det modsatte.
Og der vil jeg bare spørge, om ikke hr. Steenberg ved at tillade Folketinget som institution at flage med EU-flaget kunne risikere at støde dem ikke fra sig, men væk fra folkestyret.
Andreas Steenberg (RV), 2020-02-06:
Som der sikkert er nogle kollegaer, der har bemærket, hedder jeg ikke Jens Rohde, som jo ellers er vores præsidiemedlem, men jeg er her som afløser for ham i dag.
Jeg vil egentlig gerne starte med at rose forslagsstillerne for at sørge for, at vi får en debat i Folketingssalen i åbenhed omkring det her, for det er jo en beslutning, som der er uenighed om, og så synes jeg egentlig, det er rigtig godt, at der kommer en bred diskussion om det.
Så ros for det.
Jeg står her selvfølgelig for at sige, at vi ikke kan støtte forslaget.
Vi synes, at det er naturligt, at vi også her i Folketinget fejrer vores medlemskab af EU og FN på henholdsvis Europadagen og FN-dagen.
Det er jo to organisationer, Danmark har meldt sig ind i og har fået rigtig meget ud af, og det kan jeg jo holde en længere tale om – det vil jeg ikke gøre i dag – men bare nævne det ene forhold, at der jo har været fred i Europa, fordi bl.a. de to institutioner er blevet lavet, og derfor er de jo en meget, meget stor del af Danmarks historie og også vores sikkerhed.
Derfor synes vi, det er naturligt at fejre de to dage og de to institutioner, når der er flagdag.
Og derfor kan vi selvfølgelig støtte den beslutning, der blev truffet i Præsidiet, og siger nej til forslaget her.
Flemming Møller Mortensen (S), 2020-02-06:
Nu hørte vi også formanden som introduktion til det her beslutningsforslag sige, at der sad både formænd og præsidiemedlemmer i salen, som ville være lydhøre i forhold til den debat, der er her.
Og som jeg sagde i min ordførertale, er tingenes tilstand dynamisk, og derfor kan der da også ske ændringer her.
Karen Ellemann (V), 2020-02-06:
Tak for ordet.
Når der er et flertal i Folketingets Præsidium, som mener, at der skal flages med EU- og FN-flag henholdsvis den 9. maj og den 24. oktober, synes jeg, det er vigtigt at slå fast, at det på ingen måde er en undsigelse af Dannebrog – verdens ældste stadig fungerende nationalflag, vores nationalflag, en essentiel del af den danske historie og kulturarv.
Og derfor er det jo også en selvfølge, at Dannebrog vajer over det danske parlament.
Dannebrog er vores nationale flag.
Men når jeg som Folketingets første næstformand og i det her tilfælde Venstres ordfører og dermed også Venstre som parti støtter, at vi flager med EU- og FN-flag på de to mærkedage, er det selvfølgelig for at understrege og stå ved vores internationale engagement.
Danmark, altså nationen Danmark, er medlem af både EU og FN, og det er vi, fordi et internationalt samarbejde er til vores fordel, og fordi vi tror på det regelbaserede internationale samfund.
Jeg kan forstå, at forslagsstillerne mener, at disse to flag, altså EU-flaget og FN-flaget, er flag, der deler vandene, og det er jeg til dels enig i.
Men jeg mener ikke, at EU- og FN-flagene skal ses som symboler på bestemte politiske holdninger.
I stedet er de to flag for mig symboler på internationale organisationer, som Danmark som nation har valgt at være en del af.
Vi er en del af FN, fordi vi i FN arbejder for fred og velstand og for at forsøge at forhindre unødige krige, og vi er en del af EU, fordi frihandel bl.a. er til gavn for alle parter.
Vi er med i disse to internationale organisationer, fordi vi tror på, at vi kan opnå mere i fællesskab med andre lande, end vi kan alene, og det gælder særlig for et lille land som Danmark.
Og på den baggrund kan Venstre ikke støtte forslaget.
Flemming Møller Mortensen (S), 2020-02-06:
Ja, det beror på demokratiets beslutning.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-06:
Vil det så med ordførerens logik betyde, at så længe der er et flertal for noget i Folketinget, med hensyn til hvad der skal flages om, så er det det, vi flager for?
Er det bare noget, et flertal skal beslutte?
Flemming Møller Mortensen (S), 2020-02-06:
Hm, det forstår jeg ikke, for det er ikke enten-eller.
Jeg har sagt, hvor glad jeg er for, hvor værdifuldt det er for mig, at vi har Dannebrog, men jeg har også givet udtryk for, at vi i Socialdemokratiet også synes, at der er andet, der er værd at flage for ved særlige lejligheder, noget, der har særlig betydning for Danmark i vores dagligdag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-06:
Jeg bliver dybt bekymret, når jeg hører ordføreren.
Det, man taler om her, er jo flertalstyranni: at hvis et flertal ønsker, at der skal være et EU-flag – et flag for en politisk organisation, en centralistisk organisation – foran den danske nationalforsamling, så må det bare være sådan.
Altså, hvor er beskyttelsen af det demokratiske mindretal?
Jeg må gå ud fra, at flag skal samle og ikke skille.
Personligt har jeg overhovedet ingen sympati for EU-flaget, og jeg ønsker ikke, at det skal pryde den danske nationalforsamling, for det mener jeg ikke det gør.
Og ved at man sætter det foran nationalforsamlingen, sender man et signal om, at man ekskluderer mig fra det nationale fællesskab, som er den danske lovforsamling.
Flemming Møller Mortensen (S), 2020-02-06:
Og vi har også en demokratisk proces herinde, som afgør, hvilke organisationers flag det så er, der ligesom kan vaje uden for Christiansborg.
Det er det demokratiske spil; det lever, og det udfordrer os, og det er et spørgsmål om, at meninger brydes.
Det her er sandt demokratisk.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-06:
Jamen forstår hr. Flemming Møller Mortensen da ikke, at vi kan være uenige om, hvad der er væsentligt, hvad der er godt?
Jeg har ikke nogen klar erindring om, hvor længe hr. Mortensen har været medlem af det her Ting, men jeg kunne måske spørge, om han i den periode sådan har fornummet, at der er bred enighed om det danske engagement i diverse udenrigspolitiske organisationer.
Uden at være fræk tillader jeg mig at svare, at det vil hr. Mortensen nok bekræfte at der ikke er enighed om.
Og derfor vil jeg bare igen spørge: Kan man ikke være bekymret for, at Folketinget nu på den måde tager stilling, og at folk, der måske er imod EU, måske er kritiske over for FN, fremover vil kigge op på det, der skulle være hele folkets Ting, og sige: Nå, det er det så alligevel ikke; nu er det kun for dem, der støtter FN og støtter EU?
Flemming Møller Mortensen (S), 2020-02-06:
Jeg har en fuldstændig åben tilgang til, at verden forandrer sig.
Det var også det, jeg sagde, nemlig at der er nogle ting, der forandrer sig meget hurtigt.
Og jeg tror da ikke, at Danmark som nation har tilsluttet sig den sidste organisation.
Hvorfor skulle der ikke komme noget nyt i fremtiden, hvor det også ville give mening, at vi markerer det medlemskab, som et bredt politisk flertal måtte have truffet beslutning om, på flagstængerne her uden for Folketingssalen?
Nej, jeg forstår godt Dansk Folkeparti, når de fremsætter kritikken her, for det, de jo ønsker – og som der også står i beslutningsforslagets beskrivelse – er, at der kan være politiske over- eller undertoner, og det ønsker man ikke at der skal signaleres om herudenfor.
Jeg mener, at det, Præsidiet har truffet beslutning om, er, at der her – uden for parlamentet, Folketinget – godt må signaleres om det, som er væsentligt for Danmark i vores hverdag, og det er bl.a. nogle af de medlemskaber, vi har af internationale organisationer.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-06:
Jeg må indrømme, at jeg bliver en lille smule bekymret, når jeg hører hr. Flemming Møller Mortensen bruge ordet dynamisk.
Det vil jo sige, at hele det her spørgsmål ikke er afklaret med, at flertallet i et parti nu ønsker FN- og EU-flaget op ude i Folketingets flagstænger.
Næ, der er åbenbart tale om en dynamisk udvikling, hvilket vil sige, at flere flag kan komme til.
Jeg går ud fra, at hr. Mortensen vil være enig med mig i, at Dannebrog er alle danskes flag.
Uanset hvad man stemmer – uanset om man stemmer på hr. Mortensen, på Enhedslisten, på undertegnede, eller på hvem, det måtte være – så vil alle kigge op på Dannebrog og sige: Det er mit flag.
Det kan man ikke helt sige i forhold til EU-flaget.
Det kan man næppe heller sige i forhold til FN-flaget.
Derfor synes vi i Dansk Folkeparti, det er bekymrende, at man begynder som institution at flage med flag, som splitter.
Det, der især er bekymrende, er, hvis det ikke stopper med EU- og FN-flaget.
Kunne man f.eks. forestille sig, at vi også skal have de røde faner op 1. maj?
Mai Mercado (KF), 2020-02-06:
Men jeg tænker, at det er vigtigt at tage det i den rigtige rækkefølge.
Og her har vi et eksempel, hvor Præsidiet træffer en beslutning om at ændre på måden, man flager på, og så har man jo allerede truffet en beslutning uden at høre Udvalget for Forretningsordenen.
Hvis man gerne ville have haft en bred inddragelse og en bred drøftelse, så havde man jo, efter man havde truffet en beslutning i Præsidiet, haft mulighed for at tage den i Udvalget for Forretningsordenen, eller man kunne ovenikøbet have startet i Udvalget for Forretningsordenen for så at få en god drøftelse af, hvordan man skal flage på Christiansborg.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-06:
Jeg deler ikke EU's grundlæggende værdier.
Jeg betragter EU som det mest antieuropæiske, der er opstået i Europa – måske i verden – siden anden verdenskrig.
Det er et decideret attentatforsøg på det, som er Europa, nemlig den westfalske orden, udkommet af 30 års krig, hvor befolkningerne sindede sig og grundede sig på nationalstaten.
Det siger jeg bare for at gøre opmærksom på, at der findes andre synspunkter end det, fru Karen Ellemann er indehaver af.
Hvilken opfattelse tror fru Karen Ellemann at folk, der måtte dele synspunkt på EU med mig, fremover vil have, når de på det, fru Karen Ellemann kalder Europadagen, kigger op på et Folketing – som vi egentlig har tradition for kan favne alle, al den stund vi har meget høj valgdeltagelse sammenlignet med andre lande – og vil se, at Folketinget nu også er en del af EU?
Hvordan tror fru Karen Ellemann at folk vil modtage det?
Christian Juhl (EL), 2020-02-06:
Tak for talen, hr. Morten Messerschmidt.
Jeg vil gerne rette to ting, som i den der floromvundne prisning af vores smukke flag er forkerte.
Alle har ikke fået Dannebrog i dåbsgave.
Der er ret mange af os, der ikke er døbt.
Der er nogle, der er kommet hertil.
Der er nogle, der ikke er kristne.
Så derfor kan man jo ikke få det i dåbsgave.
Man kan få det, når man flytter til landet, eller når man bliver født.
Det er rigtigt.
Nej, det er der en del der er, men der er også et enkelt, der ikke er, og som dybest set er mindst lige så smukt som det danske, nemlig det grønlandske.
Det er ikke inspireret af det danske flag, og det er i hvert fald mindst lige så smukt og samler for grønlænderne i lige så høj grad nationen, som Dannebrog gør for danskerne.
Karen Ellemann (V), 2020-02-06:
Jeg synes, det er vigtigt, at vi benytter Udvalget for Forretningsordenen til netop de gode debatter, hvor alle partier er repræsenteret, så det ser jeg ingen forhindringer mod.
Vi har fra Præsidiets side – og det er selvfølgelig vanskeligt at stå her som mit partis ordfører, men alligevel med en kasket på fra Præsidiet – vedtaget, at vi også laver beslutningsreferater, og ud fra dem er det jo netop også muligt at rejse sager.
Men jeg anerkender, at al den stund der formentlig er et par partier her i Folketinget, som er stærke modstandere af den beslutning, der er truffet, så giver det god mening også at brede det ud til drøftelse med samtlige ti partier og løsgænger i Udvalget for Forretningsordenen.
Mai Mercado (KF), 2020-02-06:
Jeg vil stille det samme spørgsmål, som jeg stillede til Socialdemokratiets ordfører, som jeg jo oplevede en stor velvillighed hos i forhold til at sikre, at sådanne beslutninger ikke kun bliver truffet i Præsidiet, men også kommer til drøftelse og til beslutning i Udvalget for Forretningsordenen.
Så jeg vil bare høre, om Venstre er lige så velvilligt indstillet.
Karen Ellemann (V), 2020-02-06:
Det kunne sagtens være en diskussion, når man bruger andre nationale flag, andre nationers flag ved besøg i parlamentet, hvor vi netop flager med andre nationers flag, hvordan vi så anvender Dannebrog i den sammenhæng.
Det kunne være noget, vi kunne diskutere videre i Udvalget for Forretningsordenen.
Men tak for også at fremhæve, hvor smukt det ser ud, ikke bare i det danske parlament, man sågar også på busserne rundt omkring, når vi i forbindelse med de nordiske nationaldage også viser flaget dér.
Christian Juhl (EL), 2020-02-06:
Det er bare lige en detalje.
Venstres ordfører sagde, at hun glæder sig over at se de her flag, når der bliver flaget derude, især for EU og FN.
Jeg tror, at vi – om ikke andet – af hensyn til en af vores fælles kollegaer, hr. Bertel Haarder, skal huske, at vi vel glæder os lige så meget over, at de nordiske flag blafrer, når vi mødes.
Det var det hele.
Karen Ellemann (V), 2020-02-06:
Lad mig starte med at anerkende, at vi selvfølgelig i NATO-regi agerer som nation.
Det er klart, og det er indlysende.
Jeg vil også erkende, at jeg faktisk ikke ved, om vi har en specifik NATO-dag.
Det er jeg simpelt hen ikke vidende om.
Der er ret stor initiativrigdom i forhold til at finde på mærkedage, også forskellige typer af FN-mærkedage.
Men det ændrer ikke ved Venstres synspunkt i forhold til lige præcis disse to specifikke flag på disse to specifikke mærkedage.
Det synes vi hører det danske parlament til.
Det synes vi hører den danske nation til.
Det er derfor, vi støtter og også gerne tager debatten i Folketingssalen om, hvorfor vi synes, det skal genindføres.
Det har jo været der før.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-06:
Det mener jeg nu også vi gør, når vi agerer i NATO.
Der agerer vi altså også som nation.
Ellers er der noget, jeg har misforstået.
Men FN deler også vandene.
Der er jo mange, der mener, at FN i dag er blevet en politiseret organisation, som fordømmer Israel og ikke fordømmer de arabiske lande i forhold til menneskerettighederne, kvinders rettigheder og alt muligt andet.
Der er faktisk også mange ting at kritisere FN for.
Karen Ellemann (V), 2020-02-06:
Nu var den forrige ordfører åbenbart så letsindig at udtale: Det kan da altid blive en diskussion, om man skal det.
Der mener jeg, at der er en forskel, lige præcis al den stund at vi i FN og EU agerer som nation.
Der handler vi på Danmarks vegne, altså på nationalstatens vegne, og det synes jeg er en meget, meget vigtig forskel.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-06:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren til, at man siger, at det er, fordi vi skal anerkende de internationale organisationer, vi er en del af.
Er det også ordførerens opfattelse, at vi også skal flage for deres dage?
Skal det også være uden for den danske nationalforsamling?
For ellers går man jo ind og laver en politisering og siger: Nej, det er den her internationale organisation, som vi tillægger en værdi.
Så burde det jo være alle internationale organisationer, vi er med i, som vi så flager for.
Karen Ellemann (V), 2020-02-06:
Men forskellen her er, at jeg ikke anerkender den præmis, hvorudfra hr. Morten Messerschmidt vælger at argumentere for sin modstand mod lige præcis de symboler.
Det er ikke nationale flag, det er symboler på internationale organisationer, som vi som nation er en del af.
Det er korrekt – det anerkender jeg – at der er personer, der ikke synes, at de organisationer er fornuftige.
Jeg bruger min tid som folkevalgt her på netop at argumentere for, at det giver rigtig god mening, at vi som en lille nation er med og er aktivt og anerkendende med i både FN og EU.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-06:
Hvis man læser Kold, hvis man læser Grundtvig, ja, hvis man ser på hele højskolebevægelsen, så er det jo sådan set et forsøg på at være åben og inkluderende og forstående over for folk, man ikke deler synspunkt med.
Bruddet med Det Radikale Venstre osv., ja, al den folkelighed, som Venstre repræsenterer, bunder jo sådan set i en idé om også at prøve at forstå folk, der er uenige.
Derfor er det dybt forunderligt, at fru Karen Ellemann ikke kan bekvemme sig til at svare på spørgsmålet: Hvordan tror hun at de mennesker, der klogt eller uklogt måtte mene noget andet end fru Karen Ellemann, vil have det med, at det Folketing, som skulle være alles, nu på 2 dage – vi ved ikke, hvor det ender – er blevet til nogles?
Karen Ellemann (V), 2020-02-06:
Det ærgrer mig, og jeg erkender, at der er vi meget uenige.
Jeg ved også godt, at der er få borgere i det her land, som ikke synes, det er fornuftigt, at Danmark er en del af Det Europæiske Fællesskab, men jeg har faktisk en tro på, at de på FN-dagen og Europadagen godt kan se både fornuften og rimeligheden i, at det danske parlament markerer disse mærkedage, ved at vi fra landets parlament hejser de to flag med symboler på det fællesskab, vi er en del af.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-06:
Men så vil jeg bare spørge hr. Christian Juhl, om han kan bekræfte, at der ikke var enighed i Præsidiet om den afgørelse, der er truffet i forhold til EU-flaget.
Altså, hvis hr. Christian Juhl, som tidligere betonede det med det værdimæssige – og det renoncerer han så fra nu – i dag vælger at betone det med enigheden i Præsidiet, så forstår jeg da ikke, at hr. Christian Juhl taler imod det her forslag.
Der var jo netop ikke enighed i Præsidiet.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-06:
Man stemmer faktisk også om bemærkningerne til både lovforslag og beslutningsforslag.
Bemærkningerne er en del af lovprocessen, som juristen hr. Morten Messerschmidt vil vide.
Og i bemærkningerne står der, at der alene må flages med nationale flag her på Christiansborg.
Og det må jo tolkes sådan, at der alene må flages med nationale flag på Christiansborg.
Christian Juhl (EL), 2020-02-06:
Jamen så hørte hr. Morten Messerschmidt ikke efter.
Det er jeg da fuldt ud klar over.
Det er derfor, at vi har bragt sagen op her.
Og der er jeg da enig med de folk, der sagde, at det var da mere pragmatisk at bringe det op i Udvalget for Forretningsordenen.
Jeg har intet imod at diskutere det her.
Jeg synes bare, at der kan blive mange sager, hvis det er, hver gang man er uenige i Præsidiet.
Sådan er det.
Det ordnede vi i Præsidiet på det tidspunkt, og det fandt vi en løsning på, og jeg er ganske, ganske glad ved den løsning.
Jeg sagde bare: Jeg forstår ikke, at det er Folketinget , der nu skal tage beslutningen, for hr. Morten Messerschmidt skal jo være klar over, at så er det også Folketinget, der skal omgøre den beslutning, hvis vi nu siger: Nej, vi bekræfter Præsidiets afgørelse.
Og det bliver jo alt andet lige endnu sværere.
Og jeg tror ikke, befolkningen synes, at alle – alle – beslutninger skal tages op i Folketinget, når vi nu har et Præsidium, der kan tage den slags beslutninger.
Der var såmænd det eneste, jeg sagde i den sammenhæng.
Jakob Sølvhøj (EL), 2020-02-06:
Vi var i Enhedslisten særdeles utilfredse med stramningerne af de adgangsbestemmelser, som blev indført med gymnasiereformen i 2016.
Det var stramninger, der betød, at et meget stort antal unge blev forhindret i at blive optaget på en gymnasial uddannelse.
Vi synes ikke mindst, det er fint, at man løser de problemer, der har vist sig for unge, der har gået på en prøvefri efterskole i 10. klasse.
Og vi synes, det er rigtig fint, at der med forslaget her gennemføres en tidsmæssig udstrækning af det retskrav, der er på optag på baggrund af elevernes resultater i 9. og 10. klasse.
Vi havde som sagt gerne set langt mere omfattende ændringer af optagelsesbestemmelserne, men vi kan støtte forslaget, som det ligger.
Astrid Carøe (SF), 2020-02-06:
Tak for det.
Efter at de nye adgangsforudsætninger til de gymnasiale uddannelser trådte i kraft i 2019 kan vi jo ligesom se, at reglerne ikke er hensigtsmæssige.
Og derfor bakker vi i SF selvfølgelig også op om justeringerne af optagelsesreglerne til de gymnasiale uddannelser.
Det er godt, at vi med forslaget får justeret reglerne, så de er mere simple, og så færre unge skal til optagelsesprøve til sommer.
Men vi er ikke i mål endnu.
Forslaget er et skridt i den rigtige retning, men reglerne er stadig meget komplicerede og svære at finde rundt i, og vi vil i SF også generelt arbejde med at få forbedret optagesystemet til de gymnasiale uddannelser.
Jeg ser frem til at skulle kigge på optagelsessystemet igen på et senere tidspunkt, og i SF vil vi jo bl.a. gerne have ændret på uddannelsesparathedsvurderingen og på karakterkravene på ungdomsuddannelserne, så vi får et uddannelsessystem, hvor vi giver de unge og institutionerne mere frihed, og et uddannelsessystem, hvor vi passer på de unge.
Anne Sophie Callesen (RV), 2020-02-06:
Tak for det.
Vi synes også, at det her er et rigtig fint forslag med nogle justeringer, som rydder op i nogle, kan man sige, ting, der bare grundlæggende er helt uforståelige eller for nogles vedkommende urimelige, så det er godt, at vi kan blive enige på tværs af partierne om at få justeret det.
Men man må jo sige, at der med gymnasiereformen – måske med de bedste hensigter, men også med hensigten om at komme igennem med hver sine ønsker til, hvad kravene skulle være – blev skabt en myriade af krav om, hvad man egentlig skal kunne for at gå i gymnasiet.
Og nu kan jeg se, der har indfundet sig nogle unge mennesker oppe på rækkerne; jeg ved ikke, om det er gymnasieelever eller muligvis potentielt kommende gymnasieelever.
Og jeg synes jo, det er fuldstændig afgørende, at man forstår, hvad der egentlig skal til for at gå i gymnasiet.
Og det er jo lige før, at det ikke bare kræver en gymnasial uddannelse, men en ph.d. i dag.
Så jeg håber egentlig først og fremmest, at vi snart får taget hul på nogle forhandlinger om nogle forenklinger, så de unge ved, om de er købt eller solgt, når de skal ansøge om at gå i gymnasiet.
Så det er bare en opfordring til, at vi snart får taget fat på det.
Og så støtter vi i første omgang det her lovforslag.