runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-27:
Det ærlige svar er nok også, at jeg havde håbet, at vi kunne behandle det her i Folketingssalen det her forår, men det nåede vi simpelt hen ikke.
Folketinget åbner jo igen første tirsdag i oktober, og der vil regeringen fremlægge sit lovprogram, og der tør jeg godt med 99 pct.s sikkerhed sige, at der vil være et lovforslag om skærpelse af udvisningsreglerne i det lovprogram.
Det, man måtte forstå på Udlændingestyrelsen i går i P1, var jo, at omgørelserne bl.a. skyldes, at nogle syrere har gjort sig til genstand for offentlig eksponering.
Det betyder jo ikke, at alle, der har været i medierne, automatisk får asyl.
Det betyder bare, at grundlaget for at træffe afgørelserne i Flygtningenævnet kan være anderledes, end det var i Udlændingestyrelsen, fordi der er sket noget nyt, og fordi der måske er nogle mennesker, der har eksponeret sig selv offentligt.
Det gør bare ikke, at man kan sige, at afgørelsen Udlændingestyrelsen er forkert, fordi den blev omgjort i nævnet.
Der kan godt være sket noget – enten det her eller noget andet – som gør, at grundlaget er ændret.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-27:
Og alt lige indtil konklusionen var jeg jo stort set enig i.
For hvordan kan man stå sammen i Vesten uden USA og briterne?
Det er jo det, der er så underligt.
Men lad os nu finde ud af, hvad det egentlig er, regeringen og udenrigsministeren lægger op til.
Man vil gerne afvikle forsvarsforbeholdet, med henblik på at Danmark skal deltage i militære operationer.
Hvis vi så ser på, hvad det er for nogle militære operationer, EU har gennemført hidtil, så er det operationen i Mali, det er i Den Centralafrikanske Republik, det er i Somalia, også flere andre stater rundtomkring – på Balkan, i Afrika osv.
Jeg ved godt, at det er lidt tilbageskuende, og det bryder udenrigsministeren sig ikke om.
Han vil se fremad, men det interessante er jo at finde ud af, baseret på det, EU allerede har været involveret i, hvad udenrigsministeren så forventer Danmark fremadrettet skal.
Altså, skal vi sende danske soldater til f.eks. Mali eller de andre lande i Afrika, jeg nævnte før, på et EU-mandat?
Er det det, man gerne vil?
Det er det, der, tror jeg, for rigtig, rigtig mange danskere er det centrale.
Det er jo i det lys, at det er så utrolig spændende at høre, hvad den tidligere forsvarsminister har sagt.
Jeg er jo ikke stor fan af den her regering og den her regerings ministre, men hvis der er en, jeg skulle pege på, som jeg virkelig er en tiltagende fan af, og som jeg liker på Facebook, og jeg ved ikke hvad, så er det fru Trine Bramsen, især i hendes tidligere kapacitet.
For hun siger det jo meget åbenhjertigt.
Hun siger: »Der vil være et krav om, at Danmark skal deltage i operationer, såfremt vi bliver en del af inderkernen i EU's forsvarspolitik.«
Det er jo også lidt det, udenrigsministeren siger.
Han vil bare ikke komme frem til, hvad det så er for nogle operationer.
Det er det, som jeg tror et meget, meget stort flertal af danskere godt vil vide.
Det er velkendt herinde, det ved alle, at det flertal, der er i Folketinget, jo elsker EU meget mere end folk ude på gaden.
Det er derfor, I får en øretæve, næsten hver gang I fremsætter et forslag om en folkeafstemning.
Når I så skal have magten til at sende danske soldater af sted uden om NATO, men med et EU-mandat, så vil vi også gerne vide, hvor I vil sende dem hen.
Jeppe Kofod (S), 2022-04-27:
Nej, hr. Morten Messerschmidt, vi elsker vores frihed, vores sikkerhed.
Vi elsker vores territoriale integritet, vores suverænitet som stater.
Alle de værdier er blevet så groft krænket af Ruslands provokerende ulovlige angrebskrig i Ukraine, som er den største krig, vi har set på europæisk jord siden anden verdenskrig.
I den situation må vi alle sammen stille os spørgsmålet: Hvad gør vi hver især som land for at bidrage til at styrke vores sikkerhed?
Danmark skal ikke være det eneste land, der står med et forsvarsforbehold i EU.
Vi skal være sammen med de andre EU-lande, de tre baltiske lande, som også er transatlantiske, som vi er, Polen osv. i et stærkt samarbejde også om at løfte vores egen sikkerhed.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-27:
Frihed og sikkerhed rimer jo på NATO.
Det er amerikanerne, briterne, canadierne.
Der er da ikke noget, Putin ønsker sig mere, end at EU bygger en EU-hær, et EU-forsvar, uden amerikanerne og briterne.
Det må da være den største gave, man kan give ham overhovedet.
Det er jo derfor, det er så interessant at finde ud af, hvad det er, I vil bruge den her magt til.
Hver gang en EU-politiker kommer og siger, at giv mig lidt mere magt, så skal man være meget, meget varsom.
Så kom nu, udenrigsminister, og fortæl os, hvad det er for nogle krige.
Er det i Afrika, er det på Balkan, hvor er det henne, at EU skal til at føre krig og Danmark skal være med, hvis vi får det, som I gerne vil have det?
Jeppe Kofod (S), 2022-04-27:
Altså, hvad hr. Putin ønsker sig – det tror jeg godt vi kan blive enige om – er splittelse i Europa, hvis det kunne komme dertil.
Jeg tror, at det, der er overraskende, er det sammenhold, der har været mellem EU og NATO transatlantisk, og det kan kun blive styrket af, at Danmark afskaffer forsvarsforbeholdet og løfter sin del også i forhold til EU's forsvarssamarbejde, sammen med amerikanerne og sammen med NATO.
For sådan er det i dag.
Det kan vi f.eks. på Balkan, som hr. Morten Messerschmidt selv peger på – i Bosnien.
Her var der en NATO-ledet operation.
Da den overgik til at være EU-militærledet, måtte Danmark trække sig ud.
Det er da lidt fjollet, er det ikke det?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-27:
Siger udenrigsministeren lige EU og NATO?
Jamen altså, det handler da om Vesten.
Det handler da ikke kun om EU-landene, men også Norge, også Storbritannien, også Island og alle de lande, som vi normalt betragter som vores allierede.
Det er dem, vi skal holde sammen på.
Det er jo i det perspektiv, at det, når f.eks. Macron udpeger ikke bare Kina, ikke bare Rusland, men også USA som en fremtidig modpol til EU's militær, bliver en splittelse, ikke af EU, men af Vesten, og det er da det, som Putin drømmer om.
Så udenrigsministeren og EU går da Putins ærinde.
Jeppe Kofod (S), 2022-04-27:
Nej, den her fremstilling er jo ikke korrekt, vil jeg sige til hr. Morten Messerschmidt.
Tværtimod er samarbejdet mellem EU og NATO historisk og godt.
Hver organisation bidrager til vores sikkerhed ved at komplementere de forskellige kapaciteter, man har.
Lad os tage Rusland.
Vi laver sanktioner mod Putins krigsmaskine.
Det håber jeg hr. Morten Messerschmidt bakker op.
Det er EU, der står for det, sammen med vores partnere transatlantisk.
Vi havde på det sidste NATO-møde, på udenrigsministermødet, som jeg deltog i før påske, også EU med, altså sammen med NATO.
Vi havde også andre partnere med.
Så det her med at fremstille det som en modsætning er simpelt hen lodret forkert.
Vi skal stå sammen i Vesten, og det gør vi i dag.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-04-27:
Mener ministeren, at gældende lovgivning skal ændres, så det i helt særlige tilfælde bliver muligt at slette i patientjournaler, således at personer, som har været udsat for identitetstyveri, ikke permanent fremgår som f.eks. pillemisbrugere?
Magnus Heunicke (S), 2022-04-27:
Jeg går ud fra, at spørgsmålet er relateret til sagen fra Nordjylland, hvor en person misbrugte andres personnumre til at udskrive vanedannende medicin over telefonen, og det er en sag, som vi har drøftet her i salen tidligere.
Lad mig starte med at sige, at vi skal sikre, at problemet ikke opstår i det hele taget, og det vil jo sige, at lægen i første omgang skal være sikker på patientens identitet.
For hvis lægen ikke sikrer identiteten, kan der jo opstå de her situationer, hvor der både sker misbrug af alvorligt vandedannende medicin, men også misbrug af andre patienters identitet, og hvor den forurettede patient så oplever, at der fremgår forhold i ens patientjournal, som vedkommende slet ikke kan genkende, og som jo altså ikke er noget, som er korrekt.
Journalerne – det ved vi – er et ekstremt vigtigt arbejdsredskab for både læger og andre sundhedspersoner, og de skal være korrekte, og de skal være fyldestgørende, og det er jo helt afgørende for patientsikkerheden.
Så det er altså en vigtig del af dokumentationen i patientklage- og erstatningssager, og så kan journalen også have en betydning i tilsynssager, hvis der er rettet sådanne mod sundhedspersoner og behandlingssteder, og i forbindelse med straffesager.
Så det er grunden til, at det i dag ikke er muligt at gå ind og slette oplysninger i journalen.
Men som svar på spørgsmålet kan jeg sige, at Sundhedsministeriet sammen med Styrelsen for Patientsikkerhed har været i gang med at se på modeller for, hvordan det for fremtiden skal være muligt enten at slette eller blokere eller berigtige oplysninger, der indgår i patientjournalen, og som er fejlagtige, og det arbejde er ikke færdigt endnu.
Men jeg har oplyst før – og det vil jeg gentage – at jeg afventer det arbejde, før jeg lægger mig fast på en konkret model, jeg vil drøfte med partierne.
Jeppe Kofod (S), 2022-04-27:
Tak til hr. Morten Messerschmidt.
Jeg kan jo konstatere, at det for nejsiden er blevet en sport at finde gamle udtalelser i stedet for at tale om substans og forholde sig til den alvorlige situation, som vi befinder os i efter den 24. februar med Ruslands uprovokerede angrebskrig mod Ukraine.
Jeg vil altså hellere diskutere, hvorfor det er vigtigt, at vi tager ansvar og melder os fuldt ind i forsvaret af vores europæiske værdier.
Hvis vi træder fuldt ind i det europæiske forsvarssamarbejde, vil der jo være en forventning om, at vi løfter vores del af opgaven, f.eks. ved at vi kan, hvis vi vælger at gøre det, bidrage til missioner og operationer.
Jeg vil samtidig gøre det helt klart, at Danmark ikke kommer til at stå i en situation, hvor vi vil være tvunget til at udsende soldater.
Det er jo frivilligt, som hr. Morten Messerschmidt ved, om og i hvilket omfang det enkelte land bidrager til EU's missioner og operationer.
Og hvis Danmark ønsker at udsende soldater, vil det kræve Folketingets samtykke.
Det ved hr. Morten Messerschmidt udmærket, for han kender også grundloven.
Og lad mig understrege på ny: Der er ingen bevægelse mod et overstatsligt forsvarssamarbejde.
Danske soldater er Danmarks soldater, franske soldater er Frankrigs soldater, svenske soldater er Sveriges soldater.
Og det er der ingen der vil ændre på.
Men jeg håber, at vi kan få en ordentlig substansdiskussion, for vi står altså midt i en situation i Europa, hvor vi kræver, at Vesten står sammen.
Danmark vil gerne bidrage – vi har faktisk en pligt til at bidrage til at forsvare vores sikkerhed, og derfor skal vi af med forsvarsforbeholdet.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-27:
Tak, formand.
Er udenrigsministeren enig med den daværende forsvarsminister, fru Trine Bramsen, som den 16. januar 2020 til DR sagde, at »hvis man er med helt inde i kernen af det europæiske forsvarssamarbejde, så skal man jo stille med soldater til også de europæiske missioner«, og i et samråd samme år sagde: »Der vil være et krav om, at Danmark skal deltage i operationer, såfremt vi bliver en del af inderkernen i EU’s forsvarspolitik«?
Tak, formand.
Er udenrigsministeren enig med den daværende forsvarsminister, fru Trine Bramsen, som til dk4 i december 2020 sagde: Vi vil sidde med ved bordet – det gør man faktisk som dansk forsvarsminister.
Man sidder med ved bordet.
Og: Vi kan tage ordet og diskutere, og sige, hvad vi synes er væsentligt
Jeg kommer jo ikke til Bruxelles for ikke at sige noget.
Og på Folkemødet den 29. april 2021: Det er ikke et billede, jeg kan genkende, at vi bliver sendt uden for døren – vi sidder jo med til alle møder?
Jeppe Kofod (S), 2022-04-27:
Tak til hr. Morten Messerschmidt for at stille spørgsmålet.
Imidlertid så jeg jo egentlig gerne, at spørgsmålet var stillet til forsvarsministeren, da spørgsmålet jo angår forsvarsministerens mødeaktiviteter.
Danmark tager imidlertid ikke ordet, når de øvrige EU-lande drøfter emner, som omfattes af det danske forsvarsforbehold.
Det er altså helt korrekt, når den tidligere forsvarsminister siger, at vi, altså forsvarsministeren, sidder med ved bordet, og at vi ikke bliver sendt uden for døren.
Med forsvarsforbeholdet har Danmark dog samtidig forpligtet sig til ikke at forhindre de andre medlemslande i at udvikle deres samarbejde på forsvarsområdet, som de måtte ønske.
Det fremgår af artikel 5 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling.
Det er i Danmarks interesse, særlig i den svære sikkerhedssituation, som er konsekvensen af Ruslands angreb på Ukraine den 24. februar og frem.
Derfor skal vi afskaffe forsvarsforbeholdet.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-27:
Tak for det, og også tak for at gøre det klart for lytterne, at jeg har insisteret på, at det skal være udenrigsministeren, der besvarer det her spørgsmål.
For det er udenrigsministeren, som, forstår jeg, er regeringens repræsentant som minister på det lovforslag, vi snart skal behandle, der handler om at afvikle det danske forsvarsforbehold.
Det er i hvert fald udenrigsministeren, der har stået på mål for alle de faux pas og, hvad kan man sige, ja, unøjagtigheder, der har været i processen.
Så det ville næsten være unfair, hvis det ikke var udenrigsministeren – når nu han har stået på mål for den kluntede formulering på valgkortet og for den manglende garanti i lovforslaget osv. – der ligesom skulle køre processen frem mod 1. juni.
Og derfor er det jo så spændende at tale med udenrigsministeren om de her ting.
For udenrigsministeren har jo også ved flere andre lejligheder som en del af den samlede argumentation for at ville afvikle forsvarsforbeholdet sagt, at det handler om dansk indflydelse, altså at man skal sætte sit præg på den måde, EU nu opbygger sit forsvar på, altså det forsvar – som der jo direkte står i artikel 42, stk. 2 – som man gerne vil have Danmark til at være en del, og at man altså skal fjerne forbeholdet for de her bestemmelser.
Vi skal ligesom sætte vores præg.
Det, der jo så er interessant, er, at fru Trine Bramsen – i sin daværende kapacitet, altså som forsvarsminister – sagde om arbejdet som forsvarsminister, at hun jo allerede sad med ved bordet.
Når hun sad der allerede, hvad er det så for et bord, udenrigsministeren føler at Danmark ikke sidder tilpas meget med ved i dag, hvor vi har forbeholdet?
Fru Trine Bramsen sagde som daværende forsvarsminister: Jeg kommer jo ikke til Bruxelles for ikke at sige noget.
Altså underforstået: Hun siger noget, hun taler.
Jeppe Kofod (S), 2022-04-27:
Tak til hr. Morten Messerschmidt.
Nu har jeg læst hr. Morten Messerschmidts spørgsmål meget grundigt, og der står altså ikke noget om lovforslag eller andre ting.
Lad nu det ligge.
Det, jeg også klart sagde i min besvarelse, og som jeg gerne vil gentage, er jo sådan set, at man selvfølgelig har adgang til alle møder.
Men qua vores forsvarsforbehold tager Danmark ikke ordet, når de øvrige EU-lande drøfter forbeholdsbelagte emner, eksempelvis EU's militære missioner og operationer, PESCO, altså det strukturerede forsvarssamarbejde, eller forsvarsagenturet.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-04-27:
Tak for svaret, eller rettere sagt føler jeg ikke helt, at jeg kunne høre ministerens mening i det, men mere, at man fra ministerens side afventer endnu en arbejdsgruppe.
Den her sag drejer sig jo ikke kun om noget i Nordjylland, men det er 41 personer, der har fået misbrugt deres personnumre til at få udleveret 6.000 piller, endda nogle meget, meget grimme piller.
Og det er korrekt, at jeg har været hjemme at besøge en af dem, og det er meget hjerteskærende, hvad den person har været igennem.
Hun har sågar måttet flygte fra skadestuen, fordi lægerne dér troede, at hun var pillemisbruger, frem for at hun bare var væltet på cykel, hvilket rent faktisk var det, hun var.
For nu taler vi jo om identitetstyveri, vi taler om noget, hvor der står noget, der handler om noget helt andet, i ens patientjournaler, og det synes jeg egentlig er ret enkelt.
Altså, hvis nu du havde misbrugt min patientjournal eller det var blevet forkludret eller et eller andet, og der står, at jeg har fået udleveret viagra, mig som kvinde, eller har fået prostatakræft og alt muligt, tror du så ikke, det både er lidt forvirrende for lægerne og også det, man ville kalde træls, for mig – eller for ministeren, hvis der står, at ministeren misbruger heroin, at ministeren har fået kønssygdomme, og jeg ved ikke hvad?
Mener ministeren helt ærligt ikke, hvis der er nogen, der har gjort noget, og det ikke handler om ministeren selv, at det bør kunne blive slettet fra ens patientjournaler?
Det er egentlig et ja eller nej.
Jeppe Kofod (S), 2022-04-27:
Altså, for tredje gang til hr. Morten Messerschmidt: Der, hvor man siger noget, er i forhold til det, der ikke er omfattet af de forbeholdsbelagte emner.
Det er alt sammen omfattet af forbehold, og jeg kan ikke forstå, at hr. Morten Messerschmidt ikke synes, det er lidt fjollet, at vi, når vi nu er ved mødebordet, så ikke sammen med de andre 26 lande også kan tage ordet her.
Men det ville jo kræve, at vi afskaffer forsvarsforbeholdet, og det kunne være, at det var det, som man skulle interessere for, altså hvordan vi kommer dertil.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-27:
Det er lige præcis det, der interesserer mig, nemlig forsvarsforbeholdet, og så de argumenter, som udenrigsministeren lægger frem som argumenter for, hvorfor man skulle tage det, synes jeg jo, noget drastiske skridt.
Men skal vi forstå det sådan, at når den daværende forsvarsminister siger, at hun ikke kommer til Bruxelles for ikke at sige noget, så handler det ikke om de møder i forsvarsministerkredsen, altså om at opbygge et EU-forsvar og det strukturerede permanente forsvarssamarbejde og alle de ting, som udenrigsministeren gerne vil have Danmark med i; så er det ikke det, forsvarsministeren har talt om?
Jeppe Kofod (S), 2022-04-27:
Med fare for at gentage det for fjerde gang: Det er der, hvor der er forbeholdsbelagte emner, at man ikke tager ordet i respekt for forsvarsforbeholdet.
Jeg synes jo igen, at fokus her bør være på, at det vel er lidt fjollet, hr. Morten Messerschmidt, at Danmark sidder med sammen med 26 andre lande, mens vi har en krig i Europa med Ruslands ulovlige og uprovokerede krig mod Ukraine, og vi er alle sammen enige om at styrke vores sikkerhed, men Danmark kan ikke tage ordet på vigtige emner omkring udviklingen af EU's forsvarssamarbejde.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-27:
Det er jo spændende.
Altså, jeg går ud fra, at udenrigsministeren har et mere indgående kendskab til det, og måske også til den virksomhed, som foregår ovre i Forsvarsministeriet, end jeg f.eks. har.
Jeg er jo bare medlem af Folketinget, og ministeren er jo den tredjevæsentligste i regeringen og har jo et nært forhold til Forsvarsministeriet, går jeg ud fra.
Og når forsvarsministeren så siger, at hun jo ikke kommer til Bruxelles for ikke at sige noget, kan vi så ikke blive enige om, at det sådan rent semantisk må betyde, at hun siger noget?
Hvem er det så, hun siger noget til?
Eller hvem er det, hun som forsvarsminister siger noget til, hvis man ikke må sige noget på de her møder, som er der, hvor det formelt sker?
Marcus Knuth (KF), 2022-04-27:
Men vi siger klart og tydeligt, at det selvfølgelig skal løses inden for konventionerne, og alt andet lige er et beslutningsforslag jo det, det er, altså et forslag, noget, som man skal indføre eller forhandle sig frem til, og i det her tilfælde skal det gennemføres inden for konventionerne.
Så når nu vi siger, at det skal gennemføres inden for konventionerne, hvordan kan ordføreren så bruge konventionerne som et argument for, at man ikke kan stemme for?
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-27:
Vi lægger ikke op til nogen større ændringer af reglerne for permanent opholdstilladelse.
Der er enkelte steder, hvor jeg synes, det er skørt, og hvor vi vil lægge forslag frem, som lige får fjernet de skøre paragraffer.
Kathrine Olldag (RV), 2022-04-27:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at otte ud af ti af Udlændingestyrelsens afslag i sager om syreres ophold i Danmark i 2022 er blevet underkendt af Flygtningenævnet, og hvordan vil ministeren sikre, at Udlændingestyrelsens praksis følger Flygtningenævnets praksis?
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-27:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg også har sagt før, er det i første instans Udlændingestyrelsen og derefter det uafhængige Flygtningenævn med en dommer for bordenden, der afgør, om folk har behov for beskyttelse i Danmark.
Jeg stoler naturligvis på myndighedernes vurderinger og vil derfor ikke blande mig i konkrete afgørelser.
Men som jeg også har nævnt før, er Flygtningenævnet den klageinstans, der træffer den endelige afgørelse i asylsager, og derfor er det også helt naturligt, at styrelsen er opmærksom på praksis i nævnet og i relevant omfang indretter praksis, så den stemmer overens med afgørelser truffet af Flygtningenævnet.
Det har jeg selvfølgelig en forventning om.
Kathrine Olldag (RV), 2022-04-27:
Ja, og det er jo præcis sådan, det foregår, og sådan skal det også være.
Det er jo ikke ligegyldigt, at der er så mange sager, der omgøres.
De her mennesker lever i et limbo i alle de mange måneder, de venter på nævnets afgørelse, hvor de bliver utrolig stressede og pressede.
Mange af dem går jo også psykisk ned og er ikke i stand til at bidrage til samfundet på den måde, vi ønsker det.
Vi er jo et langt stykke hen ad vejen glade for, at alle de her sager bliver omgjort, men vi er bestemt ikke glade for, at Udlændingestyrelsen ser ud til ikke at rette ind.
Den her praksis har fundet sted siden 2019.
Hvornår er det, ministeren synes at Udlændingestyrelsen skal begynde at rette ind?
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-27:
Jeg forventer at se et mere klart billede af omgørelsesprocenten her i løbet af sommeren.
Grunden til, at det lige tager lidt tid, før Flygtningenævnets fastlagte praksis slår igennem i Udlændingestyrelsens afgørelser, er, at der er en sagsbehandlingstid.
Men det vil være her i løbet af sommeren, jeg forventer at vi begynder at kunne se et mere klart billede.
Jeg synes også, det hører med til historien, at det ikke altid er sådan, at man ud af Flygtningenævnets afgørelser bare kan se en fuldstændig fastlagt praksis.
Det er jo noget, der udvikler sig efterhånden.
Kathrine Olldag (RV), 2022-04-27:
Måske netop af den grund kunne man så egentlig også godt forestille sig, at Udlændingestyrelsen trækker nogle sager tilbage.
Det kan jo også være praksis i andre forvaltningsmæssige sammenhænge, at man har sager ude i en ankestyrelse og så trækker dem tilbage, fordi man kan se, at den praksis, man har besluttet, egentlig er forkert.
Så kunne man ikke netop nu her, hvor Flygtningenævnet er begravet i sager fra Ukraine, forestille sig, at man trækker sagerne tilbage og lader dem ligge og så koncentrerer sig om Ukraine?
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-27:
Alle sagerne er jo ikke ens.
Det kan godt være, at der er ét asylmotiv, det handler om, at folk er deserteret fra militæret, og et andet asylmotiv, der handler om homoseksualitet eller om at tilhøre en religiøs minoritet.
Så selv om det alt sammen handler om syrere, der er flygtet fra den samme krig, så kan asylmotiverne være meget forskellige, og derfor kan man ikke bare, når der er fastlagt én praksis i én sag, kalkere den over på alle andre sager.
Nu hørte jeg også Udlændingestyrelsen medvirke i P1 i går, hvor de jo også siger, at det nogle gange er det, at der har været offentlig eksponering efter afgørelsen i første instans, der ændrer afgørelsen i anden instans.
Kathrine Olldag (RV), 2022-04-27:
Jeg er utrolig glad for, at ministeren trækker det eksempel frem, for ud af de 20 sager, der nu er offentliggjort på Flygtningenævnets hjemmeside, er der tre af sagerne, der har været en tur i mediemøllen, og ud af de tre sager har asylansøgeren i den ene af sagerne stadig væk fået afvist asyl.
Så det har jo intet at gøre med, hvorvidt de er i medierne eller ej.
Det har udelukkende noget at gøre med, at afgørelsen har været forkert fra Udlændingestyrelsens side.