runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2023-11-14:
Egentlig var det korte svar: Ja, det er en helt ny tradition, at man begynder på den måde at straffe religionskritik.
Gør det indtryk på ministeren, at der har været rejst en kritik i høringssvarene, både af det første lovforslag, men også af det lovforslag, som vi behandler i dag?
Der er både rejst kritik af Politiforbundet, kunstnere og en række andre, som jo i deres kritik nævner, at det er et meget uklart genstandsområde, og at det bliver svært for politiet at håndhæve på gader og stræder.
Hvis ministeren anerkender den kritik, vil man så imødekomme det, hvis Konservative stiller et ændringsforslag om en solnedgangsklausul, således at loven løber ud efter de 3 år og man ikke nøjes med kun at evaluere loven, men vælger at lovbehandle loven på ny efter de 3 år?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-14:
Når vi behandler lovforslag i Folketinget, er kritik jo en forudsætning.
Det er meningen med at behandle lovgivning i Folketinget.
Regeringen er ikke enig i, at der skal skrives en solnedgangsklausul ind i det her lovforslag.
Derudover har jeg nu altså noteret mig, at både Politiforbundet, men også andre aktører, har taget pænt imod – og nogle endda med tilfredshed – de ændringer, vi har lagt op til med det genfremsatte lovforslag.
Rosa Lund (EL), 2023-11-14:
Jeg vil gerne spørge om noget, der stadig er en lille smule ukendt for mig.
Hvorfor fremsætter man det her lovforslag?
Det er ikke, fordi jeg ikke har respekt for Justitsministeriets vurdering, det er bare, fordi jeg har set, at man har brugt politiloven.
Derfor kan jeg ikke lade være med at tænke på, at det må være noget andet, der er på spil fra regeringens side.
Så jeg vil gerne spørge ministeren: Har det her intet med Danmarks økonomiske interesser udeomkring i verden at gøre?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-14:
Det sidste kan jeg klart afvise.
Jeg må indrømme, at jeg synes, det er lidt imponerende, for nu er der blevet forsøgt svaret fra en række ordføreres side, også fra min egen side, og der er også blevet svaret på skrift, på, hvordan hjemmelen i politiloven skal forstås.
Pointen er, at politiloven ikke kan bruges til at begrænse personer, som gerne vil brænde koraner af med det sigte at forhåne, skabe had og fremprovokere reaktioner, som kan ende med at gøre skade på danskere, hvis ikke der er en konkret og nærliggende fare i situationen.
Man kan ikke bremse en sådan lovlig forsamling, med henvisning til at det vil fremprovokere nogle reaktioner meget langt væk, som så kan ende med at gøre, at nogen griber til våben og går til angreb på danskere hundredvis af kilometer væk.
Rosa Lund (EL), 2023-11-14:
Så lad mig prøve at spørge på en anden måde.
Jeg opfatter ikke den her regering som en regering, der bare gør alt, hvad regeringen kan, for at beskytte muslimske mindretal i Danmark.
Det vil sige, at jeg ikke køber argumentationen om, at den her lovgivning skulle være et knæfald for islam.
Det er ikke sådan, jeg oplever den her regering.
Derfor må det jo være et knæfald for noget andet.
Derfor vil jeg bare gerne høre, hvad justitsministeren tænker om, hvad den her lov har af betydning for Danmarks handelsinteresser og for Danmarks økonomiske interesser udeomkring i verden.
Kunne det have noget med det at gøre?
Der, hvor jeg gerne vil hen, vil jeg sige til justitsministeren, er: Er det her et knæfald for kapitalisme eller et knæfald for islam?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-14:
Jeg mener ikke, det er nogen af delene.
Jeg mener, det er en afvejning af den geopolitiske og sikkerhedspolitiske situation, vi står i.
Jeg selv har jo i min argumentation igennem hele det her lovforslag været mest optaget af den trusselsvurdering, der er fra Politiets Efterretningstjenestes side.
Det er det, jeg selv løbende bliver orienteret om, som er fortroligt, og som gør et kæmpe indtryk på mig.
Udenrigsministeren og andre har, synes jeg, også retmæssigt argumenteret med, at vi også lige nu befinder os i en ny form for global kold krig, en ny global værdikamp, hvor det er overordentlig vanskeligt at mobilisere nationer til at tage afstand fra Rusland, Kina og alt muligt andet, hvis det er sådan, at man samtidig klart viser, at man er fuldstændig ligeglad med, hvad det er for nogle signaler, man i øvrigt sender i den store verden.
Men det, der er det afgørende for regeringen, er den sikkerhedspolitiske dimension, det er trusselsvurderingen mod Danmark.
Peter Kofod (DF), 2023-11-14:
Jeg kan forstå, at det handler om at sende signaler i den store verden, fordi vi er i starten af en global værdikamp.
Det er så en global værdikamp, hvor vi bare giver op.
Det er en global værdikamp, som det her forslag jo er et udtryk for, og det har et skær af, at hvis de bare får ret, får vi fred – de som islamisterne, vi som de vestlige demokratier.
Jeg må bare sige, at jeg tror, at regeringen tager fundamentalt fejl her, for islamisterne tager den her form for imødekommenhed som svaghed.
De vil altid have mod på at kræve mere, og jeg kan være bekymret for, om lige præcis sådan et forslag, altså sådan en tilnærmelse, som det her forslag, ikke vil give dem mod på mere.
Og hvorfor skulle jeg kunne tro på, at regeringen kan stå imod, når de næste gang kommer og siger, at det er noget andet, der provokerer dem?
Næste gang skal terroren ude i verden have en ny begrundelse, og så er det noget nyt, vi har gjort for at fornærme dem.
Hvordan skal jeg så kunne tro på, at den her regering står fast i den globale værdikamp, når det også kommer til alle mulige andre, f.eks. Kina og Rusland?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-14:
Jeg vil gerne have lov til at anfægte det her med, at det her skulle være så stort et indgreb i nogens frihed eller i vores frihedsrettigheder.
At brænde skrifter af, som har betydning for andre mennesker – i det hele taget at brænde bøger af – har for mig at se ingen værdi som en frihedsrettighed.
Det har heller ingen værdi som en ytring.
Den eneste parallel, man kan drage, til folk, der har rendt rundt og brændt bøger af, var i 1930'erne, og det var fascister, der gjorde den slags.
Derfor er det ikke noget, der rammer mig helt ind i hjertekulen og får mig til at sige, at her giver vi op på vores frihedsrettigheder, som jeg kan høre nogle af ordførerne forsøger at argumentere for i dag.
Det er det ikke, når vi samtidig ved, at dem, der render rundt og gør det, og som gør det så mange gange, gør det med det ene formål at fremprovokere den type af reaktioner, som kan ende med at gøre, at danskere kommer til at lide under det.
Og ud fra en afvejning af de hensyn har det ikke været svært for regeringen at træffe den beslutning, selv om jeg medgiver og har respekt for, at det kan være svært for mange.
Peter Kofod (DF), 2023-11-14:
Det er ret historieløst at sammenligne en institutionel afbrænding af bøger i 1930'erne med det, som enkelte borgere gør.
Man kan have alverdens meninger om det, der foregår i 2023 i Danmark, men det er meget langt fra hinanden.
Jeg vil stille et andet spørgsmål til ministeren: Hvad så, når terroren får en anden grund?
Hvad så, når det ikke længere er koranafbrændinger?
Hvad, når det er profettegninger?
Hvad, når det er seksuelle minoriteters forhold?
Hvad, når det er kvinders rettigheder?
For det, man starter på her, er jo, at de får ret, og at vi får fred, og det er jeg meget bekymret over.
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-14:
Der var jo engang, hvor borgerligheden sådan i bred forstand var meget optaget af Grundtvig.
En del af grundtvigianismens læresætning var vel egentlig: Munden fri, hånden bundet.
Det var forstået på den måde, at vores frihed og vores demokrati levede og åndede igennem tale, ytringer og det at skabe noget, sige noget og tænke noget.
Det var ikke ved at destruere ting, at ødelægge ting eller at udtrykke sine meninger gennem magtanvendelse eller lignende, og det synes jeg egentlig beskriver meget godt den afvejning, som regeringen har foretaget i de her diskussioner, og hvorfor vi også godt kan leve med lige præcis det her indgreb.
Pernille Vermund (NB), 2023-11-14:
Tak for det.
Jeg har tidligere hørt justitsministeren sige, at det her er et okay lovforslag, fordi det her med at skænde hellige skrifter ikke er noget, som ministeren ser som noget værdifuldt.
Et eller andet sted må man jo så forstå, at alt, hvad ministeren og regeringen ikke ser som værdifuldt, er man så klar til at forbyde; det er man klar til at svække danskernes ret til at benytte sig af muligheden for at ytre eller gøre.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget andet.
Vi har i dag diskuteret trusselsbilledet, og der har været skiftende ordførere, også fra regeringspartierne, som er blevet spurgt, i hvilken grad det her lovforslag, som vi behandler her i dag, vil ændre trusselsbilledet mod Danmark, når vi har vedtaget det.
Hvis nogen kan svare på det, må det da være justitsministeren, og hvis ikke justitsministeren kan svare på det, eller hvis justitsministeren ikke kan garantere, at trusselsbilledet kommer til at se markant anderledes ud, så er det her jo ren symbollovgivning, som fratager danskerne frihed uden reelt at ændre noget i forhold til vores sikkerhed.
Så jeg vil gerne vide, justitsminister, i hvilken grad det lovforslag, som vi behandler i dag, og som bliver vedtaget af et flertal med regeringens og Radikale Venstres stemmer, ændrer trusselsbilledet mod Danmark.
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-14:
Jeg vil starte med i al respekt at sige, at jeg vil have mig frabedt at blive tillagt, at alt, hvad den her regering ikke måtte bryde sig om, agter man at forbyde.
Det gør vi nu altså ikke.
Så vil jeg sige, at man jo ikke på den måde kan sætte på formel, hvad et bestemt stykke lovgivning eller en bestemt politisk handling direkte har af effekt på et trusselsniveau, der i forvejen er højt.
Jeg kan ikke på den måde sætte det i en kategori, og så i morgen, når vi er færdige med debatten her, har det rykket sig lidt ned ad stigen osv.
Langt hen ad vejen er meget af skaden jo sket, og derfor vil vi nok ende med at være i en situation, hvor vi bliver ved med at have et forhøjet trusselsniveau, også som følge af de mange koranafbrændinger, i et langt stykke tid ud i fremtiden.
Men selvfølgelig bidrager de handlinger, som sker i Danmark, og de signaler, vi sender.
Det, der jo har været hovedproblemet med mange af de koranafbrændinger, vi har set, er, at de er blevet transmitteret ude i den store verden og har skabt en forestilling om, at dansk politi, fordi det var lovligt anmeldte demonstrationer, faciliterede koranafbrændinger.
Når vi har vedtaget det her lovforslag, vil man ikke længere kunne transmittere de billeder ude i verden, hvor folk, der måtte have lyst til at gøre danskere ondt, så kan bruge det som grundlag for det.
Pernille Vermund (NB), 2023-11-14:
Tak for det.
Altså, det, justitsministeren siger, er, at regeringen ikke ved, om trusselsbilledet kommer til at ændre sig.
Så vi vedtager et lovforslag, hvor vi de facto ved, at vi kommer til at begrænse danskernes ytringsfrihed, inklusive kunstneres ytringsfrihed, men vi ved ikke, om det ændrer på trusselsbilledet.
Det er jo helt vanvittigt.
Vi har jo haft de her diskussioner før.
Vi har lige siddet og forhandlet bandepakke, og der havde vi de samme diskussioner om nogle ting, man gerne ville have med i forhandlingerne, og hvor man efterfølgende måtte sige, at man egentlig ikke rigtig vidste, om det gjorde en positiv forskel.
Til gengæld er vi klar til at tage noget frihed og nogle rettigheder fra danskerne.
Det er jo ren symbolpolitik, og det er det, som Danmark har været plaget af i årtier, uden at det har haft en effekt.
Det er simpelt hen beskæmmende.
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-14:
Regeringen ville jo ikke foreslå det her indgreb, hvis ikke vi mente, det var rigtigt, vigtigt og nødvendigt, også for at imødegå den forhøjede trussel, vi oplever mod Danmark, og som er skærpet inden for det i forvejen høje niveau.
Men det er klart, at jeg jo ikke kan stå her fra Folketingets talerstol og sætte det på formel og sige, at lige så snart vi har vedtaget det her, er der ingen trusler mere.
Det ville være forkert, og det ville i øvrigt heller ikke læne sig op ad de vurderinger, som vores efterretningstjenester laver.
Men vi gør jo det her, med henblik på at vi gerne vil deeskalere truslerne mod Danmark og danskerne.
Rosa Lund (EL), 2023-11-14:
Altså, det er ikke noget, vi har drøftet internt i Enhedslisten.
Jeg tænker umiddelbart ikke, at vi vil være interesseret i det, men jeg skal ikke kunne afvise det, fru Pernille Vermund.
Jon Stephensen (UFG), 2023-11-14:
Ja, det synes jeg det er.
Peter Kofod (DF), 2023-11-14:
Tak for det.
Den radikale ordfører nævner adskillige gange FN's højkommissær for menneskerettigheder.
Kunne ordføreren måske også nævne nogle af de lande, der sidder i FN's Menneskerettighedsråd?
Og kunne ordføreren i samme anledning forholde sig til, om nogle af de her lande måske har nogle problemer med deres menneskerettigheder, som er mere graverende end i Danmark, f.eks. i deres forhold til kvinders rettigheder, lgbtqi+-rettigheder, børns rettigheder, gæstearbejderes rettigheder og religiøse mindretals rettigheder?
For når jeg kigger på den liste over medlemmerne af det råd, vil jeg bare sige, at der ikke er nogen af dem, der skal belære Danmark om noget som helst, hvad angår ytringsfrihed, for det er, for at sige det mildt, nogle lande, der er på et helt andet udviklingsniveau.
Jeg ved ikke, om man må bruge ordet bananstat i Folketingssalen, med hvad angår nogle af de lande, er vi er godt nok ikke langtfra.
Så i forhold til at skulle sidde her i Folketingssalen og blive belært om noget, der har med FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder at gøre, vil jeg bare sige: Altså, kom lige ned fra træet, mand!
Christian Friis Bach (RV), 2023-11-14:
Nu er højkommissæren en ypperlig menneskerettighedsjurist og -forkæmper, som jeg har den største respekt for, og som jeg kender personligt.
Og det er ikke landene, der taler, det er højkommissæren, der taler.
Men jeg er helt enig; vi skal netop bruge den her lov som et afsæt for at styrke vores stemme i verden, og det kan vi.
For når vi dæmmer op for hadefulde og fornedrende handlinger i Danmark, kan vi med større kraft sætte ind over for – og der er jeg helt enig med ordføreren – hadefulde ytringer, forhånende og nedgørende handlinger mod kristne mindretal, mod lgbt-samfund og mod minoriteter rundtomkring i verden.
Der kan jeg høre at ordføreren og jeg er enige.
Det styrker præcis vores stemme i verden i forhold til ytringsfriheden, religionsfriheden og beskyttelsen af mindretal, og det kan også være en afledt grund til at gennemføre loven.
Peter Kofod (DF), 2023-11-14:
Det vil jeg for referatets skyld selvfølgelig gerne beklage.
Jeg kunne godt tænke mig at vende tilbage til det spørgsmål, der handler om medlemslandene i det her menneskerettighedsråd, fordi det er så vigtigt for Radikale Venstre.
Kan ordføreren komme med nogle eksempler på nogle af de medlemslande, f.eks. fra Mellemøsten eller Afrika, som ordføreren synes håndterer hele det her spørgsmål meget bedre, end vi gør i Danmark?
Christian Friis Bach (RV), 2023-11-14:
Nej, det kan jeg ikke, og vi ytrer os konstant kritisk om, hvad der sker i de lande.
Men når der så er lande, der ytrer sig kritisk om, hvad der sker i Danmark, så er ordførerens reaktion med det samme at påberåbe sig retten til at mene, at ingen skal blande sig i, hvad der foregår her.
Men hvis vi ønsker, at vi skal kunne blande os i, hvad der sker i verden, så må vi også acceptere, at der er lande, der ytrer sig om, hvad der sker i Danmark.
Og der er lande og befolkningsgrupper og fredelige muslimer, som føler sig såret, krænket og ramt af de talrige koranafbrændinger, der sker i Danmark, hvilket, som jeg beskrev, var tilfældet i den gruppe menneskerettighedsforkæmpere, vi havde besøg af.
Mai Mercado (KF), 2023-11-14:
Det her er sådan en lidt mystisk oplevelse, fordi den radikale ordfører nærmest virker til at være en større defensor for det her lovforslag end regeringsordførerne, dengang de var på talerstolen, selv om det jo ikke er hele den radikale gruppe, der går ned og stemmer for.
Men jeg vil bare stille spørgsmålet, om Radikale ville have udformet et sådant lovforslag, som man så er så stor defensor for, anderledes og ville have skabt et mere klart anvendelsesområde, og om man overhovedet ikke lytter til den kritik, der er kommet fra både Politiforbundet, kunstnerne, Landsforeningen af Forsvarsadvokater og lignende, som jo påpeger, at det er elastik i metermål, hvad bl.a. Politiforbundet har været ude at sige.
Hvordan ville Radikale så have formuleret sådan et lovforslag?
Christian Friis Bach (RV), 2023-11-14:
Lad mig sige: Vi har i den grad lyttet til kritiske røster hos os selv.
Jeg kan jo notere mig, at hr. Heino Kegel fra Politiforbundet har udtalt, at han er rigtig glad for, at der er blevet lyttet til Politiforbundets bekymringer.
Så der er sket klare forbedringer af det lovforslag.
Det anerkender kunstnere og kunstneriske organisationer også, altså at der er langt mere plads til den kunstneriske ytringsfrihed i det lovforslag, der ligger nu, i sammenligning med det, der var.
Så ja, fru Mai Mercado har ret i, at vi har lyttet.
Vi har diskuteret, vi har været i dialog, og vi er glade for de forbedringer, der er sket af lovforslaget.
Vi skal fordømme enhver volds- og terrorhandling, der foregår i verden.
Men at forhåne og nedgøre andre med det ene formål at bidrage til at skabe usikkerhed og had skal vi stå op imod, som FN's højkommissær for menneskerettigheder gør det, og som vi ønsker at lande gør det i resten af verden.
Jeg er sikker på, at fru Pernille Vermund ønsker, at man dæmmer op for hadefulde og forhånende ytringer og handlinger imod kristne mindretal rundtomkring i verden, og det skal vi stå op imod.
Det skal vi også gøre herhjemme.
Mai Mercado (KF), 2023-11-14:
Det er i hvert fald en sandhed med modifikationer, for Politiforbundet sagde om det første lovforslag, at det var elastik i metermål.
Men når jeg lige spørge ind til, hvordan Radikale ville formulere lovforslaget, så er det, fordi Radikale jo ender med at blive udslagsgivende i forhold til det her lovforslag.
Det gør Radikale jo, fordi det er Radikale, som redder det, så man i regeringen ikke behøver at bruge de nordatlantiske mandater.
For der er jo forlydender om – der går i hvert fald rygter om – at de nordatlantiske mandater har meget store problemer med det lovforslag, som vi behandler i dag.
Så jeg vil egentlig bare spørge ind til, om Radikale tager ansvaret for formuleringen af det her lovforslag og er bevidste om, at det er med radikale stemmer, at det her bliver stemt igennem.
Christian Friis Bach (RV), 2023-11-14:
Vi forholder os ikke strategisk til et lovforslag.
Vi forholder os til det ud fra holdninger og det, vi mener.
Jeg har rejst rigtig meget i verden – måske i op mod 100 lande – og jeg ved, hvordan det er at arbejde udeomkring i verden i forhold til lige nu at sidde og se på koranafbrændinger på sociale medier, mærke den frygt for, hvad der kan ske ens familier, helt ned i maven, og se organisationer, der allerede er blevet mødt med vold og angreb.
Den bekymring tager vi alvorligt.
Det er grunden til, at vi gik ind i dialogen.
Det er jo, fordi der er folk i det her land, som ikke stopper, men som bliver ved, at vi tager det alvorligt – så ja.
Susie Jessen (DD), 2023-11-14:
Der er noget, der undrer mig her, for tidligere, da jeg stillede spørgsmål til Venstres ordfører, hr. Preben Bang Henriksen, bekræftede hr. Preben Bang Henriksen over for mig, at Firoozeh Bazrafkans kunstinstallation, hvor hun river Koranen på et rivejern, ville være ulovlig med den her lov.
Nu siger De Radikale, at det ikke er tilfældet, altså at den kunstinstallation stadig ville være lovlig efter vedtagelsen af den her lov.
Som jeg læser det, ville hun ikke have lov til at lave den her kunstinstallation med den her lov.
Jeg ved ikke, om De Radikale har læst det på samme måde som hr. Preben Bang Henriksen, men hvis det viser sig, at hr. Preben Bang Henriksen har ret og Firoozeh Bazrafkan ikke kan lave den her kunstinstallation med den her lov, vil De Radikale så stadig stemme for?
Christian Friis Bach (RV), 2023-11-14:
Ja, vi stemmer for loven nu med de svar, vi også har fået.
Jeg vil bare sige, at her deler vi nok ikke helt opfattelsen af, hvordan Firoozeh Bazrafkans ytring og handling ville blive bedømt ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Vi ønskede sådan set ikke, at Firoozeh Bazrafkan skulle gå igennem 8-9 års domstolsprøvelser for at ende ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Men vi er glade for de præciseringer, der er sket, herunder af intentionen, og det ville nok vores vurdering – det er i hvert fald vores håb – at hvis hun skulle blive tiltalt, ville der så med henvisning til de bestemmelser i det mindste ske et strafbortfald.
Susie Jessen (DD), 2023-11-14:
Jeg skal bare lige have det opklaret: Radikale stemmer for en lov, som Radikale er imod, fordi den kommer til at ramme nogle kunstnere.
Og så henviser De Radikale til Den Europæiske Menneskerettighedskonvention for at skærme de kunstnere, som den lov, som De Radikale stemmer for, rammer.
Er det korrekt?
Christian Friis Bach (RV), 2023-11-14:
Nej, for der er rigtig mange kunstnere her, som vil blive fritaget.
Hvis den utilbørlige behandling af et skrift sker som en mindre del af et kunstværk, er der klare bestemmelser, som fritager dem; der er klare henvisninger til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, som styrker fru Firoozeh Bazrafkans sag, og som styrker den kunstneriske frihed, i det lovforslag.
Der er vi gået langt, og der er regeringen gået langt i forhold til at udstrække lovforslaget og styrke den kunstneriske frihed, og det er vi rigtig tilfredse med.
Hvordan den enkelte sag måtte ende, må politiet og domstolenes praksis jo vise os, men der er sket betydelige forbedringer af den kunstneriske frihed og ytringsfrihed i det her lovforslag.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-11-14:
Jeg så godt, fru Susie Jessen noterede det ned, og det kan jeg godt forstå, for ellers ville jeg simpelt hen heller ikke kunne finde ud af at komme med hele den remse sådan bare i hovedet.
Alt det, som De Radikale står og siger fra talerstolen, er noget, man må skrive ned.
Det er altså meget kompliceret, synes jeg, men det er måske bare mig.
Jeg hører lidt hele tiden Radikale Venstre og Christian Friis Bach tale om forbedringer.
Det betyder jo, at det ikke er godt nok.
Der er forbedringer i det her, men det er ikke godt nok.
Hvorfor har man taget til takke med noget, der bare er forbedringer i forhold til det oprindelige lovforslag?
Der er nogle forbedringer, og så er man faldet til patten.
Og jeg synes egentlig, at den konklusion, som fru Mai Mercado kom med, altså at det faktisk er Radikale Venstre, der redder det for regeringen, er interessant.
Tak, Radikale Venstre, for at have reddet regeringen fra at komme ud i et eller andet morads, hvor der måske var nogle internt i regeringspartierne, som ville have stemt anderledes, men nu kan man læne sig op ad Radikale Venstre – tillykke med det.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-11-14:
Tak for det.
På Radikale Venstres landsmøde var der 161 personer, der stemte for, at Radikale skulle droppe støtten til det tidligere forslag om koranafbrænding.
Hvordan stiller jeres bagland sig til det nye forslag?
Christian Friis Bach (RV), 2023-11-14:
Tak for det.
Det er rigtigt, at der var en resolution imod det tidligere forslag.
Vi orienterede på landsmødet om de ændringer, som vi har kæmpet for, den kunstneriske frihed, anerkendte trossamfund, præciseringer af strafferammen, og der har vi nået rigtig gode resultater i de samtaler, vi har haft med justitsministeren.
På et møde med vores bagland i sidste uge var samtalen en anden, og der var anerkendelse af de resultater, som vi har opnået i det lovforberedende arbejde.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-11-14:
Ordførerens partikollega Stinus Lindgreen har udtalt, at han har tænkt sig at stemme imod partilinjen.
Hvad er ordførerens holdning til det?
Christian Friis Bach (RV), 2023-11-14:
Det er ikke korrekt, i hvert fald som det ligger nu.
Hr. Stinus Lindgreen agter at stemme gult, hvis han skal stemme, og hr. Stinus Lindgreen anerkender de meget solide forbedringer, der er sket i det nuværende lovforslag.