Birgitte Bergman (KF), 2021-03-16:
Tak for det.
I nat diskuterer vi ligestilling af kvinder i ledelser og bestyrelser.
Og tak til ordføreren for at tage emnet op.
Lad mig så slå fast: Jeg ser jo gerne, at der kommer flere kvinder på bestyrelses- og ledelsesposter.
Men lad mig også slå fast, at jeg tror, at vi langtfra er enige om midlet til at opnå det.
For, ja, der er udfordringer; vi ser det bl.a. med de unge kvindelige iværksættere.
Blot 8 pct. af nye virksomheder blev startet af kvinder under 35 år, mens 27 pct. blev startet af mænd i samme aldersgruppe.
Derfor stillede vi også et beslutningsforslag om en barselsordning for selvstændige, som ikke skulle give den selvstændige ekstra administrationsomkostninger.
Regeringens model blev den dyre løsning, hvor man som selvstændig skal indbetale til Barselsfonden i stedet for at finde midlerne i råderummet.
Vi ønsker nemlig at skabe bedre økonomiske vilkår for barsel og håber på, at man kan få flere unge kvinder til at starte egen virksomhed uden tvang og kvoter.
Vejen derhen
skal nemlig gå gennem sikring af rammerne for lige muligheder og ikke køn.
Men vi kan ikke være uenige med ordføreren i, at ligestilling er en grundlæggende dansk værdi, som vi skal værne om og kæmpe for.
Men jeg hører ikke til dem, som tror, at kvinder kommer med nogle helt særlige kvindelige kompetencer.
Men jeg tror på, at diversitet i ledelse er vigtig, og at det skaber bedre resultater, når man ansætter med forskellige uddannelser, erfaringer og profiler og arbejder sammen.
Derfor er det også vigtigt, at der er fokus på kvalifikationer og ikke køn.
Af den årsag er vi også positivt indstillet over for muligheden for at opslå jobpositioner i ledelser og bestyrelser i det offentlige, som er et relevant alternativ til kvoter i bestyrelser.
Det er ikke konservativ politik at blande sig i erhvervslivets ansættelsesforhold, men når man ved at skabe gennemsigtighed i opslåede positioner og dermed kan tiltrække flere egnede kandidater, kan jeg se de indlysende fordele.
Det vil tilgodese både kvinder og mænd og således sikre, at virksomheden får flere egnede kandidater at vælge imellem.
Det handler først og fremmest om at få alle talenter i spil.
Det vil alt andet lige kunne øge konkurrenceevnen og samtidig give flere personer mulighed for at gøre karriere, men det skal være virksomhedsejerne selv, som skal kunne vælge mellem kandidater.
Kvoter er absolut ikke løsningen.
Jeg kan være bekymret for, at regeringen vil følge op på loven, der forpligter nogle virksomheder til at lave måltal og politikker, der forbedrer den kønsmæssige fordeling i ledelsen.
Vi mener, at man skal passe lidt på med at tro, at lovgivning kan ændre en masse.
Det er oplagt, at virksomhederne skal kigge indad og se på, om de i praksis har en mandeklub på ledelsesgangen, hvor kvinder ikke kan få adgang.
Sådan har det været historisk, og mon ikke også det hænger lidt ved nogle steder.
Den primære barriere for kvinder i ledelse er imidlertid, som vi ser det, at der fortsat er en undervægt af kvinder med de relevante kompetencer og karriereønsker i forhold til ledelse.
Der tales om, at kvinder er bedre uddannet.
Det kan godt være, at den gennemsnitlige uddannelse er længere, men 6 års uddannelse som læge er ikke så relevant, hvis der skal bruges en økonom eller en civilingeniør, som tit er profilen på virksomhedsledelse.
Der er fortsat en overvægt af mænd på de uddannelser, hvor lederne typisk kommer fra, om end der er tendenser til en mere ligelig fordeling.
Lige nu står vi i en historisk krise med corona, og derfor mener jeg ikke, at tiden er inde til at lægge yderligere byrder og bureaukrati ned over vores virksomheder.
Vi indgår gerne i yderligere drøftelser om at iværksætte initiativer, der fremmer fødekæden til bestyrelser og ledelser for kvinder, herunder at se på det kønsopdelte uddannelsessystem og arbejdsmarked.
Det Konservative Folkeparti støtter Venstres vedtagelsestekst.