runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2024-04-23:
Jeg tror bestemt, at vi hele tiden skal have et fokus på kvalitet i vores daginstitutioner.
Det er jo den primære forklaring på, at vi i den seneste valgperiode indførte minimumsnormeringer og dermed løftede, hvor mange pædagoger og hvor mange voksne i det hele taget der er i vores dagtilbud.
Jeg tror også, at man bliver nødt til at se på, at nogle af de udfordringer, der er – og dem kan vi så have lidt forskellige oplevelser af – jo er enslydende i mange andre lande, hvor der ikke er daginstitutioner af samme kvalitet, som der er i Danmark.
Selvfølgelig skal daginstitutionerne have en ordentlig kvalitet.
Selvfølgelig skal der være fleksibilitet på vores arbejdsmarked.
Så længe vi holder fast i, at vi vil have et velfærdssamfund, at vi vil have den grønne omstilling, og at vi vil kunne forsvare os selv i en meget, meget urolig verden, så er vi også afhængige af, at vi kan finansiere det her samfund.
Det kræver altså en høj beskæftigelse generelt set, men den kan fordeles ud over et arbejdsliv.
Mogens Jensen (S), 2024-04-23:
Tak for det, formand.
Jeg skal gøre det ganske kort, for det lovforslag, vi behandler her, har vi faktisk behandlet for ganske kort tid siden, men på grund af en teknisk fejl er vi nødt til at behandle lovforslaget igen, og det gør vi selvfølgelig gerne.
Men holdningerne har fra Socialdemokratiets side i hvert fald ikke ændret sig.
Det handler jo om, at vi med det her lovforslag giver mulighed for, at de store streamingtjenester også giver deres bidrag til, at vi kan producere film, tv-serier og dokumentarer i Danmark af høj kvalitet.
Siden vi sidst havde lovforslaget til behandling, er der kommet et par få ændringer i form af bemærkninger, der er kommet fra Europa-Kommissionen, og som er indarbejdet i lovforslaget.
Det handler bl.a. om, hvordan vi i loven definerer »dansk indhold«, og så er der en bestemmelse, som sikrer, at de tjenester, der betaler kulturbidrag, ikke kommer til at betale af den samme omsætning i flere lande, og de ændringer kan vi også tilslutte os fra Socialdemokratiets side.
Med de ord skal jeg blot sige, at vi kan tilslutte os forslaget.
Søren Espersen (DD), 2024-04-23:
Som nævnt af Socialdemokraternes ordfører har vi været igennem det her før, og derfor skal jeg også gøre det kort.
Danmarksdemokraterne er ikke en del af medieaftalen fra juni 2023, om end formålet med at yde støtte til nye danske produkter som nævnt er meget lødigt.
I Danmarksdemokraterne vil vi ikke kunne støtte forslaget, og årsagen er alene indførelsen af den såkaldte streamingskat, som for os gjorde udfaldet, idet vi nærer en vis frygt for, at streamingskatten i sidste ende vil skulle finansieres af seerne.
Det drejer sig ifølge regeringens beregninger om et årligt beløb på omkring 103 mio. kr.
Beløbet er dog behæftet med nogen usikkerhed, men som nævnt kan vi desværre ikke støtte forslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-23:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Altså, jeg synes det også i forhold til nogle af de eksempler, vi har set.
Nu har vi jo sidst set en dokumentar om et anbringelsessted, der hed Nexus, som kørte på tv, og som var anledning til, at vi havde det oppe i forbindelse med samrådet.
Der er vel også nogle stykker der, man ikke forestiller sig skal være på et anbringelsessted i fremtiden.
Så jeg synes jo også, der er et spor, der handler om: Får man fulgt nok op på de regler, der er?
Altså, bliver de muligheder, der allerede er, faktisk brugt?
For ja, nogle af eksemplerne skriger til himlen, at der er det nok ikke hensigtsmæssigt, at der bliver arbejdet med børn, men jeg synes jo også, der er et eller andet om, om de regler overhovedet bliver brugt.
Jeg håber, at vi kan finde en vej frem i fællesskab på det her område.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg sige en stor tak til Danmarksdemokraterne for at fremsætte beslutningsforslaget og for at tage et spørgsmål op, som vi også i Liberal Alliance mener det er vigtigt at forholde sig til og sikre hensigtsmæssige forhold omkring.
Med forslaget foreslår Danmarksdemokraterne at fratage fagpersoner retten til at arbejde med udsatte borgere, hvis de dømmes for lovbrud eller udviser grov forsømmelse af deres faglige forpligtelser.
Vi deler Danmarksdemokraternes holdning til, at fagpersoner, der tager sig af udsatte borgere, skal kunne varetage denne rolle på betryggende vis.
Lovbrud og grov pligtforsømmelse er selvfølgelig ikke fremmende for befolkningens tillid til fagpersoner, der skal tage sig af de her målgrupper.
Vi mener derfor som udgangspunkt, at det giver rigtig god mening at kunne stille krav om, at arbejdsgivere skal have adgang til og pligt til at indhente offentlige straffeattester, når der ansættes fagpersoner, som arbejder med udsatte borgere og grupper.
Dog mener vi ikke, at det er hensigtsmæssigt at styre spørgsmålet om ansættelse af fagpersoner her fra Christiansborg.
Derfor støtter vi kun forslaget i den udstrækning, at der skal være adgang til og pligt til at indhente straffeattester i ansættelsesforløb, men ikke at en plet på straffeattesten, som jo også kan dreje sig om mindre forseelser, nødvendigvis skal forhindre dømte fagpersoner i at arbejde med målgruppen igen.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-23:
Tak, og tak for talen, og også tak for dele af opbakningen til forslaget.
Jeg bliver nødt til at sige til ordføreren, at det her ikke handler om, om man tidligere har stjålet en pakke tyggegummi i Føtex.
Jeg er helt enig i, at der selvfølgelig er et ledelsesansvar.
Det handler om, at vi har en synlig og god ledelse.
Det handler om flere ting.
Men jeg vil bare lige høre ordføreren, om ordføreren er enig i, at når man kan blive dømt og måske få frataget retten til at arbejde inden for faget i halvandet år, bliver vi nødt til at kigge på, hvad det er, man bliver dømt for netop i forhold til at skulle tilbage til det arbejde.
Det handler både om seksuelle overgreb og andre grimme ting, hvor man tænker: Hvordan kan det være, at den dom er så kort, i forhold til at man kun får frataget retten til arbejde i f.eks. halvandet år?
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Det er jeg da fuldstændig enig i.
Det betyder jo noget, hvad det er, der står på den straffeattest, og vi ved jo også herinde, at ting kan være meget nuancerede.
Der kan være nogle personer, som kan være dømt for et eller andet, og hvor man kan sige, at de godt kan fortsætte i et arbejde, når de har afsonet deres dom.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-23:
Det er jo også det, som arbejdsgiverne skal vurdere, når de indhenter straffeattester.
Udfordringen i dag er jo så også bare, at det ikke er obligatorisk.
Altså, vi har ikke engang noget overblik over, om alle 98 kommuner indhenter det, de kan i dag – altså den almindelige straffeattest.
Grunden til, at vi har skrevet den offentlige straffeattest i forslaget, er, at nogle af de her domme jo er meget voldsomme, hvis det er sådan, at man skal ud at arbejde med mennesker igen.
Men jeg kvitterer for, at vi måske kan nå noget af vejen i udvalgsbehandlingen.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Det kan jeg da fortælle ordføreren vi ved ikke er tilfældet.
Jeg har f.eks. spurgt ministeren ind til det, der hedder timebaserede ydelser, og her er det jo ikke engang et krav.
Det er altså mennesker, der arbejder med udsatte børn og unge, og her er det ikke engang et krav, at kommunerne sikrer sig, at der er indhentet børneattester på dem, der gennem timebaserede ydelser arbejder med udsatte børn.
Det er jo fuldstændig grotesk.
Så vi vil meget gerne samarbejde om det her.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2024-04-23:
Tak for ordet, formand, og tak til fru Karina Adsbøl, Danmarksdemokraterne for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Jeg er i dag trådt ind for vores socialordfører, Rosa Eriksen, og jeg skal prøve at gøre mit bedste.
Det er en virkelig vigtig debat om et tema, som på ingen måde er fremmed for mig på grund af min praksis gennem mere end et kvart århundrede som gadejurist.
Det er helt forfærdeligt, når vi ser de sager, som nævnes i bemærkningerne og ses i pressen.
Jeg tror ikke, der er nogen her, som ikke er helt med på, hvor slemt det er.
Det er fuldstændig utilgiveligt, når omsorgspersoner og socialarbejdere og plejere osv. udnytter deres ansættelse til at gøre vores allermest udsatte borgere ondt på den ene eller den anden måde.
Der er ingen tvivl om, at de sager skal reduceres til et nul, og i hvert fald til et absolut minimum.
Jeg er i tvivl om, om det netop er de her værktøjer, der kan gøre det, eller om der skal andet eller mere til.
Flere regler herinde fra gør det ikke alene.
Vi skal have fat om nældens rod i bredest mulige forstand, og her tænker jeg også på, at ifølge en del af de artikler, vi kan finde i pressen, har man slet ikke opfordret ansøgere til at hoste op med en straffeattest.
Jeg tænker også, der er nogle andre problemstillinger knytter dertil, for hvis det ikke engang sker, at man som dygtig og ansvarlig leder beder ansøgeren om at fremlægge en straffeattest, så kan vi jo heller ikke være sikre på, at det kommer til at ske her.
Jeg er også bekymret i forhold til alle de data, der fremgår af den offentlige straffeattest, og jeg er principielt bekymret for sådan livstidsfrakendelse.
Det handler i bred forstand om noget, vi virkelig burde tage alvorligt i udvalgsbehandlingen og arbejde med på tværs af udvalg.
Vi har i den grad også brug for Justitsministeriet.
I Moderaterne er vi meget begejstrede for frisættelse.
Deri ligger, at lederne både i det offentlige og det private får manøvrerum til netop at lede, og at man påtager sig ansvaret for at ansætte ordentligt og kvalificeret personale og har grundige ansættelsesprocedurer, som det er blevet nævnt af andre.
Det handler om at indhente referencer fra tidligere arbejdsgivere, og at man anmoder ansøgerne om at indsende en straffeattest.
Dertil kommer jo så forvaltning og noget, som jeg er klar over ordførerne meget optaget af, nemlig det personrettede tilsyn.
Jeg har grumme eksempler på ekstremt sårbare og udsatte mennesker, der har været udsat for overgreb fra den faste nattevagt, som var tidligere dømt for noget, mens de har ligget i ulidelige abstinenser, hvor kommunerne ikke har reageret.
Det er vel, hvad jeg når lige her.
Jeg er også meget indstillet på, at vi tager det her i udvalget, og at vi prøver at arbejde på tværs og får løftet det her bredt og på en måde, der faktisk kommer til at virke.
Tak for at sørge for, at vi får debatten her.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-23:
Jeg vil gerne starte med at sige tak for muligheden for at kunne drøfte, hvordan vi passer bedre på vores allermest sårbare i vores samfund, både børn, ældre og mennesker med handicap.
Det er i hvert fald i den ånd, jeg ser, at det her beslutningsforslag er blevet fremsat.
For ud over nogle af de problemstillinger, som er blevet rejst her i debatten, synes jeg også, at det, vi har set og har kendskab til, rækker videre end dem i forhold til tilsynets rolle, hvor vi også har haft en lukket høring i udvalget, og det handler både om, hvad det er for nogle ressourcer, tilsynet har, hvad det er for en opgave, de har, og hvad der sker.
Nexus blev nævnt tidligere i debatten, hvor vi jo ved at tilsynet har været ude, og andre sager, hvor man kan stå tilbage og være fuldstændig forundret over, hvordan tilsynet kan have været der og så ikke have grebet ind.
Så den konkrete del synes jeg kunne være rigtig vigtig at se på.
Men det gælder også, og det tror jeg ikke kun er Enhedslisten – det håber jeg også gælder for flere andres vedkommende – hele indsatsen, altså fra start til slut, og fagligheden blandt dem, der arbejder der.
Vi ved, at antallet af folk, som arbejder med nogle af vores allermest udsatte, og som faktisk har en faglig ballast og er klædt på til at løfte den opgave, er faldende og er rigtig lille i forvejen.
Hvordan gør vi noget ved det?
Det er også i forhold til ledelsen og hele den debat, der er om forråelse på en arbejdsplads.
Hvad er det, der gør, at man overhovedet når derud?
Og hvad er det på sådan en arbejdsplads, der gør, at der ikke er nogen, der siger fra?
Så handler det også om generelt at forebygge – og det er også den ånd, jeg ser det her forslag er blevet fremsat i – altså hvordan vi sikrer, at de ting, som man ikke ville ønske for nogen, overhovedet ikke kommer til at finde sted i første omgang.
Yes, tak.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-23:
Tak, og tak for talen.
Jeg hører også Enhedslistens ordfører sige, at hun er villig til at finde nogle løsninger på det område, og anerkende, at der er nogle udfordringer, som vi skal have kigget på også i udvalget.
I den forbindelse hørte jeg jo SF's ordfører også snakke om, at man skulle kigge på autorisationen og andre ting.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad Enhedslisten tænker er vigtigt.
Altså, der er ledelse og socialtilsynet og de der ting, men er der andre ting, Enhedslisten finder vigtige?
Er det også en vej, Enhedslisten vil gå, hvis det er?
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-23:
Jeg synes, det er en af de ting, det kan være helt oplagt at kigge på.
Men det er i hvert fald den balance, der skal være.
Der håber jeg og antager egentlig også at ordføreren heller ikke vil ud i sådan nogle ekstreme eksempler.
Men det er jo noget af det, som vi i hvert fald også hører som kritikken af eller usikkerheden i det her beslutningsforslaget, nemlig proportionaliteten i forhold til, hvad det er, der er sket, og at man så for altid kommer til at være i sådan en gabestok – hvis det giver mening.
Den del har jeg egentlig tillid til, også i forhold til hvordan debatten har forløbet her i salen, at man godt ville kunne lande.
Men så er der også den her del om fagligheden, og det er både i forhold til at forebygge, og hvordan man oplever at kunne gribe ind, hvis der sker noget.
Det handler både om de kommende medarbejdere, der kommer til at arbejde der, men også dem, der arbejder der lige nu.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-23:
Jeg er helt enig i, at faglighed er utrolig vigtigt.
Jeg har så ikke noget overblik over det, for mange af dem, der er artikler om, har været uddannede, altså de er faguddannede.
Nogle af de social- og sundhedshjælpere, der er blevet taget i at gøre nogle ting mod de ældre, er jo uddannede, og det samme gælder også nogle af de steder, hvor man arbejder med børn.
Der har det også været pædagoger, som jo er uddannede.
Jeg har ikke det fulde overblik over, hvordan det ser ud.
Er det også noget, Enhedslisten tænker skal indgå i arbejdet?
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-23:
Jeg ved, det er noget, der bl.a. bliver diskuteret – og det er i et helt andet ministerium – i forbindelse med en ny pædagoguddannelse, altså den faglighed, der f.eks. er hos socialpædagoger og andre.
Det ved jeg er noget af det, der også bliver diskuteret.
Men det er mig også bare ubegribeligt, hvordan du kan have haft en uddannelse, som jo også er med til at gøre, at du skal spotte nogle af de her ting, og så pludselig – ikke nok med, at du ikke reagerer – faktisk selv er en del af problemet.
Så det tænker jeg også er en del af kernen i det, vi skal arbejde med, både løbende og forebyggende i forhold til den faglighed og de ansatte, der er der.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-04-23:
Jeg har fundet ud af, at der er mange lange, seje kampe herinde, og at ting skal nævnes mange gange, før man lykkes med noget, og her får ordføreren for Danmarksdemokraterne vores fulde opbakning.
Så bliver jeg bare nødt til at slå en lille krølle på det med ordkløveriet.
For mig er det vigtigt, at det, jeg står her på talerstolen og siger, er noget, jeg kan stå inde for, og at det duer på ord.
Men jeg kan godt forstå hensigten, og det var måske også der, hvor jeg tænkte vi skulle hen.
Men lad os kigge på det i udvalgsbehandlingen.
Vi er klar.
Mette Frederiksen (S), 2024-04-23:
Først vil jeg sige, at da vi fremlægger vores idé i Socialdemokratiet om samarbejde med tredjelande på asylområdet, og det er tilbage i 2018, er situationen i EU en anden end den, der er i dag.
Tingene har ændret sig rigtig meget i en række europæiske lande.
Jeg oplever entydigt flere og flere EU-lande sige, at den nuværende situation er uholdbar.
Der er nu et voksende ønske om at samarbejde med lande uden for EU for at stoppe tilstrømningen til Europa.
Og det er det skifte i Europa, der gør, at jeg er meget mere fortrøstningsfuld nu i forhold til fælles europæiske løsninger, end jeg overhovedet turde være tilbage i 2018.
Omkring retsforbeholdet vil jeg sige: Nej, vi har ikke nogen intention eller nogen plan om at sætte det til afstemning i den her valgperiode, og vi kommer ikke til det.
Vi har i Danmark spurgt danskerne om afskaffelse af forbehold tre gange.
Danskerne sagde venligt, men dog bestemt nej, både til at afskaffe forbeholdet, hvad angår euroen, og til at afskaffe retsforbeholdet.
Til gengæld sagde danskerne jo så rungende ja til at afskaffe forsvarsforbeholdet.
Men jeg har meget stor respekt for de folkeafstemninger, der har været.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-23:
Tak for talen.
Det er sådan i dag, at det er obligatorisk at aflevere en børneattest, hvis man skal arbejde med børn og unge under 15 år, men samme beskyttelseshensyn har man ikke over for mennesker med handicap, vores sårbare ældre eller andre.
Der har man ikke samme beskyttelseshensyn, i forhold til at det er obligatorisk.
Det er en »kan«-bestemmelse; en leder kan indhente en straffeattest.
Det er også derfor, vi ser alle de her eksempler.
Så har vi også den store udfordring, at i forhold til den offentlige straffeattest har man ikke som privat udbyder de samme muligheder for at indhente den.
Så jeg skal bare høre: Hvis det står til ordføreren, hvad er det så præcis ordføreren tænker der kan stå i en beretning?
Jeg vil gerne kvittere for, at man gerne vil gå et stykke ad vejen og se på løsninger, men hvad er det, ordføreren mener er vigtigt at få med ind?
Maria Durhuus (S), 2024-04-23:
Jeg mener, at det er essentielt at få kigget ind i, hvorfor de muligheder, vi allerede har, ikke bliver brugt, og hvorfor der er forskel på, hvilken leder der skal ansætte derude, i forhold til hvad man indhenter.
Jeg er også meget, meget nysgerrig på, i hvor stort et omfang det her sker, og jeg er også rigtig, rigtig nysgerrig på, om domstolene, hvis de har en sigtet og der falder dom i en sag, er opmærksomme på, hvad det menneske arbejder med til daglig.
Jeg er også meget interesseret i at finde ud af, hvad det er, der er brug for derude, hvis reglerne, som de er i dag, ikke bliver overholdt.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-23:
Ja, det er også et godt spørgsmål, men jeg kan oplyse ordføreren om, at jeg selvfølgelig også har undersøgt det og prøvet at få nogle svar tidligere, for det er et område, jeg har arbejdet med rigtig længe, fordi jeg synes, der er store udfordringer på det her område.
Det bliver ikke registreret i de sager, der er ved politiet i POLSAS.
Man kan ikke få de oplysninger, i hvert fald ikke, som jeg har fået det oplyst.
Den anden ting på ældreområdet er jo, at man tidligere ligesom lavede en undersøgelse af autorisationen, men der er jo ikke kommet handling ud af det.
Vil den socialdemokratiske ordfører love mig, at vi kan forvente, at der kommer handling den her gang?
Maria Durhuus (S), 2024-04-23:
Jeg vil i hvert fald love dig, at vi i Socialdemokratiet vil deltage i det arbejde og kigge ind i, hvad der overhovedet er muligt at gøre, for det er i vor alle sammens interesse, at vi får så god en sektor og så godt et netværk for de mennesker, der er allermest sårbare i vores samfund, som muligt.
Så jeg kan i hvert fald love dig, at det har vores fulde opmærksomhed, og et samarbejde om en beretning vil have det samme.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-04-23:
Tak for det, og tak for ordet.
I dag behandler vi et beslutningsforslag, som handler om at fratage fagpersoner retten til at arbejde med udsatte borgere, hvis de dømmes for tyveri, vold eller lignende, ligesom man foreslår at gøre offentlige straffeattester obligatoriske inden for bestemte faggrupper.
Først og fremmest vil jeg sige tak til Danmarksdemokraterne for at tage et vigtigt emne op.
Jeg forstår sagtens hensigten med forslaget, som jeg opfatter som et ønske om at beskytte udsatte borgere, børn og ældre, der modtager nogle velfærdsservicer.
Det er meget vigtigt, at udsatte borgere kan være trygge ved det personale, som er omkring dem.
I Venstre støtter vi dog ikke forslaget, som det står her.
Straffeloven giver allerede mulighed for at frakende en person retten til at varetage et bestemt hverv, og jeg kan forstå, at denne mulighed rent faktisk bliver brugt på socialområdet, ligesom der også i dag er mulighed for at indhente private straffeattester i en ansættelsesproces.
De gældende regler og muligheder skal selvfølgelig kombineres med en grundig lokal ansættelsesprocedure.
Vi mener sådan set ikke, at straffeattester kan stå alene.
De er i sagens natur bagudrettede og kan ikke give nogen garantier for, hvad fremtiden bringer.
Her har den lokale ledelse et meget, meget stort ansvar.
Tak for ordet.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-23:
Jeg skal bare lige forstå ordførerens tale.
Mener Venstre, at man, hvis man bliver dømt – f.eks. er der en sag fra februar 2021, hvor en pædagog blev dømt for vold mod en udviklingshæmmet beboer og så blev frakendt retten til at arbejde inden for faget i 3 år – skal tilbage til faget efterfølgende?
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordførerens holdning til det.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-04-23:
Jeg synes først og fremmest, det kan være svært at gå ind i de her helt konkrete sager og vide, hvad der ligger til grund for den dom, der er fældet.
Jeg må sige, at jeg jo er lige så forarget, som jeg forestiller mig at alle andre ordførere her i dag er, over nogle af de sager, der er kommet frem i pressen.
Derfor synes jeg også, at det er en helt fornuftig idé at dykke ned i det i udvalgsarbejdet for at se på, hvad det så er, når vi har nogle af de her sager med brodne kar, som man kan have svært ved at forstå.
Hvad er det så, som gør, at de alligevel er der, selv om der er den her mulighed i straffeloven?
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-23:
Nu er det jo ikke sådan, at man skal indhente straffeattester, og der er også forskel på, om folk er offentligt eller privat ansatte, i forhold til hvilke oplysninger man kan få.
Selvfølgelig skal det være obligatorisk at kunne indhente straffeattester – det skal ikke være noget, man bare kan gøre .
Er det ordførerens holdning, at alle 98 kommuner selvfølgelig også i forhold til de ansættelser, de har af mennesker, der arbejder med nogle af vores sårbare, skal indhente straffeattester og herunder også offentlige straffeattester, i forhold til hvad de kan?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-04-23:
Men vi vil gerne være med til at afklare området nærmere, i forhold til hvorfor det er, at vi har nogle sager, som virker mærkelige, når man læser om dem i pressen.
Hvorfor er der de her sager, selv om vi har nogle muligheder i straffeloven?
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-23:
Tak for talen.
Det her handler ikke om ubetalte regninger.
Det handler om, hvordan man udfører sit erhverv; det er i forbindelse med det.
Så siger ordføreren, at det giver rigtig god mening, at vi har børneattesterne, som det er obligatorisk at indhente.
Men jeg ved bare ikke, hvordan jeg så skal forstå det, ordføreren siger.
Fortjener mennesker med handicap, ældre og andre ikke samme beskyttelse i forhold til at kunne sikre sig ved f.eks. at forebygge, at de ikke udsættes for tyveri, seksuelle overgreb eller det, som er sket i nogle af de andre sager, som vi jo har været vidne til har foregået?
Fortjener de ikke samme beskyttelse, og at der er den samme forebyggelse?
Jeg ved godt, at det er et værktøj, at man jo aldrig kan vide sig for sikker i forhold til det, og at der også er andre initiativer, der skal tages, det er jeg helt med på, men hvis man fratager en en autorisation og så ikke indhenter en straffeattest, er man jo lige vidt.
Og det er jo en »kan«-bestemmelse i dag, og man er jo ikke forpligtet til det – hvis ordføreren forstår, hvad jeg mener.