runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-03-31:
Og der er det, at vi fra Dansk Folkepartis side har svært ved at se, at du kan pulje landene sammen og finde de her fælles retningslinjer og regler, som får tingene til at gå op i en højere enhed, for så respekterer man ikke nationalstaternes særpræg.
Jeg ved ikke, om det var et svar på det filosofiske spørgsmål, og jeg tror heller ikke, svaret var så filosofisk, men det er nogenlunde sådan, jeg ser det, i hvert fald.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-31:
Tak, og tak til ordføreren.
Vi er jo enige om, at vi ikke skal aflevere mere selvbestemmelsesret på de områder, som ordføreren nævnte.
Det tror jeg der er en bred enighed om i Folketinget – der er nok også nogle få partier, som mener noget andet, men dem hører Enhedslisten i hvert fald ikke til.
Det skal jeg nok uddybe i min ordførertale.
Jeg vil sige tillykke til ordføreren, fordi han har fået Socialdemokratiet med om bord i en udtalelse, hvor der står, at EU ikke må udvikle sig til en social union.
Det er jo et historisk skift i Socialdemokratiets holdning til det, må jeg sige.
Men jeg har et mere filosofisk spørgsmål til ordføreren.
Jeg tror ikke på, at man kan udvikle EU til en social union, det tror jeg simpelt hen ikke på.
Men hvis man tror på det, det er der mange mennesker, der gør, hvorfor er det så så forfærdeligt?
Når man nu kigger på, at der er 22 millioner arbejdsløse i EU, der er ca. 120 millioner mennesker, der lever under fattigdomsgrænsen, og en hel masse andre kedelige tal om, hvor dårligt det står til rent socialt, hvorfor ville det så være så forfærdeligt, hvis nu sådan nogle drømme kunne gå i opfyldelse?
Christian Juhl (EL), 2017-03-31:
Det bliver en hård opgave for Radikale, for det lyder til, at alle andre partier bare vil have de her eksperter ind og så se på, hvad de siger, før man overhovedet vil handle.
Jeg vil nævne, at når vi foreslår at ansætte 140 ekstra i Arbejdstilsynet, så er det jo de folk, der er skåret fra i Arbejdstilsynet.
Jeg ved godt, at nogle er rejst på grund af dårligt arbejdsklima og meget utilfredsstillende arbejdsvilkår og enormt dårlig ledelse.
De ting – eller for den sags skyld uddannelse eller arbejdsmiljørådgivning – behøver vel ikke at blive diskuteret i et specialistudvalg.
Det kunne vi vel gå i gang med i morgen, hvis vi ville.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-03-31:
Jeg ser heller ikke en kulegravning af området som en forhindring for at sætte ting i gang, hvis forligskredsen og et bredt flertal bliver enige om, at ting kan sættes i gang.
Det er Radikales ønske at få opprioriteret eksempelvis Arbejdstilsynet.
Det kræver en konkret prioritering, og det vil vi arbejde benhårdt for, også i forligskredsen, så de ting, vi bliver enige om, kan iværksættes hurtigst muligt.
Så det vil vi selvfølgelig arbejde for.
I Radikale Venstre er vi en del af forligskredsen, og derfor ønsker vi, at tingene bliver til virkelighed.
Og det gør de jo, når man kan samle flertal, og derfor bakker vi op om det forslag til vedtagelse, vi har i dag.
Christian Juhl (EL), 2017-03-31:
Jeg kender godt den med, at man, når man bliver stillet til ansvar for sine handlinger, siger, at vi så hellere må se på, om tallene nu er sande, eller på mellemregningerne og målemetoderne.
Sætter Liberal Alliances ordfører spørgsmålstegn ved, at der er flere mennesker, der har et dårligt psykisk arbejdsmiljø, at der er flere mennesker, som har muskel- og skeletbelastninger i deres arbejdsmiljø, og at Arbejdstilsynet er i en kritisk situation?
Der er også et for lavt uddannelsesniveau ude i virksomhederne.
Jeg vil gerne høre, om det er det hele, man rejser tvivl om.
Klaus Markussen (V), 2017-03-31:
Jeg synes ikke, at jeg hører det budskab, hverken fra ministeren eller fra andre af forligskredsens ordførere, at det nok går.
Jeg hører tværtimod det budskab, at samtlige andre, der har stået her før mig i den her debat, har understreget alvoren i den her situation og har understreget behovet for handling.
Og jeg noterer med tilfredshed, at ministeren har iværksat handling, og det håber jeg også at SF glæder sig over.
Karsten Hønge (SF), 2017-03-31:
Jeg synes kun, det er rimeligt, at der bliver spurgt ind til hvert enkelt parti i forligskredsen om, hvilket ansvar man har for, at det er gået så galt, som det er, mens man i øvrigt fortæller befolkningen, ligesom ordføreren gjorde før, at det kan være, at i 2020 – som der stadig væk er et par år til – bliver det hele rettet op, og det hele bliver rigtig godt, og alle er glade.
Det er der intet der tyder på.
Når man har taget så dramatisk fejl før, hvordan skulle det så kunne lykkes, at det bliver rettet op inden for de næste par år, sådan som ordføreren, synes jeg, vel noget optimistisk peger på?
Klaus Markussen (V), 2017-03-31:
Det her er en konkret politisk opgave, der er ganske alvorlig, og som skal løses, og jeg håber også, at SF har lyst til at engagere sig og kaste sig ind i helt konkret at være med til at komme med konstruktive og fremadrettede bud frem for at spørge, om vi bliver overraskede, eller at pege fingre.
Karsten Hønge (SF), 2017-03-31:
Jeg har hørt ordførerens ønske om, at vi skal se fremad, åbenbart forstået sådan, at vi så ikke skal kigge på den rapport, der kom i går, som viser, at titusindvis af mennesker bliver kværnet i stykker ude på landets arbejdspladser.
Jeg vil gerne vende tilbage til de tal, der kom i går, hvorom en repræsentant for FOA siger, at det i hvert fald for FOA ikke er raketvidenskab at nå frem til den konklusion, og nu kan det være, at jeg har lidt mere held med mig, når jeg spørger Venstres ordfører: Var det raketvidenskab for Venstre og forligskredsen?
Klaus Markussen (V), 2017-03-31:
Det, jeg har hørt indtil videre i den her debat, har sådan set ikke været en ekskluderende tilgang.
Jeg har faktisk hørt en inkluderende tilgang, både fra andre ordførere, men sandelig også fra ministeren, også i forhold til, hvordan vi skal sammensætte kommissoriet og sammensætte ekspertudvalget.
Derudover vil jeg bede alle om at huske på, at løsningen ikke nødvendigvis er lovgivning; at løsningen ikke nødvendigvis er lovgivning alene eller penge, men samspillet mellem de ting, vi gør.
Christian Juhl (EL), 2017-03-31:
Jamen jeg har også brugt ni tiendedel af min tid i dag på at komme med forslag til, hvordan vi kunne komme fremad.
Jeg har stået uden for dørene ved forligskredsen i 7 år og spurgt, om jeg måtte give nogle gode råd og komme med nogle ideer og være med til at gøre en forskel.
Hvad tror ordføreren, der er blevet svaret til det?
Det er derfor, jeg beder om at få lov til at være med til at komme med nogle konkrete forslag, så vi måske kunne gøre to ting.
Sæt gerne det ekspertudvalg i gang, men sørg for også at handle samtidig.
Jeg ville være rigtig, rigtig ked af, hvis vi, når vi kigger fremad, så lod et halvt år gå, hvor nogle eksperter sad og snakkede og klogede sig, mens der ingenting skete, når vi ved, at Arbejdstilsynet bløder, og når vi ved, at der er problemer ude på virksomhederne, som vi kunne gøre noget ved i morgen.
Klaus Markussen (V), 2017-03-31:
Som jeg sagde lige før, synes jeg faktisk, at diskussionen er for alvorlig til fingerpegeri.
Jeg håber, at vi fremadrettet kan have et samarbejde og en proces, som handler om, hvordan vi bliver klogere på de problemstillinger, vi har.
Det er så nemt at sige, at der står metervis af information, eller at det har vi altid sagt.
Jeg synes, det er vigtigt, at alle gør sig umage med at byde ind med, hvad man har.
Jeg synes, det er vigtigt, at man har et åbent sind i forhold til ikke at have fastlåste positioner, for virkeligheden er jo, at vi kan se, at meget af den indsats, der har været gjort, ikke har været tilstrækkelig.
Og så er det, som jeg ser det, en god vej frem, at vi undgår fingerpegeri og husker på, hvorfor vi er i politik, nemlig for at gøre en forskel og kigge frem og forhåbentlig bruge den her ganske alvorlige situationen til at stå sammen om at finde løsninger, der virker.
Christian Juhl (EL), 2017-03-31:
Venstres ordfører sagde, at man ikke skulle kigge bagud og pege fingre.
Altså, vi må ikke nævne, at I har fået råd år efter år, ja, faktisk nogle gange måned efter måned, og at de er blevet afvist af ministre og af forligskredsen.
Men det er vel okay at sige, at I har fået stakkevis af råd.
Der står en meter rapporter, måske flere, som ikke er blevet brugt, til at forbedre arbejdsmiljøet med.
Der står utallige henvendelser på ministerens reoler fra forbund og fra lokale fagforeninger om, hvordan man kunne gøre det her bedre, og de er ikke blevet brugt.
Altså, hvad er det så ordføreren mener at et ekspertudvalg kan gøre, og hvad skal der ske i mellemtiden, når vi nu ved, at der i hvert fald er tre eller fire ting, som i første omgang kan hjælpe?
Jeg har intet imod, at nogle i forligskredsen gør sig selv en smule klogere, for det er der tilsyneladende brug for.
Men hvorfor kan vi ikke handle samtidig?
Hvorfor skal vi sige, at der skal være et ekspertudvalg, og at det så må gå sin gang, og at vi må se, hvad der sker – og imens er der mennesker, der mister livet og ødelægger helbredet.
Mattias Tesfaye (S), 2017-03-31:
Tak for spørgsmålet.
Det er også relevant, fordi den socialistiske gruppe i Bruxelles er en af de største og jo også indgår i diskussionerne med Kommissionen om, hvad det her skal blive til.
Det er ikke nogen hemmelighed, at finanskrisen har ramt særlig de sydeuropæiske lande hårdere og mere langvarigt end de nordeuropæiske lande, og derfor har de måske også mere nogle interesser i at rykke lidt tættere sammen og forpligte hinanden på at udvikle en social model i Europa, end vi har i Nordeuropa.
Både her på Christiansborg og i Europa-Parlamentet optræder de danske socialdemokrater både som socialdemokrater, men også som danskere, og som dansker mener jeg ikke, at vi har nogen interesse i, at der udvikles en fælles europæisk velfærdsmodel eller en fælles europæisk arbejdsmarkedsmodel.
Men det er da ikke nogen hemmelighed, at det er noget, der bliver diskuteret internt blandt de europæiske socialdemokrater.
Laura Lindahl (LA), 2017-03-31:
Det, som jeg siger, er, at jeg synes, at det virker ret mærkeligt, at der fra 2012 til 2016 skulle være sket en stigning på 31 pct.
Det er det, som tallene viser, og derfor tænker jeg bare, at vi er nødt til at kigge nærmere på det her.
Vi er nødt til at sikre os med input fra dygtige mennesker, altså forskerne, som har siddet med rapporterne, at det virkelig er rigtigt.
For hvad skulle det skyldes?
Jeg siger ikke, at det ikke er rigtigt.
Jeg siger bare, at jeg rigtig gerne vil blive klogere på de her tal, og at jeg gerne vil dykke længere ned i de her tal, og det tænker jeg da ikke at der kan være nogen der har noget imod.
Det ville være mærkeligt, at man ikke ville undersøge tallene nærmere, når man synes, de virker mistænkelige.
Christian Juhl (EL), 2017-03-31:
Jeg synes godt nok, det er hårde ord at sige, at de virker mistænkelige.
Det er, ligesom om der er nogen, der har manipuleret med tingene.
Det er ikke ministeren, og det er ikke mig, der har lavet tingene, men det er en tredjepart.
Det er nogle af de der fine ph.d.'er i arbejdsmiljø, som nogle har, som ligger bag ved det.
Men man kan jo bruge meget tid på ikke at lave noget, og der vil jeg gerne høre: Er ordføreren uenig med beskæftigelsesministeren, der i går sagde, at man ikke behøver en ph.d. i arbejdsmiljø for at forstå, at det er ravruskende galt med arbejdsmiljøet, og at vi skal gøre noget?
Og spørgsmål nr. 2 er: Hvad vil ordføreren gøre, for at det ikke bliver en syltekrukke, og at der trods alt sker noget på de områder, hvor vi ved at der kan gøres nogle forbedringer?
Jeg mener nu også, vi mangler lovgivning på det psykiske område, som de har fået i Sverige nu, hvor det virkelig har givet resultater allerede fra start af.
Så det kan vi sagtens starte med, og jeg håber også, at Radikale Venstre vil være med til det forslag om psykisk arbejdsmiljø, vi nu i dag fra SF og Enhedslistens side har fremsat.
For der ligger virkelig nogle muligheder allerede nu.
Jeg vil bare høre: Hvad vil Radikale gøre for, at et ekspertudvalg ikke bliver til en syltekrukke, og hvad er grunden til, at Radikale ikke allerede nu vil være med på at igangsætte noget af det, alle ved virker, og som ingen overhovedet har modsagt, nemlig f.eks. de seks punkter, vi peger på, eller de ekstra punkter, som ordføreren selv peger på?
Hvorfor tager vi ikke og sætter det i gang af hensyn til de 10.000 mennesker, der må lide under det dårlige arbejdsmiljø?
Det skal vel i gang hurtigst muligt.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-03-31:
Tak, formand.
Jeg synes også som forrige ordførere, at det er rigtig godt, at vi har den her debat om arbejdsmiljøindsatsen i dag.
Jeg må sige, at jeg er glad for, at ministeren har taget forligskredsens indvendinger meget alvorligt – det er en helt ren erkendelse, respekt for det – for vi kan ikke bare fortsætte som hidtil, og det er jo det, som vores fælles forslag til vedtagelse i forligskredsen helt klart drejer sig om.
Det går den forkerte vej med det psykiske arbejdsmiljø og med det hårdt belastende fysiske arbejdsmiljø i forhold til muskel-/skeletskader.
Og nu er vi så enige om at få kulegravet området hurtigst muligt, og dermed er vi også enige om, at vi har brug for en ny og omlagt indsats for arbejdsmiljøet.
I Det Radikale Venstre foreslog vi sidste år 10 konkrete tiltag for at forbedre arbejdsmiljøet og spillede det også ind i forligskredsen, og nu kommer der altså skred i tingene.
Helt konkret, vi er nødt til at se på nedskæringerne i Arbejdstilsynet, for vi skal kunne holde bedre øje med arbejdsskader og social dumping.
Vi ønsker også at gøre en massiv forebyggelsesindsats, bl.a. gennem arbejdsmiljørådgivningen, særlige tilsynsindsatser, som er 20 gange mere effektive end de risikobaserede tilsyn, vi har i dag.
De forebyggelsesindsatser, som vi foreslår, indeholder så også en branchespecifik indsats.
Vi har også brug for mere forskning i det psykiske arbejdsmiljø.
Vi så gerne en voldsforebyggelsesindsats, fordi vold på arbejdspladsen hvert år koster os mange hundrede millioner kroner i sygefravær, og fordi der også er et stort behov for, at vi bliver klogere på, hvordan psykisk nedslidning påvirker et arbejdsliv.
Så vi har foreslået en hel række ting.
Ud over at forbedre vilkårene på arbejdsmarkedet, inden man bliver nedslidt, mangler vi faktisk også et redskab, som kan bruges, hvis man allerede er nedslidt.
Det er også noget af det, som fagbevægelsen har peget på, altså at vi mangler et realkompetenceværktøj, så man i højere grad kan tydeliggøre kompetencer hos mennesker, som enten er nedslidningstruede eller allerede desværre udviser symptomer på nedslidning, så man bedre kan komme videre, inden en hård nedslidning forekommer.
Der skal altså helt generelt en ny og markant forbedret indsats for arbejdsmiljøet i Danmark til.
Jeg synes, prognoserne på det psykiske arbejdsmiljø er et meget tydeligt nødråb.
Det skal vi sætte ind over for, det vil vi fra Det Radikale Venstres side lægge alle kræfter i, men jeg synes også, at den erkendelse er helt bred her, og jeg har absolut opfattet ministerens tilsagn om at komme videre med det her hurtigt som meget troværdigt.
Torsten Gejl (ALT), 2017-03-31:
Det er et legitimt spørgsmål.
Jeg ved heller ikke, om det lige præcis er 140 personer, der skal ansættes i Arbejdstilsynet.
Det kommer også an på, hvad den undersøgelse siger, og hvad det er for en form, det er bedst at arbejde med.
Der er også nogle punkter, som jeg kunne efterlyse, altså forslag, som i højere grad gør det til en virksomheds projekt og en del af en virksomheds værdikæde at lave et rigtig godt arbejdsmiljø, for det er også en meget vigtig ting for virksomhederne nu om dage, altså et konkurrenceparameter, at have gode ordninger for medarbejderne på mange fronter.
Karsten Hønge (SF), 2017-03-31:
Så ud af de her seks konkrete forslag – eller det er jo faktisk syv forslag, i og med at vi også har et forslag om, at man tager fat i kapitalen fra Fonden for Forebyggelse og Fastholdelse – var der altså en anelse sætten spørgsmålstegn ved det ene punkt.
Og i øvrigt bliver det bredt i branchen, vil jeg sige, opfattet som et godt initiativ, at man får valgt nogle flere arbejdsmiljørepræsentanter.
De her arbejdsmiljørepræsentanter er i øvrigt typer, der samarbejder.
Vi kan godt sige, at der er syv initiativer, og at der er en lille smule tvivl med hensyn til det ene, og det er altså nok til, at Alternativet hellere vil give en løs tilslutning til et ekspertudvalg, selv om alle, der er eksperter, godt ved, at det er det her, der er brug for.
Torsten Gejl (ALT), 2017-03-31:
Hvorvidt de lige præcis skal have den her udformning, hvorvidt det lige præcis skal være dem, er jo det, vi får svar på, når vi undersøger sagen nærmere.
Men vi synes f.eks., det er fint at opgradere det psykiske arbejdsmiljø.
Med hensyn til at der skal være en repræsentant i virksomheder, der har fem ansatte, vil jeg gerne have lov til at undersøge det nærmere, før jeg svarer konkret på det.
For jeg kan godt frygte, at det bliver svært – og det har det også været før i tiden – at finde en i samtlige danske virksomheder på under fem ansatte.
Jeg kan forestille mig, at man også kan arbejde med løsninger, hvor det bliver en fælles sag for virksomheden og en sag i værdikæden for den virksomhed, også på et konkurrenceparameter, at vise, at et godt arbejdsmiljø kan tiltrække gode medarbejdere.
Karsten Hønge (SF), 2017-03-31:
Jeg vil gerne høre hr. Torsten Gejl, om der er et eneste af de her seks initiativer, som Enhedslisten og SF foreslår, som hr. Torsten Gejl ikke støtter.
Torsten Gejl (ALT), 2017-03-31:
Jeg har ikke hørt det sagt noget sted, at den ekspertgruppe skal bruge et år på at komme med anbefalinger og resultater.
Jeg håber, den kommer til at arbejde meget hurtigere.
Når det er sådan, at vi mener, at det skal prioriteres, er det, fordi vi mener, at vi alt i alt kan skabe mest værdi ved nu at få tænkt os ordentligt om og få analyseret sagen og så få lavet nogle redskaber, der er godt designede og effektive.
Christian Juhl (EL), 2017-03-31:
Nu er to tredjedele af tiden frem til 2020 gået.
Hvis vi lader et ekspertudvalg arbejde et halvt eller et helt år, er der et par år tilbage.
Der er titusindvis af mennesker, der i den periode så må få ødelagt deres helbred.
Vi ved jo, at der er nogle ting, vi kan sætte i gang nu, og så kan vi jo sætte de geniale ideer fra ekspertudvalget i gang, når udvalget engang er færdigt.
Men hvad er årsagen til, at man bare skal vende ryggen til de mennesker nu, når vi ved, at Arbejdstilsynet skal rettes op, at der skal laves uddannelse, og at arbejdsmiljøorganisationen skal have bedre indflydelse på arbejdet?
Vi kan da lige så godt gå i gang med det samme; vi behøver ikke at vente på nogen.
Det ved alle, der arbejder en smule med det her, at der skal til.
Torsten Gejl (ALT), 2017-03-31:
Jamen hvorfor skulle de eksperter dog ikke medtage alle de gode råd og erfaringer, inklusive de gode råd, som ordføreren selv er kommet med gennem så mange år?
Det forventer jeg at de eksperter gør, og at de blander det med ny viden og tager det skridt, der gør, at vi kan bygge noget på den her lovgivning, der virker.
Christian Juhl (EL), 2017-03-31:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge Alternativets ordfører om, hvorfor man skal lave et ekspertudvalg.
Punktum.
Altså, det var ikke i går, vi begyndte at lave godt arbejdsmiljø i Danmark; det har vi gjort, lige så længe, som jeg har levet, og længere end det.
Hvorfor kan vi ikke bruge nogle af de rigtig gode råd?
Hvorfor kan vi ikke sige til ministeren: Jamen nu må du da erkende, at Arbejdstilsynet styrtbløder, og at vi er nødt til at give dem nogle flere ressourcer; op med kassen?
Der er endda 1,2 mia. kr. i den forebyggende fond, som ministerens forgænger gang på gang sagde at vi ikke måtte røre ved.
Altså, er tiden ikke inde til at bruge nogle af de forebyggende midler til det, vi ved der skal til: uddannelse på arbejdspladserne, et ordentligt arbejdstilsyn – sådan nogle ting, som er helt elementære, og som alle ved virker?
Behøver vi at vente med at sætte det i gang?
Torsten Gejl (ALT), 2017-03-31:
Og Alternativet sender også en hilsen og en tak til Enhedslisten og SF for at have rejst den her forespørgsel.
Som adskillige ordførere allerede har påpeget, er det blevet mere farligt at gå på arbejde i Danmark.
F.eks. har Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø lavet en stor undersøgelse, der viser, at siden 2012 er der blevet 17 pct. flere beskæftigede personer, der er overbelastet psykisk, og at der er 15 pct. flere, der har overbelastninger af muskler og skelet.
Dermed er vi helt enige i det, ministeren siger, nemlig at arbejdsmiljøindsatsen har slået fejl.
Den virker ikke efter hensigten.
Da jeg så status for arbejdsmiljøindsatsen frem mod 2020, var min første tanke, at det danske arbejdsmarked og især de mennesker, der arbejder i virksomhederne, fortjener en ordentlig granskning af det her område.
I 2015 blev der lavet en politisk aftale, som skulle forstærke den indsats, som blev aftalt mellem forligsparterne i 2011, og når den ikke virker, synes vi i Alternativet, at det er klogest at træde et skridt tilbage og undersøge området ordentligt, inden man bygger initiativer oven på igen.
Men det er vigtigt, at vi anvender dokumenteret viden om det, det virker på området, både fra virksomhederne, myndighederne og parterne.
Vi skal sikre, at de virkemidler, vi bruger, bliver lettere at integrere i virksomhedernes almindelige drift.
Ud over bygge- og anlægsbranchen er de største stigninger i problematisk arbejdsmiljø sket inden for brancher med offentligt ansatte, f.eks. politi, fængsler, daginstitutioner, døgninstitutioner, hjemmepleje, undervisning og hospitaler.
Vi tror, at man som et led i afbureaukratiseringen at de offentlige arbejdspladser også skal se på, hvordan arbejdsmiljøbelastningen kan reduceres.
De offentlige arbejdspladser står for en stor del af den negative udvikling, og vi tror, at en af årsagerne kan være de tidsrøvere, som registreringer, målinger, administration osv. udgør.
Vi vil også gerne se på muligheden for at genetablere en helhedsorienteret indsats, f.eks. i forhold til bygge- og anlægsbranchen, som er et af de steder, hvor der er en særlig stigning i antallet af arbejdsulykker.
Vi ser gerne en helhedsorienteret indsats med fokus på arbejdsmiljøbidraget fra bygherrer, projekterende, entreprenører og ansatte, sådan at arbejdsmiljø er tænkt ind allerede i planlægningen af projekter og indsatsen omfatter alle fire parter i et byggeprojekt.
Endelig mener vi, at der bør være fokus på det psykiske arbejdsmiljø i den kommende indsats.
Det er der, arbejdsskaderne stiger mest i omfang.
Nu er en proklameret undersøgelse jo aldrig en garanti for, at der sker noget effektivt, og vi har set mange proklamerede undersøgelser i det her Folketing, der viste sig at være syltekrukker.
Men jeg tror, bordet fanger her.
Jeg mener, at bordet fanger.
Den negative udvikling på arbejdsmiljøområdet er simpelt hen så tydelig og veldokumenteret, at jeg ikke tror, det er nogen farbar vej ikke at gøre det her ordentligt.
Jeg synes også, at ministeren og forligskredsen toner rent flag i forhold til problemerne.
Laura Lindahl (LA), 2017-03-31:
Når jeg siger »mistænkelig«, er det ikke de mennesker, som har siddet med det, men som jeg sagde indledningsvis, er det målemetoden, jeg godt vil se på: Er den helt sammenlignelig?
Er det den samme, man har brugt i 2012 og i 2016?
For hvis det er det, har der været en stigning på 31 pct. Det virker bare som en meget voldsom stigning. I forhold til, om man skal have en ph.d. for at kunne se, at der er noget rivravruskende galt, vil jeg som sagt gerne se bredere på det her.
Jeg vil gerne vide, om det er noget, der er knyttet specifikt til virksomhederne, eller om det er et større samfundsproblem, som vi skal tage hånd om, og det er sådan set for at være sikker på, at vi rammer rigtigt, når vi laver nogle initiativer.
Som jeg hører ministeren, er han optaget af det her.
Jeg hører en minister, der gerne vil gøre noget på området, og ellers kan jeg forsikre hr. Christian Juhl om, at Liberal Alliance nok skal sikre sig, at det her ikke bliver en syltekrukke, for vi er også optaget af det her.