runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-30:
Tak for det.
Jeg vil egentlig godt starte med at rose Venstres ordfører, Michael Aastrup Jensen, for i løbet af sommeren sammen med mig faktisk at være nogle af dem, som ligesom kaldte på, at vi var nødt til at handle hurtigere.
Så på den måde tror jeg vi var enige om at se, at der skulle gøres noget.
Men hvad der så skulle gøres var vi ikke lige så enige om.
Jeg synes jo, at man skulle sætte hurtigt gang i evakueringerne, og det kunne jeg ikke rigtig få Michael Aastrup Jensen til at være helt med på på det tidspunkt.
Og det er også det, jeg gerne vil spørge ordføreren om, for jeg synes, det er vigtigt, at vi bliver bedre rustet til fremtiden, også at vi får bedre informationer: Ville Venstre gerne have evakueret nogle flere fra Afghanistan – hvad er Venstres holdning til det?
Og også: Nu sidder vi jo og diskuterer, om ikke vi skal have sådan en, ikke en evaluering af det her, men altså redegørelse for hele Afghanistanforløbet for at kunne lære af krigen der også.
Vil Venstre bakke op om, at der bliver lavet sådan en faktisk uvildig historisk redegørelse?
Mark Grossmann (V), 2021-11-30:
Det er jo klart, at sikkerhed ikke kun handler om danske styrker – det handler jo også om de mennesker, som har understøttet Danmark i rollen.
Det er også derfor, at Venstre allerede den 26. juli var ude som nogle af de første – hvis ikke de første – og understøtte regeringen i forhold til den tolkeaftale, som kom i hus.
Det var jo en politisk handling, der handlede om hurtigst muligt at være på forkant.
Det var ikke et spørgsmål om at gå efter nogen minister, hverken en udenrigsminister eller en forsvarsminister, men det handlede om at sikre de mennesker, som havde understøttet Danmark.
Så man kan sige, at den fremdrift, som Venstre havde på det tidspunkt, jo meget, meget klart synliggjorde, hvor vi stod henne.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-30:
Jeg synes bare ikke, at det besvarer mit spørgsmål så klart.
Ville Venstre gerne have haft, at vi evakuerede flere, end det blev gjort –
det havde jeg gerne set f.eks. Jeg synes, at man i for lang tid holdt fast i tolkeaftalen.
Jeg synes, at der både var nogle ngo-medarbejdere og nogle tolke, der kunne have været med ude, og som stadig væk har mulighed for det.
Og vil Venstre bakke op om, at der bliver lavet sådan en uvildig redegørelse for hele Afghanistankrigens forløb, som jo faktisk er noget af det, vi sidder og diskuterer nu.
Jeg synes, det ville være rigtig dejligt, hvis Venstre ville bakke op om det, så det vil jeg bare gerne høre.
Søren Espersen (DF), 2021-11-30:
Jeg mener ikke, at vi var med i tolkeaftalen, men det er også ligegyldigt i den her forbindelse.
Men jeg tror, at netop det faktum, at der kom så mange til Danmark, som der rent faktisk gjorde, skyldtes, at der ikke var tid til at lave en ordentlig sagsbehandling.
Derfor fik vi ikke 40 eller 50 med, som det først blev sagt, men måske nærmere 1.000, og der er måske ovenikøbet nogle, der endnu ikke har meldt sig.
Det er faren, når man skal sjaske sig igennem noget i stedet for at have god tid til at gøre det, hvilket man kunne have haft, hvis man var kommet i gang med evakueringen på et tidligere tidspunkt.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-11-30:
Vi er jo enige om, at man skulle have været tidligere i gang og på en bedre måde.
Det er vi fuldstændig enige om.
Men jeg noterede mig alligevel, også selv om Dansk Folkeparti ikke er med i aftalen, at man sagde, at sagsbehandlingen skulle foregå i nærområderne.
For SF's vedkommende forekommer det, situationen taget i betragtning, fuldstændig umuligt at gennemføre.
Mit spørgsmål går egentlig bare på, om ordføreren har den samme erkendelse, eller om han gerne havde set, at man sagsbehandlede i nærområderne, og om han stadig ville have anbefalet det den dag i dag, også selv om situationen udviklede sig, som den gjorde.
Martin Lidegaard (RV), 2021-11-30:
Man kan jo altid diskutere, hvilke redskaber man skal gribe til.
Det var sådan set os, der fandt på granskningskommissionen i minksagen – der ville slet ikke være en granskningskommission, hvis ikke det var, fordi vores daværende ordfører, hr. Jens Rohde, forhandlede en ny kommissionsform igennem i Folketinget.
Så den er vi glade for at vi har været med til at sætte i søen.
I det her tilfælde fandt vi, at den undersøgelsesform, der blev brugt ved terrorangrebet i 2015, var god.
Og hvorfor gjorde vi det?
Det gjorde vi, fordi vi faktisk syntes, det var vigtigt, at myndighederne selv – ikke regeringen, men myndighederne – fik mulighed for både at bidrage og tage ved lære af det, der er foregået.
Men for at sikre, at der var nogle uvildige øjne på, insisterede vi så også på, at der skal være en intern referencegruppe med folk f.eks. fra Dansk Flygtningehjælp og andre, der er med dernede, og som er tæt på, hvad der foregår, og at de, når nu myndighederne har kortlagt, hvad der er sket, har mulighed for at udtale sig selvstændigt om, om de vurderer, at der blev handlet hurtigt nok, om beslutningsgrundlaget var rigtigt osv.
Så vi synes sådan set, det er en ganske fin form, vi har fået, der åbner mulighed for at tage erfaringer fra myndighederne ind, men som også har en uvildig stemme med.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-30:
Først og fremmest vil jeg gerne kvittere for det kæmpe arbejde, både hr. Jens Rohde og Radikale Venstre lavede ved at nedsætte granskningskommissionen.
Jeg glæder mig over det hver evig eneste dag, og det mener jeg af hele mit hjerte.
Så tak for det.
Men i forhold til det her, så tager jeg jo ikke den her regerings undersøgelser af sig selv særlig seriøst, ikke mindst når de ting, vi kritiserer regeringen og især forsvarsministeren for ikke at dele med Folketinget, ligger så soleklart i de her ugerapporter.
Så når nu Det Udenrigspolitiske Nævn, som ordføreren selv er formand for, var med til at komme med den kritik af Udenrigsministeriet i forhold til manglende efterretninger om lejrene i Syrien, og når nu de ting, vi kritiserer forsvarsministeren for, allerede ligger her, hvorfor kan ordføreren så ikke bakke det op?
Martin Lidegaard (RV), 2021-11-30:
Det er to meget forskellige sager.
Jeg synes, at den manglende efterretning om situationen i lejrene i Syrien, hvor danske statsborgere og børn befandt sig, var en særdeles alvorlig sag, hvor det, kan man sige, var påvist, at der manglede efterretninger.
I det her tilfælde er vi sådan set ved at undersøge, hvad beslutningsgrundlaget var.
Vi har en forsvarsminister, der siger, at hun ikke er blevet gjort bekendt med, at indholdet af de her ugerapporter er gået til efterretningstjenesten, og jeg mener sådan set, at vi nu skal lade myndighederne arbejde.
Men lad mig bare sige, at jeg har fuld tillid til, at myndighederne i det her tilfælde har en interesse i at lægge de ting frem, som der er grund til at lægge frem.
Søren Espersen (DF), 2021-11-30:
Nu ved vi, der har set de her ugerapporter, eller noget af det – det, der ikke var streget over – at de bliver sendt til en hel række institutioner, bl.a. også Udenrigsministeriet, Forsvarsministeriet osv., en hel masse, og selvfølgelig også Forsvarets Efterretningstjeneste.
Var det en forsømmelse fra Forsvarets Efterretningstjenestes side, hvis vi nu lægger til grund, at ministeren ingenting vidste om det?
Men de må altså have vidst det og valgt ikke at sende de oplysninger videre.
Martin Lidegaard (RV), 2021-11-30:
Jamen det synes jeg er et godt spørgsmål.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg da undrer mig en del over, at vi helt frem til den 11. august og faktisk også senere fik den vurdering fra Forsvarets Efterretningstjeneste, at Kabul ikke ville falde og kunne stå i adskillige uger og måneder.
Jeg kan også konstatere, at FE ikke er den eneste vestlige efterretningstjeneste, der har haft den vurdering, og jeg skal ikke lave spekulationer, men noget tyder på, at man har baseret sine efterretninger på de samme kilder, og at de kilder ikke har været specielt pålidelige i modsætning til andre eksterne kilder, herunder tidligere forsvarschefer og folk, der var på jorden dernede.
Jeg kan huske, at DR's korrespondent Puk Damsgård sms'ede, at nu kommer Taleban, og der var vi stadig væk ikke i stand til at få en vurdering, der hed, at Kabul var ved at falde.
Så jeg er da enig i, at det ser mærkeligt ud, og det er også derfor, vi har brug for at få at vide, hvad i alverden der er gået galt her, og hvad man kan gøre for at sikre mere, skal vi sige diversitet i kildegrundlaget for det, man laver.
Det er jeg meget enig med hr. Søren Espersen i.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-30:
Tak til fru Eva Flyvholm.
Meget af det, ordføreren siger, er vi jo enige i, altså at de her oplysninger fra ugerapporterne skulle have været fremme.
Der blev lavet et skønmaleri, tror jeg er det, ordføreren siger.
Ordføreren har jo igen og igen lagt op til, at vi skulle have handlet meget tidligere.
Det er vi jo set i lyset af de her ugerapporter enige i.
Så hvorfor er det, at ordføreren ikke vil gå bare det halve skridt?
En ting er, at man ikke vil fælde en minister i den regering, man støtter, men hvorfor vil ordføreren ikke bare med de klokkeklare oplysninger, som ordføreren jo selv kritiserer her nu, ikke bare gå det halve skridt og give ministeren en såkaldt næse som den, Enhedslisten selv var med i i Det Udenrigspolitiske Nævn, da det handlede om fejlagtige efterretninger fra Forsvarets Efterretningstjeneste og udenrigsministeren om lejrene i Syrien?
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-30:
Jeg mener ikke, at der her er grundlag for at sige, at ministeren har siddet bevidst og tilbageholdt oplysninger fra Folketinget.
Som ministeren fremstiller det, har hun ikke kendt til de her oplysninger, og det har jeg faktisk egentlig ikke nogen særlig grund til at betvivle, for det er ret standardiserede processer.
Så det er, fordi jeg mener, man skal give næser til folk, når de bevidst snyder Folketinget.
Det er også der, man kan begynde at snakke om at vælte dem.
Men vil jeg gerne have en bedre proces for, hvordan vi får ordentlige informationer bragt til Folketinget om, hvad der foregår, når Danmark er i krig?
Ja, det kan Konservatives ordfører søreme regne med at jeg rigtig gerne vil, og det vil jeg gerne være med til at snakke om.
Men det er bare ikke, hvad skal man sige, ministeren, der er problemet her, men det her skønmaleri af krigen, der er foregået.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-30:
Det vil sige, at når den her rapport – regeringens undersøgelse af sig selv – foreligger, vil ordføreren dog, og det kan jeg da i det mindste hæfte mig ved, idet man ikke indgår i en vedtagelsestekst sammen med regeringen, i hvert fald fortsat åbne op for, at der kan være kritik der.
Nu minder jeg bare lige om, og det kan være, jeg husker forkert, at Uffe Ellemann-Jensen som udenrigsminister fik et eller andet antal – helt op mod ti, tror jeg – næser.
Det her er det største efterretningsmæssige svigt, der har været i de sidste mange, mange årtier i dansk forsvarspolitik, og så vil ordføreren ikke engang give ministeren en næse.
Jeg synes helt ærligt, det er tyndt.
Søren Espersen (DF), 2021-11-30:
Jeg kan godt være enig med ordføreren i, at der har været et skønmaleri af Afghanistan i hele forløbet fra den ene regering til den anden og den tredje.
Det ligger simpelt hen, tror jeg, i regeringers dna, at man nødvendigvis skal forsvare det, man lige er i gang med nu, og som man måske var stærk modstander af for en måned siden.
Det er jo barnligt i sig selv i så vigtig en sag.
Så det vil jeg gerne give ordføreren ret i.
Og det er ikke kun en dansk sygdom.
Jeg tror, at amerikanerne erklærede krigen for vundet efter 6 måneder eller sådan noget.
Og det var den jo altså ikke helt.
Så jeg kunne godt tænke mig, at vi fik en anden måde at se på det her på i fremtiden.
Jeg synes, det, ordføreren siger her, er væsentligt.
Jeg vil lige spørge om noget andet, og det er egentlig det, der er mit spørgsmål, for det første var bare en konstatering: Kom der for mange med på grund af hastværk?
Jeg har nævnt de her to forbrydere, som var udvist af Danmark for bestandig, og som var med flyveren hjem.
Kom der for mange, fordi vi havde for travlt?
Jeg ved, at Enhedslisten var meget optaget af, at der skulle komme så mange som overhovedet muligt, i modsætning til os.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-30:
Det giver mig jo en flig af håb – og det skal man jo klamre sig til – om, at regeringens tre støttepartier i det mindste har lavet jeres egen vedtagelsestekst, og at man, som ordføreren siger, afventer regeringens egen rapport.
Det kan jo være, der kommer noget frem i den rapport, hvor regeringen vælger at kritisere sig selv, men jeg tror ikke, der kommer så meget, for vi så jo, hvordan det gik, da man lavede en undersøgelse af sig selv i forbindelse med minksituationen.
Derfor forstår jeg ikke, hvorfor Radikale Venstre ikke støttede os blå partier, da vi sagde: Lad os dog få en uvildig undersøgelse – ikke en, hvor regeringen undersøger sig selv, men en uvildig undersøgelse.
Så hvis jeg må begynde med det spørgsmål, hvorfor er det så, at man klamrer sig til en rapport, en undersøgelse, hvor regeringen undersøger sig selv, i stedet for at gå sammen med os for vitterlig at komme til bunds i det her, ud over alle de ting, der ligger så soleklart på bordet allerede?
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-30:
Jeg kan berolige Konservatives ordfører med, at det ikke er, fordi jeg på den måde er nærig med at dele hverken kritik eller næser ud, hvis ministre ikke lever op til deres ansvar.
Men den her situation handler jo om, om der er blevet gjort noget forkert, og hvordan man sikrer, at der kommer bedre efterretninger.
Jeg synes ikke, der er noget, der indtil videre indikerer, at der er blevet gjort noget forkert, men jeg vil gerne have en ordentlig undersøgelse.
Hvis der er noget i den foreløbige redegørelse fra myndighederne, der peger på, at der er problemer, så har vi sagt lige fra starten, at vi er klar til at få lavet en uvildig advokatundersøgelse af det – og det står jeg selvfølgelig ved – og jeg vil gerne stadig væk vide, om Konservative vil bakke op om en uvildig undersøgelse af Afghanistankrigen.
Martin Lidegaard (RV), 2021-11-30:
Evakueringen af og fra Kabul var en imponerende indsats fra de danske myndigheders side, hvor man under helt ekstreme vilkår fik forbløffende mange mennesker hele og uskadte ud af et brændpunkt i verden.
Men vi hører nok til dem, der har svært ved at forstå, hvorfor det skulle tage så lang tid, før man kom i gang med den evakuering.
Flere forsvarschefer indikerede offentligt, at nu gik det så stærkt, at vi måtte forvente, at det var et spørgsmål om dage, inden Kabul faldt, og vi undrede os over, at der ikke på det tidspunkt blev truffet beslutning om at forberede evakuering af det danske personale og samarbejdspartnere.
Dagens forespørgsel handler så om, hvorvidt forsvarsministeren skulle have set og taget beslutning på baggrund af nogle ugerapporter, der er kommet ind fra det danske militær i Afghanistan på et tidligere tidspunkt.
Vi har sammen med et bredt flertal i Folketinget igangsat en evaluering, der har til formål præcis at undersøge det forhold og også undersøge udenrigsministerens beslutningsgrundlag, ikke kun de pågældende ugerapporter, men bredt det beslutningsforslag, der lå til grund for det, og i det hele taget hvad der foregik i de her skæbnesvangre måneder.
Når man igangsætter sådan en evaluering med en ekstern referencegruppe, der får lov til at kigge med og udtale sig på egne vegne, så synes vi, det er helt oplagt, at vi venter til vi får den evaluering i hånden – den kommer snart, lige på den anden side af jul, som jeg forstår det – og så vil vi samlet tage stilling til, om vi synes, at regeringen ud over at tøve lidt for længe også har tilbageholdt oplysninger for Folketinget eller på anden måde har opført sig på en måde, som skal afføde en kritik.
Indtil vi ved det, synes vi ikke rigtig, det giver mening hverken at give en næse eller noget andet til nogle af de eksisterende ministre.
Så enkelt er det sådan set, og det er ikke, fordi vi ikke er kritisk indstillede.
Det er ikke, fordi vi ikke gerne som indikeret i vores forslag til vedtagelse også havde set, at vi fik nogle flere folk ud af dem, der arbejdede for danske principper og værdier og kerneprojekter.
Det er ikke, fordi vi ikke synes, der har været grund til at kritisere regeringen i det her, men for os hænger tingene sådan sammen, at vi skal tage os selv så alvorligt, at når vi nu får en evaluering, afventer vi den, inden vi beslutter os for at fælde en dom over regeringen.
Det er også derfor, jeg tror – nu vil jeg bare tale på egne vegne – at grunden til, at vi er gået sammen med Enhedslisten og SF om at lave vores eget forslag til vedtagelse, er, at vi ønsker hverken, havde jeg nær sagt, at stå sammen med regeringen på nuværende tidspunkt, før vi har evalueringen, eller at deltage i de blås jagt.
Det gør man som opposition, det er fair nok, men vi ønsker altså at afvente evalueringen, inden vi kommer til at tage yderligere stilling i den her sag.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-30:
Det er bare for lige at få opklaret, hvad der er fakta: Er det ikke fuldstændig korrekt forstået, at Dansk Folkeparti i virkeligheden ikke har ønsket, at der skulle være nogen evakueringer?
Altså, Dansk Folkeparti sagde: Nej, vi vil ikke evakuere tolke osv., de skal blive dernede.
Dansk Folkeparti ville heller ikke være med til at betale for de fly, der fløj.
Så Dansk Folkeparti – bare for lige at få det bekræftet – ønskede vel overhovedet ikke, at der skulle være nogen evakueringer.
Er det korrekt forstået?
Søren Espersen (DF), 2021-11-30:
Jamen selvfølgelig skulle vores ambassadefolk og vores diplomater hjælpes ud af landet så hurtigt, som det nu kunne lade sig gøre.
Men ja, det er fuldstændig rigtigt, at det mener vi, hvad angår de tolke, der har været, de ansatte ved forskellige ambassader, lokalbefolkningen, nogle, som har sørget for proviant osv., den stedlige bager, købmand, og hvad ved jeg.
De har jo leveret til de danske tropper; nogle af dem har søgt en stilling og fået den, og der må de også have vidst, at det her på et tidspunkt kunne blive problematisk.
Vi har haft de her diskussioner før, også i forbindelse med Irak – det husker jeg meget tydeligt – og selvfølgelig skal vi ikke ud i den diskussion igen.
Hvis de søger et embede hos besættelsestropperne, sådan som de så det, så må de også selv tage konsekvensen af, hvad der eventuelt kan ske med dem.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-30:
Mit indtryk har nemlig været, at Dansk Folkeparti ikke ville være med til at evakuere nogen.
Man ville i hvert fald ikke betale for flyene, og man ville ikke være med i den aftalekreds, der stod bag evakueringen.
Men nu siger ordføreren så, at man gerne ville have evakueret ambassadepersonalet – det var ikke det indtryk, jeg fik.
Jeg synes bare, det virker mærkeligt at kritisere regeringen for ikke at have handlet hurtigere med evakueringen, når man i virkeligheden helt grundlæggende fra Dansk Folkepartis side har været meget klare i spyttet, vil jeg sige, i forhold til mange andre og har sagt: Vi har faktisk slet ikke lyst til, at folk skal evakueres, og vi vil ikke engang betale for de fly, der skal flyve.
Søren Espersen (DF), 2021-11-30:
En evakueringsplan kan nu godt lægges, om det så er et helt år forinden.
Man kan sagtens lave en plan om, hvad det er for nogle mennesker, vi skal have til Danmark og hjælpe ind, uanset hvornår det er i forløbet.
Vi vidste da godt, at der måtte komme et tidspunkt, hvor Taleban var så dominerende i Afghanistan, at det kunne ende galt.
Og at man ikke allerede der i god tid begynder at få sat navne på, så man ved, præcis hvem der skal med flyene, er kritisabelt, synes jeg.
Hvis man var kommet i gang tidligere, havde det sagtens kunnet lade sig gøre.
Men i det øjeblik, hvor det hele var panikagtigt, er det klart, at man fik nogle folk med til Danmark, som vi slet ikke skulle have haft med.
Vi fik bl.a. – bare som en kuriositet – to med hjem, som er udvist fra Danmark for bestandig.
Jeg tror, at det havde vi undgået, hvis vi havde påbegyndt evakueringen lang tid før, hvad jeg mener der var enkelte stater der gjorde.
Jeg mener, at Canada har været nævnt som et af de lande.
Men når vi får sådan nogle folk hjem til Danmark, som slet ikke har adkomst til Danmark, og når vi ikke engang spotter det i lufthavnen, så er der noget galt.
Det burde man med det samme have haft en liste over.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-30:
Det er jo meget interessant, at man siger: Hvis forsvarsministeren taler sandt.
For først siger forsvarsministeren: Jeg er ikke bekendt med indholdet af de her ugerapporter.
Derefter siger forsvarsministeren: Jamen de indgik i det samlede billede.
Allerede dér er der da en smoking gun, hvis det er det udtryk, ordføreren vil bruge.
Derudover kan det jo, som Venstres ordfører sagde fra talerstolen, ikke være rigtigt, at Folketinget skal modtage så vigtige oplysninger gennem en aktindsigt.
Det var da netop ministerens ansvar at oplyse Folketinget, så hvad er det, ordføreren mangler af informationer for at kunne kritisere ministeren?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-11-30:
For det første har vi jo igangsat en evaluering, og hvad den viser, kan sagtens give anledning til alt muligt også fra SF's side, men først når vi har set indholdet af den.
For det andet er det altså sådan, at jeg ikke synes, at der er nogen smoking gun her.
Forsvarsministeren har efter eget udsagn ikke læst ugerapporterne.
De er indgået i den samlede vurdering, som hun har fået af efterretningstjenesten, og det samme gør sig gældende for udenrigsministeren.
Jeg synes, det er bekymrende, at evakueringen blev igangsat så sent, og at vurderingen fra efterretningstjenesten var så fejlbehæftet, men jeg kan ikke se, at der er begået noget brud på ministeransvarlighedsloven her.
Jeg synes, at vi bliver nødt til at afvente den evaluering, som er igangsat, for at kunne finde ud af, om der skal placeres et sådant ansvar.
Men foreløbig synes jeg ikke, det tegner til det, i hvert fald ikke hvis forsvarsministeren taler sandt.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-30:
Først og fremmest tak til ordføreren for at anerkende den debat, som vi rejser her, og for at sige, at det er vigtigt at få det her vendt, at evakueringen skete alt for sent – det er vi jo enige i, netop på baggrund af at de her informationer er kommet frem – og at der var fejlbehæftede efterretningsbilleder osv.
Men alligevel vil ordføreren ikke gå længere end til at udtrykke en manglende forståelse, tror jeg var ordene, over for ministeren.
Nu spurgte ordføreren før jo meget klart ind til lige præcis det med udenrigsministeren.
Det er jo ikke andet end nogle få måneder siden, SF var med til at give det, man kalder en næse, i Nævnet i forhold til Syrien, hvor udenrigsministeren og regeringen ikke inddrog Nævnet i tilstrækkelig grad i forbindelse med oplysninger om sikkerhedsvurderinger fra Forsvarets Efterretningstjeneste i efteråret 2020 om de forværrede forhold i lejrene.
Hvorfor var det, at SF var med til at give en så omfattende kritik af lige præcis udenrigsministeren for at give fejlagtige oplysninger, men ikke vil kritisere forsvarsministeren i samme grad?
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-12-01:
Tak til ministeren for svaret.
Kan ministeren give lidt mere udtryk for, hvad NAU så helt præcis skal gøre?
For sagen drejer sig jo om, at vi har det her supersygehus i Nordjylland, som jeg tænker at ministeren helt sikkert kender til problematikken omkring, hvor man skulle have søgt om en dispensation.
Den har man søgt om 6 dage for sent, hvilket betyder, at samtlige elinstallationer nu er ulovlige på det her supersygehus.
Jeg har fra rygters bureau, at hvis man nu rent faktisk skal til at lave nye installationer, vil det koste et trecifret millionbeløb.
Og vi taler om et supersygehus, der allerede er flere år forsinket, og hvor budgettet er overskredet med rigtig mange millioner kroner.
Så kan ministeren komme ind på, hvad det helt præcis er, at supersygehuset så skal til at gøre nu, altså hvilke procedurer vi skal i gang med?
For jeg tænker, at hverken ministeren eller jeg er interesseret i mere bureaukrati og mere bøvl.
Jamen jeg er jo glad for at høre om den her mulighed, for den er i hvert fald ikke blevet belyst af nogen medier endnu.
Så er det her noget, ministeren vil holde øje med rent faktisk bliver godkendt, eller hvordan og hvorledes?
Eller hvad agter ministeren at gøre mere i den her sag?