runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Naser Khader (KF), 2021-02-24:
Jeg synes, det er en udmærket indstilling, der kommer fra ministerens side, men der sker bare ikke noget.
Vi har medarbejdere, der står og er taget som gidsler i en konflikt under coronaen, en konflikt, der gør, at de ikke kan få dele af hjælpepakkerne, som jo er skatteborgerbetalte hjælpepakker.
Jeg vil gerne spørge igen: Hvad har ministeren tænkt sig at gøre udover at indstille til parterne om at afslutte konflikten under coronaen?
Er der andet, ministeren har tænkt sig at gøre?
Peter Hummelgaard (S), 2021-02-24:
Jamen helt grundlæggende bygger lønkompensationsordningen jo på en trepartsaftale, og det har alt sammen til formål at holde hånden under danske arbejdspladser.
Derfor har neutralitetsprincippet også været det naturlige udgangspunkt, ligesom princippet er det naturlige udgangspunkt i forhold til andre beskæftigelsesfremmende tiltag.
Det er også den fortolkning af trepartsaftalen, som er delt med arbejdsmarkedets parter.
Og jeg er klar over, at der er medarbejdere, som føler, at de er kommet i klemme på grund af en konflikt mellem virksomheden og en fagforening, fordi deres arbejdsområde er omfattet af konflikten.
Derfor vil jeg gerne gentage appellen til både arbejdsgivere og lønmodtagere om at udskyde konflikterne på arbejdspladserne, indtil situationen er normaliseret.
Og ud fra, hvad jeg også kan læse i dagspressen, er der også drøftelser i den konkrete konflikt i gang, som giver mig både håb og forventning om, at det rent faktisk også kommer til at ske.
Naser Khader (KF), 2021-02-24:
Hvad nu, hvis der ikke sker noget og konflikten fortsætter og medarbejderne bliver ved med at være gidsler?
Har ministeren undersøgt mulighederne for, om lovgivningen giver mulighed for at tilsidesætte neutralitetsprincippet i sager, hvor medarbejdere ikke kan modtage lønkompensation som konsekvens af en aktiv konflikt mellem fagforening og arbejdsgiver?
Har ministeren undersøgt andre muligheder for at hjælpe medarbejderne?
Peter Hummelgaard (S), 2021-02-24:
Jeg tror, jeg kan svare generelt, nemlig at regeringen og Folketingets partier med lønkompensationsordningen har bredt et sikkerhedsnet ud, så vi i videst muligt omfang får sikret danske arbejdspladser.
Det ændrer ikke ved, at vi fastholder princippet om, at staten respekterer de spilleregler, der nu engang gælder, om, at løn- og arbejdsvilkår er et anliggende for arbejdsmarkedets parter.
Og for at svare direkte på hr. Naser Khaders spørgsmål har jeg ikke bare en forhåbning, men også en direkte forventning om, at begge parter i de eventuelle konflikter, der måtte være, får dem løst eller udsat, indtil situationen er normaliseret.
Naser Khader (KF), 2021-02-24:
Tak til ministeren for at svare.
Jeg synes, det er et positivt svar.
Til det vil jeg også lige tilføje, at 3F i perioden fra den 11. marts 2020 til den 18. februar 2021 har varslet 582 konflikter.
I samme periode sidste år gennemførte 3F 296 konflikter.
Med andre ord har 3F næsten fordoblet antallet af varslede konflikter efter nedlukningen af Danmark.
Det er i hvert fald de tal, der kommer fra Fagbevægelsens Hovedorganisation.
Det viser efter min mening, at 3F drager fordel af coronaen og gør brug af den magt, de er kommet i besiddelse af, når de kan blokere for, at virksomheder kan modtage lønkompensation under coronakrisen.
Her tager 3F medarbejderne, der har familie og børn, der skal forsørges, som gidsler.
Mit spørgsmål er: Hvad siger ministeren til, at 3F er ligeglad med ministerens henstilling om at stoppe konflikterne, så længe der er coronakrise?
De er fuldstændig ligeglade med ministerens henstilling.
Hvad siger ministeren til det?
Magnus Heunicke (S), 2021-02-24:
Jeg forstår begrebet fuldstændig epidemikontrol, som at vi har kontrol med epidemien og også kontrol med de ændringer, der sker hele tiden.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-02-24:
Tak for det.
Hvornår forventer ministeren, at regeringen fremsætter forslag om anlægslov vedrørende den 3. Limfjordsforbindelse – og hvilke aktuelle hindringer ser ministeren for, at forslaget kan fremsættes nu?
Magnus Heunicke (S), 2021-02-24:
Tak for det her sidste spørgsmål, som er sådan en perspektivering ud i Danmark.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Det er jo netop det, som giver os nogle muligheder – at få de erfaringer fra Bornholm til andre øer, men jo også til større dele af Danmark – for at finde ud af, hvad man kan få befolkningen med på, hvad man kan få arbejdsgivere med på, hvad vi har af muligheder for at finde smitten tidligt og hurtigt og slå den hurtigt ned.
Alle de erfaringer skal vi jo bruge, når vi inviterer alle Folketingets partier til både en kort-, en mellem- og en langsigtet plan for et genåbnet samfund i den her situation.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-02-24:
Der er jo stor misundelse, også i min folketingsgruppe, over, at Bornholm får lov til at lukke op.
Det, jeg tror rigtig mange gerne vil, er at gå til frisøren, og det er jo en klippeø, så selvfølgelig skal de lukke op først.
Hvordan vil ministeren inddrage Folketingets partier i baggrunden for de bornholmske erfaringer, således at alle bliver opmærksomme på de gode erfaringer og de måder, som man kan lukke op på?
Bliver det sat til politisk forhandling, således at jeg kan berolige mine gode kollegaer oppe i mit gruppeværelse med, at de også bliver medinddraget, og at de også får mulighed for at drage fordel af de gode bornholmske erfaringer?
Magnus Heunicke (S), 2021-02-24:
Den opgave har vores myndigheder, nemlig at følge det meget, meget tæt.
En af de ting, vi ikke har erfaring med endnu i Danmark, men hvor vi kan se en mulighed for at lære af de erfaringer, vi kan høste fra Bornholm, er faktisk spildevandsovervågning, hvor man kan teste spildevand.
Nogle lande har faktisk gode erfaringer med det.
Danmark har ikke haft det i stor skala endnu.
Det kan vi så indføre forskellige steder, men særlig på Bornholm vil det jo være interessant at følge, netop fordi man hurtigt kan opdage i spildevandet, hvis der er sygdom, og hvis der er virus i spildevandet, kan man finde ud af, hvor det udbrud kommer fra.
Så det er noget af det, vi vil koble til og følge tæt og tage med videre, så vi også opdager den type smitte på Bornholm.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-02-24:
Et ganske kort spørgsmål: Hvordan får vi de her gode erfaringer spredt ud til resten af landet?
Tak for det.
Nu kan jeg selvfølgelig ikke tale på Bornholms vegne, men som jeg kender borgmesteren Thomas Thors, ved jeg jo godt, at han griber alle muligheder for at fremme Bornholm og for at fremme Bornholms muligheder.
Så jeg er sikker på, at der vil være medspil der.
Arbejdsgivere, arbejdstagere, foreninger osv. vil garanteret også slutte op om det her, for det betyder rigtig meget for Bornholm, at der bliver lukket op, i og med at vi er et lille samfund, hvor alle kender hinanden.
For det er hårdt, når man ikke har set sin nabo i lang tid eller har kunnet drikke en kop kaffe med vedkommende.
Der er også unge mennesker, som har det rigtig skidt, og der er ældre mennesker, som ikke har fået besøg rigtig længe, og derfor er det noget, som vi vil tage på os, og vi vil bruge knofedt på det og er klar til at gøre en god indsats.
Hvordan får vi ...
Magnus Heunicke (S), 2021-02-24:
Der vil vi bruge alt, hvad vi kender og ved virker, men også ting, vi sådan set ikke har erfaring med endnu i Danmark.
Der bliver jo noget med et krav om fremvisning af negativ test.
Det bliver sådan, at klasserne skal testes to gange om ugen, og sammen med arbejdsgivere skal der sættes ting op.
Vi har selvfølgelig fra centralt hold masser af smitteopsporing, men vi skal også have hjælp fra Bornholm.
Når der er smitte, skal vi virkelig have slået det ned.
Det skal vi jo i hele Danmark, men det skal ske lynhurtigt på Bornholm, for ellers kan det sprede sig, og så er forsøget mislykkedes.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-02-24:
Tak, og tak for svaret.
Ja, det har jeg jo kunnet lytte mig til hele dagen, og det er jeg rigtig, rigtig glad for.
Da jeg sad forrige fredag – vi skal jo helt tilbage til den 12. februar klokken lidt i 12 – og formulerede det her spørgsmål, som jeg så skulle stille i dag, tænkte jeg: Arh, det er måske for meget at håbe på.
Men jeg kunne jo se, at bornholmerne har formået at være påpasselige, de har formået at tage hensyn, de har levet op til det personlige ansvar, og derfor syntes jeg, det ville være et meget, meget relevant spørgsmål at stille.
Jeg glæder mig selvfølgelig over, at man har lyttet og dermed laver en genåbning, men også det med, at man gør Bornholm til sådan en testø.
Bornholm er jo et lille, lukket samfund, men stadig væk et helt samfund, så der er muligheder for at undersøge tingene og få tingene velbeskrevet.
Så jeg vil gerne følge op – ud over selvfølgelig at sige tak – med at spørge: Hvordan vil regeringen i samarbejde med regionskommunen, med arbejdsgivere, arbejdstagere, foreninger osv. sikre, at vi får indhøstet de erfaringer, der gør, at resten af landet kan være lige så heldige som Bornholm lige om lidt?
Tak for det, formand.
Vil ministeren i samarbejde med Bornholms Regionskommune være med til at lave en sundhedsfagligt fornuftig genåbning af det bornholmske samfund, som i den seneste tid kun har haft ganske få nye smittede med corona, og vil en sådan bornholmsk genåbning kunne danne skole for en senere forsigtig genåbning af resten af det danske samfund, hvor smittetallene taler for det?
Magnus Heunicke (S), 2021-02-24:
Jeg tror, vi er lige på kanten af spørgsmålet her, og det vil sige, at det er en uforberedt spørgetime, vi har med at gøre her, så Folketinget må lige tolerere, at der må være en vis elastik i det, jeg siger her.
Men det, vi går efter, og hvis det kan lade sig gøre, for vi skal jo lige spørge vores eksperter, hvad de har brug for af beregningsting, tal osv., er, at når næste rul kommer – der er en anbefaling, der løber i 14 dage, og den første er altså den 1. marts, og den næste vil så være den 15. marts – vil man så tage nogle flere landsdele med, og til den tid vil vi også have nogle beregninger på, om man kan lave nogle boblekonstruktioner på bl.a. efterskoler på lidt mere landsdækkende vis.
Men det er altså for tidligt at sige, hvad de beregninger når frem til.
Men svaret er altså, at det forhåbentlig er omkring den 15. marts.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-02-24:
Det synes jeg sådan set lyder forholdsvis positivt.
Kan ministeren her til sidst måske løfte lidt af sløret for, hvornår de beregninger er færdige, altså de beregninger, som viser, om vi har, skal vi kalde det en tilstrækkelig epidemikontrol, til at vi kan genåbne i hvert fald efterskoler og højskoler i hele landet og ikke kun i de få udvalgte kommuner, der er tale om på nuværende tidspunkt?
Magnus Heunicke (S), 2021-02-24:
Ja, lige præcis.
Det er også det, man kan se af den plan, der er lagt frem fra myndighedernes side, og som vi altså støtter fra regeringens side, og som et flertal heldigvis også støtter, nemlig at vi har plads til at åbne mere op.
Det betyder mere smitte, flere indlagte, og så er kunsten, opgaven selvfølgelig at sikre, at antallet af de flere indlagte ikke vokser for hurtigt, så vi mister kontrollen, og så kapaciteten i sundhedsvæsenet bliver løbet over ende.
Det er præcis den opgave, vi har sat os for at løse.
Det handler ikke om, at der ikke må være en eneste smittet her i Danmark, for det vil være en umulig opgave at løse, og det ville betyde, at vi skulle lukke samfundet meget mere ned, også mere ned, end vi gør i øjeblikket, og det ville få meget store omkostninger på andre parametre.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-02-24:
Ja, okay, altså jeg havde håbet, at ministeren ville sige, at det måske var lige at stramme den lidt for meget.
For sandheden er jo, at vi aldrig nogen sinde får fuldstændig epidemikontrol, hverken med corona eller med noget som helst andet.
Vi får aldrig nogen sinde fuldstændig kontrol med smittespredning af diverse sygdomme, det gør vi ikke, for det er et vilkår, som vi må leve med, altså at der kan opstå smitsomme sygdomme, virus og andet, som gør, at nogle folk bliver syge.
Men jeg hører i hvert fald, at ministeren er enig i, at det ikke skal være sådan, at corona er fuldstændig væk, før vi kan genåbne, og det er trods alt det vigtigste.
Benny Engelbrecht (S), 2021-02-24:
Tak for det.
Jeg har glædet mig til at svare på det her spørgsmål, og jeg ved ikke, om vi kan opnå en lige så stor munterhed som ved det foregående spørgsmål – den med klippeøen bliver svær at overgå; det skal jeg indrømme.
Men jeg vil i hvert fald først og fremmest sige, at jeg er utrolig glad for at kunne oplyse, at Vejdirektoratet nu har gennemført deres opdatering af den ca. 10 år gamle vvm-undersøgelse fra Egholmlinjen, og det er sådan, at i morgen, altså den 25. februar, vil de vigtigste resultater af den her opdatering blive præsenteret for Folketingets Transportudvalg, og umiddelbart derefter vil den samlede undersøgelse også blive offentliggjort, sådan at ikke kun Folketingets Transportudvalg og Folketinget, men alle borgere også kan læse med.
Det tror jeg der vil være rigtig mange der har interesse i.
Ved vvm-opdateringen er bl.a. miljøkonsekvensvurderingen, trafikberegningerne og også økonomien for projektet blevet udsat for et grundigt eftersyn, og jeg er meget tilfreds med, at vi nu står med et gennemarbejdet resultat, som vil kunne drøftes nærmere i de kommende forhandlinger om en grøn mobilitetsplan.
Som det er spørgeren bekendt, er jeg interesseret i at indgå en bred aftale om de fremtidige investeringer i infrastruktur, hvor klima- og miljøhensyn i langt højere grad tænkes ind og vi får det bedst mulige ud af de tilgængelige transportformer.
Jeg mener på den baggrund, at vi bør se de forskellige infrastrukturprojekter i en stor sammenhæng frem for at håndtere dem enkeltvis, og det er selvfølgelig også tilfældet med 3. Limfjordsforbindelse.
For at forebygge et eventuelt spørgsmål fra spørgeren om, om der er projekter, som regeringen ikke kan se eller på forhånd har fravalgt i en kommende infrastrukturforhandling, kan jeg sige, at det jo nok er spørgeren bekendt, at regeringen har valgt ikke at gennemføre en vvm-undersøgelse af den ellers planlagte omfartsvej ved Mariager.
Men bortset fra det er der jo altså ikke projekter, som ikke kan indgå i de kommende forhandlinger, og derfor ser jeg også rigtig meget frem til det.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-02-24:
Den sidste bemærkning tror jeg min kollega fra Bornholm bliver vældig glad for.
Den bro derovertil er inden for rækkevidde, kan jeg høre!
Nå, spøg til side.
Tak til ministeren for at kommentere på spørgsmålet, og tak til ministeren – eller rettere medarbejdere under ministerens ressort – for nu at være blevet færdig med den her opdaterede vvm-undersøgelse.
Jeg glæder mig i hvert fald til at se den, kan jeg sige, og det tror jeg også de fleste nordjyder gør.
Vi er rimelig optimistiske, med hensyn til hvad den i øvrigt indeholder.
For forholdet er jo altså det, at vi har en af de mest belastede trafikstrækninger på E45 med kilometerlange køer og hyppige nedbrud.
Det begrænser i den grad de 10 pct. af befolkningen og erhvervslivet, der er nord for Limfjorden for øjeblikket.
Vi lagde egentlig grundlaget for en vvm-undersøgelse allerede i 2011, som ministeren nævnte, og vi har fået linjeføringen lagt fast i 14 kommuner, og regioner, erhvervsliv, arbejdsmarkedets parter osv. er alle enige om linjeføringen og om den 3. Limfjordsforbindelses nødvendighed.
Aalborg Kommune, eller rettere sagt indirekte erhvervslivet i Aalborg, kommer med 600 mio. kr. til at hjælpe med at få den på plads, og derfor synes jeg måske, at nordjyderne har krav på at få at vide, hvad det så egentlig er, der er til hinder for det.
Nu forudsætter jeg lidt optimistisk, at rapporten i morgen er, om jeg så må sige problemfri, i hvert fald ikke til hinder for en forbindelse her.
Marcus Knuth (KF), 2021-02-24:
Først og fremmest tak til ministeren.
Hvad mener ministeren om, at op mod 30.000 udlændinge ikke længere skal vejledes om mulighed for hjemrejse?
Benny Engelbrecht (S), 2021-02-24:
Nej, og det er jo sådan set også derfor, det giver helt utrolig god mening at kigge på forbedringer, der betyder, at man ikke får forsinkelser ind fra Sverige.
Det viser de resultater, som har været i 2020, jo bl.a. også, hvor det ikke er sådan, at der er en direkte afkobling, men den grænsekontrol, der har været, og det medfølgende stop, der så er på Københavns Lufthavns Station, har så betydet, at de her forsinkelser fra Sverige ikke har kunnet sprede sig ind i Danmark.
Det har ikke kun været til fordel for Kystbanen, men det har faktisk også været til gavn for regulariteten i store dele af Danmark.
Det er sådan, at hele den sjællandske regionaltogstrafik har haft historisk gode resultater, og det synes jeg er ret markant.
Mette Thiesen (NB), 2021-02-24:
Det faldt også på et meget, meget tørt sted, for det er ikke noget, der tidligere har været særlig godt.
Mener ministeren vitterlig, at de danske borgere skal stilles dårligere, fordi man ikke kan overholde punktligheden i Sverige?
Benny Engelbrecht (S), 2021-02-24:
Jeg vil gerne se på, hvordan vi kan forbedre Kystbanen og i det hele taget den kollektive transport og jernbanedriften.
Men jeg må jo altså også bare minde om, at den konkrete køreplan, som fru Mette Thiesen her rejser spørgsmål om, forbedrer mulighederne for 80 pct. af passagererne.
Hvis man skal lave forbedringer i det længere perspektiv, skal der ganske givet kigges på forskellige elementer, men jeg må også bare minde om, at det ikke er sådan, at regulariteten på Kystbanen er forringet, men at der faktisk er sket det modsatte.
Der er i 2020 opnået et historisk godt resultat for rettidighed, en kundepunktlighed på over 90 pct.
Det synes jeg faktisk også lige man skal kippe med flaget over.
Mette Thiesen (NB), 2021-02-24:
Tusind tak.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at jeg synes, at de her forringelser på Kystbanen er uhørte.
Kystbanen er i dag en af de banestrækninger i Danmark med flest passagerer, men punktligheden har igennem mange perioder været ringere end for det øvrige jernbanenet, og nu nedprioriteres den så yderligere.
Anerkender ministeren, at de mange passagerer, der spilder tid i forhold til forsinkede tog og mistede forbindelser på sammensatte rejser, medfører et stort samfundsøkonomisk tab?
Benny Engelbrecht (S), 2021-02-24:
Det er rigtigt, at der er en aktuel diskussion om den forestående ændring af køreplanen fra køreplansskiftet i december.
Det er jo på den korte bane og ikke på den lange bane, som infrastrukturforhandlinger skal handle om.
Og der vil være nogle, der opfatter det sådan, at det er negativt, men det er faktisk også sådan, at for 80 pct. af passagererne er der tale om en forbedring ved at få kvartersdrift dagen igennem.
Man kan så sammenholde det med, at vi altså samtidig har set en meget, meget markant forbedring på regulariteten, noget, vi måske i virkeligheden ikke havde turdet forudse, men som jo først og fremmest skyldes en afkobling fra trafikken til og fra Sverige.
Det skyldes også andre forbedringer, men bl.a. en afkobling fra trafikken til og fra Sverige.
Det er i hvert fald noget, vi skal tage med i de her konkrete analyser, som skal foretages på det her område.
Mette Thiesen (NB), 2021-02-24:
Man kan altid kun glæde sig over det, når der er forbedringer på Kystbanen, men det manglede også bare, at der kom forbedringer, for det har været tiltrængt i noget tid.
Men tusind tak for svaret til ministeren.
Jeg mener jo selvfølgelig, at der er et stort behov for at analysere, hvordan de her forbedringer kan gennemføres på Kystbanen.
I dag er det jo sådan, at Kystbanen ikke helt matcher de øvrige togstrækninger i hovedstadsområdet, og fire stationer på Kystbanen, Vedbæk, Skodsborg, Klampenborg og Rungsted Kyst, står jo faktisk også til at få skåret antallet af afgange ned fra tre til to i timen, og samtidig står Kystbanen også til at miste den direkte forbindelse til Københavns Lufthavn.
Det er store forringelser, der stiller borgerne i området, pendlere, uddannelsessøgende og fritidsrejsende, væsentlig ringere.
Mener ministeren, at det er i orden, at Kystbanen og dens brugere bliver prioriteret lavere end resten af hovedstadsområdet?
Mattias Tesfaye (S), 2021-02-24:
Tak for ordet.
Sådan som den systematiske vejledning om muligheden for repatriering, som det hedder, fungerer i dag, skal kommunerne vejlede i forbindelse med alle samtaler i selvforsørgelses- og hjemrejseprogrammet og beskæftigelsesforløb, hvor den pågældende er omfattet af den her repatrieringsordning.
Det er ministeriets skøn, at ca. 60.800 personer i 2020 var omfattet af både repatrieringsordningens personkreds, altså dem, der kan benytte sig af lovgivningen, og kommunens pligt til at vejlede systematisk.
De her 60.800 personer får altså vejledning fra kommunen, når og i det omfang de i øvrigt er i kontakt med kommunen i forbindelse med forløb efter integrationsloven eller beskæftigelsesforløb.
Der er ikke nogen formkrav til den vejledning i dag.
Det kan altså foregå som en bemærkning i forlængelse af en rådighedssamtale eller ved udlevering af en pjece, eller ved at man får en besked i e-Boks.
Det har jeg ikke været tilfreds med, og jeg tror ikke, at det virker.
Nu vælger vi så at skabe en særlig dedikeret vejledning målrettet mod de udlændinge med længere ophold i Danmark, der i en længere periode ikke har forsørget sig selv.
Små 9.000 udlændinge vil derfor skulle have en selvstændig og en lidt mere dedikeret hjemrejsesamtale, og det er noget nyt.
Det betyder samtidig, at kommunen ikke systematisk skal vejlede udlændinge, der i det store hele forsørger sig selv, og danske statsborgere med dobbelt statsborgerskab.
Kommunerne vil stadig – ligesom i dag – skulle vejlede alle relevante borgere om muligheden for repatriering, når der i øvrigt er anledning til det.
Jeg synes, det giver rigtig god mening, at kommunen skal bruge sine ressourcer i de tilfælde, hvor det kan se ud til, at udlændinge ikke er faldet til i Danmark, hvor de f.eks. er på støtten.
Med andre ord: Vi skal vejlede der, hvor det giver mening, og vi skal ikke bruge ressourcerne på konstant at vejlede folk, der er faldet til i Danmark, og som forsørger sig selv.
Jeg ser frem til at fremsætte lovforslaget, der skal udmønte de her ændringer af repatrieringsloven, til april.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (NB), 2021-02-24:
Tusind tak.
Vil ministeren ved de forestående infrastrukturforhandlinger se positivt på mulighederne for at skaffe finansiering til en analyse af, hvordan der kan gennemføres forbedringer på Kystbanen?
Benny Engelbrecht (S), 2021-02-24:
Det er der jo fortsat et bredt flertal bag.
Jeg er ikke i tvivl om, at der, når vvm-undersøgelsen bliver offentliggjort i morgen, garanteret vil komme en fornyet debat om linjeføringen.
Men den linjeføring, der er besluttet, står regeringen naturligvis ved.
For grunden til, at den beslutning blev truffet dengang, var jo at kunne sætte de mange beboere, som ellers ville stå i en uafklaret situation, fri, sådan at de vidste, hvad de kunne regne med.
Så det er jo afgørende.
Og den linjeføring, der er lagt op til, er selvfølgelig også den, der bliver arbejdet efter.
Så er det klart, at der kan være nogle støjelementer, som vi i givet fald skal tage højde for.
Men det kan vi jo vende tilbage til efter i morgen.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-02-24:
Det skal jeg gøre kort.
Regeringen hviler jo bl.a. på nogle støttepartier, som i hvert fald ikke elsker privatbilismen og bestemt ikke elsker den tredje Limfjordsforbindelse, og det kan jeg rolig sige, for SF er ikke med i forliget omkring linjeføringen, og Enhedslisten er vist nok generelt imod, så vidt jeg kan forstå.
Derfor er jeg nødt til at spørge ministeren: I hvor høj grad vil disse partier – jeg taler om SF og Enhedslisten – have vetoret over regeringens holdning i den her sag?
Benny Engelbrecht (S), 2021-02-24:
Som sagt kommer den opdaterede vvm-undersøgelse i morgen, og så bliver det næste step de infrastrukturforhandlinger, som venter i det her forår.
Det står jeg naturligvis stadig væk ved.