runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Paulin (S), 2022-02-04:
Man hører jo tit fra Det Konservative Folkeparti og fra ordføreren, at alting ville være gået hurtigere og have været bedre osv., hvis det var De Konservative, der sad i regeringskontorerne.
Det er lidt i den hypotetiske boldgade, men fordi det er fredag, går jeg med på tankeeksperimentet.
De Konservative tabte jo i sidste regeringsperiode kampen om det grønne i den regering, som var der, og som I selv var en del af.
Vi så bl.a., at man aflyste det klimamål, som var sat for 2020, og vi så desværre mange andre uheldige ting.
Og jeg tror simpelt hen, det er ganske utænkeligt, at vi ville have fået den klimalov, at vi ville have fået et 70-procentsmål, hvis vi var fortsat med den regering, som vi havde, da I var ved magten, i og med at et af regeringspartierne, Liberal Alliance, jo ikke var med i klimaloven.
Carsten Kissmeyer (V), 2022-02-04:
Det udgangspunkt, som ordføreren har, om, at det må de selv klare i Aalborg, havde jeg faktisk også, da vi begyndte den her diskussion.
Men da jeg så oversigterne over, hvad fortrængningsprisen pr. ton er, må jeg jo sige, at det at udfase kul i Aalborg et par år tidligere faktisk er en af de allerbilligste måder at nå 2025-målet på, i hvert fald til en vis grad.
Har ordføreren en indsigt i, at de andre virkemidler vil være lige så billige, eller er det mere princippet om, at man i den her situation skal tænke i lighed?
For jeg tror egentlig ikke, der er så meget lighed i det.
Vi er i en bevægelse aktuelt.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-02-04:
Og den dag kommer jo nok – det håber jeg meget.
Det, der er hele forskellen mellem den røde vej og den blå vej – og det er et billede, jeg selv brugte i min egen valgkamp – er, at den røde vej er to gashåndtag, nemlig mere regulering og mere skat, men f.eks. i mit eget parti har vi jo fået seks nye ind, der samlet har over 120 års erhvervserfaring; vi er vant til at sætte aktørerne sammen, når man laver en omstilling, og når man eksekverer det i virkeligheden.
Så vi vil ikke sidde og lave rigide støtteudbud; vi vil ikke sige, at nu sidder vi bare fra centralt hold og planlægger de store mål uden egentlig at få indtænkt virkeligheden.
Regeringen havde jo alt på et sølvfad – det var et klimavalg; alle blev grønne.
Man har klimapartnerskaber fra erhvervslivet, men de bliver ikke brugt.
Erhvervsrådet mødes to gange om året i 2 timer!
Det er jo ikke at tage vores erhvervsliv seriøst.
Dér ligger den store forskel.
Det er dem, der skal udmønte det; det er ikke bare mere lovgivning og flere afgifter.
Marie Bjerre (V), 2022-02-04:
Tak for svaret.
Jeg er glad for, at SF's ordfører også mener, at der skal andre redskaber i brug, hvis vi skal nå 2025-delmålet.
Altså, industrien står for 8 mio. t CO 2 -udledning, og hvis man skal finde nok til vores 2025-delmål, er det halvdelen af det, altså 4 mio. t CO 2 -udledning.
Det er meget svært at se, hvordan det kan ske inden 2025 uden tab af arbejdspladser, velstand og lækage.
Så jeg er glad for, at ordføreren er enig i, at vi også bliver nødt til at kigge på andre virkemidler, hvis vi skal nå vores 2025-delmål.
Signe Munk (SF), 2022-02-04:
Jeg tror ikke, det er urealistisk, at man kan finde 1 mio. t CO 2 i 2025, men det kommer jo også an på, hvad vi får at arbejde med fra ekspertkommissionen.
Man må anerkende, at de nok er noget bedre inde i, hvad nogle bud på, hvordan den kan skrues sammen, kan være, end jeg lige kan stå og finde på her på talerstolen.
Det er kuludfasningen her, men det er jo også at hæve et CO 2 -fortrængningskrav for brændstof til helt almindelige diesel- og benzinbiler.
Så i SF kigger vi på flere værktøjer end bare den grønne skattereform.
Jeg synes, det er svært på nuværende tidspunkt at sige, hvad den præcis kan levere.
Marie Bjerre (V), 2022-02-04:
Tak for det.
Og tak til SF for opbakningen til forslaget.
Vi kunne før høre fra Socialdemokratiet, at Socialdemokratiet og regeringen vil finde reduktionerne for at nå 2025-delmålet, altså de 1-4 mio. t CO 2 i 2025, alene ved en grøn skattereform.
Tror SF, det er realistisk, at man kan finde så mange CO 2 -reduktioner med en grøn skattereform?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-02-04:
Med beslutningsforslaget B 47 foreslår Venstre at pålægge regeringen inden årets udgang at udarbejde en kvalificeret plan for udfasning af kul fra Nordjyllandsværket.
Formålet er jo at fremrykke udfasningen til 2025 for at få Danmark tættere på delmålet om, at Danmark skal reducere sin udledning med 50-54 pct.
Så jeg vil sige tak for ordet og tak til forslagsstillerne.
Vi har jo netop ikke set – apropos planer i det tidligere forslag – en plan for, hvordan regeringen vil nå 2025-klimadelmålet, og vi har stadig til gode at se kommissionens rapport og regeringens udspil til en grøn skattereform.
Så det kan ikke undre, at forslagsstillerne er begyndt at blive en lille smule utålmodige og her forsøger at komme med et bud på at finde nogle af de CO 2 -reduktioner, som faktisk kan lade sig gøre, og som kan bidrage med 0,42 mio. t mindre CO 2 i 2025.
Og det er endda til en lav skyggepris – prisen pr. reduceret ton CO 2 – som er billigere end meget andet, der har fået støtte.
Hver eneste enhed af drivhusgas, som udledes fra i dag, og indtil vi når nettonuludledning, skader klimaet.
Derfor har klimaet godt af et ambitiøst bidrag til at nå reduktionerne i 2025.
Fremrykning af udfasningen af kul fra Nordjyllandsværket kan derfor godt give mening.
Vi har dog bare lige nogle forbehold.
For det andet vil det være unfair for en række værker, der selv har betalt for udfasning af kul, og som nu boner deres kunder for regningen på omstillingen.
For det tredje skal der så i hvert fald findes noget finansiering, og vi i Konservative har ikke lige den her post på vores finanslovsudspil, så vi får lidt svært ved lige at sige, hvordan det skal finansieres.
Samtidig er der ud over det, der er oplyst i beslutningsforslaget, et provenutab på 40-80 mio. kr. i 2024, 80-120 mio. kr. i 2025 og 100-150 mio. kr. i 2026 og 2028.
Så vi bakker op om intentionen og ambitionen, og vi glæder os til udvalgsarbejdet for at se, om vi kan gøre noget, for vi ønsker også en kulexit i 2025.
Tak for ordet.
Signe Munk (SF), 2022-02-04:
Kul er klimabelastende.
Det er der ingen tvivl om.
Og kul er endda i den rigtig sorte ende af skalaen både bogstavelig talt, men også klimamæssigt.
Så der er jo ingen tvivl om, at kul skal ud af vores varmeforsyning – og i det hele taget alle de steder, hvor det stadig bruges i mere eller mindre omfang, al den stund at det har klimaet brug for.
Det konkrete beslutningsforslag her vedrører en plan for en fremrykning af kuludfasningen på Nordjyllandsværket i Aalborg.
Den oprindelige plan for værket er, at kullet skal sendes på pension i 2028, men forslaget her foreslår, at der skal laves en plan for, at det sker i 2025.
Den ambition deler vi i SF.
Der er det for os at se muligt at få udfaset kullet på Nordjyllandsværket i 2025.
Men jeg synes også, det er vigtigt at sige, at det altså ikke bare er en christiansborgopgave.
Der sidder også en lokal bestyrelse på værket, og der sidder et byråd, som også har en kæmpeopgave i form af at finde den varmekilde, der skal erstatte kullet, og få lavet en udfasningsplan.
Der er ingen tvivl om, at det er en stor opgave at lave grøn omstilling, og derfor mener jeg, at det er en god idé, at støtten også kommer fra de bedste kræfter i Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet i form af en plan.
Man skal også huske på, at værktøjerne hen til at få lavet kuludfasningen i 2025 også er flere.
Lige om lidt kommer den første delrapport fra ekspertudvalget i den grønne skattereform, og netop her står der faktisk i kommissoriet, at de skal forholde sig til værktøjer til at udfase kul i varmeforsyningen.
Samtidig siger Klimarådet jo også – vores klimafaglige rådgivere uden for Folketinget – at en ensartet CO 2 -afgift, der er høj nok, er et af de mest effektive værktøjer til at få sendt kullet på pension i 2025.
De to værktøjer er for os at se vigtige at have i skuffen – eller rettere sagt: tage op af skuffen – og bruge i den her sammenhæng.
Så står der jo det tilbage, om staten og Folketinget skal levere en medfinansiering.
De er ikke røde, blå, grønne eller gule – det er penge.
Når vi taler om det råderum, der er, skal en eventuel medfinansiering for SF at se ikke findes inden for råderummet
Det skal være ekstra penge, der bliver hentet ind for at kunne hjælpe med en medfinansiering.
Når alt det er lagt sammen, støtter vi i SF op om beslutningsforslaget med de faldne kommentarer.
René Christensen (DF), 2022-02-04:
Tak for det, formand.
Tak for beslutningsforslaget.
Ønsker Dansk Folkeparti, at vi får udfaset kul så hurtigt som muligt?
Ja, det kunne vi godt tænke os.
Er det her forslag, der kunne være med til det?
Det kunne det måske godt.
Men hvis man kigger på forslaget som sådan, ser man, at det jo handler om en fremrykning fra 2028 til 2025, en omkostning på 400 mio. kr. og om et værk, som jo faktisk er ejet af Aalborg Forsyning, som er et aktieselskab og har en selvstændig bestyrelse.
Og det, man kan læse om, hvad de ønsker sig, skulle måske nok have fyldt en lille smule mere i beslutningsforslaget, i forhold til at vi står og diskuterer den her sag i dag.
Det var faktisk sådan, at da vi i sin tid lavede det her med, at man skulle lægge forsyningsselskaberne ud, var det for at få et armslængdeprincip i forhold til politikerne.
Nu går vi så ind her og siger: Skal vi gøre noget helt særligt her?
Jeg tror måske, at jeg i hvert fald med de ting, som både ministeren og den tidligere ordfører sagde, også mangler – og det kan godt være, fordi jeg er lidt ny på området – et overblik over, hvad der tidligere er sket på andre områder, altså hvorhenne vi har subsidieret de her omlægninger, og hvorhenne vi ikke har subsidieret de her omlægninger, som er sket rigtig mange steder i landet.
Så på baggrund af den debat, der har været af det her indtil nu, vil jeg sige, at der nok fra vores side vil komme et udvalgsspørgsmål om, om vi kan få en oversigt over, hvad det egentlig er, der er sket bagudrettet, således at vi kan kigge på, hvad der skal ske fremadrettet; dermed ikke sagt, at vi ikke synes, det er en god idé, at vi får udfaset kul, for det synes vi, men det skal selvfølgelig ske på en ordentlig måde.
Hvad er alternativet?
Vi har lige haft en sag her fra De Konservative, hvor man gik meget op i forsyningssikkerhed, og lige sådan er det rigtig vigtigt, at man også i Nordjylland har en forsyningssikkerhed.
Så hvis vi udfaser kul før tid, er det i hvert fald også meget vigtigt, at vi med den teknologi, som går ind og overtager det, er helt sikre på, at der også er den forsyningssikkerhed, som der skal være, særlig hvis det er lovgivningen, der pålægger dem at gøre det før den tidsramme, som bestyrelsen i Aalborg Forsyning formodentlig sidder og arbejder med.
Så vi har i hvert fald nogle spørgsmål til det under udvalgsbehandlingen, men igen vil jeg sige, at vi er enige i intentionerne.
Jo før vi kan komme af med kul, jo bedre er det.
Det tror jeg faktisk ikke at der er nogen der er uenige i.
Så er det jo sådan vejen derhen.
Og igen vil jeg sige: Vi er jo heller ikke en del af aftalen omkring 2025-målet, men ja, vi er en del af aftalen omkring, at vi skal nå de 70 pct., og jo tidligere vi kan nå dem, jo bedre er det jo for os alle sammen.
Anne Paulin (S), 2022-02-04:
Det er selvfølgelig godt at høre, at der er en god diskussion i Venstre omkring det her.
Jeg mener stadig væk, at det faktisk, i betragtning af at det her er en opgave, som man er gået ind og har løst andre steder i landet for nylig – man har løst den i Esbjerg, man har løst den på Fyn – bliver en lidt dyr pris at betale, hvis staten så skal gå ind og sige: Jamen for jer gælder der nogle andre regler.
Og så få penge er det heller ikke, vi taler om.
Jeg tror godt, vi alle sammen kan finde noget at bruge dem på, som også er fornuftigt og batter i den grønne omstilling.
Carsten Kissmeyer (V), 2022-02-04:
Jamen jeg undrer mig en lille smule.
Det vil sige, at man ud fra en lighedsbetragtning er villig til at betale en højere pris for at nå 2025-målet, når der ligger, havde jeg nær sagt, nogle frugter, man lige kan samle op.
Jeg synes – og det har vi også sagt til dem i Esbjerg – at realiteten er, at vi er et andet sted, end vi var dengang, og derfor har vi en anden situation.
Skulle samfundet ikke vælge at tage de mest effektive og billigste midler i brug?
Jeg har svært ved at forstå det, hvis vi ikke skal det.
Anne Paulin (S), 2022-02-04:
Jeg forstår godt hr. Carsten Kissmeyers spørgsmål, men jeg synes stadig væk, at der er nogle betragtninger her: Når man nu har løftet en opgave ét sted i landet, hvorfor kan man så ikke også gøre det andre steder i landet?
Og jeg har jo også set den måde, det her forslag er blevet taget imod på af ordførerens partifæller i Esbjerg, hvor borgmesteren har været ude at sige: Jamen så kunne jeg egentlig også godt tænke mig at få nogle penge på efterbevilling.
Og sådan tror jeg det er mange steder rundtomkring, hvor man har lavet nogle investeringer i den grønne omstilling, hvor man er gået foran, og hvor man kigger på det her og siger: Jamen så kunne vi egentlig også godt tænke os, at staten kom med en lille betaling til den indsats, som vi har lagt.
Og jeg ved ikke, om det er en fornuftig måde at planlægge vores klimapolitik på.
Det mener vi i hvert fald ikke.
Vi ønsker da, at vi skal have en ambitiøs grøn skattereform, som selvfølgelig i høj grad også kan være med til at drive noget i forhold til 2030-målsætningen, men også kan levere noget til 2025-målsætningen.
Marie Bjerre (V), 2022-02-04:
Vi synes sådan set i Venstre, at det er fornuftigt nok, at vi passer på danskernes penge i hele landet, og det er det, der er svaret til første del af spørgsmålet.
Hvad angår det andet i forhold til Esbjerg: Som jeg også redegjorde for i min ordførertale, er det to vidt forskellige situationer, der ikke kan sammenlignes.
Man har jo netop udfaset kullet i Esbjerg, så hvad er det, spørgeren vil støtte i Esbjerg?
Her har man mulighed for rent faktisk at støtte noget, der fører til en grøn omstilling, som gør, at vi sparer klimaet for 3,3 mio. t CO 2 .
Det er klart, at hvis man så i nogle andre byer har nogle andre tiltag, som kan spare i forhold til CO 2 , jamen så lad os da kigge på det, ligesom vi kiggede på gaslinjen til Nordic Sugar.
Anne Paulin (S), 2022-02-04:
Det kan selvfølgelig være fornuftigt nok for dem, der bor i området, inklusive ordføreren selv, men for resten af landet, hvor skatteborgerne så skal betale for regningen i Aalborg, ved jeg ikke hvor fornuftigt det er.
Det, jeg godt kunne tænke mig at skynde mig at spørge ordføreren om, er, at når man så siger i ordførerens eget parti i Esbjerg eksempelvis, at så skal man da også have noget støtte til det, som man har gjort i Esbjerg, hvordan forholder I jer til det i Venstre?
Marie Bjerre (V), 2022-02-04:
Jeg vil gerne lige starte med at kommentere på det første i spørgsmålet, for det synes jeg sådan set er rimeligt nok.
Jeg tror, tiden er en anden nu.
Jeg håber da også, at man har rykket sig fra den position siden da.
Så spørger fru Anne Paulin til fjernvarmepriserne i Aalborg.
Ja, det er rigtigt, at de ligger omkring landsgennemsnittet.
Jeg kan sige, at de er højere end i både Esbjerg og Odense, som vi har berørt her i debatten.
Susanne Zimmer (FG), 2022-02-04:
Der er ingen tvivl om, at vi i Frie Grønne vil have kul udfaset så hurtigt som muligt.
Det skal vi gøre for at nå CO 2 -reduktionsmålet i 2025, som jo i virkeligheden ikke er særlig ambitiøst.
Klimarådet mener, at kul er noget af det mest oplagte at fokusere på i den forbindelse.
Vi skal have fremrykning dér, så vi sikrer, at CO 2 -udledningen bliver reduceret, så vi bliver kulfrie i Danmark, og så vi dermed også får mere stabile priser.
Vi skal ikke lægge klimaets fremtid i en eller anden forretningsmands hænder.
Vi bør være et foregangsland, og det kræver, at vi tør tage de svære og de dyre beslutninger.
Og det er jo lidt problematisk, at kulværker i Esbjerg og Odense har klaret fremskyndelsen af kuludfasningen uden at få støtte fra staten.
Derfor kunne man sige, at Nordjyllandsværket bør gøre det samme.
Det koster ret mange penge at få det gjort – der er jo tale om 750 mio. kr.
Måske kunne man bruge de penge bedre på at reducere andre steder og på at få mere vedvarende energi andre steder.
Alligevel kunne det jo godt være interessant at se på: Hvad er det for en omstilling, som der er tale om her?
Er det geotermi, som vi ved fungerer særdeles godt i Thisted?
Men CO 2 -afgifter spiller jo også en vigtig rolle her og kan være med til at motivere til omstillingen, ikke bare her, men også andre steder, så vi får en afgift, som viser, hvor meget det, vi har gang i, faktisk belaster klimaet.
Som udgangspunkt er det jo ikke sådan, at alle landets skatteborgere bør betale til det nordjyske forbrug.
Alligevel vil vi godt lige forbeholde os retten til at se, hvad det er, der kommer frem under udvalgsbehandlingen.
Så vi hælder mest til ikke at stemme for det her, men er dog åbne.
Anne Paulin (S), 2022-02-04:
Tak for det.
Det er jo en spændende debat, vi har i dag.
Den tidligere Venstreregering aflyste et mål om, at vi skulle have udfaset kullet i 2030, så jeg er glad for, at det trods alt ikke er det, vi diskuterer i dag, for kuludfasningen kommer jo til at ske.
Og det, som er spørgsmålet, er så, om det skal være statens opgave at betale for det i Nordjylland, når man har løst det selv andre steder i landet.
I Aalborg ligger varmeregningen, så vidt jeg ved, på landsgennemsnittet – og det kan være, at ordføreren kan bekræfte det, for jeg tror, at ordføreren bor i Aalborg.
Så det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ordføreren om, er: Hvorfor er det rimeligt, at staten skal betale for en opgave i Aalborg, som man har løst andre steder i landet?
Marie Bjerre (V), 2022-02-04:
Nej, det er grønt spin, at SF siger, at de vil være grønne med den her skattereform, hvis man bare har en ambition om at hæve skatterne.
For det betyder, at det vil blive sværere at drive erhverv her i landet, og det vil ikke være grønt.
Vi er allerede et foregangsland, og vi skulle gerne blive endnu grønnere.
Og hvis en grøn skattereform bare betyder CO 2 -afgifter, ja, så vil det flytte gode, grønne arbejdspladser til udlandet, og det vil gøre, at vi ikke er et grønt foregangsland.
Signe Munk (SF), 2022-02-04:
Det bliver en interessant diskussion at tage.
Jeg skal bare lige forstå noget i forhold til Venstres grønne råderum: Hvordan kan man i statskassen se forskel på penge, der skal bruges til at betale for Nordjyllandsværket, og penge, der skal bruges til at betale for borgernes helt almindelige velfærd, altså sygeplejersker, pædagoger osv.?
Helt ærligt, er det ikke bare noget grønt spin, at I siger, at der er et grønt råderum?
For virkeligheden er jo, at de penge, der er i statskassen, kan bruges både på velfærd og det grønne.
Og fjerner man penge fra velfærden, jamen så er der mindre af den.
Marie Bjerre (V), 2022-02-04:
Jeg er enig med ordføreren i, at en grøn skattereform også godt kan give nogle reduktioner i 2025, men vi er skeptiske over for, hvor meget det kan nå.
Det har vi endnu ikke fået noget bud på.
Og vi har en dobbeltsidet ambition med den grønne skattereform: Vi vil have den grønne omstilling, samtidig med at vi bliver rigere som samfund.
Og det betyder også, at hvis det her betyder, at skatterne stiger, det bliver sværere at drive virksomhed i Danmark og vi forringer konkurrenceevnen, så er det ikke grønt.
Signe Munk (SF), 2022-02-04:
Tak til ordføreren for talen.
SF deler som sagt ambitionen om at få afskaffet kul på Nordjyllandsværket senest i 2025.
Og vi deler også ambitionen om, at hvert et ton tæller, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre noget.
Nu skal vi jo forhandle grøn skattereform lige om lidt, og den tror jeg som sagt på kan levere nogle CO 2 -reduktioner i 2025.
Så jeg skal bare høre: Hvis de samlede skatter og afgifter stiger som en konsekvens af, at vi kan reducere CO 2 -udledningen med den grønne skattereform, hvad vægter Venstre så højest – at de samlede skatter og afgifter ikke stiger, eller at man faktisk med nogle højere afgifter kan få nogle CO 2 -reduktioner?
Dan Jørgensen (S), 2022-02-04:
Jeg forstår ikke, at vi skal helt tilbage til Adam og Eva, hver gang vi har den her diskussion.
Det er simpelt hen ikke rigtigt, når ordføreren siger, at Venstre altid har været for et 2025-mål.
Sidst vi havde den her diskussion, tror jeg at jeg ordret læste et citat op af Thomas Danielsen, nuværende gruppeformand, hvor han sagde: Vi er imod et 2025-mål.
Og det kan jeg sådan set godt forstå, for da vi diskuterede den helt oprindelige plan, havde jeg også en række forbehold i forhold til at lave 2025-målet.
Nu har vi det så, og da vi lavede vores aftale med støttepartierne, gik der noget tid, inden Venstre tilsluttede sig, men det har de heldigvis gjort nu.
Hvordan skal man så nå det?
Ja, den manko, der er, er heldigvis til at overkomme, fordi vi har taget en række tiltag senest med finansloven, som gør, at vi nærmer os med hastige skridt, heldigvis.
Og det er vores overbevisning, at man kan lukke den resterende manko med indsatser i forbindelse med skattereformen.
Marie Bjerre (V), 2022-02-04:
Venstre har sådan set hele tiden gerne villet have et klimadelmål.
Det mener vi er fornuftigt.
Vi tror ikke på en hockeystavsmodel, hvor man først skal finde CO 2 -reduktionerne i slutningen hen mod 2030.
Når ministeren oplever, at det har været besværligt, er det, fordi vi insisterer på, at der skal være en plan med virkemidler til at nå 2025-delmålet.
Og hvis regeringen ikke vil være med til det her forslag for at nå 2025-delmålet, hvad vil man så gøre i stedet for?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-02-04:
Jeg sidder ikke konkret med i planlovsforhandlingerne, og jeg drøfter den her problemstilling med ordføreren.
Der er jo som sagt rigtig mange hensyn at tage lokalt, hvor vi har de vindmøller.
Jeg siger ikke, at alt havde været meget bedre.
Jeg siger, at vi har nogle andre løsningstiltag, og det er det, vi prøver at tage med til bordet.
Man skal jo tage de her ting ind i planloven.
Der er også masser af klager over, at vi ikke kan få lov til at sætte vores elmaster op til digitalisering og give adgang til det.
Der er mange hensyn, men det er jo derfor, man skal tænke det her ind.
Det er så vigtigt, at vi har borgernes opbakning, for ellers kan den grønne omstilling på sigt komme til at dele vandene, og det er jo det sidste, vi ønsker i Danmark.
Jeg tror faktisk, at rigtig mange danskere gerne vil den grønne omstilling og også kan forstå det.
Dem kan vi også lære noget af.
Marie Bjerre (V), 2022-02-04:
Ja, og jeg tror, at jeg, da vi havde debatten sidst, læste citater op fra den daværende klimaordfører Tommy Ahlers, som havde skrevet et brev til ministeren, hvori der står, at Venstre bakker op om delmålsætningen.
Vi bakker fuldt og helt op om klimadelmålet, fordi det er fornuftigt.
Men, altså
, jeg skal lige forstå det korrekt: Så ministeren mener, at 2025-delmålet alene skal nås med en grøn skattereform?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-02-04:
Det er jo altid interessant, når man har en diskussion nu, at se tilbage og spørge, hvorfor man ikke har gjort det ene eller andet, eller sige, at hvis man havde gjort noget for 4-5 år siden, ville det være sådan.
Jeg tror også, at ordføreren er klar over, at alle er blevet klar over, hvor meget det haster med den grønne omstilling.
Der er kommet mål.
Parisaftalen er blevet lavet.
Der har været det ene efter det andet, så vi alle sammen er blevet klar over det, og fordi alle unge – tak for det! – gik på gaden og lavede klimademonstrationer, vågnede alle lige pludselig op og så, hvor meget det hastede.
Det er jo ikke sådan, at netop det grønne ikke har været der før.
Der har også været grønne indkøbsstrategier.
Der har været masser af andre grønne tiltag.
Det Konservative Folkeparti var det første parti, der skrev under på og var med i den første klimalov.
Så det er jo ikke sådan, at De Konservative ikke har villet det grønne overhovedet, men det er klart, at der er kommet noget helt andet efter klimavalget tilbage i 2019.