runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-21:
Nu har hr. Rune Lund jo redegjort lidt for, hvad Enhedslistens politik er i forhold til kontanthjælpsmodtagere.
Jeg forstår det sådan, at det hele drejer sig om, at de skal have en højere ydelse, men hr. Rune Lund har ikke på noget som helst tidspunkt sagt, hvad Enhedslisten gør for at få folk væk fra kontanthjælp.
Det fremstod, som om det drejer sig om, at hvis de får en højere ydelse, kommer de også væk fra kontanthjælp.
Men det har jo ikke virket i de år, hvor Enhedslisten sad som parlamentarisk grundlag for SR-regeringen.
Der var der jo ikke flere, der kom væk fra kontanthjælp.
Men det drejer sig vel ikke bare om at give dem en højere ydelse, og så er det hele i orden, så er det fredet, og så kan kontanthjælpsmodtagerne passe sig selv.
Det er jo egentlig det, hr. Rune Lund står og siger deroppe, altså at vi skal bare have afskaffet kontanthjælpsloftet, så får de en højere ydelse, og så kan de egentlig passe sig selv, i stedet for at sige, hvad Enhedslisten gør for at hjælpe dem ud på arbejdsmarkedet.
Rune Lund (EL), 2019-02-21:
Det er så netop ikke at fattiggøre folk, som er det, der får folk i arbejde.
Her bliver der skabt fattigdom for tusindvis af mennesker, og det går særdeles hårdt ud over mange tusind børn i vores samfund.
Hvis så bare regeringen og Dansk Folkeparti kunne bevise eller dokumentere, at den her massive fattiggørelse så også resulterer i, at flere kommer i arbejde, ville det på en eller anden måde i det mindste være en smule mindre ringe, end det i virkeligheden er, men det kan man jo heller ikke engang dokumentere.
Vi har set, at beskæftigelsesministeren har været ude og fremlægge en undersøgelse af, at fattigdomsydelserne skulle have den effekt, at det skulle have fået 600 flere i arbejde, og man har senere hen måttet trække tallene tilbage, fordi det ikke passede.
Man kunne netop ikke dokumentere, at det var fattigdomsydelserne, som førte til, at folk kom i job.
Så jeg synes måske også, at hr. Bent Bøgsted bør svare på, hvor det er, hr. Bent Bøgsted ser, at den massive fattigdomsgørelse, der ligger i fattigdomsydelserne, vi diskuterer i dag, skulle få flere folk i arbejde.
De tal har jeg nemlig ikke set, indtil nu i hvert fald.
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-21:
Det er et spørgsmål om, hvordan man ser på det i den forbindelse.
Men hr. Rune Lund snakker udenom, i forhold til hvad Enhedslisten vil gøre for at få de her kontanthjælpsmodtagere i job eller uddannelse.
Det mangler vi at hr. Rune Lund siger noget om.
Hvad er det, Enhedslisten vil gøre?
For i de der 4 år, man sad som støtteparti, gjorde Enhedslisten ingenting; der var ikke noget fald.
Rune Lund (EL), 2019-02-21:
Tak for talen.
Jeg kan jo forstå, at vi heller ikke i dag kan få Socialdemokratiet til at sige klart og tydeligt, at man vil afskaffe f.eks. kontanthjælpsloftet eller integrationsydelsen eller 225-timersreglen for den sags skyld.
Det skal drøftes i en ydelseskommission.
Jeg har tænkt lidt over den her ydelseskommission.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-21:
Det er jo klart, at jeg ikke helt præcist kan sige, hvor tingene ender med en ydelseskommission, men det, som jeg sagde i min tale, var, at det, der bekymrer os i det her, og som jeg også ved at hr. Rune Lund bekymrer sig om, er børnefamilierne, de enlige mødre – dem, der virkelig er blevet ramt af det her.
Det bekymrer os.
Det bekymrer os også, at det har skabt et skævere Danmark, hvor vi jo selvfølgelig ser, at der er nogle, der rejser ud til de områder, hvor det er billigere at få boliger, og derfor mener vi rent faktisk, at det skal forbi en ydelseskommission.
Man kan jo også godt se, at det her kontanthjælpsloft sådan set ikke har skaffet ret mange jobs, stort set ingen.
Svaret til spørgsmålet om, om vi vil afskaffe kontanthjælpsloftet eller ej, er, at det vil vi, for når det kommer ind i en ny ydelseskommission, så kommer der nye ydelser, og så er kontanthjælpsloftet jo væk.
Så kommer der nye ydelser, og hvordan de så bliver, kan jeg jo ikke vide.
Men så er det jo et nyt ydelsessystem, vi kigger på, og det håber jeg bestemt vi kan blive enige om, så vi ikke skal til at stå her, hver eneste gang der har været et regeringsskifte, og lave det om igen.
For det synes jeg faktisk at hverken de arbejdsløse eller de ansatte derude har fortjent.
Og jeg kan sige, at det er noget, de bruger rigtig, rigtig meget tid på derude, når man laver nye ydelsessystemer.
Rune Lund (EL), 2019-02-21:
Når nu Socialdemokratiet er enig i, at de her ydelser sådan set bare fører til mere fattigdom, uden at de har en effekt på beskæftigelsen, hvorfor ville det så ikke være mere logisk bare at rulle det tilbage og afskaffe fattigdomsydelserne, mens man lod kommissionen arbejde?
Det ville jo umiddelbart være det mest logiske, når man nu også har stemt imod de her ydelser.
Derfor er mit spørgsmål: Er grunden til, at Socialdemokratiet ikke indtager den position, at den nye model, som Socialdemokratiet forestiller sig kan komme ud af en kommissions arbejde, vil betyde, at nogle så efterfølgende vil få en mindre ydelse med den ydelse, der kan komme ud af kommissionsarbejdet, end den ydelse, som nogle mennesker vil få, hvis man bare fjerner fattigdomsydelserne, som vi kender den i dag?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-21:
Det her har jo også bekymret os rigtig meget, og jeg tror også, at man har kunnet høre det på mine taler om det, men også se det på, hvor meget vi kæmpede imod det sammen med eksempelvis Enhedslisten og hr. Finn Sørensen på det tidspunkt.
Vi er også stadig væk enig i, at det her ikke er det rigtige.
Det synes jeg man kunne høre ret tydeligt i min tale.
Vi har tænkt os at gøre det her rigtig hurtigt.
Den kommission skal være færdig i løbet af 1 år, og inden da skal vi jo også sørge for, at dem, der er hårdest ramt, altså de enlige mødre og børnefamilierne, får en eller anden form for ekstra ydelse, og vi skal sørge for, at de meget syge og de handicappede bliver taget ud af det, og så fastholder vi indtil da de andre ting.
Så kommer en ydelseskommission til at arbejde, og så må de komme med et rigtig godt forslag, vi kan blive enige om.
Hans Andersen (V), 2019-02-21:
Tak for det.
Hvis jeg forstod hr. Leif Lahn Jensen korrekt lige for et øjeblik siden, så sagde Socialdemokratiets ordfører jo meget klart og tydeligt, at Socialdemokratiet ikke ønsker kontanthjælpsloftet længere.
Det skal ikke længere kunne betale sig at arbejde.
Men det er måske det fornemste, vi sådan set kan få ud af den her debat i dag, altså at Socialdemokratiet siger nej til at have et kontanthjælpsloft, og nu skal det altså ikke længere kunne betale sig at arbejde, som det kan i dag.
Så må jeg stille et spørgsmål til Socialdemokratiet, og det kan være, at hr. Leif Lahn Jensen kan uddybe det i dag.
Jeg forstår på flere socialdemokrater, at en del af kommissionen skal kigge på de høje huslejer i København og andre større byer.
Må jeg forstå det på den måde, at man ønsker at hæve kontanthjælpen for mennesker, der bor i de store byer?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-21:
Det er jo helt klart, at når vi siger, at vi skal have et nyt ydelsessystem og der er det nuværende kontanthjælpsloft, så er det sådan set væk, for så kommer der nogle andre ydelser.
Det synes jeg er let at forstå.
Jeg ved godt, at hr. Hans Andersen jo altid lytter efter ting, når man siger tingene, og at jeg får et eller andet drillespørgsmål.
Men så er det underligt, for i min tale sagde jeg netop, at der er to ben, som vi ønsker et ydelsessystem skal gå på.
Det ene er, at der skal være et rigtig godt sikkerhedsnet til de her mennesker.
Det næste skal være – og jeg læser det igen – at det andet ben skal tilskynde, at alle får et job eller en uddannelse og på sigt kan forsørge sig selv og deres familie.
Det synes jeg vi siger ganske tydeligt til forskel fra de borgerlige, der bare vil skære det ned hele tiden, og nogle andre, der måske synes, det er bedst, hvis man forhøjer ydelsen.
Der står vi altså bare midtimellem og mener, at det er vigtigt, at man skal tilskyndes til det, og at der er et sikkerhedsnet.
Anders Johansson (KF), 2019-02-21:
Tak for det, og tak for talen.
Nu er der tre, fire, fem ordførere, der har prøvet at få et svar om kontanthjælpsloftet, og jeg har forstået, at vi nok ikke får noget svar på det i dag.
Men jeg kunne godt tænke mig at komme ind på noget andet.
Vi har lavet integrationsydelsen.
Hvad er Socialdemokratiets holdning egentlig til integrationsydelsen?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-21:
Svaret er, at integrationsydelsen bliver en del af ydelseskommissionens arbejde.
Torsten Gejl (ALT), 2019-02-21:
Nej, men man kan jo trods alt sige, at man regner med, at det har bragt nogle væk.
Så kunne det jo være spændende at høre hvor mange.
Erkender ordføreren, at her, lang tid efter kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen og integrationsydelsens indførelse, er der ikke nogen som helst dokumentation for, at det har bragt nogen som helst i arbejde?
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-21:
Jamen jeg er ret sikker på, at det har bragt en del ud i arbejde, fordi de har modtaget den ekstra indsats, der stod i loven.
Det er netop det med, at de skal have en mere håndholdt indsats for at få hjælp til at finde et job, som har været med til at få nogle ind på arbejdsmarkedet.
Vi kan f.eks. se det i Esbjerg, hvor de som noget af det nye laver en mere håndholdt indsats for kontanthjælpsmodtagere.
Det er også i forbindelse med det her.
Det hele bliver koblet sammen ude i kommunerne.
De gør det, der står i loven, de skal give en håndholdt indsats, og det får rigtig mange væk fra kontanthjælp.
Så hvis man gør det, der står i kontanthjælpsloven, er jeg sikker på, at det vil have sin virkning.
Det kan vi se at det har haft i Esbjerg.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-21:
Jamen jeg tror bestemt, hr. Bent Bøgsted har ret i, at der er forskellige mekanismer ude i kommunerne, der gør, at nogle af de her mennesker kommer i arbejde.
Men hvis vi lige prøver at fokusere diskussionen, som vi har i dag, på, om det er ydelsernes størrelse, der bringer de her mennesker i arbejde, er der så noget som helst, der tyder på det?
Billedet af de mennesker, der har forladt ydelsessystemet i Danmark, adskiller det sig fra det, vi i øvrigt kan se fra lande omkring os, der har en tilsvarende forbedring af konjunkturerne?
Altså, er der overhovedet nogen ting, som hr. Bent Bøgsted ligesom kan hænge den der fornemmelse op på, altså at der nok er nogle, der kommer i arbejde?
Det tror jeg jo nok også der er.
Man skal jo ikke sige, at der ikke er nogen, det ville da også være underligt og sådan helt ude i den anden grøft.
Tidligere har man beregnet i ministeriet, at det var omkring 600-700 mennesker.
Så kan ordfører hr. Bent Bøgsted hænge noget op på det?
Og dernæst: Er der et rimeligt forhold mellem, at man måske får 600-700 mennesker i arbejde sat over for, hvor utrolig mange mennesker der bliver ramt hårdt af de økonomiske konsekvenser?
Er der noget rimeligt forhold mellem de to tal?
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-21:
Man kan se på kontanthjælpsloftet.
Hvis man kun ser separat på -loftet og ikke på, hvad der bliver gjort af indsats ved siden af for at få folk væk, og hvis man bare lader -loftet stå og så siger, at vi laver et kontanthjælpsloft, men vi laver ingen indsats for jer ude på arbejdsmarkedet, vi laver ingen indsats for at få jer i uddannelse eller omskoling til noget, jamen så tror jeg, at det er begrænset, hvor meget -loftet i sig selv giver.
Det er derfor, jeg siger, at man skal se det i sammenhæng med de tiltag, der er blevet lavet, og som Dansk Folkeparti og regeringen har lavet også sammen med Socialdemokratiet, nemlig tiltag for at få folk ud i beskæftigelse, for at få dem videre ud på arbejdsmarkedet.
Det gælder opkvalificering, det gælder omskoling til forskellige ting.
Vi sidder stadig væk og forhandler om, hvad det skal være.
Det gælder jo alle ledige.
Det er ikke bare kontanthjælpsmodtagere, men det gælder alle ledige.
Så den indsats, der bliver lavet ved siden af et kontanthjælpsloft, er med til at gøre, at der er flere, der kommer ud.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-21:
Det synes jeg var en utrolig interessant og markant indrømmelse fra Dansk Folkeparti, nemlig at det faktisk ikke er loftet i sig selv, der gør det.
Nogle af de andre tiltag, der er omkring det, synes jeg jo også er fornuftige, og der er fuld opbakning til mange af de andre tiltag.
Men så kommer spørgsmålet: Hvorfor så dog sidste år sende 12.500 børn ud i fattigdom på grund af et loft, som hr. Bent Bøgsted nu selv siger han ikke har nogen fornemmelse af om overhovedet virker?
Så er det jo rent blindflyvning.
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-21:
Nej, det synes jeg sådan set ikke det er.
Loven om kontanthjælp indeholder jo også andet end bare et loft.
Den indeholder de tiltag, der skal til, for at hjælpe folk videre ud på arbejdsmarkedet, altså den indsats, der skal laves.
Det er det, der gør det.
For hvis man bare siger, at vi indfører et kontanthjælpsloft, færdig, ikke mere, så kunne man lave en lovgivning, der var meget kort, på et par linjer.
Men det er også den indsats, der skal laves, for at hjælpe folk videre, der er noget af det vigtigste.
Undskyld mit tysk, det er ikke så godt.
Men det er bare det.
Man kan ikke lade sådan noget stå alene, og det gør vi heller ikke.
Vi laver en indsats, og den har vi lavet sammen med regeringen og Socialdemokratiet på mange områder, og det er med til at få folk ud på arbejdsmarkedet.
Rune Lund (EL), 2019-02-21:
En del af den her debat har handlet om det, som beskæftigelsesministeren også sagde, at det bedre skal kunne betale sig at arbejde.
Så jeg kunne starte med at spørge hr. Hans Andersen om, hvad f.eks. en kontanthjælpsmodtager får i dag, sammenlignet med hvad mindstelønnen er på det private arbejdsmarked i dag inden for industrien.
Hans Andersen (V), 2019-02-21:
Jamen jeg kan godt svare, at en enlig kontanthjælpsmodtager med to børn har omkring 18.100 kr. efter skat, og det mener jeg sådan set er et rimeligt beløb, det kan man også leve for.
Og hvis vedkommende så får et arbejde til en overenskomstmæssig mindsteløn – ikke nødvendigvis i industrien, for jeg tror, at HK's overenskomstmæssige mindsteløn ligger lidt lavere – vil det faktisk være en fremgang på omkring 3.000 kr.
Det synes jeg er et rimeligt beløb og en mærkbar forskel i indkomsten, når man går fra at være på overførselsindkomst og til at være i arbejde.
Det beløb var langt lavere, før vi havde kontanthjælpsloftet, dengang tror jeg det var omkring 900 kr. om måneden, der var i gevinst, ved at gå i arbejde, og nu er det altså en væsentlig større gevinst.
Og det glæder jeg mig over.
Rune Lund (EL), 2019-02-21:
Jeg har jo en pointe med mit spørgsmål.
For nu nævner hr. Hans Andersen en forsørger med børn, men man kunne tage mange andre eksempler, som jo alle sammen viser, at der allerede i dag er en meget stor økonomisk gevinst ved at gå fra kontanthjælp og så gå i arbejde.
Hvis vi tager en enlig på kontanthjælp, så er det lige omkring 11.000 kr.
Hvis vi tager en forsørger over 30 år på kontanthjælp, så er det lige omkring 14.500 kr.
Men industriens mindsteløn i industrioverenskomsten ligger jo på over 18.000 kr. om måneden før skat, og hvis vi regner pension og feriepenge og andre ting ind i, som også bør regnes med i den samlede lønpakke, jamen så snakker vi om over 22.000 kr. om måneden.
Så kan ordføreren ikke bare lige – lidt i forlængelse af det, som beskæftigelsesministeren sagde – bekræfte, at der faktisk i dag er en meget stor økonomisk gevinst i at gå fra kontanthjælp til beskæftigelse, og at det i den sammenhæng faktisk ikke alene øger forskellen yderligere, men også samtidig fattigdommen massivt, at man har lavet de forringelser, som bl.a. Venstre står for.
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-21:
Jeg har ikke noget præcist tal på det.
Det der med at begynde at sige et bestemt tal kan jeg ikke, og det kan hr. Torsten Gejl heller ikke, og ministeren kan heller ikke sige et nøjagtigt og bestemt tal for hvor mange.
Så skulle man ud og se på hver enkelt og hvilken indsats, der er blevet gjort, og hvad de har fået af job.
Derfor kan man ikke stå her og sige, at det har bragt lige nøjagtig så og så mange væk.
Det kan man ikke.
Torsten Gejl (ALT), 2019-02-21:
Så vidt jeg hører ordføreren, glæder ordføreren sig over, at kontanthjælpsloftet har bragt folk væk fra ledighed – så vidt jeg hører ordføreren.
Hvor mange er det præcis, som kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen og integrationsydelsen har bragt væk fra ledighed?
Anders Johansson (KF), 2019-02-21:
[Lydudfald]
... jeg skal forstå det sådan, at det kan vi heller ikke få noget svar på.
Jeg synes bare, at det er bekymrende, hvis man lægger op til, at det lige pludselig skal være så økonomisk attraktivt at komme til Danmark og søge asyl.
Er det ikke noget, man måske bare kan give en idé om, altså om man kunne finde på at hæve ydelserne så meget for asylansøgere i Danmark?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-21:
Det er jo interessant, at Anders Johansson startede med at sige: Det fik vi så heller ikke svar på, men jeg kan så konkludere, at de ønsker det og det.
Men det er jo ikke rigtigt.
Det, jeg svarede, var, at vi ville tage det med i en ydelseskommissions arbejde, og det vil sige, at det skal der arbejdes med ligesom alle andre ydelser.
Når vi ønsker et nyt ydelsessystem, gælder det jo alle ydelserne.
Så kan vi jo ikke bare sige: Nu ønsker vi at tage dem med, og nu ønsker vi ikke at tage dem med.
Det er alle ydelserne, vi skal arbejde med, og så skal vi lave et rigtig godt system, som går på de to ben, som vi ønsker, så det gør, at folk kommer i beskæftigelse, og at det giver det her sikkerhedsnet.
Torsten Gejl (ALT), 2019-02-21:
Jeg kan godt høre, hvad ordføreren siger, men jeg har brug for at forstå hvorfor.
Hvorfor er det, man ikke fra dag et efter et valg, hvis Socialdemokratiet får mulighed for at gøre det, ruller kontanthjælpsloftet, 225-timersreglen og integrationsydelsen tilbage og derpå laver en ydelseskommission, som så kan arbejde imens og måske lave et nyt ydelsessystem?
Det ser vi også gerne på, hvis det først bliver rullet tilbage.
Men det, vi gør nu, hvis Socialdemokratiet siger, at vi først skal have en ydelseskommission, og der ikke er noget, der bliver flyttet, før den er færdig, er jo egentlig at fortælle alle de mennesker, som i øjeblikket er parkeret på kontanthjælp til en alt for lav ydelse med alle de konsekvenser, det medfører, at I er i total uklarhed.
Altså, de får at vide, at der måske på et tidspunkt kommer en løsning, som de ikke har nogen som helst mulighed for at vide hvad er.
Det er jo titusinder af mennesker, vi hensætter i sådan en slags venteposition, i en situation, hvor de er utrolig presset, og mange af dem er jo for syge til at arbejde og er alligevel blevet sat ned i hjælp, og de kan ikke engang reagere på incitamentet.
Så jeg har hørt, hvad ordføreren siger, men mit spørgsmål er: Hvorfor vente med at rulle det tilbage til efter en kommission?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-21:
Det, vi gør, er, at vi i den overgangsperiode, der er, fra vi forhåbentlig kommer til regeringsmagten eller der bliver et andet flertal, netop vælger at hjælpe dem, som er allermest presset, nemlig de børnefamilier og enlige forsørgere, der har det svært, og også de syge og handicappede.
Når hr. Torsten Gejl så siger det med, om de egentlig har mulighed for at vide, hvad der er op og ned på det, må jeg sige, at jeg nok tror, at vi, når man sætter sådan en ydelseskommission i gang og den begynder at arbejde og vi diskuterer det herinde og folk kalder det forespørgselsdebatter og alt muligt andet, kommer tættere på det på det tidspunkt.
Jeg ser jo ikke, at det er sådan noget, der går stille af herinde, men det, vi sådan set er ude på, er at sige, at vi simpelt hen er nødt til en gang for alle at lave et ordentligt ydelsessystem.
For hvis vi skal være helt ærlige, var der dengang, vi havde regeringsmagten, også mange kontanthjælpsmodtagere, der ikke kom i gang.
Der fik vi jo heldigvis styr på det der med, at der var børnefamilier, der fik det bedre, og det er jo det, vi skal løse.
Vi skal jo sørge for, at børnefamilierne får det bedre, og det skal vi løse i et ydelsessystem.
Men det var jo heller ikke sådan, at der kom rigtig mange i gang dengang, og den del er vi altså også nødt til at gøre noget for.
Rune Lund (EL), 2019-02-21:
Jeg står her med et debatindlæg, som Torben Tranæs skrev i marts 2015.
På det tidspunkt var han forskningschef i ROCKWOOL Fondens forskningsenhed, i dag er han forskningsdirektør i SFI.
Og det, som han skrev dengang, synes jeg er en meget præcis beskrivelse af, hvad kontanthjælp betyder for de laveste lønninger i vores samfund.
Han skrev: »Sættes kontanthjælpen ned, falder de laveste lønninger, og sættes kontanthjælpen op, stiger lønningerne.
Det kan tage tid, men det vil ske.
At kontanthjælpen eksisterer, forvrider arbejdsmarkedet.
Der er alle mulige argumenter for, at vi har valgt at have ydelsen.
Men at den skaber en forvridning af en fri løn- og beskæftigelsesdannelse, kan man ikke komme udenom.
Kontanthjælpen« – og det er det vigtige her – »lægger en bund under, hvad lønningerne i praksis vil være på markedet.«
Så når nu kontanthjælpen har den funktion at lægge en bund under, hvad lønningerne på arbejdsmarkedet kan være; og når man så forringer kontanthjælpen, sådan som Dansk Folkeparti også er med til, så forringer man jo også de laveste lønninger for almindelige mennesker i vores samfund.
Hvordan har hr. Bent Bøgsted det egentlig med det?
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-21:
Det er sådan lidt underligt, for vi har en klar holdning i Dansk Folkeparti om, at man ikke må kunne få mere ud af at være på kontanthjælp end ved at tage et job til mindstelønnen, den overenskomstmæssige mindsteløn, men det, hr. Rune Lund står og siger, er, at det er kontanthjælpen, der er årsag til, at fagforeningerne ikke har forhandlet en højere mindsteløn hjem i deres overenskomstforhandlinger.
Det er det, hr. Rune Lund står og siger med det her, altså at kontanthjælpen danner basis for mindstelønnen.
Det vil sige, at vi kan sige til FH, Lizette Risgaard: Det er på grund af kontanthjælpen, at I ikke kan forhandle en større mindsteløn hjem til jeres medlemmer.
Jeg tror ikke, at fagbevægelsen mener, at det er derfor; det tror jeg slet ikke.
Det er sådan en lidt mærkelig måde at sige det på: at det er kontanthjælpen, der er årsag til, at mindstelønnen ikke er højere i Danmark.
Jeg troede, at det var fagforeningerne, der forhandlede mindstelønnen på plads, og at det var det, de var nået frem til i forhandlingerne med arbejdsgiverne, men det er altså kontanthjælpen, der dikterer det.
Rune Lund (EL), 2019-02-21:
Det, jeg refererer til, er sådan set almindelig økonomisk logik i vores samfund, som Torben Tranæs også her refererer til, nemlig at kontanthjælpen sådan set fungerer som en bund under lønningerne i vores samfund, og at hvis vi sætter kontanthjælpen ned, vil vi også se en nedadgående tendens for de laveste lønninger.
Det vil sige, at når Dansk Folkeparti er ude at forringe kontanthjælpen, sådan som man f.eks. er det med kontanthjælpsloftet, så lægger man samtidig også et nedadgående lønpres på de laveste lønninger i vores samfund.
Det er den logik og det faktum, som jeg synes Dansk Folkeparti bør forholde sig til.
Hvordan har man det med sådan set – med de forringelser af kontanthjælpen, som Dansk Folkeparti står bag – at lægge et nedadgående pres på de laveste lønninger i vores samfund?
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-21:
Men jeg synes ikke, at vi lægger et nedadgående pres på de laveste lønninger, for de overenskomstmæssige mindstelønninger burde være de laveste lønninger i Danmark – det er de selvfølgelig ikke, fordi der er kommet nogle udlændinge til, der arbejder under de lønninger, men dem skal jeg så ikke gøre rede for her – og det må jo være sådan, at når man forhandler overenskomst, så kigger man da ikke efter, hvad kontanthjælpen er; når man sidder og forhandler overenskomst, kigger man efter, hvad de forhandlinger går ud på, og hvad man kan få lønnen til at stige med.
Jeg tror ikke på, at FH sidder og kigger på, at kontanthjælpen lige er sat lidt op, så derfor skal vi også have lidt mere i overenskomstmæssig mindsteløn.
Jeg tror ikke, at det er det, de sidder og kigger på.