runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steffen Larsen (LA), 2025-11-28:
Tak hr. formand.
Man kan jo næsten tale om, at det er en eller anden form for tilståelsessag med hensyn til de problemer, vi står med her.
For hvis et asylcenter og et udrejsecenter ikke er et sted for børnefamilier, så demonstrerer det jo også nogle af de problemer, der er med hele asyl- og udrejsesystemet, altså at det er et system, der i dag desværre også fungerer sådan, at det destabiliserer vores samfund.
Det øger kriminaliteten, og det bringer også ikkeintegrerbare og antidemokratiske mennesker ind i Danmark, og det skader tilliden, sammenhængskraften og de liberale samfundsværdier, som vi ellers baserer vores samfund på.
Det er jo så ikke et argument for at lukke flere mennesker ind i landet på frie vilkår, før man har prøvet deres asylsag, ligesom det ikke er et argument for at lade folk, der sidder i udrejseposition, eksistere frit i det danske samfund.
Hvis man er her i landet på et ulovligt grundlag, sådan som de udvisningsdømte og de afviste er det, så er det at give dem fri adgang til ydelser, at arbejde og det at etablere sig i private boliger, jo imod Danmarks retslige interesser.
Hvis tilståelsen fra forslagsstillerne reelt handler om, at en familie, der må forstås at være på flugt fra krig, død og ødelæggelse, ikke kan tåle et ophold på et asylcenter, hvor danske skatteydere betaler for deres mad, varme, tag over hovedet, pasning og pleje og el, imens de afventer en afklaring på deres sag, så er det svært at se et argument for, at de beboere på de centre skal have fri adgang til det danske samfund generelt.
Hvad der måske endda er endnu mere væsentligt, kan beboerne, forældrene, som er i udrejseposition på et udrejsecenter som f.eks. Avnstrup, enten på grund af kriminalitet eller afvisning af deres asylsag, jo også stoppe deres ophold på centeret, i samme øjeblik de vælger at rejse ud af landet.
Så bliver det endda endnu mere besværligt at se argumentet for, at de skal kunne komme ud og etablere sig i det danske samfund, som de jo reelt skulle forlade.
I Liberal Alliance støtter vi altså ikke forslaget.
For det vil ikke have en positiv effekt på Danmark, det er ikke i danskernes interesse, og det er en ufornuftig tilgang til vores lands interesser og fremtid.
Mads Olsen (SF), 2025-11-28:
Tak til ordføreren for at oplyse om konsekvenserne af sit beslutningsforslag.
Det synes jeg er en vigtig nuance at have med ind i det, altså at det er sådan, situationen er lige nu.
Det er da også en bekymring, vi har haft i SF, og som jeg er glad for at der er taget hånd om i beslutningsforslaget.
Så tak for den oplysning.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-11-28:
Først og fremmest tusind tak til SF for at støtte forslaget og sætte børns tarv først, hvad vi jo også er forpligtede til via børnekonventionens artikel 3.
Når jeg trykkede mig ind, var det så egentlig for ligesom at kommentere på det, som Liberal Alliance sagde til sidst.
For det er godt nok at mudre debatten, og det er egentlig urigtige oplysninger, der her bliver kastet ind i debatten.
For er man udvisningsdømt, bliver børnene jo heldigvis ikke også udvisningsdømt. Det ville jo være helt vildt.
Så konsekvensen af, at et barns far f.eks. bliver udvisningsdømt, er jo ikke, at barnet skal på udrejsecenter.
Udvisningsdømte bliver jo som bekendt indlogeret på Kærshovedgård, og der bor heldigvis ikke børn der.
Så ville de have det endnu værre, end de allerede har det på Avnstrup.
Så det er også bare lige for at bringe nogle fakta ind i den her debat.
Mads Olsen (SF), 2025-11-28:
Det overblik har jeg ikke.
Jeg ved ikke, om der er tale om nul, om der er tale om ti, eller om der er tale om flere end det.
Derfor bliver den her diskussion jo også en anelse svær at tage, når vi ikke har de tal at tage fat på.
Steffen Larsen (LA), 2025-11-28:
Jeg kan jo så fortælle hr. Mads Olsen, at han tager fejl, for dømte terrorister i Danmark får ikke frataget deres ret til deres børn.
Øksemanden, som forsøgte at myrde Kurt Westergaard, mistede ikke retten til sine børn f.eks. Han røg jo på et udrejsecenter.
Det er jo sort eller hvidt.
Enten skal de alle sammen, hvis de har børn, have lov til at bo frit i samfundet, eller også skal de ikke.
Det er måske den nuance, hr. Mads Olsen mangler.
Mads Olsen (SF), 2025-11-28:
Jeg vil sige – og det blev også nævnt fra Dansk Folkeparti, at der var tale om terrordømte – at jeg ikke er klar over, hvor mange af dem der har børn, og i hvilket omfang de, hvis de har børn, så har forældremyndigheden over de børn.
Jeg vil da tro, at hvis man er en dømt terrorist, får man frataget den forældremyndighed.
Men der kan jeg selvfølgelig godt tage fejl.
Vi er sådan set åbne for, at hvis der var et flertal her i Folketing for at arbejde videre ned ad den her sti, som havde den bekymring, som hr. Steffen Larsen rejser, og som jeg da også godt kan dele og se pointen i, kunne man godt lave nogle tilpasninger der.
Men jeg synes, den her overordnede debat mere handler om, hvad skal man sige, hvor meget vi egentlig vil tage den bekymring, der er, og som Røde Kors blandt rejser, om, at halvdelen af de børn, der bor på asyludrejsecentrene, står til at få en psykiatrisk diagnose, alvorligt.
Der synes jeg, at vi skal tage det alvorligt.
Samtidig er SF jo også et parti, der godt vil stramme skruen over for bandemedlemmer, stramme udvisningsreglerne.
Vi var også med til at indføre den her daglige meldepligt på Kærshovedgård bl.a. Så jeg synes egentlig, vi har bevist, at vi både kan gøre det ene, og samtidig også tage et vist hensyn til de her børn.
Steffen Larsen (LA), 2025-11-28:
Lad mig prøve at hjælpe hr. Mads Olsen en smule med at komme frem til, hvad han egentlig mener her.
I det her forslags tilfælde giver det også ret til – hvis man f.eks. er en hårdkogt bandemedlem, der er i udrejseposition, fordi man har fået en udvisningsdom for personfarlig kriminalitet, det være sig vold, skyderier, voldtægt eller lignende – at bo ude i Gellerupparken, leve et reelt normalt liv i sit parallelsamfund og reelt set kunne fortsætte sine gerninger, fordi man har børn, som jo udvises sammen med en og ens familiemedlemmer.
Det er der, jeg bliver sådan lidt forundret, for det er jo mennesker, som vi ikke ønsker er en del af vores samfund.
Det er mennesker, som er udvisningsdømt, fordi de er farlige for deres omgivelser, fordi de netop er en trussel mod os.
SF mener så, at hvis de har børn, skal de kunne gå rundt på gaden og bo ude i f.eks. Gellerupparken, hvor de kan være en trussel over for og chikanere deres medborgere.
Mads Olsen (SF), 2025-11-28:
Jeg synes, som hr. Søren Søndergaard sagde, at virkeligheden er lidt mere kompliceret.
For der er jo to grupper; der er både dem, der kan rejse tilbage, men som ikke gør det, og så er der dem, der ikke kan rejse tilbage, fordi deres land ikke tager imod dem.
Og det synes jeg er en differentiering, der ofte bliver glemt herinde i Folketingssalen.
Jeg synes, at man som minimum burde kunne hjælpe dem, der simpelt hen ikke kan rejse tilbage, fordi deres land ikke vil tage imod dem, og sige til dem, at de gør alt, hvad de kan – eller hvad man nu tænker på højrefløjen – og derfor kan man godt hjælpe dem.
At man ikke kan have det synspunkt, har jeg svært ved at forstå.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-11-28:
Mange tak til finansministeren, både for forhandlingen her i dag, men sådan set også for de tidligere forhandlinger under finanslovsforhandlingerne.
Og tak for det gode samarbejde i øvrigt.
Som sagt er vi rigtig glade, for det her er et rigtig, rigtig vigtigt første skridt i forhold til den her ligestilling, som der er et stort ønske om fra Grønlands side.
Det er vigtigt at understrege, og det tror jeg også bliver understreget i debatten i dag.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge finansministeren: Hvor langt kan man gå i forhold til at finde nogle løsninger for de tre andre grupper?
Ministeren er inde på, at man i forhold til de pensionerede tjenestemænd under staten vil komme med noget, men hvordan kan man være med til måske at sætte lidt speed på processen med de her løsningsforslag i forhold til tjenestemænd under kommunerne og under selvstyret, sådan at vi kan finde en løsning, som vi alle sammen kan se os selv i?
Jacob Jensen (V), 2025-12-02:
Jeg synes, det ville være forkert af mig at konkludere noget, uden at jeg også har konsulteret min aftalekreds om, hvordan tingene skal hænge sammen.
Der er også en økonomi, der følger med.
Jeg synes, det ville være helt unfair, hvis jeg her erklærede, at nu skal det være specifikt på den ene eller den anden måde.
Men jeg tilkendegiver meget, meget tydeligt, synes jeg selv, at det her er et element, og det er også derfor, jeg kvitterer for det forslag, der bliver stillet.
Det er et element.
Det er den erfaring, man har derude.
Det hører jeg jo da også fra erhvervet selv.
De siger: Der er en udfordring; vi vil hellere have levende grise end pattegrise, der dør.
Det tror jeg sådan set også, ja, det ved jeg, at landmændene er interesseret i, for det er jo det, de lever af.
De lever ikke af døde pattegrise; de lever af pattegrise, der overlever og når deres endemål, i givet fald de skal fedes op som slagtegrise.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-12-02:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg er glad for, at ordføreren siger, at vores myndigheder ikke skal rende rundt med stentavler.
Det er jeg meget, meget enig i.
Jeg synes, at man meget tydeligt kan høre, hvad ordføreren mener, men der er jo også andre stemmer i ordførerens parti.
Bl.a. har jeg hørt, at den politiske ordfører, tror jeg hun er, i ordførerens parti, nemlig fru Lisbeth Bech-Nielsen, tidligere har udtalt sig meget kritisk omkring brugen af ansigtsgenkendelse.
Det er jo et værktøj, som vi lige nu giver til vores politi, for at de kan bekæmpe svenske børnesoldater, der kommer til Danmark og begår forfærdelig kriminalitet.
Jeg vil egentlig bare spørge ordføreren, om SF fortsat bakker op om at bruge det værktøj og vil se på, hvordan vi kan bruge det til at det at bekæmpe mere alvorlig kriminalitet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-12-02:
Jeg tror ikke, at det kan være gået ordførerens næse forbi, at vi jo faktisk er med i den aftale, der indfører mønstergenkendelse i forhold til politiet, og det bakker vi jo fuldstændig op om.
Det er jo fuldstændig vanvittigt, at man skal bruge så mange manuelle timer på at gennemgå video for at finde manden i den røde trøje eller den sorte bil, eller hvad det nu kan være.
Det bakker vi fuldstændig op om, og det drejer sig jo alene om, hvad kan man sige, en masse videofilm, som man så ville have gennemgået manuelt, og som man skulle indhente, men som man nu kigger igennem med mønstergenkendelse.
Skal vi så gå videre end det?
Det tror jeg faktisk at vi skal.
Det han man muligvis udlægge som en kovending.
For nogle år siden stemte vi faktisk for et beslutningsforslag, som skulle sikre, at vi slet ikke tager ansigtsgenkendelse i brug.
Men jeg tror måske i dag mere på, at man kommer længere ved at have noget regulering, noget lovgivning og noget kontrol med, hvordan det bruges.
For jeg tror ikke, at vi kan kæmpe imod den udvikling, og det er fremtiden for politiet, tror jeg.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-12-02:
Det vil jeg bare kvittere for, og så vil jeg sige, at det også sker en gang imellem i Socialdemokratiet, at vi laver en kovending.
Så det er jo dejligt at se, at SF også kan blive klogere på det her spørgsmål.
Jeg er hundrede procent enig med ordføreren i, at vi, når vi ser, hvordan kriminalitet udvikler sig i fremtiden, er nødt til at sørge for, at vores myndigheder har værktøjet til effektivt at kunne bekæmpe det.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-12-02:
I den forbindelse har der jo også været rejst noget tvivl.
Der kom en historie om – og det er ikke noget, jeg kan bekræfte eller afkræfte, og det kan ordføreren sikkert heller ikke – at PET eller andre efterretningstjenester har været inde at handle med de her ulovlige datamæglere osv.
Nu regner jeg ikke selv med, at jeg kan få lov at følge det her til dørs, hvis der kommer en privatlivskommission, for jeg kan forstå, at det foregår i nogle forhandlinger, som jeg ikke er inviteret til, men vil ordføreren så tage den del med ind?
For det synes jeg faktisk også er relevant, altså at man forholder sig til, hvordan man behandler de her data, der kommer fra ulovlige datamæglere, men også fra Facebook og andre ting, som jo også er en del af PET-lovforslaget fra foråret.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-12-02:
Det er jo faktisk et af de steder, hvor jeg synes, vi konkret kan arbejde for en forbedring.
Det er jo sådan, at PET i dag kan hente sundhedsoplysninger – det tror jeg måske er kommet bag på mange faktisk er sådan – og der er jo ikke nogen nye oplysninger, man med det her lovforslag kan hente.
Men jeg er sådan set enig i den kritik, der har været, i forhold til at man skal kunne hente dele af registre om sundhedsoplysninger.
Så det er helt klart en relevant debat, og jeg tror, vi er på linje omkring det.
Jamen det synes jeg da er relevant at se på.
Jeg tror, det er sådan, at alle tjenester gerne vil have fat i alle mulige datasæt, der ligger ude rundtomkring, fordi de indeholder interessante oplysninger.
Det, som vi jo i hvert fald skal være meget skarpe på, er, hvis de indeholder oplysninger om danskere, som man ikke ville kunne få, hvad kan man sige, bragt til veje på almindelig, lovlig vis.
Der vil jeg nok rejse et flag; det tror jeg i hvert fald er vigtigt at sætte nogle hegnspæle omkring.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-12-02:
Nu er det ikke, fordi det skal handle om PET-lovforslaget, for det her beslutningsforslag handler om meget mere end det; det er jo ikke bare ligesom kommet på bagkant af det.
Men noget af den kritik, der har været af PET-lovforslaget og også anden lovgivning, vi har kørt igennem, der handler om overvågning eller dataindsamling, er gået på effektiviteten af det, altså virker det overhovedet?
Hvordan ser SF på den kritik, der har været i forhold til det?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-12-02:
Jeg tror ikke, at vi kan kæmpe imod den teknologiske udvikling.
Jeg tror i virkeligheden, at vi står os bedst ved at gøre det mange af de her steder, og det kommer til at gå stærkt i de kommende år.
Selvfølgelig skal politiet også kunne opruste, når de kriminelle opruster.
Så jeg tror, at det med at få reguleret det godt, få sat nogle hegnspæle ind og få skabt en stærk kontrol vil være tillidsskabende.
Og så skal vi jo også være opmærksomme på, hvordan vi anvender det.
Jeg forestiller mig ikke, at man skal bruge ansigtsgenkendelse på cykeltyve og den slags.
Det må ligesom være reserveret til det, der er virkelig farligt og handler om liv og tryghed og sikkerhed, altså kidnapningssager, terrorisme og den slags.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-12-02:
Jeg er meget enig i, at det, hvis der er bred opbakning til et forslag, jo så nogle gange også siger noget om, at det er mere konsolideret, og at det netop ligesom har bredere fat i en større del af befolkningen, og at det derfor har en større legitimitet, og det gælder især, når man har været dybt nede i forslaget.
Men det, der jo er særligt, er f.eks. det her med sundhedsdata, som er et element, hvor man netop siger, at borgerne bliver overvåget og dermed hele det sundhedsfaglige rum, som skal være et trygt rum, og hvor borgeren kan blive udfordret.
For ellers håber jeg i hvert fald, at de andre partier ikke kan stemme for det.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-12-02:
Tak for det, og tak for den korte tale.
Jeg vil lige spørge ordføreren om noget, for ordføreren siger jo selv, at der er nogle af de her værktøjer, som ordføreren synes er rigtig gode, og så er der andre, som man stiller sig mere kritisk over for.
Det er jo spændende at bore lidt i, hvad det er for nogle forslag, som man er lidt mere kritisk over for.
Det er jo et værktøj, vi har set blive brugt bl.a. til at opklare et meget voldsomt drab oppe i Nordjylland og nogle brandstiftelser, som hr. Preben Bang Henriksen nævnte, og en lang række andre sager.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-12-02:
Jeg brugte ikke ordet telelogning, jeg brugte ordet masselogning.
Det, som vi også var ude at sige i forhold til PET-lovforslaget, som var fremme før sommerferien, var jo det her med, at man vil tage en database, og så vil man køre søgning på den uden at have en konkret mistænkt.
Det er vi nok ikke de store fortalere for.
I Danmarksdemokraterne går vi ind for – og det ved ordføreren også godt – ansigtsgenkendende teknologi og objektgenkendende teknologi, og det ser vi også gerne udbredt mere, men det her med at tage store databaser og så køre søgninger på dem uden en konkret mistænkt, er vi ikke fortalere for.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-12-02:
Okay, men betyder det så, at når det kommer til logning – og det kan være i masser, man telelogger – så er ordføreren tilhænger af, at vores myndigheder stadig væk har mulighed for at bruge det inden for de nuværende regler, altså at de stadig væk kan bruge det?
I forhold til den anden del siger ordføreren, at man er modstander af PET-loven, fordi det handler om at samle en masse data, men det er jo bl.a. også det, vi gør, når vi bruger objektgenkendelse og ansigtsgenkendelse.
Det går jo ud på at tage en stor masse af data, og så søger du ind i massen af data.
Men i virkeligheden vil jeg hellere høre om det, der handler om telelogning.
Hvad er det egentlig, ordføreren mener om det?
Betina Kastbjerg (DD), 2025-12-02:
Forskellen er, at hvis man har en konkret mistænkt, ser vi fra Danmarksdemokraternes side ikke noget problem i at bruge de her data.
Men så længe man vil søge bredt uden at have en specifik mistænkt, er vi ikke for det.
Vi synes, at en kommission kunne kigge objektivt på de her ting, og derfor støtter vi beslutningsforslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-12-02:
Jeg synes, det er lidt forvirrende, hvad vist også Socialdemokratiets ordfører anfører, og jeg er derfor nødt til at spørge bare om et konkret eksempel.
Vi havde 19 brandstiftelser i Fjerritslev.
Der var ingen mistænkte.
Politiet fandt en mistænkt ved at suge oplysningerne fra telefonmasterne ved logning.
Skulle man ikke have gjort det?
Er det sådan en massiv overvågning?
Jeg kan forstå – også lige før på andre ordførere – at alt den her logning kun skal gælde, hvis man har en konkret mistænkt.
Hvis man ikke har en konkret mistænkt, men kan finde vedkommende, denne forbryder, der har begået noget meget alvorligt, ved at trække oplysninger ned fra master og finde ud af, at den telefon er på samtlige gerningssteder, skulle politiet så have smidt det bevis væk?
Betina Kastbjerg (DD), 2025-12-02:
Nej, så tror jeg, ordføreren misforstår, hvad jeg sagde.
Og det kan godt være, jeg ikke udtrykte mig klart.
Men man har jo fundet en mistænkt ved det her, og dermed går man så ud og søger på det.
Men det er jo ikke en database, som man har trukket ud til sig selv, som PET-lovforslaget fra før sommerferien tog udgangspunkt i.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-12-02:
Jeg er bare nødt til at præcisere, at man fandt en mistænkt ved at trække nogle oplysninger ned.
Man havde jo ingen mistænkt på forhånd.
Så spørger jeg bare: Skulle man ikke have brugt de oplysninger?
Skulle man have sagt: Det er søreme masseovervågning på det her sted, så den kan vi ikke bruge?
Er det sådan, det hænger sammen efter ordførerens opfattelse?
Betina Kastbjerg (DD), 2025-12-02:
Nej, jeg prøver lige igen så: Det, som vi ikke bryder os om i PET-lovforslaget er, at man hiver store, massive mængder ned, som PET så selv kan sidde og rode i.
Det er ikke det samme som det eksempel, som hr. Preben Bang Henriksen kommer med.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-12-02:
Tak, og tak for talen, hvor jeg syntes, der var rigtig mange gode pointer, og at det også er rigtig godt at inddrage det her med den private overvågning, hvor vi sælger borgernes data til noget, vi ikke ved hvad er.
Så det er også et rigtig godt element at have med i det, og som også kunne være med i kommissionens arbejde, og tak for et rigtig godt forslag.
Men jeg kunne også godt tænke mig at høre, hvor SF ligger i forhold til PET-forhandlingerne, som ordføreren netop her til sidst var inde på.
For det er jo så også der, hvor det bliver ret afgørende, og ordføreren sagde, at lovforslaget skulle foretages med bred opbakning.
Betyder det, at SF, hvis alle oppositionspartierne ikke er med, så ikke vil være med?
Eller vil det være nok, at der kommer en privatlivskommission?
Eller hvad med alle de sundhedsdata, som skal gives, og sådan noget?
Kan ordføreren løfte lidt af sløret for, hvor partiet lægger sig i forhold til de her forhandlinger, så vi mere konkret kan forstå, hvad der er positionen?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-12-02:
Jeg tror, at det ærlige svar er, at vi i SF går ind i de forhandlinger, og at vi arbejder for forbedringer.
Vi synes jo ikke, at man ude i PET skal sidde med stentavler i en tid, hvor den digitale udvikling stikker af andre steder i verden, og hvor russerne har kæmpestore hackerfabrikker.
Men vi synes jo også klart, at der er brug for nogle forbedringer i forhold til forslaget, og det går vi jo så åbent ind i eventuelle forhandlinger om.
Så synes jeg jo, det er bedst, at vi, når vi vedtager redskaber af den her kaliber, så som minimum er nogle stykker flere end regeringen, som også synes, at det er en god idé.
For vores tjenester har et berettiget krav på, at der er god politisk opbakning til det, de gør.
Så det vil være mit svar på de spørgsmål.
Der bliver spurgt til effektiviteten af det.
Jeg tror ikke, jeg er helt med, for jeg er ret sikker på, at det at kunne håndtere store datasæt er ret effektivt, når man leder efter mønstre.
Det er det alene af den årsag, at man jo ikke kan behandle alle efterretninger eller alle data manuelt, og her vil der være tale om, hvad kan man sige, en stor bunke af data, som ikke er kendt, altså hvor man ikke ved, hvad det handler om, men hvor man måske kan bruge noget teknologi til at finde nogle mønstre eller noget, som man så kan kigge nærmere på.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-12-02:
Jeg deler fru Zenia Stampes indignation, men jeg har haft en meget lang dag, så jeg tror ikke, jeg kan komme op på lige så høje nagler her så sent på dagen.
Men jeg vil høre ministeren om noget.
Ministeren sparker jo så det her forslag til hjørne, med henvisning til at vi skal mødes i aftalekredsen i det nye år.
Betyder det så, at vi faktisk kommer til i aftalekredsen at forhandle noget om avlsmål og krav til avl på plads?
Er ministeren og regeringen indstillet på, at vi kommer til at lave ny lovgivning eller nye bekendtgørelser i forhold til det?
Som ordføreren jo også rigtigt nok siger, er det jo ikke, fordi der bliver lavet lovgivning herinde, der så er et eller andet kæmpe skridt imod, jeg ved ikke hvor meget masseovervågning, men det handler jo om de små skridt hele tiden, hvor de små beføjelsesudvidelser isoleret set kan være super gode, men tilsammen kan det måske blive for meget og tippe over i forhold til balancen.
Jeg hører så også ordføreren sige, at ordføreren og ordførerens parti ikke nødvendigvis er super hooked på en kommission – jeg ved ikke, hvordan jeg skal sige det på dansk – men en borgerinddragende proces, og det synes jeg som alternativist jo er spændende.
Det er i hvert fald det, jeg hører.
Der tænker jeg, at det ene jo ikke behøver at udelukke det andet, for jeg kan sagtens se for mig, at man kan lave en ekspertgruppe eller noget, der ligesom laver overblikket over, hvad der egentlig har været af lovgivning de sidste mange år.
Så kunne man jo sagtens lave et borgerpanel, et borgerting eller noget andet, der tog stilling til det her spørgsmål.
Det vil vi i hvert fald gerne bakke op om.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-12-02:
Jeg hørte ikke noget egentlig spørgsmål, men jeg vil sige, at kommissioner godt kan blive lidt støvede, og det, jeg savner, er samtalen, den oplyste samtale med inddragelse af borgerne.
Så lad os endelig tale videre om det.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-12-02:
Så var mit spørgsmål måske: Hvordan vil ordføreren lave den samtale?
Nu kaster jeg et borgerpanel eller et borgerting på bordet.
Vi er faktisk ved at lave noget lignende på dyrevelfærdsområdet, hvor der er nogen, der faciliterer, altså et borgerpanel.
Der er nogle eksperter, der byder ind og giver overblikket, og så er der nogle borgere, der er tilfældigt udvalg, som så har samtalen om det og skal melde tilbage til os politikere.
Det kunne man jo godt gøre på det her punkt også.
Jeg står stadig ved vores beslutningsforslag, men det kunne man jo også gøre.