runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Laura Lindahl (LA), 2018-03-20:
Det var fint lige at få det præciseret, for det, man nu bruger en stor del af det afsatte beløb til, er udviklingen af et it-system, som er en engangsudgift.
Det skal bygges og etableres én gang.
Så er der visitation i kommunerne.
Det er klart, at det koster nogle penge, at der er nogle sagsbehandlere, som skal sidde og visitere borgerne, og så regner ministerierne med nogle mistede skatteindtægter, hvilket er et udtryk for, at ministerierne går med livrem og seler, fordi de regner med, at det her er borgere, som i dag betaler skat, og som så med det sociale frikort ikke kommer til at betale skat.
Vi tror jo ikke herinde på, at der er særlig mange af de her mennesker, der i dag betaler skat, så for den del vil der formentlig blive et tilbageløb.
Derfor er der altså tale om en engangsudgift i forbindelse med at bygge et it-system og så have en løbende visitation, og det er vel egentlig rimeligt nok.
Troels Ravn (S), 2018-03-20:
Jeg har også selv i dag læst den nævnte artikel og er for så vidt enig med spørgeren.
Jeg tror, det er vigtigt at sige, at der har været en bekymring for de her administrationsomkostninger, og at det har været nødvendigt at se på, om det har en betydning for den reelle værdi, der skulle være for målgruppen.
Derfor siger jeg så også, at det er godt, at vi har lyttet til høringssvarene, og også at man i ministerierne har taget bestik af dem.
Laura Lindahl (LA), 2018-03-20:
Tak for det, og tak for støtten.
Jeg havde bare lige brug for at præcisere noget, for når jeg hører ordføreren tale om administrationsomkostningerne, tror jeg, det er, fordi der har været en sag i løbet af ugen, som Jyllands-Posten har berørt i en artikel.
Og jeg tror bare, det er ret vigtigt, at man forstår, at det beror på en misforståelse.
Når man afsætter midler til det her, er det jo, fordi man skal etablere et system.
Det er ikke nogle penge, der skal gå til nogle borgere.
Det, man skal, er, at man skal etablere et system, som kan være en platform, så de mest udsatte kan få lov til at tage et arbejde, fordi de skal gøre det under nogle særlige omstændigheder.
Så jeg har bare brug for, at ordføreren bekræfter, at det ikke er, fordi vi kunne have valgt at bruge pengene på de mest udsatte og nu vælger at bruge dem på bureaukrati og administration.
Kan ordføreren bekræfte det?
Troels Ravn (S), 2018-03-20:
Tak for det.
Grundlæggende mener Socialdemokratiet, at ideen om et socialt frikort er en god idé.
Det er entydigt positivt, at mennesker med sociale problemer, som er meget langt fra at kunne varetage et ordinært job, får en mulighed og en tilskyndelse til at tage et begrænset arbejde, uden at det har negative konsekvenser for eventuelle overførselsindkomster eller andre ydelser, og at der ikke er barrierer i forhold til at skulle betale skat af mindre indtægter.
Helt grundlæggende er det vigtigt for alle at kunne føle sig som en del af fællesskabet, også hvis man har et misbrug, er hjemløs eller har psykiske vanskeligheder.
Vi tror på, at alle kan og gerne vil bidrage, og derfor skal vi gøre alt, hvad vi kan, for at alle også får mulighed herfor.
Hvad angår dette lovforslag, har vi bemærket, at høringssvarene har rejst en bekymring for administrationsomkostningerne set i forhold til den reelle værdi for målgruppen.
Det kan synes meget tungt og omkostningsfuldt at bruge mange ressourcer på oprettelse af et nyt it-system, og vi er enige i, at en meget stor del af de afsatte midler bliver brugt på administration.
Vi håber, at ordningen kan blive varig og med tiden mindre administrativt tung, når et it-system forhåbentlig er udviklet.
Derudover er høringssvarene positive, og vi er glade for vurderingen af, at det sociale frikort kan betyde mindre kriminalitet, færre indlæggelser i psykiatrien på grund af mistrivsel og færre tilbagefald for stofmisbrugere, som mangler penge og indhold i hverdagen.
Muligheden for at tjene sine egne penge kan være et alternativ til at tigge på gaden eller kriminalitet som røverier, indbrud eller andet, hvor mennesker med misbrug eller andre med akutte behov for at skaffe penge ser sig nødsaget til at begå kriminelle handlinger eller prostituere sig.
Indførelse af det sociale frikort kan endvidere være et skridt i retningen af et mere fleksibelt og rummeligt arbejdsmarked, hvor mennesker med forskellige behov kan rummes bedre.
Dette er entydigt positivt.
Vi er derfor glade for at indføre dette som en forsøgsordning.
Vi ser frem til at følge ordningen og se, om den skaber de muligheder, som vi håber, nemlig at flere mennesker får mulighed for at arbejde nogle få timer, bidrage og føle sig som en del af fællesskabet med de muligheder og potentialer, det har.
På den baggrund kan Socialdemokratiet støtte lovforslaget.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-03-20:
Tak for det, formand.
L 153 er blevet gennemgået fint af de tidligere ordførere.
Med strukturreformen fra 2015 blev de kommunale brandberedskaber samlet i såkaldte § 60-selskaber, som drives som selvstændige kommunale enheder.
Derfor er der opstået behov for at skabe en større sammenhæng mellem brandreguleringen i byggeloven og brandberedskabernes virke.
Alternativet er umiddelbart positivt indstillet over for regeringens lovforslag, hvor der indføres hjemmel til, at kommunalbestyrelsen kan henlægge visse myndighedskompetencer til beredskabet.
Jeg forstår det overordnede formål som et spørgsmål om, hvorvidt det vil være gavnligt, at beredskabet i visse akutte situationer kan agere brandmyndighed.
Altså indebærer lovforslaget, at kommunalbestyrelsen kan henlægge visse opgaver til beredskabet, så beredskabet i en ulovlig og risikofyldt situation kan træffe afgørelse på stedet.
Henlæggelsen af beføjelserne er alene rettet mod situationer, hvor kommunalbestyrelsen vurderer at de ikke selv inden for en rimelig tidsramme kan træffe afgørelse.
Jeg ser frem til udvalgsarbejdet, hvor jeg kan blive klogere på, hvilke forhold der ligger til grund for, at kommunalbestyrelsen ikke selv er i stand til at agere brandmyndighed.
Og ellers er vi positive over for forslaget.
Tak for ordet.
Villum Christensen (LA), 2018-03-20:
Det væsentligste element i lovforslaget er i virkeligheden, at vi helt konkret fjerner en af de bureaukratiske forhindringer, som kommuner og borgere oplever i forbindelse med brandmyndighedsopgaver.
Man skal vente på en afgørelse fra kommunalbestyrelsen, og det er jo ikke altid, det går lige hurtigt, slet ikke hvis der opstår en situation kl. 15 en fredag eftermiddag.
Det kan hverken beredskabet eller borgerne være tjent med
, så derfor støtter Liberal Alliance forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-03-20:
Det er anden og sidste behandling af SF's forslag om at lægge et loft over kviklån med en ÅOP på 15 pct. over Nationalbankens diskonto, og grunden til, at vi har fremsat det, er, at vi ser kviklånsmarkedet gå amok.
Vi har set eksempler på kviklån med en ÅOP på 3.000 pct.
Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen lavede en rapport i 2015, hvoraf man kunne se, at der i 2014 blev oprettet 136.000 kviklån – en stigning på 667 pct.
Samtidig kan vi se, at en tredjedel af kviklånsmarkedets indtægter er baseret på dårlige betalere.
En tredjedel af deres indtjening kommer simpelt hen fra strafrenter, strafgebyrer og inkassogebyrer.
I forhold til det her forslag har erhvervsminister Brian Mikkelsen kaldt det for – citat – en uskik i forhold til det private marked.
Det er åbenbart ikke en uskik, når vi lægger et loft over interbankgebyrer og andre rentelofter, der kommer andre til gode.
Derfor synes jeg, det er meget ærgerligt, at det ser ud til, når vi skal stemme om lidt, at der ikke er flertal i Folketinget, der vil støtte op om et loft over kviklån.
Det er simpelt hen ødelæggende både for den enkelte, som kommer ud i problemer og tager et nyt kviklån for at dække over tidligere kviklån, men det er også et samfundsøkonomisk problem.
Havde man været uenig i, at grænsen lige præcis skulle gå på 15 pct. over Nationalbankens diskonto, kunne man være kommet med et forslag på 20 eller 25 pct.
Der er trods alt rimelig langt op til 3.000 pct. i ÅOP.
Det er ærgerligt.
Det er noget, Forbrugerrådet Tænk støtter.
Det er noget, en række eksperter og gældsrådgivere støtter.
Men jeg vil da gerne sige tak til de partier, som er enig i den her problematik og ender med at stemme for, og håber også, at der er andre partier, der vil overveje det en gang til, for kviklånsmarkedet er altså et giftigt lånemarked.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-03-20:
Altså, jeg bliver højst engageret, for det er så spændende at debattere med fru Pia Olsen Dyhr, som måske også selv kunne svare på de her spørgsmål.
For hvis SF er på den vogn, at der aldrig nogen sinde må være en venteliste eller noget, der skal prioriteres, eller noget, der ikke kan lade sig gøre i nuet, hvor mange flere penge er det så, SF vil investere i den almene sektor?
Eller er det sådan, at de der 12 mia. kr., som vi vil pulje til de hårdest ramte boligområder, skal beskæres med 9 mia. kr. til 3 mia. kr.?
Er det det, SF foreslår, altså at der kun skal investeres 3 mia. kr. i ghettoområderne?
Altså, det er meget godt at stå og kræve et svar af mig.
Det kræver også vilje til at prioritere.
Ja, det er rigtigt, at vi så lægger op til at bruge noget mere – ikke meget mere, men noget mere – end man har gjort.
Og det efterlader selvfølgelig lidt mindre, end der ellers ville være, til resten af sektoren.
Det siger sig selv.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-03-20:
Nu kan jeg genkende statsministeren igen, for statsministeren bliver generelt en lille smule træt i løbet af spørgetimen og en lille smule sur, når vi kommer til mig.
Men det er jo hyggeligt.
Jeg er sådan set også optaget af at løfte den her sociale indsats i den almennyttige sektor, det skal der ikke være nogen tvivl om.
Jeg har boet i den i rigtig mange år af mit liv, så jeg ved godt, hvad der er af udfordringer i de socialt udsatte boligområder.
Men jeg tror altså, der er nogle lejere, der sidder tilbage med en lille smule utryg fornemmelse i forhold til de svar, statsministeren kommer med, for statsministeren har ikke svaret på det med, om de her 9 mia. kr., der mangler i øjeblikket i forhold til renoveringerne, bare bliver udskudt.
For jeg taler ikke om den der procentsats, om de 12 mia. kr. i forhold til Landsbyggefondens generelle renovering.
Jeg taler om ydelsesstøtten, der er 25 pct. fra staten og 75 pct. fra Landsbyggefonden.
Og det betyder altså, at man udskyder det.
Det er ikke noget, jeg har fundet på.
Det er noget, ministeriet selv har skrevet i sit lovudkast.
Så jeg vil bare spørge statsministeren: Skal lejerne selv betale for deres fremtidige renoveringer, hvis de bor i et almindeligt socialt boligbyggeri, der ikke er på ghettolisten?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-03-20:
Jeg forstår ikke helt det her.
Jeg forstår heller ikke det der sådan mærkelige, firkantede billede, at nogle er med ejerne, og at nogle er med lejerne.
Altså, vi på hele første række herovre bor til leje.
Jeg ved ikke, hvad spørgeren selv gør, og det kommer egentlig heller ikke mig ved.
Men det er jo sådan en firkantet måde.
Lad os sige, at der bor 1 million mennesker derude, og så tager man ligesom patent på dem.
Hallo!
Vi ønsker sådan set, at vi skal have en ordentlig og sammensat boligform i Danmark.
Det ønsker vi at lave om på.
Det kræver nogle ressourcer.
Og fuldstændig i overensstemmelse med den måde, som også tidligere regeringer har gjort det på, kigger vi så på Landsbyggefonden og foreslår, at man reserverer et beløb på 12 mia. kr.
Det er det ikke.
Jeg tror, det efter min hukommelse øger procenten fra 47 til midt i 50'erne.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-03-20:
Altså, jeg tror ikke, det er overraskende, at Socialdemokratiet og SF står sammen om at kæmpe for lejernes sag i forhold til det her.
Det har jo altid været den kamp, I har taget.
Men når jeg kigger på det her spørgsmål, gav statsministeren mig faktisk ikke et svar.
Jeg synes sådan set, at det er meget rimeligt at få et svar på det spørgsmål, man stiller, nemlig at når der står i jeres eget lovudkast, det, I har tænkt jer at lægge frem, at vi kommer til at skyde fremtidige renoveringer, at der mangler 9 mia. kr., vil regeringen så bare skyde det over til den private lejer eller den almennyttige lejer selv?
Betyder det, at de selv skal betale?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-03-20:
Et sådant forslag, som hr. Peter Hummelgaard Thomsen der ridser op – altså et forslag, som handler om at imødegå effekten af Lavaldommen og Rüffertdommen og Luxembourgdommen, og hvad de hedder, alle de her domme, som har krænket arbejdstagernes rettigheder – ville vi selvsagt støtte.
Men det er bare ikke det, forslaget handler om.
Altså, forslaget handler om at føre de europæiske faglige sammenslutningers, hvad skal man kalde det, enighed om en social protokol ind i Lissabontraktaten.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-03-20:
Det er jo et danmarksmesterskab i overfortolkning af ting i dag, både et indlæg i Financial Times, og hvad det her beslutningsforslag grundlæggende handler om.
Det her beslutningsforslag vil jo sikre, at hver enkelt nationalstat fortsat kan garantere, at de lønmodtagere, man har i sit land, ikke får knægtet deres grundlæggende arbejdsvilkår, ikke bliver konkurreret nedad i løn og ikke kommer til at måtte opgive grundlæggende rettigheder.
Det er det, som den her tillægsprotokol grundlæggende handler om.
Og der er jeg enig med Enhedslisten og andre i debatten tidligere om, at det er en skuffelse at se, at Dansk Folkeparti ikke vil være med til det her.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-03-20:
Det ville jo i givet fald – det er formentlig heller ikke nyt for hr. Peter Hummelgaard Thomsen – ikke være første gang, Dansk Folkeparti medvirkede til at bringe regeringen i mindretal.
Og det er vi ikke interesserede i – for at slå det fast.
For vi er ikke interesserede i, at man ikke vil kunne afskaffe retten til børnecheck eller begrænse retten til SU for vandrende arbejdstagere eller definere, hvad vandrende arbejdstagere er i det hele taget.
Og så er vi ikke tilhængere af en social dimension.
Vi er ikke tilhængere af, at EU skal have adgang til at kunne føre socialpolitik i medlemslandene.
Men jeg er klar over, at der ændrer tingene sig for Socialdemokratiets vedkommende, i hvert fald hvis man skal tro det, som fru Mette Frederiksen har skrevet i Financial Times forleden.
Der ser det ud til, at Socialdemokratiet er på vej i en anden retning.
Det må vi jo så se hvor bærer hen.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-03-20:
Tak for det.
Bare lige for at præcisere, hvad det er for et forslag, Enhedslisten har fremsat – det tror jeg nu egentlig også de selv sikkert kunne uddybe meget bedre: Det er et forslag om at indføre én social protokol.
Hr. Kenneth Kristensen Berth siger: Hvis det nu var det, vi diskuterede.
Men det er rent faktisk det, vi diskuterer.
Så gør Enhedslisten sig den ulejlighed i bemærkningerne at henvise til, at bl.a. den samlede europæiske fagbevægelse har lavet et forslag.
Men der er også andre forslag til én social protokol – noget bl.a., som de europæiske socialdemokratier har lavet, og det er noget, der har eksisteret i debatten i lang tid.
Grunden til, at Socialdemokratiet bakker op om det her, er jo, at vi på den ene side bakker op om det indre marked.
Vi ønsker ikke at udtræde af EU, ligesom Dansk Folkeparti af og til i debatten kommer frem med ønsket om.
Men vi mener på den anden side heller ikke, at lønmodtagernes grundlæggende rettigheder, lønninger og arbejdsvilkår skal knægtes af hensyn til lige præcis varernes og tjenesteydelsernes frie bevægelighed.
Det er derfor, vi stemmer for.
Så er sandheden ikke, at grunden til, at Dansk Folkeparti til syvende og sidst er imod det her forslag i dag, er, at ellers ville regeringen være i mindretal?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-03-20:
I forhold til spørgsmålet om bemærkninger må vi jo tage som udgangspunkt, når man læser Enhedslistens beslutningsforslag, at der er tale om et fait accompli.
Altså, der er tale om et forslag, som er kommet fra de europæiske faglige sammenslutninger, og som har den form, det har nu, fordi man er blevet enige om det iblandt de her forskellige faglige foreninger, og som derfor ikke kan ændres.
Det må være det, som er udgangspunktet.
Og nu kan jeg se på formanden, at jeg ikke kan svare på den anden del.
Men det kan være, at en anden vil stille spørgsmålet.
Finn Sørensen (EL), 2018-03-20:
Taletiden på de 30 sekunder tillader jo ikke at gendrive alt det snak.
Jeg vil bare stille to spørgsmål så.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvis Dansk Folkeparti ikke vil sikre lønmodtagernes rettigheder på den her måde, hvilket forslag vil Dansk Folkeparti så komme med for at sikre dem?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-03-20:
Nej, det kan jeg bestemt ikke bekræfte.
Til gengæld kan jeg citere det, der står i artikel 2, og nu tillader mig altså at læse højt på engelsk, for jeg er ikke i besiddelse af en dansk oversættelse.
Der står under punkt d, at – citat: ensures that improvements are being maintained and avoids any regression in respect of its already existing secondary legislation.
Det kan ikke forklares på anden måde, end at der her tilsigtes og siges, at man ikke må forringe vilkår for arbejdstagere, som er vedtaget og gennemført via sekundær lovgivning, og det er jo bl.a. spørgsmål om adgang til ydelser.
Finn Sørensen (EL), 2018-03-20:
Jeg tror, Socialdemokraterne godt selv kan forklare, hvorfor de støtter det.
Men jeg gætter på, at det ligesom for mit vedkommende er, fordi de slet ikke kan læse de ting i forslaget, som hr. Kenneth Kristensen Berth opfinder at der står i det.
Der er ikke noget belæg for den udlægning af den europæiske fagbevægelses forslag, som hr. Kenneth Kristensen Berth kommer med.
Og det er jo tankevækkende – vi har diskuteret det her tre gange i Folketingssalen i den tid, jeg har været i Folketinget – at det først er her i ellevte time, hvor debatten virkelig bliver interessant, fordi oppositionen nu er samlet om det, at Dansk Folkeparti, undskyld mig ordet, konstruerer en hel masse ting og digter en masse ting ind i det her forslag.
Det forslag tilsigter nøjagtig det, som hr. Kenneth Kristensen Berth siger han gerne vil, nemlig at sikre lønmodtagernes rettigheder, så de ikke bliver kørt over af det indre markeds regler.
Vil hr. Kenneth Kristensen Berth bekræfte, at det er, hvad det forslag handler om?
Det står adskillige steder i forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2018-03-20:
Det spørgsmål forstår jeg ikke.
Forslaget går ud på at pålægge den danske regering at arbejde for en social protokol.
Jan E. Jørgensen (V), 2018-03-20:
En traktatændring er jo noget, som vi normalt spørger den danske befolkning om ved en folkeafstemning.
Så det vil sige, at vi nu oplever Enhedslisten anbefale et ja til den traktatændring, som jeg går ud fra at man er enig med Socialdemokratiet og de andre partier i oppositionen om at vi har brug for.
Finn Sørensen (EL), 2018-03-20:
Tak for spørgsmålet, det er jeg da glad for få, og det har jeg forholdt mig helt klart til hele vejen igennem, fra allerførste gang vi fremsatte det her forslag.
Der skal man jo sige det, som det er.
Et forslag om en social protokol, der knyttes til traktaten ligesom alle mulige andre protokoller – også de protokoller, Danmark har fået gennem tiderne – forudsætter selvfølgelig enstemmighed blandt alle medlemslandene, for at en sådan protokol kan føjes til traktaten.
Jan E. Jørgensen (V), 2018-03-20:
Jeg skal ikke gå ind i en længere diskussion om det rent indholdsmæssige, men jeg skal bare spørge, om Enhedslisten har gjort sig det klart, at en vedtagelse af det beslutningsforslag, vi behandler lige nu, forudsætter en ændring af traktaten.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-03-20:
Tak for det.
Det var jo næsten helt igennem en kopi af spørgsmålet fra Socialdemokratiets formand.
Og jeg vil da gerne komplimentere for, at man har fundet et punkt, hvor der så er enighed på den side af dansk politik, for det kan jo ellers godt knibe.
Mine svar bliver jo lidt de samme, for jeg forsøger altså at være konsistent i det, jeg siger.
Vi har lagt en pakke frem, hvor vi lægger op til, at vi øger investeringsniveauet i en udvalgt del af den almene sektor til 12 mia. kr.
Det er mange penge.
Er det et vildt dramatisk løft i forhold til det historiske?
Jeg må desværre indrømme, at det er det ikke.
Det løfter den del fra Landsbyggefonden, vi investerer målrettet i de her boligområder, fra noget under halvdelen til noget lige godt over halvdelen.
Så det er ikke vildt i forhold til det, der har været den historiske profil.
Det efterlader fortsat et rum for Landsbyggefonden til at lave store renoveringsprojekter i den almene sektor, plus at hele systemet er bygget op på den måde, at man jo også i sin husleje opsparer ressourcer til vedligeholdelse.
Og derfor er der ved siden af Landsbyggefonden efter min hukommelse i omegnen af 4 mia. kr. i den her sektor, altså med ustøttede midler.
Så jeg anerkender ikke den retorik, at vi tager noget fra nogen.
Men det bliver jo i det hele en gentagelse af det, jeg også svarede fru Mette Frederiksen.
Når man så snakker om at gøre den almene sektor attraktiv, synes jeg også, der til det billede hører, at vi ændrer den del af den almene sektor, som er kategoriseret ved at være de her boligområder, hvor arbejdsløshedsprocenten er alt for høj, hvor det danske sprogniveau er alt for lavt, hvor kriminalitetsraten er for høj, hvor koncentrationen af folk med ikkevestlig baggrund er for stor; at vi får ryddet op i det; at vi får forandret de områder; at vi får skabt en bedre og mere balanceret borgeromsætning.
Det gør de boligområder meget mere attraktive, og det vil i øvrigt også være fremmende for det generelle renommé for hele den almene boligsektor.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-03-20:
Vi har brug for at bekæmpe parallelsamfund og løfte de socialt udsatte boligområder.
Det er jeg enig med regeringen i.
Og det kræver en målrettet indsats, ikke alene socialpolitisk, forebyggende, men også med brug af mere håndfaste midler.
Men det skal være socialt retfærdigt.
Der står nemlig intet i det lovudkast, som Transport-, Bygnings- og Boligministeriet er kommet med, om pengene til renoveringer af almenboliger uden for de socialt udsatte boligområder.
Boligselskabernes Landsforening har sagt, at der allerede nu er en kø svarende til 9 mia. kr.
Det vil sige, at der altså ikke kan sættes nye renoveringer i gang før år 2026.
Min egen mor er folkepensionist i dag.
Hun kan altså se frem til, at der går rigtig mange år – hvis hun stadig væk er i live til den tid – før hun kan få renoveret sin bolig.
Og typisk bliver de altså også dyrere.
Eller mener regeringen, at lejerne selv skal til lommerne og betale mere selv?
Lejligheder, der ikke bliver renoveret, bliver så samtidig mindre attraktive, og det øger jo dermed også på sigt risikoen for nye ghettodannelser.
Jeg vil derfor gerne spørge statsministeren, om statsministeren er sikker på, at der i regeringens ghettoplan er afsat tilstrækkeligt med midler til renovering af almene boliger, herunder ældreboliger og ungdomsboliger uden for de socialt udsatte boligområder.