runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Valentin (V), 2023-02-02:
Det var da lidt uld i mund, var det ikke?
Nå, men altså, lad os nu sige, at man får magt, som man har agt, og at det bliver rullet tilbage.
Så mangler der jo 8.500 beskæftigede.
Hvordan vil Danmarksdemokraterne løse det problem?
Kan vi få et konkret svar på, hvad man vil gøre ved den strukturelle beskæftigelse?
Inger Støjberg (DD), 2023-02-02:
Jamen altså, vi har jo lagt flere forskellige forslag frem i den tid, der er gået nu her.
Vi lagde jo i øvrigt også et fælles forslag frem sammen med de øvrige partier i opposition til, hvordan vi gerne ville finansiere det, da det handlede om forsvaret.
Men vi er jo kommet med forskellige idéer til, hvordan man kunne øge beskæftigelsen.
Det kunne f.eks. være ved at fjerne grænsen for, hvor meget man må tjene, inden man skal betale sin su tilbage.
Det betyder jo, at der kommer flere ud på arbejdsmarkedet.
Der er sådan flere ting, som vi allerede har fremlagt, og det har vi sådan set gjort løbende.
Victoria Velasquez (EL), 2023-02-02:
Tak for talen og for samarbejdet i forhold til at få stoppet det her fridagstyveri, som kommer som en tyv om natten.
Nu har vi jo i fællesskab stillet det her ændringsforslag, og jeg håber, selv om der er noget afvisning fra ordførerne fra Venstre og Moderaterne og Socialdemokratiet, at det kan lykkes at få det igennem.
Men hvis nu de stemmer imod, hvad tænker ordføreren, at vi så kan gøre, også parlamentarisk, for at få stoppet fridagstyveriet?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-02:
Tak til hr. Kim Valentin for at give mig mulighed for at rede de her tråde ud, som tydeligvis har forvirret hr. Kim Valentin.
En af mine pointer er, at en dårlig idé ikke bliver bedre, ved at man hiver den frem nogle år efter.
Det gør den simpelt hen ikke.
Så prøver man lige at tage sådan en runde igen og ser, at nej, det er stadig væk en dårlig idé.
Så det er den ene pointe.
Den anden pointe er, at der så trods alt var den der principielle forskel – som jeg kan forstå hr. Kim Valentin har været opmærksom på og alligevel ikke helt har forstået – at man dengang trods alt, uanset hvor dårlig idéen var, lagde op til, at det kun kunne gennemføres, hvis man gjorde det gennem en trepartsaftale.
Så der er en fundamental forskel her: Den gamle regering fra 2011-2015 mente dog, at den slags ændringer kun kunne gennemføres, hvis man lavede en aftale.
Og det, der skete, var jo, at først sagde det ene store forbund, nemlig Dansk Metal, efter et hovedbestyrelsesmøde, at regeringen kunne rende og hoppe, eller hvordan de nu udtalte sig, og derfor blev det ikke til noget.
De beder ikke befolkningen om noget som helst; de kommanderer dem til at arbejde uden at lave en aftale om det.
Jeg tror nemlig, at parterne på arbejdsmarkedet ville være rede til at indgå en aftale om at øge arbejdsudbuddet.
Peter Have (M), 2023-02-02:
SF har jo sådan i den forgangne uge været ude at sige, at regeringen i meget klare vendinger skulle sige til arbejdsmarkedets parter, at de ligesom selv skulle finde ud af at komme frem med et arbejdsudbud.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-02:
Man beder ikke danskerne om noget som helst.
Regeringen beder ikke danskerne om noget; regeringen kommanderer danskerne til det.
Så der er ikke noget med at bede om noget.
I det at bede om noget ligger der det, som jeg har sagt hele tiden, at man på forhånd havde sagt til arbejdsgiverne og fagbevægelsen, at der er brug for at få flere hænder, eller hvad det kan kaldes, ind på arbejdsmarkedet, så vi kunne tage en seriøs diskussion om, hvordan det kan gøres.
Der er alle mulige steder, vi kan pege på, hvor man kan få den ekstra arbejdskraft.
Men nu er der også nogle, der lever i sådan en verden, hvor det handler om at forsure menneskers liv for at få dem til at arbejde mere, altså at man skal gøre et eller andet grimt ved dem, for ellers bliver de dovne labaner liggende hjemme på sofaen.
Nu skal vi gøre noget grimt ved dem, så de kan komme op fra den sofa og komme ud og arbejde.
Men nu kommer der en spændende oplysning her, nemlig at det inden for de sidste 14 måneder er der kommet 200.000 flere mennesker ind på det danske arbejdsmarked, og så må enhver jo tænke: Hvad søren er der sket denne gang?
Der må da være sket noget meget ubehageligt, siden de bevæger sig ind på arbejdsmarkedet.
Der skete ikke andet, end at der blev ledige jobs.
Kim Valentin (V), 2023-02-02:
Det kommer SF til: at bede danskerne om at betale mere skat igen.
Det er jo præcis det, som SF har gjort under hele den her forhandling, nemlig sagt: Vi skal betale mere i skat.
Derfor er det selvfølgelig sådan, at det er noget, som Venstre forhandler hårdt på, nemlig at vi ikke kommer til at betale mere i skat.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-02:
Ja, det er rigtigt, at der vil være områder, hvor vi vil sige, at vi ikke lader som om, at vi beder nogen om at betale skat.
Den slags spinsprog bruger vi ikke.
Vi siger: I skal betale mere i skat.
Jeg har lige set, at Mærsks overskud sidste år nu ryger op i, var det 275 mia. kr.
Det overgår overskuddet fra året før.
Og der er det rigtigt, hr. Kim Valentin, at man godt kunne forestille sig en SF'er tænke: Hm, skulle vi fordele de penge på en lidt mere fair måde i samfundet?
Det kunne man sagtens forestille sig.
Men der er en afgørende forskel på den nuværende regerings kommando til arbejdsmarkedet, tromlen hen over det store mindretal, der er her i Folketinget, og så på at sige, at vi kan finde ud af at aftale at øge arbejdsudbuddet gennem trepartsaftaler.
Karin Liltorp (M), 2023-02-02:
Jeg synes jo, det er en uhyre interessant vinkel at skubbe beslutningen til efter valg.
Og for at blive i dyreriget vil jeg sige, at jeg forudser, det kan blive en dejlig loppetjans at være politiker.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren anerkender, at vi får brug for rigtig, rigtig mange penge for at klare de udfordringer, vi står over for – nu snakker vi klima, velfærd, krig osv. – og om ordføreren er enig i, at vi bliver nødt til at ofre et eller andet.
Og ud over det vil jeg meget gerne høre, om ordføreren har andre idéer til, hvad vi skal skubbe af beslutninger til efter næste valg.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-02:
Jeg synes, den her beslutning egner sig godt, for der er ingen vælgere, der har haft mulighed for at tage stilling til den før sidste folketingsvalg.
Det er en ny idé, der kommer frem.
Altså, der er så mange delelementer af det her.
For de medlemmer af Folketinget, der har læst de 23 siders høringssvar fra FH, vil jo vide, at der findes et hav af overenskomster, et hav af delbestemmelser, alle mulige forskellige ting, der skal spille sammen.
Her var det måske en god idé, at man lige slog koldt vand i blodet og sagde til hinanden: Det tager vi os tid til både sådan indholdsmæssigt, substansmæssigt at få gjort på den rigtige måde, men vi lader også vælgerne tage stilling til det.
Derfor synes jeg i den her særlige situation, at det ville være en god idé i stedet for på den her måde at haste en lovgivning igennem, som der ikke er et eneste – ikke et eneste – argument for at presse igennem nu, altså som i overhovedet ikke, andet end magtarrogance og frygt for at møde vælgerne, hvad man nu kunne finde på af forklaringer.
Der findes ikke nogen – synes jeg – seriøs forklaring på, hvorfor man ikke skulle udskyde det, så vi har mulighed for at diskutere det.
Karin Liltorp (M), 2023-02-02:
Men anerkender ordføreren ikke, at det er vigtigt, at vi tager nogle beslutninger, nu når landet trods alt står i en alvorlig krise?
Anerkender ordføreren ikke, at vi faktisk får brug for flere penge for at løse den her krise?
Eller mener ordføreren, at det godt kan vente til efter næste valg?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-02:
Altså, SF tager det jo fuldstændig på sig.
SF er med i det her store nationale kompromis.
Vi står bag at give forsvaret et løft på mellem 18 og 20 mia. kr.
Det, det handler om her, er, at man så vil fremrykke det.
Jeg ved ikke, hvad der skulle være sket inden for de sidste 10 måneder, fra at vi satte en grænse på 2033 til nu.
Der er ikke sket noget.
Derfor er der ikke nogen grund til at have det her pres for, at det er nu, det skal ske.
Peter Have (M), 2023-02-02:
Tak for ordet, og tak for talen.
Jeg har tænkt lidt over det her med tiden.
Vi har 8.760 timer om året, og i den tid har vi 3.480 timer, hvor vi holder fri – det er weekender, ferie- og helligdage osv. – og 3.630 timer bruger vi på at sove, gå til sport og hygge os med familie osv.
Så det, vi beder om, er, at danskerne skal bidrage med 7½ time mere af deres fritid, der tilsammen om året, hvis vi samler det hele, lyder på 7.110 timer.
Så mener ordføreren ikke, at det er et lille bidrag at bede danskerne om, når vi beder danskerne om at bidrage med 7½ time ekstra om året?
Inger Støjberg (DD), 2023-02-02:
For det første går takken i høj grad begge veje.
Om ikke andet så er der da kommet, tror jeg, faktisk noget demokratisk godt ud af, at man også kommer til at samarbejde med partier, man aldrig nogen sinde før har samarbejdet tæt med.
Men når det er sagt, vil vi jo i første omgang i den grad forsøge at få flere overtalt til ikke at stemme for det her.
Så har vi jo ændringsforslaget, som vi nu har arbejdet sammen om, så ikrafttræden først bliver efter et valg.
Men hvis det kommer til spørgsmålet omkring en folkeafstemning, så lukker vi ingen døre.
Det gør vi ikke.
Men jeg vil også sige, at det er en stor beslutning, der skal træffes, hvis vi skal udløse en folkeafstemning, men vi lukker ingen døre.
Så vi arbejder fortsat videre på spørgsmålet omkring ændringsforslaget og også på at få flere med på ikke at stemme for det her, og så må jo prøve at se, om regeringen lytter.
Jeppe Søe (M), 2023-02-02:
Jamen de sidste dele af det er vi jo sådan set også enige i.
Vi taler udelukkende her om det faktum, at vi gerne vil tage en helligdag.
Der er jeg ret sikker på, at det ville være en spændende diskussion med Grundtvig.
Der er så mange andre ting, vi er meget enige med Grundtvig i, bl.a. at det er igennem samtale, at livet begynder igen – og rigtig mange andre fine ting som f.eks. frihed til forskellighed.
Og det må man jo sige vi også har med mellemrum herinde i salen.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-02:
Jeg er ikke sikker på, at jeg fik et svar, men jeg kan prøve at gøre det helt enkelt.
Er det vigtigere for den her regering, at nogle af Danmarks rigeste familier får 1 mia. kr. i skattelettelser, end at danskerne kan holde en forårsfridag, når det bliver lidt lysere, holde en forlænget weekend med familien?
Kan ordføreren bekræfte, at det altså er vigtigere at bruge 1 mia. kr. på skattelettelser til virksomhedsarvinger, 1 mia. kr. til ejendomsspekulanter og 700 mio. kr. til topskatteydere, og at for at have råd til det er man altså parat til at snuppe en fridag fra danskerne?
Jeppe Søe (M), 2023-02-02:
Jeg har ikke lyst til at gradbøje vigtigheden af forskellige ting.
Så kunne man også tage kulturpas eller kulturstøtte eller alt muligt andet og spørge, om det er vigtigere.
Og hr. Pelle Dragsted vælger så det, som passer til Enhedslistens vælgere at mene er vigtigere.
Jeg vil ikke sige, at noget er vigtigere end andet.
Vi har lagt et regeringsgrundlag frem som et hele.
Vi har tænkt os at gennemføre det regeringsgrundlag som et hele.
Det er ganske enkelt det her, vi gerne vil, og som vi søger opbakning til.
Og som hr. Pelle Dragsted også ved, er der rigtig meget i grundlaget, som kræver forhandling, masser af forhandling i den her sal og arbejdsgrupper og lignende, og der håber jeg, at hr. Pelle Dragsted vil dukke op.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-02-02:
Tak, hr. formand.
Nu var hr. Jeppe Søe inde på, at noget er vigtigere end andet, og det er jo sådan set også rigtigt nok, men der er jo også nogle brancher her i Danmark, som måske er mere vigtige for vores samfund end andre.
Nogle genererer arbejdspladser bedre end andre, nogle genererer omsætning, og nogle genererer skatteindbetalinger osv.
Det kan være vores kræmmermarkeder, det kan være turistbusvognmænd, det kan være restauranter, det kan være miniferiearrangører, det kan være sommerhusudlejere, det kan være campingpladser, det kan være hoteldrift, det kan være museer, det kan være sommerlande, det kan være legelande.
Det kan være et hav af forskellige arbejdspladser, hvor man nu kan se frem til at få en mindre omsætning, færre besøgende, fordi de ikke får nogen kunder i butikken de her dage, bl.a. i bededagsferien.
Anerkender ordføreren, at der er et hav af danske arbejdspladser, som kommer til at betale, også på tab af danske liberale arbejdspladser?
Jeppe Søe (M), 2023-02-02:
Jeg anerkender, at der selvfølgelig er ting, som ændrer sig i samfundet, når vi laver en forandring som det her, og der er nogle, det vil ramme mere end andre.
Jeg er nu ret sikker på, at danskerne nok skal finde tidspunkter at holde ferie på, og jeg er også ret sikker på, at f.eks. dem, der skal konfirmeres på en store bededag, ikke tænker: Nå, men når det ikke kan blive den dag, vil jeg slet ikke sige ja til Vorherre på nuværende tidspunkt.
Jeg tror, de finder andre tidspunkter.
Jeg tror i virkeligheden, at noget af det, danskerne absolut kan, er at finde udveje.
Det har vi i hvert fald lært de sidste par år – hvordan man gebærder sig, når politikerne lægger rammerne for noget.
Vi står fuldstændig på mål for, at vi lægger rammerne for noget, som nogle kan mene er meget upopulært.
Men jeg er hundrede procent sikker på, at vi alle sammen nok skal finde tid, også til camping og kræmmermarkeder og lignende, Døllefjelde-Musse Marked, og hvad der ellers måtte ligge i bededagsferien.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-02-02:
Jamen jeg synes, det er noget overfladisk.
Det er jeg nok nødt til at sige.
Altså, jeg har været erhvervsordfører herinde i 11 år.
Det, som ordføreren går ind på og siger, at ja, ja, det falder bare på nogle andre dage, er jo ikke rigtigt.
Vi kan tage Hotel Koldingfjord, og det gælder mange af de steder.
De mister en omsætning på omkring 0,5 mio. kr. alene på grund af det lovforslag, som ordføreren står her og er fadder til sammen med andre.
Der er jo et hav af eksempler på det.
Det gælder også min egen lille familie derhjemme.
Jeg har en søn, der skal konfirmeres, i øvrigt i 2024 på bededag.
Vi har lejet lokaler.
Er det også en regning, som man kan få refunderet herinde hos regeringen?
Jeppe Søe (M), 2023-02-02:
Jeg forestiller mig det ikke, men jeg er ret sikker på, at spørgerens lokaler måske vil blive flyttet til et andet tidspunkt, for jeg tror, at spørgerens søn sandsynligvis skal konfirmeres alligevel.
Ja, det her har betydning for mange.
Altså, der er ikke nogen af os, der lægger skjul på, at det er en forandring.
Vi har taget en helligdag og gjort den til en almindelig dag, og det gør vi altså, for at vi alle sammen løfter i flok.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-02-02:
Tak for ordet, formand.
Jeg vil gerne spørge ordføreren lidt til økonomien i det her.
For først var meldingen fra regeringen, at der skulle afskaffes en helligdag – store bededag er det så blevet – for at vi kunne finansiere forsvaret; det kunne jeg også høre stadig væk går lidt igen i ordførerens tale i dag.
Siden har regeringen jo så anerkendt, at det ikke helt er sådan, det hænger sammen, altså at man ikke nødvendigvis skal afskaffe store bededag for at finansiere forsvaret.
Derfor vil jeg bare høre helt simpelt: Hvad mener Moderaterne at de her 3 mia. kr. skal bruges på?
Jeppe Søe (M), 2023-02-02:
Når vi kiggede på det nationale kompromis, da det kom, var det, at der skulle findes penge, noget af det, vi rent faktisk kritiserede og også gik til valg på.
Allerede da det nationale kompromis kom, kunne vi se – og vi var også ude at sige – at pengene jo ikke er fundet; de er kunstigt fundet.
Dem skal vi have fundet, og det gik vi til valg på.
Så der har vi fundet nogle penge til det nu.
Og så skal vi finde nogle til andre ting: til psykiatrien, til sundhedssystemet, til grøn omstilling, til rigtig mange af de ting.
Der kommer vi da til at skulle finde penge i det her Folketing, og jeg går da stærkt ud fra, at det er noget, der vil være en bred interesse i at finde og også i at gå ind i de forhandlinger og finde pengene til de udfordringer, vi har.
Men spørgeren har selvfølgelig ret i, at det jo ikke er nummererede sedler – jeg tror, det er sådan, min egen partiformand sagde på et tidspunkt – men det betyder ikke nødvendigvis, at pengene ikke går dertil.
For vi bliver nødt til at sætte flueben ved nogle af de penge, der er brugt, og så skal vi finde nye.
At alle er imod os, er måske ikke lige det, jeg oplever.
Min indbakke ser også anderledes ud, og hvis man spørger Gallup – hvis man har lyst til det – så kan man jo lige se en måling, hvor Moderaternes vælgere rent faktisk ikke synes, at vi er på vildspor.
Nu kalder hr. Pelle Dragsted det for tyveri og lignende, men lad mig svare på det med skattelettelserne.
Ja, vi er en sammensat regering.
Vi er sammensat af forskellige tidligere fastlåste ideologier, som har forsøgt at finde en mellemvej, og hr. Pelle Dragsted kan selvfølgelig godt fokusere rigtig meget på, hvad de rige får.
Det ville undre mig meget, hvis ikke hr. Pelle Dragsted gjorde det, men jeg synes også, at hr. Pelle Dragsted så skylder at kigge på hele regeringsgrundlaget og sige, at vi jo sådan set også gavner i bunden for at sikre et bedre arbejdsmarked og sikre, at flere kommer på arbejde.
Det er jeg helt klar over at vi er uenige om på mange punkter, men jeg synes, regeringsgrundlaget er et glimrende fundament og et bevis på, at der sker noget, når rød og blå rent faktisk går i stue sammen og prøver at finde løsninger.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-02:
Tak for det, og tak for jomfrutalen.
Jeg kan godt høre, der har været lidt gæsteprædikener på erfaringsbogen, og det er fint.
Det er selvfølgelig også en svær sag at skulle forsvare, for det er jo en sag, hvor I har, ja, stort set alle imod jer, også befolkningen, og ikke mindst fordi den selvfølgelig ikke er blevet spurgt.
Men det, jeg vil spørge til, er noget, hvor jeg har haft meget svært ved at få et svar fra Socialdemokraterne.
Man tegner jo det her billede af, at det her fridagstyveri, eller hvad vi skal kalde det, ligesom er nødvendigt for at kunne finansiere alle de andre ting, regeringen gerne vil.
Men kan ordføreren bekræfte, at der også i regeringsgrundlaget f.eks. ligger skattelettelser for 7 mia. kr., og at ca. 2,7 af dem tilgår de allermest velstående danskere såsom virksomhedsarvinger, ejendomsspekulanter og dem, der betaler topskat?
Og kan ordføreren dermed også bekræfte, at hvis man ikke prioriterede at give de her skattelettelser til nogle af Danmarks rigeste familier, ville man have de samme penge, som man får ved at stjæle en fridag fra danskerne?
Med andre ord er valget, som regeringen træffer, at man synes, det er vigtigere at give de her skattelettelser, end at danskerne kan få den her forårsfridag med familien.
Jeppe Søe (M), 2023-02-02:
Det lyder, som om Carsten Bach har ringet dem op og talt med nærmest alle sammen for at vide, hvad det præcis er, de er imod.
Jeg tænker, at den her sag kræver fordybelse og nuancer, og det er faktisk det, vi står for.
Jeg er som sagt ked af høringsperioden, men når jeg læser høringssvarene, og det har jeg gjort – der er 250 sider – så kan jeg jo læse, at folk har taget sig rigtig god tid alligevel.
De er faktisk kommet i dybden.
Det her er jo ikke en hastesag – dem skal vi helst have meget, meget få af og primært, når bevillinger skal køres videre og der er noget at haste for.
Så vi vil gerne den nuancerede samtale.
Og jeg tror i virkeligheden ikke, at det der er grunden til, at danskerne er imod.
Carsten Bach (LA), 2023-02-02:
Så kan jeg også forstå på regeringen, at det ikke stopper ved store bededag.
Man har tænkt sig at gennemføre mere, der også er upopulært.
Og der må man jo så stille sig selv det spørgsmål og stille ordføreren det spørgsmål: Hvor stor en del af danskernes fritidsliv skal inddrages for at få gennemført Moderaternes politiske projekt, regeringens politiske projekt?
Jeppe Søe (M), 2023-02-02:
Jeg har altså ikke sagt, at vi tager flere fridage – ikke på nogen måde.
Det, jeg sagde, var, at det ikke kan stoppe her, for vi har brug for flere penge, og derfor bliver vi nødt til bredt i Folketinget at finde økonomi til de ting, der skal foregå.
Og det er ikke kun penge.
Der står folk nede på Slotspladsen utallige gange og kæmper for en sag med bannere.
Jeg tror også, de ville stå der rigtig meget, hvis det var jer, der havde flertal.
Og der må nogle af dem jo både sige til politikerne, at politikerne skal gøre noget, men de skal også gøre noget selv.
Vi kommer til at leve markant anderledes i de næste årtier.
Helle Bonnesen (KF), 2023-02-02:
Først og fremmest vil jeg gerne sige tillykke til hr. Jeppe Søe med jomfrutalen, og så vil jeg sige, at vi jo er to her, som deler ordførerskaber – beskæftigelse og kirke – som jo har vist sig at være en meget, meget fantastisk kombination.
Hr. Jeppe Søe taler om respekten for arbejdsmarkedet, altså at man sørger for at skynde sig at få afskaffet store bededag, så man kan give respekt til arbejdsmarkedet, så der kan forhandles.
Nu står vi i den situation, at den danske kirke har en unik kirkemodel, hvor en helligdag udløser en fridag.
Hvor er respekten for, at folkekirken bliver hørt i den her sag?
Jeppe Søe (M), 2023-02-02:
Når jeg taler om respekten, handler det om at sige, at vi gerne vil stå på mål for de ting, vi klart har besluttet at gennemføre.
Det betyder altså med andre ord, at når vi vil noget, siger vi det, og når vi siger noget, vil vi det, og når vi vil noget, gør vi det, hvis vi kan finde flertallet i den her sammenhæng.
Og her har det måttet gå stærkt på grund af overenskomstforhandlingerne.
Jeg er helt sikker på, at kirken, og det siger de jo også, når man taler med dem, kan forholde sig til den her situation.
At de er imod, forstår jeg.
At fagbevægelsen er imod lige nu, forstår jeg, men jeg er ret sikker på, at vi nok skal finde hinanden igen.
Helle Bonnesen (KF), 2023-02-02:
Hr. Jeppe Søe siger, at det her kan vi gøre.
Men hvad kan kirken gøre?
Kirken er taget som gidsel i den her sag.
Det er, som om man har inviteret til fest, hvor folkekirken ikke er inviteret, men de må godt komme og rydde op bagefter.
Hvad har ordføreren af kommentarer til det?
Jeppe Søe (M), 2023-02-02:
Når man bruger ord som gidsel – tidligere var der også noget med, om man myrder sin kone og meget andet – så synes jeg, vi er ude i en retorik, der i hvert fald ikke hverken gavner respekten for politikere eller for samtalen.
Det er ikke den måde, vi i hvert fald taler om det på.
Vi har ikke taget kirken som gidsel.
Vi har sagt, hvad vi gerne vil med nogle rammer i virkeligheden, og vi lægger det så op til kirken at prøve at forholde sig til den virkelighed – om de er uenige eller ej.
Og det betyder, at f.eks. alterbogen ikke er noget, hvor vi går ind og siger, at det kunne være smart, hvis I flyttede en sætning et andet sted hen.
Det er deres teologiske grundviden, der skal ændre alterbogen, selvfølgelig.
Nick Zimmermann (DF), 2023-02-02:
Jeg mener sådan set, at regeringen mangler at give et svar til alle de erhvervsdrivende, som jo virkelig kommer til at have store udfordringer i økonomien, ved at der tages en helligdag fra os danskere.
Jeg står her med en mand, der har en restauration, og som fortæller, at han vil miste i omegnen af 400.000 kr., ved at store bededag fjernes, og der er også danske campingpladser, hoteller og forsamlingshuse og alt muligt andet.
Jeg vil derfor prøve at spørge ordføreren: Vil regeringen lægge op til en form for kompensation til de mange erhvervsdrivende, der kommer til at miste økonomi på, at der tages den her helligdag?