runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-07:
Jeg vil gerne kvittere ordføreren for talen.
Jeg er heller ikke sikker på, at det ville virke ovre i Finansministeriet med den logik, der hersker derovre, men hvis hr. Torsten Gejl vil gøre forsøget, skal det være yderst velkomment.
Nu nævner ordføreren alle de sygdomme, som vil kunne forebygges ved en bedre tandsundhed, og påpeger netop også det problematiske i, at vi ikke kan få svar på spørgsmål om det, men når vi så har spurgt om, hvad udgiften er ved det, kan vi godt få svar på, hvor mange flere der så lige pludselig begynder at gå til tandlæge, for det kan man godt sige meget præcist.
Man kan endda sige, at hvis det er sådan, at man gør tandlæge gratis og finansierer det over skatten, går det ud over arbejdsudbuddet.
Jeg tror, at man ret præcist kan sige, at det er 1.900 mennesker, arbejdsudbuddet ville blive forringet med, og dermed bliver prisen for at indføre vederlagsfri tandlæge også meget højere.
Finder ordføreren ikke, det er paradoksalt, at der er elementer, som man sagtens kan regne på, hvorimod der er andre elementer, hvor man må svare, at det står hen i det uvisse?
Torsten Gejl (ALT), 2023-02-07:
Jeg synes slet ikke, der bliver regnet på noget.
Med hensyn til at danse mit spørgsmål vil jeg sige: Nu er jeg ret god til at danse, og jeg er løbet tør for muligheder, og jeg har spurgt så mange gange på alle mulige måder, at jeg må prøve at finde på noget nyt.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-07:
Der må vi bare konstatere, at det er skiftende regeringer.
Men så vil jeg bare høre ordføreren, om ordføreren har gjort sig nogen overvejelser om, hvorfor det er sådan, altså hvorfor det er sådan, at når vi skal udvide velfærdsrettigheder, når vi skal afskaffe egenbetaling, er det rigtig vanskeligt at få valide tal, hvorimod vi, når det handler om at skulle afskaffe beskatning, kan få meget klare tilkendegivelser på, hvor godt det ville være for samfundet og samfundsøkonomien.
Har ordføreren gjort sig nogle overvejelser om det?
Torsten Gejl (ALT), 2023-02-07:
Nu ved jeg jo ikke, hvad der foregår inde i hovedet på regeringen, men det tyder på, at den gerne vil undersøge de ting, der kan fremme den politik, som den selv går ind for, mens der i forhold til den politik, som ikke lige kommer belejligt, ikke er ret meget hjælp at få.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-02-07:
Det vil jeg gøre.
Per Larsen (KF), 2023-02-07:
Tak for det, formand.
På vegne af Det Konservative Folkeparti skal jeg meddele, at vi agter at stemme for lovforslaget.
Der er i dette lovforslag tale om en række skatteforhøjelser, hvilket vi normalt ikke støtter, men fordi vi i de politiske aftaler har fået sat andre afgifter ned, kan vi støtte forslaget.
Til gengæld får vi i højere grad opkrævet skat for aktiviteter, som forurener klimaet og naturen, altså en grøn skatteomlægning, og dem kan vi godt lide i Det Konservative Folkeparti.
Vi opfordrer kraftigt regeringen til at fortsætte arbejdet med at nå Danmarks klimamål.
Det haster, og vi ser meget gerne et højere tempo i arbejdet.
Lea Wermelin (S), 2023-02-07:
Tak for det.
Jeg ved ikke, om det var ivrigheden, der gjorde, at jeg lige var lidt hurtig.
Men i hvert fald er det jo det første lovforslag, som jeg får lov at behandle som klima- og energiordfører for Socialdemokratiet, og af den grund er det dejligt at stå her, men det er det også, fordi vi med det nye regeringsgrundlag har sat nogle meget ambitiøse klimamål – de mest ambitiøse for Danmark nogen sinde.
Og så er det selvfølgelig også vigtigt for os at sikre, at vi når de mål, vi allerede har sat.
Så vi har en klar retning for det, vi vil, og det er at komme i mål, og det er klart, at der er opstillingen af vedvarende energi helt afgørende.
Vi kan ikke løse klimakrisen uden, og derfor skal vi sikre de bedst mulige rammer for opstillingen.
Det, som vi så skal behandle i dag, er jo i virkeligheden, hvordan vi sikrer, at vi kan lave en bedre model for de her forsøgsvindmøller, end vi har i dag.
Det vil sige, at vi går fra, at det er en driftsstøtte, til at det er en investeringsstøtte.
Det synes vi i Socialdemokratiet er klogt.
Så selv om vi ikke har taget den politiske beslutning endnu, er det udtryk for rettidig omhu, at vi har det med i lovforslaget her i dag, plus en række af de andre mindre ting, som også følger med lovforslaget i dag.
Så det er dejligt, at vi her tager nogle gode skridt for den grønne omstilling og også for Danmarks sikkerhed, og derfor bakker vi op om lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-02-07:
Velkommen til som klima- og energiordfører.
Det her lovforslag er jo altså i den lille ende.
Det er ikke med det, vi redder hele klimaet for Danmark og for verden.
Det er et ret lille lovforslag, som justerer på nogle småting, og når nu ordføreren italesætter, at det skulle være den mest ambitiøse regering, vil jeg sige, at det jo er fint nok, at man fremrykker et 2050-mål til et 2025-mål.
Men regeringen mangler jo at levere på at nå i mål på 2025-målet, hvor der er en manko.
Og så har vi så oplevet på det allersidste, at man har stoppet den kystnære havvindmølleudbygning.
Så jeg vil sige, at der står nogle pæne ting i det regeringsgrundlag, men regeringen og Socialdemokratiet mangler at levere på området.
Lea Wermelin (S), 2023-02-07:
Tak for den varme velkomst til Enhedslistens ordfører.
Det er dejligt at være med i klubben her.
Det er jo rigtigt, at det her forslag ikke gør det alene.
Det tror jeg heller ikke jeg gav udtryk for.
Men jeg tror heller ikke, og det vil Enhedslistens ordfører nok også være enig med mig i, at vi kan løse det hele med et enkelt lovforslag, for så havde vi jo for længst været arbejdsløse og bare gjort det arbejde.
Det kræver sådan set hårdt arbejde at tage ansvar for at løse den klimakrise, vi står midt i, og som er vores generations største udfordring.
Og der har vi jo netop forpligtet os i Socialdemokratiet på, at det er det, vi vil, og det har den nye regering også.
Så er det jo fair nok, at man synes, at verdens mest ambitiøse klimamål ikke er ambitiøst nok til Enhedslisten.
Vi synes, det er meget ambitiøst, og det er også det, vi hører andre lande kvittere for, nemlig at Danmark går forrest.
Så kan jeg til det med åben dør, der blev nævnt, sige, at jeg ikke kan se, at vi har andre muligheder, når den klare vurdering fra vores myndigheder er, at der kan være strid med statsstøttereglerne, men vi arbejder selvfølgelig hurtigst muligt på at få styr på det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-02-07:
Jo, men vi kunne jo nemt være endt i en situation, hvor der var en række partier, der var kommet igennem med deres mål om, at 70-procentsmålsætningen i 2030 skulle hæves til 80 pct.
Det er sådan set det, der er nødvendigt, når vi skal være ambitiøse.
Så det er altså ikke nok at snakke om et eller andet, der sker ude i 2045.
Omkring det her med statsstøtte og de kystnære møller vil jeg sige, at det vigtige jo er, at det problem, som er skitseret, løses hurtigt.
Det er jo det, man kan bedømme regeringen på.
Så det ser jeg frem til løses.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-02-07:
Tak for ordet.
To af de helt store udfordringer, verden står med lige nu, er klimakrisen, og så er det krigen i Ukraine.
Jeg påstår ikke, at det her lovforslag løser de to kriser, men det er i hvert fald med til at løse de to kriser.
Vi skal gøre os uafhængige af russisk gas, for det er jo salg af russisk gas, som finansierer krigen i Ukraine, og derfor skal vi gøre os uafhængige af russisk gas i Europa – jo før des bedre.
Lovforslaget er en del af udmøntningen af Venstres og hele regeringens ambitiøse klima- og energipolitik, som jo bl.a. indbefatter, at Nordsøen og Østersøen skal levere grøn strøm til resten af Europa.
Med lovforslaget sætter vi yderligere fart i den proces ved at udvide og bedre mulighederne for udvikling og test af grønne teknologier.
Det foreslås bl.a., at Danmark videreudvikler sin position som foregangsland på vindmølleområdet ved at justere støttemodellen for forsøgsmøller, så den omlægges til en investeringsstøtte, der kan gives både til møller på havet og møller på land.
Det vil tilskynde yderligere til opsætning af testvindmøller og udvikling af nye og bedre møller, hvilket er nødvendigt, hvis Danmark skal bevare sin markedsposition som førende inden for området for vedvarende energi.
Lovforslaget handler også om power-to-x, hvor ministeren vil få hjemmel til at kunne støtte ikke bare produktion af power-to-x, men også anvendelse af power-to-x.
Så Venstre støtter lovforslaget.
Karin Liltorp (M), 2023-02-07:
Tak for det.
Den grønne omstilling kører derudad, og hurra for det.
På nogle områder går det heldigvis meget hurtigt, for erhvervslivet er med helt fremme.
Derfor er en af vores fremmeste opgaver at sørge for, at rammerne er på plads, så der ikke er buler på banen, når aktørerne er klar til at løbe derudad.
Den hurtige udvikling er der taget højde for i klimaaftalen fra sidste år, som ligesom så mange andre forslag på klimaområdet er blevet til på baggrund af et bredt flertal i Folketinget.
Lovforslaget omfatter flere elementer, hvoraf jeg lige vil berøre to.
Støttemodellen for forsøgsvindmøller ændres.
Den tidligere driftsstøtte afspejlede ikke de ekstra omkostninger, der er forbundet med at foretage test af nye vindmølletyper.
Investeringsstøtte kan i højere grad rette fokus på specifikke omkostninger ved afprøvning af de her prototyper.
Vindmøllesektoren i Danmark bidrager med mange arbejdspladser, samtidig med at sektoren står for en ganske væsentlig del af den danske energiteknologieksport.
Og selv om vi allerede har effektive vindmøller i dag, skal vi vedvarende udvikle, så vi sikrer, at vi får de bedst mulige møller for pengene.
Det kan altid blive lidt bedre, og bare en lille forbedring på en enkelt vindmølle, f.eks. bare 1 pct. højere energiudbytte, kan have et kæmpe effekt på verdensplan til gavn for den grønne omstilling.
Desuden bygger lovforslaget videre på det tidligere lovforslag fra før jul, hvor nogle af de første spadestik til power-to-x-udviklingen blev taget, nemlig en beskrivelse af de regulatoriske rammer for transport af brint.
Med det her nye lovforslag gør vi det på et senere tidspunkt muligt at gennemføre udbud til produktion af power-to-x, og dermed skaber vi rammerne for, at power-to-x-producenterne for alvor kan komme i gang med deres anlæg, primært til at skabe brændstof til fly og transport, der ikke kan elektrificeres.
Det bliver så spændende at følge med i udviklingen inden for det her område, og det er da mit håb, at vi snart kan blive en storeksportør af fremtidens grønne brændstoffer.
Det kræver til en start, at vi fra politisk side sørger for, at rammerne er i orden.
Derfor støtter Moderaterne op om forslaget.
Signe Munk (SF), 2023-02-07:
Tak for det.
Det er vel det, man bedst kan betegne som sådan en form for energipolitisk bunkebryllup, vi har gang i her.
Der er masser af gode elementer i lovforslaget, og det er godt, at vi får ekspederet en masse vigtige sager.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at det bakker SF fuldt og helt op omkring.
Det stammer jo også fra en del forskellige aftaler, som vi har indgået i årets løb, og det er jo også lidt en opsamling af, hvad der lige måtte være smuttet ved andre lovbehandlinger.
Jeg synes, at der er to væsentlige politiske nedslag.
Det ene handler om investeringsstøtte til forsøgsmøller.
Altså, i det hele taget er der bare en rigtig vigtig opgave i at sikre – særlig i den tid, vi lever i – at Danmark stadig væk er et land, der udvikler vindenergiteknologi, og at vi er det sted, hvor man tester de nye modeller.
Derfor er det også fint, at vi sender noget støtte i den retning.
Der er jo ingen tvivl om, at det her er et marked, der bliver mere og mere konkurrencepræget, og jeg synes, at verden, men også i særdeleshed Danmark har god gavn af, at vi sikrer, at vi stadig væk er et land, der udvikler vindenergiteknologi.
Så er der den anden del, der handler om power-to-x-udbud, altså at der er en bemyndigelse til, at man også kan give støtte til anvendelse.
Det er fint, at bemyndigelsen kommer, men det fordrer en politisk diskussion om, hvad det så er for en anvendelse, og hvordan det skal bruges osv.
Det synes jeg er en videre politisk diskussion, som jeg i hvert fald personligt ikke er helt færdigbagt i.
Men det, at der er en bemyndigelse, gør jo, at vi ikke skal i gang med endnu en lovbehandling, såfremt vi skulle finde en model.
Det synes jeg er spændende at arbejde videre med.
Og ellers er det jo bare rigtig fint, at den VE-bonusordning, som vi fik lavet – altså det med, at hvis man bor tæt på et energianlæg, får man også lidt i baglommen – også gælder, hvis man har VE-anlæg i ødrift.
Det bakker vi op omkring, og vi har ikke yderligere bemærkninger.
Lise Bech (DD), 2023-02-07:
Tak, formand.
Det her lovforslag implementerer jo dele af »Klimaaftale om grøn strøm og varme 2022«, og det har et meget bredt flertal bag sig i Folketinget.
Indledningsvis kan jeg da sige, at Danmarksdemokraterne støtter forslaget, da det vil præcisere lovgivningen og få de nødvendige hjemler på plads til at støtte arbejdet med power-to-x i takt med udviklingen på området og give plads i lovgivningen til fremtidens grønne løsninger og teknologier.
Hvad drejer det sig så om?
Det drejer sig bl.a. om, at ministeren bemyndiges til at tildele de 100 mio. kr., der blev afsat til test af havvindmøller med aftalen om grøn skattereform for industri m.v. fra juni 2022.
Det handler om at sikre, at der kan afholdes udbud til støtte til anvendelse af kemiske brændstoffer og produkter fra elektricitet, altså power-to-x – hjemmelen i dag gælder kun til støtte til produktion af power-to-x-produkter – og at anvendelsesområdet for VE-ordningerne tilpasses, så også VE-anlæg, der ikke er nettilsluttet, kan være omfattet af ordningerne.
Det skal præciseres, at klima-, energi- og forsyningsministeren kan fastsætte vilkår om tilsyn, forundersøgelsestilladelser, etableringstilladelser og elproduktionstilladelser i forhold til VE-loven.
Endelig vil der med det her lovforslag blive etableret hjemmel til, at Energistyrelsen kan foretage modregning i pristillæg for produktion af elektricitet ved anvendelse af biogas eller forgasningsgas fremstillet ved biomasse.
Der var faktisk en fejl i lovændringen fra 2008, men fejlen blev først synlig, da markedsprisen for produktionen af bl.a. el fra biogas steg voldsomt fra slutningen af 2021 og i 2022.
Der er foretaget ændringer i lovforslaget foranlediget af høringssvarene, og jeg har bemærket, at de høringsberettigede bakker op om lovforslaget.
Så som sagt tidligere: Danmarksdemokraterne støtter forslaget.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-02-07:
Tak for det, formand.
I Liberal Alliance støtter vi lovforslaget, og det gør vi, fordi det indeholder en masse udmærkede ændringer.
Men jeg vil alligevel lige dykke ned i to ting, som jeg vil komme med nogle opfordringer til.
For hvis man skal have en masse testcentre til vindmøller – og jeg havde faktisk den ære at besøge et Vestastestcenter så sent som i går for at få syn for sagen – så giver det jo først rigtig god mening at have det, hvis vi rent faktisk også får sat nogle vindmøller op.
Den anden ting er power-to-x.
Det er en forudsætning for, at power-to-x fungerer, at vi har en stor overflod af grøn strøm, og derfor er det desværre helt meningsløst at have en masse power-to-x, hvis vi ikke også får sat en masse vindmøller op eller anden grøn strømproduktion.
Og man må desværre sige, at det er gået temmelig langsomt med at få landvindmøller op, og i går indeholdt jo lidt en streg i regningen i forhold til havvindmølleprojekter.
Lea Wermelin (S), 2023-02-07:
Jeg synes, det er dejligt, at der er engagement blandt partierne.
Jeg vil nu stå fast på, at det regeringsgrundlag, vi har, er meget ambitiøst, og man kan jo også på både 2025-målet, men sådan set også på 2030-målet, se, at vi sætter alle sejl til for netop at sørge for, at Danmark er et af verdens allermest ambitiøse lande, når det handler om klima, og ikke bare siger det, men også gør det og viser det, sådan at andre lande også kan lære af vores eksempel.
Så er jeg fuldstændig enig i, at vi skal lykkes hurtigst muligt med at finde en løsning i forhold til vores havvindmøller.
Peter Kofod (DF), 2023-02-07:
Tak for det.
Lovforslaget har til formål at forhindre dobbeltbeskatning og fjerne muligheden for, at det kan forekomme, at der hverken sker beskatning i Danmark eller i Frankrig.
Med andre ord vil man med forslaget undgå, at virksomheder eller borgere betaler for meget eller for lidt i skat.
Aftalen indeholder nærmere regler for, hvordan skatteforholdene skal indrettes på tværs af landegrænserne.
I Dansk Folkeparti mener vi, at det er entydigt godt, at der indgås dobbeltbeskatningsoverenskomster, da det bidrager til at skabe klarhed over, hvordan beskatningen finder sted ved grænseoverskridende aktiviteter.
Det er forventningen, at forslaget vil bidrage til den økonomiske udvikling for virksomheder med aktiviteter i Frankrig, der er en af Danmarks største handelspartnere, og det støtter vi selvfølgelig i Dansk Folkeparti.
Tak for ordet.
Per Larsen (KF), 2023-02-07:
Tak for det, formand.
Vi stemmer for og stoler på, at der er lavet en dobbeltbeskatningsaftale, som følger de almindelige principper.
Vi forstår, at den her aftale med Frankrig har været længe undervejs, og også, at der er lettelse i erhvervslivet over, at den nu endelig er klar.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2023-02-07:
I virkeligheden sagde ordføreren fra Liberal Alliance det jo meget godt: Der er aftaler, man er med i, og så er der nogle, man ikke er med i.
Sådan er det også for Dansk Folkepartis vedkommende; den del af aftalen mellem den daværende socialdemokratiske regering og en række af Folketingets partier, som handler om den grønne skattereform, er vi ikke en del af, og den føler vi os derfor ikke forpligtet på.
Forslaget handler om at forhøje energiafgiften for fossile brændsler for erhverv og forhøje den fra 2023 til 2025.
Den anden del af lovforslaget, som handler om at udmønte en politisk aftale om sprøjtemiddelstrategi, var en aftale, den daværende regering indgik med bl.a. Dansk Folkeparti, og den aftale står vi selvfølgelig fuldstændig på mål for.
Vi har ikke gjort vores stilling op i forhold til den del af lovforslaget, som udspringer af den aftale, vi ikke er en del af, men det kommer vi selvfølgelig til at diskutere og dykke ned i i løbet af udvalgsbehandlingen.
Nu skal jeg ikke stå her som rosinen i pølseenden og problematisere det, som tidligere ordførere har sagt – jeg vil dog sige helt generelt til regeringen, at måske er det en idé i fremtiden, at man ikke mikser de her forskellige aftaler i ét lovforslag, så vi står i den her situation.
Nu er det nok ikke et problem med det her lovforslag, fordi ministeren formentlig er så imødekommende og vil gå på talerstolen og tale om, at vi kan dele det her, håber jeg, men man ved jo aldrig i fremtiden.
Anders Kronborg (S), 2023-02-07:
Tusind tak for det.
Det her lovforslag har en lidt kortere overskrift, men ikke desto mindre er lovforslaget også rigtig spændende.
Det lovforslag, som vi skal behandle, har til formål at sikre dobbeltbeskatningsoverenskomsten mellem Danmark og Frankrig.
Overenskomsten skal sikre klarhed omkring virksomheders skattemæssige forhold.
Samtidig skal den sikre, at borgere og virksomheder ikke bliver beskattet af samme indkomst to gange, og at der ikke opstår mulighed for skatteundgåelse eller skatteunddragelse.
En ny overenskomst har været efterspurgt af særlig erhvervslivet og danske pensionister med bopæl i Frankrig.
Sidste år blev den danske finansminister og den franske finansminister enige om en ny aftale for dobbeltbeskatningsoverenskomst.
Så nu er vi nået så langt som til at sikre vores del og til, at den gennemføres i Danmark, og det gør vi med det her lovforslag.
Konkret indeholder forslaget opdaterede regler om fordelingen af beskatningsretten for forskellige indkomsttyper som lønindkomst, renter, udbytter og pensioner.
Det er regler, der skal sikre, at personer og virksomheder ikke beskattes af samme indkomst både i Danmark og i Frankrig.
Hvad angår beskatningsretten af pensionister, lægges der som noget nyt op til, at Frankrig får muligheden for at beskatte pensionister først.
Herefter kan vi i Danmark beskatte op til det danske skatteniveau.
Hvis der nogen, der set filmen »Midt om natten«, er der en sådan en herlig sekvens med Erik Clausen, der sidder over for Poul Bundgaard.
Poul Bundgaard spiller en folketingsmand, og Erik Clausen beskylder ham for at tage til udlandet for at slippe for at betale skat, når nu han er færdig med gerningen.
Med de ord og med det billede fra en fantastisk god film vil jeg tillade mig at sige, at Socialdemokratiet bakker op om det her lovforslag.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-02-07:
Allerførst vil jeg da gerne rose ordføreren for at nævne Poul Bundgaard her i salen.
Jeg tror faktisk, han hed Buhmand i den film, ordføreren var inde på, og Bøhmanden tror jeg Kim Larsen kom til at kalde ham.
Men jeg vil egentlig gerne spørge i forhold til det, for det er jo en ny måde at gøre det på.
Det her er en sag, der har kørt i noget, der ligner 15 år, hvor det har været et problem, specielt i forhold til de lande, hvor der er relativt mange danskere, der rejser hen, når de skal nyde deres seniortid.
Så er der Spanien.
Så er der Luxembourg.
Så er der Portugal.
Så er der Italien.
Det med beskatningsfordelingen, som ordføreren også er inde på, er jo rigtigt, men det er en model, som i hvert fald ikke favoriserer den danske skattedel i forhold til det her.
Der vil jeg bare gerne spørge ordføreren, om ordføreren deler vores bekymring for, om det her kan danne sådan en new normal, havde jeg nær sagt, en ny situation, hvor det faktisk er flere lande, der vil komme ind med det samme ønske, og hvor det dermed vil betyde et større provenutab for den danske del af pensionsindbetalingerne.
Anders Kronborg (S), 2023-02-07:
Det er et interessant spørgsmål, som ordføreren rejser her.
Jeg vil sige, at de her forhandlinger jo også er lidt specielle, ved at de faktisk foregår i et lukket rum mellem to lande, og der er det selvfølgelig vigtigt, at den del også foregår i fortrolighed mellem to lande.
Som jeg har læst mig frem til, også i forhold til provenuet, vil det have et provenu på 100 mio. kr.
Jeg synes jo et eller andet sted, at det, der sådan set også er væsentligt for den danske stat, når vi snakker om provenu, er, at der her i lovforslaget er et helt tydeligt incitament til, at det ikke, som jeg forstår det, kan betale sig at bosætte sig i udlandet.
Om det så vil skabe præcedens eller ej, tør jeg ikke at vurdere, men jeg tror sådan set, at man skal være meget åben over for, at drøftelser helt generelt mellem lande kan finde sted i forhold til det her, og også i forhold til den globaliserede verden, hvor det er helt tydeligt, at folk ikke kun bosætter sig i Danmark, når de bliver gamle, men som i det her eksempel også i Frankrig.