runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Vi har ganske rigtigt lavet et finanslovsudspil, og det er rigtigt, som fru Jane Heitmann siger, at det hedder »Gør gode tider bedre«, men fru Jane Heitmann glemmer tilføjelsen »for alle«.
Og det er lige præcis det, at vi skal have »for alle« med.
I 2019 skal vi ikke bruge 25 mia. kr. på grønne biler.
Frem imod år 2030 skal vi prioritere grønne biler på mange forskellige måder, dels, som jeg har indikeret, ved at ændre på måden, man laver firmabilsordninger på, dels ved at udrulle en infrastruktur, og meget andet.
Så bliver jeg nødt til at anfægte det, når fru Jane Heitmann taler om de mange vilde velfærdsmilliarder, som Venstre skulle have givet, for det er da pudsigt, at man, når landets statsminister står i nationale dagblade i store annoncer og skal gøre et stort tal gældende, så er nødt til at gå tilbage til år 2001.
Jeg kender ikke beregningerne bag Venstres tal, men jeg kan i hvert fald konstatere, at tænketanken AE-Rådet regnede på det og fandt frem til, at af de 75 mia. kr., man bryster sig af, ligger de 72 mia. kr. før 2010.
Jeg kunne da egentlig godt tænke mig at se et regnestykke på de 75 mia. kr.
Det kunne da være interessant.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-09-06:
Jeg har desværre ikke nået at dykke ned i Socialdemokratiets udspil.
Jeg har kun lige nået at skimme det.
Men jeg glæder mig rigtig meget til at læse det.
Jeg tænkte, at jeg vil bruge anledningen her i dag i salen til at tale om noget, som jeg er sikker på ligger begge vores partier meget på sinde, nemlig børnefattigdom.
Vi ved jo, at bare et enkelt år i fattigdom kan påvirke børn i resten af deres liv, og vi har set en fordobling af antallet af fattige børn i det her land under den her regering.
Samtidig har man også fjernet en måde, hvorpå man officielt kan måle fattigdom, nemlig ved at fjerne fattigdomsgrænsen.
Derfor vil jeg gerne høre ordføreren om nogle af de initiativer, der er i forhold til at holde fast i, hvordan vi måler det, men det er selvfølgelig ikke nok, for hvordan gør vi noget ved det?
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Vi har bl.a. prioriteret, at vi vil lave om på firmabilbeskatningen, som vi fik sagt klart og tydeligt, og det er en af måderne at komme i mål på med det.
Det er også at lave infrastruktur m.v. Men det er også klart, at det kræver, at der bliver prioriteret, og jeg synes først og fremmest, at vi skal sætte os ned i de forhandlinger, der starter her i efteråret, og finde de nødvendige prioriteringer, for de 100 mio. kr., som det lykkedes Socialdemokratiet at få ind i energiforliget, er i hvert fald ikke nok til at komme i mål med det.
Det anerkender jeg gerne.
Så selvfølgelig skal vi finde mere.
Først og fremmest er jeg glad for, at hr. Martin Lidegaard på den måde klart signalerer, at en socialdemokratisk regering efter næste valg også får Radikales opbakning.
Det sætter jeg stor pris på, og jeg vil se meget frem til, at vi kan samarbejde om at afskaffe omprioriteringsbidraget.
Jeg gætter på, at hr. Martin Lidegaard ligesom jeg har brugt lidt tid i går aftes på at sidde og forberede dagens debat og dermed måske har overset, at vi ret klart og tydeligt lige præcis sagde det i går, altså at en del af vores finanslovsforslag nu er, at der ikke skal bruges grønthøstermetode på alle uddannelser, og det står vi selvfølgelig fuldt og helt ved.
Martin Lidegaard (RV), 2018-09-06:
Det var rart at høre, at der ikke er nogen som helst slinger i valsen der.
Så kan jeg sige, men det tror jeg er en gammel nyhed for de fleste, at vi giver Mette Frederiksen chancen som kongelig undersøger, dronningelig undersøger, hvis oppositionen vinder valget, og så må vi jo se, om vi kan blive enige med Socialdemokraterne om, hvilken politik der skal føres.
Det skal så være i en anden retning.
Men uddannelse er et vigtigt element her.
Et andet vigtigt element er jo så miljøet og klimaet.
Og der kunne jeg godt tænke mig at spørge, om socialdemokraterne der vil være med til at løfte den grønne barre lige så højt, som vi har gjort på energiområdet, for det kræver jo en slags grøn revolution, kan man sige, både i vores landbrugssektor og i transportsektoren.
Og hvis det er noget, der skal ske inden for få årtier, skal vi jo i gang nu, og det kræver altså, at vi også kommer ud af starthullerne på de to områder, hvor man vel kan tillade sig at sige, at Socialdemokraterne har været en lille smule mere langsomme end på energiområdet, i hvert fald i de senere år.
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Jeg har sat stor pris på det forhandlingsforløb, vi havde lige før sommeren, omkring energi, hvor hr. Martin Lidegaard og jeg og mange andre dygtige folk sad med omkring forhandlingsbordet.
Som jeg forstår det, er det regeringens ambition at indkalde til klimaforhandlinger allerede i det her efterår, og der synes jeg jo, at det er en oplagt opgave for de samme partier, som gik hele vejen på energiområdet, også at gøre det på klimaområdet.
Hvis jeg skal fremhæve noget af det, som vi især har fokus på, så er det jo, som hr. Martin Lidegaard også nævner, transporten, hvor vi har en ambition om, at Danmark skal kunne nå et mål om at have 500.000 grønne biler i år 2030.
Det er helt afgørende, at vi når den milepæl, hvis vi også skal i mål med en begrænsning af udledningerne fra især transportsektoren.
Også der ser jeg frem til at arbejde sammen med hr. Martin Lidegaard resten af året.
Anders Johansson (KF), 2018-09-06:
Tak for det, og tak for en god tale og en god plan, eller hvad man nu skal kalde det, i hvert fald en brochure for, hvad I vil frem til år 2025.
Ordføreren siger, at man har finansieret det hele punkt for punkt, og at man vil bruge hele råderummet til at øge velfærden.
Så man vil øge arveafgiften, og så skal friskoler og privatskoler betale.
Derudover er der også et forslag om, at man vil sætte 500.000 elbiler på markedet i 2030.
Det anslås at koste omkring 25 mia. kr. yderligere i mindre provenu, og så mangler der altså, i hvert fald for mig at se, en ret stor del af finansieringen til det her forslag, hvis man samtidig skal i mål med den ambition.
Kan ordføreren redegøre for, hvor de sidste penge skal komme fra?
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Først og fremmest vil jeg godt have lov til – fordi det er første gang, hr. Anders Johansson optræder som finansordfører i en finanslovsdebat – at byde ordføreren velkommen.
Jeg er ganske overbevist om, at også Det Konservative Folkeparti går meget op i at sikre en grøn omstilling af transporten.
Det kunne jeg hvert fald bemærke, da partiet politiske ordfører, fru Mette Abildgaard, optrådte i TV Avisen i sommer, i et indslag, som jeg i øvrigt også selv medvirkede i.
Og det er jo sådan, at hvis man vil fremme de grønne biler – og det handler ikke kun om elbiler; når vi taler grønne biler, taler vi i det bredest tænkelige perspektiv, altså dels elbiler, dels pluginhybridbiler, dels brintbiler, og hvad der ellers måtte komme af teknologier, som vi ikke kender til nu – så handler det lige så meget om, at der også er de strukturer, der skal til, for at kunne sikre den her omstilling.
Men det er klart nok, at det naturligvis havde været det letteste, hvis den omstilling af registreringsafgiften, som regeringen lavede for nylig sammen med Dansk Folkeparti, havde været en teknisk baseret omstilling.
Og derfor er det her selvfølgelig noget, som vi er nødt til at tage hul på, også i klimaforhandlingerne, som der forhåbentlig bliver indkaldt til snart.
Det er også klart, at den samlede finansiering af det her ikke er noget, der skal findes i finansåret 2019, men vi skal i gang for at kunne nå i mål.
Anders Johansson (KF), 2018-09-06:
Tak for et svar, eller et ikkesvar, og tak i øvrigt for velkomsten til ordførerkredsen.
Vi deler ambitionen om, at der skal flere elbiler på gaderne, men det skal jo også ske i et tempo, hvor man kan sige, at det ikke bliver for uoverskuelig en udgift for statskassen.
Og jeg mangler stadig et svar på, hvor de 25 mia. kr. skal komme fra, hvis nu man skal nå ambitionen om at komme op på 500.000 elbiler.
Det er en god ambition, men hvor skal pengene komme fra?
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-09-06:
Tak for det.
Jeg vil godt følge op på det sidste spørgsmål, for det synes jeg faktisk var ret interessant.
Socialdemokratiet siger, at de har en fuldt finansieret 2025-plan, man har penge til alle tingene, men når Det Konservative Folkepartis ordfører så spørger til den ambition, man har, om 500.000 elbiler, altså hvor pengene skal komme fra, er der ikke noget svar.
Det er jo det, der er problemet med de såkaldte papirer fra Socialdemokratiet.
Der er jo ikke en plan.
Der er ikke en oversigt, så vi kan forholde os til, hvad det er, Socialdemokratiet vil.
Derfor vil jeg bare prøve at spørge på en lidt anden måde.
Hvor stor en del af det råderum, der er, vil Socialdemokratiet bruge på elbiler – til skattelettelser bl.a. – i stedet for på velfærd?
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Vi skal også kigge på, hvordan vi f.eks. kan fremme det, og det står jo så også i vores grønne udspil.
Det ville være rart, hvis der ikke var regibemærkninger ovre fra ministersiden, som kan forstyrre, formand.
Vi skal bl.a. omlægge den beskatning, der er, i form af firmabilbeskatning, for noget af det, som virkelig vil kunne få mange grønne biler ud at rulle meget hurtigt, er, hvis man fremmer lige præcis det, at de mange, der kører rundt i firmabil, prioriterer at have en grøn bil frem for en gammel dieselhakker.
Det vil virkelig være noget af det, der fremmer det.
Så det handler altså ikke alene om afgifter.
Det handler om de samlede strukturer, og det handler også om infrastrukturen.
Så er det også bare sådan, at når hr. Torsten Schack Pedersen stiller sig op med dette spørgsmål, får jeg jo også den tanke, at det i virkeligheden handler om, at Venstre i hvert fald ikke har de samme ambitioner, nemlig at vi skal have en stor klimaomstilling.
Jeg er glad for, at Det Konservative Folkeparti før tilkendegav, at de faktisk på det her område har nogle ambitioner.
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-09-06:
De sidste beskyldninger kan jeg da i hvert fald afvise.
Der ligger jo i regeringens finanslovsudspil flere penge til klimaindsatsen, men jeg ved godt, at det er lidt svært for Socialdemokratiet at glæde sig over en lang række af de initiativer, vi har lavet.
Det gør åbenbart ondt på Socialdemokratiet at konstatere, at vi har en regering, som leverer på så mange måder og på så mange områder.
Men jeg vil gerne tilbage til det samme spørgsmål, som jeg stillede i første omgang, for jeg får ikke noget svar.
Hvor mange penge vil Socialdemokratiet bruge på de forskellige initiativer?
Socialdemokratiet siger hele tiden, at jamen i en 2025-plan har man en sum penge til rådighed, men der kommer jo yderligere initiativer, og de her 500.000 elbiler er ikke finansieret.
Derfor ville det bare være befriende, hvis Socialdemokratiet kunne sige, hvad man egentlig vil bruge pengene til.
For det, vi oplever gang på gang, er, at Socialdemokratiet bruger de samme penge flere gange.
Det er jo ikke bare noget, jeg står og er sådan lidt mavesur over, men det er bare, fordi jeg har sådan en bitter erfaring med, at det er sådan, Socialdemokratiet opfører sig, når de er i opposition.
Så kan man alt muligt.
Og den dag, man eventuelt måtte komme i regeringskontorerne igen, er virkeligheden en anden.
Jeg synes, at danskerne fortjener nogle fulde svar.
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Hvis det ikke var mavesurt, men muntert, så vil jeg nødig opleve hr. Torsten Schack Pedersen mavesur, det må jeg sige.
Det bliver jeg altså nødt til at afkræfte.
Det er ikke det, vi taler om.
Vi taler meget bredt om grønne biler, og derfor er det også lidt væsentligt at kigge på, at det, eksempelvis når vi taler om plugin-hybridbiler, så faktisk, og det vil jeg gerne anerkende, er et område, hvor salget går ret stærkt i øjeblikket.
Det kan godt være, at det ligger lidt stille, hvad angår elbilerne, men det går faktisk ret stærkt med plugin-hybriderne.
Så ambitionerne er der, og det er klart, at vi også gerne vil med ind og påvirke de forhandlinger, som er på klimaområdet, uagtet hvor store ambitionerne så er hos Venstre.
Louise Schack Elholm (V), 2018-09-06:
Tak for ordet.
Jeg tror, jeg vil blive lidt ved emnet, for jeg synes, at ordføreren er utrolig dygtig til at tale udenom.
Men jeg synes, at det, der ligesom er det centrale, er, hvor mange penge Socialdemokratiet har sat af til det initiativ, der skal sikre, at der er 500.000 elbiler?
Jane Heitmann (V), 2018-09-06:
Jeg kan godt forstå, hvis Socialdemokraternes ordfører lyder en lille smule bitter over, at man ikke selv har formået at løfte den danske velfærd derhen, hvor den er i dag, og at man kun har bidraget med den smule, man har.
Jeg anerkender, at man har bidraget, men det er jo trods alt kun ganske få år, Socialdemokraterne har siddet ved magten, så man har ikke evnet mere.
Jeg forstår godt den bitterhed.
Men jeg vil gerne tilbage til mit spørgsmål om den grønne indsats.
Hvor skal pengene komme fra?
Det er så let at tale i store, forblommede overskrifter, det er så let at stå og sige, at man holder sig til sin plan, når man kun taler i overskrifter.
Lad os nu få fakta på bordet: Hvor skal pengene komme fra?
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Hvis man tror, at det alene handler om, at man bare skal give skattesubsidier til det, så tager man jo fejl.
Og det er i hvert fald ikke skattesubsidier, som skal findes i år 2019 i finansloven – det er også vigtigt at slå fast.
Men vi skal jo derudad, og jeg kan høre, at det også er De Konservatives ambition, så skal vi ikke gøre det til en fælles ambition at nå i mål med det?
Der var en grund til, at Socialdemokratiet insisterede på, sammen med andre partier, at der i forbindelse med energiforliget blev afsat penge til, at vi netop kan udmønte i retning af den grønne transport.
Så derfor gør vi selvfølgelig altid det, at vi prøver at sikre, at vi kan komme den rette vej.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2018-09-06:
Tak for det.
Det er egentlig et ret simpelt spørgsmål.
For nu har vi jo hen over de sidste dage læst sådan nogle overskrifter, der hedder gavebod og gaveregn, og hvad vi har derudad, og nu behøver man jo aldrig tage for pålydende, hvad journalisterne skriver – det er jeg med på – og hvad der står på forsiden af Ekstra Bladet, behøver man heller ikke altid tage for pålydende, men jeg bliver nødt til at spørge ordføreren om noget.
For når ordføreren nu siger, at den her finanslov fortsætter i den rigtige retning, altså med, at den offentlige sektor skrumper, så er jeg jo sådan set fuldstændig enig i ordførerens karakteristik: Det er præcis det, der sker med den her finanslov, altså at den offentlige sektor skrumper, og derfor er det fuldstændigt vrøvl fra ende til anden, når det er sådan, at det bliver karakteriseret som en gaveregn.
Så jeg skal bare bede ordføreren om at uddybe, for at vi kan få slået det fast, om det er overskrifterne på tabloidaviserne, der har ret, eller om det er Joachim B. Olsen, der har ret i karakteristikken af regeringens finanslov.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-09-06:
Det er altid mig, der har ret!
Og jeg synes ikke, det er rimeligt at betegne det som en gaveregn.
Der bliver lagt op til en offentlig forbrugsvækst på 0,4 pct.
Det er fuldstændig i tråd med det, der blev aftalt i regeringsgrundlaget, og det er ikke markant anderledes end det, der er blevet spillet ud med i de øvrige finanslove, der er kommet fra den her regering, og det er rigtig fornuftigt.
Det er jo ikke rigtigt, at den offentlige sektor som sådan skrumper.
Der bliver tilført flere ressourcer til den offentlige sektor.
Men heldigvis er vi i den situation, at resten af økonomien vokser hurtigere end den offentlige sektor, og derfor kommer den offentlige sektor til at fylde relativt mindre af den samlede økonomi, og det synes vi er godt.
For den offentlige økonomi fylder for meget i Danmark, og det er godt, at der bliver taget nogle skridt i de her år til at få skabt en bedre balance mellem det offentlige og det private.
De ressourcer, der bliver brugt i det offentlige, kan jo ikke samtidig bruges af borgere og virksomheder.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2018-09-06:
Der er ikke tale om en gaveregn, der er tværtimod tale om en finanslov, som ikke dækker, at der kommer flere gamle, og at der kommer flere børn i vores samfund, og at vi derfor skal strække de penge, der er i den offentlige sektor, længere, og det vil sige, at serviceniveauet nødvendigvis må falde.
Så siger Mads Lundby Hansen fra CEPOS, at man ikke kan kalde det en blå finanslov.
Så er det jo, at jeg har ham mistænkt for at have læst Ekstra Bladet i stedet for at have hørt på Joachim B. Olsen.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-09-06:
Ja, Mads er en god mand, og jeg konstaterer, at den her regering – med de tre partier – har lavet det mest ambitiøse og det mest borgerligt-liberale regeringsgrundlag, nogen borgerlig regering nogen sinde har lavet i Danmark, og i det regeringsgrundlag har man lagt op til en basisrealvækst på 0,3 pct. Så det er en blå finanslov i den forstand.
Rune Lund (EL), 2018-09-06:
Den 12. august kunne man i Berlingske læse en overskrift, der hedder: »Kristian Jensen: Venstre går ikke til valg på skattelettelser«.
Og inde i artiklen kan man bl.a. læse, at finansministeren er citeret for at sige: »Jeg tror ikke, at vi kommer til at diskutere flere skattelettelser på arbejdsindkomst før et folketingsvalg.«
Altså, opfatter hr. Joachim B. Olsen den sætning – »Jeg tror ikke, at vi kommer til at diskutere flere skattelettelser på arbejdsindkomst før et folketingsvalg« – som sådan et kraftigt løfte fra finansministeren om, at der hverken før eller efter et folketingsvalg vil komme flere skattenedsættelser?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-09-06:
Jeg tror, at finansministerens analyse er fuldstændig rigtig.
Der er ikke lagt op til, at skatten på arbejde skal lettes yderligere i den her valgperiode, som jo også lakker mod enden.
Jeg synes, det er mest fair at stille citatspørgsmål til hr. Kristian Jensen, undskyld, til finansministeren, når han skal herop.
Men som det er nu, har vi en regering, og den har et regeringsgrundlag, som strækker sig frem mod 2025, og i det regeringsgrundlag er der jo en ambition om at sænke det strukturelle skattetryk.
Så det er det, jeg forholder mig til.
Rune Lund (EL), 2018-09-06:
Jamen det, jeg prøver at spørge ind til, er jo troværdigheden af, at en borgerlig regering – hvis en sådan måtte vinde et kommende folketingsvalg – skulle afholde sig fra at lave skattenedsættelser.
Det er det bluffnummer, jeg ligesom prøver at punktere her.
Man siger, at man ikke går til valg på det, men lige så snart valget er overstået, kan man måske lige blive presset lidt af Liberal Alliance, og så bliver man så nødt til at lave en masse skattenedsættelser alligevel.
Jeg vil gerne høre hr. Joachim B. Olsens vurdering af det realistiske i, at der ikke skulle blive gennemført skattenedsættelser, hvis der kom en ny borgerlig regering til magten efter et kommende folketingsvalg.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-09-06:
Jeg er ret overbevist om, at kommer der en ny borgerlig regering – ligemeget hvordan den er skruet sammen – så vil der komme skattelettelser.
Jeg kan faktisk ikke komme på en eneste regering, inklusive socialdemokratiske regeringer – også regeringer, som hr. Rune Lunds parti har støttet – som ikke har sænket skatten.
Thorning sænkede skatten med 0,9 mia. kr. før tilbageløb og adfærd.
Vi har sænket skatten med godt 15 mia. kr. før tilbageløb og adfærd.
Og i Liberal Alliance, og det tror jeg egentlig også gælder i andre borgerlige partier, ønsker vi at sænke skatten, fordi det er det rigtige at gøre.
Og det tror jeg også kommer til at ske i fremtiden.
Josephine Fock (ALT), 2018-09-06:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg vil spørge ind til det, som vores klimavismand Peter Birch Sørensen siger i Information, nemlig at 1 mia. kr. til klimaomstilling langtfra er nok.
Jeg ser jo egentlig Liberal Alliance som et parti, der, i hvert fald inden de kom i regering, var visionært og havde nogle nye tanker for fremtiden.
Det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at høre om, er, om Liberal Alliance har nogen visioner om den grønne omstilling, og hvad Liberal Alliance ønsker at gøre ved det.
Og hvis Liberal Alliance eventuelt ikke er en del af en kommende regering, hvad er så Liberal Alliances vision for en grøn omstilling?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-09-06:
Jeg har desværre ikke haft mulighed for at læse den pågældende artikel, og derfor er det lidt svært at kommentere på den.
Men jeg vil dog sige, at jeg finder det yderst interessant, at Alternativet og også andre simpelt hen kan tage Peter Birch Sørensens ord og så bruge dem mod os andre.
Peter Birch Sørensen stod jo i spidsen for Produktivitetskommissionen, og når vi andre står og siger, at Peter Birch Sørensen og andre kloge hoveder har regnet på, at der faktisk er et ret stort effektiviseringspotentiale i den offentlige sektor, man bør sænke selskabsskat og andre ting for at øge produktiviteten, så betyder Peter Birch Sørensens ord ingenting.
Jeg har ikke læst den pågældende artikel, men i forhold til resten af spørgsmålet vil jeg sige, at ja, vi har den ambition, at man skal tage klimaforandringer alvorligt, men man skal ikke være hovedløs omkring det.
Der gælder de samme principper på det her område, som der gælder på andre områder, nemlig at man skal være omkostningseffektiv og ikke smide penge ud af vinduet.
Det nytter heller ikke noget, at vi render så langt foran alle andre, når det er et globalt problem, bruger så mange penge med så lille effekt, hvis de penge kunne være bedre brugt på andre ting.
Så vi skal nå de mål, vi har sat os, og dem er vi jo på vej til at nå, så vi bidrager meget flot i Danmark på det spørgsmål.
Josephine Fock (ALT), 2018-09-06:
Så lad os blive meget konkrete.
Hvorfor fjerner man f.eks. i det her finanslovsudspil afgiftsnedsættelsen for elbiler?
Rune Lund (EL), 2018-09-06:
Det var meget få tusinde kroner, som de grupper, som hr. Joachim B. Olsen fremhæver her, rent faktisk betalte i kroner og øre i topskat.
De, som virkelig scorede kassen på den reform, var jo dem med de allerhøjeste indkomster.
I forhold til det her med 2012-reformen vil jeg sige, at ikke bare var den dybt problematisk og katastrofal, fordi den skabte ulighed, den var også dybt økonomisk uansvarlig, fordi man på Finansministeriets regnemaskine regnede med de her dynamiske effekter.
Der regnede man med, at hvis man nu forringede vilkårene for arbejdsløse, samtidig med at man lavede skatterabatter for dem, der tjente mest, så ville der blive rigtig mange flere penge i det økonomiske råderum.
Problemet er bare, sådan som vi har dokumenteret det i vores rapport »Den politiske regnemaskine«, at det ikke passer.
Det hviler på et meget tyndt grundlag, og der er ikke evidens og dokumentation og videnskabeligt belæg for det.
Problemet er så, at når man tror, at der er det råderum, og det så viser sig ikke at være der i fremtiden, så er pengene væk, og hvem skal så betale?
Hvis det er hr. Joachim B. Olsen, der kommer til at bestemme, så ved vi godt, hvem det er, der skal betale: Så er det igen de fattige, de syge, de arbejdsløse, der kommer til at betale regningen.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-09-06:
Ja, det er korrekt, at det øgede den økonomiske ulighed her og nu en lille smule at gennemføre de tiltag.
Det har også været med til at skabe et råderum i dansk økonomi, øge samfundskagen – ikke så meget som de reformer, der blev lavet, før Helle Thorning-Schmidt kom til – men det var et isoleret, godt bidrag.
Alene ændringen af topskattegrænsen øgede beskæftigelsen med 6.000.
Samlet set betød det en forøgelse af beskæftigelsen på 6.000.
Men jeg fik bare ikke noget svar på det, jeg spurgte om: Er det rimeligt, at metalarbejdere, skolelærere, folk med helt almindelige lønindkomster skal aflevere to tredjedele af deres marginalindkomst og dermed omkring halvdelen af deres samlede indkomst til staten?
Er det rimeligt?