runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad (S), 2018-11-28:
Tak for det, formand.
I Socialdemokratiet mener vi, at boliger uden bopælspligt er en uheldig tendens, som spreder sig, i takt med at nye boligområder bliver opført.
Man får ikke registreret cpr-numre på adresserne.
Man har i nogle tilfælde lavet lokalplaner, hvor man ikke har stillet krav om det.
Man har fra tidligere tider haft boligområder, som er opført på et tidspunkt, hvor en kommune, eksempelvis København Kommune, ikke var i en så fordelagtig økonomisk position, som kommunen er i i dag, men var nødt til at tilbyde investorer boliger uden bopælspligt for rent faktisk at kunne få bygget noget.
Nu skal man jo dømme beslutninger ud fra den tid, som de er truffet i, og det ville være forkert at bedømme Københavns byudvikling i 1990'erne og 00'erne ud fra situationen i dag, men så meget desto mere bifalder vi det her lovforslag, som giver mulighed for at lave en langt strengere kontrol af boliger uden bopælspligt og sørge for, at den lovgivning, der rent faktisk er, bliver overholdt, og at man også skærper de sanktioner, der er.
Vi hæfter os særlig ved tre elementer.
Det er for det første, at man får mulighed for at samkøre registre, så man får bedre mulighed for at have overblik over, hvem der rent faktisk bor de forskellige steder.
For det andet får man mulighed for at lave kontrolbesøg – ikke inde i folks hjem, men ved dørtærsklen, ligesom det eksempelvis sker ved licensopkrævning.
Og oven i det er der skærpede sanktioner, når man overtræder de her regler.
Samlet set mener vi, at man her er nået et godt stykke ad vejen i forhold til at sikre, at der er så få boliger som muligt, særlig i det centrale hovedstadsområde, som ikke er beboet af nogen, og som endda ikke er beboet af nogen, selv om de måske burde være det.
Der er stadig samlet set omkring 2.700 boliger i Københavns Kommune, som er uden bopælspligt, og selv om mange af dem tjener et anerkendelsesværdigt formål, eksempelvis boligerne til de folketingsmedlemmer, der er bosat i provinsen, er der stadig en vis mængde, hvor der ikke er nogen god begrundelse.
Det er Socialdemokratiets ønske, at der er så få boliger som overhovedet muligt, der ikke er omfattet af bopælspligten, eller hvor der bliver snydt med bopælspligten, for vi ønsker os, at de boliger, der er i vores hovedstad, bliver brugt til, at folk kan bo i dem, så der er så mange som muligt, der har mulighed for at bo i hovedstadsområdet.
Det vil samtidig sørge for, at det samlede prisniveau falder, i takt med at udbuddet stiger.
Så overordnet set kan vi tilslutte os det her lovforslag.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-11-28:
Det er min opfattelse, at der på det seneste i noget af den klimadebat, der har været, har været lidt tendenser til mudderkastning.
Det synes jeg faktisk at klimadebatten er for vigtig til.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-28:
Jeg vil godt gøre opmærksom på, at vi jo havde et fælles beslutningsforslag tilbage i folketingssamlingen 2016/17, som lød som følger: Folketinget pålægger regeringen i indeværende folketingssamling at tage initiativ til at ændre boligreguleringslovens § 50, stk. 1, og eventuelt anden relevant lovgivning, så nyopførte boliger bliver omfattet af kravet om helårsbeboelse i de lokalplaner, hvor kommunen kræver helårsbeboelse.
Det var jo et beslutningsforslag, som Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Enhedslisten, SF og Alternativet stod bag.
Vi havde en proces, og det endte med, at det ikke blev vedtaget, fordi boligministeren sagde, at han gerne ville forsøge at gøre noget.
Jeg betragter det lovforslag, der er her i dag, fra ministerens side som et forsøg på at gøre noget.
Men det løser jo ikke det problem med det nyopførte i de kommuner, der ønsker en bopælspligt og bedre redskaber.
Jeg vil godt høre ordføreren, om ordføreren vil være med til at kigge på, om dette kunne være et ændringsforslag, så vi skærper indsatsen, hvad angår nyopførte boliger.
Jens Joel (S), 2018-11-28:
Jeg må sige, at jeg sådan set er meget bekymret for, hvad det her gør ved uafhængigheden, og hvad det gør ved den diskussion, vi har, og ved den mulighed, som uafhængige eksperter har for at kigge magthaverne efter i kortene.
Men når nu ministeren også har sagt, at det her er en for vigtig debat til mudderkastning, kunne jeg godt tænke mig til sidst helt konkret at spørge om lige præcis den her pressemeddelelse fra ministeren, der hedder »Lad os få klimadebatten tilbage på rette spor«.
Den fornemmer jeg retter sig mod Klimarådet, og der står, at det skal være slut med mudderkastning og polemik.
Er det ministerens opfattelse, at Klimarådet bedriver mudderkastning og polemik?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-11-28:
Der skal i allerhøjeste grad være plads til kritik af regeringens politik.
Det er også en af de opgaver, som Klimarådet er sat i verden til, altså løbende at lave vurderinger af de ting og forslag, der kommer fra regering og Folketing.
Men der skal også være plads til at være lodret uenig, når jeg og regeringen er af den opfattelse, at vi gerne vil diskutere nogle af de konklusioner, som Klimarådet når frem til, især i forhold til det med ambitionsniveauet.
I forhold til Klimarådets formand vil jeg sige, at den formand, der er for nuværende, har gjort det fortrinligt, et godt stykke arbejde.
For et stykke tid siden vurderede vi det her, og vi vurderede, at vi ønsker, at der skal nye øjne til.
Klimarådets formand har siddet på opgaven i 4 år.
Ansættelsesperioden udløber den 1. december, og når den gør det, er det en oplagt mulighed for at vurdere, om der skal nye kræfter til på posten.
Han er tidligere professorer på CBS, prorektor på universitetet i Maastricht og har stor indsigt i både energi- og klimaspørgsmål.
Lea Wermelin (S), 2018-11-28:
Selvfølgelig har ministeren ret til at have en politisk holdning, men det, som vi jo er ærgerlige over, er, at ministeren er med til at beklikke den troværdighed, der ligger i Klimarådet, altså de eksperter, som har siddet og regnet på det her.
Man kommer jo også til at spekulere, når det er sådan, at vi har en formand for Klimarådet, som fremlægger en rapport, hvori der er nogle meget kritiske konklusioner på regeringens politik, og kort tid efter har den formand ikke længere noget job.
Kan ministeren ikke godt forstå, at ministeren er med til at så tvivl om uafhængigheden fremadrettet, for hvad med den kommende formand?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-11-28:
Jeg forstod ikke helt sammenligningen i forhold til den rapport, der er kommet i USA.
Rapporten i USA handler jo først og fremmest om, at parlamentarikerne derovre har bedt om en undersøgelse af, hvad konsekvenserne vil være, hvis man ikke gør noget i USA.
Der vil jeg så sige, at der er jeg lodret uenig med den amerikanske præsident, og det er også baggrunden for, at vi har bedt Europa-Kommissionen om at regne på, hvad konsekvenserne vil være, hvis EU ikke gør noget.
Så vil jeg til spørgsmålet sige, at jeg lytter til Klimarådet.
Jeg synes, der er kommet mange gode anbefalinger, men jeg har også ret til at have en politisk vurdering i forhold til de anbefalinger, der kommer fra Klimarådet, og jeg har også ret til at sige Klimarådet imod, hvis der er konklusioner fra Klimarådets side, som jeg ikke er enig i.
Og jeg er ikke enig i Klimarådets udtalelse om, at vi har skruet ned for ambitionsniveauet.
Merete Dea Larsen (DF), 2018-11-28:
Det er faktisk helt korrekt, og nu kan jeg pludselig huske problemstillingen, som ordføreren også redegør for.
Jeg synes absolut, at vi skal kigge nærmere på det i udvalgsbehandlingen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-28:
Jamen så er der noget at drøfte – det var da dejligt.
Så må vi have afklaret det via en udvalgsbehandling, for jeg tror ikke, at det her lovforslag giver kommunerne bedre mulighed for at føre kontrol med en nyopført bolig, hvor der ikke er nogen, der flytter ind fra starten.
Så der er sådan et hul, hvor jeg synes vi skal stramme op, og det ser jeg meget frem til vi får drøftet.
Merete Dea Larsen (DF), 2018-11-28:
Rigtig mange sager har jo flere ben at gå på, og der er flere årsager til, at man bringer tingene op i diverse sammenhænge.
Så man kan sige, at der jo er to årsager til, at det her er kommet på banen, for det er jo selvfølgelig et problem, som også er blevet belyst tidligere, som hr. Søren Egge Rasmussen også beskriver.
Med hensyn til nyopførte boliger vil jeg stadig væk mene, at det her også går ind og kan afhjælpe der, for problemet er jo netop, at det skal afhjælpe, så snart der er en bopælspligt.
Så snart man laver en lokalplan med en bopælspligt, skal kommunerne jo have den her mulighed for kontrol.
Jeg er ikke vidende om, at nyopførte boliger ikke skulle være omfattet af den kontrol, som vi her skal vedtage på et tidspunkt.
Kaare Dybvad (S), 2018-11-28:
Det vil vi gerne, men jeg tror også, det er vigtigt, at vi skelner mellem, at der kan være tilfælde, hvor en kommune af alle mulige forskellige årsager i en lokalplan har tilladt, at der ikke skulle være bopælspligt til en bolig.
Det er jo tilfældet i bl.a. Københavns Kommune og sikkert mange andre steder.
Det er jo svært at forhindre det, hvis kommunen ønsker, at man har tomme boliger, som bebos af folk, der bor i udlandet, en måned om året, eller hvor meget det kan være.
Så må kommunen jo godt planlægge på den måde.
Men hvis det handler om at sige, at kommunen i sin lokalplan har efterspurgt, at der skal bo folk, så skal vi gøre alt, hvad vi kan herfra, for at sikre, at det også bliver efterlevet.
Merete Dea Larsen (DF), 2018-11-28:
Det er efterhånden en rum tid siden, at vi satte os sammen og skulle se på udlejning via bl.a. airbnb.
Dansk Folkeparti har længe haft det fokus, at begrebet deleøkonomi ikke længere blev anvendt som en reel deleøkonomi, hvor man bytter huse og lejligheder og udnytter boligmassen
bedst muligt.
Efterhånden er deleøkonomien i nogle tilfælde blevet en pengemaskine, som handler om indtjening og ren udlejningsvirksomhed.
Det er der som sådan ikke noget galt i, altså udlejningsvirksomhed.
Vi mener, at det er rigtig godt, at der bliver skabt forretning, og at borgere formår at skabe noget stort og tjene penge på det.
Men problemet opstår, når man reelt laver udlejningsvirksomhed og ikke følger den lovgivning, der følger med at leje ud – så taler vi pludselig om en skævvridning af konkurrencevilkårene.
Det er baggrunden for den aftale, som er blevet indgået vedrørende airbnb.
Men det var vigtigt for Dansk Folkeparti, at aftalen ikke kunne stå alene.
Der skulle en række muligheder for kontrol med i forhold til de her boliger.
Kommuner, i særdeleshed de store kommuner, oplever nemlig udfordringer med at skulle kontrollere og dokumentere, når de har en fornemmelse af, at lejligheder købes alene med det mål for øje at leje ud via airbnb; eller hvor der lejes ud i et omfang, at det må betegnes som en reel udlejningsvirksomhed.
Jeg er rigtig glad for, at det nu bliver lettere for kommunerne at sikre, at boligerne i deres by bliver anvendt efter intentionen.
Skulle det vise sig, at der stadig er udfordringer med at kunne dokumentere, at boliger ikke anvendes efter intentionen, vil Dansk Folkeparti være åben over for at se på yderligere kontrol og sanktionsmuligheder.
Men vi tror på, at den her aftale vil bringe os langt.
Kaare Dybvad (S), 2018-11-28:
Jamen vi vil gerne kigge videre på, hvilke muligheder der er for at sikre, at kommunernes beslutning om, hvorvidt der skal være bopælspligt eller ej, bliver efterlevet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-28:
Jamen vores fælles beslutningsforslag gik jo netop på, at det er de steder, hvor kommunerne kræver helårsbeboelse i lokalplanerne, og det vil sige, at det i realiteten mest er København.
Men med den byudvikling, der sker i andre kommuner, kunne det også være andre steder, man vil kunne anvende sådan en.
Der opstår altså også tomme boliger i Aarhus og Odense.
Så skal jeg forstå ordførerens respons på mit spørgsmål sådan, at det er noget, ordføreren gerne vil have, at vi kigger videre på i udvalgsbehandlingen for at se, om vi skal stramme op?
Nu kan der jo sådan være forskel på, hvad man betragter som forhistorien.
Jeg betragter så forhistorien til det her lovforslag i dag sådan, at vi jo havde et fælles beslutningsforslag, der ligesom henvendte sig til kommuner, som vedtog lokalplaner, hvor de ønskede en bopælspligt; så ville vi godt frem til, at de så kunne håndhæve det.
Og der kan man sige, at det element jo ikke er med i lovforslaget her.
Jeg betragter så det her lovforslag som en udløber af det, og jeg ser så muligheden for, at vi også får vendt, hvordan vi kan sikre, at den bopælspligt, der er i forhold til nyopførte boliger i kommuner, som vedtager lokalplaner, hvor man ønsker en bopælspligt, bliver overholdt fra starten af, for det problem løser lovforslaget jo ikke.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om den opstramning er noget, ordføreren vil være åben over for at drøfte i en udvalgsbehandling
Bjarne Laustsen (S), 2018-11-28:
Man kan vel næppe forestille sig, at der kommer en blank side, hvor de siger: Det var så det, vi mente ingenting.
Jeg tror da, som jeg kan læse ud af avisreferaterne, at der både er folk, der synes, at vindmøller, uanset om de står på land eller til havs, er en dårlig ting, og at der også er folk, der rigtig gerne vil have vindmøllerne.
Betyder det så, at hvis der bare står, at man er nødt til at ændre lidt i det her, så vil ministeren trække kortet og sige, at det ikke bliver til noget?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-28:
Hvordan forholder ministeren sig til, at regeringen er med til at understøtte en udvikling, hvor der er stigende antal sprøjtegifte i vores fødevarer?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-11-28:
Tak for det.
Jeg vil lytte til Frederikshavn Kommune, og det vil sige, at hvis Frederikshavn Kommune kommer og siger, at de synes, det er en rigtig god idé, de har fået det her projekt rettet til sammen med den pågældende virksomhed, som ønsker og har planer om at gennemføre de her havvindmøller, så vil jeg bakke projektet op.
Men det forudsætter jo så også, at man ligesom lige gør sig de overvejelser lokalt, og hvis der er en blank anbefaling fra Frederikshavn Kommune, vil projektet også, efter at det har været til høring i Folketingets Energi-, Forsynings- og Klimaudvalg, blive godkendt.
Peter Kofod (DF), 2018-11-28:
Vil ministeren svare på, om det er rimeligt, at kommunerne i grænseområdet skal afholde udgifterne til indlogering af migranter, som det f.eks. er sket for Aabenraa Kommune, der er pålagt en regning på omkring 0,5 mio. kr. i forbindelse med den ekstraordinære migrantsituation i september 2015?
Tak for det.
Inger Støjberg (V), 2018-11-28:
De danske grænsekommuner og resten af Danmark blev jo i 2015 stillet over for en utrolig stor opgave.
Danmark oplevede pludselig, at et stort antal flygtninge krydsede de danske grænser, på ganske kort tid vel at mærke.
Derfor er det også vigtigt for mig at starte med lige at sige, at kommunerne gjorde en meget, meget stor og flot indsats og heriblandt også Aabenraa Kommune.
Det var en ekstraordinær situation, og det krævede, at der blev taget ekstraordinære midler i brug.
I løbet af 2015 var der mere end 21.000, der søgte asyl i Danmark, og vi åbnede derfor også en række asylcentre, da det var på sit højeste.
Og da det var på sit allerhøjeste, var der faktisk 98 asylcentre placeret i mere end 40 kommuner.
Regeringen har bl.a. på baggrund af det, som vi jo så i andet halvår af 2015, gennemført en lang række stramninger på udlændingeområdet, godt bakket op af Dansk Folkeparti.
Og stramningerne har sammen med en fælles europæisk indsats bidraget til, at vi jo nu har styr på antallet af de asylansøgere, der kommer til Danmark.
For Aabenraa Kommune betyder det helt konkret, at kommunen er gået fra at få visiteret 132 flygtninge i 2015 til 4 flygtninge i 2017.
Det synes jeg jo er en markant forskel, og det er også en forskel, som man kan mærke i alle kommuner i Danmark.
Det er en udvikling, som vi kan være meget tilfredse med, men jeg anerkender fuldt ud, at der var store og uforudsete udgifter forbundet med både indkvartering, mandskab og forplejning i den periode, som der henvises til.
Netop på grund af situationens usædvanlige karakter kontaktede Udlændinge- og Integrationsministeriet Kommunernes Landsforening den 28. september 2015, og i den henvendelse beskrives ansvarsfordelingen mellem statslige myndigheder og kommunerne.
I forbindelse med henvendelsen til Kommunernes Landsforening oplyste Beredskabsstyrelsen, at det kommunale redningsberedskab skal kunne modtage, indkvartere og også forpleje f.eks. evakuerede og andre nødstedte.
For så vidt angår Udlændinge- og Integrationsministeriet, kan jeg oplyse, at ministeriet ikke har den bevillingsmæssige hjemmel til at afholde udgifter til et kommunalt beredskab.
Det ændrer selvfølgelig ikke ved, at flygtningekrisen pålagde især grænsekommuner, herunder Aabenraa Kommune, en stor udgift, og det anerkender vi fuldt ud fra regeringens side.
Og det er jo også derfor, vi har gennemført de stramninger sammen – for netop at undgå, at man igen skal komme i en situation som den, man var i i 2015.
Peter Kofod (DF), 2018-11-28:
Ja, vi har gennemført stramninger og gjort mange gode ting på udlændingeområdet, fordi vi ville bringe tilstrømningen ned.
Men det ændrer ikke på, at der var en helt vild situation tilbage i 2015, hvor Danmark jo i hvert fald i grænseområderne gik i stå.
Altså gik fysisk i stå, man kunne ikke bevæge sig, vejene var lukket, motorvejene var lukket, togene kørte ikke.
På et tidspunkt var lufthavnen også lukket ned.
Jeg mener ikke, at det er Aabenraa Kommune eller andre grænsekommuners skyld, at den danske udlændingepolitik i nogle perioder har sejlet og der ikke har været styr på situationen.
Det mener jeg ikke man skal betale for og tage penge op til af egen lomme, som ellers kunne være gået til kommunal kernevelfærd.
Det synes jeg simpelt hen er urimeligt, altså at man er endt i den situation, delvis fordi man jo ligger, hvor man ligger.
Det mener jeg ikke kan være skatteborgerne i Aabenraa Kommunes skyld, eller de folk, der ellers skulle have nydt godt af kommunale velfærdsgoder.
Jeg synes, det er dybt, dybt urimeligt.
Så kan ministeren ikke se ...
eller hvordan skal jeg stille det her spørgsmål: Vil ministeren ikke tage initiativ til at lave om på det her system, altså sørge for, at de kommuner, der har lagt penge ud, på en eller anden måde kan kompenseres?
Jeg siger ikke, at det nødvendigvis skal være udlændingeministerens ressort.
Jeg synes bare, det er så urimeligt, at en kommune, der faktisk arbejdede sammen med Udlændingeministeriet i den her meget vanskelige situation, man stod i – det var der jo mange kommuner, der gjorde – så bagefter bliver parkeret med en regning.
Det synes jeg er dybt urimeligt.
Inger Støjberg (V), 2018-11-28:
Altså, der er jo ligesom to dele af det her.
Der er den del, der handler om, når man så har fået et asylcenter, og det er jo så den ene del af det.
Jeg kan forstå, at Aabenraa Kommune har stillet et krav om, at politiet skal finansiere og dermed dække de udgifter, som blev afholdt fra kommunens side i forbindelse med indkvarteringen og også forplejningen i sin tid, da man så den her meget store flygtningestrøm.
Og det synes jeg egentlig altid er lidt af en uskik, men jeg bliver nødt til ligesom at henvise til justitsministeren, for det ligger jo hos ham.
Det er politiet, man ligesom har stillet det her krav til.
Peter Kofod (DF), 2018-11-28:
Jeg ved ikke, hvortil kravet skal stiles.
Jeg mener i udgangspunktet ikke, at det er politiet, der skal betale for det her.
Men jeg mener heller ikke, at det er en kommune, som jo ikke kan kontrollere udlændingepolitikken, og som bare ligger, hvor den nu engang ligger – lige ved grænsen og er Danmarks første forpost, kan man sige, og bliver ramt af den her helt vanvittige situation tilbage i 2015 – der skal punge ud.
Men lad mig spørge ministeren om en anden ting.
For jeg har jo hørt alle mulige på venstrefløjen sige, at indvandring fra Mellemøsten og Afrika jo simpelt hen er noget, hvor vi bare er heldige, altså, hvis bare vi kunne få noget mere af det, fordi der ville være økonomisk ræson i det.
Kunne man ikke sende regningen til Venligboerne og alle dem, der har gjort alt, hvad de kunne, for at øge indvandringen til Danmark?
Inger Støjberg (V), 2018-11-28:
Altså, jeg er ikke helt sikker på, at Venligboerne og resten af venstrefløjen på den måde vil finansiere den udgift, som Aabenraa Kommune havde i sin tid.
Når det er sagt, er jeg faktisk enig i, at kommunikation omkring de her ting betyder rigtig meget.
Og det er klart, at når hele venstrefløjen i Danmark på den måde jo altså har gjort alt, synes jeg – både for at føre en slap politik, men også for at kommunikere, at man ønske en meget slap udlændingepolitik – så har det en betydning.
Og det er jo sådan set også derfor, jeg er så glad for det samarbejde, vi har med Dansk Folkeparti.
Peter Kofod (DF), 2018-11-28:
Sådan er det så pudsigt med venstrefløjen engang imellem: Man kan godt sige, at man vil være næstekærlig og tage imod med åbne arme – bare indtil det koster en selv noget.
Så er det pludselig en ganske anden sag.
Jeg vil spørge ministeren til sidst: Er det tænkeligt, at ministeren på nogen måde vil bære det her, altså den problemstilling, som jo ramte Aabenraa Kommune, videre i regeringen?
Altså ved at sige, at man er nødt til at finde på en anden løsning, hvis det her – hvad jeg ikke håber – nogensinde skulle opstå igen.
For det kan efter min mening i hvert fald ikke være tjenligt, at man ender i sådan en situation.
Inger Støjberg (V), 2018-11-28:
Jeg kan faktisk godt forstå den bekymring og den udfordring, som især grænsekommunerne stod over for i den periode.
For det var ikke nemt.
Altså, det var jo ikke nemt for nogen og i hvert fald slet ikke for de grænsekommuner, der var tale om.
Og hvis det skal ændres, er det ligesom den vej igennem, man skal gå, og det kan man jo også tage en drøftelse med Dansk Folkeparti om, hvad ved jeg.
Men det er i hvert fald der, det skal ændres, og dermed er det ikke rigtig noget, jeg som udlændingeminister kan gå ind og ændre på som sådan.
Og ja, vi er uenige om udlændingepolitikken, hr. Andreas Steenberg, og det er vi på mange fronter.
Jeg er uenig i langt hovedparten af de 45 lempelser, som den daværende regering gennemførte, og den meget, meget slappe udlændingepolitik, som man førte.
Det kan man ikke, hr. Andreas Steenberg.
Så hr. Andreas Steenberg bliver ligesom nødt til at sige det, som det er, nemlig at hr. Andreas Steenberg er uenig i den udlændingelovgivning, vi har i Danmark, og det tror jeg rettelig også at hr. Andreas Steenberg er og også står ved at han er.
Men at lave den her skæve sammenligning synes jeg faktisk ikke tjener et særlig godt formål.
Andreas Steenberg (RV), 2018-11-28:
Jeg er jo ikke interesseret i, at vi skal træde ud af traktaten; jeg er interesseret i, at danske statsborgere kan få de samme rettigheder som EU-borgere og have lov til at have deres familie her, og så skal der selvfølgelig være nogle krav til, at når familierne kommer hertil, skal de opføre sig ordentligt og integrere sig.
Hvad synes ministeren og regeringen om, at udlændinge sådan set er bedre stillet end danske statsborgere i Danmark?
Inger Støjberg (V), 2018-11-28:
Jeg skal prøve at gøre det kortere nu, og så kan jeg vel udligne lidt i forhold til den ekstra tid, jeg brugte i første runde, hvor jeg netop redegjorde for reglerne og sagde, at vi jo ikke bare lige kan træde ud af traktaten eller direktivet.
Og hvis der er nogle, der plejer at bakke op om EU, så er det da godt nok Det Radikale Venstre og dermed også hr. Andreas Steenberg.