runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-04:
Jamen mit afsluttende spørgsmål vil være, om ministeren kunne være interesseret i at indkalde ordførerkredsen til en snak om, hvordan vi kigger på det her område, og at vi måske også får en snak med Arbejdstilsynet om, hvor det er for nogle metoder, som man bruger i sådan nogle tilsyn her.
Jeg vil sige tak for et rigtig fint svar.
Der er to bekymringer i den her sag.
Den ene handler om, hvordan pokker vi som Folketing kan kigge Arbejdstilsynet efter i sømmene i forhold til en konkret sag, hvis ikke vi kan få en eller anden form for indblik.
Noget af det, vi beder om, er egentlig lige så meget at kunne få det i et fortroligt rum, og det må for vores skyld gerne være anonymiseret.
Hvis ikke vi kan det, hvad mener ministeren så man kan gøre for at påse, at der ikke er sket et myndighedssvigt?
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at jeg synes, at sagen giver anledning til at reflektere over, hvad det er, Arbejdstilsynet gør, når man er ude at lave tilsyn.
Jeg hører fra andre virksomheder, at man alene påser, om der er lavet en apv f.eks., men at man ikke er inde at kigge på, hvad der rent faktisk står i en sådan apv, og derfor heller ikke får fulgt op på, om man gør noget ved de ting, der er indrapporteret.
Så vi har ikke i den her sag med Viegård Stutteri kunnet forhindre, at der er sket et eller andet, men det er jo vigtigt, at vi fremadrettet kan få fundet ud af, hvad der er gået galt i den her sag, så vi kan sikre, at vi fremadrettet kan gøre et eller andet.
Hvad tænker ministeren om de to problemstillinger?
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-04:
I Dansk Folkeparti har vi en grundlæggende tillid til danskere på førtidspension, men vi har også en grundlæggende mistillid til udlændinge på førtidspension, og det bliver jo fuldstændig bakket op af netop det, som der er socialrådgivere der er ude at fortælle til Berlingske, nemlig at mange af de udlændinge, der har fået en førtidspension, udelukkende har fået den på grund af dovenskab, og fordi de udnytter systemet til at få deres førtidspension.
Lad os starte med ghettoområderne, alle dem, der bor rundtomkring i ghettoområderne, og som sidder og ser Al Jazeera fra morgen til aften, mens de scorer en førtidspension.
Var det ikke en idé at starte med en gang for alle at få gjort noget ved det?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-04:
Jeg er til fulde klar til at kigge ned i det her problem, men det skal gøres så klogt, at vi faktisk løser det, og uden utryghed for de mange, mange tusind danskere, for hvem førtidspensionen virkelig er fortjent.
Jeg kan sådan set godt genkende billedet af, at der er mange, der, når de når hen til førtidspensionen, har syntes, at det har været et gevaldigt opslidende forløb og ikke noget, der på nogen måde har bragt dem længere væk fra sygdom.
Derfor er det selvfølgelig også med den balance sådan, at hvis man vil kaste det her område op i luften, er det ikke med utryghed for de mere end 200.000 danskere, der sidder og har fået deres førtidspension – og det er trygheden i deres liv.
Det er ikke det samme som, at vi ikke skal adressere den her overrepræsentation.
Det mener jeg vi skal, og det kommer vi også til.
Pernille Vermund (LA), 2024-12-04:
Tak for det.
Er ministeren af den opfattelse, at almindelige voksne danskere ikke selv er i stand til at spare op og forvalte deres egne penge til at holde ferie?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-04:
Jeg har stor respekt for voksne mennesker i Danmarks evne til selv at planlægge og styre deres liv.
Feriepengene er jo gerne til, for at man faktisk kan holde ferie, restituere og koble fra, og for at medarbejderne faktisk har mulighed for at holde ferie, fordi der er sparet penge op til det.
Det er godt for arbejdsmiljøet, det forebygger nedslidning, og det er godt for virksomhederne.
Så alle vinder på, at der en gang imellem er ferie for vores medarbejdere.
I forhold til hvad vi er forpligtet til af regelsæt, så har vi et arbejdstidsdirektiv, der betyder, at lønmodtagere har ret til 4 ugers betalt ferie årligt, og ferien må ikke erstattes af en kontant godtgørelse, medmindre arbejdsforholdet ophører.
Derfor er vi bundet til at udbetale feriepenge separat og ikke sammen med lønnen.
Jeg tror også, at der, efter vi har fået en ny ferielov, er grund til, at vi følger det.
Det er en lov, som arbejdsmarkedets parter stod bag, og som et enigt Folketing bakkede op om, men jeg kan jo også godt sidde og se ned i de her tal, der viser, at efter at vi har fået den nye ferielov, er der en del lønmodtagere, der ikke får deres penge ud, fordi de ikke hæver dem.
Det er vi fuldt ud på bolden på, bl.a. med at hæve bagatelgrænser osv., sådan at vi kan få endnu flere af de her penge ud at arbejde, og det spor vil jeg selvfølgelig forfølge.
Pernille Vermund (LA), 2024-12-04:
Det lyder jo meget fint, men et eller andet sted ligger der jo sådan en grundlæggende mistillid til danskerne.
Altså, voksne danskere – voksne almindelige danskere – i Danmark forventes at kunne drage i krig for vores land.
Voksne danskere kan deltage i demokratiet og stemme, når der er valg, og i øvrigt forventes vi at kunne forvalte vores egen økonomi.
Alligevel er der sådan en mistillid fra regeringen og også fra ministeren, i forhold til at man da ikke kan finde ud af selv at disponere over sin egen ferie og spare op til den.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-04:
Jeg vil godt dementere her og nu, at det skulle være tilfældet, at jeg besidder sådan en mistillid.
Tværtimod har jeg præcis den samme respekt for og tillid til voksne mennesker i Danmark, der går på arbejde og kan administrere deres egen økonomi.
Jamen der må jeg simpelt hen bare sige: Vi er i Danmark.
Selvfølgelig kan der spilles musik i vores daginstitutioner.
Jeg håber sådan set, at de alle sammen gør det hele tiden, for der er da ikke noget bedre end børn, der lærer musik og rytme og at danse og er sammen.
Nu står jeg her med en beskæftigelsesministers kasket på, og derfor spiller det meget op ad, hvornår man står til rådighed for vores arbejdsmarked.
Og jeg må bare sige: Du står ikke til rådighed for det danske arbejdsmarked, hvis der er et arbejde at få og du siger nej til den der slags plejeopgaver f.eks. Så det er ret grundlæggende.
Charlotte Munch (DD), 2024-12-04:
Det er jeg selvfølgelig også glad for at høre, for jeg synes, at det jo er en enormt vigtige ting, at vores borgere, uagtet om det er børn eller vores ældre, der bliver behandlet, efter hvordan vi gør det her i Danmark og altså efter danske værdier.
Ville det være noget, som det ville være i ministerens interesse at vi sådan tog op i, det kunne være forligskredsen, eller det kunne være ordførerkredsen, og talte om, hvordan man kunne lande noget, som rent faktisk kom vores borgere til gavn?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-04:
Tænk, hvis han skulle møde en medarbejder, der ikke ville ham.
Det ville jeg godt nok synes var hjerteskærende.
Så tænker jeg, at der kommer en afledt diskussion, når vi skal til at have arbejdspligten ud at leve, i forhold til hvornår man egentlig lever op til den og hvornår man ikke gør, og i forhold til de konsekvenser for ens ydelse, der skal følge af det.
Charlotte Munch (DD), 2024-12-04:
Jeg tror, vi alle sammen kender nogen, som vi ikke ønsker bliver udsat for ikke at kunne blive vasket, fordi der er religiøse hensyn, der vægter højere end vores borgere.
Tak til ministeren.
Jeg ser naturligvis frem til, at vi tager hul på alt det her, og så glæder det mig, at ministeren var positiv.
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-04:
Vi ved, at der er så mange udlændinge her, der bedriver deres tid med at sidde derhjemme og se Al Jazeera, imens vi danskere skal betale for deres tilværelse.
Det er da simpelt hen ikke i orden på nogen som helst måde.
Når man så samtidig tænker på, hvor stort set umuligt det er for en dansker at komme på en førtidspension, og at inden man kommer på en førtidspension som dansker, har man været kastet rundt i uendelige ressource- og praktikforløb, altså man er fuldstændig drænet og kørt ned under gulvbrædderne, inden man som dansker kan komme på en førtidspension, og når man så kan se, at irakere, tyrkere og pakistanere bare kan komme hertil og trække en førtidspension i en automat, så er det da dybt urimeligt.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-04:
Jeg vil gerne gentage, hvad jeg også lige har svaret fru Charlotte Munch, nemlig at jeg synes, det er tal, der er voldsomme.
Jeg synes også, det bør mane til eftertanke og også handling i forhold til at komme ind bagved og se, hvad det egentlig er, der foregår her.
Så det vil jeg godt bare kvittere for at ordføreren også rejser i dag og give tilsagn om at jeg bestemt mener.
Jeg er helt sikker på, at der er mange mellemregninger nede i det her, bl.a. at vi stadig væk betaler prisen for tidligere tiders forfejlede udlændingepolitik, i forhold til at der er en overrepræsentation her.
Jeg mener også, at vi i en årrække har stillet for få krav til de mennesker, der kom hertil, og det tror jeg også er en del af ligningen her.
Hvis du kommer hertil fra udlandet og aldrig har været i fast arbejde, skal du arbejde for din ydelse i det nye system.
Men jeg synes også, vi er nødt til at kigge ned i, om der er noget her, der kræver en politisk diskussion.
Derfor må det første skridt være at komme ind bag de her tal og se, hvad det er, der foregår.
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-04:
Jeg må ærlig talt indrømme, at jeg synes, det er forfærdeligt at høre, at man fra regeringens side overhovedet ikke har tænkt sig at gøre noget som helst ved det her.
Man kan se, at der er så mange udlændinge på førtidspension, og man har bare tænkt sig at lade dem blive på det.
Altså, både i går og i dag er der jo artikler i Berlingske, der tydeligt fortæller, at socialrådgivere, der netop har siddet med de her udlændinge, fortæller, at mange af dem får en førtidspension, og at det eneste, de fejler, er rendyrket dovenskab.
De kommer ind på jobcenteret, vil ikke tage et arbejde, sidder og forstår ikke et klap dansk og er fuldstændig pakket ind i tørklæder fra hoved til fødder.
Man har ikke nogen steder at sende dem hen, og derfor ender det at give dem en førtidspension tit bare med at være den eneste løsning, man har, men det er bare ikke godt nok, overhovedet.
En anden ting i det her er jo altså også, at det er os danskere, der skal betale for det her gilde.
Det er dybt urimeligt over for de mange danskere, der hver evig eneste dag går på arbejde og betaler deres skat, at man skal betale for en meget, meget stor gruppe mennesker, der er kommet hertil, og som jo egentlig burde være taknemlig og komme direkte ud på arbejdsmarkedet, men som i stedet for, fordi vi har så lempelig en lovgivning på førtidspensionsområdet for udlændinge, bare får lov at blive parkeret hjemme foran Al Jazeera.
Der skal simpelt hen sættes massivt ind her.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-04:
Jeg vil godt understrege – og tak for det opfølgende spørgsmål, så jeg har lejlighed til det, hvis det ikke stod klart fra start – at regeringens svar ikke er ingenting, tværtimod.
Men vi er nødt til at forstå, hvad det er, der er på spil, før vi kan løse problemet, og vi er altså klart klar til at handle.
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-04:
Hvad vil ministeren gøre ved de skræmmende nye tal for førtidspension blandt ikkevestlige indvandrere, som bl.a. viser, at to ud af tre indvandrere fra et muslimsk land, Irak, er på førtidspension, når de er over 50 år, og at muslimer er voldsomt overrepræsenteret på førtidspension?
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-04:
Jeg anerkender, at der de sidste par år er sket ting, særlig på EU-niveau, som kan være med til at og helt åbenlyst vil fremme den grønne omstilling, også i forhold til finanssektorens bidrag.
Men der er jo også nogle helt lavthængende frugter, såsom at forbyde f.eks. lån til fossil ekspansion, som Danske Bank jo har besluttet.
Regeringen har ikke bakket op om det, ikke officielt i hvert fald, men vi har jo finansielle institutioner, der nu går sologang for at vise, at de tager klimaansvar.
Men vi ser ikke en udmelding fra regeringen, som faktisk kunne være med til at skabe en mere fair konkurrence og derved tage fat om nældens rod.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, om regeringen barsler med nogle konkrete tiltag for at regulere den finansielle sektors investeringer i fossil energi.
Morten Bødskov (S), 2024-12-04:
Og det er jo helt fair.
Det har vi ikke nogen initiativer på bedding om.
For man kan jo godt investere i noget, der stadig er fossilt, men som er mindre fossile investeringer, end hvis man havde ladet andre gøre det.
Det er jo det, der ligesom er pointen, altså at der er noget, som påvirker miljøet og klimaet mindre negativt, end hvis andre havde overtaget den investering.
Og det er jo den rejse, jeg tror man skal se at både pensionskasserne og den finansielle sektor også er på.
Men grundlæggende tror jeg, at hvis man ser på, hvad der bliver investeret i grønt, så bruger de danske pensionskasser altså også vores pensionsopsparinger til grønne investeringer.
Ellers havde dansk industri jo altså heller ikke stået så stærkt, som vi gør i øjeblikket.
Rosa Lund (EL), 2024-12-04:
Tak for det.
I de besvarelser, som ministeren kommer med, lyder det jo, som om ministeren også erkender, at det har betydning for regeringens grønne ambitioner, hvordan den finansielle sektor investerer.
Det kunne jeg bare godt tænke mig at ministeren sagde helt klart, og der må ministeren jo så undskylde, at det bliver lidt teknisk, men ministeren må da gerne sige lidt klart, om ikke det har en betydning, hvordan den finansielle sektor handler på det grønne område.
Morten Bødskov (S), 2024-12-04:
Selvfølgelig har det det; det var det, jeg sluttede af med at sige lige før.
Selvfølgelig har det da en konsekvens for opnåelsen af målene, at der, hvor pengene er, bliver de også brugt til at investere i grøn omstilling.
Men hvis man ser på, hvad der rent faktisk sker, hvis man ser på, hvad pensionskasserne investerer i grønne industrier, tag eksempelvis vindindustrien, er det jo forkert at tegne et billede af, at de ikke investerer.
De investerer massivt i grøn omstilling, og det gør bankerne også.
Man skal passe på med at sige, at fordi man investerer i noget fossilt, er det fy-fy og meget, meget sort.
Det kunne jo være, at hvis man lod være med at investere i det, så var der nogle, der kom til, som ikke havde det grønne sigte, som danske banker og danske pensionskasser har.
Rosa Lund (EL), 2024-12-04:
Vi er jo helt med på, at både pensionskasserne, Danske Bank og den finansielle sektor i det hele taget også investerer grønt.
Men har ministeren ikke tænkt på, at det kunne være en måde at sige: Nu skal I kigge herovre, hvor vi investerer grønt, sådan at I glemmer, at vi også investere fossilt herovre.
Morten Bødskov (S), 2024-12-04:
Men det mener jeg sådan set allerede vi gør.
Som stor EU-tilhænger er jeg utrolig glad for, at Enhedslisten er blevet så glade for miljøregulering fra EU, det synes jeg er positivt.
Må det gælde andre områder, hvor fællesskabet kan bidrage til en god og grøn fremgang, så vil det være perfekt.
Men altså disclosureforordningen er et skridt i den rigtige retning, taksonomiforordningen er et stort skridt i den rigtige retning, ESG i kreditgivning er et skridt i den rigtige retning, tilpasning af bl.a. MiFID II er et skridt i den rigtige retning, og vi kommer til her på fredag at diskutere CSRD, altså bæredygtighedsrapporteringsdirektivet.
Alle de her fem initiativer er skridt i den rigtige retning, og de omfatter altså også den danske finanssektor, så helt galt er det jo ikke.
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-04:
Tak for svarene.
Jeg synes stadig ikke, at vi har fået helt klart svar på, om regeringen synes, der bliver gjort nok fra dansk side, ikke fra EU's side, for at sikre os, at danskernes pensionsopsparing og bankkundernes penge ikke går til at forværre den klimakrise, vi allerede står i.
Mener regeringen, at man har afsøgt alle muligheder for at sikre, at danskernes opsparing til fremtiden ikke er med til at underminere den selv samme fremtid, som de sparer op til?
Morten Bødskov (S), 2024-12-04:
Som sagt føler jeg mig helt overbevist om, at vi ikke er færdige.
Men jeg har dog alligevel svært ved at pege på en plet på jorden, hvor ambitionerne for den grønne omstilling af eksempelvis finanssektoren og pensionssektoren er større, end den er i EU.
Hvis det er tilfældet, vil jeg gerne se det.
Og Danmark er nu engang, særlig på det finansielle område, underlagt EU's lovgivning.
Så det er jo ikke helt dårligt, at et af verdens største markeder er så ambitiøst, som jeg står og læser op her, når det handler om at sikre, at pensionskasser og finansielle institutter i øvrigt i højere grad skal målrette deres investeringer mod grønne investeringer.
Det er jo glimrende, at vi er kommet dertil.
Er vi færdige?
Nej, det er vi ikke.
Kommer der mere?
Det føler jeg mig helt sikker på.
For de målsætninger, vi i fællesskab har sagt at vi vil nå, altså at være klimaneutrale i 2045 og EU's tilsvarende mål på nogle områder, betinger jo endnu flere investeringer i grøn retning.
Så det føler jeg mig overbevist om kommer, men vi er rigtig godt på vej.
Jeg føler mig helt overbevist om, at grøn regulering ikke stopper her.
Det føler jeg mig helt overbevist om.
Og jeg tror da også, at når man ser på, hvad der kommer eksempelvis fra vores EU-fællesskab, så kommer der jo flere krav og hårdere krav til grønne investeringer.
Det er der ingen som helst tvivl om.
Men altså, det bliver måske lidt teknisk, men når man kan stå og sige, at der nærmest ikke er grøn regulering på området, der omfatter finanssektoren, er det simpelt hen ikke rigtigt.
Disclosureforordningen, taksonomiforordningen, ESG i kreditrådgivning, tilpasningen af bl.a. MiFID II, bæredygtighedsrapporteringsdirektivet – der er en hel række ting, som er sket her de senere år, som jo handler om bl.a. pensionskasser og bankers investeringer og krav om, når de laver investeringer, at de spørger til de her ting.
Så jeg synes, mere skal gøres.
Vi skal nå vores mål.
Vi har nogle af verdens mest ambitiøse mål i Danmark.
Finanssektoren skal spille mere med.
Men at sige, at der ikke sker noget, er simpelt hen ikke rigtigt.
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-04:
Jeg synes nu alligevel ikke helt, ministeren svarer på, hvad regeringens holdning er til, at vi har en finanssektor, der stadig væk har investeringer i fossil energi, tilmed ekspansion, altså jagt på ny fossil energi, som jo er stik imod vores målsætninger og forpligtelser under Parisaftalen.
For vi hører jo ofte regeringen sige, at alle sektorer skal bidrage til, at Danmark lever op til Parisaftalen.
Men alligevel, og til trods for at finanssektoren har massive investeringer i fossil ekspansion, glimrer regulering af finanssektoren ved sit fravær i dansk klimapolitik.
Der er ikke nogen krav om, f.eks. i forhold til klimaloven, at finanssektoren skal arbejde målrettet på at minimere sine fossile investeringer.
Og bare for at komme på banen med nogle flere tal vil jeg sige: I 2023 havde danske pensionskasser ifølge ngo'en Mellemfolkeligt Samvirke investeret næsten 20 mia. kr. i fossil ekspansion.
Og fra 2016 til 2022 modtog virksomheder med nye fossile projekter 50 mia. kr. i finansiering fra danske banker.
Det må jo siges at være en situation, hvor vi har en dansk finanssektor, der aktivt går ind og er med til at skubbe på for at holde hånden under den fossile ekspansion, som vi jo er enige om er skadelig for den grønne omstilling.
Så derfor vil jeg gerne udvide mit spørgsmål ved at sige: På baggrund af de tal mener ministeren så ikke, at der ud over at fremme pensionskasser og bankers grønne investeringer er brug for mere målrettet regulering for at minimere den danske finanssektors investeringer i fossile aktiviteter?
Trine Pertou Mach (EL), 2024-12-04:
Det er rart, at justitsministeren kommer lidt tættere på og siger, at det i virkeligheden vil ske, også i Danmark, at en person, der er udstedt en arrestordre på, bliver tilbageholdt og udleveret.
Så vil jeg gerne spørge, hvad det er, der har ændret sig i immunitetsreglerne siden 2009, for dengang var Sudans siddende præsident Omar al-Bashir i Danmark til klimatopmøde, og dengang var der ingen tøven fra den daværende regering om, at til trods for den immunitet, han kunne have påberåbt sig som statsoverhoved, ville han blive anholdt og udleveret, fordi der netop også på ham var en arrestordre fra ICC.
Hvad er anderledes nu?
Peter Hummelgaard (S), 2024-12-04:
Og hvis jeg skal være helt ærlig, og det er selvfølgelig også en meget politisk betragtning, finder jeg det altså også besynderligt, at det kun knap er en måned siden, at jeg var indkaldt til samråd af spørgerens partifælle, et andet folketingsmedlem fra Enhedslisten, som på det samråd udfordrede mig og regeringen på, hvorfor det overhovedet var nødvendigt, at man havde skredet til anholdelse og havde reageret på en arrestordre mod kaptajn Paul Watson.
Så den ene dag mener Enhedslisten, at man fra de retshåndhævende myndigheders side skal undlade at anholde folk, der er udstedt en arrestordre mod; den anden dag mener man, at man uden tvivl skal håndhæve det uden at belyse sagen nærmere.
Det synes jeg er besynderligt.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-12-04:
Mit afsluttende spørgsmål vil være for at give justitsministeren en sidste chance for at svare og sige det ganske enkelt, at i Danmark er det sådan, at når Den Internationale Straffedomstol udsteder en fængslingskendelse på en person, og hvis den person indfinder sig i Danmark, bliver vedkommende selvfølgelig tilbageholdt og udleveret.
Så mit spørgsmål til justitsministeren er: Hvis de retshåndhævende myndigheder ikke tilbageholder en person, der er udstedt en fængslingskendelse på af Den Internationale Straffedomstol, vil så man efter justitsministerens opfattelse fra dansk side have overholdt sine internationale forpligtelser – ja eller nej?
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-04:
Tak for det.
Nationalbanken har opgjort den danske finanssektors finansierede udledninger til mindst 72 mio. t CO2-e.
Anerkender ministeren på den baggrund, at finanssektorens fossile investeringer er en udfordring for den globale klimaindsats?
Morten Bødskov (S), 2024-12-04:
Tak for spørgsmålet.
Og tak for ordet, formand.
Jeg vil selvfølgelig gerne indlede med at slå fast, at den grønne omstilling er et af regeringens vigtigste mål.
Der har aldrig været en regering, som har sat så ambitiøse mål for den grønne omstilling som den her regering, og regeringens mål er som bekendt, at Danmark skal være klimaneutral i 2045.
Den finansielle sektor skal selvfølgelig også bidrage med at stille kapital til rådighed for grønne investeringer.
Det gør de faktisk også i stor stil, og det gør de ikke mindst også, fordi de jo også har forstået – for længe siden, faktisk – at vi alle sammen har et ansvar, og de har også et ansvar for at levere.
Men spørgsmålets præmis rammer desværre ved siden af.
Tallene fra Nationalbanken kan ikke ses som et udtryk for, at den finansielle sektors investeringer udfordrer den globale klimaindsats, for de dækker over udledninger fra alle investeringer i børsnoterede virksomheder inklusive deres værdikæder.
Og hvad betyder det?
Ja, det betyder, at hvis en finansiel virksomhed f.eks. investerer i virksomhed, der er CO 2 -neutral, så tæller eventuelle CO 2 -udledninger fra underleverandører med i regnskabet.
Men det gør jo ikke, at den her grønne investering, som det vil være, så bliver sort.
Og sådan en investering er jo faktisk ikke en udfordring for den globale klimaindsats – det er en styrke.
Vi er enige i, at der skal gøres mere for at sikre en grøn omstilling.
Man skal lige huske, hvordan man læser tallene, og tallene skal man læse på den måde, som jeg redegør for her.
Danmark er langt fremme med den grønne indsats og ikke mindst den grønne omstilling.
Jeg er utrolig stolt af det ansvar, som dansk industri tager for den grønne omstilling.
Vi har styrkepositioner i dansk industri, som er verdensførende og verdensledende, og som jo altså har sikret tusindvis af gode, sikre job til danske lønmodtagerfamilier.
Den linje skal fortsættes, og det betyder bl.a., at vi skal sikre, at finanssektoren fortsat holder den grønne fane højt.
Tak for ordet.