Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-02-22:
Hvis man besøger en hvilken som helst ledelsesgang i Danmark, er sandsynligheden for at møde en topchef, der hedder Christian eller Peter, større end sandsynligheden for at møde en kvinde.
Det er en rammende beskrivelse af, hvordan det står til med ligestillingen i Danmark.
Det er ærgerligt, og det er ikke mindst ærgerligt, fordi vi går glip af talenter, som ville kunne kvalificere beslutningsprocesserne på ledelsesgangene på både offentlige og private arbejdspladser.
Som et forsøg på at skubbe på udviklingen besluttede man i 2012 at lave nogle regler om måltal og politikker for den kønsmæssige sammensætning af ledelser og bestyrelser.
En evaluering fra 2017 viste dog, at reglerne havde begrænset effekt.
Det var en evaluering, som desværre ikke gav den daværende regering anledning til at genbesøge reglerne og skubbe yderligere på udviklingen.
Derfor glæder det mig, at det første lovforslag, som den nye minister for ligestilling har fremsat, netop handler om at styrke kønssammensætningen i ledelser og bestyrelser i offentlige institutioner og virksomheder.
Lovforslaget indeholder samlet set fire elementer.
For det første foreslås det, at forpligtelsen til at opstille måltal for kønssammensætningen udvides til også at gælde de øverste ledelsesniveauer ud over bestyrelser og andre kollektive ledelsesorganer.
For det andet foreslås det at udvide målgruppen af offentlige institutioner, således at forpligtelserne udvides til også at omfatte de største kommunale fællesskaber, regionale sygehuse, kommuner og regioner samt ministerier, statslige institutioner og virksomheder, der ikke har en bestyrelse eller et andet kollektivt ledelsesorgan.
For det tredje foreslås det, at ligestillingslovens krav til sammensætningen af kvinder og mænd i bestyrelser og ledelser ensrettes, så alle omfattede institutioner og virksomheder skal tilstræbe en ligelig kønssammensætning.
Det betyder, at alle forpligtede institutioner og virksomheder fremover vil skulle fastsætte måltal for at nå en ligelig sammensætning af kønnene med en fordeling på minimum 40 og 60 pct. til forskel fra i dag, hvor visse institutioner og virksomheder skal tilstræbe en afbalanceret sammensætning af kønnene, hvor det underrepræsenterede køn skal udgøre en tredjedel.
For det fjerde foreslås det at øge gennemsigtigheden af måltal og udviklingen ved at etablere en offentligt tilgængelig hjemmeside, hvor de indberettede oplysninger om måltal og politikker fra de forpligtede institutioner og virksomheder offentliggøres.
En ligelig kønssammensætning er afgørende for kvaliteten i beslutningsprocesserne på de danske ledelsesgange.
Store samfundsproblemer kan kun løses, hvis vi har de dygtigste og bedst kvalificerede beslutningstagere med rundt om bordet.
Derfor er det også vigtigt at få skubbet til dagsordenen, ikke kun af hensyn til de kvinder, som fravælges på grund af deres køn, men også af hensyn til virksomhedernes konkurrenceevne og til samfundet som helhed.
Det er et grundlæggende spørgsmål om frihed og lige muligheder.
Den enkeltes muligheder i uddannelsessystemet eller i arbejdslivet skal ikke være afhængig af køn.
Det er ikke kønnet, der er afgørende for, om man kan blive en dygtig topleder, heller ikke i forhold til om man kan blive en dygtig pædagog eller en dygtig elektriker.
For det er samtidig vigtigt at slå fast, at ligestillingskampen ikke alene skal kæmpes på ledelsesgangene, men også på byggepladserne og i daginstitutionerne, hvor vi har akut brug for at udvide talentmassen.
På den baggrund skal jeg meddele, at Socialdemokratiet naturligvis kan bakke op om lovforslaget, og jeg skal også hilse fra fru Pernille Skipper, som desværre er syg med corona, og sige, at Enhedslisten også bakker op om lovforslaget.