runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-04-15:
Jeg troede lige, jeg var heldig et øjeblik.
Jeg vil sige til hr. Sikandar Siddique: Jeg synes, den undersøgelse, vi lavede sammen 2007, er væsentlig.
Der havde jo været flere, som havde fået jobbene, hvis det havde været det, der hjalp.
Og der er lovgivning, der forbyder det her med, at man diskriminerer på baggrund af etnicitet eller på baggrund af køn.
Så jeg mener, at man skal se det i en helhed.
Jeg mener, at den undersøgelse faktisk er meget brugbar.
Så kan det godt være, at nogen har haft en oplevelse af, at de havde lyst til at sende flere ansøgninger, men hvis man ikke får jobbet på baggrund af det, er det jo ikke det, der hjælper.
Jeg synes også, som ministeren sagde før, at skatteministeren, som har det her område, har taget det her meget alvorligt og sagt meget tydeligt, at man ikke må diskriminere på baggrund af de her ting.
Jamen jeg synes faktisk den undersøgelse fra 2007, hvor vi begge to var socialdemokratiske medlemmer af Københavns Borgerrepræsentation, er relevant.
Så det var jo ikke løsningen.
Derfor tænker jeg, at man jo er nødt til at kigge på nogle andre virkemidler.
Altså, vi har jo lavet den undersøgelse sammen på daværende tidspunkt, og der synes jeg, det er svært at se det som en succes.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-04-15:
Jeg er selvfølgelig skuffet over, at Socialdemokraterne ikke vil bakke op om forslaget, for man anerkender, at der er de her udfordringer, og nu læner man sig op ad forvaltningsretlig lovgivning, og der var også en anden lovgivning, som ordføreren påpegede.
Men ikke desto mindre har vi jo set en dansk ph.d., der påpeger, at kvinder med tørklæde skal sende 60 pct. flere ansøgninger.
Vi ved, at der er diskrimination.
Når ordføreren så også nævner den undersøgelse fra 2007, synes jeg også bare, at ordføreren mangler at fortælle, at selv om det er rigtigt, at dem, der skulle administrere det, syntes, det var bøvlet, så syntes dem, der var på den anden side, at det var en god idé.
Som jeg lige nævnte før, sagde 60 pct. med minoritetsbaggrund, at de havde lyst til at sende flere ansøgninger.
Så jeg mangler stadig at høre, hvad den rationelle grund er til, at man ikke anonymiserer ansøgningerne, for vi går ikke ind og bestemmer, hvem der skal ansættes.
Det her handler jo bare om at give mulighed for at komme i betragtning.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-04-15:
Det bør til enhver tid være jobansøgerens kompetencer alene.
Så enkelt kan det siges.
Ifølge forslagsstillerne er det ikke altid tilfældet i dag, og derfor ønsker man at anonymisere alle jobansøgninger til offentlige stillinger, så ingen personlige oplysninger fremgår for arbejdsgiveren.
I 2007 iværksatte Københavns Kommune et forsøg med anonymisering af ansøgninger, hvor oplysninger som køn, etnicitet og seksuel orientering blev fjernet.
Forsøget blev efterfølgende evalueret for at afdække, hvorvidt forsøget skulle videreføres og eventuelt udrulles til andre dele af kommunen, men på baggrund af evalueringen anbefalede man at stoppe forsøget.
For det første var det en ressourcekrævende proces; i dag ville man nok have andre og mere effektive værktøjer, som vil kunne lette brugen af ressourcer.
For det andet er der ikke en tydelig effekt af anonymiseringer.
For det tredje oplevede ansættelsesudvalgene, at de fik frataget muligheden for at træffe beslutninger på et ordentligt grundlag, og at der var risiko for, at velkvalificerede ansøgere blev afvist, fordi man ikke havde det fulde indtryk af ansøgeren.
Vi har allerede i dag en lovgivning, som beskytter jobansøgere mod forskelsbehandling, forvaltningsloven og forskelsbehandlingsloven.
Betyder det, at ingen arbejdsgivere bryder den gældende lovgivning?
Nok ikke, desværre.
Men jeg er heller ikke overbevist om, at det, forslagsstillerne her fremlægger, vil skabe en reel ændring.
I Danmark er det sjældent sådan, at man alene ansættes på baggrund af en ansøgning, og derfor vil forskelsbehandlingen stadig kunne finde sted ved samtalen.
Derfor er jeg enig med ministeren i, at det kræver andre virkemidler.
Socialdemokratiet er helt enig med forslagsstillerne i, at direkte såvel som indirekte diskrimination på det danske arbejdsmarked er uacceptabelt.
Det gavner ingen, heller ikke arbejdsgiveren selv, som risikerer at afskrive velkvalificerede ansøgere.
Derfor bakker vi op om ministerens tilkendegivelser i forhold til problemstillingen og kan af den grund ikke støtte beslutningsforslaget.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-04-15:
Det afgørende her er jo, at vi ikke skal tvinge nogen til at ansætte en bestemt gruppe mennesker.
Det afgørende er jo, at vi sikrer, at det offentlige og vores virksomheder får kvalificerede medarbejdere.
Men hvis ikke du får mulighed for at vise dine kvalifikationer, men bliver sorteret fra allerede i første del af processen, så svigter vi både virksomhederne, det offentlige, de mennesker, det går ud over, og samfundet.
Det her handler jo i bund og grund om at give mulighed for, at man kan få et bredere kandidatfelt, så alle kan få lov til at komme til orde.
Og så er det jo op til den enkelte arbejdsgiver at vælge, om man ønsker ansøgeren eller ej.
Maja Torp (V), 2021-04-15:
Som forslagsstilleren selv har været inde på tidligere i debatten, har det jo ikke vist sig at have nogen reel effekt.
Det har givet nogle mennesker, der har søgt de her stillinger, en følelse af mere ligestilling, men det har ikke reelt skabt mere ligestilling.
Og i Venstre ønsker vi at bruge vores kræfter på nogle tiltag, som reelt set kan være med til at skubbe på øget ligestilling og diversitet.
Som jeg var inde på i min tale, tror vi på, at vi skal understøtte en kultur, som går mere i retning af reel ligestilling.
Det kan vi gøre ved at skubbe på.
Vi kan gøre det ved, at vi også som eksempelvis kvinder lærer nogle tricks af mænd – og mænd kan lære nogle tricks af kvinder – så vi sammen kan blive stærkere i forhold til også at skabe en øget bevidsthed omkring ligestilling.
Jette Gottlieb (EL), 2021-04-15:
Jeg var glad for, at ministeren lige gjorde rede for det med, at frigørelsen på det danske arbejdsmarked og kvindernes indtog på arbejdsmarkedet var noget, der foregik over generationer.
For det, man nu prøver i forhold til andre grupper i samfundet, er at gennemføre det over måneder.
Men det, jeg egentlig ville sige noget om, var ligeløn, altså punkt fire i ministerens redegørelse.
Og der fik jeg det indtryk – selv om der blev sagt, at der ikke er tale om noget, man kan løse med et snuptag – at en af løsningerne, og nu er det den kvindelige tømrer, der spørger, var, at der var mere lighed i de enkelte faggrupper, og at det af sig selv på en eller anden måde ville udløse mere lige aflønning.
Der tror jeg at problemet er mere komplekst end som så, og derfor vil jeg jo gerne vende tilbage til det, der tidligere har været berørt omkring indplaceringen af de enkelte faggrupper i forbindelse med tjenestemandsreformen, og hvad der skal til, for at lave om på det.
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-15:
Jeg vil starte med at sige, at det heller ikke er regeringens store ønske, at det her er kommet som følge af EU's orlovsdirektiv.
Altså, vi var imod, dengang EU overhovedet skulle til at regulere det her område, ligesom vi er imod på så mange andre områder, hvor EU gerne vil regulere på arbejdsmarkedet.
Nu blev det vedtaget.
Danmark blev desværre under den daværende regering jo stemt ned i Rådet.
Vi kunne som nation ikke finde et blokerende mindretal dengang, og nu skal vi implementere det.
Vi vil selvfølgelig lytte til alle de stemmer, der er, og de første, vi lytter til, er implementeringsudvalget, der kommer med nogle klare anbefalinger.
Birgitte Bergman (KF), 2021-04-15:
Jamen et af de bedste forslag, som vi har med her i dag, er jo netop, at vi skal have en 37-timers beskæftigelse for indvandrerkvinder.
Det er godt, at de kan komme ud af social kontrol, det er godt, at de kan blive modtaget ude på arbejdsmarkedet.
Der er brug for dem.
Vi har brug for hænderne derude.
Og så er det ellers en opgave, der ligger ude hos de enkelte virksomheder og også i den offentlige institution.
Vi skal være med til at skabe synlighed omkring det.
Det deler jeg.
Astrid Carøe (SF), 2021-04-15:
Tak for det, og tak til ministeren for alle de tilkendegivelser af de snakke, vi skal have i løbet af det næste år.
Det synes jeg virkelig er stærkt.
Det er noget, vi har kæmpet for i virkelig lang tid, og stod det til os, lavede vi en øremærkning til mænd, som svarede til den, der er for kvinder, sådan at det bliver en ligelig øremærkning.
Er det noget, Socialdemokratiet også kunne forestille sig at vi gør?
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-15:
Jeg tror ikke, det kommer som en stor overraskelse for fru Astrid Carøe, når jeg nu svarer på den måde, jeg gør, nemlig ved at sige, at vi i regeringen jo grundlæggende har det synspunkt, at vi helt utvetydigt ønsker – og jeg var også inde på det i min indledende tale – at flere fædre tager mere orlov med deres børn.
Vi tror mest af alt, at det vil komme børnene til gavn, men vi tror jo rent faktisk også, at det i meget høj grad vil komme fædrene til gavn.
Og det er faktisk derfor, jeg også kalder det for en mandepolitisk dagsorden.
Vi afventer så også arbejdet i Beskæftigelsesministeriets implementeringsudvalg, hvor arbejdsmarkedets parter lige nu deltager, og det kommer med anbefalinger og bemærkninger til, hvordan vi bedst muligt og med de bedste balancer implementerer EU's orlovsdirektiv i Danmark.
Astrid Carøe (SF), 2021-04-15:
Nej, det kom ikke som nogen overraskelse, men jeg skulle lige se, om ikke det var i dag, at Socialdemokratiet kunne melde klart ud om det her.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren om noget andet.
Jeg er helt enig i, at vi også skal kigge på den her kulturændring, i forhold til at der er en masse mænd, der skal til at gå på barsel.
Det er ikke noget, man har prøvet før, og derfor kigger vi i SF også på, om vi kan lave nogle initiativer, f.eks. farambassadører, som er noget, rigtig mange kommuner allerede bruger.
Kan man udbrede det i højere grad?
Kan man understøtte Fars Legestue?
Kan man understøtte Far for livet, som er en organisation?
Kunne ministeren forestille sig, at vi, når vi skal implementere det her direktiv, også kigger på nogle initiativer, der kan gøre det nemmere at være far på barsel?
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-15:
Altså, jeg vil slet ikke udelukke, at vi kan diskutere og blive enige om initiativer, som på alle mulige måder kan være med til at øge både kendskabet til fædres rettigheder, men også lysten til at gøre brug af de rettigheder.
Når vi nævner, at vi ønsker at implementere orlovsdirektivet på en måde, der reelt fører til, at flere fædre tager orlov, så er det jo selvfølgelig også med den tanke i baghovedet, at noget af det værste, som jeg mener vi kan gøre, er at implementere det på en måde, hvor det dels bliver for firkantet, dels måske bliver en for kraftig overimplementering, der gør, at for mange familier ender med at frasige sig orloven og aldrig få den brugt.
Det mener vi ville være rigtig kedeligt, og derfor skal vi tænke os rigtig godt om, når vi implementerer det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Kan ministeren nævne 2-3 konkrete eksempler på kvinder, som er blevet nægtet at få job i ledelse eller bestyrelse, på grund af at de var kvinder?
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-15:
Umiddelbart ikke på stående fod.
Og det kan jeg jo ikke i den forstand, at jeg ikke har kendskab til, hvad det er for nogle overvejelser, man i statslige institutioner eller private virksomheder går igennem, når man enten tilvælger eller fravælger kandidater.
Jeg føler mig overbevist om, at langt de fleste forhåbentlig vælger ud fra kvalifikationer, men – og det er et væsentligt men – når vi kan se, at ledelsesposterne og bestyrelsesposterne i både erhvervsliv og i statslige institutioner kun er besat med 23,5 pct. kvinder, så tyder noget på, det er ikke hele forklaringen, men i hvert fald noget på, at der er nogle strukturelle udfordringer, når det kommer til kvinders lige muligheder for at besætte og blive valgt til ledelsesposter.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Jamen hvis man mener, at det er systemet, der gør det, må logikken så derved være, at der sker diskrimination i staten og kommunerne og også i ens egen regering, hvis det er således, at man nægter kvinder at få bestyrelsesposter og ledelsesposter.
Jeg vil godt spørge om en anden ting: Hvad med Familieretshuset?
Mener man der, at mænd og kvinder bliver behandlet lige og lige retfærdigt, eller mener man også, at der foregår en diskrimination der?
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-15:
Jamen jeg tror i virkeligheden, at svaret på begge de ting, som hr. Lars Boje Mathiesen spørger ind til, ligger i noget strukturelt i vores samfund.
Der er en strukturel forklaring på, hvorfor der er færre kvinder, der for nuværende ikke besætter ledelsesposter, og det er, fordi især barsel og lang barselsperiode ikke er karrierefremmende for mange kvinder og har ikke været det i mange år.
Så er der spørgsmålet om Familieretshuset, og der er en af årsagerne til, tror jeg, at mange mænd oplever at blive behandlet uretfærdigt, og hvor vi også kan se i statistikkerne, at mænd har en mindre andel af den samlede omsorg med børnene i skilsmisser, at de ikke har taget en lige del af f.eks. barsel fra start af.
De er heller ikke dem, der har taget barns første sygedag, og det er noget af det, der også bliver lagt til grund, når man vurderer konflikter i familierne.
Birgitte Bergman (KF), 2021-04-15:
Jeg glæder mig også over, at jeg hører ministeren sige, Socialdemokratiet ikke går ind for kvoter – tjek ved det!
Det er vi, og også rigtig mange kvinder i øvrigt,
Det næste, jeg bare lige vil sikre mig, er så i forhold til det orlovsdirektiv, der nu kommer fra EU
– det er vi stærkt imod – og der vil jeg bare sikre mig, at regeringen ikke går ind og overimplementerer det, men lytter til den danske familie derude.
For størsteparten af danske familier vil gerne have mulighed for at vælge selv.
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-15:
Jeg vil først og fremmest bare lige korrigere fru Birgitte Bergman.
For jeg eller regeringen har ikke på programmet at foreslå kvoter for kvinders andel i bestyrelser.
Vi har sagt, at vi vil fremme initiativer, som kan medvirke til at hjælpe kvinder på vej på ledelsesposter og i erhvervslivet.
Vi har ikke talt om kvoter.
Det andet er, at jeg vil starte med at udtrykke min glæde over, at der både i fru Birgitte Bergmans parti, men sådan set også i fru Fatma Øktems parti, nu er en stor opbakning til det her initiativ om en 37 timers arbejdspligt.
Det var der ikke, dengang vi først lancerede det som en idé og som et udspil, da jeres to respektive partier havde regeringsmagten.
Dengang blev der advaret om, at det var dyrt, og at det var en dårlig løsning.
Så jeg synes jo, at de her nye toner og den her enighed lover godt for de kommende forhandlinger, vi skal have, og det vil jeg glæde mig.
Birgitte Bergman (KF), 2021-04-15:
Puha, jeg føler mig helt som i en spændetrøje af alle de der lovgivninger og kvoter og regler for, hvad vi må på barsel eller ikke må.
Altså, friheden bliver jo i den grad taget fra os danskere.
Personligt ville jeg ikke selv ønske at blive ansat på en kvote, hverken det ene eller det andet sted.
Men det var jo noget helt andet, jeg ville spørge ministeren om.
For det er virkelig noget, jeg personligt også synes er en vigtig dagsorden for ligestilling i Danmark.
For der har vi jo et kæmpe problem, som vi ikke kan overse.
Og jeg tror simpelt hen på dybt inde i mit hjerte, at beskæftigelse er vejen ud af det.
Samira Nawa (RV), 2021-04-15:
Det svar er jeg rigtig glad for, og jeg tænker, at vi er meget enige, for ligestillingsdebatten skal jo netop også bredes ud til, at alle uanset køn, men også etnisk baggrund, seksualitet osv. skal have de samme muligheder på arbejdsmarkedet.
En af de idéer, som vi har i Radikale Venstre, og som vi også bragte til bordet ved finanslovsforhandlingerne, er forslaget om at have en egentlig national handlingsplan imod diskrimination og racisme, som jo bl.a. også kunne rette sig mod arbejdsmarkedet.
Hvad tænker ministeren om sådan en?
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-15:
Jeg vil i hvert fald sige, at den nylige mobbeundersøgelse, som fru Samira Nawa refererer til, også har gjort et stort indtryk på mig.
Altså, det er desværre ikke overraskende, men det kan jo altid virke voldsomt, når man ser det dokumenteret på skrift og i en så omfattende undersøgelse, at mobning, diskrimination og chikane i hverdagen på en arbejdsplads er så udtalt, dels blandt mange af vores medborgere med anden etnisk baggrund, dels jo også blandt kvinder, hvilket mobbeundersøgelsen også dokumenterer.
Og jeg mener, vi her har en stor opgave foran os.
Jeg synes, det er et stort problem, at lige ansøgere ikke bliver behandlet lige, og når jeg siger lige, snakker jeg om samme kvalifikationer.
Hvis man bliver sorteret fra på grund af ens navn, hvis man bliver sorteret fra på grund af ens udseende, hvis man bliver sorteret fra på grund af ens køn for den sags skyld, så mener jeg, at det er en stor ligestillingspolitisk udfordring, som der ikke er nogen nemme svar på; men jeg tror, at begyndelsen på at finde svarene er at tage den diskussion åbent og ærligt med hinanden.
Samira Nawa (RV), 2021-04-15:
Mange tak.
Tak til ministeren for en rigtig god tale.
Jeg kunne godt tænke mig at dykke lidt ned i det her med mennesker med minoritetsbaggrund på arbejdsmarkedet i forhold til social kontrol – det har flere ordførere og også ministeren selv været inde på.
Men der er også et andet aspekt af det, f.eks. er der en undersøgelse, der viser, at kvinder med tørklæde skal sende 60 pct. flere ansøgninger for overhovedet at komme til samtale, og at kvinder med minoritetsbaggrund uden hovedtørklæde skal sende ca. 20 pct. flere ansøgninger for at komme til samtale.
Og vi har også senest set en større rapport fra Beskæftigelsesministeriet om omfanget af mobning og trusler på arbejdsmarkedet, hvor det er nærmest dobbelt så stor en andel af mennesker med både vestlig og ikkevestlig baggrund, der svarer, at de oplever at blive mobbet eller truet på deres arbejdsplads, i forhold til dem med dansk oprindelse.
Hvad vil ministeren tage af initiativer på det her område?
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-15:
Vi har jo også for nogle år tilbage haft noget, der førte til, at man bl.a. strammede lovgivningen, nemlig en diskussion omkring chikane i nattelivet af især unge med anden etnisk baggrund.
Jeg synes, det her er vigtigt.
Altså, hvis vi på den ene side stiller krav om, at dem, der er kommet til Danmark eller for den sags skyld har været her i mange år, for alvor skal lade sig integrere, at de skal være fuldt aktive på arbejdsmarkedet, er vi selvfølgelig også på den anden side tilsvarende nødt til at gøre, hvad vi kan, for, at de har lige muligheder i samfundslivet i bred forstand.
Astrid Carøe (SF), 2021-04-15:
Altså, det er jo ikke sådan, at man så skal være helt anonym til jobsamtalen også, så – bare rolig – man møder jo det hele menneske, når vedkommende så kommer til en jobsamtale, og man får også helt selv lov til at bestemme, hvem man vil ansætte.
Så det her forslag er ikke så vidtgående, som højrefløjen gerne vil have det til at være.
I forhold til den undersøgelse: Jo, jeg anerkender fuldstændig, at der er en undersøgelse, men jeg ser bare også, at der er rigtig mange andre undersøgelser, der siger noget andet.
Samira Nawa (RV), 2021-04-15:
Mange tak, formand.
Når man går til audition i et orkester, foregår det som oftest bag et forhæng.
Forhænget sikrer, at man bliver valgt på sin faglige kunnen og ikke på noget andet, og det har faktisk ført til, at langt flere kvinder bliver udtaget til orkestre.
De her såkaldte blind auditions har formået at overkomme de ubevidste bias, som vi mennesker har, altså den her tendens til at vælge at ansætte dem, der ligner os selv.
Forhænget fik elimineret de indtryk, som er de første, vi får, af køn, alder og etnicitet.
Og selv om vi tror, vi er i stand til at bedømme helt neutralt og fair, er det ikke altid tilfældet.
Vi kommer jo netop fra en ligestillingsdebat, som var det forrige punkt på dagsordenen, hvor jeg bl.a. også sagde, at enhver i Danmark jo må få mulighederne til at opnå det job, man vil have, og udleve sit fulde potentiale, uanset køn, alder, seksualitet, etnicitet, handicap osv.
Og derfor ser vi i Radikale Venstre sådan set, at det her beslutningsforslag er en rigtig god løsning.
Jeg var selv for nogle uger siden ude at sige noget lignende i Politiken omkring anonyme jobansøgninger, hvor jeg siger, at jeg ikke synes, at vi i staten skal have ansøgninger, der indeholder navn, billede, alder eller køn, så vi netop kommer den her ubevidste forskelsbehandling til livs.
Og jeg synes sådan set ikke, at det her ligger så langt fra det, vi allerede har.
Så fra Radikale Venstres side vil vi varmt bakke op omkring det forslag, som vi selv har vedtaget på vores landsmøde, og som også er rigtig god radikal politik, nemlig at sikre, at alle mennesker har de samme muligheder.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-15:
Er det sådan, at Det Radikale Venstre dér, hvor Det Radikale Venstre bestemmer, har besluttet at gøre det sådan?
For jeg tror ikke, at der er noget til hinder for, at en kommune kan beslutte, at sådan vil de gøre det.
Jeg tror ikke, der nødvendigvis er noget til hinder for, at den forvaltning i Københavns Kommune, som Det Radikale Venstre sidder på, kan beslutte at gøre sådan her.
Jeg tror ikke, der er noget til hinder for, at et ministerium, som Det Radikale Venstre har haft ministerposten i, kunne beslutte at gøre sådan her.
Er der nogen steder, hvor Det Radikale Venstre bestemmer, at man gør sådan her?
Samira Nawa (RV), 2021-04-15:
Det synes jeg er et fremragende spørgsmål, som jeg vil gå tilbage og tjekke op på.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-15:
Men vi kender jo godt svaret.
Man kan kalde det spørgsmål, jeg stillede, for et retorisk spørgsmål.
Der er ikke nogen steder, hvor det er Det Radikale Venstre, der bestemmer, hvor man gør sådan her.
Det er ikke set.
Vi kender ikke til, at der er forvaltninger, kommuner eller ministerier, som Det Radikale Venstre har siddet i spidsen for, hvor man har gjort sådan her.
Jeg kender ikke til, at der overhovedet er nogen, der har gjort det.
Så er spørgsmålet bare: Hvis det er så god en idé, hvorfor gør Det Radikale Venstre det så ikke dér, hvor Det Radikale Venstre bestemmer?
Samira Nawa (RV), 2021-04-15:
Når jeg nævnte, at jeg lige ville tjekke op på det, var det, fordi min første tanke umiddelbart handlede om, at vi alle sammen har sekretariatsbistand her i Folketinget.
Det ville være et oplagt sted for Radikale Venstre at gøre det.
Det er umiddelbart der, hvor jeg ser, at Radikale Venstre faktisk sidder på en magt til at fravælge, at man skal se navn, alder, billede, køn osv. på jobansøgninger.
Birgitte Bergman (KF), 2021-04-15:
Jeg kan nu altid godt lide at se, hvem det er, jeg skal sidde over for, og jeg synes, det er vigtigt, at man har det hele menneske.
Jeg synes, vi skal passe på med at anonymisere det hele og komme ud på et overdrev, hvor det køn eller den baggrund, vi som menneske bringer med ind som profil, fuldstændig udslettes.
Jeg synes, det er en farlig vej at gå.
Og jeg anerkender, at der er udfordringer.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren anerkender den undersøgelse, som den australske forsker kom med, hvor det jo netop viser sig, at hvis man laver anonymisering, betyder det faktisk, at kvinders sandsynlighed for at få et job faldt med 2,9 pct.
Jette Gottlieb (EL), 2021-04-15:
Jeg tror faktisk, at det lidt er en fejlorientering, for det er faktisk Beskæftigelses- og Integrationsudvalget, der beslutter den slags ting – det er ikke borgmesteren.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-15:
Jeg har meget svært ved at forestille mig, at man ved den procedure, hvor man udvælger, hvem der kommer til samtale, involverer udvalget.
Jeg kan ikke forestille mig andet, end at det er forvaltningen selv, der står for det – eventuelt til en chefpost spørger man udvalget, men til en almindelig post spørger man ikke udvalget.
Jeg er sikker på, at udvalget ikke er involveret i, hvilken pædagog man ansætter i vuggestuen på Thyborøn Allé.
Jeg spørger bare, og man kan måske prøve at lade være med at snakke udenom, når der kommer et relevant spørgsmål: Hvorfor gør Enhedslisten ikke det her de steder, hvor man kan gøre det?