runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Andreas Steenberg (RV), 2016-11-24:
I Radikale Venstre synes vi, at vi her i Folketinget i videst muligt omfang skal hjælpe alle mennesker med at kunne opnå den værdighed, som det er at kunne klare sig selv, den frihed, der ligger i at kunne klare sig selv og forsørge sig selv, så man ikke skal være afhængig af alle andre.
Når jeg mødes med Danske Handicaporganisationer, fortæller de mig, at det, der er formålet med deres arbejde, er at sørge for, at mennesker med forskellige handicap i videst muligt omfang kan være selvhjulpne og klare sig selv på lige fod med alle andre i samfundet.
Selvfølgelig er der mennesker, der har handicap, der gør, at det ikke er muligt for dem, desværre, men i hvert fald synes jeg at vi her fra Folketingets side skal sørge for, at vi ikke er med til at bidrage til, at mennesker med forskellige handicap ikke kan klare sig på samme vilkår som alle andre.
Det kan selvfølgelig lyde lidt mærkeligt, at man med det her lovforslag fjerner kravet om, at folk skal kunne høre, når de kører bil.
Men hvis man tænker lidt over det, så er der for alle os, der i hvert fald fysisk set godt kan høre, sådan set ikke noget krav om, at vi også kan høre, når vi kører bil.
Vi må gerne sidde med høretelefoner på og høre et eller andet fra telefonen, vi må gerne høre høj musik, vi må gerne snakke med dem, der ellers er i bilen, vi behøver sådan set ikke at kunne høre, selv om vi fysisk kan høre.
Derfor er det sådan set ikke rimeligt, at folk med forskellige typer hørenedsættelse ikke må køre bil på lige fod med os andre, for der stilles sådan set ikke krav til os andre om, at vi også kan høre, når vi kører bil.
Derfor synes jeg, det er et helt rimeligt og godt forslag at fjerne den her diskriminering af disse mennesker, sådan at de nemt kan få et kørekort ligesom alle os andre.
Derfor vil vi i Radikale Venstre med glæde støtte det her lovforslag.
Roger Matthisen (ALT), 2016-11-24:
Tak for det.
Til den foregående ordfører kan jeg sige, at vi jo inden for en nærmere fremtid vil have selvkørende biler, og så kan de synshandicappede få lov til at være mobile i samme omfang som alle os andre.
I Alternativet er vi meget optaget af at arbejde med ligestilling, med diskrimination, og derfor synes jeg egentlig, at det er den tematik, jeg vil tale ind i det her lovforslag.
For det handler om at få ligestilling i vores samfund, og det er klart – med billedet af en teenager, der sidder og lytter til høj musik, kontra en hørehæmmet – at det jo er sidespejlene, som man primært skal bruge i forhold til at være en dygtig og ordentlig bilist.
Så selvfølgelig skal hørehæmmede ikke diskrimineres, og jeg er rigtig glad for, at regeringen har taget stilling med det her lovforslag.
Jeg tænker, at det her med diskrimination og ligebehandling egentlig er noget, vi måske alle sammen – og det vil jeg gerne opfordre til, det er vi optaget af i Alternativet – skulle tænke ind i alle vores lovforslag.
Det gælder egentlig også med vores landdistrikter, at man lige tænker en ekstra gang over, hvordan det påvirker hele Danmark.
Så med det siger jeg tak for ordet.
Villum Christensen (LA), 2016-11-24:
Tak for det.
I modsætning til den foregående taler synes vi jo ikke, at myndighederne skal bruge kræfter på at løse ikkeproblemer, og derfor er vi meget tilfredse med det arbejde, ministeriet har sat i gang.
Ellers tror jeg ikke, jeg kan bidrage meget til debatten.
Det meste er sagt.
Det er et forslag, hvor man vil bløde op i forhold til en bestemt høreevne for at kunne køre visse motorkøretøjer.
Det kan vi sagtens tilslutte os.
Vi tror bestemt, der er grund til at antage, at hørehæmmede er endnu mere agtsomme som bilister, end mange raske vil være, med de kompensationsmuligheder, vi har i dag.
Vi ser slet ikke grund til, at lovgivningen skulle operere med sådanne begrænsninger.
Det er trods alt ikke synshandicap, vi har med at gøre.
Vi tilslutter os forslaget.
Hans Andersen (V), 2016-11-24:
Tak for det.
Som sagt er lovforslaget, som vi behandler i dag, en del af et større reformarbejde på kørekortområdet.
Lange sagsbehandlingstider gør sig gældende, og det skal vi tage hånd om.
Med lovforslaget i dag foreslås det som sagt, at hørekravet for førere af motorkøretøjer ophæves.
Således vil der fremover ikke blive stillet krav om lægeundersøgelse, før kørekortet kan udstedes eller fornys.
Vi sikrer således en effektivisering og afbureaukratisering af kørekortsystemet.
Ligeledes vil vi heller ikke unødigt føre en strengere linje på kørekortområdet end gældende EU-ret.
Som det er i dag, er det allerede et krav, at biler skal være udstyret med to sidespejle.
Bilister med nedsat eller manglende høreevne har således mulighed for at orientere sig tilstrækkeligt i trafikken.
Det vil derfor heller ikke gå ud over færdselssikkerheden, da bilisten stadig væk vil kunne orientere sig i trafikken ved hjælp af spejlene i bilen.
Så på den baggrund skal jeg meddele, at Venstre støtter lovforslaget.
Kim Christiansen (DF), 2016-11-24:
Tak for det, formand.
Som det blev sagt, er det et lille forslag, men dog vigtigt for de mennesker, det handler om, og her er det altså folk med nedsat hørefunktion, som nu ikke længere skal have en særlig lægeudtalelse om høreevne for at kunne erhverve et kørekort.
Der ligger selvfølgelig en besparelse i det, men også en sidestilling med alle andre, der skal have et kørekort.
Det med de to spejle kommer man nok om ved, da alle nyere biler i dag er forsynet med to spejle, så det bør ikke være noget problem.
Det, jeg også synes er positivt ved forslaget – det skal regeringen have ros for – er, at man, som der står i forslaget, ikke vil have regler, der er unødigt strengere, end hvad der kræves efter EU-retten i EU's tredje kørekortsdirektiv.
Det er jo nytænkning fra regeringens side, at man faktisk ikke overimplementerer de her EU-direktiver, for det har man jo haft for vane på en masse andre områder, bl.a. cabotage, så det glæder mig.
Når nu vi er inde omkring, at man på det her trafikmedicinske område vil mindske bureaukratiet, håber jeg også, at man vil kigge på reglerne for fornyelse af erhvervskørekort osv. i forbindelse med diabetes, epilepsi og lignende ting.
Det er i dag meget, meget bøvlet og måske lidt unødvendigt i kraft af de her EU-regler.
Men alt i alt er det et rigtig godt forslag, som Dansk Folkeparti naturligvis kan støtte.
Rasmus Prehn (S), 2016-11-24:
Nu har vi jo flere gange fra socialdemokratisk side kritiseret den siddende regering for, at der ikke sker nok på det transportpolitiske område, og har også sagt, at vi godt så, at der navnlig i forhold til investerings- og anlægssiden skete noget mere.
Det mener vi selvfølgelig stadig væk, men der er jo sjældent noget, der er så skidt, at det ikke er godt for noget andet.
Det, man kan sige, er, at det i en situation som den her, hvor der så har været ro i ministeriet til at kaste sig over andre udfordringer, faktisk er lykkedes ministeren og ministeriet – og det vil jeg gerne rose dem for – at få kigget en række regelsæt igennem, som har været uhensigtsmæssige, hvor helt almindelige borgere er kommet i klemme, og hvor tingene har foregået tungt og bureaukratisk.
Der er heller ikke noget, der tyder på, at der er flere uheld med folk med hørenedsættelse, og så er der faktisk ikke nogen grund til at forskelsbehandle dem på en negativ måde, hvor de skal op til lægeundersøgelse og andet.
Så vi vil fra socialdemokratisk side faktisk gerne kvittere for, at ministeren har fået mulighed for at kaste sig over de her opgaver.
Vi kan forstå, at der er en række tiltag i forhold til det, man sådan kalder trafikmedicinske forslag, altså hvor borgere, som er kommet i klemme på grund af et helbredsproblem, bliver stillet meget vanskeligt i forhold til nogle af de her procedurer, og der er det positivt, at ministeriet med ministeren i spidsen har sat sig for at få ryddet ud i det her, så man får nogle mere forståelige og fornuftige regler.
Så vi forstår godt, at der i de høringssvar, der er indgivet på det her område – og det er jo lige fra Dansk Kørelærer-Union, til Høreforeningen, til Danske Seniorer, Faglige Seniorer, Ældre Sagen og andre – har været meget positive tilkendegivelser i forhold til det her forslag.
For det giver god mening, at man, når man har nogle regler, der er uhensigtsmæssige, skynder sig at få lavet dem om.
Så en stor tak til ministeren for at komme med det her forslag.
Det er et lille, men et betydningsfuldt og godt forslag.
Hans Andersen (V), 2016-11-24:
De foregående ordførere har på udmærket vis redegjort for elementerne i det her lovforslag.
Det giver jo mulighed for, at Sund & Bælt kan oprette et nyt selskab, så vi dermed sikrer, at der er en udbyder, når betalingsanlæg i forbindelse med nye anlæg udbydes.
Der er også en række andre elementer i lovforslaget.
Det foreslås bl.a., at A/S Femern Landanlægs del af jernbanetilslutningsanlægget helt eller delvist skal overdrages til Banedanmark, og Banedanmark varetager allerede i dag en lang række opgaver på størstedelen af det danske jernbanenet.
De har erfaringen og entreprisen og vil derved kunne varetage denne del af opgaven.
Så med lovforslaget i dag får vi foretaget de nødvendige justeringer i forhold til den nuværende lovgivning om Sund & Bælt Holding A/S.
Med de ord skal jeg fra Venstres side anbefale, at vi støtter lovforslaget.
Kim Christiansen (DF), 2016-11-24:
Det er svært at tilføje noget nyt til det her store udspil fra regeringen.
Det er jo et ganske lille forslag, men dog fornuftigt, fordi man på den her måde forenkler de ting, som politiet skal rende og tage sig af.
Vi må sige, at i disse tider er der nok af opgaver for politiet.
Her bemyndiger man altså Vejdirektoratet til at fjerne efterladte køretøjer, der måtte stå på statsvejene, så de kan blive kørt til ophugning og behandlet på miljørigtig vis efter lovens forskrifter.
Derudover giver man mulighed for transport af landbrugskøretøjer på andre broer end lige Storebæltsbroen og Øresundsbroen i situationer, hvor det måtte være påkrævet.
Vi havde det her eksempel, som også er nævnt, med Den Gamle Lillebæltsbro, da den var under renovering.
Man giver så mulighed for at køre på Den Nye Lillebæltsbro.
Så det er et par gode og praktiske tiltag, som vi selvfølgelig støtter.
Erik Christensen (S), 2016-11-24:
Vi skal i dag førstebehandle en ændring af færdselsloven, L 60.
Der er sådan set to ting i lovforslaget.
For det første gives der mulighed for, at vejmyndigheden og dermed Vejdirektoratet får mulighed for at fjerne køretøjer, som står på statsveje, og som ikke er trafikfarlige.
I dag er det kun politiet, der kan gøre det, og der lægges så op til, at Vejdirektoratet kan gøre det fremadrettet på statsveje.
Til det vil jeg sige, at vi synes, det er meget fornuftigt.
Vi vil dog gerne have undersøgt, inden lovforslaget vedtages, hvor stort et problem det er på de kommunale veje, altså de veje, der ikke er statsveje, for at finde ud af, om der også skal gives mulighed for der, at vejmyndigheden rent faktisk kan fjerne biler, der er stillet der. For det andet indeholder forslaget også mulighed for, at politiet kan tillade langsomt kørende motorkøretøjer at passere faste forbindelser, altså alle tunneller og broer.
I dag er det sådan, at politiet kun kan give tilladelse til kørsel på Storebæltsbroen og Øresundsbroen.
Vi har oplevet en situation, da den gamle Lillebæltsbro skulle repareres, hvor der rent faktisk var specielt landmænd, der kom i klemme, fordi de ikke kunne transportere deres ting på tværs af Lillebælt.
Det er så det, der bl.a. gives mulighed for her.
Vi synes, det er et godt lovforslag, og vil også gerne støtte lovforslaget, men vil dog gerne have undersøgt, inden vi tager endelig stilling, om det er sådan, at der også skal gives mulighed for, at Vejdirektoratet kan fjerne biler, der er placeret på ikkestatsveje, nemlig de kommunale veje.
Hans Andersen (V), 2016-11-24:
De foregående ordførere har på udmærket vis redegjort for lovforslagets to elementer.
Det første element vil jo betyde, at vi kan udnytte statens ressourcer mere effektivt, når Vejdirektoratet gives myndighed til at kunne fjerne disse køretøjer, og ikke alene er det med til at effektivisere, det er også med til at sikre færdselssikkerheden for bilisterne, da det kan forhindre situationer, med at biler henstår steder, hvor de er til fare for trafiksikkerheden.
Det andet element er, at vi undgår situationer som dem, vi har set, i forbindelse med at der har været renoveringsarbejde på den gamle Lillebæltsbroen, og det har været omkostningsfuldt for den enkelte erhvervsdrivende, der skulle fragte maskiner på blokvogne fra den ene side til den anden side.
Det vil kunne forhindre unødige omkostninger og gøre det mere effektivt for den enkelte erhvervsdrivende, ved at vi ændrer færdselsloven og giver tilladelse til kørsel på motorveje over faste forbindelser.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-11-24:
Vi støtter også lovforslaget.
Det gør vi, fordi vi gerne vil være med til at sikre, at hørehæmmede kan få lov til at køre bil og dermed få de samme muligheder, som alle andre har, for at komme rundt.
Men jeg må også sige, at jeg synes, at debatten her har været lidt blind for ulemperne ved det her lovforslag.
Jeg hørte de tre foregående ordførere tale om diskrimination.
Det er ikke det, der er tale om.
Der er tale om et sikkerhedshensyn, og det er altså ikke helt uden problemer med det her lovforslag, for man bruger ofte sin hørelse til at orientere sig i trafikken.
Det er et rigtigt og et godt argument, at når man med høretelefoner på har lov til at høre høj musik, mens man kører bil, må man også kunne have lov til at køre bil, hvis ikke man er i stand til at høre normalt.
Men jeg synes ikke, at man skal være blind for, at der i nogle situationer altså godt kan ske trafikuheld, fordi folk ikke er i stand til at høre.
Når folk bruger deres bilhorn i trafikken til at gøre opmærksom på, at de befinder sig i nærheden af et køretøj, hvis fører måske ikke har set dem, bruger de også deres ører til at orientere sig i trafikken.
Jeg er ikke ekspert, så jeg kan ikke sige, hvor stort problemet er, jeg kan ikke sige, hvor mange farlige situationer der vil kunne opstå.
Men vi kunne godt tænke os, at man, når man indfører det her krav, på et eller andet tidspunkt forsøger at skaffe noget statistik fra andre lande for at se, om det her er et problem, og at man også holder øje med, om der opstår trafikuheld af de her grunde.
For det handler om sikkerhed, og det er rimelig alvorligt, hvis der sker trafikuheld.
Så vi synes måske nok, at man godt må være en lille smule forsigtig, og at man anerkender, at der er en årsag til, at det her krav oprindelig blev indført.
Men det ændrer ikke ved, at vi støtter lovforslagt.
Vi er tilhængere af generelt at afregulere og fjerne krav, som ikke er nødvendige, og vi synes også, at når man vejer fordele mod ulemper, må det være en meget stor fordel for de hørehæmmede, at de kan få lov til at køre bil, og derfor agter vi at stemme for.
Rasmus Prehn (S), 2016-11-24:
Det er en rigtig transportpolitisk dag, vi har i dag,
med en række gode og positive forslag fra regeringens side på transportområdet.
Det her forslag handler simpelt hen om, at man giver Sund & Bælt mulighed for at oprette et selskab, som så kan etablere betalingsanlæg, det vil sige, at de kan være med i den her budproces i forhold til det.
Og vi ved jo alle sammen, at Sund & Bælt er superdygtige til at håndtere hele den her situation.
De har så at sige det sorte bælte i håndteringen af den her sag, så det giver god mening også at give dem bemyndigelse i forhold til det her, også når vi f.eks. skal have betalingsanlæg på den nye bro ved Frederikssund.
Fra socialdemokratisk side synes vi, at der er en masse positive ting i det her, og vi kan også se på høringssvarene, at det virker, som om der er bred opbakning.
Så vi tilslutter os det her lovforslag uden yderligere bemærkninger.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-11-24:
Jamen det vil jeg sådan set meget gerne give også et noget bedre svar på, end jeg kan gøre nu.
Altså, der er ikke for mig noget problem i det, men der, hvor det kan være en opgave, vi skal have kigget rent juridisk på, er jo, at det handler om vejmyndigheden.
Og Vejdirektoratet er ikke vejmyndighed på de kommunale veje.
Jeg vil da håbe og opfordre til, at Kommunernes Landsforening, som jo er dem, der er paraplyorganisation for kommunerne, kunne blive opmærksom på det og derfor sige noget om, om de har en interesse i det.
Jeg skal sige det, som det helt rigtigt er, nemlig at hvis kommunerne pludselig skal have den mulighed, skal man i hvert fald have defineret, om de også har en pligt til at flytte køretøjerne, for det vil jo blive det næste.
Men altså, jeg synes, det er helt i orden.
Vi kan lade det juridisk vurdere, men nemmest ville det jo være, at det var Kommunernes Landsforening, der ønskede det.
Henning Hyllested (EL), 2016-11-24:
Det er bare ganske kort.
Jeg vil nemlig bede ministeren om at forholde sig til det, som den socialdemokratiske ordfører rejste, og som jeg selv rejste, om situationen på det kommunale vejnet med hensyn til fjernelse af henstillede køretøjer og muligheden for enten at give Vejdirektoratet samme mulighed, som de nu får på statsvejnettet, eller give de kommunale myndigheder muligheden udenom, men selvfølgelig i samarbejde med politiet.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-11-24:
Jeg vil gerne starte med at takke ordførerne for den positive modtagelse af lovforslaget.
Og det er jo rigtigt, som det er blevet sagt, at lovforslaget har to formål.
Og for det andet skal forslaget sikre, at Vejdirektoratet får adgang til at fjerne efterladte køretøjer fra statsvejnettet.
Visse køretøjer må kun fremføres med så lav hastighed, at de ikke må køre på motorvej.
Det kan f.eks. være landbrugsmaskiner og store entreprenørmaskiner.
I dag har politiet kun mulighed for at tillade kørsel med sådanne langsomme køretøjer på motorveje over Storebæltsbroen og Øresundsbroen.
Og jeg tror, de fleste kan huske, at i forbindelse med vejarbejde på den gamle Lillebæltsbro tidligere på året blev broen delvis afspærret, og på grund af de regler, der er i færdselsloven i dag, var det derfor ikke muligt at give f.eks. landbrugsmaskiner dispensation til at benytte den nye Lillebæltsbro.
Det var altså ikke mangel på vilje, men det var ikke muligt.
Det medførte nogle helt urimelige problemer for erhvervslivet, som vi selvfølgelig skal sørge for ikke gentager sig, og som vi i øvrigt også tog hånd om, da de opstod i sommer.
Men for at det ikke skal ske igen, foreslår vi at udvide politiets dispensationsadgang, så den kan gives på alle faste forbindelser, dvs. broer og tunneller og herunder også den nye Lillebæltsbro.
I forhold til det andet punkt, der er med, nemlig fjernelse af køretøjer på statsvejnettet, er det jo i dag kun politiet, der har adgang til at fjerne sådanne efterladte køretøjer.
Typisk er der tale om efterladte biler i nødsporet på motorvejene.
Og selv om disse efterladte køretøjer ikke er akut trafikfarlige, udgør de stadig et færdselssikkerhedsmæssigt problem, f.eks. fordi redningskøretøjer ikke kan komme frem i nødsporene.
For den sags skyld tror jeg også, mange har oplevet, at det også påvirker kørslen på motorvejene, når der pludselig står biler inde i nødsporet.
Vejdirektoratet fører tilsyn med statsvejene, og der foregår derfor allerede i dag et samarbejde mellem politiet og Vejdirektoratet om at fjerne disse køretøjer.
Det samarbejde formaliserer vi nu med lovforslaget, så Vejdirektoratet også kan fjerne køretøjer, der er efterladt i nødsporet.
Jeg ser frem til den videre behandling her i Folketinget, og jeg står naturligvis til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, der måtte opstå i den forbindelse, og kommer også gerne i udvalget, som jeg plejer, for jeg synes, vi altid har en god debat, hvor vi konstruktivt får diskuteret de ting, der måtte være.
Så opstår der noget, vil jeg opfordre udvalget til, at man, som man plejer, selvfølgelig bare inviterer mig over.
Så kan vi tage snakken om det.
Karsten Hønge (SF), 2016-11-24:
Lovforslaget hjælper på fremkommeligheden og bidrager til afbureaukratisering.
Det kan vi godt lide, så SF stemmer for.
Andreas Steenberg (RV), 2016-11-24:
Som min kollega har været inde på, indeholder lovforslaget to dele.
Den ene er, at Vejdirektoratet får lov at fjerne biler og andre køretøjer fra motorvejsnettet, hvis de er havareret eller noget andet, i modsætning til i dag, hvor det er politiet, der gør det.
Jeg synes, det er en rigtig god idé, at vi letter politiets arbejde, ved at Vejdirektoratet kan gøre det, og det kan også gøre, at de biler kan blive fjernet hurtigere.
Der er jo et stort flertal i Folketinget, der har vedtaget nogle meget voldsomme besparelser på uddannelse for at finansiere flere politibetjente, men sådan et lille forslag her, hvor man letter politiets arbejde ved at lade en anden myndighed overtage en opgave, synes jeg er en meget bedre måde at sørge for, at politiet kan bruge deres tid på at fange kriminelle end på f.eks. at skulle fjerne køretøjer.
Så det synes jeg er et rigtig godt lille forslag.
Det andet forslag går på at lade f.eks. traktorer, som det nok primært vil være, kunne køre over de faste forbindelser i Danmark.
Det er ikke noget, som jeg tror vil betyde der vil komme en masse traktorer på f.eks. Storebæltsbroen, men da vi af og til har hørt om sager med nogle landmænd, som har jord på begge sider af et bælt og dermed ikke rigtig kan få deres traktorer til at komme fra den ene jord til den anden, synes jeg, det er rimeligt nok, at sådan en landmand kan få lov til at køre sin traktor over f.eks. Storebæltsbroen.
Jeg tror ikke, det er noget, der vil skabe særlig mange gener for nogen andre.
Roger Matthisen (ALT), 2016-11-24:
Tak for det.
Der er allerede blevet redegjort rigtig godt og grundigt for forslaget.
Det er jo et lille, men meget praktisk forslag, og Alternativet mener også, at det er til både virksomheders og borgeres bedste, at de kan søge, i tilfælde hvor de ikke kan transportere sig på andre måder, om at komme over broer.
Så der er ikke så meget at sige til det, andet end at vi støtter forslaget.
Villum Christensen (LA), 2016-11-24:
Tak for det.
Som flere ordførere allerede har været inde på, har vi med et lovforslag at gøre, som man ret hurtigt kan sætte ind i det ringbind, hvor der på ryggen står: Sund fornuft, se at få det besluttet!
Det håber jeg også vi kan her.
Det er selvfølgelig sund fornuft, at også langsomtkørende køretøjer i visse situationer får adgang til at køre over vores broer, også når det ikke lige er Storebæltsbroen eller Øresundsbroen.
Det modsatte kan blive en kostbar affære for virksomhederne, har vi jo set.
Men vi ser naturligvis gerne, at man i administrationen af de her regler sørger for at undgå, at det sker i perioder med størst trængsel.
På samme måde er det også sund fornuft for os, at vi lader vejmyndigheden for statsvejene fjerne køretøjer, der ikke umiddelbart er akut trafikfarlige.
Det giver jo ikke meget mening, at et nedbrændt køretøj kan stå i et nødspor uge efter uge, indtil politiet får taget affære, hvis den daglige tilsynsmyndighed kan gøre det.
Vi er helt trygge ved at lade disse sager overgå til Vejdirektoratet og skal derfor støtte lovforslaget.