Jette Gottlieb (EL), 2020-11-24:
Da fru Rosa Lund ikke kan være her, vil jeg på hendes vegne fremføre Enhedslistens synspunkter.
I Enhedslisten er vi fuldstændig enige med forslagsstillerne i, at det stigende antal anmeldelser om trusler og dermed formentlig også det stigende antal trusler er dybt bekymrende.
Det er nemlig en barriere for den demokratiske samtale.
En undersøgelse fra Institut for Menneskerettigheder peger også på, at hadske indlæg og trusler i debatsporene på internettet gør, at mange, særlig kvinder, afholder sig fra at deltage i den offentlige debat.
Det er et stort demokratisk problem, som vi i Enhedslisten tager meget alvorligt.
Derfor har vi det sådan, at vi umiddelbart kan tilslutte os to ud af de tre komponenter, som det her forslag indeholder, nemlig for det første oprettelsen af en central forsknings- og efterforskningsenhed og for det andet udvikling af en plan for bedre myndighedshåndtering i forhold til ofrene.
Det synes vi er rigtig gode forslag, som vi kan stemme for uden videre undersøgelse.
Tilbage står spørgsmålet om en skærpelse af strafferammen i straffelovens § 266 fra 2 års til 4 års fængsel.
Til det har vi nogle bemærkninger.
For det første synes vi egentlig, at 2 års ubetinget fængsel faktisk er en temmelig alvorlig straf for fremsættelse af trusler.
Der må vi diskutere, om strafferammen bliver brugt og sådan nogle ting, men 2 års ubetinget fængsel for at fremsætte trusler, der ikke effektueres, er trods alt en relativt voldsom straf.
Vi snakker jo alene om trusler, der forbliver trusler.
Hvis der er tale om effektuering eller forsøg på effektuering, er det nogle helt andre paragraffer, vi er ovre i, og en langt strengere strafferamme.
Det er jo det, der skal være formålet.
Formålet skal vel være at begrænse omfanget af trusler, for hvis vi har nøjagtig samme antal ofre bagefter, hvad har så været formålet?
Det er jo normalt et vigtigt element, i hvert fald for os, at man har en idé om, at noget vil virke præventivt, før man bare beslutter at hæve straffen.
Vi vil bestemt ikke udelukke, at det er tilfældet, selv om vi også har en vis tvivl om, om det er rigtigt, og vi antyder også i spørgsmålene, at vi vil vurdere, at rigtig mange af de her trusler i virkeligheden er fremsat i affekt og ikke er gennemtænkte.
Derfor er det ikke sikkert, at der vil være en umiddelbar overvejelse om strafferammer i situationen, i modsætning til hvis man laver en mere organiseret kriminalitet såsom hvidvask, eller hvad ved jeg.
Men okay, det må man undersøge.
Hvis det for det tredje nu viser sig, at det ikke hjælper at hæve strafferammen for trusler, hvis det altså ligesom bliver vurderingen, skal vi så hæve den yderligere, hvis op til 2 år ikke er nok?
Skal det så være mere endnu, 6 år, 8 år, 10 år?
Og hvorfor egentlig ikke det, hvis det alligevel er ligegyldigt med effekten.
Og hvordan forholder det at hæve strafferammen sig til andre strafferammer i systemet?
Skal de også bare hæves?
Det må i hvert fald være åbenlyst for alle, at der må være et eller andet forhold mellem straflængde for trusler og så for trusler, der effektueres.
Der må være et eller andet forhold, hvor det sidste straffes betydelig hårdere end det første.
Så hvis vi bare hæver det første, må det jo på en eller anden måde få konsekvens for det andet.
Hvordan er den sammenhæng?
På det foreliggende grundlag kan vi altså kun stemme for to tredjedele af forslaget, og det er jo et skridt på vejen.
Det sidste må vente, til vi får de her spørgsmål undersøgt.