Morten Dahlin (V), 2019-12-17:
Tak for det.
I dag tager vi hul på behandlingen af L 83, og det er et lovforslag, som skal medføre en række ændringer frem for alt på indfødsretsområdet.
For det første lægger lovforslaget op til, at fremadrettet kan børn, der er født i en krigszone, hvortil forældrene ulovligt er indrejst, f.eks. for at kæmpe for Islamisk Stat, ikke længere pr. automatik få dansk statsborgerskab efter deres forældre, medmindre – og det er ret vigtigt – børnene dermed bliver gjort statsløse.
Den her del kan Venstre godt støtte, for vi anerkender, at hvis man rejser ned for at slås for terrorbanden IS og så vælger at stifte en familie dernede, så er det ikke en dansk familie, man stifter.
Derudover er vi ganske overbevist om, at det her forslag i sig selv vil have en ret kraftig afskrækkende effekt på folk, der kunne få den helt vanvittige idé at rejse ned og tilslutte sig kalifatet og terroristerne, der kæmper for det.
For det andet sigter lovforslaget på, at de vandelskrav, der bliver stillet til forældre, som ønsker dansk statsborgerskab, bliver udvidet til at også omfatte deres børn.
På helt almindeligt dansk betyder det, at hvor en 17-årig kriminel i dag vil kunne opnå dansk statsborgerskab sammen med sin mor eller sin far, kan han ikke længere det, for vi vil fremadrettet stille de samme krav om at overholde loven til ham, som vi gør til hans forældre.
Det synes vi i Venstre er helt fair, for det danske statsborgerskab er en helt særlig gave, som man kan få af det danske folk, hvis man opfylder en række krav, og et af de krav er, at man skal holde sig på den rette side af loven.
For det tredje sikrer lovforslaget, at vores internationale forpligtelser bliver overholdt.
Det sker, ved at de danske myndigheder forpligter sig på at foretage en proportionalitetsvurdering i relation til EU-retten, når der opstår sager om fortabelse eller fratagelse af statsborgerskab.
I Venstre er vi tilhængere af et regelbaseret internationalt samfund, og derfor må vi jo nødvendigvis også lægge os op ad regeringens vurdering af, hvornår vi er inden for skiven i forhold til de internationale regelsæt, vi har forpligtet os til at følge.
Så det her element – selv om det er lidt mere nødtvungent – kan vi også støtte op om.
Endelig vil lovforslaget for det fjerde begrænse muligheden for, at fremmedkrigere kan få hjælp fra danske repræsentationer i udlandet.
Det kan jo egentlig lyde hårdt og brutalt, men når man dykker ned i det egentlige lovforslag, virker den her del lidt som en tynd kop te.
For det, regeringen foreslår, er, at det faktum, at man har kæmpet som fremmedkriger, fremover skal indarbejdes som et af flere elementer, når det skal vurderes, om de danske myndigheder skal yde konsulær bistand, og vel at mærke kun inden for Udenrigsministeriets ressort.
Det vil sige, at når det drejer sig om ting som udstedelse af pas og udlændingesager, skal der ikke tages højde for, om en person er fremmedkriger, for de ting ligger ikke inden for Udenrigsministeriets ressort.
Jeg siger ikke, at det er forkert, at det er sådan, men jeg konstaterer i hvert fald bare, at det ikke helt harmonerer med det billede af lovforslaget, som regeringen ellers prøvede at male op i offentligheden.
Ikke desto mindre kan Venstre også støtte denne del.
Når vi nu støtter alle delene af lovforslaget, er der jo ikke nogen vej uden om at erklære, at vi også kan støtte lovforslaget i sin helhed.
Tak for ordet.