runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2017-05-02:
Jamen jeg tror så, at vi åbenbart anskuer læringsbegrebet i dagtilbuddene meget, meget forskelligt, for hr. Jacob Mark sammenligner en dag i en børnehave med en skoledag.
En skoledag er jo fyldt med undervisning og fyldt med målsætninger, og jeg tror, vi er enige om, at der er en del flere målsætninger og fælles mål på skoleområdet, end der er på dagtilbudsområdet.
Jeg troede faktisk, at vi i fællesskab var kommet væk fra hele førskoletankegangen, og at vi i stedet anskuede læringsbegrebet mere bredt.
Men jeg kan så forstå, at det kan der måske godt være en forskel på.
Hvad minimumsnormering angår, vil jeg bare sige, at for mig er det vigtigt, at man ude lokalt kan beslutte sig for, at lige præcis en bestemt institution har brug for en pædagog mere, har brug for to medhjælpere mere eller har brug for en økonoma, så man selv kan sætte ind, i forhold til hvordan man vil planlægge, hvad de enkelte institutioner har af normeringer.
Lotte Rod (RV), 2017-05-02:
Det, vi har gang i her, er jo forespørgsel nr. F 42 til børne- og socialministeren om normeringerne i landets daginstitutioner, og da jeg sad og læste de blå partiers forslag til vedtagelse igennem, undrede jeg mig bare over, at der ikke står et eneste ord om normeringerne, eller hvad man mener om normeringerne, eller om man synes, der skulle være bedre normeringer.
Og så får jeg bare lyst til lige her på falderebet at spørge ministeren: Hvorfor skriver man ikke noget om normeringerne, når nu debatten handler om normeringer i daginstitutionerne?
Mai Mercado (KF), 2017-05-02:
Det her må være sådan et tilfælde, hvor man virkelig bare hamrer løs med sten, mens man selv bor i et glashus.
For det, som jeg oplever forespørgslen går på, er sådan set, hvordan man bryder den negative sociale arv.
Det har der ikke været meget om i debatten, og det er egentlig rigtig, rigtig ærgerligt, for i det udspil, der er kommet, ligger der faktisk en række forskellige tiltag, som hver især sigter mod at reducere den negative sociale arv.
Når vi ikke adresserer det i et forslag til vedtagelse, er det jo, fordi vi ikke synes, der skal være en standardnormering eller en minimumsnormering lokalt.
Så kan vi jo se på den røde bloks forslag til vedtagelse, at man ikke engang i den forespørgselsdebat, der er indkaldt til, kan blive enige om rent faktisk at skrive minimumsnormeringer ind.
Lad os bare være helt ærlige nu, når vi lige står her lidt i ni: Minimumsnormeringer bliver jo ikke til noget, når der ikke er enighed i den røde blok, og når skiftende regeringer – i øvrigt med ministre fra både SF og Radikale på posten – ikke har prioriteret at gøre det. Hvorfor har man ikke prioriteret det?
Jamen det er jo for det første, fordi det er vanvittig dyrt.
Vi taler om i omegnen af 2 mia. kr. årligt – hvilket er interessant nok, i betragtning af at De Radikale jo også synes, at man lige derudover skal tilføre 1 mia. kr. ekstra til uddannelse.
For det andet, og det er jeg bare optaget af at sige, er det ikke nødvendigvis den rigtige vej at gå.
En minimumsnormering kan være både rigid, og den kan være uklog, i forhold til at man vil negligere, at der er kommuner, som allerede i dag prioriterer ressourcerne, så de kommer ud at arbejde bedst muligt og der, hvor der er et behov.
Lotte Rod (RV), 2017-05-02:
Jeg vil lige prøve at stille det samme spørgsmål igen, for den her forespørgsel hedder »Forespørgsel om normeringerne i landets daginstitutioner«, og så undrer det mig bare, at regeringen ikke svarer på det spørgsmål.
Altså, hvorfor har man ikke beskrevet sin holdning til de nuværende normeringer?
Mai Mercado (KF), 2017-05-02:
Altså, fokus i den her forespørgselsdebat er på, hvordan man bryder den negative sociale arv, og det er der så lavet en vedtagelsestekst til, som der i øvrigt er fuldstændig enighed om i blå blok.
Man kan vel næppe sige, at den samme enighed om normeringer er at finde i den røde blok.
Mai Mercado (KF), 2017-05-02:
Jamen jeg vil starte med at sige, at når det handler om optaget på eksempelvis PAU, er det jo klart, at der er en dimensionering – en dimensionering, der i øvrigt er en opbakning til i Folketinget, og som ligger uden for Børne- og Socialministeriets område.
Når jeg har været ude, har jeg jo kunnet se hjulet, og at det bliver taget rigtig godt ned.
Men jeg tror på – og det tror sektoren heldigvis også – at man kan skabe mere kvalitet ved at blive mere tydelig, med hensyn til hvad der bliver forstået ved eksempelvis at folde læreplanstemaerne om de sociale kompetencer og den alsidige personlige udvikling mere ud, altså så det bliver mere tydeligt, i hvilken retning man skal.
Jacob Mark (SF), 2017-05-02:
Først vil jeg sige, at der ikke ligger nogen retvisende tal på faktiske normeringer, og dem, som ordføreren nævner, har jeg ikke hørt om før.
Jeg kender ikke til nogen tal, der viser, at der skulle være 5,9 børn pr. pædagog i børnehaverne.
Så kunne vi også diskutere den i stedet for BUPL's opgørelse, som indtil videre er noget af det mest retvisende, vi overhovedet har, for den sender nemlig et billede taget ude fra virkeligheden.
Så jeg vil gerne spørge om noget i den forbindelse: Mener ordføreren ikke, at det er alvorligt, når 75 pct. af 8.000 pædagoger oplever, at de står alene med en hel børnegruppe?
Er det ikke alvorligt?
Det er rigtigt, at vi ikke har en fælles tekst om minimumsnormeringer – det havde jeg gerne set – men vi har en fælles tekst om bedre normeringer.
Det ville jeg ønske at blå blok også havde.
Den sidste ting er et andet spørgsmål – først havde jeg det der med, om det var alvorligt – og det er: Mener ordføreren for Det Konservative Folkeparti ligesom Liberal Alliance, at man skal tillade udlicitering af vores daginstitutioner, så man kan tjene penge på at drive daginstitution?
Orla Østerby (KF), 2017-05-02:
Først med hensyn til normeringer: Det, jeg henviste til, var, at jeg var inde og kigge efter, hvad normeringen er i dag i min egen kommune, Lemvig, og den er 3,4, og den er 5,9.
Så gik jeg ind på København, og de har 3,5 og 6,0.
Jeg siger ikke, at det er gennemsnittet, men jeg tror, at vi kommer ret tæt på, at det er deromkring, og det er jo nogle normeringer, som disse institutioner lever med i det daglige.
Jacob Mark (SF), 2017-05-02:
Det tror jeg simpelt hen bare er en politisk uenighed, som vi skal lade stå der.
Og så vil egentlig bare gerne spørge om den anden ting, nemlig om Det Konservative Folkeparti mener, at det skal tillades, at daginstitutioner bliver udliciteret, så man kan tjene penge på at drive daginstitution i Danmark.
Orla Østerby (KF), 2017-05-02:
Det er ikke konservativ politik, at vi går ud og udliciterer institutioner.
Mig bekendt er det ikke noget, som Konservative har stået for i nogen kommune i Danmark, og jeg tror, det er godt, at det ligger i kommunalt regi.
Der sker udlicitering på mange, mange andre områder, men der er ikke noget på Det Konservative Folkepartis dagsordenen om, at det er noget, vi skal fremme.
Mai Mercado (KF), 2017-05-02:
Og tak for en rigtig god og konstruktiv debat – mest om minimumsnormeringer og ikke helt så meget om det, som forespørgslen måske egentlig handlede om, nemlig tiltag, som skulle bryde den negative sociale arv.
Helt konkret tager vi i regeringen nu fat på dagtilbudsområdet, fordi vi ved, at den tidlige indsats er afgørende, og fordi langt de fleste børn tilbringer nogle meget vigtige år der.
Og jeg oplever egentlig, at der er bred opbakning til både at bekæmpe negativ social arv og også at arbejde for kvalitet i dagtilbud, men der kan være forskel på, præcis hvilke politikker og indsatser vi hver især ønsker at prioritere.
Så lad os fremadrettet holde fokus på vores fælles mål og de ting, vi er rigtig godt enige om, og lad os bruge det som udgangspunkt for samarbejde og for langsigtet at arbejde for endnu bedre dagtilbud til gavn for alle børn.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-05-02:
Jeg nævnte i min ordførertale, at den senest tilgængelige personalestatistik fra dagtilbudsområdet viser, at der er lige knap 40.000 ansatte i daginstitutioner og kommunal dagpleje, som ikke har en pædagogisk uddannelse.
Er det ikke et meget voldsomt tal?
Og vil ministeren ikke iværksætte en indsats for at få løftet uddannelsesniveauet i dagtilbuddene?
Mai Mercado (KF), 2017-05-02:
Tak for spørgsmålene.
Først og fremmest vil jeg sige, at vi jo igennem længere tid har arbejdet på at få en mere retvisende normering.
Det er Danmarks Statistik, som står for at udarbejde den, og den seneste offentliggørelse viste jo, at den var meget fejlbehæftet.
Derfor tror jeg, at vi alle sammen lige nu går spændt og afventer at få næste runde.
Det håber jeg bliver her til sommer, i juni måned, i hvert fald så vidt jeg lige husker.
Så vil jeg bare om uddannelsesniveau sige, at jeg egentlig synes, at vi tager opgaven på os.
Altså, i udspillet er der afsat 170 mio. kr. til efter- og videreuddannelse, dels til ledere, dels til dagplejen, dels til uddannelse af de såkaldte faglige fyrtårne.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-05-02:
Jamen vi i Enhedslisten – og sikkert mange med os – glæder os over, at der kommer en ny normeringsopgørelse.
Men de tal, jeg nævnte, er nu tydelige nok, for de vedrører kommunernes lønudbetalinger til personale, og dem er der – tror jeg – nogenlunde styr på.
Og der viser det sig altså, at der er de her ca. 40.000, der ikke har en pædagogisk uddannelse.
De er ikke alle sammen fuldtidsansatte, så omregner man det til fuldtidsansatte, er der 30.000.
Man kan vende og dreje det, men der er altså tale om svimlende mange mennesker.
Man får ikke uddannet mange for 170 mio. kr.
Man halverede her for nylig optaget på pædagogisk assistent-uddannelsen med den trepartsaftale, man havde lavet.
Og er det ikke sådan, at ministeren vil fremlægge andre initiativer end de 170 mio. kr., der er afsat til kompetenceudvikling?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2017-05-02:
Og tak for ordene om at sætte ikke bare vores ledere og institutioner fri, men også medarbejderne fri.
Så mange tak for det.
Men i forhold til hvad vi skal diktere og ikke diktere, vil jeg gerne bare høre ordføreren om noget.
Som jeg har forstået ordføreren, går ordførerens parti ind for nulvækst og måske oven i købet minusvækst i den offentlige sektor, så mener ordføreren, at man med minusvækst kan alt det, ordføreren står og taler om, om ambitioner på vores børns vegne?
Eller er baggrunden den, at ordføreren mener, at der skal være mere betaling fra f.eks. forældrene selv?
Laura Lindahl (LA), 2017-05-02:
Det er klart, at det ikke er acceptabelt, men jeg synes jo, det er en ledelsesmæssig opgave at sikre.
Men jeg ville ikke synes, det var acceptabelt.
Men spørgsmålet er jo, om vi skal lovgive om det herindefra.
Det er det, spørgsmålet er, og det mener jeg ikke vi skal.
Men jeg ville personligt ikke selv mene, at det var acceptabelt i min daginstitution.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-05-02:
Nu er jeg jo opmærksom på, at ordføreren har arbejdet i dagplejen i mange år, og derfor vil jeg godt spørge ordføreren: Er det ikke en meget stor kvalitet ved den kommunale dagpleje, at den enkelte dagplejer som udgangspunkt har tre-fire børn til daglig i sin varetægt?
Har det ikke en kolossal betydning for det pædagogiske arbejde, at der er så få børn til en enkelt ansat?
Pernille Bendixen (DF), 2017-05-02:
Det er helt klart en kvalitet, og det er jo også en kvalitet, som forældrene vælger efter, fordi de netop vælger de hjemlige omgivelser.
Man kan også vende den om og sige, at dagplejerne er alene 48 timer om ugen med børnene, og i øvrigt kan man også gå rigtig længe med fem børn, selv om loven jo egentlig siger fire.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-05-02:
Jeg deler jo helt den kvalitet, men er ordføreren så ikke også enig i, at så har vi et problem, hvis vi siger, at det er en særlig kvalitet, altså det, at der er fire børn til en medarbejder i dagplejen, når man kan opleve, at i landets vuggestuer er det meget store dele af dagen – SF's ordfører har omtalt det allerede – sådan, at en medarbejder er alene med 10-12 vuggestuebørn i kortere eller længere tid.
Er det ikke en fuldstændig uacceptabel situation, at der er så mange børn pr. medarbejdere i vores vuggestuer?
Pernille Bendixen (DF), 2017-05-02:
Jeg vil også sige, at andre steder har man jo en virkelig stærk ledelse, der forstår at få sat personalet sammen på en sådan måde, så de faktisk ikke oplever at være alene.
Jeg har selv været på besøg ude i en vuggestue, hvor ledelsen gik foran og sagde, at nu bliver vi nødt til at gøre noget andet, fordi det, vi gør nu, ikke er godt, og vi er for meget alene, og vi har stress, og der er en dårlig trivsel, og det lykkedes hun med uden ekstra ressourcer.
Anni Matthiesen (V), 2017-05-02:
Tak, formand.
Som Venstre børneordfører er jeg rigtig glad for, at SF har rejst debatten om at mindske den negative sociale arv samt at sætte fokus på normeringen i daginstitutionerne.
Det ligger selvfølgelig både mig og Venstre på sinde at gøre så meget som overhovedet muligt for at bekæmpe den negative sociale arv.
Al forskning siger nemlig, at den negative sociale arv bekæmpes bedst og mest effektivt ved at sætte ind så tidligt som muligt, altså allerede i vores dagtilbud, mens børnene er helt små.
I sidste uge fremlagde vi som bekendt en dagtilbudspakke, som jeg også er rigtig stolt over og glad for, og jeg kan da afsløre, at jeg personligt selv har arbejdet med den pakke det sidste års tid, så jeg har glædet mig rigtig meget til også at kunne få lov til at være med til at præsentere de initiativer og de ambitioner, som er i pakken, så offentligheden nu også har fået kendskab til det.
Hvis jeg skal fremhæve bare nogle få af de elementer, som er i pakken, og som jeg er meget begejstret for, er det bl.a., at børnepasningen nu får muligheden for at blive endnu mere fleksibel.
Jeg fik faktisk også en mail her i sidste uge fra Dansk Skuespillerforbund, som sendte mig en tak for, at man nu havde fokus på, at der faktisk ofte er nogle, også i skuespillerbranchen, som har kæmpe udfordringer i forhold til at få deres børn passet med de skiftende arbejdstider, som de har.
Derfor må jeg sige, at det er noget af det, som jeg glæder mig over blev en del af pakken
Ud over det har vi jo sat ekstra fokus på, at der også sker tilførsel af flere midler i forhold til de børn, som kommer fra sårbare familier, altså at der simpelt hen gives en ekstra håndsrækning til de dagtilbud, og dermed får de jo muligheden for nu at kunne ansætte flere pædagoger.
I dag er der nemlig børn, der, når de rammer skolealderen, er op til 2 år bagud sammenlignet med deres jævnaldrende, og her har vi i hvert fald en mulighed for nu at forsøge at rette op på det og netop sætte ind væsentligt tidligere.
Alle børn fortjener en god start på livet og en tryg hverdag, det tror jeg faktisk at vi kan blive helt enige om her i Folketingssalen, og det er noget af det, som vi jo nu også tager fat på med den her dagtilbudspakke, og hvor vi forhåbentlig kommer et godt skridt hen ad vejen, og for den sags skyld håber jeg også, og det er noget, vi kan søge sammen om at bakke op om på tværs af partierne her i Folketingssalen.
Tak for ordet.
Jacob Mark (SF), 2017-05-02:
Tak for talen, og tillykke med udspillet til den nye dagtilbudsreform.
Jeg synes også, at det, der ligger i den, er meget fornuftigt, og jeg ved godt, at ordføreren har arbejdet længe på den.
Jeg vil i mit spørgsmål fokusere på normeringer.
Det, jeg godt vil spørge om, er: Bakker ordføreren op om det klasseloft, vi har, i folkeskolen?
Og hvis ja: Hvorfor skal der være et klasseloft i folkeskolen, men ingen minimumsnormering i daginstitutionerne?
Hvorfor skal der være et loft over, hvor mange børn der må være sammen med voksne, når det er i skolen, og når børnene er ældre, men ikke i vuggestuen og børnehaven, hvor børnene er yngre?
Anni Matthiesen (V), 2017-05-02:
Ja, ordføreren bakker op om klasseloftet i folkeskolen.
Og så må jeg sige, at noget, som jeg ligesom den socialdemokratiske ordfører sætter rigtig stor pris på, er at give plads til det kommunale selvstyre.
Det gør jeg også på det her område.
Når jeg tager rundt i landet og besøger forskellige former for dagtilbud, det er både vuggestuer og børnehaver, møder jeg faktisk i langt, langt de fleste tilfælde dagtilbud, der fungerer rigtig fint, og kommunerne påtager sig det ansvar, som de jo også har, at sikre nogle gode pasningsordninger.
Så jeg må sige, og det tror jeg også godt at SF's ordfører er bekendt med, at hvis vi ellers havde pengetræer til at vokse i baghaven, ville vi alle sammen gerne dele endnu flere penge ud til dagtilbuddene.
Men vi har i hvert fald ikke været i stand til at finde de penge i den her omgang.
Jacob Mark (SF), 2017-05-02:
Det vil sige, at hvis ordføreren havde et pengetræ eller selv sad på en større del af kassen i Finansministeriet, ville ordføreren være klar til at indføre en minimumsnormering.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre om.
Det der argument om det kommunale selvstyre bliver jo brugt i flæng.
Mange af dem, jeg repræsenterer ude i kommunerne, ville synes, at det ville være dejligt med en minimumsnormering, også selv om de er byrådsmedlemmer.
Det er jo, fordi de synes, det er godt med nogle minimumsstandarder.
De ville heller ikke synes, at det ville være godt at afskaffe klasseloftet.
Derfor vil jeg bare spørge: Hvis vi så i det her tilfælde køber argumentet om det kommunale selvstyre, hvorfor er det så, at man ikke afskaffer klasseloftet, for det kan det kommunale selvstyre da bare selv tage sig af?
Hvad er forskellen?
Pernille Bendixen (DF), 2017-05-02:
Jeg er sikker på, at alle ordførere, både ældreordførere og børneordførere, kæmper hver deres kamp for netop at få sat penge af til deres område, og jeg tror også, at alle børneordførerne herinde rigtig godt kunne tænke sig, at der blev sat flere penge af.
Men vi anerkender også, at vores regering sådan set har sat en god pose penge af, også denne gang, til vores børn.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2017-05-02:
Ser ordføreren noget behov for, at vi herinde fra Christiansborgs side i forhold til de rammer, vi aftaler med kommunen, også har et øje for den her befolkningsfremskrivning, når det nu gælder, at det både er antallet af ældre og af små børn, der ser ud til at stige?
Anni Matthiesen (V), 2017-05-02:
Tak for svaret.
Så vil jeg egentlig også gerne spørge lidt ind til det, som SF's ordfører var inde omkring, nemlig minimumsnormeringer.
Hvordan ser Socialdemokratiet på det?
Hvis man ønsker at følge SF's linje i forhold til minimumsnormeringer, er det så også noget, der skal betales via en forhøjet skat?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2017-05-02:
Det kommer så til udtryk ved, at det er forskellige redskaber, som vi tror er den bedste vej derhen.
Og Socialdemokratiet har sagt, at vi rigtig gerne vil sikre, at kommunerne har nogle rammer, så de rent faktisk har mulighed for at prioritere børnene, men at det skal være en kommunal beslutning, hvordan pengene bliver brugt bedst.
Jeg har meget stor respekt for de kommunalpolitiske kolleger, jeg har rundtomkring, og jeg tror, at hvis de ellers har rammerne til det, så vil det gå rigtig fint.
Pernille Bendixen (DF), 2017-05-02:
Tak, formand.
Også tak herfra til SF for endnu en gang at rejse en spændende debat.
På mange områder er vi sådan set enige i intentionerne om at ville det bedste for vores børn, og det er jo sådan – det ved vi – at der kan være rigtig stor forskel på børn, i forhold til hvor dygtige de er, allerede når de kommer i skole.
Nogle hænger bare bagud, og det gør de faktisk stort set hele deres liv.
Vi taler også virkelig meget om, at vi skal bryde den negative sociale arv; vi er bare ikke særlig gode til det.
Der har også i rigtig mange år været meget fokus på dagtilbuddene og på at gøre dem bedre, mens jeg i hvert fald står lidt med en følelse af, at vi måske ikke ser nok på familierne som helhed, og egentlig godt kunne tænke mig, at vi har rettede fokus mere derhen.
For i Dansk Folkeparti tror vi faktisk på, at de helhedsorienterede indsatser, også i familien, er noget af det, der virkelig gør en forskel.
Det ser vi bl.a. i forbindelse med den der læringsrygsæk og højtlæsning med børnene; det er noget af det, vi ved virkelig rykker.
Så vi kunne egentlig godt tænke os en lidt mere bred debat om, hvad det egentlig er, vi kan gøre for de der børn.
For os at se
er forældrene altså nummer et, og det kan vi ikke ændre på, og derfor mener vi også, at vi har en forpligtigelse til at understøtte de familier og løfte dem ved at løfte forældrene til at blive bedre forældre i stedet for kun at have fokus på dagtilbuddene.
Men selvfølgelig spiller dagtilbuddene også en rolle.
Børnene er der i rigtig mange timer, og det er selvfølgelig også vigtigt, hvad det er for noget personale, de omgås der.
Vi skal være sikre på, at børnene trives, udvikler sig og lærer, men jeg synes også, vi skal lidt passe på, at vi ikke kommer til at tale vores dagtilbud ned ved hele tiden at sige, at de skal blive bedre, og at vi skal gøre ditten og datten for dagtilbuddene – for der er faktisk også rigtig mange gode dagtilbud med rigtig gode og fantastiske medarbejdere.
Desuden er der også rigtig meget ude i dagtilbuddene, der afhænger af, hvordan ledelsen er, altså om der er en stærk ledelse, som tør gå foran og måske lave de forandringer, der også skal til for at lave et godt dagtilbud.
Så vi hilser debatten velkommen, men vi vil gerne have den på et lidt bredere plan.
Negativ social arv har store omkostninger for den enkelte og for samfundet.
Folketinget ønsker et samfund, hvor alle børn kommer med i fællesskabet og udfolder deres potentiale.
Forældre er udgangspunktet for en god start på livet og har det største ansvar.
Men dagtilbuddene spiller også en vigtig rolle for, at alle børn trives, udvikler sig og lærer.
Pædagogisk personale og ledere har fokus på dette, og Folketinget vil ligeledes arbejde for gode rammer for dagtilbud af høj kvalitet med trygge og stimulerende læringsmiljøer, der giver varige forbedringer for børn i udsatte positioner og understøtter social mobilitet.
Jacob Mark (SF), 2017-05-02:
Tak for talen.
Ordføreren nævnte meget lidt, hvis ordføreren da overhovedet nævnte det, om antallet af voksne, altså det, jeg brugte ufattelig meget tid på, nemlig normeringerne.
For på et område som f.eks. sygehusområdet har Dansk Folkeparti jo været ude og sige, at man skal afskaffe produktivitetskravet, fordi de ansatte ikke kan løbe hurtigere.
Her har vi altså så med en faggruppe at gøre, hvor den enkelte står alene med 17 børn i 56 minutter om dagen, og hvor der kommer 58.000 flere, men der ikke er afsat penge til flere pædagoger.
Anni Matthiesen (V), 2017-05-02:
Jeg må sige, at jeg ikke er parat til at afskaffe klasseloftet.
Jeg vil sige det på den måde, at jeg ikke kan stå her og sige, at Venstre fra nu af og i al evighed ikke vil gå ind for at lave en eller anden form for minimumsnormering i dagtilbuddene.
Men jeg siger, at når vi nu har 580 mio. kr., er det, fordi vi rent ud sagt har fået kæmpet et beløb igennem på Venstres finanslov – det var tilbage i 2016 – og den måde, vi nu har valgt at prioritere pengene på, er ved at øremærke dem til især de svagest stillede børn.
Det er simpelt hen en prioritering, i forhold til hvad der kunne blive penge til.
Pernille Bendixen (DF), 2017-05-02:
Vi deler i udgangspunktet den bekymring, som SF også rejser.
Men i forhold til den undersøgelse, som der refereres til, er det sådan, at der er 64 pct., der ikke har besvaret den.
Der har vi det altså bare sådan lidt, at det måske godt kan give et pejlemærke, så vi skal kigge på det, men vi anser det altså ikke for en valid undersøgelse, når 64 pct. har valgt ikke at svare.
Så er det jo helt rigtigt, at man ikke skal stå alene med 17 børn og en oplevelse af, at der måske kan opstå en farlig situation.
Men det er heller ikke os, der siger, at de alle sammen skal være pædagoger derude.
Vi har jo gentagne gange sagt, at pædagogmedhjælpere og pædagogiske assistenter – en køkkendame, der kan gøre en forskel – jo kan frigøre pædagogernes tid og ressourcer, så de kan lave det pædagogiske arbejde med børnene.
Jacob Mark (SF), 2017-05-02:
Jeg vil godt spørge sådan lidt mere simpelt, for jeg sagde faktisk bevidst »voksne« i mit spørgsmål, fordi jeg godt ved, at det ligger ordføreren på sinde
: Mener ordføreren, at der lige nu er ude i landets daginstitutioner er nok voksne til at være sammen med børnene?