runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-04-02:
Jeg skal lige bede ministeren om at gentage, når det bliver ministerens tur, om ministeren står og fortæller mig, at veteranlastbiler over 12 t er godkendt til veterankørsel og dermed slipper for kilometerafgiften.
Jeg har været i dialog med Dansk Lastbilnostalgi om det her.
Der er dem, der p.t. er fritaget, og dem, der tidligere er ansøgt om fritagelse for vejbenyttelsesafgiften for, og de oplyser mig også om, at der ikke bliver fritaget flere biler, da Motorstyrelsen ikke er sikker på, at der er lovhjemmel til at fritage veteranlastbiler med en teknisk totalvægt over 12 t.
Det er sendt til deres jurister, og der gøres ikke yderligere, før der er truffet en afgørelse.
De forventer en behandlingstid på 60 dage.
For Dansk Lastbilnostalgi og lignende vil det jo sige, at deres sæson om 60 dage – jeg håber, at det er løst nu – næsten er halvvejs igennem, inden de kan få lov at køre på landevejen.
Såfremt man gerne vil betale kilometerafgiften og afvente resultatet, er dette stort set ikke muligt.
Kun personer med et cvr-nummer kan bestille den boks, hvormed betalingen foregår automatisk, og denne boks er i restordre og kan således ikke fås til de ganske få, der måtte have et cvr-nummer.
Alternativt kan der downloades en app til ens iPhone, og så kan man betale over den, men den virker kun på iPhones, ikke på andre smartphones.
Kan det virkelig passe, at der i disse tider med en klar lov, der siger, at veteranlastbiler er fritaget, skal være så mange forhindringer for nogle mennesker, der dyrker en hobby og triller en lille smule rundt i det danske landskab og nyder hinandens flotte biler?
Rasmus Stoklund (S), 2025-04-02:
Jeg er jo nødt til at henholde mig til, at det er uklart for mig, hvad det konkret er for nogle sager, der er tale om.
For det, jeg har fået oplyst af ministeriet, som har rakt ud til Motorstyrelsen for at få oplyst, hvor sagen står, og hvordan det forholder sig, er, at styrelsen ikke anfægter, at styrelsen har hjemmel til at fritage ejere af veteranlastbiler for at betale vejafgift.
Jeg er også blevet orienteret om, at Motorstyrelsen netop har truffet afgørelse om afgiftsfrihed for veteranlastbiler, siden den her vejafgift trådte i kraft.
Derfor er det jo vanskeligt for mig, når det er det, jeg får oplyst fra Motorstyrelsen, at komme det meget nærmere, men hr. Kenneth Fredslund Petersen er naturligvis meget velkommen til også at sende noget skriftligt materiale til mig eller et udvalgsspørgsmål eller lignende, hvis han er bekendt med, at der er afgørelser, der er faldet ud på anden vis.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-04-02:
Jeg synes, det begynder at blive en lille smule kompliceret her, for det lyder for mig, som om sagen er afgjort.
Jeg får dog lyst til at henvise til loven.
Der står helt klart i loven, at veteranlastbiler over 12 t i teknisk totalvægt er fritaget.
Så undrer det mig, at det her overhovedet kan blive et juridisk spørgsmål.
Jeg har simpelt hen ikke kunnet finde udfordringer i lovgivningen, der skulle gøre, at der kunne opstå tvivl om det her.
Men jeg tænker, at vi skal stoppe her, og så vil jeg selvfølgelig, hvis ministeren er i besiddelse af noget, der kan fremsendes, gerne have det, og ellers skal jeg selvfølgelig nok sende en henvendelse den anden vej.
Rasmus Stoklund (S), 2025-04-02:
Jeg kan ikke afgøre på stående fod, hvad der kan være årsag til det, hvis det måtte være tilfældet.
Det, jeg har fået oplyst, er bare, at der altså er nogle eksempler på, at Motorstyrelsen har truffet afgørelse om afgiftsfrihed, og der henviser man netop også til den hjemmel, der jo er i loven, hvoraf det fremgår, at veteranlastbiler ikke anses for at være omfattet af loven, der omhandler lastbiler, der vejer mindst 12 t, til godstransport, som hr. Kenneth Fredslund Petersen også nævnte.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-04-02:
Jeg tror ikke, jeg har flere spørgsmål til ministeren.
Vi skal hjem og have undersøgt det her hver for sig, og så skal vi sikre os, at det her, hvis det som worst case ikke er løst, bliver løst hurtigst muligt.
Det skulle være en ret easy case, altså en let sag.
Tak for det.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-02:
Jeg tror, det er vigtigt at få slået fast, også for dem, der skulle lytte med, at hvis man er tildelt et svensk statsborgerskab, kan man ikke få erklæringsadgang på den her måde.
Det er kun folk, der er født med et svensk statsborgerskab.
Det er trods alt en vigtig forskel.
Og det synes jeg er vigtigt.
Det er noget, vi har fået tilføjet for nylig eller for nogle år siden.
Jeg følger jo også med i, hvem det er, der får statsborgerskab, altså kigger listen igennem, når vi har lovforslaget, og ser, hvad det overordnede indtryk er.
Og når jeg ser navnene fra de nordiske lande, har jeg ikke indtryk af, at det generelt skulle være folk, der var kommet langvejs fra til eksempelvis Sverige og fået statsborgerskab der og så har søgt statsborgerskab i Danmark.
Det er gammeldags svenskere, hvis man skal sige det på den måde.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-02:
Men er ministeren tilfreds med den nuværende aftale i forhold til erklæringsadgangen, særlig måske set i lyset af den meget, meget lempelige udlændingepolitik, som Sverige har ført de sidste år, hvor de har givet statsborgerskab til 1,2 millioner på blot 24 år?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-02:
Nej, jeg mener ikke, at det er nok at have en person på deltid til at kæmpe for at forandre de konventioner, som vi er tilsluttet.
Det er jo derfor, statsministeren også har taget det op selv.
Det er jo det, som kom frem under den debat, vi havde hernede i salen i fredags, hvor statsministeren jo klart sagde, at det er en prioritet for den samlede danske regering at sørge for at få forandret de her konventioner, sådan at vi selvfølgelig kan smide folk ud, der begår alvorlig kriminalitet, og som ikke har noget at gøre i Danmark.
Det er vi heldigvis blevet bedre til.
Nu har vi taget et skridt her op til jul; der annoncerede vi det jo som en julegave til Danmarksdemokraterne, at vi ville fjerne trappestigen, sådan at vi kan få smidt flere ud.
Og jeg er sikker på, at vi også med den samlede regerings vægt vil kunne få ændret de konventioner.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-02:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er tilfredsstillende, at nordiske aftaler om statsborgerskab betyder, at vi ikke kan afvise at give dansk indfødsret til nordiske statsborgere, der er til fare for Danmarks sikkerhed?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-02:
Tak for spørgsmålet.
Den nordiske aftale om statsborgerskab, som bliver omtalt, forpligter os til at gennemføre bestemmelser om, at en statsborger i et andet nordisk land kan erhverve dansk statsborgerskab ved at afgive en skriftlig erklæring, hvis en række objektive betingelser er opfyldt.
Det er værd at holde sig for øje, at den nordiske aftale bygger på det nære samarbejde, der er, mellem vores lande, og det er et vidnesbyrd om et historisk fællesskab, som præger og forener vores nordiske lande.
Samme nære bånd kommer også til udtryk i udlændingeloven, hvor statsborgere fra de øvrige nordiske lande frit kan indrejse og opholde sig i Danmark.
Som det fremgår af en række udvalgsbesvarelser, senest spørgsmål 17 til L 136 om gebyrer i indfødsretssager, er det ikke den nordiske aftale, der sætter begrænsninger for, at der ikke kan indhentes oplysninger fra nordiske sikkerhedstjenester om ansøgere, der ønsker at erklære sig danske.
Det er grundloven, der gør det.
Efter grundlovens § 44 kan ingen udlændinge som bekendt få dansk statsborgerskab uden ved lov, og bestemmelsen indebærer et delegationsforbud, som indebærer, at der ikke kan indføres betingelser for at opnå indfødsret ved erklæring, som overlader et skøn til myndighederne, som f.eks. en vurdering af, om den erklærede er til fare for landets sikkerhed.
Men vi bør stille så strenge krav som muligt over for de nordiske statsborgere, der ønsker at erklære sig danske, ikke mindst selvfølgelig i lyset af udviklingen i Sverige de seneste årtier.
Regeringen har netop med L 136 fremsat forslag, der skærper erklæringsadgangen for nordiske statsborgere, for at sikre, at den danske implementering af vores vandelskrav er så streng, som det er muligt inden for rammerne af den nordiske aftale og selvfølgelig også inden for grundloven.
Tak for ordet.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-02:
Tidligere i dag havde vi et samråd i Indfødsretsudvalget, hvor ministeren kaldte mig polemisk, og for at ministeren ikke skal anklage mig for at være polemisk to gange på en dag, vil jeg gerne starte med at være ærlig over for ministeren.
Det har altid været min opfattelse, at personer, der erhverver dansk statsborgerskab, også ved erklæring, også skulle sikkerhedsgodkendes af PET.
Men efter både ministerens skriftlige svar på udvalgsspørgsmål i Indfødsretsudvalget og også det, ministeren står og siger nu, kan jeg forstå, at det ligesom ikke er tilfældet, og at det derudover heller ikke er muligt inden for den nuværende nordiske aftale, at man kan foretage det her skøn og ligesom give afslag til ansøgerne.
Men jeg mener, det er yderst problematisk, at vi ikke kan afvise lige præcis sådanne ansøgere, og jeg synes, det er problematisk, at vi ikke sikkerhedstjekker personer, vi tildeler et dansk statsborgerskab, uagtet om de bliver tildelt det ved erklæring eller det bliver tildelt ved naturalisation.
Derfor vil jeg gerne høre ministeren, om ministeren er åben for at gå i dialog med de andre nordiske lande for at få ændret den nordiske aftale, særlig med fokus på, at vi kan få lavet aftalen således, at det er muligt at få foretaget en sikkerhedsvurdering, og samtidig måske også med fokus på at få skærpet det nuværende vandelskrav, som er yderst lempeligt.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-02:
Det er jo lidt teknisk.
Det var heller ikke for at gøre spørgeren mere polemisk, end spørgeren er.
Det mener jeg bestemt ikke spørgeren er generelt.
Men der er forskel på, om vi giver noget ved erklæring, eller om vi tildeler det gennem udvalget, hvor vi jo i dag fremlægger den vurdering, der er fra PET, og så er det udvalget, der reelt beslutter, om man vil tillægge den vægt eller ej.
Så det er jo et tillempet skøn til udvalget.
Jeg vil meget gerne diskutere med mine nordiske kolleger, om man kan se på aftalen.
Men jeg vil være ked af at ødelægge den nemmere adgang, som nordiske statsborgere har, sammenlignet med andre.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-02:
Jeg er da glad for, at ministeren ikke afviser at gå i dialog med de andre nordiske lande for at få ændret den.
Men det, at aftalen er indrettet på en måde, som den er i dag, er jo ikke det samme som at sige, at man ikke kan ændre den.
Jeg tænker ikke, at man ikke kan indrette aftalen således, at hvis dem, der bliver tildelt statsborgerskab via erklæring, kommer igennem et sikkerhedstjek hos PET og det så viser sig, at de er til fare for Danmarks sikkerhed, så kan Indfødsretsudvalget vurdere, hvorvidt de skal have statsborgerskab eller ej.
Er ministeren ikke enig i det?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-02:
Jeg er i hvert fald enig i, at aftalen jo kan laves sådan, som landene synes at den skal laves.
Men jeg ærgrer mig måske lidt over den diskussion, der har været om det, i hvert fald på det seneste.
For der er meget få muligheder, vi har, for at gøre forskel på folk, også i indfødsretssager, og jeg synes, når vi ser på vores nordiske lande, at så er de jo kulturelt og historisk tættere på os.
Derfor synes jeg, det er vigtigt at holde fast i, at der er en nemmere adgang, hvis man kommer eksempelvis fra Norge eller Finland eller Sverige, end hvis man kommer fra Asien eller Afrika, simpelt hen fordi de jo lever op til det, vi ønsker.
Christian Friis Bach (V), 2025-04-03:
Jeg kan jo bare notere, at det i høj grad er ude i Venstrekommunerne, at man virkelig tager den grønne omstilling meget alvorligt og man ligger forrest, når det gælder om at sikre grønne løsninger og mere vedvarende energi.
Det har jeg den største respekt for.
Vi lytter meget til vores kommunale bagland, og det har vi også gjort på det her område.
Derfor har jeg sagt: Ja, lad os se på, om vi kan gøre mere for at fremme opsætningen af solceller på kommunale bygninger.
Det har ministeren også indikeret at han er villig til at se på.
Det er konkret politik.
Det er sådan, man agerer som regeringsparti; man analyserer, man finansierer, og man fremsætter forslag i Folketinget, som bliver til noget, og som ikke bare er en del af en reklamekampagne.
Og det er der, vi er som parti.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-03:
Tak for ordet.
Jeg har fået fornøjelsen af at være her i dag, da vores normale ordfører ikke havde mulighed for at deltage.
Når man bor i No i Vestjylland, ved man godt, hvem det er, der skal tage fra, når vi taler om grøn omstilling.
Af samme grund kan man ikke stå noget sted i Ringkøbing-Skjern, uden at man kan se vindmøller.
Man kan heller ikke gå ret langt uden at møde en projektmager, der har fået den idé, er det er vores åbne landskaber, der skal fyldes med solpaneler.
Der er et helt vanvittigt pres på borgerne i vores landdistrikter, fordi de igen og igen oplever, at det er i deres baghave, der skal tjenes penge på den grønne omstilling.
En måde at lette presset på vores landdistrikter på er at gøre netop det, som foreslås i dette beslutningsforslag, hvor Folketinget pålægger regeringen at indkalde til forhandlinger om at forbedre mulighederne for at opsætte solceller på offentlige bygninger og at komme med forslag til, hvordan Danmark hurtigst muligt kan leve op til nye EU-krav om at udnytte solenergi på offentlige bygninger.
Danske kommuner ejer næsten 15.000 bygninger, der har et tagareal på ca. 30.000 m².
Der er selvsagt et enormt potentiale i at udnytte disse arealer, så man ikke skal plage indbyggerne på landet yderligere.
Desuden har lokal energiproduktion den store fordel, at den mindsker presset på vores elnet, og jeg kan jo forstå, at det kniber lidt med at få ledningerne rullet ud til de kæmpestore VE-anlæg, der desværre er på vej i form af endeløse rækker af solpaneler.
Man har f.eks. et krav om, at kommunerne skal oprette et særskilt selskab for at drive solcelleanlæg, hvilket vil medføre ekstra omkostninger til etablering af en bestyrelse og til moms, elafgifter, administration og revision.
Lad os nu få fjernet de krav,
og lad os få fjernet kravet om elafgift på egenproduceret strøm, så solcelleinvesteringer på offentlige bygninger bliver mere rentabelt.
Beregninger viser, at man kan producere helt op til 1 gigawatt her, hvilket svarer til en 25-procentsforøgelse af vores nationale solcellestrøm.
Så lad os komme i gang, ikke mindst for vores landdistrikters skyld.
Med de ord kan jeg meddele, at Danmarksdemokraterne varmt støtter B 109.
Tak for ordet.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-04-03:
Tak for ordet, formand.
Som så mange andre i salen er vi i SF enige med forslagsstillerne i, at det vil være fornuftigt at se på, om vi kan forbedre mulighederne for at opsætte solceller på offentlige bygninger.
Vi bakker også op om ønsket om at få lagt en plan for, hvordan vi sikrer, at Danmark lever op til de nye EU-krav om at udnytte offentlige bygninger til at høste solenergi.
I SF mener vi, at det vil være oplagt at se på, om der kan lempes på kravet om, at kommunerne skal oprette et særskilt selskab, når de etablerer solceller på de kommunale bygninger.
Vi tænker, at det her krav måske, hvem ved, udspringer af en bekymring for, at solceller på kommunale tage kan få unfair skattefinansierede konkurrencefordele i forhold til private energiselskaber.
Jeg tænker bare, at givet de stramme budgetter i kommunerne tvivler jeg på, at det er en så væsentlig problemstilling igen, uagtet at der måske er nogen, der har den bekymring.
I SF er vi til gengæld ret optaget af, at der skal betales elafgift af den strøm, der produceres på de kommunale tage, for ellers giver vi et indirekte statslig tilskud til solceller på kommunale tage, som overstiger, hvad vi har givet af støtte til andre former for vedvarende energi tidligere.
Så det synes jeg er ret væsentligt.
Men overordnet set
synes jeg, at det her er utrolig klogt, og SF støtter forslaget.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-04-03:
Tak for det, formand.
Jeg har oprigtig talt været lidt i tvivl om, hvordan jeg skulle anbefale Liberal Alliance stillede sig her.
Men i Liberal Alliance støtter vi decentralisering af energiproduktion, og at borgere, selskaber, offentlige institutioner og alt muligt andet skal kunne være mere eller mindre selvforsynende, om de ønsker det.
Jeg ved, at forslaget stilles som en reaktion på, at regeringen hverken i sin solcellestrategi eller efterfølgende har fremlagt nogen som helst konkrete bud på, hvordan man kunne gøre det nemmere for kommuner at opstille solceller på tagene.
De nuværende regler om, at kommuner og regioners egenproduktion af el skal udøves i særskilte selskaber med begrænset ansvar, gør det besværligt og uattraktivt at opstille solceller på offentlige bygninger.
Så vi ender med at støtte forslaget, fordi vi er enige i målet og vi er enige i, at regeringen bør komme i sving med løsninger.
Vi er formentlig nok ret uenige med Enhedslisten i metoderne, og hvordan de lige præcis synes strategien skal udformes, men det må blive debatteret i de forhandlinger, som der opfordres til at blive indkaldt til.
Hvordan det finansieres, svæver så også lidt i luften, men Liberal Alliance udviser nu det storsind, som Enhedslisten ikke udviste over for Liberal Alliance.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-03:
Tak for talen, og undskyld, at jeg ikke har inviteret De Konservative med.
Jeg skal prøve at huske, om det kan være en mulighed en anden gang.
Nogle gange går jeg ind for det der ubureaukratiske med, at nu kører vi bare.
Jeg har også den der refleksion over, at der er noget, vi understøtter med milliarder, f.eks. brint, brintinfrastruktur og CO 2 -lagring, og så skal man være så nidkær, hvis en kommune kommer til at have en mindreudgift, hvis det er sådan, at man gav dem lov til at have solceller, hvilket jo godt kan bidrage i den klimakamp, som vi står midt i.
Så jeg synes, at der er noget, der er virkelig skævt, og det kan være, at vi via udvalgsbehandlingen kunne få præciseret, hvad skyggeprisen egentlig er på det her, hvis staten taber en anelse i forhold til nogle afgifter, ved at en kommune får en bedre økonomi af at sætte solceller op.
Men altså, udgangspunktet er jo, at den solenergi, der strømmer ned på tagene, ikke udnyttes.
Så vi skulle da gerne kunne finde på løsninger, hvor vi får flere solceller på tagene.
Altså, det her er så indlysende.
Jeg sikker på, at der er mange konservative borgmestre, som vil være enige i, at det er et godt forslag, vi har fremsat.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-03:
Det tror jeg netop at hr. Søren Egge Rasmussen har fuldstændig ret i.
Vi har flere konservative kommuner, som kigger på alle mulige mærkelige modeller.
Da jeg selv var i byrådet i Ikast-Brande, var vi inde at kigge på lige præcis solceller på tagene.
Der var faktisk mig, der satte det på dagsordenen.
Efter alle mulige beregninger vendte forvaltningen tilbage og sagde: Det er usikkert, det er bøvlet, og vi anbefaler et nej.
Så kan jeg stå der med alle mine talenter og sige: Jeg vil da godt betale en lille smule for det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-03:
Nu nævnte ordføreren også de her kommende EU-krav, og der er jo så nogle årstal for, hvornår man skal opsætte solceller på eksisterende og nye bygninger.
Der står jo så, at det senest skal ske det ene og det andet år.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om ikke det ville være en fordel, at vi tager de krav fra EU og opfylder dem hurtigst muligt, for så kunne vi måske få nogle solceller op på de offentlige bygninger.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-03:
Hvis jeg nu, selv om jeg kun har været her et år,
skal være lidt erfaringsramt, ville mit gæt være, at des tættere vi kommer på den der dato, des større er sandsynligheden for, at der vil komme et lovforslag her i Folketinget, hvor vi bemyndiger ministeriet til selv at fastsætte en masse lovgivning.
Hvis vi nu netop var lidt proaktive, kunne det rent faktisk være, at det blev en demokratisk proces.
Samira Nawa (RV), 2025-04-03:
Mange tak.
Tak til Enhedslisten for at fremsætte dette beslutningsforslag.
I lighed med Konservative havde vi også gerne ikke bare støttet, men også været med til at fremsætte forslaget.
For det er vigtigt, at vi får gjort det smidigere at få sat solceller op på offentlige byggerier.
Jeg forstår det sådan set også sådan på debatten, at det er der ikke nogen uenighed om her i salen.
For mig at se
er det, Enhedslisten beder om med det her beslutningsforslag, er, at regeringen indkalder til nogle forhandlinger, så vi kan få sat os om et bord og få drøftet en problemstilling, som vi alle sammen er enige om.
I hvert fald synes vi fra Radikale Venstres side, at det skal være rentabelt for det offentlige at opsætte solceller, som kan dække eget forbrug af elektricitet.
Vi synes også, at vi skal få kigget på EU-kravet.
Så derfor bakker vi op om Enhedslistens beslutningsforslag.
Jeg synes, at det er noget pjat fra regeringen, at den ikke vil bakke op, når den omfavner det, så meget som den gør, og så alligevel ender med at henvise til, hvad der for mig at se er ikkeeksisterende argumenter.
Torsten Gejl (ALT), 2025-04-03:
En af de henvendelser, jeg oftest får, er fra en eller anden dansker, der er kørt igennem en eller anden gade i en eller anden by og har kigget op på tagene og tænkt: Hvorfor er der ikke nogen solceller?
Jeg henvender mig til Folketinget og siger: Vi skal da have solceller på tagene.
Det er supergod logik, og det burde vi have haft for længst, og jeg har fået de henvendelser længe nu, så jeg synes da, det er et meget relevant beslutningsforslag, det her, altså at se på, hvordan vi på nogen som helst måde kan fremskynde, at vi får flere solceller op på tagene i en tid, hvor vi jo har brug for strøm som aldrig før.
Det, der så ligesom bliver et argument for Venstre, er, at Enhedslisten ikke har styr på det, for de har selv skrevet under på den aftale, der gør, at man skal oprette selskaber, så de har ikke styr på noget som helst.
Det er da det mest old school argument, du kan finde i den her sag.
Man kan næsten høre det brugt 100 eller 200 år tilbage i tiden.
Der kan jeg godt lide svaret fra hr. Søren Egge Rasmussen, hvor han siger: Jo, men vi vil gerne forbedre aftalen; vi har læst på det; vi har fundet ud af, at vi gerne vil forbedre det yderligere.
Og det er jo derfor, vi er her.
Så det der med at holde hinanden op på, at hvis vi først har stemt for noget, kan vi aldrig nogen sinde tillade os at prøve at forbedre det, er jo en af de ting, som er kontraproduktiv i den her sag.
Vi har det sådan i Alternativet, at vi meget gerne vil til forhandlinger om, hvordan vi kan sikre flere solceller på tagene.
Der er en masse bureaukrati, vi er nødt til at kigge på.
Det er jo nærmest nogle gange umuligt at få lov til at sælge sin strøm osv.
Vi vil gerne gøre det lettere både lokalt og i større skala, så meget, vi overhovedet kan.
Så vi støtter naturligvis Enhedslistens forslag, og så kan vi jo sætte os sammen i Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet og finde ud af, hvad det her koster.
Uanset hvem der skal lave det, koster det jo penge.
Og i stedet for at feje et forslag af bordet, fordi det ikke er præciseret, der ikke er budget for det, og der ikke er en finansiering, må jeg sige, at vi vel egentlig er valgt for at prøve at gøre ting muligt.
Så hvorfor sætter vi os ikke sammen og laver det i stedet for at hælde et godt forslag ned af brættet, på baggrund af at det ikke er regnet ud og finansieret endnu?
Med hensyn til den del af forslaget, der handler om at sætte noget fart på EU's planer for at få solceller op, kan jeg sige, at vi selvfølgelig også støtter det.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-03:
Ja, man bliver så sur nu, når I ikke kan finde ud af det.
Det er supergodt fanget.
Jeg erindrer, og det kan være, at ordføreren også erindrer det, at vi havde en aftale for ganske nylig, der handlede om et prisloft på overskudsvarme.
Er det ikke korrekt husket, at regeringen havde været med til at lave det prisloft, og at regeringen selv var med til forholdsvis hurtigt at ændre det prisloft?