Rune Lund (EL), 2017-10-10:
Som flere andre har været inde på, er sigtet med det her lovforslag at gøre skattekontrolloven mere strømlinet og tidssvarende.
Det er sådan set en rigtig god ambition, og der er også rigtig mange af de utallige præciseringer, som vi er rigtig godt tilfredse med, og som virker rigtig gode.
Som det også er blevet nævnt, må man sige, at det er et meget digert værk, vi har fået med den her lov, og jeg kan også sige, at vi fra Enhedslistens side ikke er nede i alle detaljer endnu, og vi vil i forbindelse med udvalgsbehandlingen have en lang række spørgsmål, herunder tekniske spørgsmål til loven.
Så der er rigtig meget godt i det her.
Vi har nogle ting, vi så også undrer os over.
Indledningsvis er det, at det ser ud til, at Dansk Told og Skatteforbund tilsyneladende ikke har været repræsenteret i det moderniseringsforum, som der er blevet nedsat for at se på loven.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får en grundig lovbehandling, og at vi ikke japper noget igennem her eller gør tingene unødvendigt hurtigt, men får den tid, der skal til, for at vi kan få den grundige behandling i udvalget og også får de relevante aktører ind over til at kommentere, hvis der er præciseringer eller yderligere tilretninger, som bør laves.
Der er mange positive ting i lovforslaget.
Det er f.eks. positivt, at lovforslaget præciserer, at personer, som får deres oplysninger til SKAT indberettet via anden part, f.eks. en arbejdsgiver, ikke er medansvarlige, hvis f.eks. ens arbejdsgiver ikke giver SKAT de rigtige oplysninger.
Det gælder f.eks., i forhold til at der sker præciseringer omkring SKATs adgang til privatboliger, hvor der også drives erhvervsvirksomhed.
Det er nødvendigt, for at SKAT skal kunne tilgå erhvervsvirksomhedens kontorer, varelagre og produktionsdel, også hvis de er placeret i selve privatboligen.
Ellers ville der være mange virksomheder, som ville kunne begynde at spekulere i at undslå sig kontrol, og det kan vi selvfølgelig ikke have.
Så det er fint, at det i lovgivningen bliver præciseret, at SKAT godt kan kontrollere der.
Så er der transferpricing, som er en af de helt store blokke i lovforslaget.
Vi noterer os med stor tilfredshed, at man med lovforslaget sikrer den nødvendige præcision i lovgivningen, i forhold til hvilke dokumentationskrav man skal leve op til for at kunne hævde, at armslængdeprincippet er overholdt.
Det er positivt.
Spekulation i at minimere skatten gennem koncerninterne handler er noget, vi fra Enhedslistens side ser med stor alvor på, og det er noget, vi har set med stor alvor på i mange år, og det skal bekæmpes så effektivt som muligt, for at der ikke bliver snydt med skatten.
Et af de andre hovedpunkter omhandler rådgivers tavshedspligt, og som vi læser lovforslaget, og det må vi så også dykke ned i under udvalgsbehandlingen, er der tale om nogle præciseringer i lovgivningen, som samlet set minimerer nogle gråzoner, som f.eks. advokater kan bruge til at undslå sig for at give oplysninger om problematiske forhold.
Til gengæld har vi også et par ting, som vi gerne vil se nærmere på.
Den ene ting er omkring teleoplysninger, som både Dansk Folkepartis ordfører og Socialdemokratiets ordfører har været inde på, og det er noget, vi må kigge på, altså hvordan SKAT under nogle ordnede rammer og nogle retssikkerhedsmæssigt ordentlige rammer kan få adgang til de oplysninger, når det er relevant for SKATs arbejde.
Den anden ting, som jeg ikke har hørt nogen andre ordførere nævne, men som jeg i hvert fald studsede over, er spørgsmålet om rådgiveransvar.
Der lader til at være en hurdle i lovforslaget.
Der har jo vist sig et flertal i Folketinget, og senest er det blevet manifesteret ved den skattelypakke, vi forhandlede før sommerferien, som ønsker, at vi kigger mere på rådgivernes rolle, fordi de besidder en specialistviden, en knowhow, som er helt afgørende for, at velhavende mennesker, som har mange millioner, f.eks. kan placere deres midler ulovligt i skattely.
Hvis man har mange penge og gerne vil placere dem ulovligt i skattely, kommer man ingen vegne, medmindre man tilkøber sig den viden eller den specialistviden, den knowhow, som gør, at det overhovedet kan lade sig gøre at gemme sine penge ulovligt i skattely.
Og derfor har vi fra et flertal i Folketingets side lagt meget vægt på, at rådgivernes rolle kommer noget mere i fokus, for uden dem ville skattesnyderiet aldrig nogen sinde kunne lade sig gøre.
Der er nogle formuleringer og nogle ting i det her lovforslag omkring rådgiver, som vi bliver nødt til at kigge lidt nærmere på.
Der står bl.a. i bemærkningerne: Imidlertid viser retspraksis, at der er tilbageholdenhed med at straffe andre former for medvirken, altså rådgiveres medvirken til skattekriminalitet, end den, der direkte er relateret til afgivelsen af de urigtige, vildledende eller ufuldstændige oplysninger.
Det er rigtigt, at vi har en retspraksis, hvor det har vist sig svært, bl.a. fordi sagerne er blevet skåret til på en bestemt måde eller af forskellige andre årsager, som gør, at det i praksis i årevis har været nærmest risikofrit at levere den specialistviden, der skal til, for at andre mennesker kan snyde i skat.
Det er noget, som er meget utilfredsstillende, for det kan simpelt hen ikke være rigtigt, at det nærmest er risikofrit at komme med den her specialistviden, den her rådgivning, som gør, at det kan lade sig gøre at snyde velfærdskassen for rigtig mange penge.
Der må jeg nok sige, at det lige kræver en nærmere forklaring.
Vi har lige indgået en skattelypakke, hvor vi ser på, hvordan vi kan skærpe lovgivningen i forhold til rådgivernes ansvar, og så lige efter sommerferien kommer der søreme et lovforslag, som foreslår, at man går væk fra fængselsstraf og går ned til bødestraf.
Det er altså noget, vi må have boret ud i lovgivningen, for det virker umiddelbart ikke som noget, vi kan støtte, og det er i hvert fald noget, som vi skal have en meget grundig diskussion om.
Det kan godt være, at man i højere grad skal til også at bruge bøde, men decideret at slække på lovgivningen, når vi lige har udtrykt ønske om at stramme lovgivningen, synes jeg som udgangspunkt er dybt problematisk.
Det er i hvert fald noget, som vi vil dykke meget ned i i udvalgsbehandlingen.
Og til de ordførere, som jeg også ved interesserer sig meget for den her problematik, vil jeg sige, at kan man læse det i bemærkningerne på side 77.
Det er i hvert fald noget, som er nødvendigt at gå mere ned i.
I forhold til L 14 er den jo intimt forbundet med L 13, idet man nu adskiller selve lovgivningen om indberetningsdelen fra den almene skattekontrollovgivning.
Så der er rigtig mange gode ting i det her, der er blevet gjort et rigtig godt og grundigt stykke arbejde, men der er i hvert fald også nogle ting i det videre arbejde, som vi vil fokusere på, og jeg synes, det er vigtigt, at vi ikke lægger en eller anden fortravlet og forjaget tidsplan her, men at der bliver god tid til at komme ned i alle detaljer i den her lov, sådan at vi får den behandlet godt og grundigt.