runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Naser Khader (KF), 2021-01-26:
Tak, formand.
Hvis man vælger at begå kriminalitet med baggrund i eller i sammenhæng med covid-19, ligger gerningspersonens sympati for samfundet på et meget lille sted.
Vi har set eksempler på kriminelle, der stjal håndsprit, da værnemidlerne var knappe; vi har set folk, der har forsøgt at snyde med hjælpepakker, som skal hjælpe vores hårdt pressede virksomheder – en adfærd, jeg tror vi alle sammen afskyr.
Vi er alle sammen stadig dybt bevidste om, at corona desværre stadig er iblandt os; det har medført forlængede restriktioner, hjælpepakker og lignende.
Derfor giver det også god mening, at vi forlænger de skærpede straffe for lovovertrædelser med baggrund i eller sammenhæng med covid-19.
Det Konservative Folkepartis holdning har ikke ændret sig, siden vi sidst vedtog skærpede straffe for coronakriminalitet.
Derfor støtter vi lovforslaget.
Rosa Lund (EL), 2021-01-26:
Tak for det.
Da der med det her lovforslag alene er tale om en udskydelse af solnedgangsklausulen i den vedtagne lov, er der ikke noget, der har ændret sig, i forhold til hvordan Enhedslisten stiller sig over for selve indholdet af den lovgivning, som vi behandler her.
Mange af de ændringer, der blev vedtaget i foråret, kan vi i Enhedslisten godt støtte.
Vigtigheden i at sende et signal om, at udnyttelse af coronakrisen og tyveri af værnemidler for egen vindings skyld er usolidarisk og asocial adfærd, som man ikke kan tage kraftigt nok afstand fra.
Det er kun solidariteten mellem mennesker, som kan forhindre, at den her krise kommer til at koste endnu flere liv, end den allerede har gjort.
Og som nogle måske kan huske, støttede vi jo store dele af lovforslaget under førstebehandlingen i foråret, og vi kan jo stadig støtte store dele af elementerne i forslaget.
Vi støtter fortsat en skærpelse af straffen for organiseret tyveri af værnemidler, når det er en mangelvare.
Vi støtter strafskærpelse for misbrug af hjælpepakkerne, hvor man kynisk, fordi man kan score nogle store tilskud fra staten, på tro og love misbruger det til at skaffe sig en uberettiget gevinst på bekostning af andre.
Men vi stemte jo imod lovforslaget dengang, og derfor kommer vi også til at stemme imod det her lovforslag.
Det gjorde vi, fordi regeringen og flertallet valgte at tage ting med, som de vidste vi var imod, selv om vi faktisk gik ind til snakken om det oprindelige lovforslag med den tro, at vi skulle ende med at støtte det, og at der var ting, som vi normalt ville være principielt imod, men som vi var villige til at give køb på.
Men man valgte jo, ud over de voldsomme strafforlængelser i forhold til mindre forseelser – f.eks. rapseri, som jo i øvrigt allerede er ulovligt – at skærpe udlændingeloven.
Man valgte altså at bruge coronakrisen til endnu en gang at markere sin stramme linje over for udlændinge.
Og jeg synes, at det er helt fair, at regeringen har en stram linje på udlændingepolitikken.
Jeg kan bare ikke se, hvad det har med strafskærpelser for coronakriminalitet at gøre – det kan vi ikke se i Enhedslisten.
Selv om man fra regeringens side erkendte, at den skærpelse, man lavede af udlændingeloven, egentlig ville have meget begrænset praktisk betydning, så valgte man at gøre det alligevel, og det betød så, at Enhedslisten ikke kunne støtte lovforslaget dengang.
Det undrer mig til stadighed, at man vælger at have fokus på udlændinge i det her lovforslag, og det var simpelt hen det, der gjorde, at vi ikke kunne støtte det dengang, og det er også det, der gør, at vi så selvfølgelig ikke kan støtte det lovforslag, der nu ligger fra regeringen.
Jeg vil dog sige til hr. Jeppe Bruus i forhold til det spørgsmål, han stillede til min radikale kollega hr. Kristian Hegaard, at man jo også kunne vende det om og sige, at hvis regeringen var lidt mere kompromisvillig, kunne man have delt det her lovforslag op, og så ville man i hvert fald have fået Enhedslistens stemmer med og dermed det bredest mulige flertal.
Det valgte man ikke at gøre, og det er vi i sagens natur kede af i Enhedslisten, men vi kan ikke støtte det her lovforslag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-01-26:
Godt nok er vi gået i gang med at udrulle vacciner, og der er lys for enden af tunnellen, men set i lyset af at vi stadig væk står midt i pandemien, giver det god mening at forlænge de tiltag, som vi satte i værk med L 157 sidste år.
Desværre er det, synes jeg, fortsat nødvendigt at sikre en markant strafforfølgelse af kriminelle, som udnytter covid-19-pandemien til at begå lovovertrædelser.
Jeg er på sin vis enig med min radikale ordførerkollega i, at det mest succesfulde i loven helt klart har været den øgede straf for misbrug af hjælpepakkerne.
Vi har set et ganske betydeligt omfang af sager på det område, og der har det i hvert fald bevist sit værd.
Det var godt, vi fik sat det ind.
Når jeg alligevel støtter lovforslaget, er det, fordi ingen med 100 pct.s sikkerhed kan sige, hvordan det her udvikler sig.
For et år siden stod vi i en mangelsituation, hvor værnemidler var eftertragtede, og ingen ved, om vi i fremtiden kommer til at opleve en situation – det tror jeg nu ikke – hvor vi igen mangler værnemidler, så derfor er det sådan set fint nok at bevare paragraffen, og den kan jo kun bruges, hvis der opstår en situation med ekstrem mangel på hjælpemidler.
Så jeg er nok modsat min radikale kollega glad for, at vi vedtager, at vi stadig væk har de muligheder, der ligger i den her lovgivning.
Vi kan derfor støtte forslaget om at udskyde solnedgangsklausulen frem til den 1. januar 2022.
Til sidst har jeg dog lige en bemærkning, og det handler om en af mine sædvanlige små kæpheste, nemlig kriminalforsorgen.
Jeg noterer mig jo, at Direktoratet for Kriminalforsorgen har skrevet et høringssvar, hvilket jeg synes de sjældent gør til lovforslag, og der siger de sådan set, at de vurderer, at det her kommer til at koste kriminalforsorgen penge, og det er nok det tydeligste opråb, man kan komme med, om, at man har brug for penge og måske ikke kan holde det her inden for de rammer, man har på nuværende tidspunkt.
Derfor vil jeg også gøre mig lidt umage med i udvalgsbehandlingen at spørge ind til, hvordan vi så finansierer det her.
Jeg kan se, at de anslår, at det vil koste et sted mellem 0 og 30 mio. kr., og 30 mio. kr. – hvis det er der, det ender – er jo dog en slat penge.
Så jeg vil komme med en opfordring til justitsministeren om, at man reserverer en pulje penge, sådan at hvis det her kommer til at påvirke kriminalforsorgen ekstraordinært, så har vi midler til at sikre, at de også kan håndtere det.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-01-26:
Jeg tror bare, det er en vigtig pointe, at underviserne jo altid vil komme som dem, de er.
Professorerne vil være dem, de er, og også tage al deres kunstneriske virke med sig.
Det bliver aldrig neutralt.
Der skal bare være en bredde.
Vi kommer hele tiden til at falde ned i niveauer i diskussionen i forhold til at stå og snakke om en buste eller ikke en buste, og jeg synes ligesom, det er noget andet, vi bør diskutere herinde, nemlig noget, som handler om strukturerne.
Hvis vi skal have den mangfoldighed og den rigdom på Kunstakademiet, er der så nogle særlige ting, som Venstre vil fremhæve der så skal til, altså hvis man mener, det er en mangelvare i dag?
Jeppe Bruus (S), 2021-01-26:
Så her er et klassisk eksempel på, at det bedste er det godes værste fjende.
Er det ikke sådan, det er?
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-26:
Der må jeg bare konstatere, at hvis Radikale Venstre havde et flertal, ville der være en lov, der kun handlede om bedrageri med hjælpepakker, og det ville vi have forlænget og støttet.
Jeppe Bruus (S), 2021-01-26:
Vi havde en debat dengang, og vi kan jo se, at loven har virket, også i forhold til den del, som Radikale Venstre støttede, nemlig det at lave markant hårdere straffe for at fuske med de her hjælpepakker, som jo er det, der har holdt hånden under danske arbejdspladser og danske lønmodtagere.
Og nu vil Radikale Venstre ikke forlænge loven, fordi de er imod, at man også skal kunne straffes i forhold til en knap ressource – nu kan man ikke straffes længere for at stjæle sprit, hvis ikke det er en knap ressource.
Men vi kan jo ikke selv forestille os de andre situationer, vi kunne komme til at stå i.
Men nu virker loven jo stadig væk i forhold til den del, som Radikale Venstre støtter, nemlig det at straffe dem, der fusker med hjælpepakkeøkonomien, og så har jeg svært ved lige at forstå, hvorfor man så stemmer nej til det her.
Hvis nu Radikale Venstre fik flertal for det synspunkt, ville det jo udløbe her den 1. marts, selv om vi i virkeligheden blev ved med at betale for hjælpepakker, altså i forhold til den del, som Radikale Venstre så ville støtte en skærpet straf i forhold til.
Så jeg forstår ikke helt logikken.
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-26:
Nej, den her lov bygger grundlæggende på en mistillid til, at dommerne kan vurdere, hvad der er skærpende i den konkrete situation, og det har Radikale Venstre fuld tillid til at dommerne kan vurdere.
Og hvis vi havde haft flertal alene eller med andre partier, havde der været en lov vedrørende bedrageri med hjælpepakker, som er en lov, vi ville støtte.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-01-26:
Ordføreren for Dansk Folkeparti siger på den ene side, at man står op for åndsfriheden – sådan lød det – og lige bagefter blev der på den anden side argumenteret for strammere styring, og lige derefter blev der brugt en formulering om at lufte ud efter hørmen af identitetspolitisk socialisme.
Kunne ordføreren ikke forklare det for mig, som ikke helt forstår, hvordan man på den ene side kan argumentere med åndsfrihed og armslængde og på den anden side snakke om strammere styring, og at man skal lufte ud efter hørmen af den identitetspolitiske socialisme?
Hvordan hænger de to ting sammen?
Kasper Sand Kjær (S), 2021-01-26:
Det er jo noget af det, vi skal diskutere, når det udvalg har deres anbefalinger klar.
Det vil ikke være mit udgangspunkt, at vi skal have politiske repræsentanter i bestyrelserne på de kunstneriske uddannelser.
Det er jeg simpelt hen ikke sikker på er dér, hvor vi finder de bedste kompetencer til at være ledelsen på en kunstnerisk uddannelse.
Der tror jeg at vi skal se andre steder hen.
For det er jo ikke kun et spørgsmål om en politisk balance mellem forskellige retninger eller syn på kunsten; det er jo også alle mulige andre kompetencer, der skal i spil i en bestyrelse.
Kim Valentin (V), 2021-01-26:
Skal der være politisk valgte medlemmer?
Kasper Sand Kjær (S), 2021-01-26:
Kulturministeren har jo nedsat et udvalg, der skal komme med et bud på den fremtidige organisering og styringsform, så det tror jeg ikke at jeg vil stå her og lægge mig fast på.
Så ville det udvalg jo være unødvendigt, kan man sige.
Jeg tror egentlig, det er rigtig godt, at vi lige får et solidt grundlag at træffe nogle nødvendige beslutninger på.
Men man kan sige, at den funktion, en bestyrelse jo som udgangspunkt har, er at være ledelse – i det her tilfælde en rektor på akademiet – og at sætte den strategiske retning, den faglige retning for i det her tilfælde Kunstakademiet, og så er der jo også økonomistyring og alt det andet, som følger med en bestyrelse.
Så ud over at håndtere den her konkrete udfordring, vi nu diskuterer i dag, tror jeg egentlig, at det for de kunstneriske uddannelsers udfoldelsesmuligheder i det hele taget vil være sundt at få en bestyrelse med nogle forskellige perspektiver og kompetencer.
Birgitte Bergman (KF), 2021-01-26:
Tak for det.
Og tak for en rigtig fin ordførertale.
Jeg kan bestemt også tilslutte mig rigtig meget af det.
Også tak for, at I også tager det her seriøst, for det er virkelig noget, der bekymrer mig – det her med, at ordet lige pludselig ikke er frit mere; at det at kunne udfolde sig lige pludselig bliver begrænset, fordi nogle har en stærk overbevisning om, hvordan en given holdning skal udtrykkes og, hvad skal man sige, være den rigtige holdning, og at har man ikke den, kan det være svært at begå sig på de her uddannelser.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren ser den her slags identitetspolitiske sammensværgelser også finde sted på andre kunstneriske uddannelsesinstitutioner.
Kim Valentin (V), 2021-01-26:
Tak for Socialdemokratiet og ordførerens bemærkninger.
Jeg kunne godt tænke mig at dykke lidt ned i selve den funktion, som Socialdemokratiet forestiller sig en bestyrelse skal have.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-01-26:
Som jeg også svarede hr. Uffe Elbæk, er det, som jeg synes er bekymrende, hvis noget tager over og bliver så definerende for det hele, at vi ikke kan belyse alle sider af en sag, af en diskussion, eller hvad vi nu studerer, fordi der kun bliver en måde at se en problemstilling på, en måde at forholde sig til den på, en måde at tale om den på.
Den konkrete strømning skal jo repræsenteres, men den skal repræsenteres på lige fod med alle andre strømninger, alle andre diskurser, analyseværktøjer, og hvad vi nu skal kalde det.
Det er der, jeg sådan set er helt enig med hr. Henrik Dahl i, at den her wokeisme udgør en udfordring, fordi den jo netop ikke efterlader plads til andre syn på sagen.
Henrik Dahl (LA), 2021-01-26:
wokeisme, den her wokeideologi, i sig selv er en repressiv og intolerant ideologi, og at det er en del af problemet.
Jeg forventer ikke et fikst og færdigt svar, men hvilke tanker har ordføreren gjort sig om den form for meget repressive ideologier f.eks. på Kunstakademiet?
Kasper Sand Kjær (S), 2021-01-26:
Man må bare sige, at det er nogle meget beskæmmende historier, der har været fremme.
Derfor er det rigtig godt, at vi får den redegørelse, så vi også kan tage den konkrete diskussion på et solidt grundlag.
Men jeg synes da, at det netop giver anledning til at sige, at det handler om mere end den konkrete buste og den konkrete aktion.
Det er et kulturspørgsmål, og kulturspørgsmål er også ledelsesspørgsmål.
Det er derfor, at vi også er nødt til at kæde det sammen med en diskussion om, hvordan vi organiserer og strukturerer ledelsen af ikke bare Kunstakademiet, men også de andre kunstneriske uddannelser.
For hvis der er et problem med kulturen, hvis der er et problem med den måde, miljøet er på mellem de studerende og de ansatte på en uddannelsesinstitution, er det et ledelsesmæssigt ansvar.
Og der er jo bare noget, der tyder på, at der ikke er blevet levet op til det ansvar, og at der ikke har været de rigtige rammer for, hvordan en uddannelsesinstitution skal ledes.
Henrik Dahl (LA), 2021-01-26:
Jeg vil først og fremmest sige tak for en rigtig god tale, hvis indhold jeg kan tilslutte mig.
Det, jeg ville spørge om, er noget, der grænser op til talen.
Det er jo sådan, at ud over de sager, der har været meget fremme i medierne med rematerialisering af Frederik V-busten, har der også været en ret omfangsrig dækning i Weekendavisen af en række meget kritisable ledelsesforhold.
Det handler om, at der har været en stikkerlinje, hvor man anonymt kunne stikke medarbejdere for krænkelser, de ikke selv havde intenderet, og det handler om udfrysning og udgrænsning.
Det har været dækket i hvert fald ad to omgange, nemlig i april og november 2020.
Kunne jeg eventuelt få ordførerens kommentar til det bredere spørgsmål om kulturen, som ikke bare har med Frederik V-busten at gøre, men også har med f.eks. stikkerlinje og udfrysning af kollegaer at gøre?
Kasper Sand Kjær (S), 2021-01-26:
Jeg synes i hvert fald, at diskussionen er relevant for det brede område af de kunstneriske uddannelser såvel som alle vores uddannelsesinstitutioner.
Der har jo også været historier fremme i medierne om andre uddannelsesinstitutioner, og det er sådan set også derfor, at regeringen lægger op til en struktur – og det skal det udvalg, der nu bliver nedsat, kigge på – for alle de kunstneriske uddannelser, og hvordan man kan lave en model, som går på tværs af dem, så det ikke er isoleret til Kunstakademiet, men er en diskussion, vi skal have om alle de kunstneriske uddannelser.
Kim Valentin (V), 2021-01-26:
Jeg vil sige, at hvis det er sådan, man har opfattet det, jeg har sagt, så er jeg glad for spørgsmålet, for så får jeg lejlighed til at uddybe det.
Det, jeg pointerede, var, at man ikke måtte indoktrinere.
Man har selvfølgelig mulighed for at komme med alle mulige forskellige kunstneriske indstillinger, men man skal også respektere, at der er andre meninger.
At der kan stilles spørgsmål er godt.
Det skal der gøres.
Der skal stilles spørgsmål til alting.
Det er også vigtigt, at man lærer det, og det er skidt at ensrette.
Det var derfor, jeg pointerede netop de her to dele.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-01-26:
En eller anden dag burde vi nærmest have en studiegruppe om identitetspolitik herinde, for det er, som om det er sådan en fast størrelse, men det, mange glemmer, når de omtaler den, er jo, at hele den der optagethed af national identitet, som visse partier på højrefløjen står rigtig hårdt på, også er identitetspolitik.
Men det til side – det tager vi i en studiekreds.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til det her med det meget neutrale, som ordføreren lagde vægt på, altså at enhver underviser skulle møde den studerende neutralt.
Hvordan tænker ordføreren man kan undervise på et kunstakademi og være hundrede procent neutral?
Kunst handler jo også om politik; kunst handler om materialer og om æstetik; det handler om en tilgang til samfund; det handler om så mange ting, du ikke kan være neutral i forhold til.
Handler det ikke nærmere om, at det er en mangfoldighed og ikke en neutralitet, der skal møde de studerende?
Kim Valentin (V), 2021-01-26:
Jamen en bestyrelse skal være fagligt orienteret, og det er ikke Venstres holdning, at den skal være bygget op af politiske personer.
Den skal være bygget op på en faglighed.
Den skal tilføre den her uddannelsesinstitution noget.
Den skal reelt set kunne gøre noget for, at man kommer videre, og det er hele idéen med den.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-01-26:
Jeg er absolut fortaler for, at alle vores kunstneriske uddannelser får deres egen bestyrelse.
Specielt hvis det er en fagligt defineret og funderet bestyrelse, så er jeg fuldstændig med på det.
Jo mere uafhængighed, jo bedre.
Men det, jeg jo har hørt i debatten, også fra dem, der har taget initiativ til den, bl.a. Dansk Folkeparti, er, at man snakker om, at man skal have opbyggelig tilgang til kunsten.
Jeg synes jo netop, at det ikke er åndsfrihed.
Har ordføreren en kommentar til det?
Kim Valentin (V), 2021-01-26:
Det er et rigtig godt spørgsmål fra hr. Uffe Elbæk.
Selvfølgelig er det i orden, vil jeg sige.
Det er derfor, jeg understreger, at Venstres holdning er, at det er i orden at stille spørgsmål.
Man skal stille spørgsmål.
Og det er ikke i orden at ensrette.
Det er jo der, hvor man kan sige, at de handlinger, som den tidligere ledelse ikke har præsteret i den her sammenhæng, er det, der er galt.
Det er der, hvor en bestyrelse kan hjælpe.
Det er en helt almindelig måde, man kan kigge på de her ting på.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-01-26:
Der er efterhånden blevet sagt rigtig meget, og der er også blevet skrevet rigtig meget om hele den her sag og de problemer, der jo har været på Kunstakademiet.
Men hvis vi nu skal være fair, også over for den tidligere rektor, Kirsten Langkilde, så har hun jo i den grad igen og igen understreget, at Kunstakademiet – og nu læser jeg direkte et citat op: Har plads til alle holdninger, men ikke alle handlinger. Det vil sige, at man fra Kunstakademiets ledelse, da vedkommende var rektor, lavede en klar markering af, hvad der er i orden, og hvad der ikke er i orden.
Og det, der er i orden, er, at der er mange forskellige holdninger.
Det, jeg ikke kan høre fra ordføreren her, er, om ordføreren også synes, at det er i orden, at man diskuterer kolonihistorie, så det brager; at man diskuterer strukturel racisme eller kønsforskelle eller kønsidentiteter eller magtforhold i samfundet.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-01-26:
Altså, nu skriver vi slut januar, og med et udvalg, der bliver nedsat i februar og afleverer en rapport til oktober, synes jeg egentlig, det er en rimelig tidsperiode, hvis de også skal nå at have de forskellige aspekter af det, de skal arbejde med, belyst, og jo måske særlig i en tid, hvor det at holde møder og andet kan være besværligt.
Det tænker jeg er realistisk.
Man vil jo altid ønske, at forandringen kommer hurtigere, men omvendt er der også god grund til at være grundig i det arbejde, man laver.
Birgitte Bergman (KF), 2021-01-26:
Det, der også bekymrer mig, er tidsperspektivet i det her – at I først vil komme med noget engang i oktober.
Det her har jo været kendt stof rigtig, rigtig længe – helt tilbage fra før sidste år, men også tidligere.
Så jeg kan godt være bekymret for, at vi skal vente så længe, og jeg kan være bekymret for, at de studerende, som føler det utrygt at udtrykke deres egne holdninger på de uddannelsesinstitutioner, ikke har det frie ord.
Kunne ordføreren sætte nogle ord på, hvor ordføreren selv er henne i den her sammenhæng?
Kasper Sand Kjær (S), 2021-01-26:
Det synes jeg da er yderst relevant.
Det ville jeg da synes.
Hvis man skal leve op til det formål, som Kunstakademiet har, skal man da også undervise i det.
Der, hvor min frygt for, at åndsfriheden kommer under pres, er, når identitetspolitikken tager magten over, hvad man overhovedet må sige og ikke må sige, hvad man skal undervise i, og hvad man ikke må undervise i, og hvordan den undervisning skal foregå.
Så er det, jeg frygter, at åndsfriheden kommer under pres
– hvis det bliver for ensidigt og kun med den ene side af sagen
En god, faglig, solid uddannelse handler jo om at få belyst alle aspekter af det og ikke lade én holdning eller én diskurs eller én strømning definere, hvordan man underviser, eller hvordan en sag præsenteres for de studerende.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-01-26:
Altså, jeg er jo fuldstændig enig i, at det er godt, at ministeren har sat den her undersøgelse i gang, når det handler om, hvordan vi får en bedre organisationskultur, og hvordan vi får et bedre studiemiljø.
Der er selvfølgelig ikke nogen, der skal føle, at de ikke kan udtrykke deres holdninger og meninger der, hvor de går på uddannelse.
Jeg synes, der er en masse gode ting omkring det.
Men det, jeg egentlig spørger ind til, er hele diskussionen om identitetspolitik, hvad man må undervise i, og hvad man ikke må undervise i.
Zenia Stampe (RV), 2021-01-26:
Ud over den her større henvendelse fra 600 – jeg har faktisk læst mig frem til, at det var 900 – kunstnere har kulturministeren og Kulturudvalget jo også modtaget et åbent brev fra 37 tidligere undervisere og professorer på Kunstakademiet, herunder Bjørn Nørgaard, Simone Aaberg Kærn og andre kendte navne, som ikke nødvendigvis bakker op om selve aktionen eller om identitetspolitik, men som virkelig appellerer til, at den her sag ikke bliver misbrugt til at stække Kunstakademiets politiske uafhængighed.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre, om de 37 navne også er nogle, der ville være bandlyst fra at blive ansat på Kunstakademiet, hvis det var Dansk Folkeparti, der skulle ansætte folk.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-26:
Det ville være småenfoldigt, ikke?
For det ville være at bedømme fortiden ud fra, at man ser det med nutidens briller.
Men altså, det er jo fristende at spørge tilbage, i forhold til hvad man skal bruge mit svar på hr. Søren Søndergaards spørgsmål til, ved at sige: Hvad skal vi bruge hr. Søren Søndergaards spørgsmål til?
Søren Søndergaard (EL), 2021-01-26:
Jamen hr. Morten Messerschmidt, hvad skal det der bruges til?
Altså, hvad er formålet med det?
Hvad skal det bruges til i forhold til den her diskussion?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Altså, det her var en aktion – og vi har jo sagt, hvad vi mener om den; der er vi enige – som har handlet om slavetiden.
Så hvad skal vi med den her relativering, som hr. Morten Messerschmidt laver, i forhold til at noget er man stolt af eller at nogle er stolte af noget?
Det er vel ikke svært for hr. Morten Messerschmidt at sige, at den del, der består af Danmarks rolle under slavetiden, absolut ikke er noget at være stolt af.