runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2017-04-07:
Mange tak.
Nu har vi jo her i Folketinget fået besøg af nogle unge mennesker, der sidder og lytter opmærksomt.
Jeg er måske ikke så god til at bedømme deres alder, men jeg vil skyde på, at de nok er omkring 17-18 år eller noget i den stil.
Vil ordføreren være så venlig at forklare disse unge mennesker, hvori det retfærdige består, at hvis de nu er 18 år eller bliver det om kort tid, så kan de se frem til at gå på folkepension, når de er 74 år?
Hvad er det retfærdige i det, når man samtidig glæder sig over, at man har smadret efterlønsordningen, og at man har medvirket til forringelser af andre tilbagetrækningsmuligheder som f.eks. førtidspension, og når man samtidig uden blusel og uden at rødme står og siger, at en del af de penge, man sparer ved at forhøje pensionsalderen, skal bruges til skattelettelser, dvs. topskattelettelser?
Kan ordføreren forklare det retfærdige i det for de unge mennesker deroppe på tilhørerpladserne?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-04-07:
Jeg har ikke side 131 i de økonomiske vismænds rapport med på talerstolen og derfor heller ikke, hvad de måtte have skrevet.
Der er ret mange økonomer, der udtaler sig om dansk økonomi.
Jeg tror, at man i Socialdemokratiet skal passe meget på med ikke at gøre en bestemt type økonomer til dem, man læner sig op ad.
Jeg husker, at Socialdemokratiet var meget optaget af, hvad bl.a. Nationalbanken og for den sags skyld også Finansministeriet havde af talmateriale, da de selv sad i regering.
Uanset hvordan man vender og drejer det, kommer Danmark til at skulle fremtidssikre samfundet.
Hvis der fortsat skal være penge til kernevelfærd, flere udgifter til sundhed, flere penge til ældre, kommer man til at sikre en sund økonomi.
Det er vi så åbenbart ikke enige om.
Benny Engelbrecht (S), 2017-04-07:
Allerførst vil jeg bare bede beskæftigelsesministeren om at bekræfte, at det er sådan, at de økonomiske vismænd i deres seneste langsigtede fremskrivning af dansk økonomi på side 131 når frem til det, som ministeren så rigtigt kalder en hængekøjeeffekt
»I de dårligste år ... udgør underskuddet 0,4 pct. af BNP.
Dermed kommer saldoen under beregningsforudsætningerne i denne fremskrivning aldrig i konflikt med den danske budgetlovs grænser ...«.
Med andre ord når de økonomiske vismænd frem til, at den hængekøjeeffekt, som alle beregninger skønner er der, er langt mindre end hidtil antaget, og at vi dermed ikke kommer i konflikt med budgetlovsgrænserne.
Så den økonomiske nødvendighed, som ministeren taler for skulle være til stede – altså det, at man alene af den årsag skal ændre på pensionsalderen – er ikke til stede.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-04-07:
Jamen vi er jo enige, Liberal Alliance og Konservative, på det her område.
Vi synes ikke, der er nogen rimelighed i, at der skal være nogle årgange lige nu, som skal have en pensionstid på 18-19 år, og at der så er andre, der senere hen kun skal have en forventet pensionstid på omkring 14 år.
Og det er også derfor, vi ønsker en lidt hurtigere indfasning af stigningen i pensionsalderen.
Så bliver jeg spurgt, hvordan pensionsalderen bliver for den årgang, der sidder heroppe.
Det er svært at sige.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-04-07:
Tak for det.
For nu blev de unge mennesker oppe på balkonen draget ind i debatten, og som reglerne er i dag, er deres pensionsalder 69 år.
Jeg tror, den bliver højere, for hver tredje af de unge mennesker, der sidder heroppe, vil blive 100 år gammel, og derfor tror jeg, at pensionsalderen vil blive sat op for dem.
Men det har under alle omstændigheder ikke noget at gøre med det, vi diskuterer i dag.
Det, vi diskuterer i dag, er jo, om stigningen i pensionsalderen, det, vi allerede har vedtaget, skal indfases hurtigere.
Og der vil jeg så spørge ordføreren, hvordan han vil forklare de unge mennesker, der sidder heroppe, at de har udsigt til betydelig færre år på folkepension end de årgange, som er på vej på pension lige nu.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-04-07:
Det var et meget useriøst indlæg fra hr. Bjarne Laustsen her at forsøge at udlægge Konservatives holdninger på den måde, at der skulle være tale om ren egoisme, når vi mener, at der skal være et fornuftigt forhold mellem, hvor mange der er på pension, og hvor mange der er på arbejdsmarkedet.
Det er et spørgsmål om, at tingene skal hænge sammen.
Jeg synes ikke, det er egoisme at sige, at folk, der er fuldt ud raske og i stand til at arbejde, også skal gøre det, frem for at de kan trække sig tilbage og så hver måned få tilsendt en check fra nogle andre, som arbejder hårdt ude på arbejdsmarkedet.
Hvorfor skal folk sidde i Netto og knokle og slide hver dag og så betale en hel masse i skat, for at der kan være nogle, der også godt kunne arbejde, men som ikke gør det?
Det har vi svært ved at se rimeligheden i, og det synes vi ikke er egoisme.
Bjarne Laustsen (S), 2017-04-07:
Det er jo egentlig på den ene side glædeligt, at De Konservative melder så klart ud.
Man siger, at det er dem, der har forstand på samfundsøkonomien, og dem, der ønsker at beholde et højere beløb selv og betale mindre i skat, som man lægger grundlægger sin politik for – altså ren egoisme.
Men dem, der har et hårdt fysisk arbejde derude – murere, tømrere, SOSU-assistenter og smede, og hvem man ellers kan komme i tanker om – har man ingen respekt for.
Det er da ærlig og klar tale, og det må vi så gå ud og fortælle i en valgkamp: De Konservative er fuldstændig, hamrende ligeglade med folk, der har haft et hårdt arbejdsmiljø og er blevet nedslidte.
Dem ser man ikke på.
Man er kun interesseret i dem, der vil nøjes med at betale så lidt i skat som muligt.
Tak for talen.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-04-07:
Det efterspørger alle, der har en sådan nogenlunde forståelse af samfundsøkonomi og forstår, at der er nødt til at være et rimeligt forhold imellem dem, der yder, og dem, der er på passiv forsørgelse.
De efterspørger, at vi ikke lader pensionsalderen blive længere og længere, og at vi, når levealderen stiger, så også tager konsekvensen og selvfølgelig også lader pensionsalderen stige sammen med levealderen.
Vi har altid været imod efterlønnen, det er korrekt, og så har vi indgået nogle kompromiser hen ad vejen.
Men jeg tror aldrig at konservative ordførere gennem tiden har efterladt nogen som helst tvivl om, at vi har ønsket efterlønsordningen afskaffet.
Derfor er vi også stolte af, at vi har fået den i hvert fald decimeret, om end ikke helt afskaffet endnu.
Bjarne Laustsen (S), 2017-04-07:
Jeg tillader mig lige at droppe ind i debatten her sådan på en fredag, fordi det er en sag, der har optaget mig i rigtig mange år.
Jeg noterede mig jo, at Det Konservative Folkeparti for første gang i danmarkshistorien stemte for efterlønnen i 1998, og man havde aldrig gjort det tidligere.
Man gjorde det igen i 2006, og man gjorde det igen i 2011.
Kan man ikke stole på det, som De Konservative er med til?
De tre gange lavede man jo forlig om, hvordan reglerne for tilbagetrækning skulle være.
Dernæst vil jeg sige, at jeg ikke forstår, hvad det er for en politik, man vil føre.
Regeringen fører en politik, som ingen efterspørger, og det er ikke blevet bedre af, at De Konservative har tiltrådt den.
Hvem er det egentlig, der efterspørger en højere efterlønsalder?
Og i fald der er et provenu, hvad skal pengene så bruges til?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-04-07:
Hvis man skal fastslå en eller anden sammenhæng, skal man også kunne være i stand til at argumentere for, hvorfor det så er, som man påstår, og der savner jeg fra Socialdemokratiets side en argumentation for, at det skulle være problemfrit for statskassen, hvis vi skal betale for, at mange flere er på pension i længere tid, end de er i dag.
Det siger vel sig selv et eller andet sted, at det selvfølgelig udgør en økonomisk udfordring, hvis vi skal have en pensionsalder på 18 år i stedet for 14 år.
Benny Engelbrecht (S), 2017-04-07:
Det er fuldstændig korrekt, at det er rigtigt, og det er også derfor, det er forkert, når både Konservative og Venstre tidligere har fremhævet, at der skulle være en særlig økonomisk nødvendighed i at skulle hæve pensionsalderen.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-04-07:
Jeg er helt vild med de her såkaldte spørgsmål, hvor man læser et eller andet citat op og så beder mig om at bekræfte det.
Det, hr. Benny Engelbrecht i virkeligheden ville, var bare at fortælle, hvad der stod i en rapport.
Det tager vi så til efterretning.
Jeg tror ikke, jeg lige kan bekræfte, hvad der præcis står i et bestemt kapitel i en rapport, som jeg ikke har foran mig.
Men det er nok rigtigt, når hr. Benny Engelbrecht siger det.
Benny Engelbrecht (S), 2017-04-07:
Jeg synes i lighed med andre ordførere her i salen, at det er stærk kost at høre den konservative ordfører ligefrem være stolt af at have smadret efterlønsordningen.
Men det er nu ikke det, mit spørgsmål går på.
Mit spørgsmål går bare i sin enkelthed på, om ordføreren ikke kan bekræfte, at de økonomiske vismænd i deres seneste rapport i kapitel 2 og 3 fremregner den finanspolitiske holdbarhed og når frem til, at – citat – finanspolitikken vurderes at være overholdbar.
Citat slut.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-04-07:
Det retfærdige i, at de unge mennesker måske skal gå på pension, når de er 74 eller 75 år, er, at den forventede levetid på det tidspunkt vil være op imod 90 år.
Det retfærdige i at sænke skatten er, at der ikke er noget andet land i den civiliserede verden, hvor politikerne tager lige så mange af borgernes penge og sidder og bruger dem.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-07:
Nu kan de unge mennesker jo ikke stille spørgsmål til ordføreren, men det kan jeg, og jeg vil bare gøre opmærksom på, at ordføreren ikke svarede på det, jeg spurgte om.
Det var jo det, ordføreren skulle svare på og forklare de unge mennesker.
Det synes jeg ikke rigtig der kom noget svar på.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-04-07:
Meget gerne.
Kære unge mennesker, velkommen til, jeg er glad for, at I følger med i debatten her.
Jeg tror, at de fleste af jer vil være i stand til at forstå, at der er en rimelighed i, at vi selvfølgelig lader folk gå på pension, når de ikke kan arbejde mere, men at der ikke er nogen speciel rimelighed i, at vi skal betale for, at folk går på pension, mens de er raske og fuldt arbejdsdygtige.
Pension er for folk, der ikke kan arbejde mere.
Det er ikke bare, for at man kan gå og hygge sig, fordi man ikke har lyst til at arbejde mere, selv om man godt kunne.
Det er det, der er det rimelige i det, og det håber jeg I kan forstå.
Jeg håber også, at I kan forstå, at der selvfølgelig er nødt til at være et sådant forhold i vores samfund, at man ikke kan have rigtig mange, som bliver betalt for ikke at arbejde, mens der så kun er et mindretal af befolkningen, som er på arbejdsmarkedet.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-04-07:
Tak for det.
Allerede i dag kan udlændingemyndighederne jo udveksle oplysninger til efterretningstjenesterne.
Udlændingemyndighederne har oplysninger om udenlandske statsborgere, og den udveksling kan foregå, uden at man har fået samtykke fra de pågældende personer.
Sådan har det været siden 2002, og formålet er jo altså at bekæmpe terrorisme og forhåbentlig forhindre det.
Det nye i det her lovforslag er så, at efterretningstjenesterne får adgang til selv at hente oplysninger i en særlig database, som administreres af udlændingemyndighederne, men som PET og FE altså har adgang til på alle tider af døgnet.
Ifølge regeringen er der ikke tale om, at PET og FE får adgang til nye oplysninger.
Nu kan de så bare hente dem selv og dermed forhåbentlig få dem lidt hurtigere.
I Enhedslisten ser vi naturligvis klart et behov for, at myndighederne, herunder efterretningstjenesterne, gør en effektiv indsats for at forebygge og bekæmpe terrorisme, og samtidig ser vi et klart behov for en effektiv demokratisk kontrol med efterretningstjenesterne.
Vi ligger helt på linje med f.eks. Institut for Menneskerettigheder, der i deres høringssvar understreger behovet for, at tilsynet med efterretningstjenesterne får udvidet deres kompetence.
Men det er jo en selvstændig diskussion, kan man sige, som ikke behøver at have så meget med det her lovforslag at gøre.
Vi er umiddelbart positive.
Vi vil i lovbehandlingen stille et par spørgsmål til, om der vitterligt ikke er tale om adgang til nye informationer, og spørgsmål til, hvem der skal kontrollere hvilke informationer om udlændinge, som PET og FE har mulighed for at hente i databasen.
Men som sagt: Umiddelbart synes vi, at det ser vældig fornuftigt ud.
Christina Egelund (LA), 2017-04-07:
Tak for det.
Det her lovforslag gør en eksisterende praksis lettere, idet vi giver PET og FE adgang til digitalt at hente oplysninger hos udlændingemyndighederne.
Det er oplysninger, som tjenesterne vel at mærke allerede i dag har adgang til.
Med lovforslagets gennemførelse skal udlændingemyndighederne ikke længere fungere som mellemled for efterretningstjenesternes indhentning af oplysninger.
Der er altså tale om en smidiggørelse af processen og ikke om, at tjenesterne materielt får adgang til oplysninger, som de ikke allerede har adgang til under forskellige forudsætninger.
Hensigten er legitim, nemlig at forsøge at forhindre terror i Danmark, og Liberal Alliance kan støtte lovforslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2017-04-07:
Tak for ministerens positive tilgang.
Der er et ønske om modeller netop i forhold til servicetjek, så jeg hører, at ministeren er imødekommende med hensyn til at bakke op.
For det er jo sådan i dag, at selv om man har modtaget sin patienterstatning og ingen parter har klaget inden for 3 måneder, så er der flere delelementer.
Når ministeren kommer med forslag her i dag, er det så i forhold til det første delelement, altså det, der vil sige, at når man har fået anerkendt, at man har fået en bestemt skade og efterfølgende får udbetalt sin erstatning, så skal ankenævnet ikke efterfølgende kunne gå ind og omgøre det også flere år efter?
Er det det element, ministeren har med i dag?
Roger Matthisen (ALT), 2017-04-07:
Tak for det, og tak for ministerens ordførertale.
Jeg har et enkelt uddybende spørgsmål, men først vil jeg sige tak til ministeren for at være åben over for, om der er mulighed for at dele forslaget op, nu når der er fem partier, som kunne have en interesse i det.
Stine Brix (EL), 2017-04-07:
Men ministeren svarede jo ikke på spørgsmålet om, hvorvidt vi, inden vi skal tredjebehandle det, får oplysning om, hvad regeringen mener det her forslag koster.
De 8 mio. kr. er jo ikke sådan helt ved siden af, for dengang man afskaffede den her ordning, mente man, at det var en besparelse på 7,6 mio. kr., altså det var jo penge, man så tog fra kommunerne, går jeg ud fra.
Så det er jo ikke fuldstændig grebet ud af den blå luft med 8 mio. kr.
Men mit spørgsmål er altså: Får vi den oplysning, inden vi stemmer om lovforslaget?
Jeg synes, det er god stil, at vi ved, hvad vi bruger af penge, når vi stemmer om lovforslag.
Det plejer regeringen også at stille som krav til os andre, når vi fremsætter beslutningsforslag.
Tak for det.
Når man kigger i lovforslaget under økonomiske og administrative konsekvenser for det offentlige, vil man se, at der ikke står, hvad forslaget koster.
For jeg har bemærket, at man satte penge af til det i finanslovsaftalen, 8 mio. kr., og så har jeg fået et svar fra ministeren, hvori man siger, at man alligevel ikke mener at det koster det.
Men får vi oplysning om, hvad det koster, inden vi skal tredjebehandle det?
Lotte Rod (RV), 2017-04-07:
Men kan ministeren ikke godt se, at regeringen kan ende med at bruge helt utrolig lang tid på at gennemgå alle regler for at se, hvor man kan afbureaukratisere, hvis man samtidig med åbne øjne indfører noget, som man ved giver administrativt bøvl?
Hvad er det, der på få år har ændret sig, siden det, der var en regelforenkling at afskaffe, ikke skulle være regelbøvl at genindføre nu?
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-04-07:
Det må da også være meget mærkeligt at være en faggruppe, som har kompetencerne til det, som bliver uddannet til det, men for hvem regeringen åbenbart har bind for øjnene.
Jeg vil gerne stille et andet spørgsmål til ministeren.
Det er: Jeg sagde i min ordførertale, at jeg meget gerne ville have ministeren til sammen med de forskellige partiers ordførere at tage en drøftelse af, hvorfor Sundhedsstyrelsens arbejde og rapporter og analyser omkring modernisering af omsorgstandplejen fra 2016 ikke overhovedet er nævnt i forbindelse med de ændringer af omsorgstandplejen, der nu lægges op til.
Tak for det.
Jeg vil gerne rejse et spørgsmål over for ministeren, for det undrer mig meget, når nu regeringen vil fritvalget, hvorfor man så ikke kigger til alle de faggrupper, det kan være spændende at få med.
Danske tandplejere, som både kan forebygge og også kan lave diagnoser, men som ikke kan lave decideret kompliceret tandarbejde, hvorfor er de ikke tænkt med ind i det her lovforslag?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2017-04-07:
Formålet med den ene del af lovforslaget er at genindføre frit valg i børne- og ungdomstandplejen for børn under 16 år samt for brugerne af omsorgstandplejen.
Det vil give familierne mulighed for at vælge det tandplejetilbud, der passer bedst til deres individuelle behov.
Med muligheden for frit valg vil det f.eks. være muligt for forældrene at lade deres børn benytte den privatpraktiserende tandlæge eller tandplejer, som de selv benytter.
For brugerne af omsorgstandplejen betyder lovforslaget, at de fremover vil kunne vælge at gøre brug af tandplejetilbuddet hos en privatpraktiserende tandlæge eller en klinisk tandtekniker efter eget valg.
De kan altså vælge den tandlæge, som de er mest trygge ved at komme hos.
Konservative ønsker at styrke den enkeltes ret til at bestemme selv og den enkelte families ret til at bestemme selv og kan derfor støtte den del af lovforslaget.
Den anden del af lovforslaget går ud på, at kontaktpersonordningen afvikles, da det har vist sig, at ordningen ikke fungerer efter hensigten og derfor ikke er til gavn for patienterne.
Det har bl.a. en række faglige organisationer og patientforeninger tilkendegivet.
Kontaktpersonordningen har været gennemført meget forskelligt, og patienterne har ofte ikke haft så meget kontakt med deres kontaktperson.
Mange af patienterne lider ofte af flere sygdomme og kan derfor opleve at have flere kontaktpersoner; det tager den ordning, som har været gældende, ikke hensyn til.
Der er i stedet for nu aftalt at indføre en patientansvarlig læge, som gerne skulle bidrage til at skabe en bedre sammenhæng og tryghed i sygehusvæsenet for den enkelte.
Trine Torp (SF), 2017-04-07:
SF's sundhedsordfører, Kirsten Normann Andersen, kan ikke være til stede i dag, og derfor er det mig, der står her.
Og jeg skal gøre det lidt kort.
SF er imod forslaget om genindførelse af frit valg på tandplejeområdet.
Som påpeget af både KL og Dansk Tandplejerforening er forslaget udgiftsdrivende i kommunerne, både som følge af øgede administrationsudgifter, og fordi privatpraktiserende tandplejere ikke er bundet af faste priser for ydelserne.
I SF's optik er forslaget blot en del af regeringens sædvanlige korstog for yderligere konkurrenceudsættelse af den offentlige sektors ydelser, og det er, på trods af at der jo ikke er noget massivt borgerkrav om at få genindført den private omsorgs- og børn og unge-tandpleje – velsagtens fordi vi har gode offentlige tilbud.
Tværtimod risikerer man at underminere de offentlige tilbud og oven i købet underminere den sammenhæng, der i dag er inden for eksempelvis omsorgstandplejen.
Ansatte Tandlægers Organisation påpeger i deres høringssvar, at det er mere end tvivlsomt, om de privatpraktiserende tandlæger vil løfte de forebyggende opgaver, der er i omsorgstandplejen, ude på plejecentrene.
I forhold til forslagets anden del om afvikling af kontaktpersonordningen vil vi gerne i det videre udvalgsarbejde lige kigge nærmere på nogle af de bekymringer, som bl.a. Børnerådet har, i forhold til den patientansvarlige læge.
Lotte Rod (RV), 2017-04-07:
Jeg har været et kort glimt tilbage i historien for at se, hvad argumentet var for et par år siden, da man lavede det her om.
Nogle gange kan det jo være en meget god øvelse, for at man ikke tager den samme diskussion en gang til, men lige bliver mindet om, hvad det egentlig var, der var det gode argument for ikke særlig lang tid siden.
Dengang sagde min forgænger som radikal sundhedsordfører, og det var Camilla Hersom, og jeg citerer
: »For så vidt angår forslaget om regelforenkling i den kommunale tandpleje er der tale om fritvalgsordninger, som meget, meget få borgere benytter, men som alligevel kræver etablering og vedligeholdelse af en række administrative procedurer.«
Så kunne jeg jo vælge at drille regeringen en lille smule med, hvorfor man vælger at genindføre noget, som var administrativt bøvlet, samtidig med at man snakker helt utrolig meget om afbureaukratisering og ovenikøbet har sat en minister i spidsen for at skulle lave offentlig innovation.
Jeg kunne også vælge at være sød ved regeringen og bare starte med at spørge, hvad det er, der har ændret sig siden dengang, sådan at man nu tror, at det ikke først og fremmest vil føre til administrativt bøvl.
Det håber jeg at ministeren kan give et godt svar på.
ikke sådan særlig ideologisk.
Det er mere et spørgsmål om noget praktisk, altså om det giver mening at gøre det her, eller om det ikke giver mening.
Og min bedste vurdering er, at snittet i dag ligger det rigtige sted både for de unge under 16 og for omsorgstandplejen.
Hvis man endelig skulle gå ind og kigge på det, kan jeg faktisk bedre lide den model, vi i dag har for de 16-18-årige, hvor det er den enkelte kommunalbestyrelse, som tager stilling til, om det giver mening, i stedet for at det er noget, som man tvinger ned over kommunerne herinde fra Folketinget.
Den del er Det Radikale Venstre skeptiske over for.
Til gengæld vil jeg godt lade mig overbevise om at ændre kontaktpersonordningen, så nu må vi se, om det her ender med at blive delt op.
Men ellers er Radikale Venstre i hvert fald skeptiske over for forslaget.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2017-04-07:
I beslutningsforslaget her foreslås det at foretage et servicetjek af patientskadeerstatningssystemet, herunder udarbejde konkrete forslag til, hvordan det sikres, at patienter, der i god tro har fået udbetalt erstatning, ikke efterfølgende skal risikere at skulle betale den tilbage igen.
Det virker urimeligt.
Det sker, når ankeinstansen skal behandle en klage over en erstatningsstørrelse og kommer frem til, at patienten alligevel ikke har fået en erstatningsberettiget skade.
Det betyder så, at en afgørelse, hvor der er tilkendt erstatning i første instans, ophæves, og regionerne skal så efterfølgende rejse krav om tilbagebetaling af udbetalte patienterstatninger, hvis en afgørelse om erstatning omgøres.
I medierne har der også været omtalt en sag, hvor en patient skulle have erstatning fra en tandlæge, men ikke kunne få erstatningen udbetalt alligevel, da tandlægen var gået konkurs.
Det virker også urimeligt.
Fra konservativ side vil vi meget gerne på et sundhedsordførermøde med ministeren drøfte, hvordan vi kan komme nærmere en mere enkel og gennemsigtig ordning for patienterstatninger.
Vi kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget her, men ser i stedet for frem til en drøftelse af forskellige initiativer, som ministeren bl.a. var inde på i sin tale.
Trine Torp (SF), 2017-04-07:
SF's sundhedsordfører kan desværre heller ikke være til stede under det her punkt.
Derfor redegør jeg for SF's holdning.
SF støtter forslaget.
Det nytter ikke noget, at vi har opbygget et patientskadesystem, der først konstaterer, at der er begået alvorlige fejl i behandlingen og udbetaler en stort erstatning til en række borgere, der helt konkret har fået både sår og ar på kroppen, og at borgerne så efterfølgende kan opleve, at erstatningen måske et år efter bliver nedsat eller taget fra dem.
Det duer simpelt hen ikke.
Derfor vil det være en rigtig god idé, at man nu pålægger regeringen at komme med konkrete udspil til at sikre, at patienterne i den situation, hvor de i god tro har modtaget en erstatning ved første instans, og hvor den anden part ikke inden for den i loven fastsatte 3-månedersfrist har anket afgørelsen, ikke efterfølgende skal tilbagebetale erstatningen.
Men jeg hæfter mig også ved, at ministeren nu har taget et initiativ, og det glæder vi os selvfølgelig også til i SF blive inddraget i.