Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-11-28:
I forhold til at man skal lave en eller anden mærkelig kobling mellem SF's og Liberal Alliances pensionspolitik, kan jeg hilse og sige, at der er ingen grænser for, hvilke koblinger Socialdemokratiet kan finde på at lave, så det behøver vi ikke at gå ind i, og jeg tror heller ikke, vi skal tage det så tungt.
Jeg tror godt, folk ved, at både SF og Liberal Alliance er enige om, at man ikke skal logre med de her løfter før et valg uden overhovedet at blive konkrete.
Derfor er jeg meget enig med ordføreren for forslagsstillerne i, at det er godt, at vi får den her debat.
For det eneste svar, vi får fra Socialdemokratiet, er: Ja, det er dejligt, vi får den her debat, det er dejligt, debatten er her, det var den, vi ønskede.
Jamen så deltag i den, og fortæl, hvad det er, I vil.
Vi er klar til at danse, men I vil ikke fortælle, hvad det er.
Jeg siger ikke, I skal have en færdig plan; jeg kræver overhovedet ikke en færdig plan, men hvad er det, vi snakker om?
Det synes jeg ikke det er unfair at bede om at få at vide.
Mange tak.
Når SF fremsætter et beslutningsforslag om at pålægge regeringen at indkalde til forhandlinger om danskernes pension, ville man måske tænke, at det kommer Liberal Alliance selvfølgelig til at synes er en tosset og dårlig idé, fordi vi normalt ligger meget forskellige steder.
Men Liberal Alliance vil rose SF for at fremsætte det her forslag.
Der er slet ikke nogen tvivl om, hvad SF vil i det her spørgsmål, og det har jeg respekt for.
SF fortæller klart, hvad det er, de vil.
I Liberal Alliance har vi også en klar holdning til, hvad vi vil på det her område.
Vi vil noget helt andet.
Vi vil nemlig fastholde at lade pensionsalderen stige, i takt med at vi lever længere.
Men vi vil også give danskerne en større mulighed for selv at være herre over deres alderdom.
Det er da klart, at de rigeste i samfundet allerede kan det i dag, men vi har så et forslag om fri pension, hvor der vil være flere, som skattefrit vil kunne indbetale 625 kr. om måneden, og udbetalingen vil være skattefri, og dermed trække sig tilbage op til 5 år før folkepensionsalderen – og det er endda med en meget beskeden forventning til forrentningen.
Men den her debat, som Socialdemokratiet har valgt at starte, om folks pensionsalder synes jeg flyver i alle retninger.
Det koster ekstremt meget at standse den, og det koster også meget bare at lade den gå langsommere.
Så det skal man have med, synes jeg, hvis det er den politik, man fører, altså at det koster rigtig mange milliarder.
Det ved alle.
Det er et faktum, og det har vi gode beregninger på.
Den anden ting er, hvor lang tid det er, vi er på pension.
Hvor mange år har vi på en tilbagetrækningsordning?
Det lyder til, at det er den del, som Socialdemokratiet konstant bringer op.
Der synes jeg bare, det er vigtigt, at man har øje for, at det intet har med indekseringen at gøre.
Det har absolut intet med stigningen i pensionsalderen at gøre, fordi uligheden stadig er der, uanset hvor vi sætter folkepensionsalderen.
Så derfor tænker jeg: Hm er det, fordi man vil vælge nogle grupper?
For Socialdemokratiet forsvarer sig selv med, at det gjorde de med tilbagetrækningsordningen, med Arnepensionen, og at der ramte de den rent.
Det gjorde de ikke.
Ordføreren sagde, at det er til dem med de laveste lønninger og dem med de hårdeste jobs.
Det er ikke en betingelse for at få Arnepension.
Det er ikke rigtigt.
Det er kun en betingelse, at du har arbejdet i x antal år.
Så det er jo ikke ramt målrettet.
Så er det grupper, man vil dele det op i, kan man kigge på, hvor der er forskel på, hvor lang tid man har på pension
, og dem, der faktisk har kortest tid på pension, vil typisk være en akademiker.
Så er det dem, man vil tilgodese?
Det er jo, fordi vi allerede har ordninger, som griber rigtig mange.
Det er nemlig individuelt baseret, i stedet for at man bliver grupperet efter, om du er smed eller du er en kvinde.
For den allerstørste forskel er på køn.
Hvis man skal kigge på, hvor den allerstørste forskel og variation i antallet af år på en tilbagetrækningsordning er, er det i forhold til køn.
Så kan man spørge, om det bare er genetisk.
I nogen forstand er det; kvinder er i gennemsnit mindre, og det er en del af, hvorfor vi har en længere levetid i gennemsnit.
En anden ting er livsvalg.
Det er også noget, der spiller meget ind.
I nogle grupper skyldes op til 60-70 pct. af forskellen rygning og alkohol.
Så der er ekstremt mange variationer i forhold til det her.
Så jeg forstår godt, at man siger, at det er svært, for det er det.
For uanset hvilke grupperinger du laver, kommer du stadig til at finde en mand, der overlever en kvinde, og du kommer stadig til at kunne finde en akademiker, der dør af kræft, når han er 50 år, og en murer, der først dør, når han er 100 år.
Så du rammer det ikke målrettet ved at gruppere folk.
Derfor er vi tilhængere af, at de ordninger, vi har, bliver baseret på helbredsmæssige betingelser.
Men at dele folk op i grupperinger efter antal år, efter uddannelse og efter køn synes vi ikke er en god idé.
Så det er bare for at melde klart ud, at hvis det er det, Socialdemokratiet har tænkt sig, synes jeg, at man skal være ærlig om det.
Men hvis det kun er indekseringen, man vil snakke om, skal man nok ikke sige, at man vil udjævne den sociale skævhed, for det ændrer den ikke på.
Så vi er positivt stemt, og vi er også positivt stemt over for at få inddraget noget mere i forhandlingerne, hvis der er stemning for det.
Det er sådan, vi forholder os til det.