runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Bjerre (V), 2022-04-05:
Ja, vi har sådan set været villige til at kigge på mange forskellige modeller og har spillet konstruktivt ind i forhandlingerne, men man har jo ikke været villig til at kigge på nogen af modellerne.
Vi har bl.a. foreslået, at man kunne sænke elafgiften, men det er ikke det eneste.
Vi har også, som Signe Munk siger, foreslået, at man lader det gå igennem værkerne og sørger for at udbetale pengene til dem, og så kunne de nedsætte regningen for de danskere, som har fået en stigning i varmeregningen over et bestemt beløb.
Det synes vi ville være en mere fair model og administrativt også en nemmere model.
Signe Munk (SF), 2022-04-05:
Så kan jeg jo oplyse fru Marie Bjerre om, hvad konsekvensen af fru Marie Bjerres politik er.
For det er blevet vurderet, at det er 1.300 kr., man ville få i en husstand, hvis man sænkede elafgiften for det her år med, hvad der ville svare til at trække 2,7 mia. kr. fra statskassen.
Det er altså mindre end varmechecken.
Og forslaget om at betale igennem forsyningsselskaberne er jo blevet vurderet af Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet; Venstre har fået svar på det spørgsmål, og det klare svar er: Det vil tage længere tid, det er enormt besværligt, og det vil i virkeligheden belønne dem, der sparer mindst på varmen.
Så til ordførerens oplysning er det jo blevet vurderet.
Anne Paulin (S), 2022-04-05:
Som jeg forstår det: Hvis man skulle give en hjælp, som ville være i det samme niveau som varmechecken, men via den grønne check, så ville det være markant dyrere, fordi den grønne check også går ud til andre grupper end dem, som vi med varmecheckaftalen har rammet ind som dem, der får den her ekstra økonomiske håndsrækning.
Derfor kan jeg ikke umiddelbart se, at den grønne check ville være det bedste alternativ i forhold til den aftale, der ligger her.
Marie Bjerre (V), 2022-04-05:
Vi har bl.a. foreslået en lempelse af elafgiften, men det er jo sådan set ikke det eneste, vi vil, og det er også det, jeg siger her – vi vil sådan set gerne have flere løsningsmodeller.
Jeg oplistede tre løsningsmodeller: Det var både sænkelse af elafgiften, det var også betaling direkte til varmeværkerne og forsyningsselskaberne – og ja, det er rigtigt, at vi så har fået at vide i ministeriet, at man ikke var tilhænger af den model, og så har man i stedet lavet det her makværk; det synes vi ikke er fornuftigt, og det er meget administrativt bøvlet – og så havde vi sådan set også foreslået, at man kunne opjustere de allerede eksisterende, velkendte ordninger, der er i kommunerne, til at hjælpe de danskere, som har allermindst.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-04-05:
Ja, og for det ellevte er der altså 419.000 husstande, som får en skattefri varmecheck på 6.000 kr.
Det synes jeg da også at man skal have med, når ordføreren nu har fundet ti hår i suppen eller mener at have fundet ti hår i suppen.
Den her nedsættelse af elafgiften ville jo sådan set præmiere nogle, som havde et højt elforbrug.
Her er vi sådan set landet på en aftale, som meget målrettet går ind og hjælper nogle, som er blevet ramt af, at gaspriserne er høje, og de bliver så imødekommet med, at vi laver den her engangscheck.
Vi har så også fået med, at dem, som har elopvarmning, også bliver omfattet af forslaget.
Så egentlig er vi jo endt på noget, som er ret målrettet til at hjælpe de husstande med de laveste indtægter.
Kan ordføreren ikke se, at der sådan set er et socialt sigte i det, der er blevet landet her?
Marie Bjerre (V), 2022-04-05:
Jo, vi kan godt se, at der er 419.000 husstande, der bliver hjulpet, og vi synes, det er godt at hjælpe.
Det var sådan set også det, jeg startede min ordførertale med: Der er behov for hjælp til danskerne.
Det er helt urimelig høje prisstigninger, vi ser, og nogle danskere har været bundet til en bestemt energikilde.
Derfor er det også rigtigt at tage politisk ansvar og hjælpe.
Men det er altså også nødvendigt at problematisere den model, der er her.
Jeg har sjældent set så mange udfordringer med en model, og det håber jeg også at ordføreren anerkender.
Der vil jo være rigtig mange danskere, som egentlig ville være i målgruppen, men på grund af alle mulige teknikaliteter får de så ikke nogen varmecheck.
Vi synes da, det er ærgerligt, at man med den her varmecheck går ind og hjælper alt for få – og i øvrigt skævt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-04-05:
Det er jo ikke nemt at hjælpe med 2 mia. kr. uden at få skældud for det, og der vil helt sikkert dukke nogle eksempler op, f.eks. om en ældre, der har været fremlejer i en bolig og så er flyttet på det rigtige tidspunkt og alligevel får 6.000 kr. i varmehjælp, selv om vedkommende er flyttet.
Der skal nok komme sådan nogle historier op i bestemte kulørte blade i Danmark.
Men det skal jo ikke afholde os fra at forsøge at lave noget, som har et godt socialt sigte.
Og det synes jeg faktisk at vi rammer godt her.
Og det er godt, at ordføreren anerkender, at der sådan set er gode elementer i det, vi har landet.
Og det er jo altså ikke et samlet beløb, der er ret langt væk fra de 2,7 mia. kr., som ordføreren nævner.
Marie Bjerre (V), 2022-04-05:
Ja, der skal nok dukke eksempler op på folk, der ikke får den hjælp, de egentlig burde have, eller nogle, som får hjælp, selv om det egentlig ikke var tilsigtet.
Problemet er bare, at der er alt for mange eksempler.
Det er en dårlig aftale, der er blevet lavet.
Det er noget makværk, og man har ikke villet lytte til de input, der er kommet.
Vi synes, det er rigtig ærgerligt, at man så er endt med den her model, som er administrativt meget bøvlet, og at hjælpen først kommer til udbetaling til september måned og tilmed rammer så skævt, som den gør, med alt for mange eksempler på folk, der ikke får den hjælp, de burde have.
Anne Paulin (S), 2022-04-05:
Ja, det er jo lidt komisk at høre ordføreren på talerstolen på den ene side sige, at varmechecken ikke tager højde for nok ting og det ene og det andet osv. osv., og så på den anden side sige, at det skulle være langt simplere og langt hurtigere.
Jeg tror simpelt hen ikke, de hensyn kan forenes.
Det fremstår jo også meget tydeligt, når ordføreren så kommer i gang med at redegøre for den meget simple model, at den meget simple model åbenbart indeholder forskellige initiativer, hvor pengene bliver brugt ad flere omgange.
Så måske kan ordføreren gøre os klogere på den her simple model: Hvor meget er det så, der skal gå til de generelle elafgiftsnedsættelser, som vi jo har set ikke giver særlig meget til de husstande, der virkelig har brug for det?
Hvor meget skal der så være tilbage til at give til selskaberne, og hvor meget skal så gå til kommunerne, som jeg i øvrigt også lige vil påpege over for ordføreren at vi også har ydet hjælpen til med tillægsaftalen om varmechecken?
Kan vi få en oversigt over, hvordan den simple model egentlig hænger sammen?
Marie Bjerre (V), 2022-04-05:
Jeg har jo sådan set forklaret mange gange, at vi gerne vil have en mere simpel model, og jeg har forklaret de løsningsforslag, som vi har spillet ind med.
Ja, vi har spillet ind med flere ting, fordi vi er gået konstruktivt ind til de forhandlinger, men man har så ikke ønsket at have Venstre med.
Men vi har bl.a. peget på en lempelse af elafgiften.
Lad os nu diskutere det her med hinanden.
Men problemet er jo, at vi har fået fremlagt den her model, og så har vi kunnet tage den eller lade være uden at få lov til at problematisere det.
Man har ikke haft en interesse i at have Venstre med i de forhandlinger, og det er da ærgerligt.
Vi synes også, der er blevet lavet en rigtig dårlig aftale.
Vi ville langt hellere have haft en mere simpel model, og der ville vi have været åbne over for at diskutere forskellige løsningsforslag.
Jeg har peget på tre, som kunne være helt oplagte at få løftet sløret for, og jeg ville da ønske, at regeringen havde lyst til at regne på de modeller, men det har man jo ikke villet.
Anne Paulin (S), 2022-04-05:
Vi har jo været vidt omkring i drøftelserne af, hvordan man skulle give den her varmehjælp – der har været forskellige modeller.
Og det er kompliceret, fordi det jo så er forskellige parametre, der skal køres sammen på forskellige måder.
Her har vi valgt at ende på husstandsindkomst som en vigtig ting og så selvfølgelig også, hvad det er for en opvarmningskilde, man har.
For det har rigtig meget at sige, i forhold til om man oplever store prisstigninger, eller om man måske oplever nogle prisstigninger, som er lidt lettere at leve med.
Så det er rigtigt nok, at det ikke er perfekt.
Man vil helt sikkert kunne finde cases, som vi jo også har set i medierne, på nogle, der tænker, at de da var berettigede, men ikke får varmehjælp, eller på folk, der omvendt måske ikke har behovet, men som får hjælp.
Men jeg tror ikke, at Ekstra Bladet skriver en masse historier om de 419.000 husstande, hvoraf det her for langt de fleste vil falde på et tørt sted og være en reel og vigtig håndsrækning.
Marie Bjerre (V), 2022-04-05:
Ordføreren siger, at man har været vidt omkring.
Min oplevelse var, at man fik præsenteret en løsningsmodel, og så kunne man acceptere den eller lade være.
Men hvis ordføreren sammen med de røde støttepartier har været vidt omkring, kunne jeg da godt tænke mig at høre: Hvad er det så for nogle andre løsningsmodeller, man har drøftet?
Anne Paulin (S), 2022-04-05:
Jamen man kan f.eks. tage den løsningsmodel, som jeg også ved at Venstre har været optaget af, som har været at give 2,7 mia. kr. i elafgiftsnedsættelser til alle, en såkaldt simpel model.
Og der er der bare at sige til det, at det jo ikke er en model, der i så fald hjælper de husstande, som har det allerstørste behov, og som har det allersværest.
For det ville være en model, hvor man ville sprede det tyndt ud på alle husstande, også dem i de højere indkomstlag, som måske ikke har behov for en varmehjælp.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-05:
Danmark er jo et dyrt land at leve i.
Vi har formentlig en af verdens højeste momser.
Tænker Socialdemokratiet nogen sinde over, at vi nu er nået så langt, at danskerne for at betale alle deres skatter og afgifter skal have en check af det offentlige, som man udskriver, ved at man jo opkræver skatter og afgifter hos folk, altså at det er en lidt absurd situation?
Man tager så mange penge fra danskerne, at de ikke kan betale deres daglige fornødenheder, så man bliver nødt til at uddele en check til dem bagefter.
Anne Paulin (S), 2022-04-05:
Nu er det jo ikke afgiftsniveauet på eksempelvis gas, der gør, at folk har svært ved at betale deres regninger for gas.
Det er selve prisen for gas, der gør, at folk har svært ved at betale deres gasregninger.
Det er den situation, som vi står i nu.
Og så kan vi diskutere det.
Det er jo fair nok at have det ideologiske synspunkt, at man synes, at skatter og afgifter skal sænkes.
Det mener vi i Socialdemokratiet ikke som udgangspunkt er løsningen på alle verdens udfordringer, for vi mener også, at det er vigtigt at have en stærk velfærdsstat, hvor vi har mange gode funktioner, som betales over skatten.
Så det er ikke vores synspunkt, at skatter og afgifter skal løse det hele alene.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-05:
Ja, den almindelige forbrugspris på gas er steget meget voldsomt, og det er det, der er problemet her.
Men årsagen til, at folk ikke kan betale deres egne regninger, er jo, at de skal betale meget store summer af deres indkomst i indkomstskat og afgifter og moms til den danske stat.
Hvis nu vi lod folk, der går på arbejde hver dag og tjener deres egne penge, beholde lidt flere af deres egne penge, så kunne de jo stå imod selv, i stedet for at de skal vente på en gavmild check fra det offentlige – og håbe på en gavmild check fra det offentlige, som kommer i det her tilfælde, men som måske ikke kommer, næste gang der er en prisstigning på et eller andet.
Er det ikke en lidt dårlig situation, at vi gør folk afhængige af det offentlige på den måde, som Socialdemokratiet har gjort?
Anne Paulin (S), 2022-04-05:
Jamen jeg er med på hr. Ole Birk Olesens generelle synspunkter, når det kommer til afgifter.
Jeg forholder mig så også bare til, at det redskab, som vi har valgt med varmechecken, sådan set er i overensstemmelse med også det, som Nationalbanken anbefaler, nemlig at man i den her situation, hvor vi har høj inflation, især på energiområdet, så ikke bruger generelle afgiftsnedsættelser som det primære redskab, men at vi i stedet for sætter målrettet ind hos dem, som har det største behov for en hjælp.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-04-05:
Jamen Enhedslisten er glad for, at vi er endt med en model, som ikke er sådan en asocial model, hvor man sænker elafgiften, men at vi gør noget meget mere målrettet.
Det synes jeg vi skal tage alvorligt.
Jeg er godt klar over, at det er energipolitikere, der her mødes for at behandle et forslag om varmehjælp, men det her er jo socialpolitik.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren, når nu Socialdemokratiet har været med til at gennemføre, at den grønne check bliver afskaffet for en række personer i Danmark, bl.a. de lavtlønnede og dem, der er på kontanthjælp, fra nytår.
Ville det ikke være en fordel at bibeholde den grønne check, så man kan bruge den som redskab til at hjælpe nogle mennesker med deres høje elregning?
Anne Paulin (S), 2022-04-05:
Jeg vil lige starte med at sige, at jeg jo ikke har sagt, at Socialdemokratiet er imod alle afgiftsnedsættelser, og jeg er fuldstændig med på den aftale, som vi har lavet, og som jo i øvrigt træder i kraft den 1. juli, og som er en del af de generelle overvejelser omkring vores grønne omstilling, og når vi får en grønnere elforsyning, giver det selvfølgelig også mening, at vi overvejer afgifter, men som sådan et redskab i en krisesituation.
Det var sådan set mere det, som jeg var inde på.
Så stiller ordføreren et konkret spørgsmål omkring fritidsboligerne.
Som jeg husker det, tæller det, hvis det er ens primære bolig, og hvis man er en af de pensionister, der bor der, også med, og jeg beklager, hvis det ikke er korrekt.
Men det er, som jeg husker det.
Og ministeren nikker.
René Christensen (DF), 2022-04-05:
Dansk Folkeparti var jo en del af forhandlingerne, indtil vi ikke kunne blive enige til sidst, i hvert fald i den første runde.
Det havde måske været nemmere til sidst, da man så også fordoblede beløbet, men sådan er det jo nogle gange i et forhandlingsforløb.
Men da havde man nemlig store problemer med at få fritidsboligerne med, når de blev brugt som ens faste bolig.
Men jeg vil så gerne rose regeringen for, at man trods alt har fået løst det, og at en folkepensionist, som bor i sin fritidsbolig, også kan få del i varmechecken.
Vi synes dog, at det er alt for få borgere, som får glæde af det her, men sådan er det.
Men man skal også rose det, som trods alt er lykkedes også i anden omgang.
Anne Paulin (S), 2022-04-05:
Det vil jeg bare sige at jeg er glad for.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-04-05:
Da vi startede med at rejse det her i november 2021, kunne vi jo se ind i et scenarie med høje energipriser, og det scenarie fortsætter også næste vinter.
Hvad vil regeringen gøre, og vil de så udbetale en ny check til oktober eller november?
Hvordan vil man håndtere de stigende energipriser også næste vinter?
Anne Paulin (S), 2022-04-05:
Der er ikke nogen tvivl om, at det er en udfordrende situation, som vi står i, og det er jo rent faktisk også svært at kunne se helt frem til næste vinter, og hvad der præcis kommer til at ske med bl.a. situationen i Ukraine, men jo også hvordan vi formår at håndtere de problemer, som vi har med vores forsyningskæder, og jeg ved jo også, at der arbejdes intensivt i EU-regi for at finde nogle løsninger, der gør, at Europa står bedst rustet også i forhold til en ny vinter.
For det skal jo helst ikke være sådan, at der er nogle, der sidder derhjemme og generelt har svært ved at betale deres varmeregninger og ikke tør at skrue op for radiatoren, når det er koldt udenfor.
Men jeg tror også bare, vi må sige, at det er en ekstraordinær og svær situation, som vi ser ind i, og at det derfor er meget svært at sige helt konkret, hvad vi kommer til at gøre næste vinter i den situation, vi står i.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-04-05:
Men kommer man ikke nemt til at skabe nogle forventninger om det her?
Og der er mange, der ikke får glæde af den, bl.a. også pensionister, der opvarmer deres hus med elpaneler.
Der bor et par i Rønne, som har skrevet til mig, og de har en høj elafgift nu.
Den er steget med næsten 9.000 kr., og de har været på pension i 7 år, men med deres samlede pension ryger de lige over den der indkomstgrænse, og de vil gerne have en hånd.
Der er rigtig mange derude, der gerne vil have en hånd, og skal vi også have en benzincheck til dem, som bor uden for byerne, som har en lang transport, og som også siger: Vi skal passe vores arbejde, og vi skal også have en kompensation?
I forhold til det spor, som man er ved at gå ned ad med at lave en check, vil jeg bare spørge: Hvor er det, man stopper?
Og hvor exceptionel en situation skal det være, før det udløser en ny check?
Anne Paulin (S), 2022-04-05:
Til spørgsmålet vil jeg sige, at som jeg ser det, er det i højere grad ordførerens eget parti, som bidrager til at puste falske forventninger op i forhold til den situation, vi står i – eksempelvis når ordførerens formand på bagsædet af sin Volvo harcelerer over de høje benzinpriser og pointerer, at det skulle være regeringens skyld, at vi er i den situation, som vi er i.
Så jeg mener ikke, at regeringen gør sig skyldig i at puste nogle falske forhåbninger op for folk – det synes jeg snarere er Konservative selv, der gør det.
René Christensen (DF), 2022-04-05:
Tak for det.
Dansk Folkeparti er jo heller ikke enige i, hvordan den her aftale er skruet sammen.
Det tror jeg godt man ved.
Jeg skal dog lige sige til ordføreren, at regeringen ikke er imod alle afgiftsnedsættelser.
Regeringen lavede jo i januar en aftale med Dansk Folkeparti, hvor vi bl.a. sænkede elafgiften fra 90 til 73 øre.
Det er også noget, man kan mærke derude, når den bliver implementeret.
Dem ville vi jo gerne have haft fremrykket, men det har ikke været muligt at få den aftale på plads med regeringen.
Men jeg har egentlig et spørgsmål, og det er bare for forståelsen.
Når man læser den igennem, ser man, at udtrykkene boligen og husstanden bruges meget.
Jeg skal bare spørge ordføreren: Hvis man er folkepensionist og bor i sin fritidsbolig som fast bolig, kan man så få en varmecheck, hvis man eksempelvis har elvarme?
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-04-05:
Jeg er meget, meget ked af, at jeg på den måde skræmmer fru Mai Villadsen, men jeg har det bare sådan, at det jo må være sådan, at det, vi ser nu i Danmark, er, at vi har syrere og afghanere her i Danmark, som skal være her på to forskellige grundlag, alt efter om de har været i Ukraine eller ej.
Det synes vi ikke.
Så er der nok forskel på, hvad vi to mener man skal gøre ved det.
Ukrainerne er her under en særlov, fordi Ukraine hører til vores nærområder, og det er der, vi er forpligtet til at hjælpe.
Men der er da ikke nogen, der skal efterlades til Putins bomber, men så skal man bare komme her under helt almindelige betingelser for asyl.
Det er sådan set det, vi har sagt, for vi synes, der er en nuance her, det er vigtigt at holde fast i.
Mai Villadsen (EL), 2022-04-05:
Folk med syrisk baggrund, der bliver bombet i Ukraine, og som flygter til Danmark, skal ifølge Konservative simpelt hen have en anden behandling end folk med ukrainsk baggrund og et ukrainsk pas.
Jeg synes simpelt hen, det er helt uhyggeligt, at Danmarks uofficielle statsministerkandidat kan mene sådan noget.
Det forstår jeg ikke.
Sjúrður Skaale (JF), 2022-04-05:
Tak for det.
Og tak for talen.
Hr. Jakob Ellemann-Jensen talte meget om udfasningen af russisk gas, og det er selvfølgelig en god ting, men det er noget, som selvfølgelig kun kan opnås på den lange bane.
Et andet tiltag, der lige er blevet talt om, som vil ramme den russiske økonomi og dermed indirekte den russiske krigsmaskine her og nu,
er lukningen af havne for russiske skibe.
Hr. Jakob Ellemann-Jensen går ind for det.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-04-05:
Nej, det kan jeg ikke give et bud på.
Jeg tænker, at det er drøftelser, som også har været i europæisk regi, men af uransagelige årsager bliver jeg ikke inviteret til rådsmøder.
Sjúrður Skaale (JF), 2022-04-05:
Det er jo ikke forbudt, som hr. Jakob Ellemann-Jensen også sagde i sin tale, at gå forrest.
Altså, det ville have impact her og nu, så hvorfor ikke træffe en beslutning om det?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-04-05:
Det, jeg også prøvede at sige med min tale, var jo, at det her fylder os med en pokkers masse dilemmaer.
Det gælder vores afhængighed af russisk gas kontra medfinansieringen af en fuldstændig nådesløs og brutal krig.
Samtidig er der det med at lukke for havnene over for at være verdens femte- eller sjettestørste søfartsnation.
Der er bare nogle dilemmaer i det her, som ikke er nemme.
Jeg tror bare, at det, vi skal huske på, er, at den ondskab, som vi står over for nu, er så massiv, at vi bliver nødt til at træde voldsomt i karakter.
Så derfor er der også brug for, at vi træffer nogle svære beslutninger.
Edmund Joensen (SP), 2022-04-05:
Tak, og tak for en god tale.
Det er positivt, at Færøerne og Grønland bliver inddraget i udenrigspolitik og sikkerhedspolitik.
Hvordan har partilederen for Venstre tænkt sig at vi skal få indflydelse på udenrigs- og sikkerhedspolitikken, og hvordan vil man finde de røde linjer, som er så vigtige for sammenholdet i rigsfællesskabet?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-04-05:
Tak for spørgsmålet.
Særlig i en situation som den, vi har nu, kan vi ikke stå for tæt i rigsfællesskabet, så det er der al mulig grund til.
Jeg havde lejlighed til at besøge Færøerne her for et par uger siden og kunne jo konstatere, at den uenighed, der var mellem Danmark og Færøerne tilbage i 2014, om restriktioner mod Rusland er forsvundet som dug for solen, og at man fra Færøernes side i den grad går forrest.
Det vil jeg sådan set bare kvittere for.
Jeg synes, det er forbilledligt, når man tænker på den store afhængighed i færøsk økonomi.
Edmund Joensen (SP), 2022-04-05:
Nu har regeringen og landsstyret på Færøerne og landsstyret i Grønland en aftale om et samarbejde.
På samme måde er der tanker om, at der skal arbejdes på samme måde på parlamentarisk niveau.
Jeg kunne tænke mig, at det var vejen frem, at man lægger vægt på det arbejde.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-04-05:
Det er jeg bestemt ikke uenig i.
Jeg mener virkelig, vi har behov for at vide mest muligt om hinandens udenrigspolitiske, forsvarspolitiske, sikkerhedspolitiske interesser i rigsfællesskabet, også fordi de i en situation som den, vi står i nu, måske er tydeligere, end de har været tidligere.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-05:
Vi er selvfølgelig meget, meget enige i, at vi skal udfase russisk gas.
Det er en kæmpe mulighed for at slippe fri af brug af noget fossil energi.
Men i og med at hr. Jakob Ellemann-Jensen siger, at det skal være nu – og det er vi også meget enige i – så er vi jo nødt til at prøve at finde ud af hvordan, og der er forskellige forslag.
Hvad med at prøve at involvere befolkningen?
Hvad med at prøve at gøre det til en folkesag og give støtte til lokale folkemøller, solcelleanlæg og varmepumpefællesskaber og i det hele taget udvikle de her lokale energifællesskaber, der gør
Så er vi uafhængige af den russiske gas og alle andre typer fossil energi.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-04-05:
Jeg tror, at noget af det, man kan tage fat i, er nogle af de ordninger, man også i dag kan søge inden for.
Der var en af dem, der lukkede her for et par dage siden, og som jo er blevet bestormet af gode mennesker, som gerne vil udskifte deres gasfyr.
Jeg tror, vi bliver nødt til at se på, om vi kan skrue op for de her ordninger, og om vi kan fremrykke nogle af de her ordninger, sådan at det er noget, vi gør nu.
For ved samme lejlighed hører vi, at de mennesker, der har søgt inden for de ordninger, får svar engang til efteråret.
Det her skal have en højere prioritet, og det skal det have nu, både i forhold til privatkunder, men også i forhold til erhvervskunder.