runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2018-01-23:
Der er en lille modsætning, synes jeg.
Nu ved jeg godt, at ordføreren er vikar for den egentlige ordfører, men altså, hvis man virkelig synes, det er et problem – og jeg kan høre, ordføreren synes, at der er tale om ågervirksomhed – burde man gøre noget ved det.
Altså, hver eneste dag er der folk, der kommer galt af sted på grund af det her.
Nu er der fremsat et forslag, og så siger man, at det vil man ikke støtte, fordi man vil have et forslag, der indeholder endnu flere ting.
Kan vi så forvente, at ordførerens parti prompte tager initiativ til i hvert fald at gøre noget ved det her, eller er det bare, for at være helt ærlig, en gratis omgang fra talerstolen i dag?
Altså, vil der blive taget initiativ fra Socialdemokraternes side til enten at indkalde til forhandlinger eller at opfordre regeringen til forhandlinger, eller til selvstændigt at fremsætte et beslutningsforslag hernede, eventuelt i samarbejde med nogle af de andre partier, der er enige i, at det her er et problem, for at gøre noget ved det?
For ellers virker det besynderligt, at man siger, man har et problem, men ikke vil bakke op om et forslag, som man oven i købet selv har fremsat tidligere i en næsten identisk udgave.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-01-23:
Jeg noterer mig, at Venstres ordfører nævner VE-målsætningen for 2030, men ikke forholder sig til, at der er en gældende folketingsbeslutning om reduktionerne i klimabelastningen i 2020.
Den gældende folketingsbeslutning er jo, at man skal komme så tæt på de 40 pct. som muligt.
Det kunne jo være interessant at vide, om regeringen agter at leve op til den beslutning, Folketinget har truffet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-01-23:
Igen må jeg simpelt hen sige, at det er så sjovt, hver eneste gang DF's ordfører siger, at det ikke er nok, at vi opgiver at låne penge ud, når vi har et hav af udlånspuljer, fonde, statslige banker, som udlåner til virksomheder af mange gode årsager.
Undskyld, det skulle ud.
Jeg synes, at det er meget morsomt, hver eneste gang DF's ordfører siger det.
Tilbage til det her.
Jeg vil faktisk gerne sige tak for talen.
Jeg synes, der var flere områder, hvor hr. Hans Kristian Skibby var inde på nogle ting, vi kunne gøre.
Jeg vil bare høre om noget helt principielt.
Så mener DF principielt, at man ikke skal gå ind og sætte en ågergrænse?
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-01-23:
Jo, og det er også derfor – og jeg vil gerne sige det endnu en gang til Enhedslistens ordfører, som åbenbart ikke har hørt, hvad jeg sagde – at jeg lige har nævnt en lang række af initiativer, som jeg synes vil være helt nærliggende at gennemføre i forhold til det her
Jeg kan da godt nævne et par stykker mere, hvis jeg skal det.
Kreditadvarsler i cpr-systemet – der vil det da også være glimrende at gå ind i forhold til folk, som tangerer en umyndiggørelse, i forhold til at man f.eks. er udviklingshæmmet osv.
Der er mange mennesker, som også på den måde kommer i klemme, fordi de bliver fristet af de her lån.
Så har vi muligheden for at lave de her kreditadvarselstilbud, hvor man bliver registreret i cpr-systemet.
Vi har også diskussionen omkring gældslofter – altså, kan man sætte et loft over morarenter?
Ja, det kan man også gøre.
Og alle de ting er vi med på, men vi kan ikke støtte det, som ligger her, altså at vi skal til at lovgive om lofter over, hvad en virksomhed må tage i rente.
Sådan er det.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-01-23:
Det kan godt være, at de tal, som hr. Pelle Dragsted læser op nu, er de rigtige; jeg har nogle andre tal, og de er muligvis forkerte, men der er altså en mindre andel af dem, der tager kviklån, som misligholder lånene.
Jeg har selv begået masser af fejl, købt ting, jeg ikke havde brug for osv. osv.
Sådan er det en gang imellem, livet er fyldt med fristelser.
Og jeg mener sådan set ikke, at det er vores opgave at sidde herinde og vurdere, hvilke fristelser der skal være derude, og hvad for nogle der ikke skal være der.
Altså, når et flertal godt kan finde ud af at betale lånene tilbage – og nogle måske endda fortryder det bagefter – så gør de det nok ikke igen.
Sådan er det indimellem her i livet, og sådan synes jeg det skal være, fordi vi mennesker altså har en helt unik evne til at lære af de fejl, som vi begår.
Jeg synes sådan set, at det er godt, at vi har et samfund, der er indrettet på den måde, og jeg mener ikke, at det er vores opgave at fjerne enhver fristelse derude, som vi ikke selv mener borgerne skal benytte sig af, om man vil.
Så igen: Langt de fleste kviklån har altså en ÅOP, som er sammenlignelig med den, du har i en almindelig bank, hvis du overtrækker din konto.
Der synes alle – jeg ved ikke, om Enhedslisten gør – at det er helt i orden, at der naturligvis er en højere rente, når man låner flere penge og bruger flere penge, end man har.
Den højere rente afspejler jo den risiko, der er for banken, og hvis banken taber pengene, jamen så er der andre, der skal betale, og det synes jeg sådan set ikke er rimeligt.
Pelle Dragsted (EL), 2018-01-23:
Altså, at de her lån bare vil flytte et andet sted hen tror jeg faktisk ikke man bare kan sige.
Der er opstået et marked for den her type lån, fordi de er blevet tilbudt.
Mange af de her mennesker siger efterfølgende, at de fortryder, at de har taget et lån.
Det er ikke lån, man bare kunne være gået ned at tage i banker – det er typisk impulslån.
Det er altså en ny type af udlånsvirksomhed.
Så hvis man fik reguleret og lukket ned for det her, tror jeg ikke bare man kunne konkludere at de lån så ville flytte et andet sted hen.
Så det, man skal her, er, at man skal afveje konsekvenserne for borgerne og for samfundet og sige, at de er så store, at vi sådan set ikke ønsker at have denne type virksomhed i Danmark.
Så siger ordføreren, at det er et mindretal, og at man derfor skal tage hensyn til flertallet, men ifølge bemærkningerne til forslaget her er det altså 25 pct. af de lån, der er oprettet, som bliver overskredet med mindst 30 dage i forhold til betaling, og det er 18 pct., der endte med at blive sendt til inkasso.
En meget stor del af omsætningen er simpelt hen ikke baseret på renter – og der er jeg sådan set helt enig med ordføreren i, at der selvfølgelig lægges renter på – men at man spekulerer i, at folk kommer galt af sted.
En meget stor del af den samlede indtjening er ikke renter, men strafrenter og gebyrer for at misligholde et lån.
Det synes jeg ikke vi skal give plads til.
Der er masser af steder, hvor vi griber ind i markedet – hvorfor ikke gøre det her?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-01-23:
Jeg vil bare sige, at når risikoen bliver mindre, fordi man sætter renten op, er det jo en god idé at sætte renten op.
Det er sådan, at andre og helt normale banker også agerer.
Prøv at se, hvad det koster at overtrække sin egen konto – det er dyrt.
Der er strafgebyrer osv. osv., listen er ret lang.
Det er måske en af de ting, som jeg synes kunne være meget fornuftigt, nemlig at det skal være gennemskueligt, og at jeg skal kunne se, hvad den årlige rente er, når jeg tager et lån.
Det synes jeg er godt.
Gennemsigtighed i markedet er godt, og det kan være med til at fremme konkurrencen.
Men jeg er ret overbevist om, at det vil have den modsatte effekt og begrænse muligheden for at yde lån – altså, efterspørgslen på lån forsvinder jo ikke.
Mennesker vil gå andre steder hen og låne pengene.
Det har vi set tidligere, og det er heller ikke nogen succes.
Jeg ser hellere, at det foregår i det åbne.
Det er i øvrigt godt, at vi har en samtale om det at låne penge – det tror jeg vi har brug for.
Men regulering, som der foreslås her, tror jeg ikke er en god idé.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-01-23:
Lige præcis dér tager hr. Joachim B. Olsen faktisk fejl, fordi det er en integreret del af en forretningsmodel blandt nogle af de her spillere, at man sætter strafgebyrerne så højt og fravælger – hvad skal jeg sige – relativt sund fornuft, i forhold til hvem man tilbyder lån.
Man får simpelt hen skruet en forretningsmodel sammen, hvor det kun er et økonomisk gode, at der er en vis procentdel, som ikke kan betale tilbage, og hvor man vælger usikre kunder, så man dermed kan have de meget høje renter, ÅOP, fordi risikoen bliver minimeret, når strafgebyrerne er så høje.
Jeg tror ikke, vi bliver enige her.
Bare et sidste spørgsmål: Hvad mener hr. Joachim B. Olsen om den manglende konkurrence på kviklånsmarkedet?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-01-23:
Hvis man låner penge ud, tjener man jo penge på, at pengene bliver betalt tilbage med renter.
Altså, den dårligste forretning, man overhovedet kunne lave, var at låne penge ud og ingen betalte pengene tilbage.
Så dem, der låner penge ud, har jo en interesse i, at pengene bliver holdt tilbage – ligesom det gør sig gældende, når man går ned i sin bank, at det koster ekstra, hvis man ikke overholder den aftale, man har indgået.
Det er jo sådan set fint.
Jeg tror, at de samme virksomheder måske kunne tjene endnu flere penge, hvis flere mennesker overholdt deres aftaler, for så ville de jo kunne sætte renten ned på deres lån.
Så jeg tror, at det er noget, virksomhederne selv er meget opmærksomme på, for hvis virksomhederne låner penge ud til folk, der ikke kan eller ikke vil betale dem tilbage, så er det ikke noget, der på sigt gavner deres forretning.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-01-23:
Men når vi fra SF's side er kommet med det her forslag, er det, fordi vi synes, at de her lån er så giftige.
Der er så lidt konkurrence til at holde priserne nede, og det siger Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen også i rapporten, nemlig at to udbydere sidder på 80 pct. af markedet, der også generelt er kendetegnet ved ret få spillere.
Siger det ikke ordføreren, at der altså er et eller andet galt her?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-01-23:
Tak for det, formand.
Vi kan ikke støtte det her beslutningsforslag.
Det kommer måske ikke som en stor overraskelse for beslutningsforslagsstillerne, men det kan vi altså ikke.
Renter er jo prisen på at låne penge, og prisen afspejler bl.a. risikoen ved at låne pengene ud.
Og det er vores helt grundlæggende overbevisning, at det er en dum idé for politikere at blande sig i prisdannelsen på markedet.
Jeg kan ikke rigtig komme med eksempler på, at det har været nogen succes.
De her debatter tager jo altid udgangspunkt i dem, som ikke betaler deres kviklån, men det gør omkring 90 pct. faktisk.
90 pct. af dem, der låner penge, betale pengene tilbage.
Skal vi så gå ind og lave lovgivning ud fra dem, det lille mindretal, som ikke kan finde ud af at overholde de aftaler, de har indgået?
Det mener jeg faktisk ikke vi skal.
Jeg synes, det er sådan en helt principiel ting, at lovgivning ikke altid skal tage hensyn til laveste fællesnævner, men sådan set bør tage hensyn til det store flertal, som, i det her tilfælde, rent faktisk godt kan finde ud af at overholde de aftaler, de har indgået.
Det er også sådan lidt pudsigt, at SF vælger 15 pct.
For hvis du som helt almindelig lønmodtager overtrækker din konto, og hvis du har en kassekredit, hvis du så overtrækker din kassekredit, betaler du meget, meget mere end 15 pct. i ÅOP.
Vil SF så også sætte prisloft over de renter, man betaler, når man overtrækker sin konto?
Det er jo et godt spørgsmål.
Man skal naturligvis altid tænke sig om, når man låner penge.
Det gør de fleste heldigvis også.
Når man er ung, tænker man sig måske ikke altid så godt om.
Jeg kan huske en sommerferie, da jeg var ung, hvor jeg tog på en spontan rejse og brugte alt for mange penge.
Dem måtte jeg jo så betale tilbage, og jeg lærte en vigtig lektie.
Og sådan er det jo med os mennesker – vi kan begå fejl, men det, der også kendetegner mennesker, er, at vi også kan lære af vores fejl.
Og jeg synes sådan set ikke, vi skal have et samfund, hvor man ikke kan begå fejl, for dem lærer vi sådan set også af.
Men igen: For langt de fleste mennesker er det faktisk en hjælp, at de kan få et hurtigt lån, og de betaler også lånet tilbage igen.
Og så skal vi huske på, at det jo er et enormt privilegium, at vi lever i et samfund, hvor det er muligt at låne penge.
Det er en af kilderne til vores velstand.
Mange mennesker rundtomkring i verden bor i lande, hvor de ikke har adgang til kredit, og det er endnu værre end at skulle betale renter på lån, som man tager.
Så vi kan ikke støtte det her beslutningsforslag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-01-23:
Jeg synes, det er vigtigt, at vi sørger for, at der er en bred vifte af finansielle muligheder, lånemuligheder, til rådighed for borgerne, for behovene er vidt forskellige.
Grunden til, at jeg nævnte det med et ureguleret marked, er, at det værste, der kan ske, er, at vi får lavet regler, så det ikke er ÅOP, altså årlige omkostninger i procent, men ÅOF, altså årlige omkostninger i fingerled, der bliver prisen på et lån, og jeg er da glad for at høre – og jeg husker også tydeligt debatten og den konference, vi var til – at gældsrådgivernes erfaring med, at folk er havnet derude, ikke er så stor.
Men det kan også være, at det, hvis man er havnet derude, måske så er sværere at gå ned til en gældsrådgiver og sige: Jeg har i øvrigt lige et lån på 40.000 kr., som jeg skylder til nogle folk, der løber rundt i nogle lidt tunge jakker med nogle store bogstaver på ryggen.
Men derfor handler det jo om, at vi skal sørge for, at der er en gennemsigtighed, en ordentlig konkurrence, og at forbrugerne træffer et oplyst valg og et velovervejet valg, og derfor er vi, som jeg også sagde i min ordførertale, også klar til at se på, hvordan intentionerne bag 48-timersbetænkningstiden kan udmøntes i forhold til de nye lånetyper, der er kommet, således at der kommer den velovervejethed hos forbrugerne.
Det tror jeg sådan set vi alle sammen er enige i.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-01-23:
Kan ordføreren huske det arrangement, som vi begge to var til for en del måneder siden, i efteråret, og som netop handlede om kviklån?
Der var en gældsrådgiver, som sagde: Vi plejer at bruge argumentet om, at vi skal holde folk inden for den her relativt velordnede verden, som kviklån er, for at sikre, at de ikke kommer ud på rockermarkedet.
Og så sagde hun: Nu er det simpelt hen blevet billigere at låne på det sorte marked.
Det var ikke en anbefaling, men det er jo helt absurd, at man står med professionelle gældsrådgivere, folk, der er ansat i kommunerne, fordi hele familier kan blive splittet ad, når der er økonomisk ruin, som siger: Du kan få en bedre deal på det sorte marked.
Er det ikke et tegn på, at der er noget, der er galt, og at vi bliver nødt til at gøre noget mere end det, vi har gjort?
For jeg er jo enig i, at 48-timersreglen ikke har hjulpet, i hvert fald ikke nok.
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-01-23:
Det er rigtigt, at vi har en ågerparagraf, som har rigtig, rigtig mange år på bagen, og hvis jeg husker nogenlunde rigtigt, er det ikke mange sager, man kan finde, hvor folk er blevet dømt for at overtræde ågerparagraffen.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi sikrer, at folk tænker sig
godt om
Det er sådan set det bedste værn.
Der har også været nævnt, at man som forbruger skal huske at læse det med småt.
Det er jo derfor, vi har begrebet ÅOP, altså at man som forbruger kan få et meget simpelt overblik over, hvad et lån reelt koster, og at ikke noget bliver kaldt for renter, noget for gebyrer og noget for alt muligt andet, men at det er et samlet begreb.
Det synes jeg er vigtigt.
For gennemsigtighed er noget af det vigtigste for at sikre konkurrencen, og det tror jeg sådan set er noget, vi generelt arbejder for, og det vil også være attraktivt på det her felt.
Man kan sige, at det, hvis vi laver yderligere reguleringer på markedet – det er sådan en helt generel og principiel diskussion – nu i hvert fald normalt ikke er fremmende for, at der kommer flere aktører ind, og at det dermed styrker konkurrencen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-01-23:
Tak, og tak til hr. Torsten Schack Pedersen for talen, hvori han talte om, at der var en risiko for at få et marked, hvor der ikke var konkurrence, hvis man gik den her vej.
Men i Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens rapport, der hedder »Markedet for kviklån«, står der, at markedet er et koncentreret marked, og at de to største udbydere tilsammen står for omkring 80 pct. af det samlede udlån osv. osv.
De siger, at der ikke er en sund og god konkurrence på markedet.
Der er nogle få spillere, og to af dem står for 80 pct., og så får man jo netop ikke budt hinanden ned.
Altså, så får man jo netop ikke et marked, hvor man kan sige, at selv om du skal have et kviklån, kan du på grund af konkurrencen vælge det billigste.
Jeg har et spørgsmål til Venstres ordfører, og jeg vil faktisk koncentrere mig om ågerbestemmelsen.
Vi har en ågerbestemmelse, og det ene spørgsmål er: Skal vi bevare den?
Hvis svaret er ja, skal den så udbygges?
For den er jo stort set ubrugelig i dag.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-01-23:
Det var rigtig, rigtig mange spørgsmål på en gang, som hr. Jens Joel her kom med.
Jeg garanterer for, at regeringen arbejder for, at vi får en så ambitiøs energiaftale som overhovedet muligt.
Christian Poll (ALT), 2018-01-23:
Jo, men landbruget har jo også en forholdsvis høj samlet andel af vores klimabelastning, og derfor er det måske rimeligt, at man kigger på at gennemføre reelle reduktioner, også i landbruget, ligesom man skal det i energisektoren og i forhold til byggeriet og transporten osv.
Ville det ikke være mere rimeligt at gå i gang, tage udfordringen op og få skabt nogle gode løsninger fra starten?
Mette Abildgaard (KF), 2018-01-23:
Jamen jeg synes sådan set, det er et godt spørgsmål.
Det er jo en beslutning fra regeringens side, at det skal være muligt at anvende de her mekanismer.
Det er en beslutning fra europæisk side, at det skal være muligt at gøre.
Hvis vi valgte ikke at gøre det i Danmark, stillede vi dansk landbrug i en sværere situation end situationen for dem, som de konkurrerer med i andre lande.
Men vi er i en særlig position i Danmark, fordi der er så stor en del af vores land, der bliver anvendt til landbrugsproduktion – det er en meget vigtig del af vores økonomi.
Det gør ikke, at vi ikke skal sikre en omstilling, men det har jo bare rigtig meget at sige for det danske samfund, at vi får gjort det på en måde, der ikke sætter de danske landmænd i en meget svær økonomisk situation i forhold til at levere de her forandringer.
Christian Poll (ALT), 2018-01-23:
Ordføreren nævner jo, at de ikkekvotebelagte sektorer lidt er vores smertensbørn herhjemme, og at det er dem, vi skal kigge meget på den næste tid, altså hvordan vi får lagt nogle gode planer for, hvordan vi kan få reduktioner der også.
Og der lader det jo til at landbruget ender med stort set at kunne undlade at lave indsatser, simpelt hen fordi man gør maksimalt brug af de her kompenserende løsninger, der ligger i det, der hedder LULUCF, som er nogle mekanismer, der handler om, hvordan man bruger jorden.
Når jeg spørger, om det er smart, er det jo, fordi der på et eller andet tidspunkt skal ske nogle reduktioner, når man kommer videre i processen, og så er man bagud.
Hvis man nu gik ind og tog indsatsen alvorligt, kunne man komme foran, ligesom man er på visse andre områder i Danmark.
Mette Abildgaard (KF), 2018-01-23:
Jeg må indrømme, at jeg ikke kender så meget til, præcis hvad de der har gjort i Norge.
Men jeg vil gerne være med til at se på, hvordan vi kan lave en mere hensigtsmæssig indretning af vores afgiftsstruktur herhjemme, for lige nu straffer vi noget af det, vi gerne vil have mere af, nemlig grøn el, og det er jo helt tosset, at vi gør det på den måde.
Jeg havde en anden ting, jeg ville sige, men den er lige røget – beklager.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-01-23:
En anden ting, som jeg synes er meget interessant i det norske udspil, er, at skattesystemet lægges om, så det faktisk fremmer den grønne omstilling, og at forureneren skal betale.
De penge, man så får ind, bliver ikke bare opslugt af statskassen, nej, de bliver brugt til at reducere andre skatter og afgifter for berørte grupper for at lette den omstilling, altså det, vi tidligere havde, nemlig det grønne fradrag, for netop at gøre det socialt balanceret.
Kunne det være interessant at kigge på sådan et grønt skatteskifte, som også skulle påvirke bl.a. landbruget og fiskeriet, som det gør i Norge?
Mette Abildgaard (KF), 2018-01-23:
Det er rigtigt, at landbruget er en stor udleder, og det er, fordi det er en stor eksportør af fødevarer i Danmark, og det udgør en meget stor del af vores eksport.
Jeg vil også gerne, at landbruget skal bidrage.
Der blev lavet et virkemiddelkatalog for efterhånden nogle år siden, hvor der var nogle forslag.
Jeg må indrømme, at jeg ikke på stående fod kan huske, om der er meget af det, der ligger der, som ikke er realiseret, og som man oplagt kunne tage fat i – det må jeg indrømme at jeg simpelt hen ikke på stående fod kan huske.
Men selvfølgelig skal vi hele tiden se på: Hvor kan der ydes en større indsats, også fra landbrugets side?
Jeg kigger meget til, hvad der sker i Norge.
Det er jo vanvittig spændende.
Jeg er så stolt af min konservative søsterorganisation deroppe, Høyre, som jo står i spidsen for det her med Erna Solberg.
Jeg ved også, at en anden god konservativ, Connie Hedegaard, har været med til at rådgive i forbindelse med det, der foregår deroppe.
De ikkekvotebelagte sektorer er jo vores smertensbarn herhjemme.
Det er jo der, at vi har de allerstørste udfordringer, og det er noget af det, der er allersværest.
Så stod det til mig, var det også noget, der blev adresseret i et energiudspil fra regeringen.
Jeg synes, det er så svært, hvad pokker vi skal gøre med hensyn til transportsektoren.
Det handler også om at lave den rigtige infrastruktur.
Jeg kigger på noget i forbindelse med ladestandere, om man kunne få det ind i en energiaftale.
Det er bare sådan et vildt projekt, jeg lige har kastet mig over, men jeg synes, at det kunne være rigtig fint, hvis man kunne få gjort noget ved det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-01-23:
Først vil jeg takke ordføreren for at lægge vægt på, at det skal være en bred politisk aftale, og at det netop også skaber stabilitet for erhvervslivet, men generelt også for de kommende klimatiltag, så tak for det.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren følger med i norsk politik.
I Norge har man jo en borgerlig regering, som i øjeblikket eller lige for nylig har lanceret en forholdsvis ambitiøs politik på klimaområdet, som både handler om den kvotebelagte sektor, men også om den ikkekvotebelagte sektor.
I en del af målene, som er fremlagt – og det er altså med en finansminister fra Fremskrittspartiet og en statsminister fra de konservative – understreger man, at man vil have en fossilfri kollektiv trafik inden 2025 i Norge.
Forestiller ordføreren sig, når regeringen fremlægger sit forslag til energiforlig, at man ikke kun holder sig til den kvotebelagte sektor, men lader sig inspirere af nordmændene og også forholder sig til den ikkekvotebelagte sektor?