Jesper Petersen (S), 2022-04-28:
Tak for det.
Forslagsstillerne bag beslutningsforslaget her ønsker at pålægge regeringen at ændre su-loven, så renten på su-lån sættes ned fra 4 til 1 pct., derudover at der indføres et fast renteloft på 4 pct.
Endelig ønsker forslagsstillerne, at de yderligere omkostninger til lånet ikke må overstige 100 pct. af det samlede lånebeløb.
Forslagsstillerne begrunder bl.a. forslaget med statens renteindtægter på su-lån, og at den nuværende model ikke er rimelig, da der er unge, som stifter en stor gæld til staten gennem su-systemet, og som senere i livet har udfordringer med at afbetale deres gæld – hvis jeg sådan kort skal opridse indholdet i forslaget, inden vi går over til diskussionen.
Den underliggende intention med forslaget er både sympatisk og relevant og en intention, som regeringen deler.
I Danmark er uddannelse for alle.
Du skal ikke lægge store beløb for at kunne være indskrevet på en uddannelse, som man ser i lande – hvad skal man sige – der er mere præget af en liberalistisk tænkning og ikke i samme grad præget af en socialdemokratisk om lige adgang til uddannelse.
Det danske uddannelses- og su-system er attraktivt.
Det er en grundlæggende holdning, som jeg har, og jo også en præmis i de løbende politiske overvejelser om ændringer på su-området, som regeringen og et bredt folketingsflertal gør sig i su-forligskredsen.
Regeringen anerkender, at forslagsstillerne bag det aktuelle forslag – Enhedslisten, som det er – ikke er en del af su-forligskredsen, men det ændrer ikke ved, at forslaget i sit indhold falder inden for su-forliget, og da regeringen respekterer alle indgåede forlig, kan vi allerede af den grund ikke støtte forslaget.
Efter god parlamentarisk skik drøftes forligsstof i en forligskreds, hvis et eller flere forligspartier ønsker det og på den måde har det her sammenhold om et forlig og alle de kompromiser, der er indgået i den forbindelse.
Jeg vil dog gerne her i salen fastslå, at su-systemet ikke skal stimulere en uhensigtsmæssig lånepraksis blandt uddannelsessøgende.
Jeg vil uafhængigt af det her forslag indkalde su-forligskredsen til en drøftelse af su-gældsområdet med fokus på forebyggelse af misligholdt su-gæld.
Problemstillingen er relevant.
Jeg vil dog gerne advare imod at gøre su-lån til noget forkert i sig selv.
Der er bred politisk enighed om et dansk su-system med en stipendiedel og en lånedel, hvor unge også har gode muligheder for at arbejde ved siden af studierne uden at blive straffet økonomisk for det.
Jeg vil også minde om, at den nuværende rente på su-lån i uddannelsestiden stadig ligger under markedsrenten, ligesom su-lånemodellen samlet set er ganske attraktiv.
Man skal nemlig se for sig, hvad alternativet var: at man skulle ud på et privat lånemarked, hvor man jo normalt skal have en form for sikkerhedsstillelse og pant, hvis man skal kunne optage et lån, og ellers, hvis der er en meget stor risiko forbundet med det, vil der også kunne tages en meget høj rente, også højere end den, der tages for su-lån i dag.
Men der kræves ikke sikkerhedsstillelse og pant, og det er også med til at skabe adgang til et favorabelt lån for en målgruppe, der særlig under uddannelse må forventes at have lavere kreditværdighed på det ordinære lånemarked.
Endelig synes de økonomiske konsekvenser ved beslutningsforslaget at være forbundet med stor usikkerhed.
For at illustrere det vil jeg sige: Hvis renten på su-lånegæld under uddannelsen justeres fra 4 til 1 pct., vil de statslige brutto mindreindtægter, som det siges, årligt umiddelbart være ca. 400 mio. kr., før der sker et tilbageløb, ca. 200 mio. kr., når der tages højde for de skatter og afgifter, der ellers vil blive betalt.
Det er behæftet med usikkerhed, men jo altså et trecifret millionbeløb, som der p.t. ikke er finansiering til, og i øvrigt også midler, som også forslagsstillerne har været med til at anvende til andre formål i forbindelse med indgåelsen af de årlige finanslove.
Derfor kan man godt mene, at det skal ændres alligevel; selvfølgelig kan man det.
Men det kræver altså, hvis man vil realisere forslaget, at man finansierer det, enten inden for su-området eller på finansloven.
Samtidig hører det vel også med til den her diskussion, at renten aktuelt jo er stigende fra det usædvanlig lave niveau, den har været på.
Så for at opsummere kan regeringen ikke støtte forslaget af respekt for su-forliget.
Emner, der er omfattet af forliget, bør håndteres i og af su-forligskredsen.
Regeringen har ikke en grundlæggende bekymring i forhold til det eksisterende su-system, men vil altså også sende det signal, at en forebyggelse af unges misligholdelse af su-gæld er et vigtigt tema, og jeg vil invitere su-forligskredsen til en drøftelse om det.
Tak for ordet.