runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-10-14:
Tak til hr. Christian Juhl.
Jeg vil egentlig rette blikket op på tilhørerrækkerne.
Der sidder rigtig mange unge mennesker i øjeblikket, og det, vi diskuterer, er det nordiske samarbejde.
Jeg vil appellere til jer, netop som hr. Christian Juhl siger, for der er kommet en fantastisk ny, stor film, som handler om det nordiske samarbejde tilbage i middelalderen.
Jeg ville ønske, at den blev fast pensum, for den vil give rigtig meget forståelse for, hvordan Norden har udviklet sig, og hvad Norden står på i dag.
Så måske skal I gå i biografen i aften og se den, mens det stadig væk er en ny storfilm, faktisk den dyreste danske film, der nogen sinde er produceret, med støtte fra de nordiske lande.
Mange tak til hr. Christian Juhl for spørgsmålene.
Jeg afsluttede egentlig min kommentar med at sige, at jeg tror, at vi i det nordiske samarbejde bliver mere og mere kloge på, hvordan verden forandrer sig, og hvad der bliver væsentligt.
Det skal egentlig stadig væk være mit svar, også på hr. Christian Juhls første spørgsmål i forhold til stormagterne.
For jeg oplever, at vi både her i Folketingssalen nationalt, men også i de samarbejdsfora, vi har, også i nordisk sammenhæng, bliver mere og mere opmærksomme på de geopolitiske forhold, som presser, og hvor Arktis afføder en stor interesse.
Jeg er faktisk rigtig glad for, at hr. Christian Juhl nævner Ilulissataftalen, for det vedrørende lavspænding må og skal være af største interesse også i fremtiden.
Og når hr. Christian Juhl spørger, om der er en smutvej uden om grundloven og Helsingforstraktaten, så må jeg blot sige, at den smutvej tror jeg ikke findes.
Det er selvfølgelig ærgerligt.
Det siger selvfølgelig, at der er andre ting, og her må vi gribe muligheden for at forsøge at finde nogle andre muligheder for at få styrket rollen for Færøerne i den nordiske sammenhæng.
Liselott Blixt (DF), 2021-10-14:
Mange tak.
Tak til ministeren for redegørelsen om grænsehindringer i Norden.
I Dansk Folkeparti deler vi opfattelsen af, at der er grund til at sætte et særligt fokus på grænsehindringer i Norden i kølvandet på coronapandemien, som under to lange nedlukninger har lagt hindringer i vejen for den bevægelsesfrihed, som jo er grundlaget for hele idéen bag det nordiske samarbejde.
I Dansk Folkeparti og i vores gruppe i Nordisk Råd lægger vi derfor særlig vægt på det forebyggende aspekt i forhold til fremtidige kriser af epidemimæssig karakter, og vi har fremsat forslag til Nordisk Ministerråd om, at der i Norden etableres et kriseberedskab på statsministerniveau og dermed det højest mulige niveau.
Dette gør vi for at understrege, at epidemibekæmpelsen bør have vores største bevågenhed, så vi i videst muligt omfang kan undgå de grænselukninger, som har været til stort besvær for pendlere på tværs af grænserne i Norden og lokalt her i Danmark til skade for integrationen i Øresundsregionen.
Vi respekterer ethvert nordisk land, der som udgangspunkt har ret til at udøve sine egne strategier for bekæmpelse af pandemier, men vi har brug for at sikre, at lukning af grænser ikke kommer som en tyv om natten uden noget forudgående varsel, sådan som det f.eks. skete, da Sverige lukkede sin grænse mod Danmark 2 dage før jul og dermed reelt indskrænkede muligheden for at komme til og fra Bornholm.
I Dansk Folkeparti kan vi støtte de øvrige tiltag til at fjerne grænsehindringer.
Spørgsmålet er kompliceret og omhandler bl.a. ophavsrettigheder, men efter vores opfattelse vil det være en udmærkelse for Norden at vise, at vi magter, hvad der er for indviklet i EU-regi.
Det samme positive udgangspunkt har vi i Dansk Folkeparti til de øvrige tiltag på grænsehindringsområdet.
De har det tilfælles, at de skal gøre det lettere for borgere i Norden at arbejde og virke på tværs af grænserne.
Ja, allerhelst så vi i udgangspunktet, at det er irrelevant, hvilket nordisk land man vælger at tage ophold i, når det kommer til opfyldelse af ønsker og drømme for den enkelte borger.
Det gælder f.eks. lovgivninger, som må harmoniseres i videst muligt omfang, når det kommer til behandling af data, men stadig med respekt for de beslutninger, som er truffet i det enkelte nordiske land.
Til sidst glæder vi os i Dansk Folkeparti over, at Styrelsen for Patientsikkerhed oplyser, at svenske og norske ansøgere til ledige stillinger på sundhedsområdet har mulighed for at udligne forskelle i uddannelsesmæssig baggrund og dermed søge ledige job her i landet.
Det er ingen hemmelighed, at mange danske kommuner har problemer med rekruttering af plejepersonale, og at mange kommuner med disse problemer ligger inden for pendlerafstand af Skåne.
Vi glæder os over den indsats, som ydes af svensk personale, og vi ser gerne dette udbygget endnu mere.
Alt i alt synes vi i Dansk Folkeparti, at vi allerede er godt på vej, og vi ser frem til, at et fysisk topmøde i Nordisk Råd under det danske præsidentskab er muligt her i begyndelsen af november.
Vi har lært at leve med digitale møder, men vi glæder os til, at den her korridorsnak kommer igen.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-10-14:
Og igen tak til ministeren for en rigtig grundig redegørelse om grænsehindringer.
For det burde være så let bare at sige, at vi ikke ønsker nogen grænsehindringer, og at vi ønsker et åbent Norden, men som redegørelsen så tydeligt viser, er det jo også meget komplekst.
Jeg er egentlig glad for at læse hele vejen igennem redegørelsen, at man hele tiden prøver at se på løsninger på udfordringerne.
Og det, jeg synes skal være tilgangen i det her, er faktisk, at vi hele tiden ser på løsninger hurtigt.
Ét er alt det, man kan forudse på forhånd, noget andet er det, man ikke kan forudse, men som så opstår, og der skal ønsket om løsninger hurtigt være svaret, som også hr. Bertel Haarder var inde på i sin tale.
For vi har jo virkelig kunnet lære noget af hele nedlukningen i forbindelse med covid-19 og ikke mindst, at det nogle gange har været muligt at løse noget meget hurtigt, og andet har så åbenbart været noget mere besværligt.
Og det synes jeg virkelig der skal foregå en grundig evaluering af blandt ministrene – at finde ud af, hvordan det faktisk er, vi kan handle på de her ting hurtigt og let, så vi kommer videre og får fjernet de grænsehindringer, der er.
Vi har været inde på det her omkring geoblocking og hele det indhold, og det, der jo er så meget lettere i Norden frem for på EU-plan, er sådan set, at vi har systemer, der minder om hinanden, når det kommer til ophavsrettigheder.
Vi kan forstå hinandens sprog, vi har systemer, der minder om hinanden, og derfor må man også kunne løse det betydelig hurtigere, end hvad vi kan på EU-plan, selv om jeg ser frem til, at EU-niveauet også kommer med.
Så jeg vil ganske kort sige, at det er en fornuftig og rigtig grundig gennemgang, der er her, men lad os nu lære af de gange, hvor det faktisk lykkes os at være agile og hurtigt få omstillet.
Og lad os nu huske på, at vi har nogle systemer, der minder om hinanden, så lad os gå ind i løsningerne i stedet for at sidde og kigge olmt på hinanden, i forhold til hvad der er af hindringer.
Christian Juhl (EL), 2021-10-14:
Tak for det.
Jeg er enig i den der tanke om småstatsmentalitet, og vi kunne gøre rigtig meget fælles f.eks. i Arktis, men vi oplever tit, at regeringen siger: Nej, vi skal prøve lige at kigge på USA, inden vi gør noget.
Og USA, Rusland og Kina har en rivalisering i gang om, hvem der skal bestemme, og der kunne det være Norden.
Vi har de bedste principper, og vi har Ilulissaterklæringen, så der kunne vi jo gå foran.
Nu prøver man jo inden for rigsfællesskabet at finde løsninger rundtom, så de også skal blande sig i udenrigspolitik osv., selv om det så formelt set ikke er muligt, og det var i hvert fald slet ikke muligt for 10 år siden.
Bertel Haarder (V), 2021-10-14:
Jeg vil bruge mit indlæg til at gøre op med den nordiske småstatsmentalitet.
Hver for sig er vi ikke særlig store, men sammen er vi store og stærke.
De nordiske økonomier kan sammenlagt måle sig med Ruslands.
De nordiske handelsflåder er tilsammen de største i verden.
De nordiske farvande er nogle af verdens mest trafikerede og strategisk vigtige.
Det gælder Østersøen, Nordatlanten og det enorme arktiske område, som jo tilsammen omkranser Ruslands vestlige udfaldsveje med deraf følgende strategisk betydning.
Så den nordiske småstatsmentalitet er forældet, og den kan også være farlig.
Sammen er vi en vidtstrakt og venlig stormagt på lige fod, mindst, med Canada og Australien.
Vi har tilmed nogle af verdens bedst fungerende demokratiske samfund, der bygger på civilsamfund med stærke foreningskulturer og en høj grad af gensidig tillid, inklusive tillid til vacciner.
Derfor er vi også verdens mindst korrupte samfund.
Ingen har som Danmark og Norden præget de fælleseuropæiske løsninger, når det gælder det indre marked, miljø, landbrug, klima, natur og dyrebeskyttelse, og vi kan få endnu større indflydelse i EU, hvis vi samarbejder, holder formøder og støtter hinanden, hvor vi kan, inklusive de baltiske lande.
Især Tyskland og Holland og de baltiske lande vil elske en stærkere nordisk stemme.
De vil elske, hvis vi hjælper med at udfylde en del af det tomrum, som desværre er opstået, efter at Storbritannien med brexit har spillet sig selv af banen.
Jeg kan give et eksempel på, hvordan man kan samarbejde.
For 18 år siden havde Danmark formandskabet.
Jeg var Danmarks første europaminister og var førstehåndsvidne til et meget intenst samarbejde mellem især Danmark og Sverige.
Udenrigsminister Per Stig Møller og jeg holdt formøder med den svenske udenrigsminister Anna Lindh, som desværre senere tragisk blev myrdet.
Vi aftalte slagets gang.
Først lagde det danske formandskab sagen frem, og så blev den straks støttet af den svenske minister, og så var der ikke langt til, at der var almindelig enighed om, at vi skulle gå den vej.
Udvidelsen blev en realitet, og når nu jeg er vidne til Putins evindelige aggression og trang til at bruge russiske mindretal som undskyldning for at gribe ind i nabolande, så må man jo bare sige: Hvor var det fantastisk, at vi fik udvidet EU, mens tid var.
Nu lever vi i et smørhul og har alt det, vi ikke havde under de slesvigske krige og den påtvungne eftergivenhedspolitik under verdenskrigene og den kolde krig.
med hensyn til at forsvare Danmark for 120-130 år siden.
Det havde han på en måde ret i, for vi havde ingen alliancer, men det har vi nu, og det er det, der gør det yderligere oplagt, at nu ikke bare Danmark, men hele Norden melder sig ind i verden og påtager sig en rolle, som svarer til vores samlede vægt.
Jeg vil gerne takke ministeren for redegørelsen og takke for hans engagement og også takke for hans meget venlige og imødekommende håndtering af ordførerne.
Det kunne klimaministeren måske lære lidt af, og sådan er der så meget, men her skal i hvert fald lyde en tak til samarbejdsministeren.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-10-14:
Og tak til ordføreren.
Jeg er sådan set langt hen ad vejen enig i det, der blev sagt i den tale, der blev holdt, også med hensyn til relevansen i samarbejdet, og at det ikke bare må blive skåltaler eller en fætter-kusine-fest.
Men – ud over det med grænsehindringer, som vi diskuterer om lidt – så savner jeg egentlig også lidt at høre, hvad det så er, der ifølge Dansk Folkeparti skal være.
Hvad ønsker man i det her samarbejde?
Hvad er det, vi skal se på sammen, og som vi kan blive bedre til?
For vi er enige om, at vi selvfølgelig skal have orden på regnskab og administration, men hvis vi ser på indholdet, altså det indhold, der kan skabe noget for borgerne, hvad skal det så være?
Hvad er visionen?
Liselott Blixt (DF), 2021-10-14:
Jeg kan starte med en af de sager, jeg har taget op.
Det var en dansk mand, der skulle have forældreretten over sit barn oppe i Norge, og han kunne ikke få nogen hjælp, hverken af nogen ministre i Danmark eller nogen ministre i Norge, og han sidder nu med et barn, der er sat rigtig langt tilbage – jeg var faktisk med på sygehuset i går; datteren er 4½ år.
Han sad oppe i en skov i 2 år for at vente på 3 retssager i det norske system.
Hvorfor kan ministre ikke tale sammen, når vi har en nordisk borger, der er sat i en klemme i et andet land?
Se, det var da lige præcis noget, der kunne hjælpe borgerne.
Der er også mange af de forslag, jeg har taget op, som vi faktisk er enige om i Nordisk Råd.
Vi vil alle sammen gerne have brailleskrift, altså blindeskrift, på medicin til dyr, og det har vi så sendt videre til EU, og så er det vel strandet der.
Så vi kan blive enige om rigtig mange ting i Nordisk Råd, men kommer det videre?
Karsten Filsø (SF), 2021-10-14:
Tak for det.
Lovforslag L 6 om forskellige ændringer på bil- og motorområdet indeholder flere sigende både grønne og røde takter, som SF stiller sig positive over for.
Det er jo lidt af et bunkeforslag med alt godt fra bilområdet, men jeg vil især fokusere på det grønne initiativ i forslaget.
Forslagets grønne element handler om at sikre, at selvstændige og hovedaktionærer ligesom lønmodtagere kan lade deres elbiler op skattefrit, når de lader på arbejdspladsen.
Selv om de selvstændige og hovedaktionærerne sådan set også var en del af den aftale, der var indgået om elbiler og ladestandere, er det først nu, vi lovgivningsmæssigt får sikret, at de også får en del af goderne i den aftale.
Virksomhedsejere og hovedaktionærer er måske ikke lige den gruppe af borgere, der har mest brug for skattelettelser, men i den her sag er der ingen smalle steder i Bredgade for SF.
Vi tager de grønne briller på og hilser det velkommen, at flere ved den ændring også får et incitament til at tage elbilen.
I Norge kan over 80 pct. af alle nye biler solgt i år køre på el; det er til trods for langt koldere vintre og længere afstande end i Danmark.
Det er ikke godt nok.
Det skal vi gøre bedre.
Så alle tiltag, der kan trække det tal i den rigtige retning og sætte skub i omstillingen af vores transport, hilser vi meget velkommen.
Jeg vil slutte af med at sige, at vi i SF ud over de gode grønne takter også noterer os fine takter i forhold til andre dele af beskatningen af biler, hvor ny, optimeret lovgivning bl.a. vil sikre regelefterlevelse på motorområdet og ændringer på afgiftsfordelene for leasingselskaber.
Det ser SF ingen problemer med.
Derfor støtter vi forslaget.
Rune Lund (EL), 2021-10-14:
At skattefritage værdien af ladestandere, som bliver stillet op, og at man sidestiller selvstændige under virksomhedsordningen med almindelige ansatte, støtter vi, ligesom vi støtter stramningen af leasingreglerne i forhold til at fremrykke fristen for genberegning.
Vi støtter stramningen af hæftelsesbestemmelserne, og vi støtter også de øvrige justeringer på motorområdet.
Vi støtter lovforslaget.
Kenneth Mikkelsen (V), 2021-10-14:
Jeg anerkender en indgået trepartsaftale.
Det er sådan, at vi nu har placeret et entydigt ansvar for at få sikret de unge mennesker en læreplads.
Det placerer vi på skolerne.
Men en stor del af de midler, som er blevet tilført, placerer vi i de faglige udvalg.
Og jeg må erkende, at det går jeg og spekulerer noget over.
Så kunne ministeren ikke sikre min torsdag aften ved at fortælle lidt om, hvordan man vil sikre, at de her penge rent faktisk bliver brugt til det rigtige, og at de kommer til anvendelse derude, hvor opgaven skal løses?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-10-14:
Jo, det vil jeg bestemt gerne.
Altså, det er jo sådan, at der er blevet tilført også ganske betydelige ekstra millioner kroner til det praktikpladssøgende arbejde.
Og det vil sige, at i det fremtidige arbejde er der samlet set lagt mere kul på kedlerne.
Og så er det rigtigt, at det merbeløb, der er lagt ind i den her aftale, er lagt i de faglige udvalg, hvor man skal sikre, at de lærepladser overhovedet er tilgængelige, så skolerne faktisk har mulighed for at leve op til de målsætninger, der ligger i aftalen.
Og så får skolerne jo uforandret et ganske betydeligt beløb til at lave lærepladsopsøgende arbejde.
Og der er så som forudsætning i aftalen, at skoler og faglige udvalg skal have et meget nært samarbejde med hinanden om det.
Men skolerne kan i sagens natur ikke leve op til et måltal, hvis det er sådan, at der ikke er arbejdsgivere nok, der er godkendt til at levere de lærepladser, der skal til.
Derfor er snittet lagt på den her måde, og derfor er der en tvedelt bevilling: Der er en bevilling til skolerne, og så er der en bevilling til de faglige udvalg.
Kenneth Mikkelsen (V), 2021-10-14:
Tak for det.
Som gammel sælger tror jeg, at jeg kunne have fundet på snedigere måder at gøre det her på, men fred nu med det.
Derfor kan det godt undre mig lidt, at der ikke i højere grad er skrevet, hvad skal man sige, nogle evalueringsbetingelser ind her.
Hvordan sikrer vi, at vi rent faktisk har ramt rigtigt den her gang?
Vi har jo åbenbart brugt 40 år på at diskutere det og lave ting, som ikke var rigtige.
Hvordan får vi det evalueret?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-10-14:
Jamen jeg mener, vi skal følge op på det løbende, også i trepartsinstitutionen, og det har vi også i forbindelse med forhandlingerne givet hinanden håndslag på.
For som sagt er målsætningerne jo f.eks. bedste mands bedste bud, og så afvejer man og forhandler på plads på baggrund af de forskellige hensyn, der har skullet tages.
Om det rammer rent?
Så laver vi det om, og hvis man skulle ramme rigtigt i første hug, ville det faktisk være første gang, jeg har oplevet det.
Og derfor er der selvfølgelig, når man laver så store strukturelle forandringer, som tilfældet er her, givet håndslag på, at vi følger det løbende.
Og kan vi se, at der er store uhensigtsmæssigheder, så vender vi selvfølgelig tilbage og kigger på det.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-10-14:
Det kan godt være, det er første gang, vi stemmer imod en trepartsaftale, men det er måske også første gang, at der er lavet så stor en fejl på 2,5 mia. kr., som der er blevet begået.
Og der fik vi jo 1 mia. kr. tilbage til virksomhederne og 500 mio. kr. gik tilbage til eud.
Så der landede vi et godt kompromis.
Men med det her har der jo været en stor fejl, og nu prøver vi at styrke skolerne, for at de skal gøre mere for, at der skal skabes lærepladser.
Der bliver gjort rigtig meget derude.
Der er også noget i aftalen, der er godt.
Problemet er bare, at vi med det her straffer virksomhederne.
Og vi synes simpelt hen, at det er for stort et pres at lægge ned over virksomhederne nu og lægge så store afgifter på dem lige efter corona.
Og derfor har vi stemt nej.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-10-14:
Der er ikke begået en fejl.
Der er bare kommet flere lærepladser end det, nogen havde turdet håbe på.
Det er jo sådan set en god nyhed.
Det er det både for arbejdsgiverne, det er det for samfundet, og det er det for de unge mennesker.
Og når der kommer flere lærepladser, jamen så koster det mere på AUB'en, og derfor er det rigtigt, at arbejdsgiverne så skal betale noget mere.
Det var i øvrigt et arbejdsgiverkrav, deres hovedkrav, i forbindelse med de forhandlinger, der var om AUB'en, at det skulle være en fleksibel AUB, og det vil sige, at man svingede op og ned med udsvingene i antallet af lærepladser.
Det var arbejdsgiversidens hovedkrav ved forhandlingerne.
Altså, jeg kan slet ikke genkende den måde, der bliver talt på om det, og det tror jeg i øvrigt heller ikke at arbejdsgiverside kan, i forhold til at det faktisk var deres hovedkrav at få en fleksibel AUB.
Og jeg har sådan set også hørt arbejdsgiverside glæde sig over, højlydt i øvrigt, at der er blevet skabt så mange lærepladser, som der er.
Og det er det, der gør, at man skal betale et ekstra højt bidrag i det kommende år.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-10-14:
Nu har vi også talt med en del arbejdsgivere, og man kan så sige, at det er et fejlskøn.
Men det, jeg hører mange arbejdsgivere sige, er, at det skulle være bredt langt mere ud i stedet for at opkræve så meget så hurtigt på 3 år.
Og vi har jo mange andre tiltag til at styrke erhvervsuddannelse og til at styrke, at der også kommer lærepladser.
Vi er også kommet med et forslag, hvor vi har fire forslag, som ikke koster noget, til at styrke eud.
Der er ikke noget, vi hellere vil, og vi er bl.a. også kommet ud med noget mere praksisnært i forhold til folkeskolen, hvor jeg også hører ministeren sige, at det har været for akademisk.
Det er vi fuldstændig med på, og derfor vil vi også gerne have meget af det praksisfaglige ind i folkeskolen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-10-14:
Jeg kan jo så konstatere, at den måde, arbejdsgiverside går til, at der er opstået den situation, at det er væltet ind med lærepladser – og heldigvis for det – er, at de sætter sig til forhandlingsbordet.
Og jeg kan så forstå, at det, Konservative gør, er, at man helt uden om parterne så bare vælger at stemme imod en trepartsaftale.
Altså, en gang skal jo være den første, men det er i hvert fald første gang, jeg har oplevet Konservative gøre det, og helt ensidigt.
For det er jo ikke sådan, at arbejdsgiverne har opsagt den trepartsaftale, så det er Konservative, der vælger – helt ensidigt – bare at sige, at man ikke ønsker at bakke op om den trepartsaftale, der er indgået.
Det er alligevel ret specielt – og i hvert fald nyt.
Hvis det var det, der var aftalt i treparten, så ville man godt have kunnet det.
Det er bare ikke det, der er aftalt i treparten.
Og der har jeg simpelt hen bare respekt for det.
Når man forhandler, står man nogle forskellige steder, og så finder man et kompromis med hinanden.
Det vil sige, at der jo var flere forskellige elementer på bordet, og måltal, og hvad der tæller med, har været ting, der har været fuldstændig flettet sammen med hinanden.
Derfor kan man ikke begynde at flytte på forudsætningerne for, hvad der tælles med, som er det, ordføreren lægger op til, inden for den målsætning, uden at man så samtidig går ind og forhandler hele måltallet, som nærmest er det mest centrale element i aftalen, forfra.
Så one way or the other: Nej, aftalen er landet sådan her.
Selvfølgelig er der ting, jeg gerne ville have haft anderledes.
Det er der også både fra arbejdsgiverside og fra lønmodtagerside.
Men det var sådan her, det landede.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-10-14:
Jeg tænkte det nu nok strammere end det, altså at vi burde sikre, at ingen unge kom i klemme her.
Men ser ministeren det på samme måde i forhold til det med tidsrammen?
Altså, som det står i lovbemærkningerne: Der vil ikke være krav om, hvor længe efter afsluttet grundforløb en uddannelsesaftale bør træde i kraft.
Det er jo meget løst i fugerne.
Kan det være 6 måneder?
Kan det være 7 måneder?
Kan det være 8 måneder?
Var der heller ikke der en mulighed for at være kreative, sådan at vi gik ind og lagde en grænse på 3 måneder, som vi har kendt det tidligere, og som vi kender det fra egu'en?
Astrid Carøe (SF), 2021-10-14:
Tak for det, og tusind tak for rigtig mange gode svar på de spørgsmål, vi stiller.
Det er dejligt, at ministeren tager sig tid til det og bruger lang tid på at holde en dybdegående tale.
Vi vil selvfølgelig også gerne respektere den her trepartsaftale, og vi synes, det helt grundlæggende er et rigtig godt stykke arbejde, man har gjort, og det er også tydeligt at se, at der er lavet nogle kompromiser.
Jeg er bare rigtig glad for, at ministeren siger, at vi skal holde øje med de her tal i forhold til de fremdaterede aftaler, og siger, at hvis det så eksploderer helt vildt, må vi kigge på det igen.
Det er jeg virkelig glad for.
Så kunne jeg bare godt tænke mig at høre, om ministeren kan fortælle lidt om, om der blev drøftet muligheden for skolepraktikydelse eller lignende, i forbindelse med at man skulle ende med at have nogle måneder imellem grundforløbet og hovedforløbet, altså om man kunne gøre et eller andet for at hjælpe de her elever, altså om det skulle være en del af en fremtidig trepartsaftale, eller om det måske er noget, vi kunne kigge på.
Men stor respekt for trepartsaftalen, og tak for svar på de andre spørgsmål.