runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-12-21:
Er hr. Jeppe Bruus også enig i det, som Alf Ross har affattet, og som jo også har været anvendt i det interne arbejde her frem til i dag – han er jo en af dem, man bruger til at vise, hvordan juraen skal fortolkes – og som skriver, citat: Det er altså den begåede handling, der er afgørende, ikke straffens størrelse eller udståelse?
Jeppe Bruus (S), 2021-12-21:
Men igen: Det har aldrig været Socialdemokratiets holdning, at en minister, der bliver advaret om at gøre noget, der er ulovligt, skal gøre det, vel vidende at det er ulovligt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-12-21:
Jeg vil godt spørge om noget rent proceduremæssigt.
Det kom lidt bag på mig i morges, da jeg kunne se i Jyllands-Posten, at Socialdemokratiets gruppeformand, hr. Leif Lahn Jensen, sagde, at man ikke ville ophæve clearingsordningen.
Jeg vil bare høre, hvordan det kan være, at Socialdemokratiet lige pludselig har taget den beslutning, at man stadig væk er afhængig af clearingsordningen.
Jeppe Bruus (S), 2021-12-21:
Den beslutning har Socialdemokratiet taget i lighed med alle andre partier her i Folketinget på nær Dansk Folkeparti af hensyn til de omstændigheder, vi er i.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-12-21:
[Lydudfald]
... Der ophævede man også på vores foranledning clearingssystemet.
Så må jeg bare anmode om – og det fremfører jeg så bare her, og det kan være, at det er upassende – over for formanden, at hver enkelt folketingsmedlem bliver listet op i Folketingets forhandlinger, sådan som man i hvert fald har præcedens for i de her sager.
Jeppe Bruus (S), 2021-12-21:
Jeg tror altså, det er en diskussion, som det er bedst man har mellem gruppeformændene.
Som jeg forstår det, er det jo en diskussion, man har haft på gruppeformandsniveau, hvor alle partier på nær Dansk Folkeparti er blevet enige om at indrette afstemningen sådan her.
Karina Adsbøl (DF), 2021-12-21:
Tak for det.
Socialdemokratiet mener, at fru Inger Støjberg gjorde det politisk rigtige.
Dan Jørgensen var på daværende tidspunkt ude at sige, at der ikke skulle tages individuelle hensyn.
De barnebrude skulle adskilles.
Nu står man så her fra Folketings talerstol og vil dømme fru Inger Støjberg ude af Folketinget.
Man vil simpelt hen sige, at hun ikke er værdig til at være i Folketinget mere.
Hvordan kan det være, når man politisk set er enig i, at det var den rigtige beslutning, at man så vil dømme Inger Støjberg ude af Folketinget?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-12-21:
Jo, men alligevel står det jo klart, at hvis fru Inger Støjberg dengang havde fået en næse, havde det været okay, og så kunne man egentlig slutte der.
Altså, Rigsretten skriver jo her på side 140 i sin egen afgørelse: »Når Folketinget har besluttet at rejse tiltale mod en minister for dennes embedsførelse, jf. grundlovens § 16, tilkommer det ikke Rigsretten at afgøre, om en politisk reaktion ville have været tilstrækkelig.
Afgørelsen heraf er alene Folketingets.
Det er således ikke en betingelse for at finde en minister skyldig, at der er tale om en alvorlig lovovertrædelse.«
Det skriver Rigsretten selv.
Så er der ikke i det her et eller andet misforhold mellem det, at man på den ene side synes, at en næse kunne have været tilstrækkeligt, og det, at man på den anden side nu erklærer fru Inger Støjberg uværdig til at sidde i Folketinget?
Jeppe Bruus (S), 2021-12-21:
Man kan selvfølgelig godt plukke bidder ud, men hvis man skal tage det fuldstændige billede, ville man gå tilbage til 2016 og 2017 og finde de samråd og de spørgsmål, der var til den daværende minister, i forhold til om man overholdt loven, efter de historier, der var fremme i medierne.
Og det har aldrig været Socialdemokratiets synspunkt, at en minister bevidst skulle se stort på lovgivningen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-12-21:
Nu gik ordføreren tilbage til 2016, men det, jeg spørger til, er sådan set citater, der fremgik af referatet her i Folketinget så sent som i februar måned i år, hvor Socialdemokraterne i forbindelse med etableringen af rigsretssagen udtalte, at ministeren Inger Støjberg gjorde det rigtige ved at adskille de unge.
Og det synes jeg da at ordføreren skal reflektere lidt over i forhold til den meget principielle og ufattelige beslutning, som et flertal nu vælger bevidstløst at gå endnu længere ud på planken med, set i forhold til at tage en dum og dårlig beslutning på baggrund af en anden dum og dårlig beslutning om netop at rejse en rigsretssag i en alt, alt for lille sag, i forhold til hvad en rigsretsag vitterlig burde kunne bære.
Jeppe Bruus (S), 2021-12-21:
Men i grundlovens § 33 står, at Folketinget selv afgør gyldigheden af sine medlemmers valg samt spørgsmålet om, hvorvidt et medlem har mistet sin valgbarhed.
Det er os i Folketinget, der må påtage os den forpligtelse.
Og det er jo så det, vi gør i dag.
Liselott Blixt (DF), 2021-12-21:
Men stadig væk står der i § 30, stk. 1, at det er Folketinget, der bestemmer, om et dømt medlem også er uværdigt.
Hvordan harmonerer det?
Jeppe Bruus (S), 2021-12-21:
Det er Folketinget her og de medlemmer, der er valgt til Folketinget, der skal afgøre det spørgsmål.
Og det er sådan set det, vi er her for i dag.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-12-21:
Tak for det.
Ordføreren er meget tydelig, når han siger, at hvis det flertal, der bestod tilbage i 2016, havde givet en næse til fru Inger Støjberg, så havde det været okay.
Men så forstår jeg ikke den diskussion, vi har i dag.
For handler det her om, at fru Inger Støjberg partout skal straffes så meget som muligt nu?
Handler det ikke om værdighed?
Og handler det ikke om, at hvis der var givet en næse dengang, havde fru Inger Støjberg så været værdig til at sidde i Folketinget i dag på baggrund af de handlinger, der blev foretaget?
Altså, det er de samme handlinger; nu har der bare været et forløb, hvor man har kortlagt nogle ting på en anden måde.
Men det er de samme handlinger.
Så mener ordføreren, at fru Inger Støjberg er mindre værdig til at sidde i Folketinget i dag, end hun havde været, hvis hun havde fået en næse tilbage i 2016?
Jeppe Bruus (S), 2021-12-21:
Jeg mener, at hvis man tilbage i 2016 havde uddelt en næse, eller at ministeren var blevet gået, og at vi ikke havde haft en rigsretssag, så havde vi jo ikke haft det her spørgsmål om værdighed i dag.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-12-21:
Så i virkeligheden handler den her debat overhovedet ikke om, hvad der er foregået?
Men den handler om, at nu ligger der en dom, der siger, at det, der er foregået, er foregået?
Det synes jeg da er en meget mærkelig måde at håndtere det på – og en måde, hvor man kan sige at der bliver meget, meget stor ulighed.
Vi har en minister siddende i dag, der har løjet for Folketinget – er man så mere værdig, bare fordi man gik som minister og ikke fik en rigsretsdom?
Liselott Blixt (DF), 2021-12-21:
I Dansk Folkeparti kerer vi os meget om grundloven, og hvis vi kigger på grundlovens § 30 om valgbarhed til Folketinget, så står der, at man er valgbar, medmindre vedkommende er straffet for en handling, der i almindeligt omdømme gør ham uværdig til at være medlem af Folketinget.
Og det var det, min gode sidekammerat også nævnte: i almindeligt omdømme.
Altså, vi har her en person, fru Inger Støjberg, der er blevet valgt efter den episode, vi her taler om, af flere tusind mennesker – flere stemmer end mange andre, der er stemt ind i det her Folketing – og så tales der om almindeligt omdømme!
Når vi ser, hvad befolkningen derude mener i også den her situation og den her sag i dag, mener ordføreren så stadig væk, at befolkningen mener, at det er uværdigt, eller at man har et ualmindelig dårligt omdømme?
Jeppe Bruus (S), 2021-12-21:
Men jeg er sådan set helt enig i det, der bliver læst op.
Det handler ikke længere om handlingen, og hvad der foregik; det handler om den dom, der er faldet, og det, at der er faldet en dom på 60 dages ubetinget fængsel.
Og det er jo derfor, vi har det her spørgsmål, og at vi er nødt til at tage stilling til, om det så i almindeligt omdømme er foreneligt med det at være folketingsmedlem.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-12-21:
Det juridiske i det her spørgsmål er jo afklaret, så vi skal egentlig bare vurdere, om fru Inger Støjberg er værdig til at sidde her i Folketinget sammen med os andre, om hun, kan man sige, har det politiske kompas i orden, og om moralen er, som den skal være.
Samtidig har vi et bredt flertal i Folketinget, inklusive ordførerens eget parti, som har sagt, at fru Inger Støjberg gjorde det politisk rigtige, at moralen var rigtig i den beslutning, hun tog.
Så mit spørgsmål er, om ordføreren ikke kan se det absurde i, at han på den ene side siger, at man har gjort det politisk rigtige, at kompasset er i orden, men på den anden side siger, at man politisk ikke er værdig til at sidde i Folketinget på grund af de beslutninger, man har taget, som der i øvrigt var bred opbakning til dengang.
Kan ordføreren ikke selv se, at det virker en smule absurd?
Jeppe Bruus (S), 2021-12-21:
Med al respekt tror jeg, jeg har svaret på det spørgsmål efterhånden en håndfuld gange nu.
Sagen er flyttet væk fra, hvad der skete dengang, handlingen og det politiske i det, til at handle om den dom, der ligger, og det er derfor, vi jo skal tage stilling til spørgsmålet omkring værdighed.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-12-21:
Jeg stiller ikke spørgsmål til dommen.
Den ligger fast.
Det hverken kan eller skal vi ændre i Folketinget; det er ikke vores opgave.
Nu skal vi vurdere værdigheden.
Et stort flertal i Folketinget siger, at man tog den politisk rigtige beslutning, at kompasset sådan set var i orden.
Lovhjemlen var der så ikke, og det har man fået en dom for – fair nok.
Jeppe Bruus (S), 2021-12-21:
Men vi er jo tilbage ved spørgsmålet om, om det for en minister, som blev advaret mod at gøre noget ulovligt, er legitimt at fortsætte.
Det er jo det, den dom i Rigsretten også handler om, og det er derfor, vi står her i dag.
Karsten Lauritzen (V), 2021-12-21:
Tak, formand.
Efter Rigsrettens dom mod fru Inger Støjberg afsagt sidste mandag, den 13. december 2021, står det klart, at der desværre, vil jeg sige, blev truffet en ulovlig beslutning, og det skete beklageligvis som følge af en ulovlig forvaltning.
Rigsretten har dømt, at disse ulovlige handlinger skete som følge af forhenværende minister fru Inger Støjbergs beslutning, og det var og er dermed også hendes ansvar.
Det er en dom, som 25 ud af 26 dommere i Rigsretten er enige i, og det er et dommerpanel, hvori indgår 13 højesteretsdommere, og Rigsretten har på det grundlag idømt fru Inger Støjberg 60 dages ubetinget fængsel.
Det er en alvorlig dom, det er også en meget hård dom, men det er også en meget klar dom, og det er på baggrund af den her dom, at vi i mit parti, Venstre, har drøftet spørgsmålet om valgbarhed i vores folketingsgruppe, og det er det, vi skal tage stilling til i dag ved beslutningsforslaget.
Det følger af grundloven, at Folketinget skal tage stilling, og den diskussion har vi lige haft, men vi tager den gerne igen, hvis nogen ønsker det, men det fremgår altså af grundloven, at det er sådan, det er.
Grundlovens § 30 lyder: »Valgbar til Folketinget er enhver, som har valgret til dette, medmindre vedkommende er straffet for en handling, der i almindeligt omdømme gør ham uværdig til at være medlem af Folketinget.«
I respekt for grundloven har vi taget stilling, og i Venstre er det en enig folketingsgruppe, der er af den opfattelse, at det er uforeneligt med hvervet som folketingsmedlem at have fået en ubetinget fængselsdom.
Det er i øvrigt også uforeneligt at afsone, samtidig med at man er folketingsmedlem.
Man har altså tabt sin valgbarhed.
Det følger i øvrigt også af den lovgivning, som ikke bare et bredt flertal i Folketinget, men et enigt Folketing vedtog i 2018, at når kommunalpolitikere og regionsrådspolitikere blev idømt ubetinget fængselsstraf, fortabes valgbarheden til kommunalbestyrelser og regionsråd.
Afslutningsvis skal jeg nævne her fra talerstolen, at hvis fru Inger Støjberg, efter hun har udstået sin straf, endt afsoning, stiller op til valg igen og opnår valg til Folketinget, så er det vores partis holdning, vores nuværende folketingsgruppes holdning, at der ikke er noget til hinder for, at hun kan genindtræde i Folketinget.
Det skal være ordene herfra.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-12-21:
Nu har der jo været et stykke arbejde i Folketinget, der leder frem til den dag i dag, og i forbindelse med det arbejde har man valgt at fremhæve den gamle jurist og retsfilosof Alf Ross som en, der ligesom kan fortælle os lidt om, hvad der er op og ned i forhold til grundloven og det her med værdighed.
Og som jeg også sagde til den socialdemokratiske ordfører, er det fremhævet af Alf Ross, og jeg citerer nu: Det er altså den begåede handling, der er afgørende, ikke straffens størrelse eller udståelse.
Er Venstres ordfører enig i, at det er den begående handling, der er afgørende, ikke straffens størrelse eller udståelse?
For det er jo lidt interessant, at hvis det er den begåede handling, har vi en hel del diskussioner om, hvad det var, der lå til grund for den handling, og hvad det var, der var med til at gøre, at fru Inger Støjberg traf de beslutninger i 2016, som hun traf?
Karsten Lauritzen (V), 2021-12-21:
Tak for spørgsmålet.
Typisk er der jo en sammenhæng mellem handlingen og den straf, man får, så man kan svare i begge retninger på det spørgsmål, men typisk er der en sammenhæng.
Hvis man idømmes ubetinget fængsel, i det her tilfælde 2 måneders ubetinget fængsel,
er det udtryk for, at dem, der har dømt, og det er jo Rigsretten, vurderer, at den handling, man har foretaget, er ganske alvorlig.
Så selvfølgelig er der en pointe i det, Alf Ross skriver, men der er normalt også en sammenhæng mellem den straf, man får, og den handling, man har begået.
Jeppe Bruus (S), 2021-12-21:
Altså, der må jo være en reference til mine egne citater.
Jeg står fuldt ud på mål for det, vi også var med til at skrive i betænkningen dengang, nemlig at vi delte den politiske intention.
Og så tror jeg, at jeg har svaret på spørgsmålet ad nogle omgange efterhånden.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-12-21:
Tak for det.
Jeg tror faktisk, at det er de færreste mennesker, der har turdet tænke på, hvad det egentlig indebærer for de stakkels små piger at være gift med en pædofil mand.
I de lande gifter de sig ikke med små piger, fordi de gerne vil tage sig af den søde, lille pige.
Det, som er pigernes hverdag, er overgreb – fysiske, psykiske, seksuelle overgreb.
I forhold til det øjeblik de kommer på dansk jord og fru Inger Støjberg gør det eneste rigtige og skiller dem ad, kan man godt sige som ordføreren: Så må vi lave loven om.
Men anerkender ordføreren ikke også, at det tager tid at lave loven om, og at fru Inger Støjberg ville i løbet af den tid have båret ansvaret for de forfærdelige overgreb på sin samvittighed?
Jeppe Bruus (S), 2021-12-21:
Både før og efter den periode, som den rigsretsdom handler om, har der været en administration, som også handler om at adskille par, særlig hvis der er tale om børn.
Det, vi behandler i dag, er jo ikke det.
Det, vi behandler i dag, er, at der er faldet en dom i Rigsretten.
Der er faldet en dom om ubetinget fængselsstraf, og derfor skal vi tage stilling til spørgsmålet om værdighed, og det er det, den her afstemning kommer til at handle om.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-12-21:
Godt, da jeg ikke fik svar på mit spørgsmål, er jeg nødt til at gentage det.
Lad os sige, at fru Inger Støjberg i stedet havde sagt: Okay, så må vi lave loven om, og så tager det den tid, det tager.
Hvis ansvar havde de overgreb, pigerne blev udsat for i mellemtiden, så været?
Hvis ansvar havde det været?
Jeppe Bruus (S), 2021-12-21:
Hvis et Folketing presser en minister og ministeren kommer til Folketinget og siger, at ministeren deler deres intention, og at ministeren er politisk set enig, men kan ikke, for vi er bundet af konventioner og lovgivning, så er det selvfølgelig Folketingets ansvar at tage det på sig og ikke presse ministeren til at lave noget, der er ulovligt.
Det er jo sådan set det, den her sag også handler om.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-12-21:
Jeg bed mærke i en ting, som ordføreren sagde på et tidspunkt.
Kan ordføreren forklare mig, hvordan det hænger sammen?
Jeppe Bruus (S), 2021-12-21:
Jo, det er jeg sådan set enig i.
Jeg tror også, at det er det, jeg har forsøgt at sige et par gange, nemlig at selv om man deler den politiske intention, og selv om man kan være politisk enig, ophører enigheden jo der, hvor man siger, at så kan man bryde lovgivningen eller se stort på de konventioner.
Så kan vi have forskelligt syn på, om man skal spille inden for rammerne af konvention eller lovgivning, men det mener vi jo så man skal.
Der kan så være andre, der mener, at man ikke skal det.
Men det er derfor, vi står her.
Ja, det vil jeg gerne.
Jeg brugte det som et eksempel.
Hvis man på det tidspunkt havde håndteret sagen politisk mellem den daværende regering og Dansk Folkeparti som støtteparti og oppositionen og havde draget en konklusion, tror jeg ikke vi havde rejst kravet om en kommission, og vi var heller ikke endt med en rigsretssag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-12-21:
Virker det så ikke meget voldsomt, at man i dag stemmer et folketingsmedlem ud, når man – i citationstegn – kunne have nøjedes med en næse?
Er det ikke en voldsom straf, at man – når man ved en næse kunne have påtalt over for ministeren, at det her var galt, og efter at Rigsretten har dømt en ubetinget fængselsstraf – så oveni også vælger at stemme et folketingsmedlem ud?
Er det ikke en voldsom straf?
Jeppe Bruus (S), 2021-12-21:
Jeg synes, det er rigtig ærgerligt og beklageligt – og begræder virkelig – at det er nået hertil.
Og jeg håber da, at der vil sidde politikere, som også var med dengang, og som gjorde alt, hvad de kunne, for at man ikke kunne forfølge den her sag, som overvejer, om man kunne have håndteret den anderledes.
Det har jeg erfaret at hr. Lars Løkke Rasmussen har gjort.
René Christensen (DF), 2021-12-21:
Tak for det.
Uværdig i almindeligt omdømme
– det er jo den debat, vi har her, nemlig om fru Inger Støjberg er dét.
Den socialdemokratiske ordfører er citeret for at sige, at politisk set gjorde fru Inger Støjberg det rigtige, altså at moralsk gjorde fru Inger Støjberg det rigtige ved at adskille de her par.
Og nu kan vi forstå, at man så dømmer fru Inger Støjberg uværdig til at sidde i Folketinget.
Hvornår er man uværdig i almindeligt omdømme, når Socialdemokratiet har den holdning, som Socialdemokratiet har?
Jeppe Bruus (S), 2021-12-21:
Det er man bl.a., når der falder en dom i en rigsretssag, hvor der er 25 ud af 26 dommere, hvoraf 13 er højesteretsdommere, som giver en relativt hård dom, der giver 60 dages ubetinget fængsel.
Så mener vi, at det er uforeneligt med det at opretholde sit hverv som folketingsmedlem.
René Christensen (DF), 2021-12-21:
Nu er det faktisk ikke det, vi forholder os til, for det tror jeg at hele Folketinget har taget til efterretning.
Nej, det, vi forholder os til, er, om man er uværdig i almindeligt omdømme, altså om man er dét.
Socialdemokratiet siger, at den handling, fru Inger Støjberg har foretaget, er værdig; den bakker man op om.
Og alligevel står man nu her i dag og siger, at fru Inger Støjberg er uværdig til at sidde i Folketinget.
Fru Inger Støjberg har gjort det, som Socialdemokratiet flere gange sagt er det rigtige.
Kan ordføreren ikke se, at der er noget paradoksalt i, at vi bakker noget op, hvorefter man så siger, at det er uværdigt?
Er Socialdemokratiet også uværdige?
Jeppe Bruus (S), 2021-12-21:
Jamen der ligger det i det, at vi skulle bakke op om, at en minister, på trods af at hun var blevet advaret mod det, bryder det ansvar, man har som minister.
Og det bakker vi ikke op om.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-12-21:
Jeg føler bare lige anledning til at stille ordføreren et spørgsmål, for der har været den her byge af spørgsmål, som jeg synes blander tingene ret meget sammen, om barnebrude og om det at overholde loven.
Er ordføreren ikke enig i, at man ikke kan være et lov og orden-parti, når det passer en eller ens politik, at man ikke kan vælge at partshøre, når det passer en, og at man ikke kan ikke vælge at overholde forvaltningsloven, når det passer en?
Derfor vil jeg høre den socialdemokratiske ordfører, om det, der er sagens kerne, ikke er, at DF gerne, når det passer ind, vil være et lov og orden-parti, men altså ikke lige i den her sag.
Der er ingen af os, der kan lide konceptet barnebrude, men man kunne have valgt at partshøre ifølge lovgivningen, og så havde vi ikke stået her.
Er ordføreren enig i, at lov og orden og retssikkerhed må gælde uanset hvad?
Peter Skaarup (DF), 2021-12-21:
Jeg er fuldstændig enig – grundlovens paragraf er jo, som den er, det er Folketinget, der skal tage stilling til værdigheden, hvis et flertal kommer til Folketinget og beder om det.
Det er det, der er sket i den her sag, ingen tvivl om det.
Men når det så er sagt, kunne man jo godt stille sig hen som medlem af SF – nu er det jo så SF's ordfører, jeg spørger – og sige til sig selv: Ja, det er rigtigt, det skal vi tage stilling til, jævnfør grundloven, men vi kunne jo godt have den opfattelse i SF, at det egentlig er vælgernes afgørelse, hvem der sidder i Folketinget, og at vi ikke skal stille os til dommere på den måde, at vi skal ekskludere og holde en ude, som er valgt af vælgerne.
Man kunne jo godt have det synspunkt.
Jeg tror faktisk, der er mange SF'ere, der har det synspunkt.
Er ordføreren ikke enig i det?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-12-21:
Jeg synes bare, at nu har vi en dom, og vi har en præcedens, og vi har en grundlov, og det bliver vi nødt til at forholde os til.
Skal vi lave det om?
Ja, det kan da godt være, at vi skal kigge på det efterfølgende.
Jeg tror, at når der eksisterer andre regler for kommunal- og regionsrådspolitikere, hvor man jo ryger ud, når man får en ubetinget frihedsstraf, er det, fordi det system er nemmere at lave om, og måske skulle man sørge for, at man havde systemer, der lignede hinanden.
Men hr. Peter Skaarup ved jo også godt, ligesom jeg, at det er svært at lave grundloven om, og derfor kan vi ikke andet end at forholde os til det i dag.
Hvad angår fru Inger Støjberg, kan det jo være, at hun bliver genvalgt efter et valg, og der vil det jo så være vælgerne, der ligesom siger, at det vælger de at se gennem fingre med, altså at der er faldet den her dom, og så kommer hun i Folketinget igen, og det har vi ikke nogen indvendinger imod.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-12-21:
Jeg går ikke i clinch med dommen.
Det er ikke det, jeg gør, og det har jeg bevidst undladt i den her debat.
For jeg sad den dag i Rigsretten, og jeg var dybt chokeret.
Det var jeg.
Men okay, det er en dom – 25 mod 1 – og det bliver man nødt til at tage til efterretning.
Men jeg kan måske sige, at jeg synes, strafudmålingen var højst mærkværdig, og den var jo også i alle retninger, lige fra at blive frifundet til bøde osv.
Men sådan er det, og det er ikke det, jeg tager stilling til, overhovedet.
Rosa Lund (EL), 2021-12-21:
Jeg forholder mig heller ikke til strafudmålingen, overhovedet.
Det er jo op til Rigsretten, og det er derfor, vi har nedsat den.
Nu var det bare fru Pia Kjærsgaard selv, som fremhævede hr. Preben Wilhjelm fra Venstresocialisterne, og så er det da bare dejligt, at jeg kan oplyse fru Pia Kjærsgaard, at han har udtalt, at han også, ikke på grund af strafudmålingen, men netop på grund af værdighedsspørgsmålet, hvor vælgerne jo ikke kendte til, at der ville blive nedsat en kommission, og at der ville falde en dom i Rigsretten, ville have dømt fru Inger Støjberg uværdig.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-12-21:
Altså, den her sag har været kendt i årevis, lige fra 2015-16 og op til, at Rigsretten talte.
Jeg mener ikke, at der er nogen uden for det her hus, som kan være ukendt med, at der ville være en rigsretssag.
Jeg talte også om det, og jeg kom så til at sige lidt forkert, at det er et forståelsespapir, og det stod ikke i forståelsespapiret, men det var helt klart en aftale, bl.a. fra fru Rosa Lunds partis side i forhold til den socialdemokratiske regering, at det her skulle vi altså gøre noget ved.
Sådan var det, og det synes jeg simpelt hen ikke er i orden, og jeg må stadig væk sige i forhold til værdighedsspørgsmålet, at hver enkelt gør det op med sig selv, og jeg mener helt klart, at fru Inger Støjberg er værdig.
Det mener Enhedslisten og andre så ikke.