runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-28:
Tak for det.
Det var egentlig noget andet, jeg ville spørge om, men jeg må bare sige, at svaret til hr. Lars Boje Mathiesen jo er sniksnak.
Altså, det handler generelt ikke om ejendomsvurderinger, hvor det jo er rigtigt nok, at der sker noget, men konkret om nulskattesagerne, hvor man altså har siddet på hænderne i 10 år.
Og det er jo ikke en beskyldning mod den siddende skatteminister.
Man er jo først kommet i 2019 til politikerne og har sagt, at her er et regelgrundlag, vi ikke kan finde ud af at administrere, men man skal jo komme længe før, og det behøver man jo ikke at bortforklare med alle mulige søforklaringer, for det er jo ikke den nuværende skatteminister, vi skyder på; det er jo det underliggende system – at det jo er helt galt, at man sidder i næsten 10 år og venter på det og ikke reagerer på det.
Altså, det må man jo bare erkende ikke er godt nok.
Det, jeg egentlig ville spørge til, handler også om nulskattesagerne.
Der står i lovforslaget, at regeringen med forslaget har lagt vægt på, at boligejerne skal betale den korrekte skat og der ikke skal gøres forskel på boligejerne, og det er jeg sådan set enig i er et godt udgangspunkt.
Men vil ministeren ikke bare bekræfte, at det jo er det stik modsatte, der sker med det her?
Her bliver der jo netop en forskelsbehandling, fordi en stor del af de her 1.200 boligejere slipper for at betale den korrekte boligskat.
Så den fine klamamse, hvor man siger, at der skal være ens regler for alle, er det stik modsatte af det, man laver her.
Morten Bødskov (S), 2019-11-28:
Nej, jeg mener, at det her med nulskattesagerne er udtryk for, at vi også her har taget et ansvar.
Jeg synes, vi har fundet en løsning, som er holdbar og afbalanceret, og som afspejler, at man jo altid kan diskutere, hvem det er, der er årsagen til, at vi er havnet her – hvem skulle have været opmærksom på hvad – og jeg synes, at det, vi her har fået, er en afbalanceret løsning.
Det synes jeg er rimeligt, og jeg synes, det er udtryk for, at vi også her tager et godt fælles ansvar.
Der er sandelig også blevet reageret på det.
Jeg tror, at de, som lige kiggede op på mig, da du sagde det, kan bekræfte, at er der noget, det her Ting har brugt tid på i de senere år, så er det det her område.
Jeg tror, det er vigtigt at holde sig for øje, at det, vi her taler om, jo er et de facto nedbrud af et helt forvaltningsområde.
Det er ikke noget, man bare lige løser med et fingerknips eller på en eftermiddag.
Det har været en kæmpe udfordring, og det tager tid.
Det er det, regeringer på tværs af skellet her i midten har brugt måneder og år på, og derfor er jeg glad for, at vi nu er kommet hertil, hvor vi kan foretage de sidste tilpasninger af det lovgrundlag, som skal til, for at vi kan få boligområdet og her ejendomsområdet ordentligt på plads.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-28:
Men forskelsbehandlingen er jo, at der ikke er andre på skatteområdet, der kan sige, at de inden for den sidste 10-årige periode har gjort skattevæsenet opmærksom på, at de havde en forkert skattebetaling og så slipper for at betale skat 10 år tilbage.
Så der er jo ikke den her lighed.
Og problemet er sådan overordnet set, at vi har en tillidskrise lige nu i forhold til skattevæsenet med alle de skandaler, der har været.
Folk har jo en samfundskontrakt på den måde, at vi alle sammen betaler den skat, vi skal; så kan man være uenig i, om den er for høj eller lav, men alle skal betale det, de skal.
Her er der så nogen, der slipper 10 år tilbage.
Altså, er ministeren ikke enig i, at det er et brud på den generelle samfundskontrakt, som jo i forvejen er under pres, og at det her så bliver et skridt i den forkerte retning, fordi der er nogen, der kan slippe for at betale skat i 10 år?
Susanne Zimmer (ALT), 2019-11-28:
Tak for det.
Det indstilles at stemme for, og det gør vi, selv om Alternativet ikke var med i forliget om ejendomsvurderingssystemet, men de dele, der implementeres med forslaget, er dele, der ikke umiddelbart vurderes at gå imod vores værdier.
Morten Bødskov (S), 2019-11-28:
Tak for det, formand.
Må jeg ikke starte med at takke for, hvad man vel roligt kan kalde en overvejende positiv modtagelse af lovforslaget her, som jo handler om en tilpasning af reglerne på ejendomsvurderingsområdet.
Det er der flere der har været inde på, men virkeligheden er jo den, at det her lovforslag er blevet til efter mange års arbejde, og nu er vi klar til næste år at tage de nye ejendomsvurderinger og det nye ejendomsvurderingssystem i brug, når udsendelse af vurderinger af landets ejerboliger påbegyndes.
Det er helt afgørende, at vi med udviklingen af et nyt ejendomsvurderingssystem kan udsende bedre og mere retvisende vurderinger, så vi kan få genskabt tilliden til de offentlige ejendomsvurderinger.
Det her lovforslag er som sagt en vigtig brik for at nå det her mål og er også, synes jeg, blevet ganske positivt modtaget under høringsprocessen.
Det er vigtigt at huske på, at der er tale om en meget omfattende og kompleks opgave her, hvor vi skal sikre genopretningen af de facto et helt forvaltningsområde.
Derfor har det her lovforslag også været en del tid undervejs med de første drøftelser i forligskredsen helt tilbage i april måned i år
I oktober blev dele af det nye ejendomsvurderingssystem så testet på boligejerne, da der blev sendt tilbud om at modtage en vejledende vurdering ud til ca. 80.000 ejere.
Ca. 24.000 ejere valgte så at modtage en vejledende vurdering, og ud af dem er der ca. 12.000 ejere, som har besvaret det medsendte spørgeskema.
De umiddelbare tilbagemeldinger fra boligejerne har i overvejende grad været meget positive, så det er rigtig godt.
De fleste elementer i lovforslaget vedrører som sagt vurderingen af ejerboliger, og de første nye vurderinger kan udsendes her fra andet halvår af 2020.
Her har der løbende været et arbejde for at foretage kvalitetssikring af vurderingsmodellerne, og det arbejde har vist, at der er behov for at justere den lovgivning, der tilbage i 2017 blev vedtaget som udmøntning af forliget om et nyt ejendomsvurderingssystem.
F.eks. har det vist sig, at særlig grundværdiansættelsen af etageejendomme til beboelse er udfordret af manglende data.
På samme måde har arbejdet med etableringen af den føromtalte tilbagebetalingsordning vist, at der er behov for at justere lovgivningen tilbage fra 2017, så lovgivningen klart afspejler administrationen af ordningen.
Der arbejdes selvfølgelig tilsvarende med at kvalitetssikre vurderingsmodellerne for erhvervsejendomme m.v., som der skal udsendes vurderinger for i forlængelse af ejerboligvurderingerne.
Endelig indeholder lovforslaget, som det også har været fremme, en løsning for de såkaldte nulskattesager.
Jeg er glad for, at et bredt flertal på tværs af Folketingets partier er enige om, at de boligejere, der har betalt for lidt i ejendomsværdiskat i udgangspunktet, skal kunne efteropkræves ejendomsværdiskat for de seneste 3 år med den undtagelse, at der ikke skal ske efteropkrævning i de tilfælde, hvor ejeren kan dokumentere, at man rent faktisk har gjort opmærksom på fejlen.
Det synes jeg er en både god og også helt fair løsning, som vi har fundet, og den bliver så udmøntet med lovforslaget her.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-28:
Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Det følger af en aftale, som vi lavede tilbage i 2016, som havde til formål, at vores skatteopkrævning på ejendomsområdet skulle være mere retvisende og mere rimelig.
Man kan jo politisk diskutere, om det egentlig er rigtigt at opkræve boligskatter på den måde, som vi gør det i dag, om det kunne gøres anderledes, og om der overhovedet skal være boligskatter.
Men så længe man har boligskatter, bør de i hvert fald opkræves rimeligt og ordentligt og med styr på processen.
Det var det, som aftalen for 2016 gik ud på.
Inden vi kommer ind i det nye vurderingssystem her, kunne vi f.eks. konstatere, at 800.000 boligejere, som nu skal have penge tilbage, betalte for meget i ejendomsskat.
Hvorfor skulle de egentlig det?
Hvad havde de gjort?
Men sådan var det dengang.
Nu får vi en mere retvisende vurdering, og det betyder f.eks., at hvor der var udsigt til, at folk, der bor i hus, skulle betale mere og mere i ejendomsskat, bliver deres betaling mere afdæmpet, men til gengæld tager folk, der bor i lejlighed, uanset om de er lejere eller ejere, en større og mere retvisende del af den samlede skattebyrde.
Lovforslaget her skal lave nogle justeringer, der får alt det her til at virke, og det er derfor, vi støtter lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-28:
Tak for det.
Ejendomsvurderingssystemet har sejlet rundt i en årrække, og jeg synes, at når vi snakker om en nulløsning, skulle vi måske lige have en historisk gennemgang; det her starter jo faktisk helt tilbage i år 2010, hvor fejlen skete.
Og det var også dér, skattevæsenet blev opmærksom på fejlen.
Nu har jeg ikke siddet i Folketinget i mange år, men jeg kan som borger ganske enkelt ikke forstå, at man kan blive gjort opmærksom på et problem i 2010, og så er det først her nu, i 2019, at man er ved at løse det og man finder en generel løsning på det – 9 år!
Altså, hvis skattevæsenet tilbage i 2010 blev gjort opmærksom på, at der ikke var sket de nødvendige indbetalinger, hvorfor sætter man så ikke nogen til at lave en manuel vurdering og så indtaste det her manuelt?
Hvorfor lader man det køre?
Og fordi man har ladet det køre, ligger der en regning på 100 mio. kr.
Nu er der så nogle partier, der har indgået forlig, som dækker 35 mio. kr. af det – vupti, 65 mio. kr. er tabt!
Det skal give grund til selvransagelse.
Hvorfor har der ikke været nogle kontrolsystemer, som har fanget det her, når man nu var opmærksom på det?
Så handler det også lidt om, om man grundlæggende tror på, at de ændringer og det it-system, vi er ved at lave nu i ejendomsvurderingssystemet, kommer til at løse de her problemer.
Har man tillid til det?
Det har jeg ikke på nuværende tidspunkt.
Jeg kan håbe, at jeg på et tidspunkt får det, men set i lyset af den historik, der er omkring det her, skal der meget til, at man får den tillid igen, og der skal også meget til, at borgerne derude får den tillid igen.
Og jeg synes ikke, at det er den rette vej at gå, at man laver et forlig, som sætter pistolen for panden af de her borgere, og siger: Accepter det her, og så kan du ikke klage, når fejlen ligger i et system, hvor der i 9 år ikke er blevet handlet på det.
Mona Juul (KF), 2019-11-28:
Tak for ordet.
Rasmus Jarlov, der er ordfører, er forhindret, hvorfor I må nøjes med mig i dag.
Ejendomsværdiskat og grundskyld er to ord, der kan få enhver boligejer til at se totalt opgivende ud.
Det ene beløb går til staten, det andet til kommunen, og det eneste, der er fælles for dem, er, at de fleste på forhånd ofte giver fortabt.
For hvordan er det nu lige man beskattes, hvorfor er det nu lige at det er skatteforvaltningen, der vurderer, og hvordan er det de vurderer ens værdi af hjemmet?
Ejendomsvurderingen er i sandhed noget, der snakkes om og rystes på hovedet af.
Jeg tænker, at der er mange folketingsmedlemmer, der ligesom mig med mellemrum får henvendelser om netop vurdering og skat af bolig og ejendomme.
Derfor er det også den fornøjelse, at man nu langt om længe i 2020 skal i gang med de første nye ejendomsvurderinger, der er baseret på forliget i 2016.
Et forlig, der har til hensigt at sikre bedre og mere retvisende vurderinger og også skabe mere tillid.
Desværre har der jo også i forbindelse med udviklingen af det nye system vist sig behov for en række tilpasninger, og det er derfor, vi står her i dag.
Jeg har lyttet mig til, at det jo både handler om, at administrationen skal afspejle lovgivningen, og at vi skal undersøge systemet, så det bliver så enkelt som muligt at administrere – det er jo klart, at det også er vigtigt.
Det handler også om at forenkle skattereglerne ved at lave samtidig beskatning af ejendomsværdiskatten og grundskylden.
Det kan jeg også kun sige ja tak til.
Det handler også om at reducere restskat og overskydende skat og endelig, som flere ordførere også har bemærket, at finde en løsning på de såkaldte nulskattesager, hvor en flok boligejere ikke har fået betalt deres skat i løbet af en række år.
Om det så er af ond vilje eller ej – uanset hvad – har vi set eksempler på, at der i hvert fald er nogle, der har forsøgt at komme af med deres skattekroner, uden at det er lykkedes.
Alt i alt er Det Konservative Folkeparti naturligvis positivt indstillet og synes, at det lyder rigtig godt.
Det er et par enkelte ting, som vi godt lige vil have på plads hen ad vejen, f.eks. er der i høringssvaret jo også danske skatteadvokater, der mildt sagt er bekymrede over, at vurderingerne bliver unødvendigt komplicerede på grund af forskellige metoder til værdiansættelse af ellers identiske ejendomsgrunde.
Der bliver talt om lappeløsninger.
Advokatrådet er også ude og kalder klageadgangen for borgerne for et skrækscenarie set ud fra et retssikkerhedsmæssigt perspektiv.
Den kritik i høringssvarene skal vi selvfølgelig lige have lyttet til og fundet en løsning på i udvalgsarbejdet.
Det er selvfølgelig afgørende for Det Konservative Folkeparti at få lejlighed til at dykke ned i det og at høre ministerens svar på nogle af de kritikpunkter, så vi kan give den endelige opbakning.
Det skal jo i hvert fald ikke ende med, at boligejerne fortsætter med at være opgivende og ryste på hovedet.
Vi mener faktisk, at vi skylder alle en ordentligt gennemtænkt ny lov om ejendomsvurderinger, hvor der er en sammenhæng mellem lov og system.
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-28:
Rune Lund, der er skatteordfører for Enhedslisten, har ikke mulighed at deltage i salen på nuværende tidspunkt, og derfor læser jeg hans tale op.
Enhedslisten er ikke med i nogen af de to forligskredse.
Dette lovforslag indeholder en række elementer vedrørende ejendomsvurderingen, og der er en hel stribe af tekniske tilpasninger af den gældende lovgivning i lovforslaget, som skal gøre livet lidt nemmere for det ejendomsvurderingssystem, som er ved at blive udviklet.
Det drejer sig bl.a. om kategorisering og indeksering af ejendomme, regler om anvendelse og udnyttelse og justeringer i forhold til plandata og plangrundlag i særlige tilfælde.
Overordnet set er det fornuftigt, og det kan vi støtte.
Vi er i Enhedslisten også interesserede i at få ejendomsvurderingssystemet til at fungere.
Vi er derimod ikke begejstret for den løsning på nulskattesagerne, som en forligskreds, hvor Enhedslisten ikke er med, er blevet enige om.
Der står i lovforslaget, at det som noget nyt endvidere foreslås, at der ikke skal kunne ske afledt ansættelse eller ændring af en ansættelse af ejendomsværdiskat for indkomståret 2018 eller tidligere i de tilfælde, hvor ejeren kan dokumentere eller i tilstrækkelig grad sandsynliggøre, at denne senest den 31. december 2018 har rettet henvendelse til det daværende SKAT eller til skatteforvaltningen og gjort opmærksom på den fejlagtige eller manglende vurdering, eller at der helt eller delvis mangler at blive ansat ejendomsværdiskat.
Her synes vi i Enhedslisten, at et grundlæggende princip er, at man er ansvarlig for, at man har tjekket sine skattepapirer, og vi mener, at det, man her er kommet frem til, er for lempeligt.
Når man i lang tid kan se af sin årsopgørelse, at man ikke betaler noget i ejendomsværdiskat og man bor i et hus, burde alarmklokkerne jo ringe.
Det svarer til, at man bliver sat markant lavere i indkomstskat, end hvad man egentlig skal betale, og at man ikke reagerer på det.
At man sætter en frist, den 31. december 2018, forekommer os at være meget lempeligt, hvis man i f.eks. 2012, 2013, 2014, 2015, 2016 og 2017 ikke har reageret, selv om man har betalt 0 kr. i ejendomsværdiskat, men først gør det så sent som for knap et år siden og stadig kan fritages for at betale skyldige beløb, synes vi lugter lidt af, at folk med rette kan spekulere i: Går den, så går den.
Derfor kan Enhedslisten ikke støtte dette lovforslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-28:
Jeg vil spørge, om ministeren kan forklare, hvorfor der ikke er blevet reageret på det her, når man nu blev opmærksom på fejlen tilbage i 2010.
Vi skriver altså 2019 nu.
Det har jo betydet, at fælleskassen er gået glip af rigtig mange millioner.
Morten Bødskov (S), 2019-11-28:
Jeg er helt enig med hr. Dennis Flydtkjær i, at vi skal have genoprettet tilliden til vores skattevæsen.
Jeg tror, at en meget central del af det er, at vi eksempelvis får hele bolig- og ejendomsområdet op at køre igen.
Altså, du har trukket stikket på et helt forvaltningsområde; det har været genstand for ufattelig mange diskussioner rundtomkring.
Fru Mona Juul sagde det selv, nemlig at det er noget, der bliver diskuteret, og derfor er der behov for, at vi får det her genoprettet.
Og nulskattesagerne er også en oprydningsopgave – det synes jeg er vigtigt at huske på – og derfor er jeg glad for, at vi bredt har fundet sammen her i Folketinget og kan få løst den del af oprydningsopgaven.
Man kan roligt sige, når vi ser på vores skattevæsen, at der kommer flere og vi kommer til at bruge mere tid på det, men jeg er glad for, at vi i hvert fald her har fundet sammen i en bred aftale for at løse den her opgave.
Carl Valentin (SF), 2019-11-28:
Med lovforslaget ønsker regeringen at justere og præcisere den ejendomsvurderingslov, der efter aftale med en række partier, dog ikke Socialistisk Folkeparti, trådte i kraft i 2018.
Derudover skal lovforslaget løse de såkaldte nulskattesager, så de boligejere, der har betalt for lidt i ejendomsværdiskat, nu kan efteropkræves for de seneste 3 år.
Med disse efterfølgende ændringer af lovgivningen kan SF som udgangspunkt godt støtte forslaget.
Vi har dog nogle opklarende spørgsmål.
Der foreslås en bagatelgrænse på 5 pct. for, hvornår en vurdering skal ændres som følge af nye oplysninger fra ejeren.
Vil indberettede oplysninger fra borgerne blive gemt fra år til år, hvis de falder under bagatelgrænsen, således at de, hvis der efterfølgende tilføjes nye oplysninger fra borgerne, indgår i vurderingen af, hvorvidt de samlede oplysninger under et påvirker vurderingen med mere end bagatelgrænsen på 5 pct.?
Og vil denne ændring have betydning for værdifastsættelsen af en almindelig bolig, der er beboet af ejeren?
SF ser frem til at få svar på disse spørgsmål og deltage i det videre udvalgsarbejde.
Tak for ordet.
Med lovforslaget ønsker regeringen en udvidelse af DIS-ordningen, som SF i sin tid stemte imod.
Ansatte på skibe under den DIS-ordning får en nettoløn og betaler derfor ikke indkomstskat til det danske samfund, og med dette lovforslag lægges der op til at lempe kravet om registrering i DIS.
Det betyder, at danske søfolk, der arbejder på skibe, der er registreret i andre EU- eller EØS-medlemsstater, også kan omfattes af ordningen.
På den ene side er lovforslaget forårsaget af et EU-krav, og som udgangspunkt støtter SF, at man overholder EU-regler, men på den anden side indebærer lovforslaget skattemæssige gevinster til udenlandske rederier, hvilket SF ikke kan tilslutte sig.
SF vil derfor gerne i det videre arbejde undersøge muligheden for at tilpasse ordningen, så værdien af skattefradraget reduceres og udgiften ved DIS-ordningen derved ikke øges.
Kathrine Olldag (RV), 2019-11-28:
Tak for det.
Dette lovforslag har også været længe undervejs og er en stor og kompleks omgang, som jo er en implementering af et EU-direktiv, et påbud fra EU om, at vi skal harmonisere vores DIS-ordning.
Som flere ordførere har fremført, handler det om fri bevægelighed på tværs af EU's grænser, og der er vi jo som bekendt i Radikale Venstre varme fortalere for, at de her forskellige regler skal harmoniseres.
Nogle gange er det bare sådan, som ordføreren for Socialdemokratiet også lagde vægt på i sin meget, meget gode gennemgang, at vi derved også forringer nogle regler i Danmark.
Men jeg bed mærke i, at der i lovforslagets høringsperiode er virkelig mange af høringssvarene, som er blevet hørt ovre i Skatteministeriet, og hvor det faktisk er blevet tilrettet i den endelige udfærdigelse af selve lovforslaget.
Jeg bed også mærke i, at danske rederier fortsætter kampen for nogle af de her underafdelinger i lovforslaget, som stadig væk står uløste hen, f.eks. forholdene for sømænd på sandsugere og andre specialfartøjer.
Så derfor er den sidste sang ikke sunget i den her omgang.
Men som lovforslaget er nu, er det – i hvert fald sådan som vi ser det – så langt og så godt, som vi kan komme nu, og så må vi fortsætte med at kvalificere de øvrige knaster, som ordføreren for Socialdemokratiet også påpegede det i sin indledende tale.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-11-28:
Uden at skulle kaste mig ud i en lang juridisk diskussion om EU-regler og statsstøtteregler, tror jeg bare, man må slå fast, at vi jo igennem mange år løbende har justeret på nogle af de her ordninger, fået dem udvidet og fået flere til at komme med.
Det er sket mange gange, også sammen med Dansk Folkeparti, og det er rigtig positivt, og det kræver så bare for at leve op til statsstøttereglerne, at der så bliver forskellige vilkår, der skal overholdes.
Og det er klart, at tingene udvikler sig dér, og det er jo ikke nødvendigvis den samme verden, vi befinder os i i dag, som vi gjorde tilbage i 1988, da man startede på det her.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-28:
Tak for det, og tak for svaret, hvor Venstres ordfører siger, at man er enig i, at beskatning er et nationalt anliggende.
Men har vi også en god sag fra Danmarks side?
For hvis man ikke ændrer det her – den gamle DIS-ordning – er der ingen tidsbegrænsning på, og samtidig har vi en regel, som jeg kan forstå vi er enige om, og som går ud på, at Danmark selv skal bestemme beskatningsreglerne for indkomst.
Hvorfor laver vi så den her ændring?
Hvis det ikke er noget, som EU skal blande sig i, og den ordning, vi har, er givet uden tidsbegrænsning på, kan vi vel fortsætte, som vi gør i dag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-11-28:
Tak for det.
Det er et stort spørgsmål.
Grundlæggende er jeg af den opfattelse, som jeg også tror Dansk Folkepartis ordfører er, nemlig at hvorledes og hvor hårdt vi beskatter indkomst i Danmark, er et dansk anliggende og ikke et EU-anliggende.
Det er sådan set ret væsentligt, at det forholder sig sådan.
Man kan sige, at det tidligere har kunnet lade sig gøre at have den her ordning, og sådan har det været i mange år, men Kommissionen og EU-Domstolen anlagde en anderledes tolkning i en dom, jeg tror, det var tilbage i 2014, i forhold til hvad det måtte have af betydning for arbejdskraftens frie bevægelighed.
Jeg tror jo, at vi som nation generelt skal være ganske godt tilfredse med, at der ikke er mulighed for at lave diskrimination mellem EU-borgere.
Det tror jeg sådan set der er rigtig mange danskere, som arbejder i andre europæiske lande, der sætter meget, meget stor pris på.