runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-04-11:
Som jeg også sagde i min tale tidligere på dagen, er der jo en række dilemmaer her, og det synes jeg ordføreren så fint tydeliggør.
Men når det så er sagt, synes jeg, set i det store perspektiv om, hvad det her handler om – det handler om at garantere dansk, nordisk og baltisk sikkerhed i en periode, hvor vi stadig er afhængige af amerikanerne – at det, der foreligger her sådan rent lovteknisk, og i forhold til hvordan man tilpasser aftalen til danske forhold, er til at arbejde med.
Det er klart, at amerikanerne en gang imellem gør ting på en måde, som vi i SF ikke foretrækker, bl.a. i forhold til arbejdsmiljølovgivningen for nu at sige det.
Men der har vi trods alt sikret os, at den stadig gælder for danskerne, og at implementeringen af det her vil ske med baggrund i en forhandling med forsvarsministeren, samtidig med at vi faktisk har nogle kontrolmuligheder, i forhold til hvad der foregår.
Det er jo ikke rigtigt, at vi ikke har det.
Det står i teksten.
Carsten Bach (LA), 2025-04-11:
Tak for det, formand.
De danske myndigheder vil få et klart grundlag for at kunne modtage amerikanske enheder til træning, øvelse og i yderste instans jo også forstærkning af Danmarks forsvar, hvis en krise skulle opstå.
Det er afgørende, at vi i fredstid formår at skabe de bedste forudsætninger for hurtig og effektiv hjælp fra vores allierede.
Forhold omkring retspraksis, magtbeføjelser og straf er blevet hegnet fornuftigt ind i lovforslaget.
Danmarks suverænitet er sikret, og vi bevarer den overordnede myndighed.
Samtidig fremhæver lovforslaget jo også respekten for både vores nationale lovgivning og internationale forpligtelser og folkeretlige forpligtelser.
Derfor kan Liberal Alliance støtte forslaget.
Tak for ordet.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-11:
Nu er vi jo sådan nede i detaljerne, for jeg er med på, at LA støtter selve det, at amerikanerne skal være her.
Men så er der alle detaljerne.
Jeg kender jo partiet som et, der står for retssikkerhed, men også står på virksomhedernes side.
Og der er der jo det forunderlige forhold omkring det her med, at regler om lønmodtageres rettigheder og pligter ikke gælder for ansættelsesforhold, og at hvis du er leverandør, også selv om du kommer fra Danmark, gælder de amerikanske regler.
Det vil sige, at vi kommer i en meget, meget interessant situation lige nu, hvor man kan være en kantinemedarbejder, som arbejder for amerikanerne, men som har nogle andre ansættelsesforhold end en, der arbejder her i Folketinget f.eks. Og det samme gælder, hvis man leverer til det.
Den anden del handler om det her med, at amerikanerne må opretholde orden.
Det er slet ikke er hegnet ind, hvad det betyder f.eks. i forhold til folk, der er kritiske.
Vi ved jo nu, at de tilbageholder folk, der har udtalt sig kritisk omkring Gaza på sociale medier.
Kunne det være et scenarie, vi havde i Danmark?
Så hvor er LA i forhold til at sikre borgernes retssikkerhed her?
Carsten Bach (LA), 2025-04-11:
Svaret på det første spørgsmål er ja.
Og i forhold til det andet er det jo i lovforslaget hegnet ind ved, at aktiviteter skal koordineres med de danske myndigheder, og det tilfredsstiller sådan set Liberal Alliance.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-11:
Så det vil sige, at det tilfredsstiller dig, at det er koordineret med nogle myndigheder, som vi ikke aner hvem kommer til at være.
Er du tilfreds med, at nogle, der holder en demonstration, kan tilbageholdes på amerikanske baser, og at vi ikke ved, hvornår de kan udleveres, fordi vi ikke kan gå ind og hente dem?
Det er jo bare ét af scenarierne.
Er det virkelig det, som ordføreren giver til danskerne, altså at han siger: Det er okay; vi ved det ikke; det kan være, at de ikke kan lide, at I udtaler jeg på sociale medier, og det kan være, at de ikke kan lide en demonstration; vi ved det ikke, men vi kan ikke gøre noget ved det, i hvert fald ikke her fra Folketingets side?
Det er altså stærkt bekymrende.
Kan I ikke være mere på borgernes og virksomhedernes side i forhold til retssikkerhed?
Så kunne vi i det mindste få hegnet den del ind i forhold til det her forslag.
Carsten Bach (LA), 2025-04-11:
Man kan jo forestille sig alle mulige scenarier.
Og ja, det tilfredsstiller Liberal Alliance fuldt ud.
Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
Og tak til ordføreren.
Der er et spørgsmål, som jeg stillede regeringen en gang, og da jeg ikke syntes, at det var et fyldestgørende svar, stillede jeg det en gang til og fik nogenlunde det samme svar, og det er: Hvad kommer den her aftale til at koste Danmark?
Hvor meget kommer det til at koste os at have de her baser?
Normalt laver vi ikke love i det her Folketing uden at vide, hvad det koster.
Og jeg kan som medlem af Alternativet om nogen sige, at vi er blevet spurgt rigtig mange gange: Hvad koster det?
Det spørgsmål har jeg simpelt ikke kunnet få svar på.
Der står, at det ikke er mærkbart, at det ikke er nævneværdigt.
Altså, det er sådan nogle meget vage ord.
Hvad tænker Liberal Alliance, som jo normalt går ret meget op i, at vi har fundet finansieringen, før vi laver en lov, om, at vi faktisk laver en lov, hvor vi ikke kender omkostningerne og ikke ved, hvordan vi finder finansieringen?
Så hvordan tænker man i Liberal Alliance at det her er tilfredsstillende?
Carsten Bach (LA), 2025-04-11:
Det er vi i Liberal Alliance helt tilfredse med.
Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
SF har tidligere talt om styrket civilt tilsyn og offentlig kontrol, og nu taler ordføreren om, at der ikke må udføres tortur.
Det er jeg helt med på, det er det, der står i den aftale.
Men hvad der ikke står i den aftale, er jo, hvordan vi kan føre kontrol med de her ting, hvilket ordførerens parti netop ellers går meget op i.
Så hvordan vil SF sikre transparens i de amerikanske militæranlæg, hvis de danske myndigheder ikke har fuld adgang til eller kontrol med aktiviteten, hvilket der p.t. ikke står noget om i aftalen?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-04-11:
Jeg tror, at jeg overhørte, hvad ordføreren sagde om danske statsborgere.
Men hvis jeg må prøve at ramme det lidt ind, står der jo her en række steder, at implementeringen skal ske i en forhandling mellem forsvarsministeren og det amerikanske forsvarsministerium, og vi har jo lige om lidt en udvalgsbehandling, hvor vi dels kan stille nogle af de her spørgsmål, dels fra ministerens side, hvis der er behov for det, få præciseret, hvad det er, der står her.
Jeg hørte udenrigsministeren for et øjeblik siden sige, at noget af årsagen til, at teksten ikke altid en til en er det, der f.eks. står i det amerikanske forslag, sådan set er, at man i dansk lovgivning og inden for de rammer, vi har, betragter det som givet, hvordan reglerne er.
Derfor har jeg da også en forventning om, at vi vil kunne få et svar på de spørgsmål.
Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
Der var engang i september 1982, hvor der var et missil, som blev kaldt for hovsamissilet, som landede i det meget, meget smukke Odsherred oppe ved Lumsås.
Så det er blot for at sige, at den del er der.
Amerikanerne har ikke underskrevet nær de samme kontrakter.
Der er den i Irak, som jeg nævnte tidligere, hvor vi i god tro udleverede krigsfanger til amerikanerne, som gjorde noget, som var så væmmeligt, at jeg ikke har lyst til at fortælle om det her.
USA har nedsat en kommission, hvor man kigger på, hvad man ellers kan fratræde af ting.
Det vil sige, at vi ikke kender det USA.
Så hvordan ser Danmarksdemokraterne på, at vi får to hold soldater, der ikke fungerer på samme måde, nødvendigvis, og som skal arbejde side om side på dansk jord?
Lise Bech (DD), 2025-04-11:
Når vi sender vores soldater ud i verden, er det også på danske betingelser og dansk lov, også selv om de står ved siden af både amerikanske, engelske og andre nationers soldater, og sådan er det.
Så at der kommer amerikanske soldater hertil, der skal operere efter amerikanske regler, har jeg ikke noget problem med I øvrigt kører jeg jævnligt der i Odsherred og tænker på den der, der faldt ned, men det er jo en 100-årshændelse.
Det er jo noget, der nærmest umuligt kan ske; det sker én gang hvert 100. år.
Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
Os, der er fra den del af landet, synes jo, at det er en vigtig begivenhed.
Der kan Danmark hæfte for det, hvis amerikanerne ikke overholder dansk folkeret.
Det så vi jo også med sagen i Polen, hvor Polen i 2014 blev dømt for den tortur, som USA havde udført nogle år tidligere.
Vi står i en situation, hvor USA faktisk sandsynligvis kommer til at fratræde en hel del aftaler, så vi vil stå med ret forskellige regler.
Det er det, jeg spørger ind til: Hvordan håndterer vi den folkeretslige diskrepans, der opstår her?
Lise Bech (DD), 2025-04-11:
Vi samarbejder jo hele tiden med andre nationer og har den der snitflade, som ordføreren siger det.
Altså, vi har soldater i Letland, Estland osv., og de samarbejder både med engelske, amerikanske, italienske og andre nationers soldater, og det fungerer jo.
De er også underlagt nogle regler.
De er bare underlagt amerikanske regler, og det synes jeg helt klart ikke vi skal være så nervøse for.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Tak til ordføreren for talen.
Det er jo rigtigt, at noget af det, vi gør nu her, i hvert fald er en forlængelse – om ikke en kopi – af det, vi havde før.
Men jeg synes egentlig, at debatten før mere handlede om det overordnede og om, hvorvidt det var klogt med den her aftale, og hvorvidt Folketinget overhovedet havde de oplysninger, der skulle til for at kunne godkende eller ratificere den, om man vil, fra Folketingets side.
Jeg har et konkret spørgsmål til ordføreren, som handler om det faktum, at Danmark jo ikke har nogen mulighed for at kontrollere, hvad der befinder sig på de områder, som amerikanerne får stillet eksklusivt til rådighed, herunder hvilke våbentyper der eventuelt måtte ligge, herunder eksempelvis atomvåben.
Vi ved jo – for det er kommet frem, efter Politiken har afdækket det – at i det, der blev sendt ud til høring, var det præciseret, hvad dansk atomvåbenpolitik er, nemlig at vi ikke har atomvåben på dansk jord i fredstid, og at den passus nu er fjernet.
Lise Bech (DD), 2025-04-11:
Det er det, der står i den.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Men det beror jo på, at man stoler på, at USA overholder den.
Det, der er virkeligheden, er jo, at Danmark ikke har mulighed for overhovedet at kontrollere, hvad der befinder sig på de her tre områder.
Gør det ikke ordføreren bare en lille smule urolig, at man er nødt til at stole på, at en stormagt gør, hvad der står på et stykke papir, når man har afgivet muligheden for selv at kontrollere med egne danske myndigheder, hvad der befinder sig på det, der i virkeligheden er dansk territorie, men som man så har afleveret til USA?
Lise Bech (DD), 2025-04-11:
Nej, jeg stoler på amerikanerne.
De er vores allierede.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-04-11:
Det her lovforslag, L 188, er jo udmøntningen af den aftale med amerikanerne om forsvarssamarbejdet, som vi lige har diskuteret.
Lovforslaget indeholder en række præciseringer af, hvordan den her forsvarssamarbejdsaftale skal fungere i samspil med dansk lovgivning, og herunder er der en lang række tilfælde, hvor amerikanerne er undtaget, en lang række præciseringer af det, når de ikke er det, både på jurisdiktions- og strafferetsområdet, på skatteområdet og afgiftsområdet, på naturområdet og miljøområdet, som har været fremhævet i debatten, på transportområdet sågar, i forhold til lønmodtagerrettigheder, arbejdsmiljøloven osv. osv.
Grundlæggende har vi jo egentlig allerede diskuteret, hvorfor den her forsvarssamarbejdsaftale er fornuftig, og så er der jo så alle de her områder, hvor forsvarssamarbejdsaftalen medfører en række tilpasninger til dansk lovgivning, som vi i SF egentlig i udgangspunktet synes er ganske fine.
Det er jo en forhandling med USA, hvordan det her samspil skal fungere.
Det fremgår også af lovforslaget utrolig mange gange, hvordan det nærmere skal implementeres, og hvordan det skal fungere i praksis.
Det er en forhandling med USA, som er løbende, både mellem forsvarsministeren og den amerikanske forsvarsminister, men også i andre tilfælde med justitsministeren og i andre tilfælde igen med andre ministre osv. osv. og med danske myndigheder.
Det her synes jeg egentlig er en rigtig fin udløber af den aftale, der i sin tid blev lavet med amerikanerne, herunder hvordan aftalen skal fungere.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-11:
Ordføreren siger det her med, at det er en udmøntning af den aftale, vi lige har diskuteret.
Vil ordføreren kommentere på det forhold, som jeg har rejst før, altså om vi overhovedet kan fremsætte det her lovforslag, før det andet er vedtaget?
For vi ved jo endnu ikke, om der er et flertal i Folketinget, der stemmer det der samtykke igennem.
Så burde vi ikke have ventet en postgang?
Så vil jeg gå over til noget mere specifikt.
Ordføreren siger, at det hele er helt fornuftigt, og det overrasker mig virkelig, at SF ikke har en stærkere position i forhold til arbejdsmarkedslovgivningen, og jeg kunne nævne en lang række love.
Men for bare at tage ét eksempel har vi jo ikke kontrol over, hvad der foregår inde på baserne, for det er jo ligesom en del af lovforslaget. Kunne man ikke have forestillet sig, at det ville være mere fornuftigt, hvis man fra dansk side havde sagt, at man faktisk gerne må kontrollere, hvad der foregår, og at man gerne må præcisere, at der f.eks. der ikke må foregå tortur, eller at der ikke må være tilbageholdelse af danske borgere på danske baser? Kunne man ikke foreslå det?
Eller er der ikke noget, som SF kunne se kunne være mere fornuftigt?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-04-11:
I mine øjne er det præciseret, at der ikke må foregå tortur, både i forslaget her og i selve aftalen med amerikanerne, hvis man læser det, der både er lagt til forslaget her, og til beslutningsforslaget, vi behandlede for et øjeblik siden.
For der står jo, at det her skal ske under forudsætning af, at vi overholder vores folkeretlige forpligtelser, at vi overholder FN-pagten, NATO's traktat og gældende dansk lovgivning, den danske grundlov osv. osv.
Så det synes jeg egentlig er rammet ind.
I forhold til mulighederne for at kontrollere, hvad der foregår, taler vi om tre flyvestationer i Danmark, hvor det danske forsvar stadig væk vil have det primære sikkerhedsansvar, og hvor vi stadig væk vil være til stede, og hvor der specifikt står, i hvert fald i forhold til den del, der handler om jurisdiktion, at sikkerhedsprocedurer skal udarbejdes i samarbejde med myndighederne i Danmark.
Dermed har myndighederne i Danmark også kontrol med, hvordan de sikkerhedsprocedurer kommer til at blive implementeret, og dermed også en vis kontrol med, hvad der foregår på de her baser.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-11:
Jeg er godt nok ikke tilfreds med den præcisering.
Jeg synes, at vi, ligesom det også står rigtig mange steder i den norske aftale, skulle få præciseret, hvad de ikke må, herunder bl.a. at begå tortur.
I forhold til hvordan det samarbejde med de danske myndigheder fremadrettet skal foregå, er det jo også ganske uklart, fordi det ikke er præciseret.
Kunne vi i det mindste indhegne det, at det ikke er en mulighed?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-11:
Danmark er og bliver et kristent land.
Det siger vi med stolthed i Dansk Folkeparti, for vores historie, vores værdier og vores kultur hviler ikke på nogen tilfældig ideologi eller importerede religion.
Danmark hviler på den evangelisk-lutherske kristendom.
Derfor hilser vi i Dansk Folkeparti regeringens lovforslag L 177 velkommen.
Det er nødvendigt og rigtigt, at vi strammer kontrollen med trossamfund uden for folkekirken, ikke mindst de islamiske miljøer, som alt for ofte viser sig at modarbejde dansk lov og danske værdier.
Det er sund fornuft, at vi ikke anerkender trossamfund, der inviterer ekstremistiske imamer og personer på sanktionslisten til at prædike i Danmark.
Det er sund fornuft, at vi kræver åbenhed om udenlandsk finansiering, og det er sund fornuft, at vielsesforrettere skal bestå en prøve i dansk ret og folkestyre, hvis de ønsker at vie par med retsgyldighed i Danmark.
Men når vi nu lovgiver om Danmarks trossamfund, har vi også en forpligtelse til at huske, hvad der adskiller Danmark fra stort set alle andre lande, nemlig den kristne folkekirke og den kristne kulturarv i Danmark.
Vi har frimenigheder, som bygger på det samme evangelisk-lutherske grundlag som folkekirken, og som i mere end 100 år har været en levende del af dansk kirkeliv.
Derfor vil vi i Dansk Folkeparti opfordre til, at Kirkeudvalget nøje ser på det forslag, som frimenighederne har fremsendt, og som handler om at få indarbejdet en bestemmelse i loven, der tydeliggør frimenighedernes særlige status, som en anerkendelse af det, de er, nemlig danske kristne menigheder, der deler bekendelsesgrundlag med folkekirken, men ønsker at organisere sig friere.
Det skylder vi dem.
Lovforslaget går i den rigtige retning, men det må ikke ende som en teknokratisk skrivebordsøvelse, der sætter grundtvigske frimenigheder i Vestjylland på lige fod med salafister og islamiske foreninger på Nørrebro.
Der er forskel, væsentlig forskel, og det skal lovgivningen naturligvis afspejle.
Når vi i Dansk Folkeparti kæmper for en skarp kontrol med udenlandske imamer, med ekstern finansiering af moskéer og med prædikanter på sanktionslisten, gør vi det, fordi vi ved, hvad der står på spil.
Det handler om Danmark, om vores kristne kultur, om vores frihed og om at holde fast i det fundament, som har gjort Danmark til det bedste land at leve i.
Danmark er og skal forblive et kristent land.
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-11:
Nu skal man jo ikke referere, hvad andre har sagt til en i fortrolighed, og alligevel tør jeg godt sige, at ministeren havde ladet mig forstå, at han ville sige noget, jeg var meget uenig i.
Det gjorde han ikke.
Jeg var 100 pct. enig i alt.
Men så vil jeg gerne spørge, hvordan ministeren egentlig har det med at have godkendt vedtægterne i Imam Ali Moskeen, hvoraf det fremgår, at den øverste åndelige leder er udpeget af og blandt lærte i Qom i Iran, og at denne øverste leder også er administrationschef og bestyrelsesformand og har vetoret i alle indre anliggender i Imam Ali Moskeen.
Hvordan har man det egentlig med det, og hvordan har man det med i dag at fremlægge en revision, som ikke gør noget ved det problem?
Morten Dahlin (V), 2025-04-11:
Jeg er ikke bekendt med, at jeg har godkendt vedtægterne i Imam Ali Moskeen.
Jeg er dybt bekymret over, at der sidder nogle styrer, som repræsenterer alt det modsatte af det, vi står for i Danmark – som ikke støtter demokrati, som ikke støtter ligestilling, som ikke støtter frihed, og som pumper penge ind i religiøse trossamfund i Danmark.
Det synes jeg er et kæmpe, kæmpe stort problem.
Hvis jeg kan gøre det sammen med Radikale Venstre, gør jeg gerne det.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-11:
Jeg må jo ærligt indrømme, at det kom bag på selv mig, da jeg gik på internettet og fandt vedtægterne.
Det er så ikke en bebrejdelse, for det er jo, fordi man ikke har hjemmel til i dag ikke at godkende den type vedtægter.
Det synes jeg ærlig talt vidner om, at man måske så alligevel ikke tager det her problem helt alvorligt.
For jeg synes, det er ret uholdbart, at den [lydudfald].
Simon Kollerup (S), 2025-04-11:
Tak for det.
Med det beslutningsforslag, vi skal behandle nu, bliver det foreslået, at regeringen på Danmarks vegne i henhold til »Aftale om forsvarssamarbejde mellem regeringen i Danmark og regeringen i Amerikas Forenede Stater« af den 21. december 2023 helt formelt indgår og ratificerer den her forsvarssamarbejdsaftale.
Jeg vil starte med et citat fra Danmarks fungerende forsvarschef, som har sagt: USA er den største partner, vi har.
Citat slut.
Det er vi i Socialdemokratiet utrolig enige i, og vi mener, at det netop er nu, også selv om timingen har været diskuteret til ukendelighed i medierne.
Vi mener, at det netop er nu, vi har brug for et tæt samarbejde med USA.
Danmark har haft et mangeårigt tæt forsvars- og sikkerhedspolitisk samarbejde med USA.
Vi har været en god allieret for USA, og det gælder den anden vej også.
Derfor vil det være decideret uklogt, hvis man ville skubbe USA fra sig ved at smide den vigtigste forsvarsaftale for danskernes sikkerhed igennem mange år direkte i skraldespanden.
I min optik er det sådan noget, som det kun er uansvarlige partier, der kan finde på at gøre.
Vi står i den mest alvorlige sikkerhedspolitiske situation i Europa i mange, mange år, og derfor befinder vi os også i en skæbnestund i vores egen historie i Danmark.
Det er helt afgørende, at vi her i landet stiller os på den rigtige side af historien, indgår samarbejdsaftalen med USA og gør det, som også Norge, Sverige, Finland og en lang række andre NATO-allierede har gjort, nemlig indgår en forsvarssamarbejdsaftale af lignende karakter.
Når fremtidige generationer skal slå op i historiebøgerne, skal de kunne læse, at Folketinget i den her tumultariske og svære tid alligevel gjorde det eneste ansvarlige og rigtige, nemlig at stemme for det her beslutningsforslag og senere det lovforslag, som vi behandler lige om lidt.
Med forsvarssamarbejdsaftalen får amerikanske styrker adgang til at kunne bruge militære anlæg i Danmark.
Aftalen omfatter på nuværende tidspunkt de tre flyvestationer i henholdsvis Karup, Skrydstrup og Aalborg, og det vil bl.a. kunne medføre mulighed for udstationering af personel og træning heraf og opbevaring af militært materiel og udstyr i Danmark.
Så gælder der en meget vigtig ting, som jeg tror, vi skal holde os for øje igennem hele debatten i dag og i øvrigt også i medierne, nemlig at den samarbejdsaftale, der nu er indgået og forhåbentlig snart bliver ratificeret her ved behandlingen i Folketinget, skal overholde Danmarks suverænitet, dansk lovgivning, den danske grundlov og selvfølgelig også de internationale forpligtelser, Danmark har vedstået sig.
Det fremgår for øvrigt ganske klart og tydeligt af aftaleteksten.
Med de ord skal jeg bare meddele, at Socialdemokratiet selvfølgelig støtter det fremsatte beslutningsforslag.
Mai Mercado (KF), 2025-04-11:
Hvorfor kunne man ikke have ventet, til der var faldet mere ro på den internationale politiske situation?
Simon Kollerup (S), 2025-04-11:
Tak for det, og også tak for, at De Konservative er endt med at ville stemme for aftalen.
Det synes jeg er positivt.
Man kan altid diskutere timingen, og i virkeligheden er det oplagte modspørgsmål: Hvornår er timingen god nok til, at man skal vedtage sådan noget her?
Jeg tror, at når der bliver diskuteret timing, så kigger man meget mod vest og siger: Der er meget retorik, der bliver sagt mange ting, så er det lige nu, det er klogt at gøre det?
Men tillad mig at foreslå, at vi også lige kigger en gang mod øst og ser, hvad det er for en aggressor, der er i fremfærd, der investerer massivt i oprustning i det russiske samfund, og som efter vores efterretningstjenesters vurdering vil være i stand til at lancere et egentlig angreb mod NATO-alliancen i løbet af ganske kort tid.
Sådan noget vægter i min vægtskål tungt, når jeg skal vurdere, om jeg synes, timingen er en relevant faktor.
Derfor må jeg bare sige, at det synes jeg ikke den er, og at jeg synes, at det er det rigtige tidspunkt, vi vedtager den aftale, vi har indgået, for øvrigt tilbage i 2023, og gør det nu.
Mai Mercado (KF), 2025-04-11:
Jeg vil bare lige korrigere en enkelt ting, for ordføreren siger, at Det Konservative Folkeparti er endt med at stemme for.
Det har vi faktisk tilkendegivet hele vejen igennem.
Men når man f.eks. ser i lovprogrammet, er der jo en række lovforslag, som er blevet forsinket, og man har også i Udvalget for Forretningsordenen drøftet, hvorvidt man skulle udskyde en række lovforslag og beslutningsforslag til efteråret.
Ville det set i lyset af den internationale situation så ikke give god mening, at man lige havde fået ro på og havde udskudt behandlingen af det her beslutningsforslag og det næstkommende lovforslag til efteråret?