runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-05-03:
Tak for ordet.
Når nogle – til dels med et glimt i øjet – begynder at tale om, at arbejdskraft er tidens valuta i de her tider, så bunder det lidt specielle udsagn jo i en god årsag.
Ledigheden er historisk lav, og det har aldrig været så let for danskerne at komme i arbejde, som det er i dag.
På rigtig mange arbejdspladser har udenlandsk arbejdskraft været et vigtigt bidrag til at sikre, at man kunne skaffe de nødvendige kompetencer.
Der har dog været udfordringer på et af de områder, hvor det måske er allermest vigtigt at vi kan sikre kvalificeret arbejdskraft, nemlig på sundheds- og ældreområdet, hvor det jo bogstavelig talt kan være et spørgsmål om liv eller død, at man kan skaffe de rigtige kompetencer.
Der har uhensigtsmæssige systemer og for meget bureaukrati stået i vejen for, at man har kunnet rekruttere det dygtige personale fra udlandet, der har budt sig til.
Det er en stor udfordring, vi har på det her område, og det er en udfordring, som alle fremskrivninger kun viser bliver større.
Derfor er udenlandsk arbejdskraft jo heller ikke hele løsningen.
Som min kollega fra Socialdemokratiet også lige gjorde rede for, har vi taget fat på bl.a. at kigge på løn, arbejdsvilkår og uddannelse, som er andre ting, der skal til, før vi kan komme i mål og sikre det sundhedsvæsen og den ældrepleje, som vi synes at vi kan være bekendt.
En vigtig del af løsningen er altså, at vi får kigget på, hvordan vi bliver bedre til at rekruttere den rigtige udenlandske arbejdskraft.
Det tog vi hul på med den aftale, som vi landede i januar, og som jo indeholder 16 konkrete initiativer, som min kollega fra Socialdemokratiet også lige redegjorde for.
Det er vi rigtig, rigtig glade for i Venstre, og det er vi jo især på vegne af de danske patienter på vores sygehuse og vores ældre, der nu kan se frem til, at vi i højere grad bliver i stand til at rekruttere den arbejdskraft, der bliver nødvendig i fremtiden.
Så det er en god dag, synes vi.
Med det sagt vil jeg også bare gentage, at vi jo på ingen måde siger, at det her er det eneste, der skal til.
Der skal en lang række ting til og et hårdt arbejde, også i forhold til at have viljen til at lave de reformer, der sikrer, at der i fremtiden også er et fornuftigt forhold mellem det antal, der er med til at bidrage til arbejdsmarkedet, og det stigende antal borgere, der får brug for hjælp, fordi vi heldigvis lever længere og længere i fremtiden.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2024-05-03:
Tak til alle ordførere for taler og bemærkninger.
Med lovforslaget foreslår regeringen som bekendt en række ændringer af lov om radio- og fjernsynsvirksomhed.
Som flere har bemærket, handler det her jo om det medieforlig, vi indgik tilbage for snart et års tid siden – det første medieforlig i næsten 10 år – og når lovgivningen om medier og støtte hertil er vigtig, er det, fordi det handler om vores demokrati.
Det handler om den samtale, der foregår lokalt, regionalt og nationalt.
I en tid, hvor falske nyheder, ulovlige reklamer med information, der ikke er rigtig, påvirkningsvirksomhed og i øvrigt falske rygter fylder mere og mere, er det vigtigt for forligspartierne, at man kan åbne sin lokale eller regionale avis eller læse nationale medier, hvor de nyheder, der bliver bragt, er grundige, rigtige og perspektiverende.
Mine gode kollegaer i Kulturministeriet har forberedt en meget lang tale, hvor jeg slavisk gennemgår alle dele af lovforslaget, men jeg vil gerne takke kollegaerne for meget nøje at have foregrebet den proces, hvorfor jeg finder det unødvendigt at tale om titellofter, podcast, og at man selvfølgelig ikke kan søge aktindsigt i, hvad lokale journalister har talt med kilder om og den slags.
Dog var der enkelte, der havde nogle bemærkninger.
Først vil jeg gerne sige tak til fru Helle Bonnesen fra Det Konservative Folkeparti.
Støtten til lovforslaget er meget værdsat, og de spørgsmål, der måtte være, stiller jeg mig selvfølgelig til rådighed for at kunne besvare, ligesom jeg er sikker på, at Kulturudvalget meget villigt indgår i den proces.
Til hr. Søren Søndergaard fra Enhedslisten vil jeg bemærke, at vi deler det ønske, at lokale medier skal være lokale, og vi har også haft flere drøftelser i forhold til titelloftet.
Vi startede jo et helt andet sted, men måtte bare konstatere, at med det lave titeloft fik vi ikke udmøntet alle de midler, der er sat af.
Det havde vi i hvert fald ikke udsigt til at kunne gøre, når det gjaldt den lokale journalistik, som mange steder desværre er ved at udvikle sig i en negativ retning.
Hvis man oplever en regionalisering af koncerner, der redaktionelt trækker journalister hen til et sted, hvor de er meget langt fra lokalområdet, kan jeg være bekymret for, om journalistikken stadig væk er lokal.
Det synes jeg vi skal følge med i og love hinanden at have et vågent øje på.
Lad det være det sidste ord.
Det er jo ikke sidste gang, vi mødes i Folketingssalen for at debattere medielovgivningen og det medieforlig, som regeringen og en lang række partier rundt om regeringen har været med til at vedtage, men jeg glæder mig hver gang, for jeg oplever en debat, hvor ønsket om objektive, kritiske og landsdækkende lokale og regionale medier hver gang fylder i debatten.
Det synes jeg er glædeligt for vores demokratiske samtale og for vores demokrati.
Tak for ordet, formand.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-03:
Det her lovforslag er en udløber af den medieaftale, der sidste sommer blev indgået mellem Socialdemokratiet, Radikale, Enhedslisten, Venstre, SF, Moderaterne og Dansk Folkeparti.
Gennem en omhyggelig revision af public service-puljen, hvor vi nu inkluderer lydprogrammer som podcast, styrker vi vores nationale kultur og sprog, i en tid hvor globaliseringens vinde blæser stærkt.
Det er essentielt, at vi støtter vores lokale ugeaviser og publicistiske magasiner, som er i frontlinjen for at bevare demokratiet i lokalsamfundene.
Derfor øger vi med det her lovforslag også støttelofterne til ugeaviser, så de kan modtage op til 60 pct. af deres redaktionelle omkostninger og op til 1 mio. kr. årligt.
Det er en investering i vores fælles fremtid, en investering i en informeret offentlighed og i sidste ende en investering i vores demokrati.
Med den her lov sikrer vi ikke kun overlevelsen af vigtige kulturelle demokratiske institutioner, men også deres evne til at blomstre og tilpasse sig i en digital tidsalder.
Vi støtter i Dansk Folkeparti forslaget.
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2024-05-03:
Tak for det.
Vi kan også støtte det her forslag, som er en del af en aftale, vi indgik for efterhånden noget tid siden.
Det var egentlig en overraskelse for mig, da jeg for efterhånden nogle år siden blev folkevalgt, hvor meget af dansk politik der i virkeligheden ikke foregår her.
Når vi har tilhørere i dag, er det værd at vide, at mange af de ting, vi diskuterer hernede, har vi jo diskuteret til bunds og i månedsvis ovre i ministerierne, og det her er en af de sager, hvor jeg godt kunne holde en lang principiel tale om de enkelte punkter.
Men der er jo andre, der har gennemgået dem før mig.
Det er jo faktisk ting, som vi har diskuteret i meget lang tid og grundigt med kulturministeren ovre i Kulturministeriet, så selvfølgelig støtter vi det.
Men nogle af de her debatter bliver jo også sådan lidt kedelige, fordi vi har brændt alt vores krudt af og brugt alle vores argumenter i forhandlingslokalet, så vi er i virkeligheden bare oppe at sikre formaliteterne.
Det her er sådan en sag.
Nu sikrer vi formaliteterne omkring nogle rigtig gode dele af medieforliget, nemlig det her med, at vi udvider det til, at vi også støtter podcast, fordi det bliver en større og større del af mediebilledet, og at vi så ændrer på nogle støttelofter.
Det er alt sammen meget, meget fornuftigt og derfor også noget, som vi var med til at indgå en aftale om for vel efterhånden et halvt år siden.
Søren Søndergaard (EL), 2024-05-03:
Må jeg ikke først sige, at jeg skylder hr. Søren Espersen en uforbeholden undskyldning.
Det forlyder, at jeg i stedet for at bruge den rigtige partibetegnelse, Danmarksdemokraterne, kom til at sige »DF« – undskyld!
Nu kan det selvfølgelig være, at DF også kræver en undskyldning, og så må jeg eventuelt gå på talerstolen igen, men i hvert fald undskyld for den forveksling.
Der er selvfølgelig nogle ting dér, man er mere glad for end andre.
Vi er ligesom SF utrolig glade for, at dansksproget public service-indhold i form af lydprogrammer på lyd, nu kan få støtte.
Der er jo sket en udvikling, bare fra 2019.
Jeg kan se det hos mig selv; jeg ses oftere og oftere gå rundt på gaden med sådan nogle ørepropper og høre lydprogrammer både på radio, altså direkte programmer, men jo også podcast, og sådan er der jo sket en udvikling.
Det er selvfølgelig den, vi følger op på her, og det er jo rigtig godt.
Så er der jo den del, der omhandler loftet for redaktionel produktionsstøtte til ugeaviser.
Det hæves til 60 pct. af de redaktionelle omkostninger og op til 1 mio. kr. årligt.
Det synes vi også er et godt forslag.
Men vi har jo bemærket det høringssvar, som er kommet fra Foreningen af lokale, fritstående, journalistiske internetmedier, som ikke går imod de her to forslag, men som ved siden af foreslår et koncernloft på 2,5 mio. kr. pr. koncern i forhold til lokalmedier.
Begrundelsen, som de fremfører, er jo, at de store koncerner, som udgiver mange lokale ugeaviser på print, ikke skal have yderligere støttekroner, ud over hvad de allerede modtager fra andre mediestøtteordninger.
Det bliver så afvist af Kulturministeriet med to begrundelser.
Den ene synes jeg er lidt formalistisk, og det er den der med, at nu har man aftalt koncernloftet i medieaftalen på et andet område.
Altså, det kunne vi jo godt se bort fra og tilføje det her, hvis vi synes, det var vigtigt, for det er jo et andet område.
Men den anden begrundelse er jo lidt bedre: Hvordan risikerer man, hvis man laver den øvelse, at det ikke kommer til at koste nogle lokalaviser livet?
For det er vi jo ikke interesseret i, så derfor kan vi sådan set godt acceptere det, der er ministerens konklusion.
Men det ændrer jo ikke ved den problematik, som rejses, nemlig den problematik, som består i, at der kan være en risiko for, at de her store regionale mediehuse, som køber mange regionale eller lokale ugeaviser, strømliner dem, forstået på den måde, at de bliver meget ens i produktet, fordi det er mange af de samme ting, som står der, og at man f.eks. nedlægger lokale redaktioner, samt at den lokale journalistik bliver mindre.
Det er altså grunden til, at vi har fundet de her mange penge frem, og derfor skal vi også finde nogle metoder, der hele tiden sikrer, at den lokale journalistik er til stede.
Jeg har den opfattelse, at der kunne laves mange flere historier om, hvad der foregår lokalt, end dem, der bliver lavet.
Men de nationale aviser gør det ikke, uden at de får et tip derudefra, og de lokale aviser har meget få ressourcer til at lave et langvarigt gravearbejde.
Katrine Daugaard (LA), 2024-05-03:
Tak for det.
Konservative foreslår med beslutningsforslaget her, at Folketinget pålægger regeringen inden udgangen af indeværende kalenderår at fremsætte et lovforslag, som indebærer en behandlingsgaranti til børn og unge under 25 år, der er belastet af en opvækst med voksne, der er stof- eller alkoholafhængige.
Behandlingsgarantien skal sikre, at børn og unge anonymt, og så vidt muligt inden 14 dage, men senest inden 30 dage efter at de har henvendt sig, får den nødvendige rådgivning, støtte og behandling.
Vi har allerede i dag en behandlingsgaranti for misbrugere, men vi ved også, at påvirkningerne og problemerne som følge af misbrug går som ringe i vandet.
Flere end misbrugeren selv bliver ramt her, og det gælder ikke mindst de børn, der vokser op med misbrugende forældre.
Vi har en pligt her fra Folketingets side til at sikre disse børn hjælp, og derfor hilser vi i LA behandlingsgarantien velkommen.
Det gjorde vi også sidst, da et nærmest identisk forslag blev stemt igennem af et samlet Folketing, og jeg er da blevet lidt klogere i dag her i salen på, hvorfor det ikke er blevet til noget.
Men jeg mener, at vi har et ansvar for at sikre de børn, og jeg er egentlig også enig i, at det er ærgerligt, at man ikke har anvist finansiering til det.
Men vi mener faktisk i LA, at det her er så vigtigt, at vi gerne vil gå ind i arbejdet omkring at finde finansiering til det, og derfor kommer vi også til at støtte det her forslag.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-05-03:
Tak for det.
Hvor er det fedt at høre en passioneret ordfører for Socialdemokratiet åbne op for sine tanker på lige nøjagtig det her område.
Det er tanker, jeg også selv bliver bidt af, og som jeg tænker der kan arbejdes videre med.
Samtidig synes jeg også, det er sjovt og måske en lille smule komisk at lytte til to kvinder, som kæmper bravt for det her område, og hvor begge har det som hjerteblod.
Her henviser jeg selvfølgelig til ministeren og ordføreren for De Konservative i den her sag.
Det synes jeg er spændende at følge.
Jeg mener, det er vigtigt at sikre den rette hjælp til mennesker, der vokser op i misbrugsfamilier.
I SF mener vi, at en behandlingsgaranti til børn og unge fra familier med stof- eller alkoholafhængighed er en rigtig god idé.
Alt for mange børn og unge vokser i dag op i familier med misbrug, og vi ved fra forskning, at det desværre kan trække lange, dybe og tunge spor ind i voksenlivet.
Børn og unge fra familier med misbrug er i større risiko for psykisk mistrivsel, og flere får en usikker tilknytning til uddannelse og arbejdsmarked, og de får måske også endda øget risiko for selv at ende i et misbrug.
Det har vi alle her i salen et ansvar for at forebygge.
Den forebyggelse indebærer bl.a., at de børn og unge skal tilbydes professionel hjælp i tide til at håndtere de følelser, tanker og reaktioner, der kommer i forbindelse med at vokse op under de her forhold.
I SF er vi også overvejende positivt stemt over for forslaget her, men jeg bemærker også, at det beløb, der er nævnt, fra 2014, skal opjusteres.
Samtidig kan vi også godt være i tvivl om, om alle partier egentlig kan nå til enighed om en ny finansieringsmulighed.
Derfor tror jeg også, at det giver en god mulighed for at se på, hvad der skal til for måske at implementere en gradvis indfasning.
Det kan da kun blive billigere.
Vi støtter intentionerne i det her forslag og vil gerne være med til at arbejde videre med det.
Vi kunne også, som der bliver sagt i dag, lande en beretning på, at vi skal i gang.
Men som sagt er vi positive over for at indgå i debatten om finansiering, men også en beretning.
Jeg mener, at der er meget at arbejde videre med i udvalgsarbejdet.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-03:
Jeg synes, at det er en stor gang talen udenom.
Altså, der bliver fremsat et beslutningsforslag, og det opnår flertal i Folketinget.
Hvis ikke et beslutningsforslag er det papir værd, som det er skrevet på, hvilke muligheder har vi så herinde i Folketinget for rent faktisk at få ting gennemført?
Det er jo et rigtig godt forslag, som De Konservative har måttet fremsætte igen, fordi det ikke i de seneste 10 år rent faktisk er blevet gennemført, selv om det er blevet politisk besluttet.
Det handler om en behandlingsgaranti for børn og unge og for familier med stof- eller alkoholafhængighed.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-03:
Sådan har det aldrig været, kan man sige.
Det er jo netop forskellen på beslutningsforslag og lovforslag.
Det vil sige, at hvis man gerne vil have, at det skal have den der meget bindende karakter, kan man fremsætte et lovforslag.
Det er faktisk præcis det, der er forskellen mellem beslutningsforslag og lovforslag.
Så vil jeg sige, at jeg opfatter det som en uskik at fremsætte forslag uden at have anvist finansiering, særlig når man er en del af en finanslovsaftale.
Det er selvfølgelig noget andet, hvis man ikke er det, men det her synes jeg faktisk er en uskik.
Jeg synes, at det stiller alle andre i sådan en lidt underlig, ubekvem situation.
Jeg skal ikke afvise, at vi også selv har gjort det med mellemrum.
Det ved jeg ikke.
Men det er bare for at sige, at jeg virkelig mener, at det er en uskik.
Indgår man en aftale med hinanden, synes jeg jo, at det er en aftale, og så stiller det alle andre i en lidt spøjs situation, hvis der så bagefter fremsættes beslutningsforslag om ting, som ikke var en del af den aftale.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-03:
Tak til ministeren for talen.
Nu er det jo sådan, at Det Konservative Folkeparti tidligere har fremsat det her forslag, som der var et kæmpe flertal i Folketinget der sådan set bakkede op om.
Jeg er godt klar over, at nu kan socialministeren her i dag jo ikke alene sidde med ansvaret for, at det her ikke er blevet gennemført, for der har været skiftende regeringer, som sådan set ikke har handlet på det her.
Men er der ikke noget, vi kan gøre, for at man herinde i Folketingssalen rent faktisk har en demokratisk sikkerhed for, at når man fremsætter et beslutningsforslag og det rent faktisk bliver stemt igennem, så bliver det også til lovgivning?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-03:
Det er egentlig meget interessant, som det her forslag dukker op, hver gang fru Mai Mercado er i opposition, men sjovt nok ikke gør det, når fru Mai Mercado sidder i regering.
Sådan kan det jo være.
Sådan kan man selvfølgelig bruge oppositionsperioderne.
Jeg synes jo, det er god tone, at man, når man indgår finanslovsaftaler med hinanden, så ikke efterfølgende stiller udgiftsdrivende forslag, hvor man aftalepartierne imellem ikke er blevet enig om finansieringen.
Det er jo i finanslovsaftalerne, vi giver håndslag på, hvordan pengene skal bruges i det kommende år og i øvrigt også i budgetoverslagsårene.
Når de partier har indgået den aftale med hinanden, er det måske lidt underligt, at man så bagefter kommer og siger, at så vil man i øvrigt gerne bruge i omegnen af 100 mio. kr. om året på det her, uden at man anviser finansiering, og uden at man er blevet enig med de andre aftalepartier om det.
Til gengæld står man og ser rigtig godt ud i Folketingssalen under behandlingen af beslutningsforslaget, vel vidende at regeringen selvfølgelig stemmer imod, fordi der ikke er anvist finansiering.
Jeg ved ikke, om jeg synes, det er den mest hensigtsmæssige måde at indgå aftaler med hinanden på.
Til gengæld synes jeg, at formålet med forslaget er rigtig godt.
Jeg har været meget glad for selv at være med til at stemme de ting igennem de gange, vi har sat rigtig mange ekstra penge af til det her område, og jeg har også været rigtig glad for, at vi har udvidet målgruppen for dem, der kan få hjælp, og at man kan få det uden samtykke.
For lige præcis i forhold til det her spørgsmål om samtykke vil det jo være sådan, at for rigtig mange, der har et misbrug, gælder det, at de ikke selv har erkendt det.
Det vil sige, at det jo er en lidt spøjs mulighed, at nogen kan få noget behandling, som så bare lige kræver, at dem, som har misbruget, har erkendt det, fordi man er afhængig af deres underskrift.
Og der har jeg været rigtig glad for, at vi nu har sat alderen ned, sådan at man kan få behandling helt ned, fra man er 12 år gammel, uden at skulle have samtykke fra forældrene.
Så jeg sætter stor pris på, at ordføreren sætter fokus på det her område – det synes jeg er rigtig vigtigt – men jeg synes, det er en uskik, at man som aftalepart i en finanslov stiller udgiftsdrivende forslag i Folketingssalen, tilmed forslag, der nærmer sig et trecifret millionbeløb, uden at anvise finansiering og uden at have talt med ens aftaleparter om det.
Tak for ordet.
Mai Mercado (KF), 2024-05-03:
Det er jo en genfremsættelse af mit eget beslutningsforslag fra 2014 om at sikre en behandlingsgaranti til børn og unge, som vokser op i misbrugsfamilier,
al den stund de står med utrolig ringe kort på hånden.
I stort set alle statistikker er det nedslående resultater.
Det er lavere uddannelsesniveau; det er dårligere jobmuligheder; det er dårligere muligheder for at forpligte sig i et kærlighedsforhold, det er flere skilsmisser; det er mere misbrug; det er mere kriminalitet – det er på alle parametre dårligt og forfærdeligt at komme fra en familie med misbrug.
Vi har jo i årevis haft et stort fokus på den misbrugende og det at sikre gode behandlingsmuligheder.
Det forslag, vi så fremsatte tilbage i 2014, havde jo den fine finesse indbygget, at det faktisk blev vedtaget.
Det blev vedtaget, og så gik jeg på barsel.
Det skal man være varsom med, for der blev aldrig sådan rigtig fulgt op på beslutningsforslaget efterfølgende.
Men nu har vi en god mulighed for at få fulgt op på det i dag, og vi håber, at partierne vil tage forslaget positivt ned og vil vise en velvilje til, at vi i højere grad skal sikre unge, som vokser op i misbrugsfamilier.
Så jeg glæder mig til debatten.
Det er jeg helt enig i.
Og nu siger jeg noget, som jeg har været enig med Moderaternes fru Nanna W. Gotfredsen i i, er jeg nødt til at sige, et årti, og det er, at med misbrug følger også psykiske diagnoser.
Her er der den her dørtærskel, altså hvor man ikke kan komme i misbrugsbehandling, fordi man har en psykisk diagnose, men man kan heller ikke blive behandlet for sin psykiske diagnose, fordi man er i et misbrug.
Altså, den her dobbelte dørtærskel, hvor du ikke kan komme ind over dørtærsklen til nogen tilbud, er også ekstremt relevant i forhold til nogle i den her målgruppe.
Det gælder ikke alle, fordi gruppen af prostituerede er ekstremt sammensat, men det har bestemt også en betydning, og det kunne man lige så godt også tage med i samme omgang.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-03:
Jeg kan jo ikke sige andet, end at jeg kan anbefale, at man fremsætter lovforslag.
Det er jo der, hvor der er en fuldstændig krystalklar forpligtelse, hvis lovforslaget bliver vedtaget, mens det med beslutningsforslag jo efterfølgende er en regeringsvurdering.
Så vil jeg sige, at jeg ikke synes, at det er sådan, at vi ikke er kommet nogen vegne siden det beslutningsforslag.
Eksempelvis har vi jo med barnets lov heldigvis gjort det muligt for børn helt ned til 12 år at få hjælp, også selv om deres forældre ikke skriver under på det.
Det synes jeg har været en stor sejr på det her område.
Mette Thiesen (DF), 2024-05-03:
Tusind tak.
Jeg er helt enig, og det haster.
Katrine Daugaard (LA), 2024-05-03:
Jeg vil også bare kvittere på samme måde, som fru Mai Mercado gjorde.
Og så må vi jo efterhånden kunne konkludere, at hvis det ikke lykkes for den her regering at få lavet markante forbedringer for den her gruppe mennesker, så er vi da i hvert fald der, hvor en blå regering ville kunne gøre det.
Så tak for det.
Mette Thiesen (DF), 2024-05-03:
Tusind tak.
Altså, bare i min tid i Folketinget har jeg oplevet, at der har været ordførere – ingen nævnt, ingen glemt – som nærmest har stået og grædt på talerstolen, fordi de har været så følelsesmæssigt påvirket af bare at drøfte det her område, og jeg synes altså, at vi skylder de mennesker, der befinder sig inden for de her, noget, der er langt, langt bedre, end at man ikke adresserer substansen, men udelukkende lader sig lede af sine følelser.
Så jeg vil bare sige tak for det til fru Mai Mercado, og selvfølgelig bakker vi op om det her.
Det er ganske almindelig sund fornuft.
Mai Mercado (KF), 2024-05-03:
Jeg vil bare kvittere for modtagelsen og egentlig også for den seriøsitet, som ordføreren går til det med.
Og det oplever jeg jo egentlig også fra de andre ordføreres side, og alene dér er vi jo kommet langt, fordi man for år tilbage enten ikke måtte tale om det, for så udskammede eller latterliggjorde man dem, det handlede om, eller også holdt man bare hænderne op for øjnene, selv om man jo godt vidste, at det foregik.
Det er jo dobbeltmoralsk og hyklerisk; på den ene side vil man gerne have, at skattebetalingerne er fremme i lyset, men på den anden side vil man overhovedet ikke sikre de vilkår, der skal til.
Og derfor bliver man jo trukket tilbage i mørket og havner altså i den her store gråzone.
Da vi fremsatte forslaget første gang, var der 34 mandater bag det – det var LA, Venstre og Konservative – og at vi nu ser den brede opbakning, skyldes jo lige præcis, at der er nogle partier, der er gået substantielt, fagligt og sagligt ind til det her, og det vil jeg bare kvittere for over for Dansk Folkeparti.
Tak for det.