runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-10-27:
Tak for det.
Ministeren har givet indtryk af, at med de der bilag, man har fra embedsmændene, og sådan noget er det helt naturligt, at man siger en 2-årsregel nu i stedet for en 3-årsregel i den måde, man praktiserer på.
For vi er jo beredvilligt blevet forklaret her, at der stadig væk står 3 år i lovgivningen, men at man i praksis administrerer efter en 2-årsregel.
Men hvorfor har ministeren så, når det er så enkelt, som man har ønsket at fremstille det, i virkeligheden valgt, at man først, som der står i det, man har sendt ud, i løbet af 2022 vil fremsætte lovforslag om en ændring af udlændingeloven, så udlændingeloven bliver ført ajour, kan man sige, med den måde, det rent faktisk foregår på?
Hvis det er så enkelt, hvorfor venter man så til engang i løbet af 2022?
Hvorfor kommer man ikke hurtigt med et lovinitiativ til Folketinget, så vi har mulighed for at forholde os til indholdet?
Per Larsen (KF), 2021-10-27:
Så er jeg nødt til at spørge, om justitsministeren kan nævne en gyldig grund til, at den siddende regering tilsidesætter grundloven.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-10-27:
Ministeren vil jo ikke rigtig komme med et præcist svar i forhold til brugen af hjemmehjælp om natten til BPA-brugerne.
Det giver mig så anledning til at spørge, hvad ministeren synes om, at en kommune i et brev til en borger, der tidligere har fået BPA-hjælp om natten, beder borgeren planlægge sine toiletbesøg om natten eller som alternativ vente en time på at få hjælp til at få rettet sin CPAP.
Mener ministeren i så fald, at borgerens behov er dækket?
Magnus Heunicke (S), 2021-10-27:
Tak for det spørgsmål.
Der er mange, mange interessante og virkelig vigtige pointer i det her lange folketingsspørgsmål, som altid sådan er én sætning, og derfor er der rigtig mange ting, man skal rundt om.
Der er mange, mange centrale ting, som vi kan bruge lang tid på at drøfte og diskutere.
Det får vi også mulighed for at gøre.
Her har vi lidt kortere tid.
Og som hr. Peder Hvelplund ved, vil jeg ikke gå ind i spørgsmålet om lønforhold.
Jeg er nødt til at henvise til den her Lønstrukturkomité, som er forankret i Beskæftigelsesministeriet, altså et andet ministerium end det, jeg er ansvarlig for.
Men alle de andre elementer, som læses op af hr. Peder Hvelplund, er jo præcis elementer, som jeg kan genkende, jeg kan anerkende og jeg er enig i er med til at skabe et meget, meget stort pres.
Jeg har jo selv kaldt det, at den perfekte storm kan være på vej.
Det er ikke, fordi vi siger, den er der nu, men der er ikke noget, som tyder på, at den ikke skulle være på vej stadig væk.
Tingene går i øjeblikket mod det, vi kan sige vi advarede mod kunne ske.
Vi er stadig væk kun i oktober måned, så lad os se, hvordan den her vinter går.
Men der er ikke noget, der tyder på, at det bliver en meget, meget nem og mild vinter i vores sygehusvæsen.
Det er der ikke nogen tvivl om.
Det skaber jo et kæmpe behov for, at medarbejderne kan være der med deres faglighed og kan udfylde deres funktioner uden at gå ned med stress, uden at gå ned som følge af arbejdspres, og at strukturerne omkring dem er tilrettelagt på en måde, hvor, ja, der er travlhed – det er der i sundhedsvæsenet, det er der nok overalt – men den travlhed skal jo være en, som der er en faglighed i, og som giver mening, og hvor pengene følger med.
Når opgaverne falder ned mellem to stole, må stolene rykke sammen.
Og det er altså vores ansvar – os, som har det overordnede ansvar her på Christiansborg – at sikre, at strukturerne er der, således at det også på alle måder er meningsfuldt og tilfredsstillende at gå på arbejde i alle dele af vores sygehusvæsen.
Astrid Krag (S), 2021-10-27:
Som jeg også sagde før, er jeg ikke bekendt med den konkrete sag, og jeg kan jo heller ikke stå her konkret og sagsbehandle, men som jeg sagde i min besvarelse, kan man med en BPA efter servicelovens § 96 kombinerer det med andre former for støtte, f.eks. personlig og praktisk hjælp, som er det, jeg hører spørgeren referere til her, i det omfang borgeren selv ønsker det.
Det er det, der ligesom er reglen her.
Altså, udgangspunktet er, at udmålingen af hjælp efter § 96 skal dække alle borgerens behov for personlig og praktisk hjælp, overvågning og ledsagelse.
Så i forhold til det eksempel, som jeg hører spørgeren komme med her, kan en kommune ikke bare på den måde erstatte det.
Benny Engelbrecht (S), 2021-10-27:
Og der er det jo væsentligt, at når det handler om selve letbanearbejdet, er der en bemyndigelse – den er ikke aktiveret, men der er en bemyndigelse – i loven, som gør, at man kan træffe beslutning om at kompensere.
De får faktisk nogle muligheder for at kunne sove andre steder i dagtimerne, når arbejdet foregår.
Men det er så noget andet end det ledningsarbejde, som er tilladt her om aftenen og i weekenderne.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-10-27:
Tak for det svar.
Baggrunden for spørgsmålet er helt rigtigt, at der er en række huse bl.a. på Buddingevej i Lyngby, hvor letbanen kommer til at gå meget, meget tæt på beboernes hoveddør, og de er i øjeblikket udsat for meget store støjgener, som ødelægger deres hverdag, deres børns muligheder for at sove, deres muligheder for at koncentrere sig osv.
Konservative er jo som bekendt modstander af letbanen.
Men det er ikke derfor, jeg er her i dag, for det ved jeg nok godt ikke kommer til at ske.
Så havde man nok sagt ja til vores tilbud for meget længe siden – men blot for at lade det være sagt endnu en gang.
Men altså, jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens holdning til, om det ikke er rimeligt, at når fællesskabet pålægger nogle mennesker så store gener, er fællesskabet også med til at give dem en erstatning – ja, om ministeren simpelt hen ikke bare mener, at de skal have nogle penge for de gener, de er udsat for.
Benny Engelbrecht (S), 2021-10-27:
Tak for spørgsmålet, som har en karakter, som betyder, at der muligvis er brug for at uddybe nogle af svarene – skal jeg lige skynde mig at sige.
Derfor skal jeg også bare tilbyde hr. Rasmus Jarlov, at hvis der er behov for det, er han også velkommen til at komme over til mig.
Der kan jeg forstå, at Lyngby-Taarbæk Forsyning aktuelt gennemfører en række ledningsomlægninger på Buddingevej.
Forsyningsselskabets ledningsomlægninger er efter min forståelse, og sådan som det er blevet oplyst mig, forsinket, og det er sådan, at såfremt disse forsinkelser ikke håndteres, vil det kunne påvirke letbanens tidsplan negativt, selv om det ikke er letbanens anlægsarbejder.
Derfor har kommunen, sådan som det er oplyst mig, tilsyneladende politisk godkendt, at forsyningsselskabet kan gennemføre ledningsomlægningerne uden for normal arbejdstid, bl.a. helt frem til kl. 22.00 på hverdage og fra kl. 7.00-14.00 om lørdagen
Det er altså uden for det, man kalder normal arbejdstid.
Det er imidlertid også sådan, at man samtidig har letbaneprojektarbejder i Lyngby-Taarbæk Kommune, og det kan være med til at give lidt forvirring, for for borgeren kan det jo godt være svært at se, hvornår det er ledningsarbejder, og hvornår det er letbanearbejder.
Som det er oplyst mig, foregår letbanearbejderne imidlertid inden for almindelig arbejdstid, altså på hverdage mellem kl. 7.00 og 18.00.
Ledningsarbejderne skal gennemføres, før letbaneprojektet kan igangsættes på samme lokalitet, og derfor er det i udgangspunktet miljøbeskyttelsesloven, der finder anvendelse ved de her opgaver, og derfor er det også kommunen, der kan fastlægge de specifikke regler.
Dermed bliver det også lidt kompliceret, og derfor vil jeg også bare gentage mit tilbud om, at jeg gerne uddyber det her nærmere, for der er en del teknik i det – for at sige det mildt.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-10-27:
Tak for det.
Kan ministeren oplyse, om det er muligt for staten eller kommunerne at give beboere erstatning for støjgener i forbindelse med byggeriet af letbanen i Københavns omegn, og vil ministeren oplyse, om regeringen enten er villig til at tildele erstatning eller indstillet på at ændre reglerne, så det bliver muligt at yde erstatning?
Jeg vil meget gerne have det uddybet på det kaffemøde – det vil jeg meget gerne takke ja til, og tak for det.
Men jeg skal bare være sikker på, at jeg forstår det rigtigt.
Nu tænker jeg konkret på de mennesker, som så er udsat for det, der er ledningsarbejde, som jeg forstår transportministeren, på Buddingevej.
Jeg vidste faktisk ikke, hvad der var hvad i forhold til byggeriet, og det er jeg heller ikke sikker på beboerne ved.
Men siger ministeren, at der er en mulighed for at give dem erstatning?
Og i så fald: Hvem kan give den?
Peder Hvelplund (EL), 2021-10-27:
Altså, vi har jo givet et betragteligt løft både til psykiatrien og til ældreområdet i finanslovene sidste år og forrige år.
Men det ændrer jo ikke på det grundlæggende problem i forhold til hele sundhedsvæsenet, altså når vi kan se de tal, vi kan se fra STAR, vi kan høre meldingerne fra sygeplejerskerne og fra overlægerne om den overbelastning, der er.
Den løses jo ikke, medmindre vi også går ind og kigger på lønvilkår, og det er derfor, spørgsmålet er: Er svaret til de sosu'er og til de jordemødre og til de sygeplejersker, der er ude i sundhedsvæsenet, at de må væbne sig med tålmodighed, at de må leve under de her pressede vilkår, indtil der muligvis kommer en løsning, når Lønstrukturkomitéen kommer med sin afrapportering i slutningen af næste år?
Magnus Heunicke (S), 2021-10-27:
Jo, og det er lidt svært, for jeg har kun 30 sekunder, så nu prøver jeg at være lidt mere klar.
Undskyld, det var måske mig, der var lidt uklar.
I de årlige økonomiaftaler, vi laver med regioner og kommuner, sikrer vi, at der er penge, der følger med, når der bliver, det kan være flere ældre, flere kroniske patienter, flere børn, og hvad det kan være, som altså presser udgifterne.
Det har den her regering sikret, og det vil vi stemme igennem med en velfærdslov, og jeg håber på et flertal for det.
Ved siden af det har vi jo sammen med finanslovspartierne løftet med de her 1,1 mia. kr. og 1,4 mia. kr. i finanslovene.
Så det er ikke kun status quo, men det er sådan set et ekstra løft ud over det løft, der er drevet af demografien.
Peder Hvelplund (EL), 2021-10-27:
Bevares, vi gør det bedre, end tidligere, borgerlige regeringer har gjort, og det synes jeg heller ikke har været svært.
Altså, det, vi gør nu, er jo, at vi leverer på, at der følger tilstrækkelige midler med de ekstra opgaver, der kommer, men det er jo ikke et løft.
For det er jo et spørgsmål om, at vi bevarer status quo, at der stadig væk er 46,7 pct. af overlægerne og 46 pct. af sygeplejerskerne, som må sige, at de oplever, at travlhed har en direkte konsekvens.
Det problem får vi jo ikke gjort noget ved, medmindre vi giver et konkret løft også i forhold til lønnen.
Så vil sundhedsministeren ikke anerkende, at det ikke er tilstrækkeligt bare at bevare status quo, men at vi bliver nødt til at gøre noget for at sikre en bedre mulighed for fastholdelse og rekruttering af personale?
Magnus Heunicke (S), 2021-10-27:
Nej, for svaret til det – helt enig – pressede sundhedsvæsen er jo, at vi ikke bare kan foreslå noget mere af det samme, og det er derfor, at vi i dag har præsenteret en del af det, der bliver vores kommende sundhedsaftaleudspil, og inviterer partierne til at forhandle om det, altså netop fordi vi ikke bare kan blive ved med at presse flere patienter ind i et system, som ikke er bygget til, ikke er rustet til at have mere samarbejde, og det giver jo frustrationer for medarbejderne.
Og i forhold til dem, der efterspørger en bedre sammenhæng – det er i hvert fald en stor del af vores ambition – skal de få det i den sundhedsaftale, som vi er ved at diskutere med Folketinget.
Peder Hvelplund (EL), 2021-10-27:
Nu har regeringen jo her til morgen fremlagt et nyt udspil omkring nærheden i sundhedsvæsenet, som handler meget om struktur, og det at bevare en struktur er rigtig vigtigt.
Men det, der gør vores patienter raske, er jo ikke nogle mursten eller noget struktur, men det er, at der er et dedikeret sundhedspersonale til at fylde de rammer ud, altså at der både er læger, sygeplejersker, sosu'er, jordemødre, portører, der alle sammen er personale, som udfører en vigtig rolle i forhold til at have et velfungerende sundhedsvæsen.
Altså, det her er jo noget, der har en direkte konsekvens for både arbejdsmiljøet og patientsikkerheden, og derfor synes jeg bare ikke, det er tilstrækkeligt at sige, at nu skal vi kigge på strukturen, og at vi skal sørge for, at der er de tilstrækkelige rammer, når vi så helt tydeligt kan se, at der er en klar sammenhæng imellem både arbejdsvilkår, men også lønvilkår, når det handler om at fastholde og rekruttere personale.
For vores sundhedsvæsen er intet uden vores dedikerede personale, vores bygninger kan ikke bruges til noget, hvis ikke vi kan have læger og sygeplejersker, sosu'er, jordemødre og portører til at levere en fuldstændig uvurderlig indsats hver dag, og den indsats skal da påskønnes.
Hvad er det så, regeringens svar er?
Er det bare, at vi skal vente på, at der kommer en Lønstrukturkomité, som man ikke engang er villig til at sige man vil afsætte midler til at kunne levere?
Er det det eneste svar, eller er der også fra sundhedsministeren et svar på, hvordan vi skal sikre et velfungerende sundhedsvæsen?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-10-27:
Tak for svaret.
Jeg tror, at den væsentligste hindring nu i Randers, som har et meget højt niveau for arbejdsløshed i den her gruppe, er, at ministerens partifæller er imod.
Jeg har jo flere gange hørt statsministeren og også nærværende minister både som beskæftigelsesminister og, tror jeg også, som udlændinge- og integrationsminister tale om, hvor vigtigt det er, at de her udlændinge kommer i arbejde, og at man vil bruge de her redskaber med arbejdspligt, nyttejob osv.
Men sagen er, at i Randers, som jo er en socialdemokratisk kommune, har Dansk Folkeparti stillet forslaget, jeg tror, det er tre gange, og det er blevet stemt ned af ministerens partifæller.
Det kan jo godt undre lidt, når man ovenikøbet har en regering med statsministeren i spidsen, der gør det her til et stort tema.
Det kan godt være, at statsministeren har andet at lave, men det kunne måske være, at beskæftigelsesministeren ville give sine partikollegaer i Randers et kald.
Det tror jeg da ville være hjælpsomt.
Jeg forstår bl.a., at hr. Anker Boye og hr. Henrik Leth på byrådsmøderne har kaldt det her forslag om nytteaktivering for et forslag, der forskelsbehandler brune og hvide, hvilket er sådan lidt en vulgær retorik, der giver mindelser om Socialdemokratiet i 1990'erne og i hvert fald ikke det Socialdemokrati, som både ministeren her og statsministeren jo gerne vil give indtryk af at man repræsenterer i dag.
Så kan vi få ministeren til bare at bruge 3 minutter af sin sparsomme tid på at ringe til sine partifæller i Randers og så bede dem om at stemme for Dansk Folkepartis forslag?
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-27:
Nu er Socialdemokratiet et politisk parti, vi er ikke Scientology, så man beslutter selv i Socialdemokratiet i Randers, hvad man har af kommunalpolitik.
Lige nu er det op til kommunerne selv at definere den her del af beskæftigelsespolitikken, men jeg vil da ikke lægge skjul på, at en af årsagerne til, at regeringen har fremsat det her forslag, hvor vi fra statslig side, i lovgivningen og her i Folketingssalen, stiller krav om 37-timersaktivering for nyankomne flygtninge og for folk, der har været her i længere tid og er i kontanthjælpssystemet og har et integrationsbehov, er, at vi kan se, at det eksisterende system ikke fungerer.
Det siger jeg som udlændinge- og integrationsminister og som beskæftigelsesminister, og det siger jeg faktisk også som ligestillingsminister, for der er også nogle ligestillingsaspekter i, at kvinderne går rundt derhjemme.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-10-27:
Det er jeg glad for, og jeg tror på ministeren.
Derfor ville det nemmeste jo være, hvis han bare ville få sine partikollegaer til at mene det samme som ministeren selv.
Det er jo en meget omstændelig proces, hvis vi skal til at lovgive her for at få ministerens partikollegaer i Randers til at gøre det, ministeren gerne vil.
Jeg er helt sikker på, at vores mand i Randers Byråd, Nick Zimmermann, som har stillet det her forslag tre gange, ville være utrolig taknemlig, hvis ministeren bare ville ringe og sige: Hey, regeringens, den socialdemokratiske etpartiregerings politik er, at man går ind for de her ting.
Tryk nu lige på de rigtige knapper.
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-27:
Vi går ind for de her ting, og vi arbejder på at skabe et flertal bag den politiske aftale, så vi også kan få det vedtaget i Folketingssalen.
Men vi er også et politisk parti, som respekterer, at der er kommunalt selvstyre, og det betyder, at så længe lovgivningen ser ud, som den gør nu, er der ikke noget krav om 37-timers aktivering.
Det betyder også, at lokale kommunalbestyrelser over hele landet selv kan tilrettelægge inden for rammerne af den lovgivning, der er nu.
Så længe de er inden for lovens rammer, er vi godt tilfredse.
Benny Engelbrecht (S), 2021-10-27:
Det er jo så her, hvor det bliver rigtig kompliceret, al den stund at det netop ikke ligger inden for anlægslovens rammer, inden for den særlov, der handler om letbanerne,
al den stund at det er givet efter den almindelige miljølovs paragraf.
Dermed er det kommunen, der har truffet beslutningen, og derfor er der ikke umiddelbart en lovhjemmel til at kunne gøre det.
Det ville i hvert fald skulle undersøges nærmere.
Aktuelt har vi faktisk også et lovforslag, som har været igennem første behandling, hvor netop den her sag også er blevet rejst, og hvor vi også har nogle tekniske afklaringer omkring netop det.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-10-27:
Det er da lidt paradoksalt, for ja, ja, vi har det kommunale selvstyre, og det er også rigtig godt.
Men regeringen siger, at man så vil lave en lovgivning, der sætter det kommunale selvstyre ud af kraft, og altså gennemføre det her ved lov.
Hvorfor så ikke allerede komme i gang nu?
Det ville da være fint.
Man kunne jo godt frygte, at det her er et rent spinnummer, sådan at Socialdemokratiet på Christiansborg siger, at arbejdspligt er vigtigt, og at man skal yde, før man kan nyde osv., men så lige ned under overfladen er Socialdemokratiet stadig væk den sødsuppe af kulturradikalisme og socialisme, vi har kendt indtil for ganske nylig, og man vil i virkeligheden ikke ændre noget som helst.
Synes ministeren ikke, det ville være godt både for ham selv, for regeringen og for det parti, han repræsenterer, lige at sende et dessin ned igennem rækkerne?
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-27:
Jeg synes ikke, vi lægger op til at sætte det kommunale selvstyre ud af kraft.
Det er jo hele tiden en afvejning af, hvor meget vi beslutter her, og hvor meget man beslutter i byrådssalen.
På det her spørgsmål, når det handler om, hvor meget de her mennesker skal aktiveres, mener vi, at det nuværende system ikke fungerer.
Der mener vi, at der er behov for, at vi her fra Folketingssalen siger: Der bliver nødt til at være fuld plade, 37 timer som udgangspunkt for de her mennesker.
For det er nogle mennesker, der lige er kommet til Danmark, og de er nødt til også at vide, hvordan den almindelige danske arbejdskultur er.
Der er også nogle, der er groet fast i sofaen i kontanthjælpssystemet.
Men det er rigtigt, at vi ønsker, at Folketingssalen lige træder et skridt frem og siger: Sådan er det nødt til at være.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-10-27:
Tak, formand:
Benny Engelbrecht (S), 2021-10-27:
Det er jo så her, som sagt, at den komplicerende faktor er, at hvis det var letbanebyggeriet, der var det, der gjorde, at der blev arbejdet efter kl. 18.00 og i weekenden, så var der en bemyndigelse til at kunne gøre noget, men al den stund at det her handler om forsyningsselskabet og deres ledningsarbejder og det er kommunen, som har truffet beslutningen om at tillade det her støjende arbejde uden for almindelig arbejdstid, så er der ikke, umiddelbart i hvert fald, en mulighed for det.
Men som sagt vil jeg gerne afdække nærmere, hvad der er af muligheder, og derfor, som sagt, får vi også hurtigst muligt sat en kaffeaftale op, og jeg har i hvert fald noteret mig, at det er hr. Rasmus Jarlov interesseret i.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-10-27:
Så hvis der ikke er lovhjemmel til at give erstatning, er regeringen så indstillet på, at vi laver den lovhjemmel, at vi ændrer loven, så der bliver mulighed for det?
For det fremstår jo altså helt urimeligt, at man skal være udsat for så store gener, som der er tale om her, for et projekt, som jo ikke gavner den borger, det går ud over, men er noget, som fællesskabet har besluttet at lave, ved at der er et flertal i Folketinget her, der vil gennemføre letbanen.
Altså, er regeringen så ikke indstillet på, at loven skal laves om, hvis ikke der er mulighed for at give dem en erstatning under nuværende lovgivning?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-10-27:
Nogle gange kan man godt lidt have en oplevelse af, at eksempelvis sektoransvarlighedsprincippet kan gå hen og blive et ansvarsfralæggelsesprincip.
Og det er lige præcis det, jeg gerne vil have fokus på i dag.
Og jeg vil også gerne vil have nogle svar fra ministeren i dag på, hvad det er, vi kan gøre for at sikre, at de her borgere ikke ender som en lus imellem to negle, får en hjælp, som er totalt urimelig, og som i virkeligheden kommer til at betyde, at det ikke kan hænge sammen, og at man skal have et rend af mange forskellige personer i sit hjem og i sit liv.
Astrid Krag (S), 2021-10-27:
Jeg nævnte her selv to som eksempler – det at tage piller eller det at lave udstrækningsøvelser – og at der nogle steder er en oplevelse af, at det bliver defineret som sundhedsydelser, der kun må leveres af sundhedspersonale, og at der så sker en modregning.
Det er jo en kendt problemstilling, som bl.a. BPA-netværket har rejst, det er de handicaporganisationer – det ved spørgeren godt – som har mange medlemmer med hjælpeordninger.
Derfor er det jo også en af de problemstillinger, som er medtaget i det interne arbejde, ministeriet har lavet.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-10-27:
Tak for det.
Det er jeg jo sådan set i princippet enig i, men når man som borger kigger ud i virkelighedens verden, kan det godt være et noget anderledes billede, man oplever.
Når man har et betydeligt handicap, er der tit rigtig mange forskellige behov for hjælp og lovgivninger i spil.
Og uagtet om det er den rigtige lovgivning eller om man kan slås om, om man synes, at paragrafferne ikke hører rigtigt hjemme, så vil jeg gerne spørge ministeren, om ikke det kan give mening at sikre, at borgeren oplever en helhedsorienteret tilgang, uanset hvilken lovgivning man forsøger at putte den her støtte ned under, og at man jo bl.a. kan bruge en BPA, selv om der kan være noget sundhedsrelateret, frem for at finde huller i osten og se, hvor man kan spare penge.
Det er rigtigt, at der findes mange forskellige konkrete sager, men det er jo ikke ualmindeligt – det ved jeg også at ministeren er bevidst om – at man ude i kommunerne forsøger at få den BPA-ordning væk, eksempelvis om natten, som vi lige har drøftet, og erstatter den med hjemmehjælp og så henviser til sundhedslovgivningen.
Så derfor spørger jeg igen ministeren – vel vidende at det ikke er en konkret sag, vi snakker om, men at den er af rent principiel karakter – om ikke det giver mening, at man laver en mere helhedsorienteret tilgang i den hjælp, borgeren skal have, i stedet for at lave den så fragmenteret.