runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-11-25:
Jeg er i dag vikar for hr. Karsten Hønge, som desværre ikke kan være her, da han er på en udlandsrejse.
Men jeg kan jo se, at noget af det, som forslaget her handler om, også er noget, vi har beskæftiget os med i Retsudvalget på Retsudvalgets rejser, nemlig det her med, at man forhøjer maksimum for en tidsbestemt anstaltsanbringelse fra 10 til 16 år.
Det er fremsat efter ønske fra naalakkersuisut og bygger på en grundig behandling i deres lovudvalg.
Men det er som sådan noget, vi har hørt om som et grønlandsk ønske igennem lang tid, og derfor glæder det mig da, at det så kommer igennem.
Med forslaget får domstolene et mere fleksibelt værktøj i de mest alvorlige sager, særlig i relation til personfarlig kriminalitet som alvorlige seksualforbrydelser og drab.
Lovgivningen skal kunne håndtere sådan nogle sager tidssvarende, og der skabes nu mulighed for en mere præcis udmåling i de tilfælde, hvor de nuværende rammer ikke er tilstrækkelige.
Samtidig understreges det, at hovedreglen fortsat vil være foranstaltninger på samme niveau som i dag.
Under førstebehandlingen var der tilslutning til forslaget, og debatten afspejlede samtidig en generel interesse for at udvikle retssystemet, så det i højere grad matcher befolkningens retsfølelse og forventninger til retfærdighed.
Flere efterspurgte overvejelser om eventuelle strafferammer og et mere gennemskueligt system, og det er et synspunkt, som vi i SF anerkender som en del af den videre drøftelse.
I naalakkersuisuts svarnotat understreges det endvidere, at ændringen bør ses som første skridt i en større proces.
Der er lagt op til en kommende reform af retsvæsenet, herunder mulighederne for hjemtagelse af kriminalretten, og en drøftelse af principperne bag foranstaltninger kontra straf samt eventuelle strafferammer.
Partierne er allerede indkaldt til dialog om de grundlæggende spørgsmål.
På den baggrund vurderer SF, at forslaget er relevant og velbegrundet i den videre udvikling af retssystemet, og derfor stemmer vi naturligvis for her i Folketinget.
Peter Hummelgaard (S), 2025-11-25:
Den umiddelbare fordel er jo, at det stadig væk vil være et bidrag til at sikre en nemmere adgang, om end det er ad omveje og lidt mere bøvlet, end hvis ikke vi havde et retsforbehold.
Det er jo derfor, vi stadig væk samlet set mener, at selv om Danmark ikke drager nytte af det fulde, som forordningen lægger op til, så vil direktivet og lovforslaget samlet set stille Danmark bedre end i dag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-11-25:
Tak for det.
Det lovforslag, som vi behandler her, handler om at gennemføre e-bevisdirektivet i dansk ret.
Formålet er at styrke den europæiske indsats mod digital og grænseoverskridende kriminalitet ved at sikre hurtigere adgang til elektroniske beviser på tværs af landegrænser.
Det formål deler vi i SF; det er simpelt hen vigtigt, at efterforskningen også følger med den digitale udvikling.
Men med det her lovforslag følger så også nogle retssikkerhedsmæssige spørgsmål, som vi skal tage alvorligt, og det gælder særlig den del af lovforslaget, der betyder, at udenlandske myndigheder kan få adgang til oplysninger om danske borgere gennem en retlig repræsentant i et andet EU-land, også selv om Danmark ikke deltager i de underliggende retsinstrumenter på grund af vores retsforbehold.
Her lytter SF til Digitaliseringsstyrelsen og IT-Politisk Forening, som begge udtrykker bekymring.
De peger også på, at det i praksis kan omgå de danske garantier for domstolskontrol og retssikkerhed.
I SF deler vi den bekymring.
Hvis oplysninger om danske borgere kan udleveres gennem en repræsentant i et andet EU-land, uden at der først ligger en dansk retskendelse, rejser det naturligt nogle spørgsmål om retssikkerhed og kontrol.
For SF handler det ikke om at være imod europæisk samarbejde, men om at sikre, at danske borgere ikke få svækket deres retssikkerhed, fordi vi implementerer et direktiv, hvor Danmark formelt står uden for centrale dele af forslaget.
Og det er jo også baggrunden for, at vi allerede har oversendt de spørgsmål, som bl.a. hr. Preben Bang Henriksen refererer til, og som vi gerne vil have svar på, inden vi tager endeligt stilling til det her lovforslag.
Så i dag vil det også fra SF's side være en uafklaret stillingtagen.
Det vil afhænge af de svar, som vi får på de spørgsmål, vi har stillet.
Vi bakker grundlæggende op om formålet med en bedre europæisk efterforskning og en stærkere indsats mod digital kriminalitet, men det skal jo selvfølgelig stadig væk ske på en måde, hvor vi respekterer borgernes rettigheder, de demokratiske spilleregler og de danske standarder for retssikkerhed.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-11-25:
Tak for det, formand.
I Danmarksdemokraterne kan vi godt se formålet med lovforslaget, nemlig at styrke mulighederne for at indsamle elektronisk bevismateriale på tværs af landegrænser.
Det er vigtigt i en tid, hvor kriminaliteten stiger og i højere grad foregår digitalt.
Men før vi kan tage endelig stilling til forslaget, har vi behov for at få svar på en række spørgsmål.
For det første er det uklart, hvor mange tjenesteudbydere i Danmark der faktisk vil blive omfattet af den nye forpligtelse, og hvis det viser sig at omfatte en større gruppe danske udbydere, kan det reelt påvirke rækkevidden af vores retsforbehold.
For os i Danmarksdemokraterne er det helt centralt, at Danmark kun implementerer direktivet i det omfang, som vi er forpligtet til, og ikke længere.
Retsforbeholdet skal respekteres.
For det andet er vi bekymret for risikoen for, at udenlandske myndigheder i praksis kan få lettere adgang til oplysninger om danske borgere, end vores egne danske myndigheder selv har efter retsplejeloven, og det vil være helt uacceptabelt.
Vi skal ikke have en situation, hvor danske borgeres personoplysninger kan udleveres efter mere lempelige regler, blot fordi der er tale om en anmodning fra et andet EU-land.
Derfor står vi nu sted, hvor vi både anerkender behovet for effektivt internationalt samarbejde om elektroniske beviser, men samtidig ser risikoen for, at retssikkerheden for danske borgere og respekten for retsforbeholdet kan blive udfordret.
Så på den baggrund tager vi i Danmarksdemokraterne først endelig stilling til lovforslaget, når vi har fået svar på vores spørgsmål.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-11-25:
Tak for det, formand.
Lovforslaget handler om at lette indsamlingen af elektroniske spor i straffesager på tværs af grænser.
I dag ligger vigtige beviser på servere i andre lande, f.eks. beskeder, loginoplysninger eller filer hos store tjenesteudbydere.
Formålet er derfor at sikre, at der er klare fælles EU-regler for, hvordan de oplysninger kan indsamles.
I forhold til Danmark gennemfører vi med det her lovforslag EU's e-bevisdirektiv i dansk ret.
Det ændrer ikke på, hvilke redskaber dansk politi og anklagemyndighed har efter dansk ret, men det stiller nogle nye krav til de danske tjenesteudbydere, der udbyder kommunikations- og onlinetjenester i flere EU-lande.
Med lovforslaget udpeges der også en central dansk myndighed, og den skal føre tilsyn med, at udbyderne lever op til deres forpligtelser.
Hvor målet er at fastsætte klare rammer for virksomhederne, samtidig med at der fortsat er et effektivt samarbejde om at bekæmpe kriminalitet på tværs af det europæiske kontinent.
På den baggrund støtter vi op om forslaget.
Tak for ordet.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-11-25:
Tak for det.
Jeg vil gerne høre ordføreren, om det her stiller vores danske myndigheder ringere end de udenlandske på grund af vores retsforbehold.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-11-25:
Altså, det er jo de samme regler, der kommer til at gælde i Danmark, som det er nu,
så det kommer ikke til at betyde ændringer for de danske myndigheder.
Det kommer til at betyde, at der skal være den samme ordning i Danmark, som der er andre steder, og som jeg har fået oplyst fra Justitsministeriet, så er det, fordi den her pakke består af et direktiv og en forordning, og forordningsforslaget er fremsat med hjemmel i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, artikel 82, stk. 1, som er omfattet af et retsforbehold.
Omvendt er direktivet bindende for Danmark, da direktivet har sin hjemmel i traktatens artikel 53 og 62 om det indre marked.
Derfor betyder det, for at svare på spørgsmålet, at Danmark er forpligtet til at gennemføre direktivet i dansk ret, men ikke er bundet af og kan ikke deltage i forordningens regler.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-11-25:
Det var meget fint læst op – tak for det.
Så vil jeg bare gerne lige høre ordføreren, hvor mange tjenesteudbydere i Danmark det her kommer til at dreje sig om.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-11-25:
Det er jo så noget af det, der skal følges op på i det videre arbejde med det her forslag, ligesom det også skal undersøges, hvad det er for en central myndighed, der skal være med til at kontrollere det.
Det er der heller ikke taget stilling til endnu.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-11-25:
Tak for det.
Indledningsvis skal jeg huske at hilse fra Moderaterne og sige, at de ikke har haft mulighed for at være repræsenteret i dag, så jeg taler også på Moderaternes vegne.
Det kan måske lyde lidt langhåret, men direkte citeret drejer forslagets formål sig om at harmonisere regler for udpegning af bestemte forretningssteder og udpegning af retlige repræsentanter med henblik på indsamling af elektronisk bevismateriale i straffesager.
Som sagt er det lidt langhåret, men dybest set drejer det sig vel om at lette indsamlingen af bevismateriale.
Og med »lette« menes, at det skal ske, ved at der udpeges en retslig repræsentant til at modtage og til at håndhæve de afgørelser, der måtte være tale om.
Forslaget drejer sig om, hvorvidt der skal udpeges en repræsentant til at tage sig af det hos de pågældende tjenesteudbydere.
Men helt uden om det andet problem kommer vi nok ikke, og jeg kan også se, at der allerede er fremsat tre fornuftige spørgsmål til justitsministeren, som jeg også glæder mig til at få svar på, bl.a. om der med forslaget bliver adgang til oplysninger, som i dag kræver dansk kendelse, sådan at det ikke længere kræves.
Sagt med andre ord drejer det sig om, om en udenlandsk myndighed skal kunne gå direkte til en dansk tjenesteudbyder og anmode om at få oplysninger om dette og hint, eller om den udenlandske myndigheders kendelse eller begæring skal en tur omkring de danske retsinstanser, altså typisk politi og domstol, med hensyn til at få en kendelse.
Det står mig ikke fuldstændig klart, selv om det i hvert fald i forslaget her på side 4 anføres, at Danmark med enkelte undtagelser ikke har gennemført særlig lovgivning om gensidig retshjælp i straffesager.
Det antages imidlertid med støtte i retspraksis, at udenlandske begæringer om efterforskningsskridt i Danmark kan imødekommes, hvis det pågældende efterforskningsskridt kunne gennemføres i forbindelse med en tilsvarende national strafferetlig efterforskning.
Men når vi nu behandler forslaget, gentager jeg, at det jo ikke er det, der er forslagets emne.
Forslagets emne er en repræsentant, men når vi behandler reglerne, synes jeg måske godt, at vi kan, eller så skal vi bede om, hvad der egentlig gælder, når udenlandske myndigheder afsiger editionskendelser over for danske tjenesteudbydere.
Det skal vi finde ud af under den videre behandling af forslaget her.
Men umiddelbart kan jeg roligt sige, at Venstres indstilling er positiv.
Vi gør alt for, at kriminalitet opklares i enhver henseende, og det gælder så sandelig også den kriminalitet, der udspringer fra udlandet.
Det har desværre været tilfældet med specielt den økonomiske kriminalitet i Danmark, og så meget desto mere skal vi udlevere de relevante oplysninger.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-11-25:
Tak for det.
L 62 er et lovforslag, der på et afgrænset område justerer den grønlandske kriminallov.
Indholdet af lovforslaget er allerede udlagt af ordførerne på talerstolen før mig.
Lovforslaget er udarbejdet efter ønske fra og aftale med den grønlandske regering.
Det ligger også eksplicit i fremsættelsen, at forslaget indgår i et fælles arbejde mellem regeringen i Danmark og regeringen i Grønland om at udvikle de danske ansvarsområder i Grønland, hvilket er vigtigt for LA.
Når et forslag fremsættes på dette grundlag, og når det grønlandske ønske klart fremgår, er det naturligt, at det danske Folketing respekterer det.
Liberal Alliance finder forslaget fornuftigt og velbegrundet.
Det imødekommer et konkret grønlandsk ønske og styrker samtidig retspraksis og giver mulighed for at håndtere de alvorligste sager på fornuftig vis.
Derfor kan jeg på vegne af Liberal Alliance meddele, at vi støtter lovforslaget.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-11-25:
Tak for ordet, formand.
I dag behandler vi et lovforslag, som bygger på et tæt og respektfuldt samarbejde med Grønland, og vigtigst af alt er det fremsat efter ønske fra naalakkersuisut.
Lovforslaget går kort sagt ud på at give domstolene mulighed for at gå længere op i de mest alvorlige sager, altså der, hvor det virkelig handler om vold, drab eller alvorlige seksuelle forbrydelser – de handlinger, der rammer mennesker og lokalsamfund hårdest.
Det ændrer ikke retspraksissen generelt, og det ændrer heller ikke principperne i den grønlandske kriminallov.
Foranstaltningen skal stadig afspejle både handlingen og grovheden af hensyn til resocialiseringen.
Det er vigtigt for Moderaterne, og det er vigtigt for Grønland.
Samtidig fastholder vi, at unge under 18 år aldrig kan idømmes mere end 10 års anbringelse.
Det er en sund og ansvarlig afvejning.
Moderaterne støtter forslaget.
Det er rimeligt afbalanceret, og det er respektfuldt over for Grønlands ønske og retsopfattelse.
Tak for ordet, formand.
Torsten Gejl (ALT), 2025-11-25:
Tak, formand.
På klima-, miljø- og naturområdet ser det ud, som om klimaloven får et ekstremt uambitiøst mål i 2035.
Vi så den grønne trepart, som vi ikke er med i, blive lavet, og den satte alt for lave grænser for udledning af kvælstof og lavede nærmest en latterlig CO 2 -afgift til landbruget.
På handicapområdet, på beskæftigelsesområdet, på socialområdet synes vi også regeringen underpræsterer.
Vi så en handicaprammeaftale, som har gjort mennesker med handicap ekstremt bange for, om de i virkeligheden er en spareøvelse.
Vi så en beskæftigelsesreform, som egentlig var en spareøvelse på 3 mia. kr., som endte med at give kommunerne lov til faktisk at behandle de ledige lige så ringe, som de blev behandlet i forvejen.
Vi har i dag hørt om den kontanthjælpsreform, som gør, at folk går fra hus og hjem i øjeblikket.
Storebededagsmiseren taler næsten for sig selv.
Holdningen til Gaza, altså det, at regeringen ikke har villet tage utvetydigt afstand fra Israels handling i Gaza, synes vi også er et stort problem.
Som I kan høre, kan jeg blive ved.
Det er nærmest sådan en ny normal, at kampen for en stærk holdning nærmest er forsvundet i sådan et eller andet midtermiskmask, som vælgerne jo også diskvalificerer total.
Men nu er det jo altså lovligt at være uenig politisk.
Det er faktisk sådan, at den regering er der også nogle der har stemt på.
De har faktisk ret til at have en stemme, og man har så meget ret til at være så politisk uenig med Alternativet, som man overhovedet vil.
Så hvis det her havde været sådan en politisk mistillidsdagsorden, havde vi hamret på den grønne knap, men det er det jo altså ikke.
Det handler om mistillid, og med hensyn til det politiske, er det jo vælgerne, der er dommerne.
De skal nok gøre brættet op til folketingsvalget.
Men for at det skal kunne være en mistillidsafstemning, synes vi i Alternativet, at der skal være en tydelig sag.
Der skal simpelt hen være en klar, velforberedt sag, man kan tage udgangspunkt i, og det synes vi ikke rigtig der er her.
Jeg synes, det er for utydeligt.
Så vi mangler den der klare rygende pistol, som vi kan samles om, hvor vi kan sige: Det der var forkert.
Vi har selv ønsket en stærkere undersøgelse af sms-sagen i den forespørgselsdebat, vi havde om det emne her i salen for nylig, og det kan vi ikke få.
Det synes jeg ville være fint at man fik.
Men vi synes som sagt ikke, der er en tydelig rygende pistol.
Samira Nawa (RV), 2025-11-25:
Men jeg synes, at der er en forskel på, hvordan fru Theresa Scavenius går til sagerne på, og hvordan Borgerens Parti går til forskellige sager på.
Det, jeg konsekvent hører fra fru Theresa Scavenius' side, er en kritik af systemet, og det er regeringen over for Folketinget, og det er noget, som spørgeren bringer ind i rigtig mange sager, og hvor hun sætter sig ned og stiller ændringsforslag, som vi behandler her i salen.
Det synes jeg er en anden, struktureret og også meget konsekvent tilgang til tingene, og jeg håber også, at ordføreren oplever, at vi tager det alvorligt, når hun stiller de forskellige spørgsmål og stiller ændringsforslag til de lovforslag, der er.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-11-25:
Tak for at anerkende, at ordføreren også finder de her sager meget alvorlige og har deltaget i debatterne.
Så er der så nogen, og i det her tilfælde hr. Lars Boje Mathiesen, som synes, at det her er relevant at diskutere igen.
Det støtter jeg, for jeg er sådan set enig i, at vi ikke er færdige med at diskutere de her spørgsmål, for der ligger meget mere i det.
Det handler meget mere grundlæggende om, at de her eksempler, vi har, er nogle eksempler på en systematisk behandling af Folketinget, som jeg også mener det er relevant vi skal diskutere.
Så kan ordføreren ikke igen sige, om ordføreren er tilfreds med den måde, regeringen generelt behandler Folketinget på i forhold til oplysninger osv.?
Samira Nawa (RV), 2025-11-25:
Det kan godt være, at vi ikke altid har delt det samme syn på tingene som fru Theresa Scavenius, men vi har været til stede i de debatter, og vi har taget dem i de fora, hvor der har været en anledning.
I forhold til sms'er vil jeg sige, at der jo var en hasteforespørgsel, som vi bl.a. var medindkalder på, fordi der var nogle spørgsmål, der skulle besvares af justitsministeren og af statsministeren, og dem fandt vi også fuldt besvaret.
Så nej, vi synes ikke, at vi, når det indgår som grundlag for det her beslutningsforslag, så skal til at tage den samme debat en gang til, for
den har vi været til, vi har selv indkaldt til den, og vi har også tilkendegivet vores holdning, nemlig at den sag er endevendt.
Og jeg tror ikke, at jeg behøver at minde nogen om, at Radikale Venstre også selv tog nogle meget store konsekvenser af lige præcis alt, hvad der omhandlede mink og sms'er.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-11-25:
Igen vil jeg sige, at jeg synes, det er lidt ufint, for vi bruger alle sammen sociale medier til at kommunikere på, og at hr. Lars Boje Mathiesen også gør det og gør det rigtig godt, synes jeg ikke er relevant at inddrage her.
Jeg synes, at vi skal holde os til substansen.
Ordføreren siger, at hun ikke kan støtte det.
Det er jo helt fair.
Men kan vi ikke forholde os til substansen?
Det handler jo om, hvorvidt Folketinget skal udvise mistillid til regeringen, og det er to sager bl.a., der er blevet debatteret, og det er sms'er sagen, men også baseaftalen, og det handler om, hvorvidt regeringen har respekteret Folketinget i forhold til at give korrekte oplysninger.
Og vi har nogle konkrete eksempler med, at der er blevet tilbageholdt konkret information specifikt i en lovbehandlingsproces og i nogle lange aktindsigter.
Så det er noget med at gå tilbage til substansen: Hvad mener ordføreren for Radikale Venstre om den manglende respekt, regeringen har for Folketinget?
Det her forslag er jo et anledning til at diskutere det politiske indhold.
Samira Nawa (RV), 2025-11-25:
Jeg kommer ikke til at bestemme noget som helst af det, som hr. Lars Boje Mathiesen bringer til Folketingssalen.
Og ja, jeg er her, fordi jeg passer mit arbejde, men der var også to møder med bl.a. skatteministeren, som jeg så er gået glip af.
Det havde også været at passe mit arbejde.
Men nu er jeg her, og vi tager debatten.
Hr. Lars Boje Mathiesen synes, at der skal stemmes for.
Jeg og Radikale Venstre synes, vi skal stemme imod.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-25:
Nej, men jeg beklager da meget, at jeg skal ulejlige ordføreren for Radikale Venstre i forhold til at komme og passe sit arbejde her i Folketingssalen.
Jeg kan bare sige, at det bliver en kold dag i helvede, på det tidspunkt hvor Radikale Venstre skal bestemme, hvilke beslutningsforslag Borgernes Parti skal fremføre i Folketingssalen.
Samira Nawa (RV), 2025-11-25:
Det er jeg slet ikke i tvivl om er fuldt bevidst.
Vi bruger skam også sociale medier, og jeg gør det, også til at kommunikere med vælgere, men det er ikke sådan, at jeg tager mine kollegaer som gidsler i forhold til at sidde i lang tid i Folketingssalen, sådan at jeg kan få lige præcis det klip, som jeg ønsker mig.
Så må jeg stille mig op et andet sted og sige det, jeg mener.
Vi har jo tidligere, også her i Folketingssalen, diskuteret mistillid til klimaministeren.
Det synes jeg er en anden sag.
Der var et flertal i udvalget af klimaordførere og energiordførere, der ikke havde tillid til den siddende minister.
Det er sådan noget, som er relevant at bringe ind i Folketingssalen, og det havde vi også en god diskussion og afstemning om, hvor alle Folketingets medlemmer var til stede.
Så det er jo ikke, fordi vi i Radikale Venstre ikke synes, at man skal kunne diskutere den slags, men måden, det bliver gjort på her, og bevæggrunden, kan vi ikke bakke op.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-25:
Jeg forstår ikke rigtig Radikales modstand mod at bruge de sociale medier.
Det er en fantastisk måde at komme i direkte kontakt med borgerne derude på uden om mainstreammedierne.
Det er et meget godt redskab.
Når det så kommer til det næste, lægger jeg ikke skjul på, at vi i Borgernes Parti agerer anderledes end andre partier.
Vi syntes, det var vigtigt, at det her var et beslutningsforslag.
Det er fuldt bevidst, vi har lavet det som et beslutningsforslag, fordi vi synes, at danskerne fortjener at vide, hvad Folketingets partier stemmer, og så de ikke bare kan gennem sig bag sjove kampagner på de sociale medier, hvor man siger et og så gør noget andet herinde, når man skal trykke på knappen.
Så det er fuldt bevidst, ja.
Samira Nawa (RV), 2025-11-25:
I Radikale Venstre er vi politisk uenige med regeringen om meget.
Det kunne være på klimaområdet, hvor vi synes at regeringen nøler og slet ikke gør nok, det kunne være på uddannelsesområdet, hvor regeringen skærer i stedet for at investere i vores uddannelser, og jeg kunne fortsætte rækken af politiske uenigheder.
Men i forhold til det her konkrete beslutningsforslag, hvor hr. Lars Boje Mathiesen stiller mistillid til statsministeren, altså med et beslutningsforslag og ikke med en vedtagelsestekst i kølvandet på åbningsdebatten, så må jeg bare sige, at uanset hvor mange uenigheder vi måtte have med regeringen, er det her for os at se ikke måden at gøre det på.
Når man kigger på beslutningsforslaget, synes jeg, at alene det, at det kun er fremsat af hr. Lars Boje Mathiesen og der ikke er søgt andre partiers opbakning til det, vidner om, at der er et ønske om noget.
På en eller anden måde er Folketinget, altså os, der er samlet her i dag, jo statister i et show, som handler om at få skabt sig nogle gode klip til sociale medier.
Det tror jeg vi kommer til at se fra bl.a. hr. Lars Boje Mathiesen.
Og det deltager vi ikke i i Radikale Venstre.
Selvfølgelig tager vi alle beslutningsforslag alvorligt, når de bliver fremsat, og det er derfor, at jeg er til stede her i salen og lytter til argumenter, men det er også derfor, at jeg hermed meddeler, at Radikale Venstre ikke kommer til at støtte det her beslutningsforslag.
Tak, formand.
Peter Kofod (DF), 2025-11-25:
Det er mig, der takker.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-25:
Jeg vil gerne bruge anledningen til at takke Dansk Folkeparti for opbakning til Borgernes Partis forslag her.
Vi trænger til en frisk start i Danmark.
Vi trænger til at få rettet op på de lovbrud, der er sket, og i forhold til den mistillid, som befolkningen har til regeringen og til det her Folketing.
Det kan vi ikke være tjent med fortsætter.
Så tusind tak for opbakningen.