runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Søe (UFG), 2026-01-20:
Tak for det.
Jeg vil blot antyde, at jeg ikke finder den tale her polemisk.
Jeg synes i virkeligheden, den tager nogle af de emner op, som vi har diskuteret både i Digitaliseringsudvalget og i nogle af de andre udvalg, bl.a. altså også det her med – og der synes jeg at vi alle sammen herinde skal tage ved lære, også dem, der sidder i regeringen – at når nogen påpeger, og det er et meget stort mindretal, som påpeger det, at det her måske nærmer sig noget, der kunne være grundlovsstridigt, vi ved det ikke, men vi har en fornemmelse af det, synes jeg, at det her Folketing skal til at handle.
Vi har set alt for mange brud, som enten har måttet laves om eller bagefter har måttet betales for med ganske mange milliarder kroner.
Så jeg synes i virkeligheden, at når nogle sådan påpeger noget, så er vi jo ikke dumme.
Vi er jo hverken dummere end ministeren eller ministeriet eller dem, der har siddet og fundet på det her et sted.
Det er i virkeligheden bare folk, der har en grundfornemmelse, for vi lytter jo også til nogen.
Der bliver jo ikke herfra lyttet til de mange eksperter, som påstår det, som ordføreren her lige siger.
Det lytter så primært til dem, der taler børnenes sag.
Det kan jeg godt forstå.
Begge er kloge.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-20:
Så kunne man jo lade være med at begynde at lave en hovsalovgivning lige op til udløbet af en midlertidig ordning.
Altså, man kunne have gjort det her noget før.
Så det er jo ikke mig, der er for sent på den; det er jo ministeren.
Det gør jo ikke, at vi alle sammen bare skal sige ja til noget, som vi er bange for enten ikke er lovligt eller strider imod grundlæggende rettigheder.
Jeg har været med til det alt sammen, og jeg har også hørt, at Socialdemokraternes ordfører selvfølgelig er gået i brechen for sin minister hele vejen igennem.
Men jeg synes, at man har været meget lidt lydhør over for, at stort set samtlige andre partier i Folketinget har meget store bekymringer omkring det.
Men det tager man ikke seriøst som minister, fordi man har en flertalsregering.
Helena Artmann Andresen (LA), 2026-01-21:
Jeg er glad for, at det arbejde er gået i gang.
Jeg ved, at der er en utilfredshed i sektoren med, at de ikke mener og føler, at de bliver lyttet nok til.
Så vil ministeren fremover inddrage flere privatskoler mere, end det hidtil er blevet gjort?
Mattias Tesfaye (S), 2026-01-21:
Jeg synes ikke, der er nogen, der er udelukket fra debatten om folkeskolens fremtid, heller ikke fri- og privatskoler.
Og jeg har heller ikke haft oplevelsen af, at debatten er blevet svagere af at lytte til dem undervejs.
For mig handler det om at sikre et forum omkring folkeskolen og folkeskoleloven, som består af de mest centrale parter, og så kan man godt invitere andre ind, hvis det er relevant, men det kan være mange forskellige organisationer.
Helena Artmann Andresen (LA), 2026-01-21:
Nu nævnte ministeren selv den aftale, vi lige har lavet, omkring fravær og specialundervisning, som jeg synes er virkelig god og virkelig vigtig.
Men så vidt jeg er oplyst, ved regeringen endnu ikke, om de vil fjerne de regler, som ikke var tilstrækkelige for at hjælpe elever i mistrivsel i folkeskolen.
For mig er det klart, at de regler også skal fjernes på fri- og privatskoleområdet.
Så handler det her i virkeligheden om noget andet, end at »Sammen om Skolen« primært handler om folkeskolen?
Mattias Tesfaye (S), 2026-01-21:
Det er rigtigt, at den aftale, vi lige har lavet, og som jeg også selv synes er god, i første omgang gælder for folkeskolen, som jo er en del af den kommunale forvaltning, og det er anderledes med friskolerne.
Lige nu sidder vi og arbejder sammen med Kommunernes Landsforening og bl.a. Friskolerne for at finde en model, der også fungerer for friskolerne, for der hænger økonomien lidt anderledes sammen, end den gør i folkeskolen.
Derfor vil det ikke være i friskolernes interesse, hvis de bare bliver omfattet af den eksisterende aftale.
Helena Artmann Andresen (LA), 2026-01-21:
Tak for det.
Jeg må sige, at jeg bare grundlæggende ikke forstår, at de ikke sidder med rundt om bordet.
Og ja, de var med for et stykke tid siden, men jeg tror også, det var første gang, at jeg og oplevet det.
Der er grundlæggende to årsager til, at jeg ikke forstår det.
Vi er heldigvis gået i gang med at frisætte folkeskolen; det er godt, og det er vigtigt.
Det er også fint, at vi laver små frisættelsesforsøg, men hvad med at lytte til dem, der har gjort det i mere end 170 år?
Den anden grund er, at når ændrer i folkeskolelovgivningen, påvirker det friskolerne og privatskolerne, fordi de skal stå mål med det.
Jeg synes, det ville være rart at få deres input, imens vi bliver enige om, hvad vi skal lave på folkeskoleområdet, i stedet for at man måske bagefter skulle lappe nogle huller på nogle områder, der ikke var blevet tænkt over.
Så mener ministeren, at dialogen om folkeskolens udvikling bliver stærkere eller svagere af, at man udelukker en del af skolelandskabet, som mange forældre og lærere og aktive har tilvalgt?
Tak for det.
Hvorfor mener ministeren ikke, at fri- og privatskolerne kan bidrage med deres unikke viden og perspektiver til udviklingen af folkeskolen gennem initiativet »Sammen om Skolen«?
Magnus Heunicke (S), 2026-01-21:
Indtil nu har det kørt på frivillige ordninger, og jeg kan høre, at det vil man gerne fortsætte med.
Altså, i 27 år har vi formået at beskytte 1,6 pct. af vores grundvandsarealer.
Vi kan ikke fortsætte sådan.
Vi kommer til at mangle rent drikkevand.
Det er Danmarks guld, vi taler om, og vi er altså nødt til at forebygge, at vi får forurenet vores drikkevandsboringer.
Hvis vi ikke er klar til at handle her, vil fremtidige generationer kigge på os og sige: I havde rent drikkevand; hvorfor handlede ikke?
Det er derfor, vi har lavet den rapport, og det er derfor, jeg også appellerer til, at Folketinget må tage den rapport alvorligt og være klar til handling.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-21:
Det er da ikke at sidde på hænderne, hvis man bare lige gider ringe til en jurist og spørge, om det her bliver ekspropriation, og om man har pengene, minister.
Det mener jeg ikke ministeren har gjort endnu, for det bliver jo ekspropriation, minister.
Jeg ved ikke, om når ministeren står og fremture med det i medierne, så også er sikker, i forhold til at man nu har skrevet den her regning med munden, som man måske ikke lige har tegnebogen med til.
For det er jo det, som politik går ud på, når man laver den seriøst, altså at vi sikrer grundvand på et seriøst grundlag.
For ministeren står nu i Folketingssalen og siger: Jeg kan sagtens lave et eller andet pesticidforbud.
Jeg ved ikke, hvor grundvandet bliver dannet.
Der kommer nogle kort senere, men jeg kan sagtens nu i min alvidenhed som minister sige, at det er det rigtige at gøre.
Det kan man ikke, minister, hvis man tager politik, landmændene og grundvandet seriøst.
Det er useriøs politik.
Jeg kunne godt se, man fik en breakingbjælke på, men det var da også det vildeste, der kom ud af det her.
Jeg er spændt på at se, om ministeren nogen sinde finder ud af, om der er juridisk og fagligt grundlag for den påstand, ministeren havde.
Magnus Heunicke (S), 2026-01-21:
Det er en faglig rapport, som er lavet til, at vi politisk kan træffe de beslutninger, som vi mener er de rigtige for at beskytte vores drikkevand.
Og mens den rapport er blevet lavet, er vi også i gang med kortlægning af, hvor det er, vi har drikkevandsressourcerne.
Den kortlægning er vi allerede nået meget, meget langt med i store dele af Danmark.
Vi er ikke helt færdige; det bliver vi i løbet af det her år.
Det vil sige, at vi godt træffe beslutning om, hvad der skal ske med de her områder, i takt med at kortlægningen bliver færdig og vi ved, præcis hvor det er, vi skal beskytte vores drikkevand.
Vi kan bare ikke sidde på hænderne.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-21:
Hvis der er noget, Danmarksdemokraterne vil, så er det da rent drikkevand, så der tager ministeren helt fejl.
Det, vi godt kunne tænke os, var, at man lige sikrer sig, at man har et kort over, hvor drikkevandet bliver lavet henne – hvad ministeren jo lige pludselig ikke ønsker at vi har klar først – inden man går ud og siger, at vi skal have et pesticidforbud.
I maj måned stod jeg sammen med ministeren nede i salen, og der snakkede vi grundvandsparker, og der brugte ministeren som argumentation, at alle i forhold til redegørelsen var enige om, at grundvandet var vigtigt.
Ministeren sagde, at vi skal have kortene på plads, og at det er de i 2027.
Så kom der lige en lukrativ gul bjælke, og så var ministeren ude og sige, at vi skal have et pesticidforbud, hvor han selv 6 måneder tidligere havde stået og sagt, at vi skal have kortene på plads.
Så hvad for noget drikkevand er det, ministeren redder, når ministeren ikke aner, hvor drikkevandet er?
Det kan man da ikke lave ordentlig politik på, som sikrer vores grundvand, altså hvis vi ikke ved, hvor grundvandet dannes, minister.
Så igen vil jeg spørge: Er der en faglig og juridisk tilstrækkelig vurdering?
Og det har ikke noget at gøre med, hvad man synes.
Jeg spørger, om den er faglig og juridisk grundig nok til at lave politik på.
Mattias Tesfaye (S), 2026-01-21:
Jeg tænker egentlig, at dialogen med både Friskolerne og Danmarks Private Skoler – man kunne også gå længere ud, for der er flere foreninger, der organiserer de frie skoleformer – er god.
Jeg har ikke tænkt mig at skrue ned for den.
Hvis der er lovgivning, der griber ind på deres område, synes jeg også, det er helt relevant at have dialogen med dem, og det gælder både Lærerforeningen og de organisationer, der organiserer selve skolerne.
Magnus Heunicke (S), 2026-01-21:
Det er en rapport, som er det bedste faglige grundlag, vi hidtil har haft, og den viser meget, meget klart, at vi ikke kan fortsætte, for vi bringer vores drikkevand i fare for de fremtidige generationer.
Og jeg vil ikke se mine børn i øjnene, og fortælle dem, at drikkevandet, var rent, da far var voksen, men da vi havde ansvaret her, kunne vi ikke blive enige om at forebygge, at der kommer forurening af vores drikkevand ved sprøjtemidler.
Jeg har godt set, at Danmarksdemokraterne ikke er med på at gøre noget ved det her.
Jeg mener, det er så klart, og det mener vores vandselskaber også.
Det mener alle eksperter.
Der skal gøres mere for at beskytte vores drikkevand.
Mattias Tesfaye (S), 2026-01-21:
Tak for ordet, og tak for spørgsmålet, som jeg godt vil starte med at sige jeg tror beror på en misforståelse, som jeg er glad for at kunne opklare.
Sammen om Skolen er jo et nationalt samtale- og udviklingsforum for folkeskolen, som blev etableret i 2021, og som udgør rammen for dialog om folkeskolen.
Her mødes folkeskolens parter for at drøfte bl.a. udfordringer, løsninger og implementering af politiske beslutninger på folkeskoleområdet og dermed også folkeskoleloven.
Derfor består Sammen om Skolen udover regeringen og folkeskoleforligskredsen af de syv mest centrale parter på folkeskolens område.
Men når vi f.eks. har drøftet inklusion og specialundervisning i Sammen om Skolen, har vi også inviteret Danske Handicaporganisationer med, ligesom både professionshøjskoler, danske psykologer og sammenslutningen af PPR-ledere har deltaget på møderne.
Tilsvarende inviterer vi de frie skoleforeninger med, når emnet også har relevans for de frie skoler.
Det gælder senest i forbindelse med seminaret i november om skolens omsorgsansvar og reglerne for fysisk indgriben.
Her deltog både lederforeninger og lærerforeningen for de frie skoler.
Samtidig har jeg selvfølgelig også løbende møder med skoleforeningerne for friskoler og privatskoler, hvor de bidrager med deres viden og perspektiver på deres område.
Det er en tilgang, som jeg er glad for, og som jeg oplever fungerer godt, og derfor har jeg også tænkt mig at fortsætte med den.
Helena Artmann Andresen (LA), 2026-01-21:
Hvad mener ministeren om, at Børnerådet, der hører under Social- og Boligministeriet, under overskriften »Det sker i skolen i dag. Vil du virkelig have mere af det?« kører politisk kampagne på sociale medier vedrørende forholdene på børne- og undervisningsministerens ressort?
Kristian Bøgsted (DD), 2026-01-21:
Jeg er faktisk glad for ministerens åbenhed på det her område.
Jeg anerkender også fuldt ud, at reglerne er, som de er lige nu, og det gør fiskerne selvfølgelig også.
Men jeg ved bare, at det er noget, man fra fiskernes side går og tænker på: Kunne man måske gøre det her i stedet for?
Det synes jeg da så absolut var noget – også når ministeren er positivt indstillet over for det – man skulle række ud til fiskerne og snakke om: Kan det her lade sig gøre på en måde, så vi stadig væk sikrer os, at der er noget fornuft i kvotefordelingen og det hele?
Jacob Jensen (V), 2026-01-21:
Uden at jeg kan gennemskue rækkevidden af det konkrete forslag, vil jeg meget gerne drøfte det videre i forskellige fora.
For jeg er selvfølgelig er optaget af, at fiskerne har nogle fleksible vilkår og arbejder inden for de rammer, som vi selvfølgelig vedtager og også har politiske aftaler om.
Det er derfor, jeg refererer til den politiske aftale omkring kvotekoncentrationslofterne tilbage fra 2017, hvor formålet netop var at sikre, at kvoterne ikke blev koncentreret på for få fiskere, og at der dermed var et mangfoldigt fiskeri i Danmark.
Det synes jeg stadig væk er en rigtig fornuftig tilgang.
Så er der det med, om man kan lave en eller anden form for fleksibilitet.
Jeg medgiver, som der jo netop er tale om, at skvulp er noget, der går op og ned, og det kan give noget bøvl for fiskerne.
Men reglen er nu, som den er i øjeblikket, og det er den af de grunde, som jeg her har beskrevet.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-01-21:
Når jeg spørger ind til det, er det jo, fordi vi ved, at kvoterne ændrer sig.
Det nævner ministeren jo også.
Der sker nogle byttehandler en gang imellem, men det betyder jo også bare, at der kan være fiskere, som det ene år i god tro opkøber nogle kvoter med en forventning om, at så er det sådan, det er.
Så sker der nogle forhandlinger, som man måske slet ikke selv deltager i – det kan være på landniveau – og så har man lige pludselig for mange.
Så skal man sælge dem, og så kan det være, at man måske kan købe dem tilbage igen næste år.
Det giver jo bare en frygtelig masse frem og tilbage og usikkerhed.
Nu kan jeg forstå på ministeren, at det ikke er noget, man i hvert fald lige nu har interesse i at kigge på.
Men jeg vil da opfordre ministeren til, at man, hvis man skal kigge på det her, eventuelt frem mod næste gang man skal tage stilling til noget, måske med en bekendtgørelse, kunne overveje at sige: Det er fair nok, at fiskeren har de her kvoter – det er lidt uforskyldt, at de har ændret sig nu – men i stedet for at man nu tvinger fiskeren til at sælge dem, kunne man måske lave noget, hvor fiskeren f.eks. har en procentdel af sin kvote, som fiskeren simpelt hen ikke må bruge.
Man må gerne eje kvoten stadig væk, for vi ved, at det kan være, at man igen må bruge kvoten næste år, men for at give noget mere sikkerhed, også i forhold til hvad det er, man investerer i, og hvad man skal sælge, lave budget over og sådan noget, kunne det så måske ikke være en vej, man kunne overveje at kigge på?
Altså, så må fiskeren simpelt hen bare ikke fange den del af kvoten.
Så overholder man jo stadig væk kvoteloftet for, hvor mange fisk der bliver fanget, men det giver nogle nemmere vilkår for fiskerne, tænker jeg.
Jacob Jensen (V), 2026-01-21:
Rigtig mange tak for spørgsmålet.
Det handler jo om det, som man i folkemunde kalder skvulpreglen.
Det er sådan, at en fisker maksimalt må eje 10 pct. af de samlede såkaldte IOK-kvoter, der er for sild, makrel og industrifisk.
Hvis en fisker så skvulper over den her maksimale grænse på grund af ændringer i kvoternes størrelse, som jo typisk ændres fra år til år, skal de overskydende kvoter frasælges.
Danmarks Pelagiske Producentorganisation, som der også refereres til, har så foreslået, at skvulpreglen bliver ændret, så de overskydende kvoter ikke skal frasælges, som det også fremgår af spørgsmålet.
Skvulpreglen er jo indført som følge af en politisk aftale tilbage i 2017 om kvotekoncentration.
Den skal sikre, at kvotekoncentrationslofterne bliver overholdt i alle situationer.
Som der også bliver sagt fra spørgerens side, kan fiskerne jo i sagens natur ikke gøre for, at de skvulper over kvotekoncentrationslofterne, som følge af at kvoterne går op og ned.
Det er også derfor, at tidsfristen for at kunne frasælge i skvulpsituationer også er mere lempelig end ved overskridelse af kvotekoncentrationslofterne, som skyldes, at man bevidst har tilkøbt kvoter.
Jeg synes, at skvulpreglen er udformet fornuftigt, da kvotekoncentrationslofterne er fastsat som objektive ejerlofter og ikke på grundlag af en vurdering af god eller ond tro.
Kvotekoncentrationslofterne kan jo så kun håndhæves effektivt, hvis alle overskridelser fører til en afhændelse, og derfor har jeg heller ikke planer om at skulle ændre på skvulpreglen.
Mattias Tesfaye (S), 2026-01-21:
Jeg vil svare på den måde, at jeg jo har ændret ordensbekendtgørelsen, fordi jeg mener, den skal bruges.
Jeg kunne se, at der var en avis, der havde lavet en optælling af, hvor ofte den var brugt i første halvår 2025, og det var over 1.000 gange.
Når den er brugt over 1.000 gange af skoleledere, stoler jeg på, at det er, fordi de mener, der har været behov for det.
Derfor er jeg også glad for, at vi har indført de her ændringer, vi har.
Så har jeg også opfordret til, at man som kommune genbesøger sin beslutning, hvis man har truffet en beslutning, som spænder ben for almindelige faglige skøn i skolens dagligdag.
Jeg er ikke tilhænger af udsagnet, at børn altid gør det så godt, de kan.
Nogle gange skal de have hjælp til at opføre sig bedre, men det er vel derfor, de er omgivet af dygtige voksne.
Helena Artmann Andresen (LA), 2026-01-21:
Til sidst vil jeg spørge, om ministeren så vil få sat en stopper for sin socialdemokratiske kollega ovre i Social- og Boligministeriet, der via barnets lov anbefalder et kommunalt børnesyn, som nogle steder i nogle kommuner vil gøre det tæt på umuligt for lærere at gribe fysisk ind over for elever, der ødelægger undervisningen for andre eller er voldelige, og for den sags skyld også umuligt at gøre brug af ordensbekendtgørelsen.
Mattias Tesfaye (S), 2026-01-21:
Der har jo været og er fortsat en offentlig diskussion af børnesyn.
Jeg må indrømme, at jeg faktisk ikke ved, præcis hvad Børnerådet har tilsluttet sig i den forbindelse.
Men for mig er det i hvert fald vigtigt, at når børnene kommer ind på skolen og også bliver til elever, er det jo, fordi der er nogle inde på den skole, der er i stand til at lære dem noget, de ikke vidste i forvejen.
Ellers er der jo ikke nogen grund til, at vi har en skole.
Derfor er jeg altid lidt skeptisk, når en sund tilgang til børn, nemlig at det er selvstændige individer, der skal respekteres som selvstændige individer, kammer over og bliver til, at de nok bedst ved selv, for så undergraver vi hele fundamentet for at have en skole.
Helena Artmann Andresen (LA), 2026-01-21:
Ja, det er jeg helt enig i.
En del af Børnerådets børnesyn er, at børn er kompetente samfundsaktører og eksperter i eget liv.
Børn er medborgere med selvstændige rettigheder og på lige fod med voksne.
Er ministeren enig i det?
Mattias Tesfaye (S), 2026-01-21:
Vi har fået, jeg tror nok, det er, 68 forskellige høringssvar, også fra Børnerådet.
Jeg ved ikke lige, om der står noget i deres høringssvar, som ikke fremgår af andre, så jeg tør ikke lige sige, om de bringer noget helt unikt og særskilt til bordet.
Og den her kampagne var jo heller ikke kun fra Børnerådet.
Der var også flere andre organisationer bag den.
Grunden til, at jeg reagerer på det, er, at det er et statsligt råd, hvor jeg synes, at barren for saglighed og faglighed bør være en anelse højere end fra privatfinansierede ngo'er.
Helena Artmann Andresen (LA), 2026-01-21:
Tak for det.
Jeg må sige, at jeg også var noget chokeret, da jeg så den her kampagne mod lovforslaget omkring fysisk indgriben i skolen.
Det er jo et lovforslag, der skal sikre både læreres og elevers retssikkerhed og gøre det muligt at tage penslen ud af hånden på den elev, der ødelægger alle de andre elevers tegninger, eller at føre den elev ud af klassen, der bliver ved med at råbe og skabe sig og tænde og slukke lyset, hvad der gør det umuligt for læreren at gennemføre undervisning.
Selvfølgelig må man være uenig i lovforslaget, men som ministeren selv siger, er den her kampagne fra det statslige Børnerådet usand, og den svækker tilliden til lærerne derude.
Det er jo en række eksempler af lærere, der burde fyres, hvis de her historier er sande.
De nævner jo lærere, som har givet elever blå mærker, som har slået en elev i hovedet med bagsiden af en økse, og som refererede til en elev med anden etnisk baggrund, som om eleven skulle være en abe.
De slutter jo så det her af med at sige, om man virkelig vil have mere af det her i folkeskolen.
Vi to kan jo hurtigt blive enige om, at der ikke er nogen af os, der ønsker den her lovændring, der vil have mere er det her.
Det er totalt absurd.
Det er jo ikke noget nyt, at Social- og Boligministeriet blander sig på undervisningsområdet.
Men jeg vil alligevel gerne spørge: Når skatteborgerne betaler for det her råd, hvad er det så, det bringer til bordet, som andre organisationer ikke gør?
For jeg har også hørt meget kritik af det her lovforslag blandt andre organisationer.
Mattias Tesfaye (S), 2026-01-21:
Tak for spørgsmålet.
Børnerådet er etableret ved lov.
Ifølge barnets lov, som er en lov på Social- og Boligministeriets område, skal Børnerådet informere, de skal rådgive regering og Folketing om børns forhold i samfundet, og de skal arbejde for at sikre børns rettigheder.
Det indebærer også, at Børnerådet udtaler sig om forhold omkring folkeskolen, f.eks. på sociale medier.
Det har jeg egentlig ikke noget problem med.
Det, jeg har et problem med, er den specifikke kampagne, som spørgeren også henviser til.
Grunden til, at jeg har et problem med det, er, at jeg synes, kampagnen var vildledende, hvilket jeg også har udtalt til Berlingske.
Kampagnen tegner et forkert billede af, hvad der er formålet med det lovforslag, som handler om skolens omsorgsansvar og fysisk indgriben.
Det er et lovforslag, som har været i offentlig høring i november og december.
Børnerådet skal jo ikke kun være en stemme for børn, men – som det følger af loven – også rådgive regering og Folketing om børns forhold i samfundet.
Med den opgave følger også et særligt ansvar for at optræde fagligt og sagligt.
I det her konkrete tilfælde synes jeg, at Børnerådet svigtede det ansvar.
Derfor synes jeg faktisk også, det er fornuftigt, at Børnerådet kort før jul besluttede at fjerne opslagene fra de sociale medier.
Jeg vil godt understrege her til sidst, at jeg egentlig byder kritiske røster velkommen.
Jeg synes, det er dejligt, at vi har en åben og direkte debat på Børne- og Undervisningsministeriets område, fordi uenighed som regel gør os alle sammen klogere, men den bør selvfølgelig finde sted på et oplyst grundlag og i god tro, og særlig, når den kommer fra et statsligt råd.
Tak for ordet.