runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-05-13:
Tak for det.
Nu tager vi endelig fat i lovgivningen i forbindelse med den aftale om sundhedsreformen, som vi indgik tilbage i november sidste år.
Det her er den første af fire lovpakker, som vi kommer til at behandle over de næste knap 2 år med sådan cirka en pakke hvert halve år.
Den første pakke, som vi tager fat i her og nu, handler primært om struktur.
Det er lovforslag, der skal skabe rammerne for den nye struktur om arbejdet med sundhedsvæsenet med etableringen af 17 sundhedsråd ud over landet, herunder sammenlægningen af de to regioner på Sjælland til én stor region.
Forslagene skal lægge grunden til, at strukturen kan blive en del af kommunal- og regionalvalget til efteråret, og de efterfølgende lovpakker vil udmønte, hvordan opgaven skal løses og fordeles.
Det er naturligvis noget, som fylder meget hos både kommunerne og regioner, senest på KL's Social- og Sundhedspolitisk Forum i Aalborg i sidste uge og tidligere også på regionernes topmøde i Aarhus.
Både KL og Danske Regioner har siden Sundhedsstrukturkommissionens rapporter, og reelt vel egentlig også før de kom, kæmpet for at få mest mulig indflydelse på reformen.
Det er på sin vis selvfølgelig også deres opgave i forhold til deres medlemmer, kommunerne og regionerne.
Jeg må indrømme, at det undervejs gav mig en bekymring for, at de reelt ville male sig op i hver sit hjørne, men jeg må sige, at jeg reelt oplever det, som om både Danske Regioner og KL nu har taget ned, at vi faktisk har indgået en aftale, som kræver deres medvirken.
For den reform, som vi lovgiver om første del af nu, kræver et aktivt og pragmatisk samarbejde mellem regioner og kommuner for at blive en succes.
Den kræver, at man ikke slås om opgaverne, men reelt løser dem i samarbejde.
Nogle vil sige, at det er naivt at forestille sig, at det kan lade sig gøre.
Ja, så er jeg nok naiv, for jeg tror faktisk på, at både kommuner og regioner ønsker at gøre det bedste for borgere og patienter.
Nu skal vi med den her og de fremtidige lovpakker sætte rammerne, hegnspælene, for opgaveløsningen, så incitamenterne kommer til bedst muligt at vende den rigtige vej, så det understøtter sammenhængen og de koordinerede forløb for den enkelte patient.
Jeg ser virkelig meget frem til at følge udviklingen og gennemførelsen af reformen, og jeg vil sammen med aftalekredsen også følge tæt, hvad der måtte ske.
Med de ord vil jeg bare sige, at vi i Danmarksdemokraterne naturligvis støtter de to sambehandlede lovforslag.
Tak for ordet.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-05-13:
Jeg synes, det løser en udfordring, for det har været en udfordring at have siddet med en opgave som kommune, hvor man har skullet lave nogle investeringer, man ikke har fået finansiering til, fordi gevinsten har ligget et andet sted.
Det har været rigtig, rigtig svært at få til at fungere i dagligdagen, og det har gjort, at vi ikke har fået udviklet det nære sundhedsvæsen i tilstrækkelig grad.
Så synes jeg til gengæld, at vi nu sikrer, at kommunalpolitikernes perspektiver og viden i forhold til den generelle forebyggelse og samarbejdsfladerne op imod resten af kommunen får langt mere repræsentation og også langt mere reel indflydelse ind i den regionale verden.
Selvfølgelig vil man som kommunalpolitiker altid gerne have endnu mere indflydelse, men jeg synes, at vi skylder patienterne, at der også er et klart ansvar her i forhold til den her patientgruppe, som er faldet mellem to stole.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-13:
I høringssvarene er der en bekymring for, at kommunernes medlemmer i sundhedsrådene ligesom har en andenrangsrolle, fordi der er nogle ting, de ikke får adgang til, og derudover sidder de med en vanskelig opgave, fordi de ikke har instruksbeføjelser fra kommunalbestyrelserne.
Det er vi vel enige om.
Det er i hvert fald udfordringen, hvis man synes, kommunerne skal have en relevant rolle.
Det er jo også fair nok at sige, at de ikke skal.
Så det er bare det der med, at det er relevant at diskutere, hvor vi lægger den sundhedspolitiske magt henne.
Der synes jeg, vi skal være opmærksomme på, at man med det her forslag flytter noget fra kommunerne til regionerne.
Det skaber en udfordring lokalt set, synes jeg, og det vil jeg bare gerne høre Venstres holdning til.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-05-13:
Jeg er ikke enig i udlægningen.
Jeg synes, det er et både-og.
Fordi der er nogle patienter, der er faldet mellem to stole, er der behov for, at vi gør det mere klart, hvem det er, der har det endegyldige ansvar for den patientrettede forebyggelse.
Det har været en barriere, der har gjort, at patienterne ikke har fået en rigtig behandling hurtigt nok.
Det har vi gjort op med.
Samtidig sikrer vi så, kommunerne får langt bedre indsigt i og indflydelse på en langt større del af sundhedsvæsenet, og også at de får et sæde der, hvor der rent faktisk er penge at gøre med.
Så jeg synes, at man trækker lidt begge veje, og jeg synes, det nye snit, man laver, er meget mere hensigtsmæssigt i forhold til at sikre den rigtige behandling for patienterne.
De klynger, der har været, har jo heller ikke fungeret lige godt.
De har været meget forskellige, og det har også været meget forskelligt, hvilken indsigt der har været, og hvordan det er blevet brugt på tværs af landet.
Nu synes jeg, at vi sikrer en meget mere reel, meget mere ensartet indflydelse også på en større del af sundhedsvæsenet.
Så er der selvfølgelig nogle opgaver, der flytter, men sådan må det også nogle gange være, når man kan konstatere, at det, vi har i dag, ikke fungerer godt nok.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-13:
Jeg har det samme spørgsmål som til den sidste ordfører, for jeg kender jo også Venstre som et kommunalt baseret parti, som går meget op i lokaldemokrati og går op i, at kommunerne også har politisk mandat.
Med de her lovforslag ændrer vi jo kommunernes rolle.
De får mindre magt; vi nedlægger en masse af de samarbejdsrelationer, der har været med regionerne, som i øvrigt mange, som jeg kan læse det i høringssvarene, har været rigtig glade for.
Nu får man så kun en enkelt repræsentant, f.eks. en borgmester.
Men hvordan forestiller man sig at en borgmester har tid og ressourcer til også at varetage en meget stor og kompleks opgave med at varetage alle kommunens sundhedspolitiske interesser, især når han eller hun ikke kan arbejde med instruks fra kommunalbestyrelsen?
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-13:
Ordføreren snakker om kvalitetssikring, og at mange af de tiltag med sundhedsklynger osv, der er blevet indført i de sidste par år, netop har været forsøg på at sikre faglighed og kvalitet i sundhedsbehandlingen, hvilket jo er rigtig godt.
Problemet er jo bare, at det nu bliver nedlagt, og at udfordringen så er, hvordan fagligheden og kvaliteten nu bliver sikret.
Det er der jo også flere høringssvar der netop problematiserer, hvor man siger, at der i sundhedsrådene slet ikke er tænkt faglighed ind, og heller ikke i regionerne, hvor mange af de stående udvalg, fagudvalgene, bliver nedlagt.
Derudover nævner ordføreren også det her med, at kommunerne bliver vigtige aktører, men det gør de jo netop ikke.
Det bliver en meget tynd relation, den her enkelte person har i sundhedsrådene, som har meget få ressourcer og meget lidt tid, og hvor der ikke engang er nogen instruksbeføjelser fra kommunen til at indgå i sundhedsrådene.
Så vil ordføreren ikke kommentere på den kommunale del, men også kvalitetssikringsdelen?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2025-05-13:
Det var mange spørgsmål på én gang, men jeg vil starte med at sige, at sundhedsklyngerne jo netop var et forsøg på at sikre et bedre og et tættere samarbejde mellem kommuner og regioner.
Men det har også været aftalebaseret, og det har jo resulteret i, at der har været kæmpestore forskelle på, hvad det var for nogle nære sundhedstilbud, man havde i de enkelte kommuner.
Men jeg vil gerne fremhæve, at jeg synes, det er forkert at fortolke det sådan, at kommunerne får mindre indflydelse.
Kommunerne har aldrig været så tætte på de reelle beslutninger i forhold til det nære sundhedsvæsen, som de kommer nu.
Nu får de direkte indflydelse på, hvordan det er, vi håndterer opgaverne i sundhedsvæsenet i fremtiden.
Det har de ikke haft før.
Carl Andersen (LA), 2025-05-13:
Vores sundhedsordfører er mere nede i detaljen, men overordnet set kan jeg sige, at vi ønsker en national styring eller et nationalt ansvar for vores sundhedsvæsen – jeg tror, vi kommer til at kalde det sundhed. dk i mangel på et bedre ord – men at selve driften af sundhedsvæsenet skal være så decentral som muligt, altså at den skal varetages ude på de enkelte sygehuse.
Men en grundlæggende forskel er jo, at vi vil have politikerne ud af meget af den styring, der er i regionsrådene og mange andre ting.
Så ja, vi ønsker færre politikere og mere faglighed i vores sundhedsvæsen.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-05-13:
Jeg vil spørge ordføreren: Hvordan vil Liberal Alliance erstatte regionsrådene?
Altså, hvad forestiller man sig?
Er det ministeriet og ministeren, der skal være driftsherre for alt det arbejde, der foregår i regionsrådene i dag, eller hvilken model forestiller man sig rent faktisk?
Og hvordan vil den model ikke sande til i forhold til alt det arbejde, der bliver håndteret decentralt i dag?
Carl Andersen (LA), 2025-05-13:
Altså, vi ønsker langt mere privat sundhed i Danmark – ikke nødvendigvis på den måde, at man selv skal have penge op af lommen for at få sin sundhedsbehandling, men vi kan ikke nødvendigvis se, at det offentlige skal producere alle ydelser.
Vi synes, at det offentlige i langt højere grad bør være indkøbere af forskellige ydelser, og at vi bruger den private ressource, som vi har derude, meget mere effektivt.
Det er en ideologisk skillelinje, som også gør, at vi kan have nogle debatter i den her sal, og det er jo kun positivt.
Lea Wermelin (S), 2025-05-13:
Jeg er ikke sikker på, at jeg helt blev klog på, hvad det så er for nogle forbedringer.
Det er sådan meget i det øvre luftlag, ordføreren befinder sig.
Men det må vi jo så i spænding vente på at høre sundhedsordføreren kaste lys over.
Men kan ordføreren så ikke bare bekræfte, at det, man ønsker, at meget mere politiseret sundhedsvæsen i Danmark, og det er vi, der står bag den her reform, bare ikke interesseret i.
Vi ønsker jo netop, at det skal være lokalt demokratisk forankret, og det ønsker Liberal Alliance så ikke.
Det er en af de store forskelle.
Carl Andersen (LA), 2025-05-13:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil sige, at i bedste fald kommer det her jo ikke til at være dyrere for nogen parter.
Det, der er forbedringer, er mere sådan i den samlede helhed.
Der er nogle forbedringer på sundhedsdelen af reformen, som jeg vil lade vores sundhedsordfører, fru Louise Brown, forholde sig til senere her på talerstolen.
Men når det kommer til den rene struktur, er det rigtigt, at Liberal Alliance ønsker noget helt andet; altså, vi vil gerne have nedlagt alle regionerne og have lavet en mere national styring af vores sundhedsvæsen, hvor der også er mere decentralt ansvar og decentral ledelse ude på de enkelte sygehuse og alle mulige forskellige ting.
Så er det jo rigtigt, at der er noget administration forbundet med et udbud, men erfaringerne fra kommunalbestyrelser, hvor jeg har siddet, er, at de langsigtede besparelser ved at lave udbud overstiger de engangsomkostninger, der er ved at få belyst et område og sende det i udbud.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-05-13:
Det er jo, når man skal til at tænke over, hvordan det skal fungere i virkeligheden, at det kan blive lidt svært.
Hvordan forestiller man sig at samarbejdet mellem f.eks. kommunalbestyrelserne og det her nye sundhed. dk skal foregå i forhold til alle de snitflader, der er i dagligdagen?
Skal regionspolitikerne så også have mindre indflydelse på sundhedsområdet, eller hvilken model forestiller man sig der?
Lea Wermelin (S), 2025-05-13:
Jeg må bare sige, at det jo er milevidt fra det, vi foreslår i dag.
Så på den måde kan jeg sådan set godt forstå, at ordføreren ikke er med.
Til gengæld vil jeg så sige i forhold til nogle af de ting, der bliver fremhævet med strukturreformen her, at det, som Liberal Alliance har fremlagt, jo meget mere er et sundhedsvæsen efter amerikansk forbillede.
Det er fair nok at stå og advokere for det, men det er jo meget mere tungt på bureaukratidelen.
Altså, alt det udbud, der vil ligge i dansk politik, sådan som Liberal Alliance foreslår det, vil jo give mere bureaukrati.
Og hvis man læser det her lovforslag igennem, vil det faktisk betyde mindre bureaukrati, fordi der jo er noget slankning af forvaltningen, bl.a. ved at vi nu sammenlægger til en samlet Region Østdanmark.
Så jeg kan ikke rigtig følge kritikken.
Men nu nævnte ordføreren også nogle forbedringer.
Hvad er det så, som ordføreren gerne vil bakke op om i forhold til det?
Carl Andersen (LA), 2025-05-13:
Mange tak for enigheden.
Man skal rettelig måske også sige, at de her to dele også vedrører indenrigsdelen, som der er meget struktur i, mens sundhedsdelen er et andet forslag efterfølgende.
Men det er rigtigt, at der samlet set nok er mere struktur end sundhed.
Så det er bare en ros herfra til ordførerens vedvarende fokus på den del af vores lovgivningsarbejde.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-13:
Jeg synes, det er en rigtig god måde at formulere det på.
Der er meget struktur, men meget lidt sundhed i de her to forslag.
Jeg har også bemærket, at når man læser sig igennem de her næsten 800 sider, forekommer ordet sundhed næsten ikke.
Det er, som om det kunne være alt muligt andet, de her lovforslag handler om.
Det er meget om struktur, og det bekymrer også mig stærkt, at man ikke har det sundhedsmæssige som hovedfokus.
Derudover er der også det, som ordføreren nævner, netop det her med de store beføjelser til ministeriet; altså, det er simpelt hen mere stat og mere styring.
Der er også den risiko, at det netop bliver meget bureaukratisk med alle de her lag, der gør, at man så har flaskehalsproblemer osv., fordi der bliver truffet beslutninger i nogle ministerielokaler langt væk fra virkeligheden ude på et sundhedskontor.
Så jeg er bare enig i ordførerens analyse af forslaget.
Det var bare det, jeg vil sige.
Carl Andersen (LA), 2025-05-13:
Det er nemlig en reform, der primært handler om struktur og ikke så meget om sundhed.
Vi anerkender, at sundhedsvæsenet står over for alvorlige udfordringer, lange ventelister, en aldrende befolkning og ulighed i adgangen til behandling.
Men denne reform, som den foreligger, er ikke svaret, hvis I spørger os.
Den er en forlængelse af et system, der allerede knirker, og den lever ikke op til de ambitioner, som vi i Liberal Alliance mener er nødvendige for at sætte patienten i centrum.
Vi gik ind i forhandlingerne om en sundhedsstrukturreform med et klart mål, nemlig en frisk start for sundhedsvæsenet.
Vi ønsker mere frit valg til patienterne, endnu stærkere patientrettigheder, kortere ventelister og et system, der belønner effektivitet og innovation og med langt mere inddragelse af private udbydere.
Lovforslagene, vi behandler i dag, afspejler denne manglende vilje til forandring.
De foreslår en ny forvaltningsmodel, en sammenlægning af Region Sjælland og Hovedstadens Region Østdanmark og etablering af 17 sundhedsråd, altså mere system og flere led.
Men hvad betyder det for patienterne?
Vi risikerer at skabe et nyt lag af bureaukrati med regionsråd, sundhedsråd og ministerielle beføjelser.
Dette er ikke vejen til et mere effektivt sundhedssystem.
Det er opskriften på mere administration og færre ressourcer til det, det handler om, nemlig behandling.
Selv om aftalen indeholder enkelte forbedringer som helhed, som vi gerne støtter, så er helheden skuffende.
Vi havde håbet på en reform, der turde tænke nyt, med færre administrative led og færre politikere og nye måder at gøre tingene på, til gavn for både patienter og sundhedspersonale.
I stedet får vi en reform, der er gammel vin på nye flasker, og som er mere struktur end sundhed.
Liberal Alliance ønsker et sundhedsvæsen, hvor patienten er i centrum, og hvor man som borger har frihed til at vælge sin behandling, også i det private, et sundhedsvæsen uden politiske regioner, men med en national styring og et lokalt ansvar for de enkelte sygehuse.
Derfor støtter vi ikke lovforslaget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2025-05-13:
Men nu giver det jo ikke mening, at ordføreren lægger andre holdninger i munden, havde jeg nær sagt.
For det her handler jo ikke om, at vi gerne vil centralisere.
I SF er vi optagede af, at patienterne får den rigtige behandling, og den rigtige behandling er jo den, som den enkelte har brug for, og ikke, hvad vi skriver i standarder forskellige steder i systemet.
Så er jeg måske mindre optaget af struktur – det tror jeg er rigtigt – og meget mere optaget af at skabe grundlaget for, at de meget dygtige fagpersoner, der arbejder ude i sundhedsvæsenet, på sygehusene, i kommunerne og alle steder i samfundet, får mulighederne for reelt at løse opgaverne på en fagligt kvalificeret måde.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-13:
Men det er stadig væk en meget ressourcesvag person, der sidder der, fordi man ikke har noget administrativt grundlag, og man ikke har nogen relation fra kommunen.
Det er det, der er det afgørende for mig, altså at de ikke har nogen instruksbeføjelse.
Men det andet spørgsmål var omkring fagligheden.
For det er jo klart, at der, når vi har kommuner, så vil være en forskellighed.
Det er jo en del af det demokratiske mandat, og der er selvfølgelig en forskel i kommunerne.
Det er også fair nok, hvis SF siger, at man faktisk ikke går ind for den der kommunale diversitet, og at man ønsker at centralisere det mere og have én statslig styring af det hele, og det kan jo godt være et argument.
Men det er jo bare en ny linje i dansk politik, hvis det er det, vi skal gå ind for, og det synes jeg ikke vi skal gøre.
Der bliver lavet et meget godt arbejde på kommunalt plan, hvor de er tættere på problemerne.
Det er jo bare lidt interessant, at ordføreren fremhæver det nære sundhedsvæsen, når det handler om, at man både trækker nogle ressourcer ud af kommunerne og centraliserer meget magt hos ministeren, plus at man laver det som en bemyndigelse, så vi ikke engang kender det reelle indhold, og at man så stadig væk snakker om nærhed.
Det kan gå godt, det kan gå dårligt, men mere politisk synes jeg bare vi skal diskutere, hvorvidt det er en god måde at lave lovgivning på.
For reelt set ved vi ikke, hvor sundhedsrådene skal ligge.
Det kunne jo også have været en del af det her lovforslag, at vi faktisk præciserede, hvor de skulle ligge, eller også kunne man lade regionerne og kommunerne selv beslutte, hvilket jeg synes ville være det allerbedste.
Per Larsen (KF), 2025-05-13:
Tak for det, og tak for en rigtig fin tale.
Det er jo sådan, at når man laver en aftale, er der ofte forskellige synspunkter.
Og vi har jo i Det Konservative Folkeparti en grundsætning om, at vi gerne vil sikre alle en god kontinuitet hos den praktiserende læge.
Igennem tiden har vi jo haft kæmpestor mangel på praktiserende læger, og det har så gjort, at man har været nødt til at prøve at komme igennem med andre muligheder, bl.a. det her med, at man havde flere ydernumre.
Det bibeholder man jo til en vis grad, i og med at der så er mulighed for fremadrettet at have tre ydernumre pr. læge.
Og vi har jo set nogle lidt trælse eksempler på nogle, som så ikke er i klinikken i et tilstrækkeligt omfang og dermed heller ikke giver den kontinuitet til patienterne.
Var det Socialdemokraterne, der holdt meget nidkært fast i, at man skulle kunne have flere ydernumre i fremtiden?
Lea Wermelin (S), 2025-05-13:
Jeg tror, ordføreren forveksler dette med, at jeg er uenig med ordføreren, i forhold til at jeg jo har været med til at forhandle den her reform, hvilket ordføreren ikke har.
Så jeg tror ikke, det er, i forhold til hvad der står i lovforslaget og ikke står i lovforslaget, at vi nødvendigvis skal have det store skænderi.
Nu ved jeg faktisk heller ikke, hvad fru Theresa Scavenius mener i forhold til alment praktiserende læger, men vi synes, det er vigtigt at fastholde den aftalebaserede model.
Samtidig synes vi også, det er godt, at regionerne, som jeg også sagde før, får fjernet det benspænd.
Det gør, at man også kan tilbyde de her regionsklinikker, som vi allerede kender i dag.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-13:
Det er lige præcis den ideologiske kerne, jeg er interesseret i at høre Socialdemokratiets holdning til.
For idéen er jo netop, at der kan være nogle almene praksisser, der arbejder uden overenskomst, uden de her aftaler.
Det er jo det, lovforslaget åbner op for, og det er jeg bare nysgerrig på hvordan Socialdemokratiet kan støtte.
Jeg kan godt finde det i teksten, hvis ordføreren er i tvivl om, hvor det står henne.
Det er bare et af de steder, det står.
Lea Wermelin (S), 2025-05-13:
Der er rigtig meget ideologi i at sikre, at alle danskere har adgang til en læge, der er tæt på, og man kan sige, at med det her lovforslag kommer der, som jeg sagde, til at ske en række ting.
Der bliver flere værktøjer i værktøjskassen, og vi kommer også til at uddanne markant flere læger.
I forhold til hvad der så derudover skal ske i forhold til almen praksis, så har vi jo også i Danmark den tradition, at der er en aftalebaseret model.
Det vil sige, at vi jo i dag, som vi kender det, har nogle regioner, der også forhandler med nogle alment praktiserende læger, og den model ønsker vi i Socialdemokratiet at holde fast i, fordi det sådan set grundlæggende er en model, der fungerer godt.
Det betyder ikke, at der ikke kommer til at ske ændringer i den, bl.a. en eller anden grundmodel for, hvad man skal levere i forhold til almen praksis, og også i forhold til eksempelvis at have andre faglige kapaciteter inde, og hvor mange patienter man skal have, som jeg også var inde på i min tale.
Så det er jo ikke, fordi der ikke skal ske forandringer, men aftalemodellen vil vi gerne holde fast i.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-13:
Det her forslag har sådan en meget stærk ideologisk kerne, som jo er fantastisk.
Så det kan vi benytte lejligheden til at diskutere, for jeg er netop meget nysgerrig på, hvad Socialdemokratiets ideologiske linje er i forhold til sundhedspolitikken.
Det grundlæggende er jo det her med, hvor meget det offentlige skal bruges til at finansiere det private.
Sophie Løhde (V), 2025-05-13:
Først vil jeg sige: Ja, det er der.
Nu har jeg også lyttet til løsgængeren her i dag i Folketinget, og jeg tror, at løsgængeren fik sagt, at vedkommende havde læst lovforslagene grundigt.
Jeg vil virkelig anbefale, at man starter med at læse aftaleteksten.
Og så tror jeg, der er behov for måske sådan lige at få genlæst lovforslagene her.
Prøv at høre: Det er en kæmpekæmpestor reform.
Selvfølgelig er der implementeringsomkostninger, men vi tager også ansvar for at skabe mindre bureaukrati ved at luge ud i nogle af de ting, der ikke fungerer i dag, og sige, at det skal vi ikke længere foretage os.
Nu skal vi bruge færre ressourcer på administration og bureaukrati, for at vi til gengæld kan investere noget mere i patientbehandling.
Det er også en vigtig del af reformen.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-13:
Jeg snakker ikke om en sundhedsinvestering, jeg snakker om, hvad reformen koster, i forhold til at mange skifter kontor og nogle skal lave en hel masse papirarbejde; både i forhold til embedsfolk og konsulenter.
Jeg tænker, at der må være masser af papirarbejde, der skal laves i den her proces.
Den anden del er det her med kriterierne.
Det kan jo ikke være sådan, at det kun er adgangen til læger, for der kunne vi jo altså lave en meget mindre reform; der behøvede vi ikke at lave en kæmpe 20-årsreform for at sørge for, at alle havde adgang til en læge.