runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Britt Bager (V), 2018-04-17:
Som både ministeren og den tidligere ordfører har sagt, har bestemmelsen til formål at beskytte udsatte grupper mod hadtale, som grupperne kan tænkes at føle sig forhånet eller nedværdiget af.
Forslagsstillerne lægger op til, at der fremover udelukkende kan dømmes efter denne bestemmelse, når der er tale om ytringer, der klart og utvetydigt opfordrer til had mod en bestemt befolkningsgruppe, og som risikerer at forstyrre den offentlige orden.
Forslaget til ændring af paragraffen kommer i forlængelse af en flerårig debat om, hvordan vi sikrer ytringsfriheden bedst muligt, samtidig med at vi beskytter minoriteter og skærmer mod hadtale.
Ytringsfriheden er en grundlæggende forudsætning for et velfungerende demokrati og for udviklingen i samfundet generelt, og jeg er helt enig i, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at fremme en konstruktiv demokratisk dialog.
Det er helt uomtvisteligt, at vi skal værne om den fri og åbne debat, som vores folkestyre bygger på, og jeg er overbevist om, at vi bekæmper racisme, intolerance og fordomme igennem den fri debat.
Men det er en meget hårfin balance, som vi har med at gøre her.
For selv om vi støtter fuldt op om den fri dialog og debat, har vi grupper i samfundet, som oplever had og diskrimination.
Det er derfor meget vigtigt, at vi sikrer, at der fortsat er bestemmelser i straffeloven, der fanger eksempelvis grove racistiske ytringer og lignende.
Det kræver en grundig overvejelse, og det kræver et oplyst grundlag, når vi skal diskutere det.
Derfor glæder jeg mig også over, at Justitsministeriet har nedsat den Ytringsfrihedskommission, som er en del af regeringsgrundlaget.
I kommissoriet fremhæves netop denne paragraf, § 266 b, og at kommissionen skal undersøge brugen af paragraffen.
Det arbejde forventes afsluttet i løbet af første halvår 2019.
I Venstre er vi enige i, at der er behov for at se på racismeparagraffens anvendelsesområde.
Vi mener også, at det arbejde skal ske på et oplyst grundlag, og derfor vil vi afvente det forestående arbejde i Ytringsfrihedskommissionen.
Vi støtter ikke op om Dansk Folkepartis forslag om at ændre racismeparagraffen på nuværende tidspunkt, men vi ser frem til en diskussion, når Ytringsfrihedskommissionen kommer med sit oplæg.
Martin Henriksen (DF), 2018-04-17:
Det er ikke Dansk Folkepartis påstand, men Enhedslisten er jo velkommen til at indtage det standpunkt.
Det er ledigt, så vidt jeg ved.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om hr. Nikolaj Villumsen er enig i, at det kvindesyn og menneskesyn, der ligger bag det muslimske tørklæde, er, at dem, der bærer det, kan man betragte som værende rene og værdige kvinder, tildækkede på den rigtige måde, og at dem, der ikke bærer det, er urene og uværdige.
Er hr. Nikolaj Villumsen enig i, at det grundlæggende er det syn, der ligger bag tørklædet?
Astrid Krag (S), 2018-04-17:
Det tror jeg simpelt hen er sproggymnastik, som jeg ikke er i stand til at forstå.
Altså, når man kigger på den økonomiske vækst, som den nuværende regering har sagt de synes der skal være, på 0,3 pct., og man kigger på, hvad Finansministeriet vurderer der skal til af vækst i de offentlige budgetter for at imødekomme det demografiske træk, er vi jo på 0,6-0,7.
Der er et eller andet sted mellem en hel og halvanden milliard til forskel der om året.
Om det så hedder ajourføring, eller hvad det er, hr. Henrik Dahl kalder det, skal jeg ikke kunne sige, men det er i hvert fald penge, der er til at tage at føle på, både først og sidst på måneden.
Henrik Dahl (LA), 2018-04-17:
Det er jo så ikke en udvidelse af den økonomiske ramme, det er bare en ajourføring af den økonomiske ramme.
Så jeg kan altså konkludere, at der ikke vil ske en udvidelse af den økonomiske ramme, der vil ske en ajourføring af den økonomiske ramme, hvis der skulle komme en socialdemokratisk regering.
Astrid Krag (S), 2018-04-17:
Vi har jo sagt meget klart, at væksten i de offentlige budgetter samlet set skal følge demografien, altså befolkningstilvæksten med flere ældre og flere plejekrævende, og det er så konkrete, som vi har været.
Henrik Dahl (LA), 2018-04-17:
Tak for ordførertalen.
Jeg skal bare høre helt konkret, hvor mange procent den økonomiske ramme til ældreplejen vil blive hævet, hvis der skulle komme en socialdemokratisk ledet regering.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-04-17:
Jamen jeg kan give fru Kirsten Normann Andersen helt ret.
Både det psykiatriske område og somatikken er rigtig, rigtig vigtige i forhold til at sikre, at vi får nogle veluddannede social- og sundhedsassistenter.
Derfor er det også relevant, at sundhedsministeren inddrages i det arbejde og den kortlægning, der skal være.
Vi skriver jo også i vores forslag til vedtagelse, at det er regeringen, der skal lave den her kortlægning, så jeg forventer, at man inddrager de relevante ministre, og sundhedsministeren er også relevant i den her sammenhæng.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-04-17:
Tak for det, og også tak til ordføreren for indkaldelse til den her drøftelse.
Jeg synes, det er et rigtig godt initiativ.
Jeg noterede mig, at ordføreren undervejs nævnte den manglende praktik i somatikken som en årsag til, at det kan være vanskeligt at få uddannet social- og sundhedsassistenter nok, og spekulerer over, om ordføreren også tænker, at vi måske i virkeligheden mangler sundhedsministeren.
For netop somatikken og psykiatrien, som også har givet store problemer i forhold til at have praktikpladser nok til social- og sundhedsassistenter, har jo været et vedholdende problem i al den tid, uddannelsen har eksisteret.
Men er ordføreren enig i, at både somatikken og psykiatrien er vigtige praktikområder for en social- og sundhedsassistent, hvis man sådan skal tænke på det nære og det sammenhængende sundhedsvæsen, og tænker ordføreren også, at det kunne være relevant måske at involvere sundhedsministeren i den her videre drøftelse?
Marlene Harpsøe (DF), 2018-04-17:
I Dansk Folkeparti er vi meget optaget af, at vores ældre har det godt.
De skal have en tryg og værdig alderdom.
Gang på gang har vi i Dansk Folkeparti fået afsat flere midler til, at vi netop kan sikre bedre ældrepleje.
Men der er noget afgørende, der truer.
Tre ud af fire kommuner mangler lige nu kvalificeret arbejdskraft til ældreplejen.
Der mangler social- og sundhedshjælpere, social- og sundhedsassistenter samt sygeplejersker.
Hold da op!
Ifølge tal fra FOA mangler der op imod 40.000 flere sæt varme hænder i år 2026.
40.000 sæt varme hænder!
Antallet af ældre fordobles frem mod år 2040, og dermed bliver der flere, der har brug for hjælp til bl.a. pleje.
Samtidig er gennemsnitsalderen blandt de nuværende ansatte i ældreplejen meget høj, og der er mange, der er tæt på at gå på pension.
Derudover er der stadig alt for få, der søger optagelse på en sosu-uddannelse.
Alt dette er en bombe under vores ældrepleje, altså at der mangler så mange hænder til at hjælpe de mennesker, som har allermest brug for omsorg, når de ikke længere kan klare sig selv.
De ældre fortjener som sagt en tryg og værdig alderdom, og derfor skal der ske handling for at sikre flere varme hænder til vores ældrepleje.
Det er baggrunden for, at vi i Dansk Folkeparti har valgt at indkalde undervisningsministeren og ældreministeren samt Folketingets partier til denne forespørgselsdebat.
Vi i Dansk Folkeparti vil starte med at takke ministrene, men også Folketingets partier for at møde frem her i dag, så vi kan tage den meget, meget vigtige debat om, hvordan vi får vendt udviklingen, og vi ser meget frem til ministrenes svar og den efterfølgende debat.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-04-17:
Mange tak.
Med aftalen om en forberedende grunduddannelse laver vi en helt ny uddannelse, som erstatter de nuværende forberedende tilbud for de unge i målgruppen, og vi gør det klart, at vi har ambitioner på alle unges vegne – ikke bare dem, der allerede har fundet sig til rette, men hver enkelt ung skal blive herre i eget hus og i stand til at tage en uddannelse og opnå varig beskæftigelse.
Hver femte ung har 7 år efter afslutningen af folkeskolen ikke gennemført en ungdomsuddannelse eller opnået erhvervskompetencer.
Det ændrer vi nu på med aftalen her, hvor vi samler nogle af de forberedende uddannelser i én forberedende grunduddannelse.
Samtidig beder vi kommunerne om at etablere en tværgående kommunal ungeindsats, hvor de unge er i centrum.
Med den nye forberedende grunduddannelse understreger vi, at alle unge har ressourcer.
Vi giver ikke lige så mange forskellige tilbud som før, men styrker muligheden for unge ved at give dem en god forberedende grunduddannelse, der skal hjælpe til, at flere unge får styringen over eget liv, enten via en uddannelse eller via fast tilknytning til arbejdsmarkedet.
I dag sambehandler vi de fire lovforslag, som tilsammen udgør lovgrundlaget for den forberedende grunduddannelse, og Det Konservative Folkeparti kan støtte alle fire lovforslag.
Karina Adsbøl (DF), 2018-04-17:
Tak for de, og tak for en god tale.
Jeg har et opfølgende spørgsmål i forhold til det, ordføreren sagde i sin tale, om, at 86 pct. arbejder på deltid.
Så sagde ordføreren, at de ikke kan få lov til at komme op på fuld tid eller flere timer, og det vil jeg egentlig bare gerne have ordføreren til at uddybe.
Hvad er baggrunden for, at de ikke kan få lov til det?
Astrid Krag (S), 2018-04-17:
Jamen det er jo også noget, jeg ved FOA-afdelinger over hele landet rejser på vegne af deres medlemmer i forhold til kommunerne.
Jeg bliver selv til stadighed rystet, når jeg hører, hvor få timer man efterhånden i nogle kommuner fastansætter folk.
Jeg tror, det værste eksempel, jeg er stødt på, var, da jeg var i Esbjerg og holde møde med FOA-afdelingen der, hvor de havde en konkret sag med et medlem, som kunne blive fastansat 7 timer om ugen, og så kunne vedkommende ellers komme med hatten i hånden og bede om at få ekstra timer, så det altså blev noget med en løn, man kunne leve af og betale sin husleje med.
Det er jo et stort paradoks, kan man sige, at kommunerne på den ene side har svært ved at rekruttere uddannede medarbejdere, og at nogle af de uddannede medarbejdere, de faktisk har fingrene i og gerne skule gøre en stor indsats for at fastholde, så bliver ansat så få timer om ugen.
Jeg er med på, at 7 timer er rigtig grelt, men generelt er jeg sikker på, at hvis vi havde en statistik over det her, ville vi se, at deltidsansættelserne ikke bare bliver flere, men de bliver også mere og mere deltid i forhold til timeantal.
Det er jo et stort problem for den enkelte, men det betyder altså omvendt også, at der er et potentiale for kommunerne her.
Anni Matthiesen (V), 2018-04-17:
Jeg synes jo egentlig, at vi har en forpligtelse til at grave ned i det hele nu her, hvor vi også skal have lavet en kortlægning.
Altså, hvad er årsagen til, at man har vanskeligt ved at få personale nok?
Derfor vil jeg ikke lukke nogen døre på forhånd.
Nu synes jeg, at vi sammen skal afvente kortlægningen og se, hvordan det kommer til at se ud, og så må vi jo sætte os sammen, hvilket der også er lagt op til i forslaget til vedtagelse, og drøfte de her ting, og hvordan vi kan mål.
Carsten Kudsk (DF), 2018-04-17:
Jeg vil også sige tak til ordføreren for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvordan ordføreren ser det i forhold til fleksjobbere og folk, der bliver syge.
Vi ser jo faktisk eksempler på mange, som har en sundhedsfaglig uddannelse, f.eks. sygeplejersker og andre mennesker, og som bliver syge, hvor man lidt har haft den holdning, at kommunerne så vidt muligt ikke skulle tage dem, men at de skulle ud i det private.
Det er faktisk ærgerligt, for mange af dem er jo sygeplejersker eller assistenter eller noget lignende, som faktisk godt kunne sluses ind i systemet.
Så hvordan ser ordføreren på muligheden for, at man kunne få kommunerne til at få dem ind på det område, hvor vi står og mangler folk?
Anni Matthiesen (V), 2018-04-17:
Jeg synes jo egentlig, som vi også har drøftet det tidligere i salen her i dag, at netop vores fælles fgu-aftale indeholder så mange gode muligheder for de her unge mennesker.
Og jeg vil ikke afvise, at der sagtens kan være nogle linjer, som er oplagte, altså hvor man netop har fokus på sundhed og dermed måske også på sosu-uddannelserne.
Jeg vil samtidig sige, at man måske skal passe på, at man ikke gør det for smalt.
Altså, jeg tror, det er vigtigt, at man ikke bare kalder det for en sosu-linje eller en sosu-vej, for på den måde risikerer vi, at der er for mange unge mennesker, der så vælger det fra.
Men sundhedsvejen og dermed måske også sosu-vejen synes jeg faktisk kunne være en fin vej at gå.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-04-17:
Det er jeg helt enig i.
Og tak for svaret.
Når vi nu er inde på de fire lovforslag, som vi har behandlet i dag, og som handler om den nye forberedende grunduddannelse, så er det jo muligt for den nye fgu at rette sig mod erhvervsuddannelserne og dermed også sosu og det offentlige arbejdsmarked, der efterspørger arbejdskraft.
Hvad tænker fru Anni Matthiesen om muligheden for, at så mange som muligt af de her forskellige fgu-skoler opretter deciderede sosu-forløb, altså sosu-værksteder, hvis man kan kalde dem det, i den nye fgu, for netop at sikre, at der er flere, der søger sosu-vejen bagefter?
Anni Matthiesen (V), 2018-04-17:
Det gør det jo i det hele taget, kan man sige, i forhold til at få flere unge mennesker til at vælge erhvervsuddannelserne.
Vi hører jo næsten hver eneste uge, at de forskellige brancher efterspørger mere faglig arbejdskraft, og derfor er det noget af det, som vi har og også skal have fokus på for at nå i mål.
Jeg har det sådan selv – jeg ved godt, at jeg er en utålmodig sjæl – at nogle gange vil jeg gerne have, at tingene skal være løst allerede i morgen.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-04-17:
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi kan stå sammen om, at der skal ske en kortlægning nu, og at vi skrider til handling.
Så tak for det.
Vi er jo faktisk allerede på nogle områder ved at handle.
Vi har jo i forhold til erhvervsuddannelser fokus på, at der skal være flere, der søger ind på en erhvervsuddannelse.
Og man har jo i folkeskoleforligskredsen sådan set gang i forhandlinger omkring nogle udskolingsinitiativer.
Det går lidt trægt, og vi er jo sådan set meget enige, Venstre og Dansk Folkeparti, om tingene.
Så hvad er vurderingen fra fru Anni Matthiesen, i forhold til hvornår vi kan komme helt i mål med de forhandlinger?
For det kan jo ikke gå hurtigt nok med at få flere til at søge ind på sosu-uddannelsen.
Anni Matthiesen (V), 2018-04-17:
For os i Venstre er det som sagt rigtig, rigtig vigtigt, at vi får flere til at vælge også de her sosu-uddannelser.
Jeg vil ikke afvise, at det også er noget af det, som vi eventuelt kan tage en debat om, altså om der på en eller anden måde skal gives nogle bedre muligheder i forhold til også at få flere voksenuddannelser.
Så må vi tage snakken om, om det eventuelt også skal ændres i forhold til muligheden for også at få flere til at vælge en voksenuddannelse.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-04-17:
Tak for det, og tak til ordføreren for en fin gennemgang af indsatsområderne.
Jeg vil dog lige bemærke, at det er fint at have fokus på, at der skal flere ressourcer til, men der skal også uddannes noget personale, for at vi ligesom kan få glæde af det.
Når ordføreren nævner den her fordelsuddannelse, altså det at gøre social- og sundhedsuddannelserne til fordelsuddannelse, er der så også overvejelser om at tænke voksenelever ind igen og også en egentlig voksenelevløn, for det er jo et faktum, at på det tidspunkt, da man sidst ændrede uddannelserne, mistede vi alle de voksne ansøgere, fordi mange synes, at det er uoverskueligt med et grundforløb på SU, når de måske er veletablerede og uden at være sikre på, at de faktisk efterfølgende kan gå videre på uddannelsen.
Er der overvejelser i forhold til den problemstilling?
Anni Matthiesen (V), 2018-04-17:
Som Venstres børne- og undervisningsordfører glæder det mig rigtig meget, at vi i dag får lejlighed til at debattere noget af det, som i hvert fald også ligger os i Venstre meget på sinde, nemlig at skaffe den kvalificerede arbejdskraft, der efterspørges rigtig mange steder i vores samfund i de her år.
Det har jeg også rigtig mange gange før talt om, for mangel på arbejdskraft og kvalificeret arbejdskraft er lige nu en af vores samfunds største udfordringer, og udfordringen ser desværre ud til at vokse sig endnu større i fremtiden.
Et af de steder, hvor der mangler kvalificeret arbejdskraft, som vi netop får mulighed for at debattere her i Folketingssalen i dag, er inden for vores ældrepleje og vores sundhedsvæsen.
Der er mangel på social- og sundhedspersonale i landets kommuner, og jeg vil gerne understrege, at det er en problemstilling, som vi i Venstre tager alvorligt, for det er jo helt afgørende, at vi kan skaffe de rette kompetencer i vores ældrepleje og sundhedsvæsen og til vores sociale indsatser rundtomkring i landet.
Det fortjener de ældre, det fortjener de syge og dem med særlige udfordringer på det sociale område.
Vores regering har allerede sat gang i en del initiativer for at forbedre den situation med den manglende arbejdskraft.
Vi har bl.a. med finansloven for 2018 sammen med Dansk Folkeparti afsat 500 mio. kr. om året til bedre bemanding i ældreplejen.
Vi har tilmed afsat 70 mio. kr. i 2018-2021 til at nedbringe sygefraværet i ældreplejen.
Men vi har ikke kun afsat ekstra ressourcer.
Vi har også sat en enorm fokus på vigtigheden af erhvervsuddannelserne.
Vores regering arbejder helt generelt på at gøre det mere attraktivt for unge mennesker at tage en erhvervsuddannelse.
Det har vi bl.a. gjort ved at skaffe nogle flere praktikpladser og ved konstant at fortælle vores unge mennesker, at der ikke er noget forkert i at tage en erhvervsuddannelse, men måske nærmest tværtimod.
Der er ikke noget, der er finere end andet.
Vores regering er ikke færdig med at se på, hvordan vi kan gøre det, og hvordan vi eventuelt kan gøre det endnu mere attraktivt at tage f.eks. en sosu-uddannelse.
Lige nu er man bl.a. i dialog med KL og Danske Regioner om mulighederne for at gøre sosu-uddannelserne til en fordelsuddannelse og dermed være med til at forbedre praktikmulighederne for fremtidens sosu'er.
Og vores arbejde for at rekruttere social- og sundhedspersonale vil jeg sige er noget af det, vi skal fortsætte.
Derfor glæder det mig også, at vi er nået frem til et fælles forslag til vedtagelse, og jeg kan sige, at Venstre bakker op om det.
Jeg skulle hilse fra De Konservative og sige, at de også bakker op om det fælles forslag til vedtagelse.
Astrid Krag (S), 2018-04-17:
Nej, det kan bestemt ikke udelukkes.
Det tror jeg bare er et fåtal af dem, der er på deltid.
Og jeg er sikker på, at vi også kan få tal fra FOA, der viser, at rigtig mange af dem, der er på deltid, gerne vil have flere timer – måske ikke helt op til fuld tid.
Men der er også meget stor forskel på, om du er på en 20-timers deltid eller en 30-timers deltid, i forhold til både hvad du har af penge til sig selv, og hvad du ender med at have til din alderdom osv.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-04-17:
Jeg vil også gerne lige takke fru Astrid Krag for ordførertalen.
Og så for lige at følge op på min kollega fru Karina Adsbøls spørgsmål tænker jeg sådan bare helt åbent, at vi godt kan tage en snak om eller diskussion af det her: Kan det egentlig helt udelukkes, at der også er nogle sosu-ansatte, som rent faktisk af egen fri vilje arbejder på deltid for så ved siden af at supplere med et vikariat f.eks. i en anden kommune, fordi det måske giver noget mere fleksibilitet i forhold til planlægning af arbejdstid og måske også giver lidt mere i lønposen?
Kan det udelukkes?
Astrid Krag (S), 2018-04-17:
Jamen noget af det handler jo også om, hvordan man på papiret kan lave den mest effektive vagtplanlægning, så man ikke har nogen spildtimer, hvad det så end skal betyde.
I den konkrete sag i Esbjerg – men det har jeg nu også hørt andre steder – er argumentationen simpelt hen også, at det er for hårdt at arbejde fuldtid inden for det fag.
Det siger jo altså noget, at man kan finde på at bruge den begrundelse.
Der er ikke mange andre brancher, hvor man ville bruge den begrundelse om, hvorfor folk ikke kunne være på fuld tid, uden at alle lamper ville blinke, i forhold til hvad det er for et arbejdsmiljø, man lader folk arbejde i.
Så jeg bakker varmt op om, at regeringen tager det med i deres kortlægning, altså hvad det er for barrierer, der er for fuldtid, og hvad det er for argumenter mod fuldtid – det synes jeg ville være vældig gavnligt.
Karina Adsbøl (DF), 2018-04-17:
Grunden til, jeg spørger, er, at jeg ikke selv har fakta om det.
Hvad er baggrunden for, at man har uddannet personale i kommunerne, og man har ansat dem på deltid, men man bruger ikke dem, man har, til at øge timeantallet, hvilket også vil sige, at man kunne reducere noget af manglen?
Så spørgsmålet er, om man ikke selv vil tage flere timer, eller om det er, fordi kommunerne ikke vil give flere timer, eller hvor er paradokset henne?
Jeg ser da frem til, at det eventuelt også kan komme med i kortlægningen, så vi kan grave et spadestik dybere og finde ud af, hvad fakta er på det område.
Naser Khader (KF), 2018-04-17:
Jeg er ikke sikker på, at jeg forstod spørgsmålet.
Det at bære tørklæde medfører implicit, at man har rabiate holdninger?
Hvis det er det, der bliver spurgt om, vil jeg sige, at jeg ikke er enig.
Min mor bærer tørklæde, og jeg er uenig med hende i det valg, og det har jeg fortalt hende mange gange, men hun har ingen rabiate holdninger.
Carsten Kudsk (DF), 2018-04-17:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om noget.
Hvis jeg nu er en person, der godt kunne tænke mig at vide noget om f.eks. islam og derfor trykker på islaminfo.dk, så kan man faktisk se, at tørklædet er benævnt i forbindelse med nogle rimelig rabiate holdninger på den side.
Hvis en skoleelev går ind og finder noget information om islam, vil vedkommende gå ind på en info-side, hvor der så står nogle markante holdninger, som i forbindelse med tørklædet er meget kritiske.
Naser Khader (KF), 2018-04-17:
Tørklædet er oprindeligt et kvindeundertrykkende symbol, som blev brugt til at gemme kvinderne og deres seksualitet væk.
Jeg vil gerne fastholde, at det er kvindeundertrykkende at bære tørklæde.
At der er piger og kvinder, der bærer det i dag af andre årsager, ændrer ikke på, at tørklædet som symbol er kvindeundertrykkende.
Der er jo ikke en kønsligestilling.
Det er noget, der bliver påbudt kvinderne.
Og det gør også ondt i mit hjerte, når jeg ser en 6-årig pige bære tørklæde.
Der er man med til at seksualisere hende alt for tidligt.
Spørgsmålet er, hvad man skal gøre ved det.
Helt ærligt: Jeg er i tvivl, men hælder på nuværende tidspunkt til, at der ikke er behov for lovgivning.
Jeg er heller ikke tilhænger af, at man forbyder alle religiøse symboler i skolerne.
Jeg synes ikke, at der er noget problem i at bære kors eller davidsstjerne – der er ikke så meget kvindeundertrykkende i det.
Så er der nogle, der siger: Hvad med burka og niqab?
Men på nuværende tidspunkt synes jeg det er vigtigt at holde fast i, at der ikke skal lovgivning til lige på nuværende tidspunkt.
Og så frygter jeg også, at hvis vi lovgiver, tvinger vi nogle af forældrene til at sende deres piger på de muslimske skoler.
Så vi har sympati for Dansk Folkepartis beslutningsforslag, men vi vil ikke stemme for det.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-04-17:
Der har været sådan en diskussion om, hvorvidt tørklædet er kvindeundertrykkende.
Det tror jeg nok man må sige det er i visse sammenhænge, hvor det bliver brugt i en religiøs kontekst, og hvor meningen er, at man ligesom skal skjule sin kvindelige identitet og sin kvindelige seksualitet.
Det er jo et af problemerne i det her, nemlig at man simpelt hen skal ind og undersøge fra gang til gang, om et tørklæde er religiøst betinget eller ikke er religiøst betinget, hvis ellers det her forslag skal have mening.
Men det har det jo ikke, og derfor kan det ikke dokumenteres på en måde, så man sikrer, at det ikke diskriminerer, uden at man skal til at finde ud af, hvad har vægt, og hvad har ikke vægt.
Som sagt ønsker vi heller ikke, at man fra Folketingets side skal til at lovgive om, hvordan man skal være påklædt som skoleelev eller som lærer.
Der må være grænser for, hvad vi skal beskæftige os med her i Folketinget.