runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-11-28:
Tak, formand.
Jeg er her i dag i stedet for vores vanlige ordfører på området, fru Helle Bonnesen.
Det, vi fra Det Konservative Folkepartis side ønsker at sige om dette lovforslag, er, at L 26 jo er endnu et godt eksempel på, hvordan vi kan samkoordinere lovgivning mellem rigsfællesskabets lande.
I dag drejer det sig om at ligestille tjenestemandslovgivningens bestemmelser om ansættelses- og pensionsvilkår for statens tjenestemænd.
Forslaget vil så betyde, at statens erhvervsaktive tjenestemænd i Grønland overgår til ansættelse efter lov om tjenestemænd den 1. april næste år, og samtidig vil de jo så omfattes af lov om tjenestemandspension.
Det er helt oplagt at ligestille vilkårene for statens ansatte i alle dele af riget, og jeg kan derfor kun stille mig op i rækken af ordførerkolleger, som er positive over for lovforslaget.
Så Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Mohammad Rona (M), 2025-11-28:
Selv tak, og vi tager gerne dialogen videre herfra.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-11-28:
Tak til ordføreren, også for kommentarerne om, at det er godt, vi kan have den her politiske debat, for jeg tror, det er vigtigt, at det her får den opmærksomhed fra Grønland, som der er brug for, men selvfølgelig også her fra Folketinget.
Så jeg vil bare gerne sige tusind tak til ordføreren for at anerkende, at der er en debat, som går ud over det her lovforslag, men som også er vigtig at være opmærksom på i tiden, der kommer.
Mohammad Rona (M), 2025-11-28:
Tak for det, formand, og tak for lovforslaget her.
Jeg står også her i dag og er vikar for min kollega hr. Henrik Rejnholt Andersen, og jeg tror ikke, jeg går dybere ned i det lovforslag, i forhold til at både Socialdemokratiet og Venstre sådan set har været med her.
Men det, jeg synes har været spændende, har været nogle af de spørgsmål, der er kommet, om, hvad vi gør med de andre grupper.
Det synes jeg sådan set er reelt, og jeg synes, at det jo er der, kernen i lovforslaget er, og det vil vi også gerne tage en dialog omkring.
Det synes jeg vi skal.
Jeg synes, det her er et fint første skridt, og jeg er helt med på, at bosætning og fraflytning osv. faktisk også er nogle ret vigtige elementer både i forhold til sammenhængskraften, men også i forhold til vores rigsfællesskab i fremtiden.
Så jeg synes, det er nogle helt legitime spørgsmål, der sådan set er kommet i dag fra fru Aaja Chemnitz, i forhold til hvad vi egentlig gør i fremtiden.
Nu har vi jo sat, hvad kan man sige, banen for det her, og så skal vi altså kigge fremad.
Det vil vi i hvert fald i Moderaterne også meget gerne være med til at bidrage til på den ene eller på den anden måde, og vi støtter selvfølgelig også det her lovforslag.
Steffen Larsen (LA), 2025-11-28:
L 26 handler grundlæggende om at sikre, at statens tjenestemænd i hele kongeriget, altså i Danmark, på Færøerne og i Grønland, så vidt muligt har ensartede ansættelses- og pensionsvilkår.
Lovforslaget gennemfører derfor en række ændringer, der betyder, at statens tjenestemænd i Grønland fremover overgår til tjeneste efter den almindelige danske tjenestemandslov og omfattes af loven om tjenestemandspension.
Det er en naturlig og rimelig tilpasning, som både skaber ensartede rammer og større gennemsigtighed på tværs af rigsfællesskabet og kongeriget.
Samtidig respekterer forslaget de lokale forhold, idet ordningen ikke ændrer på Grønlands Selvstyres og kommunernes egne tjenestemandsordninger.
Liberal Alliance finder, at det er et balanceret og fornuftigt forslag, der både forenkler lovgivningen og sikrer et mere sammenhængende regelsæt for statens ansatte, uanset hvor i rigsfællesskabet de gør tjeneste.
Derfor kan jeg på vegne af Liberal Alliance meddele, at vi støtter lovforslaget.
Mads Olsen (SF), 2025-11-28:
Tak for ordet.
Jeg er her i dag som vikar for hr. Karsten Hønge.
Der har været en god gennemgang af lovforslaget heroppefra.
Det afgørende i lovforslaget er regeringens beslutning om at søge at ligestille ansættelses- og pensionsvilkårene for statens ansatte i alle dele af riget.
Staten og de grønlandske myndigheder har indgået en pensionsaftale om udredning af pensioner til selvstyrets og kommunernes tjenestemænd, og det kan vi bakke op om i SF.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-11-28:
Jeg skal hilse fra hr. Kenneth Fredslund Petersen, som er vores ordfører på området, og sige, at han desværre ikke kunne være her i dag, men at han har sendt den bedste vikar, han kunne finde, og det er så mig.
Jeg skal på Danmarksdemokraternes vegne sige, at vi fuldt ud kan støtte det her lovforslag, som jo handler om så vidt muligt at ligestille tjenestemandslovgivningens bestemmelser om ansættelses- og pensionsvilkår for statens tjenestemænd i Danmark, på Færøerne og i Grønland.
Det kan vi fuldt ud støtte, og jeg synes, at bl.a. hr. Hans Andersen, som var heroppe før mig, så fint har gennemgået, hvad lovforslaget handler om, og vi i Danmarksdemokraterne har i hvert fald ikke mere at tilføje.
Vi kan fuldt ud støtte op om lovforslaget.
Steffen Larsen (LA), 2025-11-28:
Jeg vil næsten følge op på, hvad hr. Peter Skaarup var ude i her, for man har jo siddet med det her formandskab og en af de ting, jeg har bemærket at man har brugt utrolig mange kræfter på, er at være chatkontrol.
Altså, overvågningen af alle europæeres beskeder er meget vigtig; det er for regeringen tilsyneladende en topprioritet, som man har manøvreret om og om igen for at prøve at få presset igennem i Ministerrådet.
Nu er det så gået igennem.
Nogle påstår, det er en lightudgave, men den lader til nu også at tage tekst med, så den lader til ikke at være så light igen.
Men realiteten er jo, at de kræfter, man har haft brugt på det, altså på at sørge for masseovervågning af de europæiske borgere, kunne man jo have brugt på at forsøge at forhindre nogle af de problemer, som masseovervågningen faktisk skal tage hånd om, nemlig terrortruslen og alle mulige andre ting, som kommer med indvandringen.
Kunne man måske have brugt sine kræfter
bedre og mere langtidssikret ved at kigge på det i stedet for en, undskyld jeg siger det, for mig at se tåbelig overvågning?
Frederik Vad (S), 2025-11-28:
Det er dejligt at vide, og jeg er enig med ordføreren i meget af det, han siger.
Men hvis jeg f.eks. kigger på borgerligt fundament-programmet
som de borgerlige partier er blevet enige om at levere de første 100 dage, eller hvor lang tid man har sat sig for det, så kan jeg se, at den væsentligste skalp på det her område jo især er artikel 8 i den europæiske menneskerettighedskonvention, og den bliver ikke nævnt i borgerligt fundament-programmet.
Hvad er det for et parti i blå blok, som ordføreren mener trækker fra dér?
Steffen Larsen (LA), 2025-11-28:
Når det kommer til f.eks. statsborgerskabskonventionen og også flygtningekonventionen, er vores politik klar.
Dem skal vi forlade.
Jeg forudser ikke, at de konventioner nødvendigvis bliver lavet om inden for de rammer, vi sidder med nu.
Flygtningekonventionen er en FN-konvention, og det lader jo til, at hele den tredje verden er enige om, at det er en rigtig god idé, at man bare kan rende til Vesten og søge asyl.
Ingen af dem respekterer den, men vi sidder i Vesten og respekterer flygtningekonventionen, og så må vi jo konstatere, at forholdet bliver skævt.
Som jeg også tidligere redegjorde for, sidder ayatollahen i Iran og synes, det er ganske udmærket, at iranske borgere kan komme her og destabilisere de vestlige samfund, mens man så nægter at tage imod dem igen, fordi vores konventioner jo forhindrer os i at gøre noget effektivt ved det.
Den vej rundt må vi jo konstatere, at vi dér ser nogle klare udfordringer, som vi ikke tror på kan løses inden for konventionens ramme, sådan som det er nu, fordi flertallet af FN-lande simpelt hen ikke vil være med til det.
Frederik Vad (S), 2025-11-28:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om det er Liberal Alliances politik, at man hurtigt skal skride til udmeldelse af nogle af de her konventionsordninger, inkorporeringslove, og hvad der ellers ligger, inden man ligesom får afsøgt, om man kan ændre noget via det europæiske og internationale spor.
Hvis nu Liberal Alliance bliver en bærende søjle i en ny blå regering, vil man så have i sit program, at man skal ud af de her konventioner på egen hånd, før man får afsøgt, om det internationale spor kan bruges?
Peter Skaarup (DD), 2025-11-28:
Jeg synes, at hr. Frederik Vad under det indlæg havde en karakter, der sådan svarede lidt til Komiske Ali.
Men uanset det vil jeg sige til fru Zenia Stampe, at jeg simpelt hen ikke tror, vi kommer videre med det.
Jeg tror, De Radikale er nødt til at lægge stilen om.
I stedet for at køre rundt i en udlændingepolitik, hvor man nu på et udrejsecenter vil hjælpe familier, som ikke vil tage tilbage, altså køre rundt i den samme rille, som man har kørt i i alle årene, så meld jer ind i kampen og kom med konstruktive forslag til, hvad Danmark kan gøre.
For vi sidder i suppedasen, og det vi også i Europa.
Zenia Stampe (RV), 2025-11-28:
Hvorfor svarer hr. Peter Skaarup ikke på mit spørgsmål?
Hvorfor er det i orden at kalde en ordfører fra et andet parti for Frederik Ali?
Og hvorfor er det så ikke i orden at kalde Kærshovedgård for Støjberggård?
Peter Skaarup (DD), 2025-11-28:
Jeg tror ikke, fru Zenia Stampe skal ønske sig at genoplive diskussionen om den der håbløst mærkværdige tilgang, som fru Zenia Stampe havde under den debat på vegne af Det Radikale Venstre.
Men jeg kunne ønske mig, at Radikale Venstre lægger sig i selen for at løse de udfordringer, danskerne står med.
Det handler om alle de udfordringer, som Det Radikale Venstre, i øvrigt sammen med Socialdemokratiet, har haft et hovedansvar for, at vi står i i dag, nemlig den håbløst naive udlændingepolitik, der har gjort, at vi har fået så mange til Danmark fra specielt Mellemøsten og Nordafrka, der er meget, meget svære at integrere.
Og det betyder, at der næsten hver dag på gaderne laves bandekriminalitet af personer i Danmark, som vi har meget svært ved at gøre ret meget ved, fordi vi ikke kan udvise personer til de lande.
Der kunne Radikale Venstre sætte ind og vise, at man påtager sig det ansvar, man har for den håbløse udlændingepolitik.
Hvorfor melder man sig ikke ind i kampen for det?
Zenia Stampe (RV), 2025-11-28:
Det er en mindre ting, men jeg kan alligevel ikke lade være.
Jeg bemærkede, at hr. Peter Skaarup kaldte hr. Frederik Vad for Frederik Ali.
Og så kom jeg i tanke om en debat, vi havde i Folketingssalen for et par uger siden, og så må jeg bare spørge: Hvorfor er det i orden at kalde hr. Frederik Vad for Frederik Ali, hvorimod det ikke er i orden at opkalde Kærshovegård efter Danmarksdemokraternes formand, fru Inger Støjberg?
Peter Skaarup (DD), 2025-11-28:
Jeg ved ikke, om hr. Frederik Vad husker det, men det findes der jo skriftlig kommunikation om at vi ikke måtte; udenrigsministeren ville ikke være med til det.
Når det så er sagt, handler det her jo om action og handling, hr. Frederik Vad, og der sker ingenting.
Der er ikke kommet noget udrejsecenter i Rwanda eller nogen andre steder.
Imens lemper regeringen udlændingepolitkken og familiesammenføringsreglerne.
Det er jo fakta; det kan man ikke komme udenom.
Frederik Vad (S), 2025-11-28:
Jeg tror, det bliver til noget, for det er demokratiet, der står på spil, og det tror jeg at flere og flere europæiske lande forstår, hvis de ikke forstår det af politiske grunde.
Jeg vil bare sige til ordføreren, at jeg synes, at den her dobbeltkommunikation er underlig.
Der bliver sagt så mange forkerte ting.
Nu blev der lige sagt igen, at man ikke kan få et samråd med ambassadøren.
Men der er et samråd med ambassadøren i kalenderen; det er bare blevet flyttet på grund af en tjenesterejse.
Så der er et samråd i kalenderen.
Det er ikke nogen deltidsambassadør.
Sandheden er, at vi er nået langt længere, end Danmarksdemokraterne havde troet vi kunne være på nuværende tidspunkt.
Danmarksdemokraterne dobbeltkommunikerer, fordi de gerne vil i regering og samtidig sende et signal om, at de vil sætte en lås på Kærshovedgård.
Og det er jo ikke det, der er tilfældet.
Peter Skaarup (DD), 2025-11-28:
Jamen hr. Frederik Vad, på vores landsmøde har vi jo fremlagt et udlændingepolitisk udspil, hvor vi siger, at konventionerne ikke må stå i vejen for udvisning af kriminelle, og heller ikke for at sætte lås og slå på Kærshovedgård.
Derfor siger vi, at regeringen har en chance for at gøre noget ved det her i den næste valgperiode, og regeringen gør ingenting.
Så jeg håber da, at hr. Frederik Vad er enig med Danmarksdemokraterne i, at det da er utilfredsstillende, at alt det, som hr. Frederik Vads minister skriver i en bog, ikke bliver gennemført og ikke kan gennemføres.
Hr. Frederik Vad taler så om et internationalt spor.
Hr. Frederik Vad ved vel godt, at det spor handler om EU.
Der er en række lande i EU, som ikke er med i de bestræbelser, som Danmark og visse andre lande kan have på at løse op for de her ting.
Frankrig har f.eks. være i slæbespor på det her område.
Det er mærkeligt, hvorfor de har været det, men det har de været.
Så det bliver ikke til noget, hr. Frederik Vad, så der må vi da miste tålmodigheden – må vi ikke det?
Steffen Larsen (LA), 2025-11-28:
Det ved jeg ikke.
Jeg har ikke været med til at aftale de 50 punkter, der ligger der.
Jeg kan blot sige, at i LA's politik er det jo en ting, vi satser på at få gennemført relativt hurtigt.
For vi ser det som nødvendigt for, at vi netop kan føre den udlændingepolitik, vi gerne vil.
Rasmus Stoklund (S), 2025-11-28:
Jeg ville da være rigtig ked af det, hvis ikke der kommer noget ud af det arbejde, vi bruger så mange kræfter og ressourcer på.
Men jeg kan jo sige, at jeg gør, hvad jeg kan, og at min klare ambition selvfølgelig er, at vi skal videre.
Det er jo ikke et spørgsmål om bare at holde nogle konferencer.
Det er et spørgsmål om at få nogle forandringer.
Peter Skaarup (DD), 2025-11-28:
Ikke et ondt ord om dialog, samtaler og forsøg, men det, som vi er interesserede i i forbindelse med den her debat, er jo, hvornår der sker noget.
Derfor kunne jeg så godt tænke mig at høre, om ministeren kunne løfte sløret for, om der kommer et udrejsecenter, om der kommer nogle ændringer i konventionerne, og om der kommer en ændret tolkning af konventionerne ud af det danske formandskab.
Eller er det skønne spildte kræfter?
For hvis ikke der kommer noget af det, har vi jo svært ved at tage det seriøst i Folketinget.
Rasmus Stoklund (S), 2025-11-28:
Det her spørgsmål er jeg jo glad for, for det her er da ekstremt vigtigt, og det har da været en ekstremt vigtig dagsorden i forbindelse med vores formandskabsarbejde.
I forlængelse af det er der jo også et spor, der handler om Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Meget af det arbejde har handlet om at skabe grundlaget for modtagecentre og skabe grundlaget for bedre at kunne udsende, men det har også handlet om diskussioner om Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol og udviklingen i den, og det er også derfor, at jeg har et par dage i Strasbourg i december, hvor jeg skal ned og arbejde videre sammen med flere kolleger om, hvorvidt vi kan udfordre domstolen og den måde, den har udviklet sig på.
Peter Skaarup (DD), 2025-11-28:
Tak til ministeren for indlægget.
Jeg undrer mig lidt over noget.
Man må antage, at det er så afgørende for regeringen, for statsministeren og for udlændingeministeren her at få gjort noget i forhold til konventionerne.
Som det også fremgår af bogen, er det jo et spørgsmål om liv og død.
Vi skal gøre noget, siger ministeren i den her bog.
Det samme gælder i øvrigt asylcentre i nærområder; det er også noget, der bliver nævnt er meget vigtigt.
Hvis det er sådan nogle vigtige ting for os alle sammen, hvorfor har regeringen så egentlig ikke gjort det til et hovedtema i forbindelse med formandskabet i EU?
Altså, Danmark har formandskabet.
Det er så vigtigt.
Det er så vigtigt, at statsministeren måske ikke kan nå at være i Folketinget så meget, som statsministeren gerne vil – jo, der var lige et kommunevalg, det kunne man måske godt nå, men man kan ikke nå at være i Folketinget.
Rasmus Stoklund (S), 2025-11-28:
Jeg synes egentlig, at jeg har sagt det samme hele tiden, også da jeg var forsknings- og uddannelsesordfører og udgav den her bog.
Der sagde jeg – det tror jeg også at man vil kunne finde masser af interviews hvor jeg sagde – at jeg ikke har nogen forfængelighed i forhold til de her forslag, jeg oplister i bogen.
Det afgørende for mig er ikke, at det er dem, der bliver løsningen; det afgørende for mig er, at vi når hen til målet.
Målet er, at vi skal kunne udvise kriminelle udlændinge af Danmark.
Det er det, jeg er optaget af.
Vi skal have kontrollen over dansk udlændingepolitik.
Nu vil jeg så også igen i al beskedenhed sige, at der også står i mange andre ting i den her bog.
Man kan jo sige, at det også er en principiel kritik af, at vi har noget, der skulle være en menneskerettighedsdomstol, der blander sig i spørgsmål om stort og småt.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-28:
Ministerens forslag i hans bog handler jo om, at Folketinget tager bestemmelsen tilbage, og at vi hjemtager suveræniteten over vores egen udlændingepolitik til dansk jord.
Så handler det jo ikke om et eller andet langsigtet internationalt spor.
Så jeg synes ganske enkelt bare ikke, at det giver mening at sige: Jamen som minister er det ligemeget for mig, hvordan det bliver løst, bare det bliver løst.
Der siger ministeren: Vi skal hjemtage suveræniteten til dansk jord.
Nu siger ministeren, at det ikke er nødvendigt; hvis bare problemerne bliver løst, er det også okay, at de bliver løst i et internationalt spor, og der synes jeg bare, at de to ting jo ganske enkelt ikke hænger sammen.
Tak for det.
For det står meget, meget præcist i forslagsstillernes eget forslag, at børn og deres nærmeste familie ikke længere skal bo på asyl- og udrejsecentre, men tilbydes indkvartering i almindelige boliger.
Så det, jeg påpeger fra Folketingets talerstol, er jo den logiske konsekvens af det, nemlig at mennesker, der er i udrejseposition, vil kunne flytte ud i en almindelig bolig i stedet for at sidde på udrejsecenteret, og det er det, der er så fuldstændig skørt og vanvittigt ved det her forslag.
Tak for det.
Det var hr. Frederik Vad, der gjorde mig opmærksom på, at alle de gode og konkrete forslag, ministeren kommer med i sin bog, i virkeligheden kun var relevante, hvis det langsigtede og årtier lange internationale spor ikke lykkedes.
Det var først der, ministerens mange forslag blev relevante.
Så sad jeg bare og tænkte: Det er egentlig sjovt, at ministeren har skrevet en hel bog med mange, mange meget konkrete forslag til, hvordan vi håndterer de her udfordringer, men der er ligesom en vital grundpræmis for det hele, som ministeren slet ikke har nævnt med et eneste ord i sin bog.
Det undrer mig bare.
Altså, ministeren foreslår, at vi skal gå ned i Folketinget og sige fra over for domme fra den europæiske menneskerettighedskonvention.
Han foreslår et opgør med bl.a. statsløsekonventionen.
Han foreslår at afvise reglerne for automatisk arv af statsborgerskab til børn.
Han foreslår frihedsberøvelse af kriminelle udvisningsdømte.
Alt det her er slet ikke noget, der gør sig gældende, medmindre det er sådan, at det lange internationale spor viser sig udsigtsløst, og det har ministeren ikke nævnt med et eneste ord i sin bog.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-11-28:
Tak til ordføreren for spørgsmålet.
Jeg vil sige det sådan, at jeg tror, vi alle sammen er på en rejse rent politisk, og jeg vil også kvittere for, at Dansk Folkepartis skatteordfører, som jeg også samarbejder godt med, på nogle punkter har bevæget sig i forhold til vores position.
Så jeg vil sige, at jeg synes, vi bevæger os meget imod hinanden, og det synes jeg er dejligt.
Det er klart, at Dansk Folkepartis ordfører har sat nogle tanker i gang løbende, og det er vi også meget taknemlige for.
Da hr. Søren Pape Poulsen var justitsminister, fik vi jo Københavnererklæringen, som gjorde nogle ting lidt nemmere, f.eks. var der en islamist, som jeg ikke vil nævne ved navn, for det fortjener vedkommende ikke, som fik afvist sin klage til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, og det var jo dejligt.
Men vi må også bare anerkende, at det ikke har rykket nok, og det er også derfor, at vi har været på en rejse, og at vi nu er nået til det punkt, hvor vi siger, at det internationale spor er lidt ligesom de spor, Banedanmark lægger ud – man får ikke nogen særlig klare signaler, og man ender ude i en tåge, hvor man ikke ved, hvor hurtigt man egentlig må køre.
Derfor har vi også sagt, at nu vil vi gerne se, om vi ikke kan rykke selv fra dansk side for at sikre, at vi kan føre den udlændingepolitik, vi gerne vil.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-28:
Tak for en fin tale.
Nu er Det Konservative Folkepartis udlændingeordfører jo kommet ind i Folketinget sådan lidt halvvejs inde i den her valgperiode, og jeg ved ikke, hvor langt ordførerne er gået tilbage i de gamle debatter, men jeg kan fortælle ordføreren, at da vi stod og havde de første debatter de første 2 år i Folketinget om konventioner, alt lige fra statsløsekonventionen og statsborgerretskonventionen til menneskerettighedskonventionen osv., stod Dansk Folkeparti meget alene.
Og vi er meget glade for, at de andre borgerlige partier nu også er kommet med på den dagsorden.
Men jeg vil egentlig bare bede ordføreren om at bekræfte, at det har været en proces, og at selv om der selvfølgelig er folk, der er blevet overtalt af gode argumenter – og det er altid godt – har det jo ikke været synspunktet hele tiden for alle de borgerlige partiers vedkommende.
Rasmus Stoklund (S), 2025-11-28:
Nu hørte jeg jo også, hvad hr. Frederik Vad sagde, og jeg hørte nok noget lidt andet.
Jeg synes ikke, at det er en sådan helt retvisende udlægning.
Jeg har hele tiden sagt, at det afgørende for mig ikke er, at det er de løsningsforslag, der står i min bog, der bliver gennemført en til en.
Det afgørende for mig er, at vi når hen til slutresultatet, og hvad er slutresultatet?
Det er, at vi skal have kontrol over dansk udlændingepolitik.
Vi skal have mulighed for at udvise kriminelle udlændinge af Danmark, sådan at man ikke, med henvisning til at hospitalsbehandlingen i et eller andet tredjeland ikke er lige så god, som den er i Danmark, eller med henvisning til at man har sat børn i verden i Danmark, har ret til at blive her trods alle de forbrydelser, man måtte have begået.
Det er jo det, der er mit mål.
Det er der, jeg gerne vil hen.
Det er så lettere sagt end gjort, fordi vi har de her internationale forpligtelser og vi har de her bånd.
Det er dem, vi så er optaget af at finde løsninger på, og der nævner jeg en stribe forslag, men det, der var det vigtigste for mig med den her bog, var jo at prøve at sætte det her tema på dagsordenen, og det synes jeg i al beskedenhed også at dagens debat måske er udtryk for faktisk er lykkedes.