runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-11-17:
Tak for ordet.
Det her er et vigtigt lovforslag, særlig for en søfartsnation, da det ikke bare er med til at modernisere og effektivisere vores maritime lovgivning, men også er med til at sikre en mere retfærdig håndhævelse af sikkerhedsreglerne.
Med lovforslaget ser vi en nødvendig justering af bødeniveauet for overtrædelser af søsikkerhedslovgivningen.
Det skal aldrig kunne betale sig at springe over, hvor gærdet er lavest, når det kommer til søsikkerhed.
En øget digitalisering af anmeldelsesprocessen for arbejdsulykker på danske skibe giver Søfartsstyrelsen nye redskaber til at kunne forenkle og fremskynde anmeldelsesproceduren.
Det vil gøre det nemmere at håndtere ulykker til søs og gøre det både hurtigere og mere effektivt.
Endelig muliggør lovforslaget flere elementer, som skal sidestille grønlandske skibe med danske skibe.
Venstre støtter lovforslaget.
Frederik Vad (S), 2023-11-17:
Tak for ordet, formand.
Mange gange om året sker der ulykker til søs i Danmark, og vi har et ansvar for at skabe trygge rammer for vores ansatte i det maritime erhverv, for alvorlige arbejdsulykker til søs, som finder sted på grund af manglende arbejdssikkerhed, er lige så alvorlige som ulykker, der finder sted på land.
Og disse arbejdsulykker skal have større konsekvenser afhængigt af lovovertrædelsens grovhed.
Vi ønsker at styrke sikkerheden til søs.
Maritime arbejdspladser udgør en stor del af det danske erhvervsliv, og det er også en af grundene til, at det her forslag er vigtigt.
Lige nu vil en overtrædelse af arbejdsmiljølovgivningen sanktioneres hårdere end en overtrædelse af søsikkerhedslovgivningen.
Det er både ulogisk og urimeligt, for ligesom der er store konsekvenser med hensyn til arbejdsulykker på land, som jeg sagde lige før, skal det også gælde på vandet.
Alle arbejdspladser bør have sikre arbejdsforhold på vandet såvel som på land, og derfor vil vi foreslå en justering af bødeniveauet.
Det indebærer en ligestilling af bødestørrelserne for overtrædelse af søsikkerhedslovgivningen med overtrædelse af arbejdsmiljølovgivningen.
Det vil sige, at bødeniveauet skal hæves for en arbejdsgiver, som overtræder lov om sikkerhed til søs.
Derudover vil lovforslaget indebære en opjustering af de digitale muligheder for Søfartsstyrelsen.
Lige nu er det kun muligt at anmelde arbejdsulykker til søs via en fysisk formular, hvorimod arbejdsulykker på land kan anmeldes digitalt.
På Grønlands egen opfordring vil vi til sidst i det her lovforslag foreslå, at ansættelsesretlige regler for søfarende og fiskere kan sættes i kraft for Grønland.
Og på baggrund af det bakker Socialdemokratiet op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Lars Aagaard (M), 2023-11-17:
Nej, jeg synes ikke, der er grundlag for at gå ind og ændre beslutningen nu.
Dertil er de teknologier for umodne.
Jeg hørte i radioen for nogle dage siden, at bl.a. Novo Nordisk Fonden overvejede at investere i det og kigge på det, og det, der blev sagt fra Lars Rebiens side, var, at disse teknologier ikke var markedsmodne, og at de stadig lå langt ude i horisonten.
Så jeg tænker, at de stadig har et stykke udviklingsarbejde at gøre, før det er relevant at gå ind i den overvejelse, som spørgeren henviser til.
Pernille Vermund (NB), 2023-11-17:
Jeg synes, at der på spørgsmålet fra Morten Messerschmidt blev svaret en smule, men ikke særlig præcist.
Ministeren siger, som jeg hører det, at årsagen til, at man ikke vil afskaffe loven fra 1985, er, at fjerdegenerationsgeneratorer endnu ikke er færdigudviklede, og at vi ikke ved, præcis hvor det lander.
Men kunne man ikke indlede med at fjerne loven fra 1985 og så lade markedet udvikle de teknologier, der skal til?
Lars Aagaard (M), 2023-11-17:
Den idé skal jeg da overbringe til min ministerkollega.
Jeg tænker, at der også er nogle sikkerheds- og sundhedsmæssige aspekter og nogle miljøvurderingsaspekter, som gør sig gældende, så måske ender vi med at komme med så stort et hold, at det godt kan være, at jeg alligevel skal tilbyde at betale kaffen for ikke at belaste de pågældende virksomheder for meget.
Så tak for idéen – den tager jeg med.
Jeg nævner det bare, fordi det jo ikke er sådan, at der ikke er andre måder, hvorpå vi fra dansk side hjælper virksomheder, der udvikler noget i Danmark og gerne vil afsætte det andre steder, med at få succes med den afsætning.
Så der er de også inviteret indenfor.
Pernille Vermund (NB), 2023-11-17:
Tak for det.
Jeg vil også gerne både rose og anerkende ministeren for rent faktisk at sige ret højt her, at ministeren gerne vil inviteres ud til de to virksomheder, for vi kan jo sidde her og komme med forskellige udlægninger af, hvad de sagde og mente, men det er jo sådan, at hvis der er nogle virksomheder i Danmark, som kan levere nogle løsninger til andre lande, og som i dag er begrænset i deres udvikling og dermed også begrænset i deres mulighed for at sikre, at man i andre lande kan nedbringe CO 2 -udledningen, så er det jo et reelt problem.
Det er jeg glad for at ministeren trods alt er åben over for at lytte til.
Jeg tænker, at vi i Danmark jo er i den heldige situation, hvis man kan sige det sådan, at vi har to ministre på det her område.
Vi har jo både en klimaminister, og så har vi også en minister for global klimapolitik, og det kunne være, at man skulle tage ministeren for global klimapolitik under armen i forbindelse med sådan en samtale, for de her virksomheder er jo særegne ved, at de leverer løsninger til andre lande, og det er dermed også et udviklingsspor, som måske kunne være interessant for ministeren for global klimapolitik.
Lars Aagaard (M), 2023-11-17:
Fordelen for Danmark har historisk været, at det har kørt os ind på et spor, der har gjort, at vi blev arnestedet for den globale vindindustri.
Så har vi en debat om, hvad der kommer til at ske ude i fremtiden.
Det er ikke regeringens opfattelse, at den pågældende sektor, vi snakker om, med de teknologier, vi snakker om, er i nærheden af at producere proof of concept og gøre det relevant at genoverveje beslutningen om, om den type elproduktion skal indpasses i vores elsystem eller ej.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-11-17:
Det havde ministeren rig lejlighed til at spørge mig om, da det var mig, der var på talerstolen.
Hvad er fordelen for Danmark ved 1985-beslutningen?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-11-17:
Tak for det, formand.
Tusind tak til mine kollegaer fra S og V for en grundig gennemgang af lovforslaget.
Jeg prøver at gøre det lidt kort.
Jeg er selvfølgelig helt enig i, at sikkerhed simpelt hen er uomtvistelig vigtigt, og selvfølgelig skal sikkerheden til søs være lige så sikker, som den er på det øvrige arbejdsmarked.
Så det hilser vi velkommen.
Med hensyn til digitalisering er det utrolig vigtigt, at vi får lavet en ny og mere moderne proces.
Det gør også det ekstra, at det reducerer bureaukratiet for de virksomheder, der skal anvende det.
Dette lovforslag er et vigtigt skridt i retning af at forbedre sikkerheden og arbejdsforholdene for søfarende og fiskere i Danmark.
Ved at øge bødestørrelsen, digitalisere anmeldelsesprocessen og tilvejebringe hjemmel for Grønland viser vi vores dedikation til at beskytte dem, der arbejder i vores farvande.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-11-17:
Som vi har hørt flere gange nu, drejer lovforslaget sig om at bringe bødestørrelserne for overtrædelser af søsikkerhedslovgivningen på niveau med bødestørrelserne for overtrædelser af arbejdsmiljølovgivningen og at digitalisere de anmeldelser, som Søfartsstyrelsen modtager om arbejdsulykker.
Og det er jo rigtig fornuftigt, og det giver kun mening at samordne det i forhold til både bødestørrelser og sikkerhed.
Vi har alle sammen modtaget et høringssvar fra Lederne Søfart, som opponerer imod det at kunne få en bøde, hvis der er en uopsættelig ulykke, sådan som de havde et konkret tilfælde med, hvor et af deres medlemmer måtte hjælpe en ansat, der var kommet til skade, og det er selvfølgelig sympatisk.
Det kan trods alt have meget store konsekvenser, hvis der sker ulykker til havs.
Så vi har sympati for det konkrete eksempel og den indvending, men i SF mener vi, at det kun giver mening at samordne bødestørrelserne og dermed sige, at der skal gælde de samme regler til havs, som gælder på land.
Det giver også meget god mening.
Men i forhold til at mange moderne skibe jo er delvis automatiserede og der i hvert fald på nogle er brug for langt færre ansatte end i tidligere tider, har ministeren så tænkt over, om tonnage eller andet kunne være et bedre udtryk for størrelse og for den negative, hvad hedder det på dansk, påvirkning, som en skibsulykke kunne have?
Morten Bødskov (S), 2023-11-17:
Tak for det, formand, og tusind tak for den positive opbakning til lovforslaget.
Som det allerede er blevet sagt, har vi jo som stor søfartsnation i Danmark mange arbejdspladser til søs, og det er vigtigt, at vi sikrer ordentlige rammer for dem, som arbejder på vores skibe.
Det handler bl.a. om at sikre tidssvarende og også passende lovgivning.
Lovforslaget indeholder flere ting, som bidrager i den retning.
For på flere måder er virkeligheden desværre den, at udviklingen ikke er fulgt helt med, når vi ser på, hvilket land vi er, og hvordan det har udviklet sig her.
Det uddyber jeg nu, så det også er med i den videre behandling af lovforslaget.
Lige nu har vi en situation, hvor man slipper billigere, hvis man som arbejdsgiver overtræder lov om sikkerhed til søs, frem for hvis man overtræder arbejdsmiljølovgivningen på land.
Det giver ganske enkelt ikke mening, at bøden er lavere, bare fordi man overtræder den til vands og ikke til lands.
Det er vigtigt, at vi på alle vores arbejdspladser i øvrigt har styr på sikkerheden, og det er mindst lige så vigtigt, at man også er underlagt de regler, når man sejler på verdenshavene.
Derfor foreslår vi så at hæve størrelsen på bøderne, så de følger den udvikling, der har været i bøderne for at overtræde arbejdsmiljølovgivningen, altså arbejdsmiljølovgivningen på land.
Det er overtrædelsens grovhed, der afgør, om bøden skal være enten 24.600 kr. eller 44.600 kr.
Derudover foreslår vi også, at virksomhedens størrelse skal spille ind ved overtrædelse af lov om sikkerhed til søs.
Lige nu er der i loven ikke forskel på, hvor stor eller lille virksomheden er.
Med lovforslaget foreslår vi, at bødens størrelse måles efter antallet af ansatte.
På den måde bliver ordningen mere lig det, vi kender fra Arbejdstilsynets, hvor der ved straffens udmåling lægges vægt på virksomhedens størrelse.
Lovforslaget indeholder også et element, der styrker de, om man vil, digitale muligheder, så vores systemer kan fungere og bliver bedre.
For også når det kommer til anmeldelse af arbejdsulykker til søs, er udviklingen desværre heller ikke her fulgt helt med.
Som det er nu, skal arbejdsulykker til søs anmeldes med en fysisk blanket, mens ulykker på land anmeldes via en digital central løsning.
Det betyder, at arbejdsulykker til søs kan kobles på Arbejdsmarkedets Erhvervssikrings og Arbejdstilsynets fælles elektroniske anmeldelsessystem, som det hedder, og dermed så kan anmeldes digitalt.
Det er altså en simpel digital løsning, som venter forude, og som gør det nemmere at anmelde langt de fleste ulykker og også håndtere anmeldelserne i det her system.
Endelig indebærer lovforslaget også, at ansættelsesretlige regler for søfarende og fiskere kan sættes i kraft for Grønland.
Det har været et ønske fra Grønland, og det imødekommer vi så med lovforslaget her efter en i øvrigt rigtig fin dialog.
Tusind tak for den fuldtonede opbakning til lovforslaget.
Jeg ser frem til den videre behandling af det i vores fælles erhvervsudvalg.
Tak for ordet, formand.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-11-17:
Mange tak.
Vi vil bare kort sige, at Inuit Ataqatigiit også støtter lovforslaget, fordi det også har med Grønland og søfarendes rettigheder i Grønland at gøre.
Pernille Vermund (NB), 2023-11-17:
Tak for ordet, og jeg skal ikke trætte salen med en gennemgang af lovforslaget, men bare ligesom Liberal Alliances ordfører sige, at vi støtter forslaget.
Katrine Robsøe (RV), 2023-11-17:
Formanden er tilgivet for afbrydelsen, selv om det jo også er vigtige snakke, man kan have nede på rækkerne.
Radikale Venstre støtter naturligvis også lovforslaget.
Så Radikale Venstre støtter det.
Tak for ordet.
Mona Juul (KF), 2023-11-17:
Tak for det, tak for ordet.
At der, når man skal til søs, gælder andre love end til lands, giver selvfølgelig ikke nogen mening, i hvert fald ikke altid, og slet ikke, når det gælder sammenlignelige lovovertrædelser.
Derfor giver det god mening, at bødestørrelserne ensrettes, og der er jo ærlig talt tale om meget små ændringer.
Det giver også mening at sikre en digital mulighed for at kunne anmelde en eventuel arbejdsulykke i det allerede eksisterende system; altså, postduer er søde og sjove, men de egner sig ikke rigtig til nutidens opgaver.
Endelig bakker vi selvfølgelig også op om ændringerne i sømandsloven, som den hed dengang, om, at ansættelsesretlige regler også kan træde i kraft for grønlandske fiskere og søfolk.
Konservative stemmer for.
Lars-Christian Brask (LA), 2023-11-17:
Tak for det.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-11-17:
Som det tidligere er nævnt, er der tale om tre ændringer i lovforslaget.
For det første handler det om at bringe bødestørrelserne for overtrædelser af søsikkerhedslovgivningen på niveau med bødestørrelserne for overtrædelser af arbejdsmiljølovgivningen, og det giver jo også god mening, at bødeniveauet til søs svarer til bødeniveauet på land.
Og det giver også god mening, at disse anmeldelser kan samkøres med anmeldelser af arbejdsulykker til lands.
For det tredje ønsker man at tilvejebringe en hjemmel til, at de ansættelsesretlige regler for søfarende og fiskere kan sættes i kraft for Grønland ved en kongelig anordning, og her har vi heller ikke nogen bemærkninger.
Så alt i alt finder vi i Danmarksdemokraterne, at de mindre ændringer er hensigtsmæssige, og vi støtter forslaget.
Peter Kofod (DF), 2023-11-17:
Tak for det, formand.
En gang imellem er udfordringen ved at være et mindre parti, at der kommer så mange før en.
Men i dag er fordelen ved at være et lille parti jo, at lovforslaget har været grundigt forklaret af adskillige ordførere, der er kommet før mig.
Vi synes, at lovforslaget er fornuftigt, og derfor regner vi også med at stemme for det.
Tak, formand.
Lars Aagaard (M), 2023-11-17:
Jeg vil sige to ting.
For det første vil jeg til hr. Søren Egge Rasmussen lige nævne, at Odense altså også findes.
Det blev ikke nævnt på listen over steder, hvor der er centrale kraftværkspladser.
Så jeg vil – qua hvor jeg kommer fra – lige erindre om, at det findes.
Og hr. Morten Messerschmidt, når jeg har hørt på, hvad De har sagt i dag, så bliver jeg faktisk i tvivl om, om Dansk Folkeparti fortsat er aftalepart i vores aftale om en firedobling af energi fra sol og vind på land .
For ja, det er rigtigt, at vi har en bred aftale om nogle klimamål.
Den aftale er jo kendetegnet ved ikke at pege på, hvordan vi kommer derhen.
Men vi har jo aftaler, der er meget konkrete i forhold til at komme et givent sted hen, og en af dem er aftalen om en firedobling af energi fra sol og vind på land.
Dansk Folkeparti er også med i aftalen om de op til 14 GW på havet.
De to beslutninger betyder tilsammen, at det ikke er mængden af grøn strøm, der i 2030 er Danmarks udfordring.
Så jeg bliver i tvivl efter debatten i dag, om Dansk Folkeparti fortsat ser sig selv som en del af aftalen om en firedobling af produktionen af sol- og vindenergi på land.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-11-17:
Tak, formand.
Det har ministeren jo ret i, og derfor kan jeg slet ikke forstå, hvorfor man så er nervøs for at fjerne beslutningen fra 1985.
For ja, vi har sagt ja til den her udvikling, og netop derfor er der jo ikke noget at frygte ved at fjerne beslutningen fra 1985.
Så det er jo sådan set et argument for, at regeringen godt kan rykke på det her område.
Og da jeg hørte både Moderaternes ordfører og også Venstres ordfører, var de jo begge langt mere positive over for den her teknologi, altså den her fremtidsteknologi, end Socialdemokratiets ordfører.
Så jeg vil gerne høre, hvad det egentlig er, ministeren ser som det positive ved at holde fast i 1985-beslutningen.
Hvad gavner det Danmark?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-11-17:
Vi har gode vindforhold, og vores solforhold er faktisk lige så gode som dem i Paris.
Det udnytter vi så, og vi har været dygtige til at lave et energisystem, der hænger sammen og sikrer en forsyningssikkerhed.
Der er vi tæt på at komme i mål, og vi kommer i mål uden atomkraft.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-11-17:
Jeg kan forstå, at selvtilliden så måske ikke strækker helt så langt, som det lyder til, og at konkurrenterne til det system skal stækkes mest muligt med et forbud.
Sådan har jeg det ikke.
Jeg har heller ikke så stor en grad af selvtillid, at det system, vi er på vej ind i, nødvendigvis er det rigtige.
Jeg er faktisk ret sikker på, at vi ikke kender det optimum og heller ikke ved, om der bliver udgivet rapporter af forskere, eller alt muligt andet.
Der er ikke det datagrundlag til rådighed, der skal til, for at vi kan træffe de beslutninger, der skal til.
Det vil vi gerne have gennemført ved en Niels Bohr-kommission, høringer eller noget andet eller ved et embedsværk, der kan regne tingene igennem.
Men vi tror ikke, at vi ved det, der vides, og vi vil gerne have fjernet forbuddet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-11-17:
Jeg deltager gerne i debatter, og jeg var til høringen i går, og jeg er her i dag, nu på tredje time.
Sådan er det.
Det er jo et vilkår, når man er i politik; så diskuterer man energipolitik, når man er energiordfører.
Det er helt fint.
Altså, det bliver jo lidt sådan en akademisk og teoretisk diskussion, med hensyn til om man skulle ophæve noget fra 1985.
Så kan jeg forstå, at man også kommer til en erkendelse af, at det ikke vil have nogen videre indflydelse, fordi vi jo sådan set har valgt, hvad det er for et energisystem, vi skal have.
Det er et system uden atomkraft; det er jo det, vi får i Danmark.
Så hvorfor så meget polemik om noget, som ikke har betydning?
Altså, jeg undrer mig over, at der er nogle borgerlige, der spænder så meget for den atomkraftdebat og foretager den prioritering.
Jeg undrer mig over, at man ikke i højere grad prioriterer økonomi, og at vi skal have den omstilling til et bæredygtigt samfund, som er mest omkostningseffektiv, og det er uden atomkraft.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-11-17:
Og tak for talen.
Guderne skal jo også vide, at det ofte er den fornemmelse, vi har med Enhedslisten, at der bliver stillet spørgsmål og gjort ting i det parlamentariske arbejde, som vi også synes er lidt spild af tid.
Men det accepterer vi gladelig.
Det er en del af jobbet, og det synes jeg også skal respekteres gensidigt; det håber jeg også det bliver.
Jeg bemærker, at der er en meget, meget høj grad af selvtillid på vegne af det system og det spor, vi er på vej nedad, men den selvtillid kan vel udmønte sig i, at man fjerner et forbud.
Hvis man allerede er helt sikker på udfaldet, hvorfor er det så, vi skal forbyde konkurrenten til det udfald?
Fjern da forbuddet, og lad os se, om ordføreren har ret med hensyn til sin selvtillid.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-11-17:
Det er korrekt, at der er taget nogle store beslutninger om at satse på teknologiudviklingen; det er jo sådan set både power-to-x, og det er pyrolyse, og det er CO 2 -lagring.
Altså, der kan man sige, at med de udviklingsspor, der er valgt, har man jo valgt kernekraften fra og valgt nogle andre udviklingsspor.
Det er jo korrekt.
Og vi ved ikke med sikkerhed, om det hele vil lykkes.
Pernille Vermund (NB), 2023-11-17:
Det sidste synes jeg er rigtig positivt.
Og i virkeligheden hører jeg jo også ordføreren sige, at for Enhedslisten ville det ikke gøre den store forskel, om man afskaffede loven fra 1985, for hvis ikke der kommer penge efter kernekraft, tror man alligevel ikke på, at der kommer kernekraft i Danmark.
Et tredje spørgsmål: Ordføreren sagde tidligere til fru Mona Juul, at fjerdegenerationsreaktorer kender vi jo ikke til i tilstrækkelig grad endnu til at kunne sige, om de kan være løsningen, hverken her eller ude i verden.
Men kan ordføreren bekræfte, at det samme jo gør sig gældende, når vi taler power-to-x eller nogle af de andre teknologier, som vi alligevel investerer i og forsker i, fordi vi tror på, at de kan være en del af løsningen?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-11-17:
Det med at fastholde en gammel beslutning fra 1985 synes vi er helt fint.
Man kan sige, at hvis man ophævede den, ville den økonomiske virkelighed medføre, at der ikke kom atomkraft, fordi sol- og vindanlæg er langt billigere at etablere.
Altså, på den måde ville det have mindre betydning, fordi det er økonomi, der ville komme til at styre det.
Med hensyn til udbygning af vedvarende energi og hensynet til naturen vil jeg sige, at jeg deltager i de forhandlinger, der er, og i de forhandlinger varetager jeg også naturens interesser.
Jeg synes, der er nogle af de ting, som bliver foreslået, der er alt for lempelige i forhold til § 3-arealer og for unuancerede.
Jeg ville meget nødig overgive al magt til de største developere inden for den vedvarende energi, og jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at vi ikke, indtil nu, har løst det med at få flere solceller op i byerne.
Vi har så mange flade tage.
Hvis man lytter bare lidt til Brian Vad Mathiesen og hans beregninger, behøvede vi faktisk ikke at sætte solceller op ude i landskabet.
Vi kunne nøjes med at sætte dem op i byerne.
Men det er jo igen økonomi, der styrer det og begrænser det, og vi har ikke fundet en løsning på det endnu.
Det arbejder jeg for.
Pernille Vermund (NB), 2023-11-17:
Ja, man kan jo altid i et demokrati være ærgerlig over, at der er andre, der har andre synspunkter, og at de synspunkter så tager noget tid, når de skal fremmes.
Mine spørgsmål går egentlig i en anden retning.
Jeg har to helt konkrete spørgsmål.
Hvis Enhedslisten mener, at Klimarådet har ret, altså at atomkraft ikke bliver en realitet i Danmark, hvorfor skal man så fastholde det de facto-forbud, som ligger med loven fra 1985?
Og jeg siger ikke et forbud, men et de facto-forbud, fordi det jo forhindrer, at man også praktisk kan forske, og at man kan tiltrække investeringer i tilstrækkelig grad – jeg er med på, at man kan tiltrække investeringer, men ikke i tilstrækkelig grad.
Vi taler ikke her om, om der skal statsstøtte til atomkraft, vi taler bare om loven fra 1985.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-11-17:
Tak for det gode samarbejde til hr. Morten Messerschmidt, og tak for en god tale her.
Da ordføreren deltog på høringen i går, blev det debatteret, hvad der egentlig blev ytret fra de her danske opstartsvirksomheders side, der udvikler de nye teknologier, i forhold til problemerne med forbuddet.
Kan ordføreren bekræfte, om de her virksomheder beskrev forbuddet som en ulempe for dem, eller om det forholder sig, ligesom den socialdemokratiske ordfører sagde det, altså at de i virkeligheden bare var lidt ligeglade med det forbud?
Lars Aagaard (M), 2023-11-17:
Man må prioritere sin tid.
Hvis det næste spørgsmål er, om de har inviteret sig selv til et møde hos mig, så bliver jeg svar
skyldig
jeg får en ufattelig mængde af invitationer.
Så det vil jeg altså ikke kunne svare på.
Jeg er ikke engang sikker på, om de har budt sig selv på kaffe, og om jeg i givet fald har sagt nej.
Så det må fru Mona Juul godt spørge om, men det vil altså kræve en efterforskning at finde ud af.
Det, jeg synes er det gode ved debatten i dag, er jo sådan set, at vi får pirret nysgerrigheden.
Så jeg lever livet ud af forruden, og givet, at der har været forskellige udlægninger af, hvad selskaberne har sagt, er jeg egentlig nysgerrig på at høre det fra deres egen mund, og da de sagde det i går, beklager jeg, at jeg ikke har nået at holde et møde dem her til morgen.
Mona Juul (KF), 2023-11-17:
Men har ministeren holdt møde med de to danske virksomheder, der arbejder med kernekraft, og som var med til høringen i går, Seaborg og Copenhagen Atomics?