runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-11-24:
Altså, vi har også enarmede tyveknægte i Grønland, og der er også rigtig mange, som er bidt af det spil – også meget negativt, kan man sige.
Vi har noget, som vi kalder bingoaraq, som er bingo, som foregår i private hjem, og som sagt er det særlig i de her bygder, at det har en negativ indvirkning på børn.
Og det er der, jeg mener man bør sætte ind.
Roger Matthisen (ALT), 2016-11-24:
Nej, jeg frafalder.
Karsten Lauritzen (V), 2016-11-24:
Altså, i dag er det sådan, at der er mange, der spiller online bingo, men det gør de på nogle udenlandske hjemmesider, hvor man ingen muligheder har for at kontrollere hjemmesiderne, og man får ingen indtægter til statskassen, som man kan sende videre, enten til overskudsmodtagerne eller f.eks. til Grønland.
Og man kan blive en del af ROFUS-registeret, de sider kan blive en del af ROFUS-registeret.
Så det ville være gavnligt i forhold til at mindske ludomanien.
I forhold til forligskredsen er det sådan, at partier kan rette henvendelse til en forligskreds, og så vil det typisk være sådan, at den ansvarlige ressortminister forelægger det ønske for forligskredsen, og så tager forligskredsen stilling til, om man ønsker, at nogle skal indtræde.
Og hvis Alternativet overvejer det, kan man gøre det.
Det er ikke det samme, som at man får lov til det, men det er altså processen.
Roger Matthisen (ALT), 2016-11-24:
Tak for det.
Det lyder spændende.
I forhold til aftalekredsen, som evaluerer det i foråret 2017, ville ministeren så være interesseret i at få Alternativet med ind i de overvejelser?
Det andet, jeg vil sige, er i forhold til online bingo, og der bliver jeg straks bekymret.
Er det et kriterie fra ministeriets side, at det skal under ROFUS, for at det får lov til at blive liberaliseret yderligere?
Karsten Lauritzen (V), 2016-11-24:
Det er sådan, at der er en spilleforligskreds, som en bred vifte af partier er med i, men Alternativet er ikke, og i forhold til den aftale, der ligger til grund for den forligskreds, skal vi her i foråret 2017 kigge på de to ludomaniundersøgelser, der er kommet, og på baggrund af dem eventuelt justere den lovgivning, som vi har.
Sideløbende med det foregår der i øjeblikket diskussioner i Kulturministeriet i regi af kulturministeren og jeg som skatteminister i forhold til en yderligere liberalisering af hestesporten og online bingo.
Online bingo spilles i stort omfang – det kan jeg forstå af debatten her – i Grønland, men i særdeleshed også i Danmark, og der er der udfordringer med ludomani, og der vil en liberaliseringsøvelse sikre, at man kan få online bingo ind under ROFUS og andre ludomaniforebyggende tiltag.
Så det er i hvert fald en kort opsummering af nogle af de ting, som vi generelt kigger på, og som jo også i en eller anden udstrækning relaterer sig til de her former for spil i Grønland.
Roger Matthisen (ALT), 2016-11-24:
Tak for det.
I forhold til hvad Grønland har hjemtaget, handler det jo f.eks. om spilleautomater, kasinoer og almennyttige lotterier, og det er måske så også der, vi skal finde den største udfordring lige nu – sådan forstår jeg den grønlandske ordfører.
De øvrige spilleformer hører stadig under dansk lovgivning, og der er jeg egentlig interesseret i at høre, hvordan ministeren agerer i forhold til ludomani og online kasino osv. med sparring osv. til Grønland.
Karsten Lauritzen (V), 2016-11-24:
Det er rigtigt forstået, at det er den konstruktion, der er valgt.
Og så skal man jo skønne over beløbet, altså hvad er andelen, der er spillet for, og som retmæssigt tilhører Grønland?
Det har man så gjort, og det er jo det, der har ført til forhøjelsen på de 4 mio. kr., som jeg har redegjort for.
Men ja, jeg kan bekræfte, at det er den måde, systemet hænger sammen på.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-11-24:
Mange tak for det.
I forhold til indtægterne fra det her går de jo til den danske stat.
Men jeg vil gerne have ministeren til at bekræfte, at det egentlig er indtægter fra hele rigsfællesskabet, som så går til den danske stat, og derfor tilbagefører man så noget af beløbet til Grønland.
Karsten Lauritzen (V), 2016-11-24:
Tak for det, formand.
Med det nærværende forslag får vi således justeret beløbet i forlængelse af den redegørelse, R 15, der tidligere er oversendt til Folketinget.
Det er jo et lille lovforslag, og det er for en gangs skyld – det er sjældent, det sker for mig som skatteminister – ikke teknisk kompliceret.
Jeg vil egentlig ikke sige så meget mere, andet end at oplyse om, at det grønlandske selvstyre har vedtaget ændringen, så jeg håber, at vi ligeledes kan gøre det her i salen.
Når man kigger på den debat og de ting, som ordførerne har givet udtryk for, så lader det til at være tilfældet.
Og hvis der skulle være spørgsmål, svarer vi naturligvis på dem i udvalgsbehandlingen.
Carsten Bach (LA), 2016-11-24:
Tak for det.
Det her går jo hurtigere end forventet.
Liberal Alliance støtter sådan set også forslaget, og uden at skulle trække det i langdrag vil jeg blot sige, at det selvfølgelig giver god mening, at Grønland modtager et beløb, der skønsmæssigt svarer til det, den danske stat har af indtægter for spil i Grønland, også efter den delvise liberalisering af spillemarkedet.
Så Liberal Alliance støtter forslaget.
Marcus Knuth (V), 2016-11-24:
Mange tak.
Jeg er glad for, at vi med lovforslaget her forhøjer beløbet, som den danske stat årligt overfører for spil udbudt i Grønland fra 40 mio. kr. til 44 mio. kr.
Det gør vi jo på baggrund af den redegørelse, som skatteministeren og finansministeren gav tidligere i år, i april, hvor de vurderede, at beløbet skulle stige på baggrund af den delvise liberalisering af spillemarkedet og dermed overskuddet for Danske Spil, som blev gennemført i 2012.
Jeg er rigtig glad for, at det er blevet vel modtaget i Grønland og tilsyneladende også af alle partier her i Folketinget.
Så jeg kan kort og godt meddele, at Venstre bakker op om de to ministres vurdering og støtter lovforslaget.
Jacob Mark (SF), 2016-11-24:
Tak for det, og tak til ministeren for talen og for at prøve at opklare og forklare.
Det synes jeg er godt.
Jeg er nok bare ikke helt enig.
Jeg synes faktisk, at det er et angreb på den frie og lige adgang til uddannelse, også med hensyn til pædagogerne, der gerne vil være socialrådgivere eller omvendt, for som ministeren selv siger, så vil det jo stadig væk kræve, at man kan tage uddannelsen på deltid, hvor der er delvis finansiering.
Og jeg vil bare sige, at nogle altså sidder stramt i det, og det er bare ikke muligt at skifte spor.
Så er der så nogle, der helt bliver forbudt muligheden for at tage den uddannelse, de drømmer om.
Og der kunne jeg godt tænke mig at høre, for jeg synes ikke, at svaret var så klart: Vil ministeren arbejde for at garantere, at de unge, der bliver ramt af det her forslag, kan tage en deltidsuddannelse og betale selv for at få uddannelsen, eller anerkender ministeren, at der simpelt hen er nogle, for hvem løbet bare er kørt?
De får aldrig den uddannelse, de drømmer om.
Ulla Tørnæs (V), 2016-11-24:
Det har jeg desværre ikke mulighed for på talerstolen her, men jeg vil meget gerne komme nærmere ind på det undervejs i udvalgsbehandlingen.
Jeg fornemmer, at det ikke er et spørgsmål, der er så afgørende fru Carolina Magdalene Maiers stillingtagen til forslaget, men jeg skal naturligvis stille de oplysninger til rådighed, som der er brug for i forbindelse med lovbehandlingen.
Må jeg ikke bare sige sådan helt grundlæggende, at jeg er fuldstændig enig i det, som andre ordførere har været inde på, nemlig at vi skal forsøge at begrænse frafaldet og dermed også omvalget så meget som overhovedet muligt.
Derfor er jeg rigtig glad for, at vi netop i dag har taget et nyt skridt i retning af at sikre, at de studerende eller de unge, når de skal træffe et valg om studie, har så mange oplysninger til rådighed som overhovedet muligt.
Derfor har vi netop lanceret en kampagne, hvor vi beder 250.000 studerende og 100.000 dimittender om at svare på en række spørgsmål med henblik på at bruge deres viden om de konkrete uddannelsers indhold og tilrettelæggelse til brug for de unge, når de skal træffe et valg om studie.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-11-24:
Kan ministeren så løfte sløret for, hvad man regner med det tal vil være?
Hvor høj en procentdel af de studerende regner man med vil droppe ud, på grund af at de finder ud af, at de gerne vil skifte studie?
Ulla Tørnæs (V), 2016-11-24:
Det er muligt, at det ikke fremgår fuldstændig eksplicit i bemærkningerne til lovforslaget, men det er faktisk taget med i det store regnestykke, at der vil være noget adfærd, muligvis også noget adfærd i retning af det, som ordføreren nævner her, altså at nogle vælger at afbryde et bachelorstudie med henblik på at kunne påbegynde en bacheloruddannelse på et andet uddannelsesområde.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-11-24:
Jeg vil gerne spørge ministeren om dem, der falder ud.
Sådan som jeg læser lovforslaget, mener jeg, at man i de økonomiske beregninger ikke har indregnet de udgifter, der vil være, ved at studerende dropper ud af deres uddannelse, inden de når en bachelorgrad, fordi de tænker, at de hellere må droppe ud, fordi de vil læse noget andet.
Er det korrekt forstået, at man ikke har taget udsigten til, at der vil være nogle, der falder ud af deres studier, med i beregningerne?
Anders Johansson (KF), 2016-11-24:
Det tror jeg faktisk gerne vi vil.
Det har også påvirket mig meget at få de henvendelser fra, som spørgeren er inde på, netop de personer, som har tilrettelagt deres liv efter en vejledning, og det synes jeg sådan set er noget, vi skal tage meget alvorligt.
Og selv om jeg måske ikke selv kan gå ind og gøre det store ved det, vil jeg da opfordre til, at man i hvert fald i aftalekredsen går ind og tager det meget roligt, fordi det netop påvirker nogle, som er blevet vejledt til at gøre noget, som bringer dem i en uheldig situation.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-11-24:
Så vil jeg høre, om Konservative sammen med de øvrige partier, der har udtalt sig positivt om det her i dag, vil bakke op om, at fristen for implementering af lovforslaget udsættes, sådan at de mennesker, der har sparet op af deres egne penge og har forberedt sig og er blevet vejledt til både at færdiggøre deres uddannelse og opkvalificere sig, faktisk kan bruge det til noget.
Vil ordføreren og ordførerens parti bakke op om det?
Anders Johansson (KF), 2016-11-24:
Jamen vi synes jo grundlæggende, det er vigtigt, at vi bruger vores penge mest effektivt, og jeg synes sådan set, at det her forslag isoleret set i forhold til det uddannelsesmæssige er fornuftigt.
Jeg synes, det er fornuftigt, at vi siger til de studerende: I kan få én uddannelse; I kan uddanne jer, lige så meget I vil; der er fri og lige adgang.
Så skal vi selvfølgelig have lavet nogle fleksible ordninger, sådan at hvis man har behov for at skifte spor senere, så skal man kunne gøre det.
Den del af forslaget synes vi sådan set er fornuftig, for det er en måde, vi bruger vores fælles penge mere effektivt på i forhold til uddannelsessystemet.
Så den del synes vi også er fornuftig.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-11-24:
Det undrer mig egentlig lidt.
Men ordførerens parti er for den her aftale om at finansiere den dagpengeaftale, som ordførerens parti er imod.
Jeg skal bare høre begrundelsen for, at ordførerens parti ønsker at finde finansiering til dagpengeaftalen.
Ulla Tørnæs (V), 2016-11-24:
Det er sådan, at jeg ønsker at respektere og fastholde, at vores uddannelsesinstitutioner er selvejende institutioner, og at det er institutionerne selv, der afgør, hvordan de tilrettelægger det udbud af uddannelser, de ønsker at have.
Derfor er det også sådan, at det ikke er min opgave som minister at pålægge institutionerne at udbyde forskellige uddannelser som åben uddannelse.
Det er de enkelte institutioners ansvar, det er deres opgave at træffe beslutning om, hvilke uddannelser de eventuelt ønsker at udbyde som åben uddannelse.
Men jeg kan sige til hr. Jacob Mark, at aftalepartierne er enige om, at vi gerne vil opfordre uddannelsesinstitutionerne til at udbyde flere uddannelser under åben uddannelse end det, der er tilfældet i dag.
Jacob Mark (SF), 2016-11-24:
Så er jeg bare nødt til at stille et spørgsmål i en lidt anden boldgade.
Der er nogle dispensationsmuligheder for studerende, der bliver ramt af det her.
Der er f.eks. en dispensation for mennesker på en videregående uddannelse, der blev gennemført for et nærmere fastsat antal år siden.
Det vil sige, at hvis der går et antal år, hvor man har haft en uddannelse, så kan man måske godt få lov at tage en ny, men der står ikke, hvor mange år der skal gå, før de her mennesker kan få lov til en ny uddannelse.
Har ministeren et tal for, hvor lang tid der skal gå, før man kan få lov at tage en ny uddannelse?
Det tror jeg at mange vil tænke er vigtigt.
Henrik Brodersen (DF), 2016-11-24:
Tak for det, formand.
Som den forrige ordfører fint gjorde rede for, er det jo et spørgsmål om at få tilrettet lovgivningen, sådan at der overføres et beløb, som passer bedre til den omsætning, der er på spil i Grønland, og det har vi som udgangspunkt ikke noget imod.
Jeg kan så forstå, at det sådan mere er et skøn, om det nu er det rigtige beløb, men jeg går ud fra, at skatteministeren som med så meget andet også holder øje med det her.
Og det bliver evalueret om 4 år.
Karin Gaardsted (S), 2016-11-24:
Tak for det.
Nu er det jo sådan, at vi godt ved, at der er mange spillefugle i Danmark, at vi spiller meget lystigt her i Danmark, og det gør man altså også i Grønland.
Med det lovforslag, vi står med nu, foreslås det at forhøje det beløb, som årligt overføres fra Skatteministeriet her i Danmark til Grønlands Selvstyre for spil, som er udbudt i Grønland.
Socialdemokratiet kan støtte dette forslag.
Ulla Tørnæs (V), 2016-11-24:
Jeg mener sådan set slet ikke, at det på nogen måde vedrører fru Eva Flyvholm, hvordan der arbejdes internt i regeringen, og hvordan aftaler indgås med partier.
Det afgørende for mig her er, at der er lavet en, synes jeg, rigtig, rigtig fornuftig aftale, som betyder, at vi bruger skattekronerne så fornuftigt som muligt.
Var der, som der er i Enhedslistens optik, ubegrænsede midler til rådighed, kunne det da godt være, man skulle overveje at undlade at træffe de her beslutninger.
Men nu er det sådan, at regeringen faktisk er ansvarlig, og i modsætning til fru Eva Flyvholm vil vi sikre, at skatteborgernes midler anvendes så fornuftigt som muligt.
Og i det lys skal forslaget her ses.
Eva Flyvholm (EL), 2016-11-24:
Tak for det.
Igen vil jeg sige, at jeg synes, det er meget ærgerligt at skære ned på uddannelse.
Jeg tror, at det kommer til at give nogle negative konsekvenser.
Men jeg vil faktisk gerne spørge ministeren: Er der korrekt forstået, at den her aftale om dagpenge blev indgået og finansieret i den kreds, og at man faktisk ikke på daværende tidspunkt havde inddraget relevante ordførere på uddannelsesområdet eller fagministre for uddannelsesområdet?
Altså at aftalen blev landet, før man havde konsulteret nogen af de relevante politikere på uddannelsesområdet.
Er det korrekt forstået?
Det synes jeg nemlig det bærer lidt præg af.
Ulla Tørnæs (V), 2016-11-24:
Det er fuldstændig korrekt, som fru Eva Flyvholm her skitserer det, at dele af provenuet er tilvejebragt ved, at der simpelt hen er færre i uddannelsessystemet.
En anden del er tilvejebragt ved, at arbejdsudbuddet stiger, og hvordan fordelingen lige præcis er der vil jeg meget gerne have lov til at svare på skriftligt.
Men det er korrekt, at selve provenuet er tilvejebragt via de elementer, som fru Eva Flyvholm peger på.
Eva Flyvholm (EL), 2016-11-24:
Jeg er også meget, meget bekymret over, hvad det her lovforslag vil få af konsekvenser.
Jeg mener også, det er meget tydeligt, at det vil afholde folk fra at tage en lang række uddannelser, som man nu tager.
Det er jo ikke sådan, at du kan tage alle uddannelser på deltid, og sådan bliver det næppe heller i de kommende år.
Men jeg vil faktisk gerne spørge ministeren om økonomien i det her forslag.
Regeringen og aftalepartierne regner jo med at hente en del penge ud af at afskære folk fra at tage de her uddannelser.
I hvor høj grad er de tal baseret på, hvad skal man sige, besparelsen ved, at folk ikke tager en uddannelse, og i hvor høj grad er pengene hentet ind, på baggrund af at man siger, at der så er nogle mennesker, som ikke er i uddannelse, men som står til rådighed for arbejdsmarkedet, og de dynamiske effekter, der så kommer af det?
Ulla Tørnæs (V), 2016-11-24:
Det, der har været udgangspunktet for de drøftelser, som vi har haft i aftalekredsen, har været, hvis man har det, vi i den sammenhæng kaldte en forældet uddannelse, altså en uddannelse, som man ikke havde brugt i en årrække.
Der har vi taget udgangspunkt i en femårig periode, altså at de kompetencer og de kvalifikationer, som man tilegnede sig for år tilbage, ikke længere er opdaterede, ikke længere er relevante for arbejdsmarkedet, og at der så skulle være en dispensationsmulighed.
Jacob Mark (SF), 2016-11-24:
Det er simpelt hen pinligt, at ordføreren ikke kender lovforslaget.
Det er simpelt hen pinligt, at ordføreren står og siger, at man i fremtiden godt kan tage en anden bachelor på samme niveau, hvis der er ledige pladser, hvis man har en bachelor i forvejen.
Det er forkert.
Det er jo der, pengene kommer fra.
Det er jo det, det lovforslag, man vedtager, handler om.
Gældende ret er – og nu læser jeg op fra lovforslaget: »Som et element i regulering af adgangen til de videregående uddannelser er det i dag i de ovennævnte adgangsbekendtgørelser fastlagt, at ansøgere, der har afsluttet en kandidatuddannelse, kun kan optages på en ny videregående uddannelse, hvis der er ledige pladser.«
Altså, det er jo simpelt hen forkert at bruge de studerende og spille dem ud mod hinanden.
Er ordføreren enig i det, og vil ordføreren åbne op for, at når der nu er ledige pladser, så kan de studerende komme ind på dem?
Og hvis ikke ordføreren vil det, vil ordføreren så åbne op for, at de studerende i det mindste selv som minimum kan få lov at betale for at tage en uddannelse?
Det er da rimelig liberalt.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-11-24:
Ønsker man så at tage den næste, synes jeg ikke, det er urimeligt, at man så at sige kommer bagest i køen.
Vi er jo et samfund, hvor vi som udgangspunkt tilbyder uddannelse, fordi vi har en forventning om, at den uddannelse bliver anvendt til at få et arbejde.
Så har der i forskellige spørgsmål været eksempler, hvor man spørger mine kolleger og mig selv: Hvad med den her person med en professionsbacheloruddannelse, der ønsker at videreuddanne sig?
Der er heldigvis en lang række muligheder for efter- og videreuddannelse, og det her lovforslag indeholder jo også en konkret opfordring til både erhvervsakademier, professionshøjskoler, universiteter og andre uddannelsessteder om at sørge for at gøre flere uddannelser åbne og tilgængelige på deltid.
Henning Hyllested (EL), 2016-11-24:
Så går jeg også ud fra, at SF er enig i, at de undtagelsesbestemmelser, som er skrevet ind i offentlighedsloven, i dag anvendes langt ud over det tilsigtede og forventede, og jeg siger det selvfølgelig, fordi SF har et vist medansvar for offentlighedsloven.
Karsten Hønge (SF), 2016-11-24:
Jeg kan fuldstændig tilslutte mig det, som tidligere er nævnt.
Henning Hyllested (EL), 2016-11-24:
Så nemt slipper hr. Karsten Hønge ikke!
Nej, jeg ville bare høre hr. Karsten Hønges tilkendegivelse til det høringssvar, der ligger fra Danske Medier, som jeg selv var inde på i min ordførertale, hvor de jo ligesom løfter pegefingeren i forhold til den måde, som offentlighedsloven eller rettere sagt undtagelsesbestemmelserne anvendes på i forhold til offentligt ejede selskaber, som der jo bliver tale om med det her selskab, der skal forestå opkrævning af bompenge ved faste forbindelser.
Karsten Hønge (SF), 2016-11-24:
Det vil jeg gerne give hr. Henning Hyllested ret i.
SF støtter lovforslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2016-11-24:
Vi valgte efter et stykke tid at tilslutte os aftalen, fordi vi sammen med andre partier fik en masse landanlæg på den danske side med ind i hele projektet.
Det er ifølge vores synspunkter bl.a. nogle helt nødvendige jernbaneanlæg hele vejen fra Ringsted og sydover, hvor der kommer ekstra spor, en hastighedsopgradering, en elektrificering og en masse andre ting, der er helt nødvendige for at få bundet Sydsjælland og Lolland-Falster tæt sammen med resten af landet.
Roger Matthisen (ALT), 2016-11-24:
Ligeledes er jeg som Enhedslistens ordfører også lidt bekymret for de der undtagelsesbestemmelser, som finder anvendelse ret ofte i offentlighedsloven, men det er jo en debat, der skal tages i den kontekst, så vi støtter L 61.
Villum Christensen (LA), 2016-11-24:
Tak for det.
I Liberal Alliance har vi noteret os, at formålet med lovforslaget er at give Sund & Bælt Holding A/S mulighed for oprette et selskab, som kan varetage opgaven med etablering af drift og vedligeholdelse af betalingsanlæg, og at dette selskab i givet fald skal kunne byde på operatøropgaven på den kommende faste fjordforbindelse ved Frederikssund og lignende opgaver, som der står, i relation til transport og infrastruktur.
Da al konkurrence fordrer, at der er kvalificerede bydere og helst i et passende stort antal, hilser vi det velkommen, at også Sund & Bælt Holding A/S, der i dansk kontekst har stor erfaring med opgaven, også får mulighed for at byde på sådanne opgaver.
Bekymringer om offentlighedsloven mener jeg at ministeriet har svaret på, så vi kan derfor støtte lovforslaget.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-11-24:
Tak, fru formand.
Allerførst tak til ordførerne for deres bemærkninger til lovforslaget.
Lovforslaget tilpasser jo nogle af rammerne for Sund & Bælts virksomhed.
Det foreslås således, at Sund & Bælt Holding A/S gives mulighed for at stifte et selskab, som på et forretningsmæssigt grundlag kan varetage opgaver i relation til etablering, drift og vedligehold af elektroniske bompengesystemer i forbindelse med brugerfinansieret infrastruktur i Danmark.
Det giver Sund & Bælt mulighed for at varetage denne opgave på Frederikssundsforbindelsen, og på den måde kan vi være sikre på, at der kommer bud ind i forbindelse med at løse den opgave.
Samtidig foreslås det med lovforslaget, at det præciseres, at koncernens selskab BroBizz A/S kan tilbyde deres betalingsløsninger til enhver form for udbyder af transport og infrastruktur i Danmark.
Brobizz-ordningen udgør jo en smidig betalingsløsning for brugerne, ligesom brobizz-løsningen har vist sig at være attraktiv for andre dele af transportsektoren, bl.a. som adgangskontrol ved havne og i forbindelse med parkering.
Selskaberne A/S Femern Landanlæg og Femern A/S er jo oprettet som en del af Sund & Bælt-koncernen og har gennemført projekteringen af Femern Bælt-forbindelsen.
Opgraderingen af jernbanenettet mellem Ringsted og Nykøbing Falster er nu påbegyndt, og det er derfor vigtigt at fastlægge modellen for driften af de nye anlæg.
Da ejerskabet vil være delt mellem A/S Femern Landanlæg og Banedanmark, vil hver part som udgangspunkt forestå vedligeholdelses- og reinvesteringsopgaver på deres del af strækningen.
Det foreslås med lovforslaget, at ministeren bemyndiges til at overdrage disse opgaver, for så vidt angår A/S Femern Landanlægs jernbaneanlæg, til Banedanmark.
Dette vil udgøre en fleksibel og hensigtsmæssig ordning og sikre strækningernes sammenhæng til det øvrige jernbanenet, hvor Banedanmark jo er infrastrukturforvalter.
Opgaverne med vedligeholdelsen vil i alle tilfælde overvejende blive varetaget efter udbud.
Jeg vil gerne endnu en gang takke for bemærkningerne, og jeg ser frem til udvalgsbehandlingen.
Som jeg har kunnet høre, var der måske også nogle, der ville drøfte noget, der ligger lidt ud over lovforslaget, og hvis man gerne vil gøre det, kan vi jo godt gøre det i udvalget. Jeg kommer i hvert fald gerne over og tager en snak om lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2016-11-24:
Det er jo træls nok i sig selv at være hørehæmmet, og der er ingen grund til, at vi fra statens side skal fortsætte med at diskriminere og forskelsbehandle.
SF støtter det her lovforslag, der kan være med til at gøre en gruppe borgere mere selvhjulpne eller – ja – selvkørende.