runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2018-09-06:
Jamen jeg vil egentlig starte med at takke Dansk Folkeparti for et utrolig godt samarbejde på ældreområdet.
Vi har fået sat nogle vigtige ting på dagsordenen sammen.
Nogle gange har vi måttet samle et flertal uden om regeringen, og det har vi gjort, når det var nødvendigt.
Det betyder jo, at der er sket nogle rigtig fornuftige ting i forhold til det her med muligheden for flere timer og hele diskussionen om rekruttering.
Så tak for det samarbejde, det har klart betydet meget.
Jeg må så sige, når jeg lytter til den her diskussion om det demografiske træk, at det blev en lidt gakket diskussion, for når man i modellen tager højde for dyrere behandlinger og ny medicin, der er udviklet, så tager man i modellen selvfølgelig også højde for, at en hofteoperation kan gøres smartere og billigere, for ellers ville det jo være en fuldstændig afsindig, vanvittig model.
Vi skal bare tilbage til sommergruppemødet hos Dansk Folkeparti i 2016, hvor Kristian Thulesen Dahl var meget konkret, i forhold til at det altså var pejlemærket for, hvad der skulle ske af vækst i den offentlige sektor frem til 2025.
Så et eller andet er der jo sket i mellemtiden.
Jeg gider sådan set ikke kaste mig ind i den taldiskussion, det har flere været i gang med, og det tror jeg ikke at der er nogen der er blevet meget klogere af.
Så jeg vil bare høre Dansk Folkepartis ordfører, om han anerkender det, som vi ved fra sosu'erne, og det, som vi ved fra pædagogerne, nemlig at de oplever, at de har fået færre kolleger inden for de seneste 3 år, at der er kommet færre kolleger på plejehjemmet, og at der er kommet færre kolleger i børnehaven.
René Christensen (DF), 2018-09-06:
Ja, det anerkender vi da, og derfor er der også behov for et løft.
Men der er også behov for at se på, hvad det er for nogle arbejdsvilkår, de her mennesker har, og det var også det, jeg sagde i min ordførertale.
Udfordringen er – særlig på sosu-området, ikke så meget på pædagogområdet – at rigtig mange kommuner, fordi det er nemt, ikke har fuldtidsstillinger slået op i forhold til sosu'er.
Det gør jo, at det bliver job, som sådan set er attraktive nok – jeg tror, at rigtig mange af dem, som uddanner sig til det her, rigtig gerne vil det – men man har bare svært ved at leve af det, fordi man har så få timer.
Og derfor er jeg glad for, at regeringen endnu en gang sætter penge af til, at vi skal arbejde med, hvordan vi får øget den her rekruttering.
Vi gjorde det også i forbindelse med sidste års finanslov, men vi har ikke fået det løst.
Jeg har heller ikke alle svarene på, hvad det er for en model, man skal lave, for selvfølgelig er der nogle tider på døgnet, hvor det er mere vigtigt.
Men jeg tror, at en del af det er økonomi.
Der er blevet sparet ude i kommunerne.
Det kan også undre mig – og jeg hører det fra flere sider nu – at fordi værdighedsmilliarden overgår til bloktilskuddet, begynder man at spare på ældreområdet.
Det kan simpelt hen ikke være rigtigt, at kommunerne går ind og sparer på det område, når de siger, at de har for få penge.
Men det er måske vejen frem, altså at når vi sætter penge af, nøjes vi ikke med at låse dem i en kort årrække; så må vi låse dem, måske endda for bestandig.
Men det er ærgerligt, hvis det er der, vi skal hen.
Der mangler penge ude i kommunerne, men der sker også mærkelige prioriteringer i kommunerne.
Jeg sidder selv i én.
Astrid Krag (S), 2018-09-06:
Jeg håber da ikke, ordføreren selv føler, at han står bag mærkelige prioriteringer.
Så siger Dansk Folkepartis ordfører: Hvad for en metode skal vi så bruge?
Ja, man skal i hvert fald ikke bruge en metode, hvor man år for år grundlæggende underfinansierer velfærden, som man har gjort, og det vil jeg gerne bede Dansk Folkepartis ordfører fortælle mig om han er enig i.
Det kunne en artikel i Jyllands-Posten vise, nemlig at de grundlæggende offentlige udgifter samlet set er blevet underfinansieret med 4,4 mia. kr. over de sidste 3 år, og så sker der jo det, som ordføreren beskriver.
Jeg kan gøre ordføreren endnu mere ked af det, for jeg har også set, hvad der sker i en kommune med de 500 mio. kr., der er blevet afsat til øgede normeringer: Der er en medarbejder, der får lov til at komme op i tid, men det står eksplicit i den aftale, at hun lige præcis ryger ned i tid igen, når den pulje udløber.
Derfor er det jo ikke en måde at gøre det på, som Dansk Folkeparti har været med til ved nogle finanslove.
Derfor vil jeg bare spørge Dansk Folkepartis ordfører, om det alligevel ikke giver meget god mening at sørge for, at den grundlæggende finansiering til vores velfærd er der, og om Dansk Folkepartis ordfører anerkender det regnestykke, der viser, at der er sket en underfinansiering på samlet, ja, næsten 4,5 mia. kr. i de sidste 3 år.
René Christensen (DF), 2018-09-06:
Jeg er sådan set glad for spørgsmålet.
For det første kan man sige, at det, der ligger i oplægget fra regeringen, er vi sådan set også glade for.
Der lægger man op til en offentlig vækst på 0,4 pct.
Det er sådan set positivt, når man tænker på, at alle regeringspartierne sådan set gik til valg på enten nulvækst eller minusvækst.
Man skal også huske, det nok ikke ender på de 0,4 pct., når Dansk Folkeparti har været inde i lokalet.
Vi ønsker faktisk nogle løft på velfærdsområderne, og særlig på ældreområdet ønsker vi et løft.
Men jeg vil for det andet også gerne sige, når man nu spørger til skoleområdet, at jeg før nævnte tallet på de 35.000 unge under 25 år, der er visiteret til en fgu.
Der er altså 35.000 unge, som ikke har fået et grundlag, så de kunne gå i gang med en uddannelse efter enten 9. eller 10. klasse.
Det betyder da, at der er behov for noget ude i kommunerne.
Så ja, vi ønsker sådan set, at der kommer flere penge til velfærd, men vi ønsker sådan set også, at der nogle steder kommer færre penge.
Det er bl.a. til ikkevestlig indvandring.
Morten Bødskov (S), 2018-09-06:
Tak for det, formand.
Jeg synes på ingen måde, at ordføreren svarede på hr. Jesper Petersens spørgsmål.
Derfor vil jeg bare stille det meget enkle spørgsmål: Vil den finanslovsaftale, som Dansk Folkeparti jo helt åbenlyst allerede er skibet ind i, og som de laver med regeringen, betyde, at økonomien i den offentlige sektor, økonomien til den fælles velfærd om man vil, er stor nok til at indfri det demografiske træk, der vil være, fordi der kommer flere børn og flere ældre, og fordi der er flere, der skal behandles med en ny medicin på vores hospitaler?
René Christensen (DF), 2018-09-06:
Der er ingen tvivl om, at vi gerne vil stå på mål for, at vi indførte omprioriteringsbidraget, og man skal jo også huske på, at det hedder et omprioriteringsbidrag.
Det er jo ikke sådan, at man har taget de her penge fra uddannelserne og man så har smidt dem i skraldespanden.
Vi har brugt dem på andre velfærdsydelser, og vi har jo den økonomi, vi har, og vi har det velfærdssamfund, som vi beslutter vi vil have.
Vi mener også, at det har været oplagt på uddannelsesområdet.
Vi har haft omprioriteringsbidraget i alle de statslige organisationer, og vi har haft det i regionerne, igennem en lang årrække.
Nu har vi så også indført det på uddannelsesområdet, og vi har faktisk også gjort det på museerne i samme omgang, og det har vi gjort med åbne øjne.
Der må vi så sige, at særlig erhvervsskolerne bare er udfordret af nogle andre parametre.
Det er ikke kun af de 2 pct., men der er simpelt hen nogle strukturer omkring dem, der er ændret.
Jeg nævnte det før, både i forhold til 2+2-kravet, altså 2 i dansk og 2 i matematik, samtidig med at vi har en højkonjunktur, så der simpelt hen er et lavere rekrutteringsgrundlag.
Derfor mener vi, at erhvervsskolerne skal friholdes for 2019.
Jeg vil også sige, at det kun har kørt i 2 år og ikke i 3 år.
Vi ser på gymnasierne.
Der vil vi gerne have en definition af de mindre gymnasier.
Der vil vi gerne have at det stopper, altså at der kommer en udløbsdato i 2020.
Så vil man have kørt med et omprioriteringsbidrag i en 4-årig periode.
Resten vil vi også gerne diskutere med regeringen.
Der er vi sådan lidt skeptiske over for den model, som regeringen har lagt op til.
Det kan jo godt være, at man på nogle af universiteterne kan rationalisere noget, fordi man gerne vil en særlig forskningsvej eller et eller andet, og der kan det give mening.
Men der har vi ikke lagt os fast på det.
Men vi vil gerne have en udløbsdato, også for de almene gymnasier, også de store.
Martin Lidegaard (RV), 2018-09-06:
Lad os bare lige blive enige om fakta først, nemlig at omprioriteringsbidraget for uddannelse og kultur – det er vigtigt at få med – som også har ramt meget hårdt uden for de store byer, har kørt i 2016, 2017 og 2018.
Så lad os blive enige om, at det har kørt i 2 3/4 år.
Det så skal fortsætte i 2019, 2020, 2021 og 2022 – ifølge regeringen – og i det sidste år kan man så føre noget tilbage.
Jeg vil egentlig gerne kvittere for, at Dansk Folkeparti siger det så hudløst ærligt, som man gør, altså at man synes, det har været en god idé at skære så hårdt på ungdomsuddannelserne i de seneste næsten 3 år.
Det synes vi ikke, og vi synes heller ikke, det er en god idé at fortsætte med at gøre det i yderligere 3 år på alle landets gymnasier, produktionshøjskoler, universiteter og museer
, altså på kulturområdet.
Så der er en forskel, og jeg vil egentlig gerne kvittere for, at ordføreren lige har bekræftet det.
Man vil gerne holde hånden under erhvervsskolerne – og det er vi glade for, det vil vi også gerne – men man vil altså de næste 3 år ikke hjælpe med at prøve at holde hånden under gymnasierne og produktionshøjskolerne, ikke mindst uden for de store byer.
Det er korrekt forstået, ikke?
René Christensen (DF), 2018-09-06:
Nej, det er den debat, vi skal have.
Det er mere et udtryk for, at vi er helt afklarede politisk i forhold til erhvervsskolerne.
Der har vi sat en dato, der hedder 2019, hvor vi ønsker det udfaset.
Vi har også sagt, at vi gerne vil have en definition af de mindre gymnasier, altså landdistriktsgymnasierne.
Der kan vi se at der bliver en udfordring, og der vil vi gerne have det udfaset i 2020.
I forhold til resten bliver vi simpelt hen nødt til – undskyld, jeg siger det – ikke at tale med følelserne og om noget, vi tror.
Der er vi nødt til at sætte et arbejde i gang, altså en evaluering, af, hvad det her har betydet i forhold til den tid, der er gået, og så træffe en beslutning.
Altså, hvornår stopper det?
Jeg tror faktisk også, det vil give noget ro på derude, hvis man på et gymnasium ved, at det her kører til 2020, og at det så stopper.
Med regeringens model ved man jo ikke om at man får sine penge tilbage efter 2022.
Man ved, at man skal aflevere dem, men det er jo ikke sikkert, at de kommer tilbage til det gymnasium, der har afleveret dem.
Det kan være, det går til noget helt andet et andet sted i landet, og der tror vi at man skal passe på.
Et omprioriteringsbidrag kan have en værdi i starten, men til sidst bliver det jo ikke omprioritering.
Så bliver det jo rene besparelser for besparelsens skyld, og de lavthængende frugter er plukket.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-09-06:
Hr. René Christensen sagde i sin tale, at man skulle standse ulykken med udhulingen af rådighedsbeløbet for de ældre, og det udtryk kan man jo bruge på flere områder.
Man kan netop også bruge det på uddannelsesområdet.
Vi hører jo fra flere uddannelsesfolk, både fra erhvervsskolerne, men også fra de danske gymnasier, at der simpelt hen er uddannelsesinstitutioner, som er så presset på økonomien, at de, hvis det her fortsætter bare et par år endnu, risikerer at gå bankerot og må lukke.
Det ved ordføreren lige så godt som jeg er en katastrofe, specielt i områder, hvor det, at de er der, gør, at der er nogle, der får en ungdomsuddannelse.
For der er grænser for – det viser alle undersøgelser – hvor langt unge vil flytte sig for at tage en uddannelse.
Så hvis det ligger meget, meget langt væk, er der nogle, der simpelt hen ikke får en.
Så det er en katastrofe, ikke bare for den enkelte, men også for det lokalområde.
Der kunne man jo gå ind og standse ulykken nu.
Der hører jeg bare ikke et klart svar fra ordføreren på, om det er det, man vil gøre.
Jo, på erhvervsuddannelser vil man – og det er vi rigtig glade for, og vi regner jo også med, at der ikke kommer en finanslovsaftale igennem, uden at det klokkeklare krav bliver imødeset – men der er også nogle gymnasier, der er vigtige for landdistriktsområderne.
René Christensen (DF), 2018-09-06:
Jeg ved næsten ikke, hvordan jeg skal sige det mere klart.
Det er rigtigt, at vi på erhvervsskolerne gerne vil have det fjernet i 2019, men jeg vil gerne sige, at vi aldrig har ultimative krav.
Vi går ind og tager en debat med regeringen og en diskussion om, hvordan vi får løst de udfordringer med de muligheder, der er i en finanslov for 2019.
Så er der det andet med gymnasierne, og der synes jeg egentlig også jeg var meget tydelig i forhold til de gymnasier, som ordføreren jo også omtaler, altså de mindre gymnasier, særlig ude i provinsen.
Og jeg er fuldstændig enig i analysen.
Der har vi jo sagt, at vi i 2020 godt vil have en definition af, hvad det så er for nogle gymnasier, man kalder de mindre gymnasier.
Der skal man som finansordfører passe lidt på med at sige: Jeg ved lige præcis, hvornår et gymnasium er et mindre landdistriktsgymnasium.
For det gør jeg simpelt hen ikke.
Der bliver vi nødt til at få lidt hjælp, og det kan vi få i forbindelse med finansloven.
Så det er de mindre gymnasier.
Der er vi klare i mælet, og vi er også klare i mælet i forhold til erhvervsskolerne.
Og så vil vi sådan set også gerne have en afklaring i forhold til resten.
Altså, hvordan skal vi køre videre med det?
Kan der være en differentiering i forhold til omprioriteringsbidraget fremadrettet?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-09-06:
Jeg tror også, det er vigtigt med nogle klare definitioner.
For der er faktisk nogle gymnasier, som ligger i landdistriktsområder, men som ikke er specielt små, fordi de har et kæmpestort opland.
Så man skal også passe på med at sige, at det kun er nogle meget små gymnasier.
Men jeg tror, jeg forstod ordføreren sådan, at det specielt er der, hvor økonomien er virkelig udfordret, og hvor det også har en enorm betydning for det lokalområde, at man vil kigge på det.
Et andet sted, hvor man også kan sige at man kan standse ulykken, er jo i forhold til udhulingen af hele ældreområdet.
Der var ordføreren meget inde på det der med rådighedsbeløbet, og det er vi også meget enige med DF i.
Men der er jo også hele plejeområdet og den del af velfærdssamfundet, der går til de ældre, og der kan vi se at der mangler 5 mia. kr. i forhold til det demografiske træk alene på ældreområdet.
Men på ældreområdet mangler der faktuelt 5 mia. kr. til den udvikling, der er, og det er nu.
Altså, det er ikke i fremtiden, men det er nu.
Der kunne man jo standse ulykken, ved at vi f.eks. gik sammen i vores partier.
Vi har et forslag fra SF om en ældregaranti, hvor vi siger, at den ældreudvikling, der er i kommunerne, skal vi finansiere krone til krone.
Altså, kommunerne skal ikke stå med det kæmpe økonomiske efterslæb, der er, for det kommer kun til at gå ud over de ældre.
René Christensen (DF), 2018-09-06:
Så er vi lidt tilbage ved det, Jacob Jensen spurgte mig om, nemlig om det kun handler om penge.
Det handler ikke kun om penge, men det handler også om penge.
Og jeg kan give et godt eksempel.
Hvis man nu er ældre og man faktisk godt kan gå, men har svært ved at komme på toilettet, så er det sådan i dag, at man får en alarm, og så kan man ringe på den.
Så trykker man på den, og så kommer der en eller to hjemmehjælpere kørende i en bil hen til en.
De hjælper den pågældende borger på toilettet og venter på, at man har gjort det, man skulle, og hjælper borgeren op igen.
Så er der en kommune, som siger: Vi synes simpelt hen ikke, det er værdigt, at man skal sidde og vente på at komme på toilettet, så vi køber et intelligent toilet.
Her får man sådan set indrettet badeværelset, så man kan klare sig selv, og man kan selv komme på toilettet.
Men jeg vil bare sige, at det faktisk også giver en stor besparelse.
Så man kan ikke alene sige, at det skal være krone til krone, i forhold til hvor mange ældre der er.
Vi skal ikke kun kigge på, hvor mange penge vi putter ind, vi skal også kigge på, hvad det er for en kvalitet, vi får ud, og vi skal ikke tale de ældre ned og sige: Jeres oplevelse af ældrepleje er ikke vigtig; det er kun vigtigt for os politikere, hvad det koster.
Nej, oplevelsen af ældreplejen er vigtig.
Jesper Petersen (S), 2018-09-06:
Tak for det.
Hele præmissen for den finanspolitiske diskussion nu og i de her år handler jo om, at der bliver flere ældre i de kommende år, og der bliver også flere børn.
Og det er jo rigtig positivt.
Op mod sidste valg var Dansk Folkeparti meget klare i mælet om, at der var behov for en væsentlig større offentlig vækst, altså penge til kommuner og regioner, for at man kunne følge med de omkostninger, der bliver, når der bliver flere plejekrævende ældre og flere omkostninger på sygehusene osv.
Vi skal heller ikke længere tilbage end til Dansk Folkepartis sommergruppemøde i 2016 for at høre, at hr. Kristian Thulesen Dahl gentog, at en vækst på 0,8 pct. var det, Dansk Folkeparti ville have.
I stedet for indgås der jo aftaler i de her år, hvor man overhovedet ikke følger med, men altså underfinansierer velfærden, som også Jyllands-Posten dokumenterede i en artikel i sidste uge.
Det er gået fra sådan meget klare meldinger om betydelig finansiering til kommunerne, f.eks. når der kommer flere ældre, til at vi i dag hører, hvordan hr. René Christensen fra Dansk Folkeparti og hr. Jacob Jensen fra Venstre sender bløde bolde til hinanden, og der er lagt op til, at der skal laves en finanslovsaftale her.
Konflikten er fuldstændig forsvundet; Dansk Folkeparti lader til at være gået ind i regeringens måde at tænke på de her ting på.
Derfor må jeg direkte spørge: Vil DF fortsætte underfinansieringen af de velfærdsomkostninger, der er, når der bliver flere ældre og flere børn?
René Christensen (DF), 2018-09-06:
Hvorfor er vi så det?
Vi kom fra en periode med en socialdemokratisk ledet regering, hvor der var minusvækst.
Der var færre penge ude i det offentlige.
Vi er rigtig glade for, at vi har ændret det.
Så er det rigtigt, at vi ikke er kommet op på 0,8 pct. i dag – heldigvis, fordi udgifterne særlig til ikkevestlige indvandrere er faldet.
De er faldet, så der nu skal være et træk på 0,65 pct., og det er det, der er behov for.
Det er vi sådan set glade for.
Vi er glade for, at vi har flyttet os fra, at vi kom fra en periode, hvor man skar og skar og kommunerne derude skreg, til vi nu bl.a. ret hurtigt har kunnet få en værdighedsmilliard igennem, så der er kommet 1.000 mio. kr. mere om året øremærket til ældreområdet ud til kommunerne.
Men det, der foruroliger mig allermest nu, er, at det til næste år kommer over blokken.
Jeg har i dag fået at vide, at man f.eks. i Odense Kommune siger, at fordi det kommer over blokken, er der ikke behov for at bruge alle pengene på ældreområdet.
De har simpelt hen for mange penge på ældreområdet i Odense Kommune, så derfor tager de nogle penge fra værdighedsmilliarden: 3,5 mio. kr. vil de tage fra det, der hedder en værdig død, altså at man kommer godt herfra, og bruge på noget andet, fordi det ikke kommer over blokken.
Det foruroliger mig, at kommunerne går og siger, at de simpelt hen har for mange penge på ældreområdet, for det har de ikke.
Jesper Petersen (S), 2018-09-06:
Jeg synes, det er udenomssnak.
Det er meget velafpasset til den tid, der er til at komme med det, men det er altså 1 minuts udenomssnak, hvor der jo ikke bliver svaret på det spørgsmål, jeg stiller: Er Dansk Folkeparti med på at indgå en finanslovsaftale med regeringen, som jo ikke bekymrer sig om, at der er behov for flere penge, når der også bliver flere ældre?
Det, regeringen lægger op til i sin økonomiske politik, er jo, at hver gang der bliver to ældre mere på over 70 år, vil man kun sætte penge af til lidt mere end den ene, faktisk.
Det synes vi ikke er en god måde at gøre det på.
Hele den her diskussion bliver jo helt afkoblet fra, hvad der foregår ude i den kommunale virkelighed.
For at undgå det, for at sørge for, at der er en ordentlig finansiering, når der bliver f.eks. flere ældre – og også flere børn i daginstitutionerne – så må vi bare have et klart svar fra Dansk Folkeparti: Er man med på igen at bruge pengene på at lette skatten i stedet for at følge med og betale mere til kommunerne, når de får større omkostninger til ældre og børn?
René Christensen (DF), 2018-09-06:
Det er en sådan lidt ærgerlig diskussion, for for det første ligger der faktisk ikke ret mange skattelettelser i den her finanslov.
Det må man bare erkende: Det gør der ikke.
Så det er jo ikke det, der er på tale her.
Så vil jeg også for det andet om det her med pengene sige: Jeg troede faktisk kun, det var Enhedslisten, der havde det der med krone til krone.
Lad mig give et andet eksempel bare for at tegne sådan et billede af, hvor tåbelig en diskussion det er: Hvis jeg derhjemme har en varmeudgift på 20.000 kr., så vil jeg isolere mit hus, så jeg til næste år kun har en varmeudgift på 16.000 kr. Er der så blevet meget, meget koldere i mit hus?
Det er der ikke.
Altså, det er sådan, det er.
Det handler ikke kun om at bruge penge.
Jeg anerkender ikke, at hver gang vi bliver en borger mere, koster det nøjagtig det samme i dag, som det kostede for 5 år siden.
Prøv engang at høre her: Ude i kommunerne er de også superdygtige til at finde på nye løsninger.
De er superdygtige til at finde ud af at gøre det bedre.
Det koster mindre, og så kan de også lave omprioriteringer, tage noget fra det grønne område og flytte det over til ældreområdet, og det er jo rigtig godt.
Men der bliver ikke minusvækst i nogen af de finanslove, som Dansk Folkeparti har været med til at lave, og det kommer heller ikke til at ske fremover.
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Når jeg kan lyde en lille smule bitter, og det må jeg nok give fru Jane Heitmann ret i jeg gør, så er det jo, fordi velfærden, siden den nuværende statsminister tiltrådte som statsminister i 2015, er blevet udhulet med 4,4 mia. kr.
Der er simpelt hen blevet færre offentligt ansatte.
Og i tiden fremover efter næste valg, hvis Venstre fortsætter på statsministerposten, fortsætter den negative udvikling.
Det kan jeg godt føle mig lidt bitter over.
Hvad vil vi gøre i forhold til prioritering på det grønne område?
Vi vil prioritere inden for det samme råderum, som regeringen gør frem til 2025 og derefter.
René Christensen (DF), 2018-09-06:
Velfærd er blevet sådan et ord, vi bare siger, ligesom demografisk træk.
Man siger »demografisk træk«, og så tror man, alle ved, hvad det betyder, og vi tænker hver vores, når vi siger det.
Jeg vil gerne sige, at når vi siger »velfærd« i Dansk Folkeparti, tænker vi på kernevelfærd.
Og hvad er så kernevelfærd?
Det er også bare et ord, man slynger om sig med.
Det er bl.a. ældreområdet, det er børn og unge-området, og det er undervisningsområdet.
Det er de tre områder, som vi kalder kernevelfærd.
Så ligger der en masse rundtom, hvor vi faktisk godt synes der kan ske nogle rationaliseringer.
Er det kernevelfærd at drive et superligastadion?
Altså, det prioriterer man jo ude i kommunerne, og man kunne godt diskutere, om det er kernevelfærd at drive et superligastadion.
Rune Lund (EL), 2018-09-06:
Tak for det.
Men hvis vi skal sikre, at velfærden ikke bare holder skindet på næsen, i takt med at der kommer flere ældre og flere børn, men at velfærden udvikler sig i takt med den generelle velstandsstigning i samfundet, og hvis den offentlige velfærd ikke bare skal stå stille og blive relativt mindre, mens det private forbrug vokser og den private sektor vokser, skal vi sådan set bruge mange flere penge på velfærd for også at udvikle den.
Så skal vi op på at bruge penge svarende til det udvidede demografiske træk, som ligger på cirka det dobbelte af det demografiske træk.