runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Elholm (V), 2025-05-15:
Tak for ordet.
I Venstre støtter vi den grønne omstilling, men vi kan ikke støtte et forslag, som risikerer at gøre mere skade end gavn.
Forslaget her omfatter udelukkende danske banker og vil derfor flytte finansiering til udenlandske banker i stedet for, udenlandske banker, som måske ikke nødvendigvis er lige så optaget af den grønne omstilling, som den danske finanssektor heldigvis er.
Der er virksomheder, som har fossile aktiviteter, og de skal også have mulighed for at omstille sig.
Det kræver adgang til kapital, og det er lige præcis sådan nogle investeringer, som det her forslag risikerer at hindre.
Jeg har i dag fået oplyst af Finans Danmark, at 61 pct. af penge- og realkreditinstitutterne har sat reduktionsmål for deres udlån, og at 97 pct. af finanssektoren har inddraget bæredygtighed i deres kundedialog i højere grad end det, de bliver afkrævet af myndighederne.
Så derfor bevæger den finansielle sektor sig i den rigtige retning, og den finansielle sektor bruger den aktive måde at være på til i højere grad at få en grønnere politik, og derfor risikerer det her forslag at gøre mere skade end gavn.
At pålægge ekstra byrder til danske virksomheder og hindre dem i at skubbe på den grønne omstilling i virksomhederne kan Venstre ikke støtte.
I øvrigt mener vi også, at den finansielle regulering bør være EU-regulering, så vi sikrer en lige og fair konkurrence og dermed også giver mulighed for, at de danske virksomheder rent faktisk kan føre deres klimapolitik.
Derfor støtter Venstre ikke forslaget.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-15:
Tak for det.
Vi har jo også nogle internationale forpligtelser.
Jeg vil også gerne tilføje, at bankerne jo har kunder, og måske synes kunderne ikke, at det er så fedt, at deres bank, hvor de har deres penge, bruger kundernes opsparing på at underminere kundernes egen fremtid.
Vi har forpligtet os under Parisaftalens artikel 2, 1 c., til, at vi skal vende de globale pengestrømme.
Hvad mener Venstre vi skal gøre nationalt fra Danmarks side, altså ikke gennem EU – Vi har jo som land underskrevet Parisaftalen – for at vende de globale pengestrømme?
Jeg taler ikke om de offentlige pengestrømme, men om de private pengestrømme.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-05-15:
Altså, DR's bestyrelse træffer ikke beslutninger om, hvilken journalistik der skal bringes hvor og hvornår, eller om, hvordan de enkelte journalister bliver ansat, interviewer eller for den sags skyld vinkler deres historier.
Hvis man tror det, er det forkert.
Man træffer strategiske beslutninger, man varetager budgettet, man ansætter generaldirektøren og så fremdeles, og man er engageret i strategiprocesser m.m.
Jeg mener, at gennemsigtighed er vigtigt, men jeg mener ikke, at gennemsigtighed og politiske holdninger er hinandens modsætninger, tværtimod.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-05-15:
[Lydudfald].
Tak for en udmærket tale.
Jeg spørger bare, om der er noget nyt i den tale, vi hørte i dag i forhold til den tale, som blev holdt under førstebehandlingen.
Søren Søndergaard (EL), 2025-05-15:
Det her forslag handler om, hvordan vi sammensætter DR's bestyrelse, og hvordan vi sikrer, at DR's bestyrelse er bredt sammensat og repræsenterer den danske befolkning i sin bredde.
Der har vi så lavet en aftale, hvor vi har indstillet til, at de seks største partier i Folketinget skal bidrage til et udpegningssystem.
Så havde vi en diskussion under førstebehandlingen, som egentlig var meget interessant, om, hvorvidt de seks partier ikke længere repræsenterer tilstrækkeligt af den danske befolkning.
Det har så fået Alternativet til at stille et konkret ændringsforslag, hvor man siger, at det skal være 85 pct., altså at under alle omstændigheder skal dem, der repræsenterer befolkningen, repræsentere 85 pct. af mandaterne i Folketinget.
Jeg vil sige, at jeg synes, at det er et godt forslag.
Det sagde jeg også under førstebehandlingen.
Jeg vil stemme imod det, og derfor skal jeg lige forklare hvorfor.
Det er, fordi vi har en aftale.
Vi har en aftale om, hvordan det skal se ud, og den aftale følger vi selvfølgelig.
Men jeg vil godt understrege, at det er et reelt problem.
For hvis vi tager udgangspunkt i det sidste valg, repræsenterer de seks største partier i Folketinget 74,4 pct. af stemmerne, dvs. tre fjerdedele.
Det vil sige, at der er 25 pct. af befolkningen, som så at sige ikke kan føle sig repræsenteret via det her system.
Det er faktisk en dramatisk ændring.
Hvis vi nu f.eks. går tilbage til 1984, repræsenterede de seks største partier 88,8 pct. af stemmerne.
Hvis vi bare tager tilbage til 2007, repræsenterede de seks største partier 89 pct. af stemmerne.
Så der er altså sket en markant sænkning af repræsentativiteten i DR's bestyrelse, og det synes jeg at vi skal kigge på.
Som sagt har vi en aftale om noget andet.
Jeg havde håbet, at vi i forligskredsen måske kunne lægge op til en ændring allerede nu.
Det har vi så ikke kunnet finde frem til.
Derfor følger jeg den aftale, vi har, men jeg vil bare sige, at vi i hvert fald meget gerne vil være med til at tage det op i forbindelse med de forhandlinger om det kommende medieforlig, som skal ske næste år.
For vi synes, at det er helt afgørende, at der, når vi har DR, som vi alle sammen bidrager til, også er en sikkerhed for, at det ikke bare er tre fjerdedele eller to tredjedele – det kan jo komme endnu længere ned ved kommende valg – men er en overvældende del af den danske befolkning, som er repræsenteret.
Tak for ordet.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-15:
Men ministeren kritiserede mit ændringsforslag, i forhold til at man ikke må have været politisk aktiv inden for de sidste 5 år, hvis man skal sidde i DR's bestyrelse.
Men hvorfor er det vigtigt?
Det er jo, fordi vi andre, når vi deltager i debatter, f.eks. på DR, jo så skal vide, at den ledelsesstruktur, der er på DR, er upartisk; de favoriserer ikke bestemte politiske interesser.
Hvis du samtidig er kandidat eller direkte kommer fra et parti eller har været topminister, så er der jo en risiko for, at der er en politisk farvning af det, og dermed mister hele institutionen legitimitet.
Så vil ministeren ikke kommentere på, hvordan vi sikrer, at det er en upartisk organisering, der kan varetage forskellige politiske debatter og dermed rumme alle, og derudover på, hvordan vi lever op til EU-forordningen, der netop siger, at vi skal have upartiske statsfinansierede medier?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-05-15:
De krav, vi nu stiller til fremtidige medlemmer af DR's bestyrelse, hviler på en lang række objektive kriterier, og jeg mener ikke, at det er diskvalificerende, at man som menneske har været engageret i politik.
Tænk, hvis man her fra Tingets side besluttede, at mennesker med en forskerbaggrund og samtidig en politisk baggrund ikke måtte forske, 5 år efter at de forlader Folketinget – for hvordan kan vi så stole på deres forskning?
Den er nok politisk motiveret eller præget af bias.
Det mener jeg ville være et kæmpe brud på de rettigheder, hvert enkelt menneske træder ind ad døren med her.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-05-15:
Jeg synes, som jeg også nævnte i talen, at der er en konkurrenceforvridning.
Hvis det her kommer til at gælde for danske banker, som opererer i Danmark, men det ikke kommer til at gælde for udenlandske banker, som opererer i Danmark, så har vi en konkurrenceforvridning.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-15:
Næh, indholdet er jo sådan set selvfølgelig det samme.
Forslaget er det samme, men det er jo, fordi alle de forslag, jeg har, behandler jeg ud fra alle de behandlinger, der er.
De almindelige forslag har jo tre behandlinger, og de her beslutningsforslag har to, og derfor insisterer jeg på, at alle behandlingerne skal være reelle, og det håber jeg selvfølgelig vi alle sammen enige om.
Det er jo det, der er processen her.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-05-15:
Det er vi ikke alle sammen enige om.
Der er jo en norm i Folketinget om, at man redegør for sit lovforslag og sit beslutningsforslag under førstebehandlingen, og hvis der ikke er noget nyt at tilføje, er det sådan, man gør det.
Ønsker fru Theresa Scavenius, at vi alle sammen skal rejse os op og tage alle forslag tre gange med tre taler under henholdsvis første, anden og tredje behandling?
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-15:
Ja, det er lige præcis det, jeg ønsker mig.
Vi havde et eksempel på det, jeg tror, det var en uge eller to siden, hvor sundhedsministeren ved tredjebehandlingen forsvarede sit abortlovforslag, og det affødte en 2½ timer lang debat, og det var en helt fantastisk debat, hvor alle ordførerne kom i spil og vi netop fik en rigtig god afslutning.
Grunden til, at det er vigtigt med de her tre debatter er, at når man har vedtaget et lovforslag, er verden, samfundet og alle folketingsmedlemmer klar over, hvad der blev besluttet, hvad der var for og imod, og hvor de forskellige politiske positioner ligger.
Så det er lige præcis det, der er vigtigt, for at vi har en grundig lovbehandling, og det har vi desværre alt for lidt af i dag.
Ida Auken (S), 2025-05-15:
Det er en spændende tanke.
Vil ordføreren så forpligte sig til at være her til alle lovforslag og alle beslutningsforslag ved alle tre behandlinger og høre alle de her taler?
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-15:
Som enkeltperson er det nok svært at kunne følge med i forhold til en stor regering, så det, jeg gør, er, at for så vidt angår alle de forslag, jeg har tid og ressourcer til at læse, kommer jeg til alle tre behandlinger og behandler forslagene i udvalgene og stiller spørgsmål til dem og laver ændringsforslag.
Det, jeg kunne ønske mig af alle her, var jo, at man læste alle lovforslagene.
For vi ved jo godt, at hvis man skulle læse alle lovforslagene grundigt, var der jo ikke tid til det.
Så det handler om at tilpasse antallet af lovforslag, sådan at det faktisk er muligt, at vi behandler dem alle sammen grundigt.
Det fortjener vores borgere.
Alle lovforslag er vigtige.
Hvis de ikke bliver behandlet tre gange her, er det jo en overflødig institution, vi sidder i.
Ida Auken (S), 2025-05-15:
Jeg har bare lagt mærke til, at ordføreren holder sin tale til sine forslag, og så går ordføreren.
Så kan vi andre sidde herinde i timevis.
Så skal vi have sådan et Folketing, hvor man kun er her til sine egne forslag, og hvor vi skal høre nogle alenlange taler, eller skal vi prøve at arbejde sammen alle 179 medlemmer?
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-15:
Jamen jeg kan glæde fru Ida Auken med, at jeg holder en tale lige om lidt til det andet lovforslag, jeg er i gang med at behandle.
Så alle de lovforslag, jeg behandler, kommer jeg og holder taler til.
Så det er ikke kun mine egne forslag.
Det, som ordføreren ikke forholder sig til, er jo spørgsmålet om, hvor mange lovforslag det er muligt at læse og behandle grundigt.
Vi havde f.eks. nogle sundhedslovforslag her i tirsdags, som var på op imod 1.000 sider.
Hvor lang tid er der behov for, for at man faktisk grundigt kan sætte sig ind i det?
Så jeg ønsker mig, at flere læste og satte sig grundigt ind i det og holdt talerne, og at vi så havde færre lovforslag, så der var tid til den grundige debat.
Louise Elholm (V), 2025-05-15:
Tak for det, og tak for ordet.
Nu står vi med B 144, som i praksis har samme sigte, blot med fokus på investeringer, altså endnu et forslag, der forsøger at regulere den danske finanssektor nationalt uden for EU's rammer.
Venstre deler ønsket om grøn omstilling, men vi støtter ikke dette forslag, og vi har tre grunde herfor.
For det første vil et nationalt forbud have begrænset effekt.
Uden fælles EU-regler vil investeringerne blot flytte til aktører i andre lande.
Det skader dansk konkurrenceevne, og det skader ikke mindst klimaet.
For det andet er den finansielle sektor allerede i gang.
Flere banker og pensionsselskaber har frivilligt fremmet deres investeringspolitikker.
80 pct. af alle pengeinstitutter har et mål for, hvor meget de vil have af klimareduktion i deres investeringer.
Vi skal støtte den udvikling og ikke undergrave den med rigid lovgivning.
For det tredje risikerer forslaget faktisk at spænde ben for den grønne omstilling.
Mange virksomheder med fossile aktiviteter er i gang med at omlægge deres forretning, og det kræver adgang til kapital.
Hvis vi forbyder investeringer i disse virksomheder, risikerer vi at gøre det umuligt at finansiere netop den transformation, som vi ønsker.
Det giver ikke nogen mening at blokere for grønne fremskridt under dække af grønne intentioner.
Derfor stemmer Venstre imod.
Tak for ordet.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-05-15:
Tak for det.
Som det også lige er blevet nævnt, er det her beslutningsforslag jo i stil med B 143 om bankernes udlån, som vi lige har behandlet.
I Danmarksdemokraterne mener vi ikke, at det er statens opgave at diktere, at pensionsselskaber ikke må investere i olie- og gasselskaber.
Det underminerer den frie markedsøkonomi og risikere at føre til en glidebane, hvor politiske prioriteringer får forrang over for investeringsmæssig sund fornuft.
Som forslagsstillerne selv peger på, er der allerede sket en bevægelse i finanssektoren, hvor banker og pensionsselskaber indgår klimapartnerskaber for at fremme grønne investeringer.
Der er også et hensyn til danskerne selv.
Hvis vi begynder at politisere investeringerne, risikerer vi at svække afkastet, ikke nødvendigvis i morgen, men over tid.
Det rammer ikke samfundets rigeste, men det rammer den almindelige lønmodtager, som forventer, at hans eller hendes pension behandles professionelt og ikke ideologisk.
Så i Danmarksdemokraterne støtter vi ikke beslutningsforslaget.
Pernille Vermund (LA), 2025-05-15:
Med det beslutningsforslag, som vi behandler nu, ønsker Enhedslisten og SF at pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag, der i overensstemmelse med Parisaftalens mål indfører et forbud mod finanssektorens investeringer i fossile selskaber, der udvider med nye olie- eller gasfelter, nye kulminer, kulmineudvidelser eller nye kulkraftværker.
I Liberal Alliance mener vi ikke, at vi politikere skal bestemme, hvad den finansielle sektor skal investere i.
Det er op til den finansielle sektor selv.
Derfor kan vi i lighed med det beslutningsforslag, som vi behandlede for en time siden ikke støtte forslaget her.
Mai Mercado (KF), 2025-05-15:
Tak for ordet, og tak til SF og Enhedslisten for at fremsætte forslaget, som jo ligger i tæt forbindelse til det forrige forslag, som salen netop har behandlet, og som vores almindelige ordfører var til, men hun kan så ikke lige være her til det her.
Ligesom med det forrige forslag kommer Konservative ikke til at støtte det beslutningsforslag, vi behandler nu.
Argumenterne er et stykke ad vejen de samme.
For det første har vi ikke et ønske om at tage selvbestemmelsen fra bankerne, for det skal være op til dem selv at bestemme, hvordan de investerer deres egne penge.
For det andet ser vi også en udvikling på området.
Bemærkningen nævner det selv, nemlig at på godt 40 år er afkastet fra den fossile sektor faldet fra næsten 30 pct. i 1980 til 3,2 pct. i 2024.
Mange energivirksomheder har gang i en grøn omstilling, og det skal vi ikke blande os i, fordi der stadig er en andel af porteføljen, som er sat i fossile energikilder.
Så den samlede vurdering bliver altså, at Konservative ikke kan støtte det her beslutningsforslag, ligesom vi heller ikke støttede det foregående.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-15:
Lad os tage det sidste tænkte eksempel med en virksomhed, der har 80 pct. grønne aktiviteter og 20 pct. sorte aktiviteter – det er det eksempel, ordføreren kom med.
Mai Mercado (KF), 2025-05-15:
Politisk er vi bare uenige med SF.
Vi ønsker ikke, at det skal være politikerne, som træffer de beslutninger for virksomhederne.
Det synes vi skal være virksomhederne selv.
Og når vi kan se, at der er en grøn omstilling i gang, hvor der er virksomheder, som allerede er i gang med at udskifte deres portefølje, tror vi på, at det går den rigtige vej, og derfor har vi ikke planer om at regulere yderligere.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-15:
Men det giver jo simpelt hen bare ikke mening, for hvis der er en virksomhed, der er på vej til at gå fra sort til grøn, sådan som vi har set, vil det jo heller ikke give mening i den transition så at investere i nye kilder i en ekspansion, og derfor ville den virksomhed jo stadig væk godt kunne få investeringer.
Så jeg forstår simpelt hen ikke ordførerens logik.
Så siger ordføreren, at politikerne ikke skal beslutte det, men det har vi jo gjort.
Vi har jo taget den beslutning, at vi skal leve op til Parisaftalen, og inden for Parisaftalen kan vi ikke foretage ekspansion af nye fossile energikilder.
Mai Mercado (KF), 2025-05-15:
Jeg kan da godt gentage, hvad jeg sagde i min tale, som jo egentlig var relativt kort, nemlig at vi ikke har et ønske om at regulere bankerne yderligere på det her område.
Der står vi så i et modsætningsforhold til SF, ligesom en række af de øvrige borgerlige partier gør.
Kim Aas (S), 2025-05-15:
Tak for ordet, formand.
Vi behandler i dag forslag B 144, som er fremsat af Enhedslisten og SF, og det handler om et forbud mod, at danske banker og pensionskasser investerer i selskaber, der udvider deres aktiviteter inden for fossile brændsler.
Der er en klar relation mellem det beslutningsforslag, vi netop har behandlet, så lad mig sige nogle ting igen.
Det kræver, at vi får omlagt investeringer og kapitalstrømme i en grønnere retning, og her spiller den finansielle sektor selvfølgelig en vigtig rolle.
Det er vi i Socialdemokratiet fuldstændig enige i.
Men vi er samtidig nødt til at sikre, at de tiltag, vi sætter i gang, faktisk virker og ikke ender med at give bagslag.
Det kan betyde, at de danske aktører stilles dårligere, uden at vi opnår den ønskede klimaeffekt.
Vi risikerer også at gøre det sværere for virksomheder, der faktisk forsøger at transformere sig i en grøn retning, eksempelvis ved at opkøbe fossile aktiviteter med henblik på at omstille dem.
Grøn omstilling kender ikke landegrænser, og vi ser kun en reel effekt, når spillereglerne er de samme på tværs af EU.
Det er også værd at nævne, at vi i forvejen har en regulering på området.
Finansielle institutioner er allerede forpligtet til at tage højde for bæredygtigheds- og klimarisici i deres investeringer og udlån.
Det skal vi selvfølgelig arbejde videre på og ikke spænde ben for.
Så lad mig slå fast, at Socialdemokratiet deler ambitionen om en hurtig, mere retfærdig og grøn omstilling.
Men vi mener ikke, at vejen frem går gennem isolerede, nationale forbud.
Vi skal arbejde for en stærkere og mere nuanceret og ensartet EU-regulering, og vi skal understøtte den grønne omstilling, ikke gøre den sværere.
Derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte beslutningsforslaget.
Jeg skulle sige fra Moderaterne, som desværre var nødt til at gå til noget andet, at de heller ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Morten Bødskov (S), 2025-05-15:
Fordi det handler om, at vi skal sikre, at også den finansielle sektor har fokus på værdien af både at sikre rammer for investorer, der gerne vil investere grønt, og også for, at deres egne investeringer trækker i en grøn retning.
Man kan gå ind og læse arbejdsgrundlaget for det grønne klimapartnerskab på det finansielle område, og i forhold til at læse det papir, tror jeg, hvis jeg skal være helt ærlig, at det er svært at finde et europæisk land, der er mere ambitiøst, med hensyn hvordan den finansielle skal udvikle sig i en grøn retning, så jeg har intet problem med det arbejde.
Tværtimod bidrager det til, at den finansielle indstri kan blive mere grøn.
Peter Kofod (DF), 2025-05-15:
Tak for det, og tak for ministerens tale.
Jeg synes, at det forslag, vi behandler nu, og også det forrige, er et meget godt eksempel på, hvorfor man rent ud sagt ikke kan bruge venstrefløjen til særlig meget.
Der vil jeg da bare minde regeringen om det, som jeg håber ministeren godt ved, nemlig at når man skal bruge 90 mandater – måske lidt mere end det, regeringen råder over – kan man jo i sager som den her altid kontakte Dansk Folkeparti for at opnå et resultat, der er til glæde for fædrelandet.
Det vil jeg bare minde ministeren om.
Morten Bødskov (S), 2025-05-15:
Jeg siger tak.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-15:
Tak, og tak til ministeren.
Den her debat bliver jo meget teknisk og sådan lidt djøfagtig, og det er vi også selv skyld i, vil jeg gerne tage på mig.
Danmarks største kommercielle pensionskasse, PFA, har investeret 1,3 mia. kr. i TotalEnergies.
TotalEnergies er en af de største fossile virksomheder, der ekspanderer globalt og tjener milliarder til sine aktionærer.
TotalEnergies er i øjeblikket i gang med at bygge verdens største opvarmede olierørledning, der går hele vejen igennem Uganda, og de klimaaktivister, der protesterer mod olierørledningen, bliver jaget på flugt, tortureret og sat i fængsel.
De bliver tvunget til at flygte fra deres land.
Mener ministeren, at det er forsvarligt, at en stor førende pensionskasse som PFA direkte giver en økonomisk saltvandsindsprøjtning til TotalEnergies, der gennemfører aktiviteter, der underminerer ikke kun vores klima, men også menneskerettighederne i et land som Uganda?
Morten Bødskov (S), 2025-05-15:
Det skal jeg ikke forholde mig til, men jeg kan sige, at TotalEnergies har fået tildelt licenser til at lagre CO 2 ude i Nordsøen, og det er måske et ganske godt eksempel på, at verden ikke er så sort-hvid, som spørgeren nu her og ofte ser på den som værende.
Det her med, at TotalEnergies som selskab også er aktive eksempelvis inden for CO 2 -lagring, er jo et ganske godt bevis for, at selskaber har forskellige aktiviteter, og TotalEnergies er her i Nordsøen klar til at tage et ansvar for at lagre CO 2 .
Vi har jo i fællesskab lavet en endog meget stor aftale om CO 2 -lagring, og det var da min opfattelse, at det skulle være et af de næste skridt i den grønne omstilling i Danmark.
Men det kan være, at jeg har misforstået Enhedslistens indstilling til den aftale.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-15:
Jeg synes egentlig, at det er ret vildt, at ministeren ikke vil forholde sig til den konkrete sag, jeg fremførte.
Sagens essens er jo, hvad de her investeringer, som danske pensionskasser, i det her tilfælde PFA, og andre foretager, har af konsekvenser for mennesker og for vores klima.
Det er det, det her forslag handler om, og jeg beder ministeren forholde sig til den investeringsstrategi, som Danmarks største pensionskasse har valgt.
I dag har vi en tilhører her i Folketingssalen, der er flygtet fra Uganda på grund af den undertrykkelse, som han som klimaaktivist har mødt, fordi han har kæmpet imod den her olierørledning.
Det er TotalEnergies, der har entreprisen på det og hiver olie ud af Afrika.
Hvad mener ministeren om det?
Morten Bødskov (S), 2025-05-15:
Jeg har meget stor forståelse for civilsamfundsaktiviteter og enkelte aktivisters engagement i at sikre klimafremgang og grøn omstilling.
Der er ingen som helst tvivl om den sag, men det er jo ikke rimeligt, at spørgeren stiller mig et spørgsmål om en konkret sag – det er første gang, jeg hører om den – og så på den måde forsøger at skyde mig ting i skoene om en manglende forståelse for klimaomstilling og menneskerettigheder og alt muligt andet.
Det er simpelt hen ikke en rimelig måde at diskutere på, bare for sige det, som det er.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-15:
Så vil jeg gerne stille et lidt mere overordnet spørgsmål til ministeren.
Morten Bødskov (S), 2025-05-15:
Jeg synes, vi skal gøre, hvad vi kan, for at sikre, at vi har regler for vores finansielle institutioner, som er klare, herunder pensionskassernes rammer for grønne investeringer.
Det er derfor, vi har vedtaget en hel række af temmelig omfattende lovgivninger i EU, som er med til at sikre rammerne for det.
De konkrete sager har jeg svært ved at forholde mig til, og det er derfor, jeg svarer, som jeg svarer.
Det er der mange af dem, der gør, og det gør den pågældende pensionskasse i øvrigt også i mange andre sammenhænge.
Men den konkrete sag har jeg lidt svært ved at forholde mig til, da det er første gang, jeg hører om den.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-15:
Klimarådet har i 2022 konkluderet, at der er behov for, at regeringen, og jeg citerer, gør en større indsats for at etablere rammebetingelser, der kan begrænse de sorte investeringer, fremfor kun at have fokus på de grønne investeringer.