runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-11-29:
Mener ministeren som bl.a. tidligere ansat på området – ligesom jeg – at man kan være bekendt at have arbejdsforhold i ældreplejen, hvor de ansatte skal acceptere delt tjeneste og dermed arbejde to gange om dagen med en pause på f.eks. 2-4 timer, og forventer ministeren fortsat at kunne rekruttere personale til området, hvis dette kan være et grundvilkår for fuldtidsansættelse i nogle kommuner?
Thyra Frank (LA), 2017-11-29:
Tak for det.
Den enkelte kommune er forpligtet til at sikre, at der er nogle ordentlige rammer for og de nødvendige ressourcer til, at medarbejderne i ældreplejen kan yde en ordentlig og værdig pleje og omsorg.
Medarbejderne i ældreplejen er omdrejningspunktet for, at vi kan lykkes med at sikre en god og værdig ældrepleje.
Derfor er det selvfølgelig også vigtigt, at der i den enkelte kommune er et ledelsesmæssigt fokus på at sikre gode rammer og arbejdsvilkår for medarbejderne, så de kan yde den bedst mulige pleje og omsorg, og så det fortsat er attraktivt at arbejde i ældreplejen.
Jeg tror, de færreste vil finde det attraktivt fast at skulle arbejde to gange om dagen med en mellemliggende pause på 2-4 timer.
Som ældreminister er jeg optaget af at sikre gode rammer for kommunerne, så de kan yde en god og værdig ældrepleje.
Og det har regeringen gjort sammen med Dansk Folkeparti ved de seneste finanslovsaftaler, bl.a. med den årlige værdighedsmilliard.
Jeg vil gøre alt, hvad jeg kan for at tale det her område op, for vi har altså brug for at lovprise og påskønne de mange fantastiske medarbejdere, som arbejder hver eneste dag for få det hele til at hænge sammen.
Vi her på Christiansborg skal udstikke de overordnede rammer for, at kommunerne kan levere en god og værdig pleje, og så skal vi overlade det til kommunerne som arbejdsgivere selv at få de daglige vagtplaner til at hænge sammen.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-11-29:
Tak for det.
Ikke desto mindre kan vi forstå på det, vi lytter os til igen og igen – både fra ansatte og altså her også fra ledelsen – at man gør gældende, at det ikke er muligt at levere en værdig ældrepleje, medmindre de ansatte vil acceptere delt tjeneste.
I går kunne vi så høre, at tre ud af fire kommuner ikke kan rekruttere personale nok.
Så tænker jeg: Er det svært at forstå, at det måske er svært at rekruttere personale nok, når udgangspunktet er, at man skal arbejde på nogle vilkår, hvor man dels ikke kan få en fuldtidsstilling, dels måske kan være nødt til at skulle acceptere delt tjeneste, eller at ledelsen i det mindste mener, at det burde man acceptere for at få enderne til at nå sammen?
Er det vilkår, der gør det sandsynligt, at vi i det mindste i fremtiden vil kunne rekruttere personale nok til ældreområdet?
Thyra Frank (LA), 2017-11-29:
Altså, grunden til, at man får de samme svar, er jo, at jeg har den samme mening, når jeg svarer på det, fordi jeg får de samme spørgsmål.
Og jeg talte netop om det, som jeg også hørte FOA's Karen Stæhr sige i går, nemlig hvor vigtigt det er at tale det her område op.
Jeg synes ærlig talt, at jeg hele tiden hører spørgeren tale om alt det, der ikke fungerer.
Jeg har været i 60 kommuner indtil videre, og jeg ser faktisk rigtig mange medarbejdere, som brænder for det her, og som oplever, at det fungerer.
Så nogle steder fungerer det altså.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-11-29:
Jeg afviser bestemt ikke, at det nogle steder fungerer, men ikke desto mindre er der rigtig mange ansatte i ældreplejen, som giver udtryk for særdeles pressede vilkår.
Når alle opgaver skal løses i en deltidsansættelse om formiddagen, mangler man den fleksibilitet, som der måske kunne ligge i, at man kunne flytte nogle opgaver som oprydning og dokumentation og andet til om eftermiddagen, når det er sådan, at man skal være færdig tidligt.
Deler ministeren opfattelsen af, at der ikke er opgaver nok til en hel og sammenhængende arbejdsdag?
Thyra Frank (LA), 2017-11-29:
Nu er det ikke mig, der planlægger, hvordan arbejdsdagen skal være derude på de forskellige steder.
Det er nu engang den ledelse, der er på stedet, som ved hvordan det passer bedst – så det skal jeg ikke ind at blande mig i.
Men jeg anerkender til enhver tid, at vi skal skabe et godt arbejdsmiljø.
Og jeg vil også sige, at man som leder da vil gøre alt, hvad man kan, for at have glade og veltilfredse medarbejdere, for derudaf kommer jo også glade og veltilfredse borgere.
Man kan jo sjældent give sine borgere noget, som personalet ikke indeholder.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-11-29:
Det er meget få kommuner, der tilbyder de ansatte fuldtidsstillinger i udgangspunktet.
Har ministeren initiativer på vej, som kan sikre, at kommunerne har råd til at ansætte medarbejderne på rimelige vilkår – eksempelvis på fuld tid, eksempelvis så de kender deres vagter, eksempelvis så de arbejder i faste teams – til gavn for de ansatte, som vi rigtig gerne vil rekruttere, men bestemt også til gavn for de ældre?
Thyra Frank (LA), 2017-11-29:
Det er klart, at det er noget, som man skal se på.
Jeg er rigtig, rigtig glad for, at vi bl.a. har set på sådan noget som ledelse for at se, om vi kan gøre et eller andet for at få en bedre ledelse inden for det kommunale område.
Jeg er også glad for, at vi økonomisk har løftet rammerne med 800 mio. kr. i de aftaler, der ligger for 2018.
Rasmus Prehn (S), 2017-11-29:
Altså, sagen er den, at det nærmest var en skandale, vi havde her i sommer, hvor vi havde den her Dana Cup med den ene bus efter den anden, der var mangelfuldt indrettet med hensyn til bremser og andet.
Der gik ministeren ind i sagen for at stramme op på det her.
Nu viser det sig så, at der, på trods af at ministeren har været inde over det, er nye fejl.
Der kan ministeren jo godt kommer her i salen og sige, hvad der så skal til ekstra.
Hvis ikke det er bødestørrelser eller nogle andre syn, hvad skal der så til for at sikre, at vi kan sende vores børn trygt af sted med bussen?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-11-29:
Mener ministeren som bl.a. tidligere ansat på området, at man kan være bekendt at have arbejdsforhold i ældreplejen, hvor de ansatte skal acceptere delt tjeneste og dermed arbejde to gange om dagen med en pause på f.eks. 2-4 timer, og forventer ministeren fortsat at kunne rekruttere personale til området, hvis dette kan være et grundvilkår for fuldtidsansættelse i nogle kommuner?
Inger Støjberg (V), 2017-11-29:
Fordi jeg i virkeligheden ikke kun mener, at det handler om byrådsmedlemmer.
Jeg mener, at det er helt ude på den enkelte institution, at forældrene også skal tage den her diskussion.
Jeg mener faktisk, at vi kommer til at stå meget, meget stærkere, hvis det er et ansvar, der påhviler os alle sammen, hvis det er et ansvar, vi rent faktisk påtager os alle sammen.
Så siger jeg jo ikke, at man i fremtiden nødvendigvis altid vil se det sådan her, for hvis man kan se, at der sker et alvorligt skred, kan man selvfølgelig tage diskussionen herinde, men jeg mener rent faktisk, at det ville være bedst, hvis vi hver især tog det ansvar på os.
Jeg tror på det lokale selvstyre, og nu kan jeg jo sige, at jeg i hvert fald også kan tro på det regionale selvstyre, for man kan jo se, hvordan et medlem fra Dansk Folkeparti rent faktisk har taget debatten.
Karina Due (DF), 2017-11-29:
Tak for det, og tak til ministeren, fordi hun er opmærksom på, at Dansk Folkeparti gør det godt mange steder.
Jeg ville ønske, at jeg kunne sige det samme om Venstres medlemmer rundtomkring, for det, vi ser, er, at de gør det stik modsatte af, hvad ministeren siger.
De stemmer ja til minareter, de stemmer nej til et forbud mod halalkød, de stemmer fuldstændig stik modsat af det, ministeren står og siger.
Jeg kan godt en gang imellem være en lille smule i tvivl om, hvad Venstres holdning egentlig er, hvad regeringens holdning er, for ministeren siger alle de rigtige ting, men desværre er det ikke det, vi ser i virkeligheden.
Inger Støjberg (V), 2017-11-29:
Venstres og også regeringens holdning er, at de her ting skal besluttes i kommunalbestyrelser og i daginstitutioner.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-11-29:
Hvad mener ministeren personligt skal kendetegne en god service i den kommunale ældrepleje, og mener ministeren, at denne kan være kendetegnet ved eksempelvis en daglig soignering med brug af vådservietter og en rengøringsstandard med en halv rengøring hver 14. dag svarende til en hel rengøring en gang om måneden?
Mange tak for det.
Hvad mener ministeren personligt skal kendetegne en god service i den kommunale ældrepleje, og mener ministeren, at denne kan være kendetegnet ved eksempelvis en daglig soignering med brug af vådservietter og en rengøringsstandard med en halv rengøring hver 14. dag svarende til en hel rengøring en gang om måneden?
Thyra Frank (LA), 2017-11-29:
Tak for spørgsmålet.
Jeg går ud fra, at spørgeren henviser til den debat, der har været i Bornholms Regionskommune, og som der blev stillet spørgsmål om i et alm. del-spørgsmål, som jeg gav svar på i forrige uge.
I den sag har den ansvarlige udvalgsformand, så vidt jeg kan se, været ude at sige, at sagen beror på en misforståelse, og at der ikke kommer besparelser på ydelserne.
For mig er en god service i den kommunale ældrepleje kendetegnet ved at have fokus på værdighed og på den enkelte ældres individuelle behov for hjælp og omsorg.
En god og værdig ældrepleje er efter min mening også baseret på faglighed og på respekten for det levede liv, for den enkelte borgers vaner og ønsker.
Og det gælder sådan set, uanset om der tales om personlig hygiejne eller rengøring og de andre måder, vi yder pleje og omsorg for vores ældre på.
Fra mine mange år i ældreplejen ved jeg, at det nogle gange kan give mening med etagevask i stedet for et brusebad, da det at komme i brusebad for nogle svage ældre kan være meget anstrengende, og da det for nogle også kan være et personligt ønske.
Men det skal selvfølgelig ikke være en løsning eller en norm, som bruges altid og i alle situationer.
Regeringspartierne og Dansk Folkeparti har i de seneste år givet ældreområdet et markant løft, bl.a. med en årlig værdighedsmilliard, og vi lægger med forslaget til finansloven for 2018 op til at prioritere 500 mio. kr. årligt til et løft af kernevelfærden på bl.a. sundheds- og ældreområdet.
For mig at se er der et godt grundlag for, at den enkelte kommune kan yde en god og værdig ældrepleje med udgangspunkt i den enkeltes behov og ønsker.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-11-29:
Tak for det.
Vi deler synet på værdighed i forhold til de her vaskeservietter.
Jeg tænker selv, at værdighed er at have et liv på egne betingelser, og der er jo ikke nogen af os andre, der kunne finde på at benytte vådservietter i stedet for vask med vand og sæbe.
Ikke desto mindre synes jeg selv, det er tankevækkende, at nogle kommuner overhovedet kan få den tanke, at man kan blive nødt til at skulle gribe til nødløsninger i ældreplejen, hvor der bør være større værdighed end det, der er tilfældet her.
Kommunen henviser faktisk selv til ressourcer.
Hvad mener ministeren om det spørgsmål?
Er vi virkelig kommet så langt ud, at grænsen er nået for, hvad der kan lade sig gøre i forhold til at levere en værdig ældrepleje, når man er nødt til at skulle ty til eksempelvis vaskeservietter i stedet for et bad?
Thyra Frank (LA), 2017-11-29:
Nu forstod jeg jo, at det med vaskeservietter var blevet tilbagevist af udvalgsformanden.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at jeg er lykkelig over at være del af en regering, som prioriterer ældreområdet, og det har vi bl.a. gjort med en værdighedsmilliard, som kommer hvert eneste år.
Og jeg er da glad for at kunne se, at hvor det sidste år var 66 pct. af den værdighedsmilliard, der gik til varme hænder, er det i år 86 pct.
Det glæder mig meget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-11-29:
Men det ændrer jo ikke ved, at man i den samme kommune har konstateret, at der er råd til 1 times rengøring om måneden i hjem, hvor man opholder sig 24/7, altså til toilettet, til badet, til køkkenet, til soveværelset.
Er det værdigt?
Thyra Frank (LA), 2017-11-29:
Det er meget individuelt, hvordan man vil have gjort rent.
Den måde, jeg ønsker at rengøringen skal være hos mig på, er jo ikke nødvendigvis den samme, som spørgeren måtte ønske at få gjort rent på.
Sådan vil det også være for de talrige borgere, der nu får rengøringshjælp.
Men jeg er meget, meget glad for, at foruden det med værdighedsmilliarden, som jeg netop nævnte, er vi også kommet med et klippekort til hjemmehjælpsmodtagere.
Man kan også bruge det klippekort til at få en bedre rengøring.
Jeg kan sige, at jeg ikke deler spørgerens mening om, at man er så trængt, for jeg sagde netop, at vi har hjulpet med værdighedsmilliarden, at vi har klippekortet, og vi har også i den årlige økonomiaftale med kommunerne løftet området og rammerne med 800 mio. kr., især til kernevelfærd og især til ældreområdet.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-11-29:
Jo, selvfølgelig er der noget helt galt, hvis der lige er 55 på en gang.
Så er det helt galt.
Vi må bare sige, at medmindre vi får så mange betjente, at de kan holde på ethvert gadehjørne, så er indbrud jo desværre også noget af det, som plager et velstående land som Danmark.
Men det, som vi gør, er jo at have et særligt fokus på omrejsende kriminelle – det, som spørgeren nævner her, lyder jo, som om der er nogle omrejsende kriminelle, der har været i gang – og det er jo både med nummerpladegenkendere og andre ting.
Men som sagt: Jeg vil spørge Nordjyllands Politi nærmere, for det her går jo selvfølgelig ikke.
Rasmus Prehn (S), 2017-11-29:
Jeg anerkender fuldt ud det, justitsministeren siger, derhen at det, vi har oplevet på landsplan, jo er, at der heldigvis har været færre indbrud.
Men det er også derfor, at man er desto mere alarmeret i Vendsyssel, når man så oplever, at her stiger antallet af indbrud.
Kan justitsministeren på den baggrund forestille sig, at man skal lave en helt særlig indsats i Vendsyssel, altså hvor man i en periode får ekstra ressourcer eller ekstra metoder eller noget andet for at slå ned på den voldsomme stigning, som der har været i oktober og november måned i Vendsyssel?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-11-29:
Nu vil jeg så afvente det konkrete svar fra Nordjyllands Politi.
Jeg synes, at det må være det rigtige, at man som minister gør det.
Jeg synes, at det selvfølgelig er dybt bekymrende, når vi ser sådan noget her, men vi er også nødt til at sige, at noget af det bedste, man kan gøre – udover at politiet kommer og kan undersøge det og kan være til stede, brug af nummerpladegenkender osv. osv. – jo er bl.a. nabohjælp; det er at hjælpe hinanden i et område og i et kvarter.
Noget af det, vi ser virker allerallerbedst, er, at man er opmærksom på hinanden.
Det her kan ikke løses af politi alene.
Det skal også løses ved, at vi hjælper hinanden og står sammen i de områder, vi bor i.
Det tror jeg også vi må være ærlige at sige.
Rasmus Prehn (S), 2017-11-29:
Jamen fuld respekt for, at ministeren gerne vil dykke nærmere ned i tallene.
Jeg skal nok stille det her skriftlige spørgsmål.
Kunne man forestille sig, at de metoder med kampagner, nabohjælp osv., som har virket i andre landsdele, giver en større udfordring i Nordjylland, hvor der måske er en anden afstand?
Er det sådan nogle ting, der spiller ind?
Er der nye metoder under opsejling til, hvordan man selv som borger kan sikre sig, altså også noget med, hvordan man sikrer døre og vinduer og den slags?
Kan vi sætte det mere på formel, så vi får løftet den beskyttelse, som borgerne selv kan foretage?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-11-29:
Det, der giver god mening at kigge på, er, hvordan informationsniveauet er i dag.
Kan vi gøre det tydeligere, hvordan man kan hjælpe sig selv?
For det er jo klart, at man som borger kan gøre en række ting selv, altså indbrudssikre sit hjem.
Der bliver spurgt til afstandene.
Men nu ved jeg igen ikke, hvor de her indbrud er begået.
Det afhænger ikke nødvendigvis af afstande.
Der er også store afstande i Sønderjylland og i Midtjylland og på Sjælland.
Så jeg tror, at vi må kigge på, om den information til borgerne, vi har, er tydelig nok og klar nok, for det kan jo også være sådan nogle ting, altså at man ikke er opmærksom på nogle ting, man faktisk har mulighed for – sammen med den undersøgelse, som jeg så har bedt om.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-11-29:
Tak for det.
Mener ministeren, at man på VUC Syd har behandlet skatteborgernes penge fornuftigt, og synes ministeren, at de seneste mange sager om VUC Syd – bl.a. om indkøb af kunst, udbetaling af resultatløn, manglende gennemsigtighed i forhold til studieaktivitet etc. – vidner om, at der er styr på situationen på VUC Syd?
Merete Riisager (LA), 2017-11-29:
De mange dispositioner foretaget af VUC Syd, som har været omtalt i pressen, rejser tvivl om, hvorvidt statstilskuddet har været anvendt fornuftigt, og om relevante regler for brug af midlerne har været iagttaget.
Det er Styrelsen for Undervisning og Kvalitet, der fører tilsyn med VUC Syd, og styrelsen er i øjeblikket ved at undersøge, om statstilskuddet har været anvendt til formålet, og om der er udvist sparsommelighed m.v. Som tidligere oplyst til Undervisningsudvalget og hr. Peter Kofod Poulsen vil jeg orientere om resultatet af styrelsens undersøgelse, når den foreligger.
Styrelsens undersøgelse omfatter både de mange dispositioner omtalt i pressen, men også andre administrative forhold, som styrelsen har vurderet skal undersøges nærmere.
Undersøgelsen er i fuld gang.
Styrelsen har været på besøg hos VUC Syd, og VUC Syd har løbende besvaret en lang række spørgsmål fra styrelsen, senest den 24. november 2017.
Styrelsens undersøgelse er omfattende og af samme grund ikke afsluttet endnu.
Det er forventningen på det foreliggende grundlag, at undersøgelsen vil foreligge inden årets udgang.
Spørgeren spørger til, om jeg som minister synes, at de mange sager vidner om, at der er styr på situationen på VUC Syd.
Hertil kan jeg svare, at jeg ikke synes, at de mange sager vidner om, at der har været styr på situationen på VUC Syd.
Tværtimod har sagerne rejst tvivl om, hvorvidt der har været tilstrækkeligt styr på situationen, og det er styrelsen nu i fuld gang med at afdække.
Det vil således af styrelsens undersøgelse fremgå, om VUC Syd vurderes at have tilstrækkeligt styr på situationen, eller om der er grundlag for yderligere tiltag.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-11-29:
Tak for det.
For jeg synes, det var ærligt af ministeren at sige, at det ikke vidnede om, at der var styr på tingene.
Det synes jeg faktisk klædte ministeren.
Noget af det, der har interesseret os rigtig meget i den her sag, er den egenkontrol, der har været, i forbindelse med at man udbetaler taxameterordningen, som jo er bundet op på en kontrol med studieaktiviteten.
Noget af det, der har været interessant ved netop VUC Syd, har jo været det antal studier, hvor folk i virkeligheden er derhjemme, og hvor man ikke behøver fysisk fremmøde, men hvor man kan tage en uddannelse over internettet, og det viser sig faktisk, når man går ind og kigger på fjernundervisningen, at en meget, meget stor del – en fjerdedel – af det samlede tilskud for fjernundervisning på nationalt plan er blevet udbetalt til VUC Syd, på trods af at der altså findes i alt 25 udbydere af de her uddannelser.
Jeg vil bare gerne høre ministerens vurdering: Lyder det mærkeligt i ministerens ører?
Det afspejler jo også overskudsgraden – det regner jeg ikke med at ministeren skal forholde sig til – men skurrer det mærkeligt i ministerens øre?
Det er den ene ting.
Den anden ting er: Synes ministeren, at der er behov for at stramme op på hele området i forhold til kontrol, så det fremadrettet ikke alene baseres på en meget høj grad af egenkontrol, men altså også på flere stikprøvekontroller fra statens side?
Eller er ministeren tilfreds med den nuværende kontrolordning, der er for samtlige VUC'er i landet?
Merete Riisager (LA), 2017-11-29:
Det var mange spørgsmål, og jeg skal forsøge at svare så godt, jeg kan.
For det første vil jeg sige, at vi har et stærkt pædagogisk miljø i Danmark generelt.
Det vil sige, at vi har mange dygtige skolefolk i Danmark.
Når jeg rejser ud og ser på andre lande og kommer tilbage hertil, kan jeg altså se, at vi generelt har stærke institutioner og stærke ledere.
Ser man på VUC Syd, sagde jeg som sagt klart i min tale, at der dér er noget, der ser helt forkert ud.
Det er styrelsen, der helt konkret skal gå ind og undersøge sagen.
Det var den ene ting.
Så er der det generelle ...
Nej, det kan jeg ikke nå at sige noget om nu, det bliver næste gang.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-11-29:
Tak for svaret.
Det blev vurderet af Rigsrevisionen i februar 2016, at mange af VUC'erne ikke administrerer de her kørsler – det kan være tjenesterejser og repræsentationer – på en tilfredsstillende måde, og det håber jeg selvfølgelig også at man vil gå ind og kigge på.
Men jeg vil stille ministeren et meget holdningspræget spørgsmål.
Synes ministeren, at ansatte på VUC'erne, både i VUC Syd, men også andre, bør køre i BMW'er, eller kan de køre i andre biler?
Altså, jeg ved, at Liberal Alliance er meget optaget af det offentlige forbrug, så jeg vil bare spørge: Er BMW'er for meget?
Kan offentligt ansatte også køre andet end BMW'er, hvis det står til ministeren?
Rasmus Prehn (S), 2017-11-29:
Det er jo også sådan, at justitsministeren i sin egenskab af partiformand i Det Konservative Folkeparti har gjort det sådan til selve mærkesagen for Det Konservative Folkeparti, at nu skulle der ske noget på det her område.
Det er jo også derfor, man så ude i virkeligheden, hvor man er ejer af de her huse eller de her sommerhuse, som det går ud over, er noget forundret over, at der så bliver ved med at være så mange indbrud, som der er, og at der sker en stigning.
Det er jo ikke første gang, jeg har stået her i Folketingssalen og gjort opmærksom på de særlige udfordringer, der er i Nordjylland, hvor der tilsyneladende er indbrudsbander, der hærger områderne.
Så har man taget forskellige tiltag, men her på det seneste har der altså været en indbrudsbølge igen, og det, som politiet i Nordjylland udtaler til Nordjyske Stiftstidende og til TV 2/Nord, er jo, at oktober og november har været særdeles voldsomme, hvor man altså bare på én uge har oplevet de her 105 indbrud og en enkelt weekend 55 indbrud, hvilket skulle være rekord på det her område.
Så der er jo et eller andet, der tyder på, at vi enten er udsat for noget helt, helt ekstraordinært, eller også har de tiltag, justitsministeren har sat i gang for at bekæmpe det her, ikke været så succesrige, som man ellers kunne tro, når man hører på ministeren.
Så jeg har fuld respekt for, at ministeren ikke kan alle tallene med så kort frist, og jeg er også helt åben over for at stille spørgsmål rent skriftligt, så vi kan komme mere til bunds i det her – det ved jeg også at ministeren er interesseret i at gøre – men bare medieomtalen af det her og de tal, som politiet selv giver udtryk for over for de nordjyske medier, må da altså også være noget, der gør, at justitsministeren tænker: Der er et eller andet helt galt her.
Kan ministeren ikke komme nærmere ind på det?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-11-29:
Indbrud er jo en forbrydelsestype, der ofte udgør en voldsom krænkelse af ofrene, fordi de fratages den tryghed og sikkerhed, som er forbundet med det at have et hjem.
Jeg har derfor i foråret 2017 lanceret indbrudspakken »Styrket fokus på indbrud«, der indeholder tre nye initiativer rettet mod indbrudskriminalitet.
Det handler om skærpet straf for indbrudstyveri begået i beboelse, mens der er nogen hjemme, og et særligt politimæssigt fokus på omrejsende kriminelle, der begår indbrud.
Politiet er fuldt ud opmærksom på problemet og har styrket indsatsen i de to særlige efterforskningsfællesskaber, Særlig Efterforskning Øst og Særlig Efterforskning Vest, som skal være med til at imødegå de udfordringer, politiet står over for på indbrudsområdet.
Jeg har bedt Nordjyllands Politi om en status for, hvordan det ser ud med antallet af indbrud i politikredsen, og om der er sket særlige ændringer den seneste tid, samt hvad politiet gør på området, og som sagt: Jeg ser med den allerstørste alvor på indbrud i privat beboelse.
Det er og bliver en alvorlig forbrydelse, som vi hele tiden skal have et fokus på at få bugt med.