runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birgitte Vind (S), 2025-04-08:
Faktisk er det jo også fantastisk at opleve, hvordan Dansk Erhverv og fagbevægelsen i øjeblikket arbejder sammen om netop det, for det kan jo være en kæmpe opgave for den enkelte virksomhed at løfte den opgave.
Jeg ved, at man bl.a. har lavet en app med nogle instruktioner til grundlæggende færdigheder, så det er jo et af de steder, hvor virksomheder kan tappe ind, og hvor de kan hjælpe hinanden på tværs, for det kan være sårbart som enkeltstående virksomhed at skulle løfte ansvaret alene.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-08:
Jeg vil dog sige, at jeg har lidt svært ved at se, hvordan det, at vi fjerner bureaukrati, løfter de små og mellemstore virksomheders kompetencer, fordi det, som det kræver, er jo en vis indsigt i, hvordan det digitale fungerer, for at man i det hele taget kan se, hvad mulighederne er og har ressourcer og viden til at kunne implementere noget i virksomheden.
Så burde man ikke også kigge ind i, hvordan man løfter deres it-kompetencer i de små og mellemstore virksomheder i al almindelighed?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-04-08:
Og tak for talen.
Digitalisering er jo, som ministeren også er inde på, mange ting, f.eks. børns trivsel osv.
Noget af det, som vi har talt rigtig meget om, specielt i de seneste måneder, er jo, at Europa skal kunne stå mere på egne ben, og at vi ligger nede i den der kløft med USA på den ene side og Kina på den anden side.
Det ser ikke ud, som om vi med almindelige markedsskridt i stor nok hast kan komme op på et niveau, hvor vi kan være mere uafhængige.
Rædselsscenariet er jo, at der bliver slukket for nogle af de digitale tjenester, vi er afhængige af, eller at tæppet bliver trukket væk under os.
Alle regler er jo blevet annulleret efterhånden.
Hvad mener ministeren der skal til, for at vi i Europa i højere grad kan stå på egne ben i en hast, som jeg tror vi er enige om der skal til?
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-08:
Tak til ministeren for talen.
Her i går, eller også var det i forgårs, læste jeg en artikel – og jeg bliver lidt i samme spor, som fru Lisbeth Bech-Nielsen var i – med en ekspert, der udtalte, at vi jo ser et meget forhøjet trusselsbillede fra amerikansk side i forhold til den afhængighed, vi har af techgiganterne og måske især de her cloudløsninger, som vi jo har bundet rigtig mange af vores offentlige it-systemer op på.
Der blev konkret nævnt f.eks. sundhedsvæsenet, hvor rigtig meget af vores data jo ligger i de amerikanske skyer.
Vil ministeren sætte et par ord på, hvad vi gør i Danmark, hvis Trump i morgen beslutter sig for at beordre techgiganterne til at lukke alle skyerne i Danmark, og at adgangen til f.eks. patientdata så forsvinder?
Caroline Stage Olsen (M), 2025-04-08:
Først vil jeg gerne berolige med, at det tror jeg ikke Trump gør i morgen – bare lige, så vi ikke går helt op i limningen her.
Men det betyder jo ikke, at der ikke er nogle reelle problemstillinger bag det, der også bliver nævnt i den artikel, som ordføreren henviser til.
Jeg kommer ikke til at stå her og sige, at så kan vi bare lave en løsning, der, vupti, i morgen gør os uafhængige af hverken cloudsystemer eller andre softwareløsninger, som vi jo objektivt set er afhængige af i Danmark.
Så skal vi også have lavet en plan for, på kort sigt, på lang sigt, på mellemlang sigt, hvordan vi vil gøre os selv mere uafhængige.
Det kan vi jo også se på vores kommuner, som lider under, at der er høje prisstigninger på deres produkter.
Så det er noget, jeg kommer til at kigge ind i.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-08:
Og tak for en rigtig fin tale.
Ordføreren taler meget om vigtigheden af, at vi får styrket kompetencerne og får løftet de små og mellemstore virksomheder.
Så jeg er lidt interesseret i at høre, hvad ordføreren tænker om, at vi ligger så lavt, som vi gør, på it-specialistkompetencer, og at der er så lille en andel af it-specialister – eller dem, vi kalder it-specialister – der rent faktisk har en it-teknisk uddannelse.
Birgitte Vind (S), 2025-04-08:
Et af de korteste svar er jo nok at sige, at vi ikke har prioriteret at have uddannelsespladser nok i den retning.
Det er vi jo ved at råde bod på nu.
Snart åbner IT-Universitetet i Vejle, som jo er et skridt på vejen derhen, men når det kommer til små og mellemstore virksomheder, bliver vi jo også nødt til at se på, som jeg sagde i min tale, om der er noget bureaukrati, om der er noget, vi bliver nødt til at fjerne.
Det gør vi jo generelt på erhvervsområdet ved at se på, hvordan vi kan gøre det nemmere for virksomhederne, så de ikke drukner i regler og bureaukrati.
Det er sådan set også det, Draghirapporten jo påpeger.
Der skal vi jo lytte til erhvervslivet og høre, hvad det er, der er forhindringer, og hvor det er, de ser nogle benspænd.
Alexander Ryle (LA), 2025-04-08:
Jeg ved ikke rigtig, om jeg hørte et spørgsmål.
Det kunne være en telemast.
I stedet for at hvert enkelt selskab skal bygge deres egne telemast, kan de forskellige selskaber bruge en mast sammen og have forskellige komponenter i den, så man sparer en mast.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-08:
Tak for en fin tale.
Egentlig vil jeg bare komplimentere ordføreren for at gøre det, som man jo altid skal, når man kigger bagud – så skal man jo også huske at kigge en lille smule fremad.
Og jeg synes faktisk, det er rigtig vigtigt, at vi passer på her.
Danmark har været foran på det digitale område i rigtig mange år, men det kræver jo, at man hele tiden anstrenger sig, for ellers ender man med at blive bidt i haserne.
Og der kan jeg bare konstatere, at ordføreren har fundet mange flere punkter frem, end jeg selv har tænkt mig at komme med.
Så det er bare et thumbs up herfra – ups, det må man ikke sige fra talerstolen, men så vil jeg bare sige: Jeg vender tommelfingeren op herfra for, at man husker at gøre det.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-08:
Der er nogle gange sådan lidt digital maskinstormer over ordføreren, og det er supergodt, at man brænder for det.
Moderaternes ordfører står og siger, som om det er det mest naturlige eller acceptable, at der simpelt hen er universiteter, hvor man har højtlæsning.
Der bliver jeg bare nødt til at sige, at vi fra Danmarksdemokraternes side nok mener, at hvis mennesker har behov for, at lektoren læser op, skal de ikke være på universitetet.
For man har jo også et ansvar for selv at være i stand til at læse.
Det er den her barnepigestat, hvor alle bare skal på universitetet, men hvis du ikke kan læse dine bøger, skal du vel ikke være der –
det bliver jeg nødt til at sige.
Det synes jeg er et stort spild af offentlige penge.
Så vil jeg gerne tilbage til noget andet.
Mener ordføreren så ikke, når vi er kommer til den konklusion, at der også er et forældreansvar?
Så har vi ikke et problem, der ikke kun handler om de unge, men også om, at det faktisk også er forældrene, vi skal til at have en snak med om træde i karakter som forældre?
For jeg kan godt forstå, at de unge ikke kan håndtere verden helt alene.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-04-08:
Til en start vil jeg gerne afvise, at jeg skulle være maskinstormer, og jeg synes da også, jeg fik nævnt i min tale, at jeg jo er begejstret for digitaliseringen, og at jeg gerne vil have, at vi udruller AI endnu hurtigere, end vi gør, og at vi i øvrigt også indfører teknologiforståelse og en masse andre ting, der tidligt sørger for, at vi kan gribe den her digitalisering.
I forhold til det her problem med at læse højt på universitetet, så er jeg sådan set enig i, at man burde kunne kræve af universitetsstuderende, at de kan læse.
Jeg har selv undervist på universitetet i 10 år, og jeg synes også, jeg så et fald i fagligheden.
Men det er jo ikke kun deres skyld, hvis en del af det også har at gøre med, at vi har overdigitaliseret vores folkeskole.
Man kan bl.a. se på studier fra Spanien, der viser, at der kan være 7-8 gange større læringsudbytte ved at læse på papir end ved at læse på en skærm, og hvis vi så i forhold til de generationer, der gik i skole efter mig, har ladet næsten al undervisning foregå via en skærm, så har de jo fået et lavere læringsudbytte, end man havde, da jeg gik i skole, og det synes jeg da også vi skal tage ansvar for.
Så vi kan jo ikke kun sige, at man skal kunne noget bestemt, når man går på universitet - selv om man også skal kunne det.
Derfor er jeg også gået ind for, at vi hæver adgangskravet til gymnasiet, for det forplanter sig jo videre.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-08:
Men jeg vil faktisk næsten hellere have en ind med et gennemsnit på 2, som kan finde ud af at læse, hvis jeg skal bruge en læge, end en med et gennemsnit på 10, som har brug for at have professoren med ud, næste gang han eller hun skal læse, hvad der står på min medicinpakke.
Der bliver jeg bare nødt til at sige, at man må kunne stille krav om det.
Så der er jeg ikke uenig.
Der skal vi have fundet en løsning.
Det er ikke for at være sådan angribende, men der skal vi have fundet en løsning.
Så bliver jeg også bare nødt til at angribe en anden ting, som jeg blev overrasket over.
Jeg mener, at ordføreren sagde i sin tale – og jeg skal jo altid passe på, hvad jeg siger – at han mener, at skolen skal kunne bestemme, om unge skal have en telefon.
Det handler forhåbentlig om, om unge skal have lov til at have en telefon med i skolen.
For jeg bliver nødt til at sige, at jeg da ikke mener, at der er nogen som helst skole, der skal bestemme, om jeg skal købe en telefon til mine børn.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-08:
Tak for ordet.
Vi kan gå ind og kigge på folkeskolen, på uddannelsessteder osv.
Men samtidig vil jeg også lige hejse et flag, i forhold til at vi måske skal passe på ikke at isolere diskussionen eller debatten til kun at handle om børn og unge, for det handler jo også om forældrenes skærmforbrug.
Det handler også om alle os andres skærmforbrug.
Vi sidder alle sammen, når vi debatterer herinde, med hovedet nede i en skærm.
Hvad er vi så for nogle rollemodeller?
Jeg læste for nylig en ny bog, der hedder »Kig op«.
Det er en dygtig journalist, der har skrevet en rigtig god bog, der netop handler om det her med, at man har lavet studier med forældre, der sidder på legepladsen og glor ned i deres telefon, og så giver de altså ikke nogen emotionel respons til deres børn eller møder dem i deres leg.
Så hvordan går vi til den debat sådan rent politisk?
For den er jo svær at gå til herinde, måske har ordføreren som psykolog også nogle pointer i forhold til det.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-04-08:
Jeg er meget enig i, at det er en meget væsentlig problemstilling.
Jeg læste også »Kig op« af Jakob Sorgenfri Kjær med en vis gru, og der blev henvist til rigtig mange gode studier der.
Jeg har også længe selv været bekymret for netop den her tendens til at phubbe, som han jo kalder det der med, at man som forælder faktisk kommer til skal kigge på sin telefon i stedet for at kigge især sin baby ind i øjnene.
Det her med spejlneuronerne, der skal stimuleres og andre ting, er ekstremt vigtigt for deres udvikling, og man kan jo få den tanke, at det, at der har været det her, kan have været medvirkende til, at vi bl.a. ser en stigning i diagnoser.
Men det er jo der, hvor jeg synes det bliver lidt for forsimplet bare at tale om forældreansvar.
For en ting er, at vi intuitivt selvfølgelig burde vide, at vi skal kigge vores børn ind i øjnene, fra de er helt små, men noget andet er jo, at der kan være nogle, som af forskellige årsager – det er heller ikke alle, der har det samme uddannelsesniveau – måske ikke ved, hvor skadeligt det kan være, at man lige tjekker sin mobil på en legeplads.
Der er det jo heller ikke i sig selv, men det er det, hvis det sker igen og igen.
Så derfor synes jeg også, det er vigtigt, at vi herinde og andre steder i vores samfund prøver at sikre oplysning, og der har vi jo bl.a. også sådan nogle som sundhedsplejerskerne, der måske kan spille en større rolle, end de gør i dag.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-08:
Det synes jeg jo er interessant, altså om vi kan tænke det ind i sundhedsplejen eller andet.
Jeg spørger egentlig ikke for at irritere ordføreren eller noget, men jeg ved ikke rigtig selv, hvordan vi egentlig kan gå til den problematik til politisk.
For som sagt er det nemt at prøve at gøre noget ved folkeskolen, for der kan vi gøre nogle forskellige ting herinde fra Christiansborg, men jeg synes, det er sværere, når det handler om, at folk er blevet 18 år, eller om forældre.
Jeg tror da ikke kun – og igen vil jeg sige, vi ikke nødvendigvis har noget evidens for det her – at det handler om børn og unges skærmforbrug.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-04-08:
Det er jeg meget enig i.
De oplever f.eks. en reduktion af deres søvn.
Det er jo kollektivt, at vi kan se, at vores samlede søvnlængde er faldet ret betragteligt.
Så det har vidtrækkende konsekvenser bredt i vores samfund.
Jeg er enig i, at vi ikke kun skal tale om børn og unge, men det er, som om det her alligevel er lidt ekstra problematisk alene af den grund, at børn jo ikke har færdigudviklede hjerner.
Så det, der sker i den tid, er, at der er en større neuroplastisk påvirkning, kan man sige.
Så jeg er meget bekymret for netop kommende generationer og for, hvad vi ligesom har gjort over for dem, netop hvad angår skærme.
Jeg er fuldstændig enig.
Det, der er vigtigt at sige i forhold til det her spørgsmål om kausalitetsstudier, er jo også, at det ikke nødvendigvis kun er, fordi der på de sociale medier kan være en masse problematisk indhold, der i sig selv kan øge mistrivslen, men at det jo i lige så høj grad er, fordi det bliver designet på en måde, der er afhængighedsdannende, og som netop medfører en fortrængning af en masse trivselsforøgende aktiviteter, såsom socialt samvær, bevægelse, søvn, hvor vi også kan se, at det er gået nedad.
Så også af den grund er det vigtigt, at vi sikrer nogle bedre rammer, end vi har i dag.
Nej, og det var derfor, jeg nævnte, at vi kan bede skolebestyrelserne om at forholde sig til det i forhold til at fastsætte en norm, sådan at man ikke kan straffe dem, der køber en telefon til deres barn, men sådan at man prøver at sige: Vi vil gerne have, at man venter, til barnet går i 7. klasse.
Trivselskommissionen anbefaler jo, at man skal være 13 år, før man får en smartphone.
Det er det, man kan kalde organiseret forældreansvar.
Det kan godt være, at jeg tager ansvar for mine børns skærmforbrug, men hvis alle klassekammeraterne har en skærm, bliver mit barn jo holdt uden for fællesskabet.
Så kunne vi sætte os ned sammen som voksne og prøve at forholde os til, hvilket tidspunkt vi synes det giver mening at starte?
Alexander Ryle (LA), 2025-04-08:
Jo, jeg tror også, vi blander tingene en lille smule sammen.
Jeg synes, at det, vi har fået skrevet ind i den nuværende teleaftale, om, at det skal være en teknologineutral markedsdrevet politik, og at vi i øvrigt også skal reducere byrder for erhvervslivet, er rigtig gode pejlemærker.
Jeg siger jo ikke, at vi skal til at gå ind og overtage alle investeringer fra de private.
Jeg snakker jo modsat om, at vi skal styrke rammevilkårene endnu mere, for at de private har lyst til at fortsætte med investeringer.
For når jeg taler med branchen, siger de, at de meget hellere vil investere i Sverige og Norge, og hvor de nu ellers er, end gøre det i Danmark, for de tjener ikke nogen penge på det.
Derfor har de heller ikke noget incitament til at fortsætte med at gøre det.
Det er mere sådan at løse nogle småopgaver for de andre ministerier og lave nogle robotter og nogle forskellige ting.
Men det, som jo måske burde være det vigtigste punkt lige nu, og som fylder rigtig meget i debatten i hvert fald, er jo kunstig intelligens, og det område får bare ikke ret meget af den samlede pulje.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-04-08:
Først vil jeg sige, at jeg er noget uenig i karakteriseringen er digitaliseringsministeren og ministeriet.
Nu har jeg også en fortid som digitaliseringsordfører i sidste periode, og jeg må bare sige, at det er kommet meget højere op på dagsordenen med den organisering, vi har nu, også på tværs af ministerier og også i den offentlige debat.
Så jeg deler ikke helt den der meget store kritik af, at vi har fået en digitaliseringsminister.
Nok om det.
Så er det lige i forhold til det her med støtte eller ikke støtte til løsninger.
Der har jeg lidt svært ved at finde rundt i ordførerens argumentation.
Danmark har jo haft succes med at have den måske mest markedsdrevne udvikling af teleområdet i hele Europa.
Det har gjort, at vi er det land, der ligger længst fremme i forhold til dækning og i forhold til konkurrence.
Det er rigtig godt.
Men alle de andre lande har jo gjort noget andet med mere statsstøtte, og derfor forstår jeg ikke helt kritikken af tilgangen i Danmark, som ordføreren kom ind på.
Vil du ikke anerkende, at vi netop har været et liberalt foregangsland i forhold til at få sikret en udrulning af det her?
Det er det, jeg hører.
Men så har jeg lige et enkelt sidste spørgsmål i forhold til telepolitikken.
Jeg hører jo også, når man snakker med branchen, at der f.eks. er nogle små øer, hvor det er meget urealistisk at man kommer ud uden en eller anden form for omvendt udbud eller støtte.
Vil LA helt afvise, at der er nogle steder, f.eks. små øer, hvor vi bliver nødt til at hjælpe, nu hvor der f.eks. kommer mere telemedicin og den slags ting?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-04-08:
Tak, og undskyld, formand, at jeg talte så meget for længe før.
Jeg er helt enig.
Jeg mener jo simpelt hen også bare, at der, når man i den samme tidsmæssige periode kan se, at mistrivslen på nogle indikationer stiger, og man endda også i forbindelse med at sådan noget som Reels bliver introduceret – det er der vist ikke et dansk ord for – har kunnet se de her toppe, og at der specielt hos pigerne, i det øjeblik de får en telefon i hånden, er et markant fald i den selvopfattede trivsel, altså at der er nogle teknologiske ting, som gør det, er så vildt.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-04-08:
Vi havde formanden for Trivselskommissionen i udvalget for at tale lidt om nogle af de ting, de var kommet frem til, og i Trivselskommissionens rapport er der, synes jeg, også en lang række ret gruopvækkende statistikker, der taler deres tydelige sprog, altså at der i de sidste 10 år har været en række målbare indikationer på, at mistrivslen for pigerne og de unge kvinders vedkommende er blevet fordoblet, mens det for drengene og de unge mænd også er steget, men ikke i samme grad, altså mistrivselssymptomer som svimmelhed, opkast, søvnløshed, koncentrationsbesvær osv.
Og at se den udvikling, som vedrører den brede gruppe, så det er ikke bare for dem, der har det værst, synes jeg – og det ved jeg at jeg er enig med ordføreren i – er ret massivt.
Så ender vi tit på den diskussion, om man kan bevise, at det er techgiganternes skyld.
Fik ordføreren også den opfattelse, at formanden sagde, at man ikke kan bevise, at der er en kausal sammenhæng, for det ville det betyde, at tusind unge skulle isoleres i en landsby for sig selv?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-04-08:
Ja, jeg er meget enig i, at vi, hvad det her angår, ligesom ikke kan lade det bero på egentlige kausalitetsstudier.
Dog kommer vi jo lidt tæt på det, for der er jo det, der hedder naturlige eksperimenter.
Der var jo bl.a. en vis forskudthed i forbindelse med udrulningen af Facebook, og der er lavet nogle studier, der viser, at mistrivslen de steder, hvor det blev udrullet først, også steg mere, i forhold til de steder, hvor det blev udrullet senere.
Så der er er også del indikationer på, at der er en kausal sammenhæng.
Vi har også senest set forskning fra Syddansk Universitets, hvor professor Anders Grøntved har lavet eksperimenter, hvor han beder familier om at være skærmfrie i f.eks. 2 uger, og hvor man også kan se, at deres trivsel stiger.
Men der er i hvert fald en meget, meget klar evidens for, at der er det, der hedder en korrelation, altså at der er en klar sammenhæng mellem den tid, der bliver brugt på de sociale medier, og så en stigning i mistrivslen, og det er jo også værd at tage med.
Så her har vi svigtet, vi har ikke gjort det hurtigt nok, og det vi skal gøre noget ved.
Alexander Ryle (LA), 2025-04-08:
Vi er jo som sagt med i teleaftalen, hvor der er en bredbåndspulje, og vi håber også på at være med i en kommende teleaftale, hvor der sikkert også er en bredbåndspulje.
Så det er ikke, fordi vi kravler op i et træ og siger: Det vil vi ikke have.
Man kan jo også tænke over, hvordan man skal gøre det.
Kunne man lave sådan nogle pakkeløsninger, hvor man siger, at når vi giver de private nogle gode adresser, så skal de også tage nogle dårlige adresser?
Og så kan man måske bruge den der pulje til det, som absolut ikke kan ske på markedsvilkår – det kunne være søkabler – og så kunne du måske få en ø om året de næste mange år, indtil du har dækket øerne.
Det ville måske være en bedre fokusering af pengene end med det, vi gør i dag.
Tak for det.
Jeg mener, at Danmark er langt fremme, og det er jo også det, vi siger i vedtagelsesteksten, men jeg er bare nervøs for, at vi lige om lidt bliver overhalet af alle de andre, fordi vi hviler sådan lidt på laurbærrene.
Der er nogle i fortiden, der har taget nogle meget ambitiøse beslutninger og investeret en masse penge – det er jo særlig branchen, men også politisk set har man taget nogle vigtige beslutninger – og nu er vi så i gang med stadig væk er tale f.eks. 100/30 Mb bredbånd, selv om vi skulle have været i mål for 5 år siden.
Og lige om lidt kommer EU og overhaler os.
Altså, i 2030 skal der være fuld dækning med 1 GB i hele Europa, og vi snakker stadig 100/30 Mb og kan nå i mål med det om 15 år, hvis vi bliver ved med at udbrede det i den takt, som vi gør det i nu.
Så skal vi i hvert fald ikke mange år frem, før vi er hægtet af også på den del, ligesom vi er ved at falde meget tilbage, når det kommer til it-kompetencer, særlig de specialiserede kompetencer, fordi vi ikke lader folk komme ind på de uddannelser, som de søger ind på.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-09:
Så ministeren vil ikke støtte, at der kommer et forbud den 1. januar 2026.
Så vi er i en situation, hvor man bare sådan overlader en svær opgave til kommunerne.
Der er jo en del borgmestre, som synes, at det her er en træls opgave at skulle forsøge at komme i mål med, og man har svært ved at gøre det med de her frivillige aftaler, der er.
Når nu ministeren ikke går ind for, at vi laver det her forbud, hvad tror ministeren så kunne sætte skub i det?
Det er jo så nemt at sige, at det er kommunernes ansvar, fordi man har vedtaget det i Folketinget.
Hvad skal der til for at komme i mål?
Magnus Heunicke (S), 2025-04-09:
Det handler om danskernes drikkevand, så det er en bunden opgave at beskytte vores drikkevand.
Frivilligheden er jo slut.
Det er præcis det, der skal ske nu.
Dem, man mangler, skal man lave sprøjteforbud på.
Jeg konstaterer også i forhold til de borgmestre og byråd, som er vrangvillige her, at der masser af steder, hvor det kan lade sig gøre.
Nu skal vi have de sidste i mål.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-09:
Men hvad nu, hvis det viser sig i løbet af 2025, at der er en del kommuner, der ikke er kommet i mål?
Hvad vil ministeren så gøre ved det?
Jeg savner lidt, at der tages et politisk ansvar fra regeringens side.
Det er så nemt at vedtage et eller andet: Nu har kommunen opgaven, nu skal I lige løse den for os.
Det ser ikke ud til at ske.
Hvad nu, hvis der er en lang række kommuner, der ikke er kommet i mål, når vi kommer frem til efteråret, og det ikke er lykkedes for dem?
Er det så ikke på tide, at vi griber ind og tager politisk ansvar fra Folketingets side?