Sjúrður Skaale (JF), 2025-05-21:
Tak for det.
Jeg vil ikke holde en egentlig tale, men gøre nogle nedslag i historien, som måske vil vise en sammenhæng.
1948: Hjemmestyreloven for Færøerne fastslår, at rigets forsvars- og sikkerhedspolitiske ansvar ligger hos statens centrale myndigheder, og det kan ikke overtages.
1977: De sovjetiske myndigheder tilbyder Færøerne en fiskeriaftale.
1988: The Economist er blandt de medier, der skriver, at aftalen udgør en trussel mod NATO, da Sovjetunionen gennem deres tilstedeværelse kan overtage Færøerne, uden at NATO når at reagere.
2006: En af Færøernes meget få handelsaftaler bliver indgået med Rusland.
2012: Færøernes lagmand møder Ruslands udenrigsminister, Sergej Lavrov, angående bedre handelsforhold mellem landene.
Efter mødet med Lavrov indleverer Færøerne en formel ansøgning om en frihandelsaftale med Den Eurasiske Økonomiske Union, som er ny og består af Rusland og en række nabolande.
Unionen kaldes populært Putins svar på EU.
Færøerne åbner en repræsentation i Moskva, der skal arbejde for bedre handelsforhold.
Lagmanden erklærer, at det lysner i Øst.
2014: Rusland annekterer Krim, EU indfører sanktioner mod Rusland, som svarer med at sanktionere madvarer fra EU.
Færøerne står uden for denne strid.
Lagmanden inviteres til Moskva.
På et møde med repræsentanter for flere russiske myndigheder får han at vide, at Færøerne ikke vil blive omfattet af Ruslands sanktioner mod Europa, samt at Rusland ønsker et strategisk samarbejde med Færøerne.
Straks efter mødet åbnes det russiske marked for alle færøske varer.
: På et officielt besøg i Moskva drøfter den færøske udenrigsminister frihandelsaftale med Den Eurasiske Økonomiske Union, og han fremhæver i den forbindelse, at Rusland nu er Færøernes største eksportmarked med en fjerdedel af eksporten, mens 20 pct. af alle fisk, der importeres til Rusland, har færøsk ophav.
2018: Ministerrådet i Den Eurasiske Økonomiske Union beslutter enstemmigt, at der skal indgås en aftale med Færøerne.
En rammeaftale mellem parterne underskrives senere i Tórshavn, og et udvalg nedsættes til at udforme den konkrete frihandelsaftale.
2021: Ruslands nationale sikkerhedsstrategi pointerer, at Ruslands sikkerhed og landets økonomiske udvikling betinger hinanden og ikke kan adskilles.
Ruslands maritime doktrin får tilføjet et nyt kapitel om maritimt mobiliseringberedskab, der betyder, at også civile russiske skibe kan blive en del af militæret og f.eks. bruges til spionage eller sabotage.
Færøernes udenrigsminister mødes i Moskva med repræsentanter for Den Eurasiske Økonomiske Union og den russiske viceudenrigsminister, og der gøres gode fremskridt i samarbejdet mellem landene.
2022: Ruslands starter sin storkrig mod Ukraine.
Færøerne fordømmer invasionen, støtter Ukraine økonomisk og modtager forholdsvis mange flygtninge.
Færøerne tilslutter sig nu selv også EU's sanktioner mod Rusland, men bliver alligevel ikke som resten af Europa sanktioneret af Rusland, når det gælder madvarer.
Europa lukker stort set alle havnene for russiske skibe, men Norge begrænser deres adgang til tre havne i Nordnorge.
Færøerne holder sine havne helt åbne for russiske skibe.
Færøske lakseeksportører trækker sig frivilligt fra det russiske marked, men resten af eksporten fortsætter.
Der er ikke brug for EU's sanktionspolitik, da der er tale om madvarer.
Færøerne standser forhandlingerne om frihandelsaftalen med Den Eurasiske Økonomiske Union.
En uforklarlig sejlads gør, at det russiske fiskeskib »Melkart-5« mistænkes for bevidst at have kappet et telekommunikationskabel mellem Svalbard og Norge over samt for spionagevirksomhed i Kirkenes.
Skibet samt dets tvillingeskib »Melkart-4« er regelmæssige gæster i færøske havne.
Færøerne forlænger fiskeriaftalen med Rusland.