runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Dahlin (V), 2020-01-29:
Tak til ministeren for svaret, og tak til ministeren for oplæsningen af alle de fortræffeligheder, der ville være, hvis der ikke blev søgt spontanasyl mere.
Ministeren nævner en masse ting, han ønsker og håber og tror, og jeg tænker ikke, at der er nogen, der kan være uenige med ministeren i de betragtninger.
Det var nok også derfor, Socialdemokratiet lavede et flot udspil før valget.
Man valgte endda at kalde det realistisk.
Ministeren sad så sent som i forgårs på nationalt tv og sagde, at siden han er blevet minister, er han blevet mere optimistisk – altså mere optimistisk – end han var før, i forhold til at få etableret sådan et modtagecenter.
Og det er, samtidig med at ministeren anerkender, at der ikke er et eneste land, der har vist sig indstillet på at bygge sådan et modtagecenter sammen med ministeren.
Så kunne ministeren ikke her i dag i al sin visdom fortælle Folketinget, hvad det helt konkret er, der gør, at ministeren er blevet mere optimistisk end dengang, ministeren ikke var minister?
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-29:
Jo, det kan jeg godt, for jeg er blevet mere optimistisk.
Det tror jeg jeg siger i fjerneren, og jeg har sagt det til aviser, og jeg har sagt på samråd – jeg har sagt det mange gange.
For min egen oplevelse er, at forudsætningen for politiske forandringer er en fælles forståelse af, at det eksisterende ikke fungerer.
Og der er det min egen oplevelse af de diskussioner, jeg har haft med regeringer og ministre fra regeringer i andre lande, at den forståelse stikker dybere, er bredere og flugter mere med den danske regerings synspunkter, end jeg havde forestillet mig.
Det skaber optimisme.
Morten Dahlin (V), 2020-01-29:
Okay, bare så jeg forstår det rigtigt
: Det, ministeren baserer sin optimisme på, er, at forståelsen hos andre lande stikker dybere, end ministeren havde troet, før han blev minister.
Og det på trods af, at Frankrig har sagt nej til den her model, at Tyskland har sagt nej til den her model, EU's flygtningekommissær har sagt nej til den her model, FN har sagt nej til den her model.
Hvem er det helt konkret, der har rykket sig, så ministeren er blevet mere optimistisk på det her og mener, man kan gøre det?
Husk, at ministeren før valget selv kaldte det realistisk.
Hvem er det, der har rykket sig?
Hvad er det helt konkret, der gør, at ministeren stadig væk mener, at det her er realistisk?
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-29:
Hvis der skal etableres asylsagsbehandling uden for Europas grænser, skal det jo kunne lade sig gøre juridisk, praktisk, økonomisk og politisk.
Når jeg siger, at jeg mener, det kan realiseres, så skyldes det, at hvis man går det igennem, så mener jeg, det kan realiseres.
Det er en mulighed.
Jeg ser ikke nogen juridiske eller økonomiske forhindringer.
Det, jeg ser, er et hårdt stykke politisk arbejde, som vi er gået i gang med.
Jeg havde nok ikke haft nogen forestillinger om, at det var etableret efter et halvt år, men vi er i gang, og når jeg er optimist, er det jo, fordi jeg, når jeg diskuterer det med andre, både har en oplevelse af, at analysen er meget ens, men også af, at det fælles ønske om at få kontrol med, hvem der opholder sig i Europa, er ens.
Sophie Løhde (V), 2020-01-29:
Tak for det.
Det er jo interessant, at ministeren indtil den 21. januar, altså her for ganske nylig, kun havde haft triste møder, der ikke havde bragt ministeren tættere på det her realistiske forslag, som alle i øvrigt kalder urealistisk.
Hvad er det, der gør, at ministeren pludselig i Deadline og i Folketingssalen vender på en tallerken og nu er optimistisk?
Hvad er det for nogle lande, som har udtrykt, at de faktisk godt kan se sig selv i det her projekt, og som har gjort, at ministeren er optimistisk?
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-29:
Jeg har ikke sagt noget sted, at jeg kun har holdt triste møder.
Det kunne også være med den norske regering.
Så har der også været andre møder, f.eks. et møde med den svenske kommissær, hvor hun meget tydeligt siger, at jeg ikke skal forvente, at et modtagecenter er en del af et kommende udspil fra Kommissionen.
Det havde jeg måske heller ikke forventet, men det er vel en ærlig snak, at man kommer ud og siger: Okay, på det punkt er vi så ikke 100 pct. enige.
Men det er vel lige ud ad landevejen: Nogle gange føler man, at det er et skridt frem, nogle gange er det ikke et skridt frem.
Men det er vel ærlig snak.
Sådan er politik jo.
Sophie Løhde (V), 2020-01-29:
Nu er det jo næppe hverken i Østrig eller Sverige, at der skal placeres et udrejsecenter, eftersom Socialdemokratiet før valget lovede, at hvis man bare stemte på dem, ville der blive etableret et udrejsecenter uden for EU, altså i et eller andet hemmeligt afrikansk land.
Det er ministeren, der har sagt på et samråd: Det har været triste møder, der ikke har bragt mig tættere på de ambitioner, vi har.
Derfor spørger jeg bare: Hvad er det for nogle lande uden for EU, der er positive over for at få et modtagecenter placeret i deres baghave?
Der er jo ingen, der har sagt ja til det her.
Alle har vendt tommelfingeren nedad.
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-29:
Jeg vil holde fast i, at det citat, spørgeren henviser til fra det samråd, kun er halvdelen af et budskab, nemlig at der nogle gange er arbejde og møder, som gør mig mere optimistisk, og at der nogle gange har været møder, hvor jeg ikke føler at vi tager et skridt frem.
Men sådan er politik jo.
Lad mig starte med at sige, at jeg selvfølgelig har besøgt Ellebæk, og jeg vil godt sige, at de mennesker, der går på arbejde det sted, laver et fremragende stykke arbejde, og de skal ikke gå og dukke nakken.
For de løfter en meget vigtig samfundsopgave, og jeg har kun ros til overs for dem.
Så bemærkede jeg også selv, da jeg besøgte stedet, at der jo var forskel på standarden på det sted, hvor kvinderne opholdt sig, og det sted, hvor mændene opholdt sig.
Og det fortæller måske også noget om, hvordan stedet bliver behandlet, ikke af de ansatte, men af de indsatte.
Når det så er sagt, giver jeg sådan set også spørgeren ret i, at det her jo er sidste stop, inden man skal ud af Danmark.
Og det, som måske ikke har været så stor en del af debatten, er jo faktisk, at det er en rimelig stor succes.
Der er andre steder på udlændingeområdet, hvor vi har enorme udfordringer, men Ellebæk er faktisk en succes.
Det er fornuftigt med de regler, vi har, om, at vi kan frihedsberøve folk, og reglerne har eksisteret i mange år, og jeg synes, de er fornuftige.
Og når jeg kalder det en succes, er det jo, fordi det er med henblik på, at folk skal rejse ud, og det er der faktisk også ret mange af dem, der er på Ellebæk, der gør.
Så min bundlinje er, at vi har nogle gode regler og en god lovgivning, og at vi har nogle ansatte, der løfter et stort arbejde.
Vi lytter selvfølgelig til kritik, men vi retter ikke nødvendigvis ind efter alt, hvad der bliver sagt fra internationale organisationer.
Det vil jeg da sige, hvis jeg støder ind i justitsministeren.
Jeg tør ikke lige garantere, at han har sit svar klar til Europarådet allerede næste onsdag.
Men holdningerne er i hvert fald på plads, og dem håber jeg at spørgeren vil få en god debat med justitsministeren om.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-01-29:
Tak for det.
Jamen så ved jeg, hvad jeg skal lave næste onsdag, og så kan udlændinge- og integrationsministeren jo hilse sin kollega justitsministeren og sige, at det spørgsmål, der kommer næste onsdag, så ikke bliver til udlændinge- og integrationsministeren, men til justitsministeren.
Og der vil jeg bede ham om, at denne rapport klart og tydeligt bliver tilbagevist.
Nej, men så synes jeg jo bare, det meget bombastisk skal afvises, og det er egentlig det, der er mit ærinde.
Jeg føler mig meget, meget stærkt pikeret, når jeg hører, at personalet bliver sammenlignet med fængselspersonale i tyske koncentrationslejre og beskyldt for racisme og vold, og jeg synes bare ikke, det kan stå alene, og det er faktisk derfor, jeg har taget de her spørgsmål op.
For jeg føler mig også som politiker ansvarlig for, at det personale, der arbejder utrolig hårdt, måske i virkeligheden ikke under de allerbedste betingelser, men de har påtaget sig det og er meget ansvarsfulde – jeg har været der to gange, og jeg har oplevet det begge gange: et meget ansvarsfuldt personale – rent ud sagt skal finde sig i det.
Der bliver jeg bare nødt til at sige til regeringen, at jeg mangler en klar afvisning i forhold til den rapport, der er kommet fra Europarådets torturkomité.
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-29:
Jeg ved, at justitsministeren vil svare på de konkrete kritikpunkter, der er omkring forholdene på Ellebæk, og det skyldes jo, at det er Kriminalforsorgen, der driver stedet, og det derfor er justitsministerens ansvar at svare på de kritikpunkter.
Men jeg giver faktisk spørgeren helt ret i, at det er utilstedeligt, at der i en debat bliver rettet kritik og draget sammenligninger med situationer, vi så i 1930'ernes og 1940'ernes Tyskland.
Jeg synes, det er ødelæggende for den udlændingepolitiske debat, og jeg er egentlig glad for, at spørgeren tager det op og ikke bare lader det være vand under broen og så videre til det næste spørgsmål.
For der er mennesker ude i den virkelige verden, som skal lægge ryg til den her kritik, og som jo ikke har mulighed for at komme til orde på samme måde, som vi to har.
Så jeg synes faktisk, det er helt relevant.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-01-29:
Lige præcis, og jeg synes netop også, det er et meget, meget stort problem, at den anden part overhovedet ikke har været hørt.
Man er bare kommet ud med den her kritik, og den stakkels mand, altså formanden, Hans Wolff, har jo været stærkt chokeret.
Jeg synes virkelig, det er grotesk, hvis han arbejder med de forhold – som han burde arbejde med rundtomkring i den store verden, hvad man jo gør i forhold til Europarådets torturkomité – at han så kan komme til lille Danmark og udtale sig på den måde.
Det er dybt anstødeligt, og de har nu fået 3 måneder til at rette op på forholdene, og ellers vil man gå videre til Menneskerettighedsdomstolen.
Altså, alene der ligger der noget, og hvad er det dog for noget!
Ministeren kan så blive ved med at henvise til justitsministeren, men for mig er det ligegyldigt.
Det er regeringen som sådan, der står med det overordnede ansvar, og der savner jeg virkelig, at der hårdt, råt og brutalt bliver sagt, at det vil vi simpelt hen ikke acceptere – færdig! – og at vi gerne vil bede om, at den rapport bliver trukket tilbage.
For den har intet på sig.
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-29:
Danmark er jo en del af Europarådet, og det betyder også, at vi kan få besøg af de her komiteer, som skriver rapporter.
Jeg har det selv sådan, at jeg synes, det er vigtigt, at der kan komme øjne udefra og evaluere, hvordan man synes at det går i Danmark, og om vi nu lever op til reglerne.
Vi må også bare holde fast i, at det er i Danmark, beslutningerne træffes.
Selv om der kommer kritik udefra – og vi svarer selvfølgelig på den kritik, og det kommer til at være justitsministeren, der svarer på den kritik – ligger kompetencen til at træffe beslutninger her.
Det er helt afgørende.
Så er det selvfølgelig rigtigt, at det er regeringens fælles ansvar at få svaret på den kritik, og det skal nok komme.
Det kommer bare ikke til at være med mig som afsender.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-01-29:
Vil ministeren som ansvarlig minister for udlændinges ophold i Danmark kunne acceptere, hvis en international organisation kritiserer forholdene på et eller flere af Danmarks udlændinge- og udrejsecentre, uden at ministeren efterkommer et eller flere af disse kritikpunkter?
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-29:
Tak for spørgsmålet.
Det ligger jo i forlængelse af det tidligere spørgsmål, der er stillet, så jeg tillader mig også i forhold til det her spørgsmål at gøre opmærksom på, at jeg som udlændingeminister kun kan svare angående udrejsecentrene.
Derfor vil jeg gerne gentage, at udrejsecentrene og hele spørgsmålet om hjemrejse er et meget vigtigt spørgsmål for regeringen.
Som minister på området er jeg meget opmærksom på, at der er nogle aktører, der er kritiske over for bl.a. udrejsecentrene, og vi har som bekendt også besluttet at ændre nogle af rammerne for de børn, der er indkvarteret på Udrejsecenter Sjælsmark.
Det gjorde vi, fordi vi i regeringen ønskede nogle ændringer for børnene på centrene.
Men det ændrer ikke ved, at regeringen ønsker, at flere udlændinge uden lovligt ophold rejser hjem – vi har for tiden omkring 1.100 i udsendelsesposition – og det er også derfor, regeringen nu er i gang med at se på, hvordan vi kan styrke hjemrejseindsatsen for udlændinge, der ikke har noget lovligt ophold i Danmark.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-01-29:
Jo, men jeg spørger ikke ind til Sjælsmark – det kan jeg gøre ved anden lejlighed.
Nu drejer det sig stadig væk om Ellebæk og den her rapport, som er kommet.
Jeg må sige, at jeg kan mærke på mig selv, at jeg bliver vred, og det synes jeg at jeg har ret til at blive.
Jeg vil gerne videreformidle min vrede til ministeren, som også kan hidse sig noget op over, at vi overhovedet skal finde os i den slags.
Altså, formanden for Europarådets torturkomité siger: »Hvis ikke de følger vores anbefalinger, er der mulighed for, at sagen bliver taget op ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, som vi arbejder tæt sammen med.
Hvis den gør det, vil de se nærmere på vores observationer og vurdere, om forholdene overholder menneskerettighederne, eller om Danmark skal dømmes.
Til det må jeg så bare sige: Siger han det bare, fordi han vil være et eller andet?
Han skal jo også ligesom have sin mission.
Det håber jeg på.
For det er jo ikke sådan, at de bare skal være der.
De er faktisk anbragt der med henblik på at rejse hjem.
Det er det, de skal.
De skal ikke være i Danmark.
Så jeg savner at høre, om ministeren kan forestille sig, at den her sag går videre til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, og at udlændinge- og integrationsministeren eller justitsministeren og regeringen som sådan så skal stå på mål for, at beboerne, som ministeren er ansvarlig for, rent faktisk opholder sig på et center, som vi jo faktisk sagtens kan være bekendt.
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-29:
Det ville overraske mig virkelig meget, hvis Danmark fik en dom imod sig på det her område.
Så jeg har ikke den holdning, at det er sandsynligt, at vi vil få en dom imod os.
Det handler jo alt sammen om, at vi ikke vil have, at folk bare sover under broerne og slår telte op, og at vi får en illegal underklasse i Danmark.
Jeg synes, den danske måde at håndtere det på, er langt mere human og langt mere ordentlig, end man ser det i nogle andre europæiske lande – uden at nævne navne – hvor politiet med jævne mellemrum rydder kæmpestore lejre med folk, der har fået afslag på asyl og opholder sig illegalt i landet.
Det kan godt være, at de så ikke er på et center, og at det derfor er sværere at tage rundt og kontrollere forholdene, men er det i virkeligheden ikke lidt mere humant, at folk får en seng og tre måltider mad, end at de skal bo under broerne?
Derfor vil jeg stå fast på, at det system, vi har bygget op i Danmark igennem nogle år, med udrejsecentre, med opholds- og meldepligt og med lidt mere styr på det, end man har i andre lande, også er langt mere humant.
Det er en politisk diskussion, jeg gerne går ind i med åben pande.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-01-29:
Det er fuldstændig korrekt.
Nu bliver det her jo sagt i Folketingssalen, og jeg kunne næsten faktisk godt opfordre ministeren til at lave en udskrift af det og så sende det til formanden for den her torturkomité og sige: Vi vil simpelt hen ikke finde os i det, netop fordi vi i Danmark behandler folk humant; begynd at beskæftige jer med de lande, hvor man har nogle fuldstændig umenneskelige forhold, som ingen kan være bekendt, overhovedet.
Derfor må jeg sige, at vi sagtens kan være vores centre bekendt.
De er møntet på, at de mennesker, der sidder der, skal udrejse af Danmark.
Det er ikke nogen, som skal have asyl; det er ikke nogen, der skal integreres; det er ikke nogen, der skal blive her – og de har absolut tålelige forhold.
Det, jeg altså stadigvæk synes skal gøres fuldstændig klart, er, at fordi man får nej til at ryge en cigaret, så har det ikke noget med tortur eller umenneskelige forhold at gøre.
Man får nej til at ryge en cigaret i en eller anden situation, hvor det altså ikke er godt, at man gør det, og man har i øvrigt forsøgt at hive ledningerne ud af væggen for at tænde den cigaret, fordi man ikke må have tændstikker på stedet.
Så hvis vi bare kan få lidt balance i det her, tror jeg, at mit spørgsmål vil have en effekt.
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-29:
Politiske forandringer drives jo frem af indignation.
Ikke af kolde tekniske kalkuler, men af, at man føler, noget er uretfærdigt, og det kan jeg jo mærke på spørgeren at hun gør.
Jeg vil da også godt afsløre, at da jeg fik den rapport og læste den efterfølgende dækning af rapporten og måske også fulgte diskussionen på sociale medier, så kunne jeg da også godt mærke, at der var følelser, der rumlede i maven på mig.
For både jeg selv som ansvarlig for udrejsecentrene, men også – er jeg da helt sikker på – justitsministeren som ansvarlig for kriminalforsorgen sætter da en ære i, at det, vi laver, er i orden.
Jeg synes ikke, Danmark har noget at skamme sig over.
Nu er der en procedure, der gør, at justitsministeren skal svare formelt, og det er jeg helt sikker på at han vil gøre, og jeg glæder mig også til at læse, hvad det er, han kommer til at svare.
Marie Krarup (DF), 2020-01-29:
Altså, det drejer sig jo om, at dem, der bor i ghettoområder, ikke taler dansk.
Det er jo derfor, der er lavet den her ordning.
Og hvis man bor uden for en ghetto, men taler tyrkisk eller arabisk med sine børn, så synes vi ikke, den ordning skal gælde dem, for det er ikke godt for børnene ikke at lære dansk.
Der er man bare nødt til at prioritere det danske sprog højere, selv om jeg også hellere ville have, at de blev passet hjemme, om man så må sige, altså at man gav de forældre mulighed for, hvis de havde lyst til det, at passe dem hjemme.
Men vi er bare nødt til at tage større hensyn til deres sprogindlæring.
Anne Sophie Callesen (RV), 2020-01-29:
Nu diskuterer vi jo jævnligt overvågning i den her sal, og sidst, jeg tjekkede, havde vi altså ikke sat overvågningskameraer op i de private hjem i de udsatte boligområder og dermed ført bevis for, at der ikke var nogen dér, der talte dansk med deres børn.
Jeg holder fast ved, at for os er det altså afgørende, at vi behandler familier lige, og det gør det her forslag ikke.
Pernille Bendixen (DF), 2020-01-29:
Jeg vil bare høre, om ikke ordføreren medgiver, at forældrene er bedre end pædagogerne til at passe børnene.
Anne Sophie Callesen (RV), 2020-01-29:
Jeg ønsker ikke at gøre mig til dommer over, hvem der er bedst til at passe børnene.
Jeg tror på værdien af vores daginstitutioner, og jeg tror på værdien af, at man har pædagogisk uddannet personale i vores daginstitutioner, som kan udvikle børnenes sprog, motorik og en række andre ting i de timer, hvor forældrene er på arbejde.
Jeg ønsker samtidig heller ikke at gøre mig til dommer over, at nogle forældre ønsker at gå hjemme med deres børn, mens de er små – det synes jeg er helt fint – men jeg ønsker heller ikke at skabe et incitament til, at de gør det, og jeg ønsker, som det også er blevet sagt af andre herfra, ikke at prioritere fællesskabets midler til at trække dem væk fra arbejdsmarkedet.
Pernille Bendixen (DF), 2020-01-29:
Men en investering i børnene med fællesskabets midler er jo også en investering i fællesskabets fremtid.
Sådan kan man jo også se på det.
Er ordføreren slet ikke interesseret i i det mindste at nedsætte en arbejdsgruppe, der kunne afdække området?
Mette Thiesen (NB), 2020-01-29:
Nu nævnte ordføreren det her med ligestilling igen og noget med kvinderne tilbage til kødgryderne.
Altså, mig bekendt står der ikke noget sted, at det specifikt er kvinderne.
Anne Sophie Callesen (RV), 2020-01-29:
Jeg ønsker ikke at forhindre familier i at træffe de valg, de mener er bedst for dem selv.
Historikken omkring vores daginstitutioner er jo netop, at vi ønskede at give mulighed for, at kvinder kunne komme på arbejdsmarkedet.
Af den grund stiller vi også daginstitutioner til rådighed af høj kvalitet, hvor 75 pct. er betalt af det offentlige; de 25 pct. betaler familierne selv.
Det synes jeg er en rigtig fornuftig ordning.
Skulle vi så vælge at give et særligt tilskud til at blive hjemme og ikke gå på arbejde?
Nej, det mener jeg ikke vi skal, men det er jo ikke ensbetydende med, at jeg synes, det er en forkert beslutning at træffe, at man ønsker at gå hjemme med sine børn, hvis det er det, man finder bedst – og det gælder uanset ens køn.
Mette Thiesen (NB), 2020-01-29:
Dermed er det jo netop det, jeg hører ordføreren sige, nemlig at ordføreren ikke mener, at danske familier skal have bedre mulighed for at indrette sig, som de vil, og have bedre mulighed for at lade en forælder gå hjemme.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge lidt ind til, at ordføreren altså mener, at det er vigtigere så at sige at tvinge folk ud på arbejdsmarkedet – kvinder ud på arbejdsmarkedet – end det er, at de her kvinder får bedre mulighed for at prioritere at gå hjemme de første år med deres børn, hvis det er det, de ønsker.
Anne Sophie Callesen (RV), 2020-01-29:
Jamen jeg ønsker ikke at give et incitament til, at man ikke går på arbejde, når man har små børn.
Jeg ønsker at skabe gode rammer for, at man kan gå på arbejde og samtidig have god samvittighed, en god mavefornemmelse, når man sender sine børn i daginstitution, og også at man kan vælge, at børnene skal være færre timer i daginstitutionen.
Men træffer man det valg at være helt uden for arbejdsmarkedet, mener jeg ikke, det er samfundets opgave at give et tilskud til det.
Det gjorde man jo heller ikke, inden vi havde daginstitutioner.
Vi har valgt at have daginstitutioner, og vi har valgt, at 75 pct. af udgiften til det er betalt af det offentlige.
Jo, hvis Dansk Folkeparti går tilbage og skriver et forslag, som ikke begrænser det til at være en bestemt gruppe forældre, der er egnet til at tage sig af deres børn, og også breder det ud, så vi eksempelvis kan diskutere rammerne for at gå på deltid.
Det er jeg langt mere optaget af, for der er en stor gruppe af forældre i dag, som føler sig presset, men som ikke nødvendigvis ønsker at gå hjemme med deres børn hele tiden, og som jeg heller ikke ønsker at give et incitament til at trække sig helt væk fra arbejdsmarkedet.
Nu er det jo ikke mig, der skal stille spørgsmål tilbage, men jeg får alligevel lyst til at gøre det.
For én ting er spørgsmålet om sproget i hjemmet, og vi er enige i, at børn skal lære at tale dansk, men det, der også ligger i det, er jo, at Dansk Folkeparti ønsker, at børn, der er vokset op i udsatte boligområder, skal tvinges i et obligatorisk dagtilbud.
Så hvordan hænger det sammen med det, der lige er blevet sagt?
Marie Krarup (DF), 2020-01-29:
Jeg er ked af, at ordføreren ikke har forstået vores udspil, for det drejer sig jo ikke om, om man er egnet eller ikke egnet til at passe sine børn selv, hvis man bor i et ghettoområde eller man f.eks. taler tyrkisk eller arabisk med sit barn.
Man kan sagtens være virkelig egnet til det, men problemet er, at man ikke taler dansk.
Og man må bare se i øjnene, at det giver børnene en dårlig start i livet, hvis ikke de får mulighed for at lære dansk, fra de er helt små.
Og det kan også hjælpe forældrene meget, at børnene får lært dansk, fordi de er bedre og hurtigere til at lære dansk, når de er små.
Så det drejer sig slet ikke om, om man er mere eller mindre egnet.
Det drejer sig om, at det er dårligt for børnenes fremtid i Danmark ikke at komme i en institution, hvor de lærer sproget.
Ja, det er jeg helt enig med spørgeren i, fuldstændig.
Jeg mener bare ikke, at vi har mulighed for at lave den slags holdningsundersøgelser i den danske befolkning af, hvor mange der har lyst til at bruge det her.
Vi har jo sagt, at man må tage pengene fra råderummet eller fra en anden ordning, som vi ikke bryder os så meget om, nemlig det midlertidige tilskud til børnefamilier.
Men kender man beløbet nærmere, og har man mulighed for at indkredse det nærmere, kan man måske også finde andre måder.