runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Betina Kastbjerg (DD), 2025-09-09:
Tak for det.
For nogle uger siden stod kulturministeren stolt og proklamerede, at man nu så fjerner bogmomsen.
Jeg ved ikke, om det er, fordi der er så mange politikere, der skriver bøger, at der er brug for at booste salget, men jeg tænker måske, at danskerne hellere ville have haft nogle afgiftslettelser.
Samtidig putter man 300 mio. kr. ekstra i udviklingsbistanden til Afrika.
Det er så over 600 mio. kr.
Hvor mange afgiftslettelser tror du danskerne kunne tænke sig for de penge, frem for at de kan købe en kogebog, men så ikke har råd til at lave maden deri?
Undskyld, jeg tror, jeg kom til at sige »du«.
Så jeg kunne godt tænke mig høre finansordføreren fra Socialdemokratiet: Hvordan får danskerne hverdagen til at hænge bedre sammen med de her afgiftslettelser i stedet for afgiftslettelser på fødevarer?
Benny Engelbrecht (S), 2025-09-09:
Det er altså, fordi vi letter afgifterne i 2027 med ca. 11 mia. kr., og noget af det er på fødevarer – kaffe, chokolade, slik og den slags ting – og andre ting er indirekte gennem elafgiftens nedsættelse til 0,8 øre pr. kilowatttime, at danskerne får flere penge mellem hænderne.
Men resultatet er jo det samme.
Altså, man kan bruge flere penge på at handle dagligvarer, men uden at vi øremærker det til en bestemt type dagligvarer.
Så ønsker man at købe oksekød, kan man gøre det, og ønsker man at købe spidskål, kan man gøre det.
Det er et frit valg.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-09-09:
Nu siger ordføreren selv oksekød.
Jeg erindrer i hvert fald, at ordførerens formand, statsministeren, før valget i 2022 stod og sagde, at spaghetti-kødsovsen ikke måtte blive dyrere for den enlige mor med tre fodbolddrenge.
Og kan ordføreren så lige forklare, hvad det er, Socialdemokratiet vil gøre for at sænke den pris?
Benny Engelbrecht (S), 2025-09-09:
Det var som bekendt et spørgsmål, om Socialdemokratiet vil indføre en oksekødsafgift.
Det er svaret nej til.
Som fru Betina Kastbjerg også formodentlig er klar over, er det jo ikke sådan, at man isoleret set i Danmark har fået forøget priserne på oksekød.
Det er sådan set et globalt fænomen.
Det er sådan set også et globalt fænomen, at kaffehøsten er slået fejl over flere runder, og dermed er kaffepriserne også steget.
Det er udbud og efterspørgsel.
Det er sådan markedskræfterne virker.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-09-09:
Nu er der penge nok i kassen – faktisk så mange penge, at man ikke rigtig gider at forklare, hvor man har dem fra.
Der er bare en linje, hvor man siger: Det har vi styr på.
Det tror jeg ikke danskerne ude ved køledisken mener at Socialdemokraterne har.
Mit spørgsmål går et andet sted hen.
Nu har jeg jo læst det så godt, jeg kunne, men jeg kan ikke se, at der i finanslovsforslaget er penge til at elektrificere jernbanenettet i Nordjylland.
Vil ordføreren ikke lige forklare mig, hvor man gør det i finansloven?
Benny Engelbrecht (S), 2025-09-09:
Først og fremmest skal jeg lige minde hr. Kim Edberg Andersen om, at hr. Kim Edberg Andersens parti har været med til at bruge de penge, som er kommet ind i form af provenuet af afskaffelsen af en helligdag.
Det har man i forsvarsforliget, hvor man har noteret sig, at pengene fra det går til at finansiere forsvaret.
Det synes jeg lige vi skal have med for fuldstændighedens skyld.
Investeringerne på infrastrukturområdet ligger som en del af finansloven med de fremskrivninger, der er, og der er afsat det, som ligger i infrastrukturplanen fra 2021.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-09-09:
Tak for det.
Så havde jeg læst det hele rigtigt: Det var der ikke.
Virkeligheden er jo, at når man så indfører en kilometerafgift og en CO 2 -afgift, rammer man lige nøjagtig kollektiv trafik i Nordjylland, for de får en ekstra bon på 7 mio. kr. Så sagde ordføreren jo før, at en kilometerafgift er det kun vognmændene, der får.
Socialdemokraternes vælgere må ikke finde ud af, at det rammer nede i køledisken.
Jeg kender ikke mange vognmænd, der bare kører tomme rundt for at få lov til at betale en afgift, men fred være med det.
Men lige nøjagtig her, hvor en CO 2 -afgift rammer kollektiv transport, er der kun én til at betale, og det er menneskene i den kollektive transport.
Vil ordføreren erkende, at en CO 2 -afgift gør kollektiv transport dyrere i Danmark?
Benny Engelbrecht (S), 2025-09-09:
Kollektiv transport i Danmark bliver primært finansieret af det offentlige.
Det er rigtigt, at der er en brugerbetaling, men for størstedelens vedkommende er det jo skatteyderne, der betaler det.
Og der er jeg da også rigtig glad for at konstatere, at den kollektive transport i Danmark for stort set alle deles vedkommende, når det handler om bustransport, er blevet elektrificeret, og at den dermed også har reduceret CO 2 -udledningen meget, meget betragteligt.
Det er skønt, ikke sandt?
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-09-09:
Tak, hr. formand.
Jeg synes egentlig, det er helt dejligt og fornøjeligt, at vi endelig kan komme til at diskutere lidt politik her i Folketinget igen oven på en sommer, der både har været varm og lang.
Jeg vil gerne spørge Socialdemokratiets ordfører om den måde, man vælger at prioritere de statslige midler på.
Som ordføreren selv siger, er det jo penge, der kommer fra hr. og fru Danmark.
Det er skatteborgerne, der betaler hele gildet i moms og afgifter og alt muligt andet, f.eks. skat af vores løn osv.
Alligevel har regeringen jo valgt at opnormere med over 5 mia. kr. på udviklingstøtten, så vi i dag faktisk sender 2 mia. kr. ud af Danmark om måneden.
Vi snakker altså om 24 mia. kr. om året.
Synes Socialdemokraterne, at det er en god balance i den måde, man fordeler goderne på?
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-09-09:
Virkeligheden er jo, at når folk går ned og kan se, at nu koster 1 l mælk eller en plade chokolade langt mere, end det kostede før, ja, så bliver der lagt 25 pct. moms oven på det her, dvs. produkterne bliver dyrere, og der kommer flere penge ind til staten.
Det gør der jo også, når staten lægger afgifter på øgede ting; så ligger der også moms på det.
Det er jo den virkelighed, folk har derude, og det er det, de skal betale.
Vi hører så, at der bliver sagt, at det tager et, to eller tre år, fordi vi har gamle it-systemer.
Det er da bare endnu en årsag til at gå i gang nu, så man kan sige til danskerne: Ja, når vi endelig har fået gjort os færdige her i staten, så kan I få de afgiftslettelser.
Det er jo ikke et argument for at vente at det tager lang tid at indføre.
Benny Engelbrecht (S), 2025-09-09:
Regeringen lægger både op til at bruge flere penge på ansatte, altså flere voksne, og samtidig bruger vi flere penge på at sænke priserne, og begge dele synes vi er vigtigt.
Lotte Rod (RV), 2025-09-09:
Altså, det, at børn får hjælp til at komme ind i legen og fællesskabet, er jo fundamentet under vores demokrati, og det, at vi har tillid til hinanden.
Og undersøgelserne viser, at der kun er god kvalitet på en ud af ti stuer.
Der er stuer, hvor der kun er en eneste uddannede pædagog eller slet ikke nogen, der er uddannet.
Derfor er mit spørgsmål til Socialdemokratiet bare igen: Skal vi ikke prioriterer pengene til at sørge for, at der er høj kvalitet med uddannede pædagoger?
Benny Engelbrecht (S), 2025-09-09:
Men det er også klart, at det kræver, at der er unge mennesker, som vælger de uddannelser til, som bl.a. ligger inden for pædagogområdet.
Derfor er det også så vigtigt, som jeg også nævnte i min tale, at lønløftet den 1. januar 2026 slår fuldt igennem.
Det håber jeg kommer til at have den konkrete konsekvens, at der er flere unge, som vælger den studieretning, og at vi dermed kan ansætte flere uddannede pædagoger, også i vuggestuer og børnehaver.
Peter Kofod (DF), 2025-09-09:
Tak for det.
Jeg begriber simpelt hen ikke, at regeringen kan finde penge til at hæve EU-bidraget med i omegnen af 4 mia. kr., mens mange danskere har svært ved at fylde indkøbskurven.
Jeg tror, at mange danskere har det indtryk af denne regering – og det er jeg enig i – at den tænker mere på verden, end den tænker på danskerne.
I en tid, hvor smør, mælk og oksekød er blevet enormt dyrt for de fleste, er den her regering bare blevet en dele ud-regering, der forærer penge væk, og nu også til EU; fuldstændig ukritisk leverer man bare en check mere på 4 mia. kr. til næste år.
Jeg ved snart ikke, hvordan jeg skal stille spørgsmålet, men kan den socialdemokratiske ordfører forstå, hvis der sidder nogen danskere ude i fædrelandet og tænker, at det her er en fuldstændig skæv prioritering, man laver?
Benny Engelbrecht (S), 2025-09-09:
Jeg er udmærket klar over, at Dansk Folkeparti er stik imod et europæisk samarbejde, både det samarbejde, der handler om at kunne sikre en bedre konkurrence, som kan nedbringe priserne i det indre marked, men også det samarbejde, som handler om vores fælles sikkerhed, altså det, at vi i Europa står sammen om at støtte op om eksempelvis Ukraine.
Det er jo noget, som hr. Peter Kofods parti jo er stik imod, som vi kan forstå det.
Nu er vi i september, så det kan vi i hvert fald konstatere ikke blev tilfældet.
Men vi har aldrig haft et større behov for et europæisk samarbejde på alle tænkelige planer i en tid med krig i Europa og i en tid, hvor USA presser os udefra.
Peter Kofod (DF), 2025-09-09:
Drop alle de der stråmænd.
Danskerne gider ikke høre på alle de der dårlige undskyldninger og søforklaringer.
Svar mig på mit spørgsmål: Er det en god prioritering at bruge 4 mia. kr. mere på EU-bureaukrati, for det er jo det, vi får for pengene?
Er det en god historie, er det en god forretning, er det en god beslutning at bruge 4 mia. kr. af danskernes penge på EU-systemet i en tid, hvor danskerne ikke har råd til at fylde indkøbskurven?
Og hvad får jeg så skudt i skoene?
Noget om Ukraine og noget om hr. Morten Messerschmidt og bla bla bla – udenomssnak.
Hvorfor kan vi ikke få et ærligt svar?
Synes Socialdemokraterne virkelig med hånden på hjertet, at det er en god prioritering at sende flere penge til EU, mens danskerne ikke har råd til at handle ind?
Benny Engelbrecht (S), 2025-09-09:
Må jeg ikke også lige minde om, at det, der gives i skatte- og afgiftslettelser til danskerne, sådan at danskerne får flere penge mellem hænderne, er et meget højere beløb end det, som EU-bidraget kommer til at være.
Så må jeg også lige minde om, at jeg godt ved, at hr. Peter Kofods parti helst så, at Danmark kom helt ud af EU, men prøv lige at kigge til Storbritannien, se, hvor dårligt det går for deres økonomi.
Det kan vi vist alle sammen godt blive enige om ikke er en faldgrube, som Danmark skal i.
Christina Olumeko (ALT), 2025-09-09:
Tak for ordet.
Jeg kunne forstå på ordføreren, at Socialdemokratiet er glade for regeringens finanslovsforslag, fordi det gør hverdagen bedre for danskerne, og et af de store greb til at gøre hverdagen bedre skulle være at gøre chokolade, slik og kaffe billigere ved at afskaffe afgiften på disse varer.
Usunde varer bliver altså billigere med regeringens finanslovsforslag.
Samtidig ved vi, at hver ottende dansker fravælger frugt og grønt i højere og højere grad, fordi prisstigningerne på de her varer har været høje.
Så er mit spørgsmål til finansordføreren sådan set bare: Hvorfor er det, at Socialdemokratiet ikke i stedet for vil bruge pengene på at gøre frugt og grønt billigere?
Det er både sundt, det er godt for pengepungen, og det er godt for klimaet.
Benny Engelbrecht (S), 2025-09-09:
Med finanslovsforslaget kommer danskerne til at få flere penge mellem hænderne, ikke mindst på grund af lettelsen af elafgiften, og det betyder så, at man kan bruge de penge til f.eks. at købe flere fødevarer, end man ellers ville have haft mulighed for at gøre.
Man kunne i teorien godt gå i retning af at ændre nogle forskellige skattesystemer, men det kan ikke lade sig gøre på den korte bane.
Som en, der engang har siddet med ansvaret på skatteområdet, kan jeg sige, at det der med lige at tro, at man kan ændre it-systemer med et fingerknips, sjældent er noget, som nogen kommer godt fra.
Og så må jeg lige anholde en enkelt ting, og det er, at jeg altså ikke tror, at der er belæg for at sige, at kaffe skulle være direkte usundt.
Ja, i meget, meget store mængder kan man måske godt pege på at kaffe skulle være usundt, men i sådan moderate mængder – jeg er i hvert fald selv meget glad for at tage et par kopper kaffe for at holde dagen i gang – tror jeg faktisk ikke der er belæg for det.
Christina Olumeko (ALT), 2025-09-09:
Ordføreren har i hvert fald ret i, at det vil kræve noget politisk mod at lave skattesystemet om, og Skatteministeriet har selv lavet en analyse, som jo viser, at det kan lade sig gøre, men at det vil tage noget tid, og der så vi gerne i Alternativet, at vi havde det mod sammen.
Vi ser, at Sverige netop også sætter momsen ned, så det er jo politisk vilje og ikke modstand fra systemet selv.
Til sidst vil jeg bare spørge ordføreren, om ordføreren kan bekræfte, at finanslovsforslaget ikke gør det billigere at være grøn.
Benny Engelbrecht (S), 2025-09-09:
Det giver mulighed for at handle mere grønt, hvis man ønsker det, men det er jo et frit valg.
Sådan er det jo i det danske samfund; der er ikke nogen, der pålægger en, at man skal handle på en bestemt måde.
I det svenske system er det sådan, at der allerede er en differentieret moms, og at man så ændrer på den momssats, som er differentieret i forvejen.
Så der er ikke nogen tekniske ændringer, der skal laves i forhold til det.
Jeg kan også notere mig, at den afgiftslettelse, som den svenske regering lægger op til, målt i forhold til indbyggertal sådan nogenlunde matcher det, som den danske regering samlet set lægger op til, men hvor det, som den danske regering lægger op til, har en bedre fordelingsmæssig profil, og det vil sige, at det især kommer de familier, som har de laveste indkomster, til gavn, og det synes jeg er en bedre løsning samlet set.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-09-09:
Man fjernede folks helligdag, store bededag, fordi man manglede penge, sagde man, og så forærer man pengene til EU i stedet for.
Selvfølgelig kan danskerne ikke forstå det.
Jeg vil gerne rette fokus mod, at momsindtægterne til staten er steget fra 273 mia. kr. til nu 293 mia. kr.
Det vil sige, at politikerne herinde har fået 20 mia. kr. mere fra borgerne i momsindtægter, hovedsagelig og i høj grad fordi priserne på fødevarer stiger.
Derfor er mit spørgsmål: Når nu staten får så mange penge ind ekstra på moms, ville det så ikke være en idé at sætte gang i at få fjernet momsen på fødevarer – i vores partis optik gerne helt fuldstændigt eller ned til EU-minimum, eller hvad vi nu kan gøre?
Var det ikke en idé at sætte gang i det arbejde, for vi kan ses, at staten bliver polstret på grund af merindtægter fra moms på fødevarer?
Benny Engelbrecht (S), 2025-09-09:
Jeg vil sige til hr. Lars Boje Mathiesen, at når danskerne betaler mere i moms, er det, fordi de tjener flere penge.
Når danskerne tjener flere penge samlet set, er det, fordi langt flere danskere er i arbejde og langt flere, der kommer til Danmark udefra, er i arbejde samlet set.
Så når den samlede økonomi bliver større, stiger både skatteindtægter og momsindtægter.
Det er sådan økonomi fungerer.
Det er så i øvrigt også derfor, at der kan være øgede udgifter inden for velfærdsområdet.
Det handler altså ikke om, at den enkelte familie har skullet betale noget mere i moms og skat; det er et spørgsmål om, at samfundet samlet set er blevet rigere, fordi flere er kommet i beskæftigelse.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-09-09:
Vi har valgt at sige, at vi peger på det borgerlige parti, der bliver størst, og bliver det Venstre, der er det, er det Troels Lund Poulsen, der bliver vores forhandlingsleder.
Bliver det et andet parti, er det så den, der har bolden som kongelig undersøger, der bliver det.
Men vi har ikke peget på Troels Lund Poulsen af den grund, at han jo ikke selv har sagt, om han vil være en del af det borgerlige projekt.
Venstre har jo ikke afvist, at de vil pege på Mette Frederiksen efter et valg.
Og det giver altså ikke meget mening at pege på en statsministerkandidat, der peger på Mette Frederiksen.
Så vores måde at gøre det på er at sige, at det største borgerlige parti må være dem, der stiller med en kongelig undersøger.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-09-09:
Jeg tror, at jeg svarede hr. Lars Boje Mathiesen før på det samme spørgsmål.
Det kan være nødvendigt med afgifter, også for at vi kommer til at leve grønnere og præge den grønne omstilling, men så skal dem med de laveste indkomster kompenseres.
Det har altid været SF's politik.
Det er jo ikke altid, at vi er lykkedes med at samle et flertal bag det, men vi har jo gerne villet give en grøn check til de laveste indkomster, når vi indførte afgifter, som også ramte i bunden.
Det, I også snakker om, er jo de meget skæve skattelettelser, som den her regering har gennemført, og det er ikke de afgifter, som også har et grønt incitament, og som man kan kompensere for på anden vis.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-09-09:
Så bare det er grønt, er det godt, og så må dem med de små indkomster bare vente.
Så det grønne kommer før det sociale – det er det, jeg hører SF sige.
Virkeligheden er jo, at f.eks. CO 2 -afgiften rammer en gruppe, som SF er ude at sige skal have det bedre, nemlig de studerende.
SF har så lige sagt, sådan som jeg hører det, at den skal bestå, for den er åbenbart grøn.
Det tror jeg ikke den er.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-09-09:
Jeg tror nok, at CO 2 -afgiften er grøn.
Det, SF siger, er, at vi jo skal kunne de to ting samtidig.
Vi skal lave en grøn omstilling af det danske samfund og sørge for, at der ikke er nogen, der bliver hægtet af på vejen.
Det kræver, at man løfter de laveste indkomster, samtidig med at man indfører afgifter, og det har altid været SF's politik.
Vi kan ikke bare slække på den grønne omstilling, fordi det også vil betyde noget for dem med de laveste indkomster, men vi skal have en omfordeling, som gør, at de også kan være med, og at ingen bliver påvirket for voldsomt af de grønne afgifter.
Anne Paulin (S), 2025-09-09:
Tak for det.
Når man har fulgt SF's udtalelser i medierne, får man det indtryk, at SF vil tilbagerulle den her forhøjelse af beskæftigelsesfradraget og også fradraget for enlige forsørgere.
Det vil koste 8.000 kr. om året i ekstra skat for en enlig forsørger.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-09-09:
Jeg tror, jeg lige har svaret på det spørgsmål, og det er det ikke.
Altså, vi har sagt, at hvis man skulle kigge på beskæftigelsesfradraget i en økonomisk situation, hvor man både skulle kunne finansiere forsvar og velfærd, kunne det være, at det blev nødvendigt.
Det var, før man fandt 58 mia. kr. i råderummet, og selvfølgelig er den økonomiske diskussion en helt anden i dag.
Både de skattelettelser, der er givet til enlige forsørgere, og også beskæftigelsesfradraget ser vi ikke behov for at man rører ved.
Karin Gaardsted (S), 2025-09-09:
Tak for det.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-09-09:
Vi peger på en partileder fra et af de fem blå partier, som vi ønsker at danne regering sammen med.
Det er jo sådan, at ovre på vores side har det udviklet sig sådan, at vi ikke længere har ét stort, dominerende blåt parti.
Vi er i en situation ligesom den, der var, forud for at Poul Schlüter blev statsminister, altså at der ikke er ét stort, dominerende blåt parti, og derfor vidste man heller ikke, dengang Poul Schlüter blev statsminister, at han skulle blive statsminister efter et valg.
Men det blev sådan, fordi Konservative fik et okay valg og partierne i alliancen mente, at det skulle være Schlüter og ikke Venstres Henning Christophersen.
Den situation er vi også i i dag.
Så kan man spørge: Var det så en forfærdelig oplevelse for Danmark at få Poul Schlüter som statsminister, uden at han var statsministerkandidat for alle de borgerlige partier inden?
Nej, det var da vist en ret god oplevelse.
Han fik ryddet op efter socialdemokraten Anker Jørgensen, sådan at Danmark kunne indlede en tid, hvor vi har en meget bedre økonomi i Danmark.
Karin Gaardsted (S), 2025-09-09:
Jeg forstår sådan set godt det der med, at man kan være nødt til lige at afvente at se, hvad der sker efter et valg og sådan noget.
Det er jo ikke, fordi det er helt fremmed for mig.
Men De Konservative har jo meldt ud om en anden statsministerkandidat for dem, nemlig hr. Troels Lund Poulsen, og ikke hr. Alex Vanopslagh.
Hvordan har ordføreren det med det?
Ole Birk Olesen (LA), 2025-09-09:
Jamen de har ikke nødvendigvis meldt noget ud om en anden, for jeg udelukker da ikke, at det kan være Troels Lund Poulsen.
Hvis Venstre får et forrygende valgresultat og andre blå partier omvendt ikke får et lige så forrygende valgresultat ved næste valg, lyder det da som valgets tale, at hvis der er et blåt flertal, skal det være Troels Lund Poulsen, der skal være statsminister.
Men hvis det omvendt er sådan, at Venstre får et rigtig dårligt valgresultat, mens der er et andet blåt parti, der får et rigtig godt valgresultat, er valgets tale jo, at det er det andet parti, der skal have den blå statsminister, ligesom dengang Poul Schlüter blev statsminister.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-09-09:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg kan forstå på ordføreren, at man vil rulle alt, som ligesom har en social slagside, tilbage.
Det takker vi for i Danmarksdemokraterne, for det betyder, at transportafgiften forsvinder, at CO 2 -afgifterne forsvinder.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-09-09:
Det er et rigtigt citat, men det er et citat om noget andet end det, ordføreren bruger det om.
Det er jo på kanten af, hvad man kan gøre.
Altså, citatet handler jo om de ting, regeringen spillede ud med over sommeren, og som også kører videre nu.
Det er f.eks. selskabsskattelettelser, som stadig væk er en debat, økonomiministeren kører.
Det er sukkerafgiften.
Jeg kan ikke tælle på én hånd, hvor mange forskellige afgiftslettelser der blev nævnt fra regeringspartierne over sommeren.
Der mener jeg, at det havde en karakter af at klatte det væk til højre og venstre i stedet for at fokusere på dem med de laveste indkomster.
Det er såmænd bare det, jeg prøver at sige.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-09-09:
Jo, jeg forudsatte jo også i min tale, at man nok ikke var så kreativ, men at man bare ville tage et enkelt initiativ ud og spørge, om vi så var enige i det, eller om vi var enige i det andet eller det tredje.
Hvis nu man lod være med at øge EU-bistanden med 4 mia. kr., kunne man jo godt flytte nogle penge over til politiet.
Eller hvis man havde ladet være med at lade udviklingsbistanden stige med 5 mia. kr. siden valget, var der nogle penge, man kunne smide i det.
Og i den her finanslov ligger der 60 mio. kr. til scenekunst, og i sidste år var det et kulturpas, altså 2.000 kr. til arbejdsløse unge mennesker, der skulle have penge til at komme i Tivoli.
Der er jo ingen prioriteringer; kassen er åben.
Min pointe er bare, at hvis nu man lod være med bare at ødsle pengene væk, var der masser af penge, man kunne bruge på politiet og andre ting, uden at den offentlige forbrugsvækst skulle være rekordhøj.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-09-09:
Jeg tror, man må sige, at vi har forsøgt at forklare de her nuancer efterhånden i et par måneder.
Jeg vil også sige, at jeg også tror, skatteministeren har kastet sig ind i debatten.
Jeg vil sige, at der er ret klare svar på, hvad det er, SF vil rulle tilbage.
Det er jo rigtigt, at den økonomiske situation er en helt anden i dag, end den var i marts.
Det kan man heller ikke fra Socialdemokratiets side benægte.
Når man finder 58 mia. kr. i råderummet, står vi en anden økonomisk situation i dag.
Det, vi har sagt, vi vil rulle tilbage, er de skæve skattelettelser.
Det er der, hvor man sænker topskattegrænsen; det er der, hvor man giver virksomhedsarvinger en skattelettelse.
Det er det, der presser en klart skævere økonomisk politik igennem over Danmark.
Så har vi sagt, at man kunne kigge på beskæftigelsesfradraget, hvis der var behov for at finansiere både vores velfærdssamfund og vores forsvar samtidig, men det behov er jo forsvundet, efter at man fandt 58 mia. kr. Alle kan jo gå tilbage i tiden og finde citater fra alle politiske partier, som ikke passer på den økonomiske situation, vi står i nu, og det er jo, fordi den økonomiske situation er en anden.