runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-04-09:
Jo, det er helt korrekt, at der er flere politikredse, der har kropskameraer, og de har mulighed for at bruge det, men de bruger det ikke.
Så det bliver ikke brugt systematisk.
Derfor er jeg også glad for det her pilotprojekt, som nu bliver sat i gang, hvor de skal til at bruges mere systematisk og vi også kan evaluere på baggrund af de erfaringer, der kommer, når det bliver brugt systematisk.
For det er det, jeg håber at vi ender på, altså at det bliver systematisk brugt hos politiet, ikke på baggrund af mistillid til politiet, men som et redskab for politiet generelt.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-04-09:
Tak for det svar.
Jeg har nok et lidt andet indtryk, vil jeg sige.
Mange af de henvendelser, jeg får fra betjente, handler om, at de er enormt bekymret for, at man fra den ene dag til den anden og på baggrund af mange af de sager, der har været på det seneste, synes, at politiet nu lige pludselig skal iklædes et bodycam.
Jeg tror, at mange af dem – i hvert fald som det er lige nu – vil have sig frabedt, at man skal overvåges konstant på sin arbejdsplads.
Det er måske også derfor, at det er vigtigt, at når man gør det her, gør man det i det rigtige tempo, altså at man lytter til de erfaringer, der er, og har en tæt dialog med Politiforbundet og kigger på de evalueringer, der er, før man bare fra den ene dag til den anden indfører videoovervågning.
Men tak for refleksionen.
Jeg vil sige, at mit indtryk nok er et lidt andet, når man taler med mange af de danske betjente.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-04-09:
Jeg tror, at der generelt er et ønske om at kunne dokumentere sager i de efterhånden ret mange tilfælde, hvor der florerer klip optaget med telefoner, som ikke viser en hændelse i sit fulde forløb.
Det vil kun udvikle sig mere og mere.
Jeg er jo også ordfører for it og digitalisering, og jeg kan love for, at vi kun kommer til at se mere videomateriale, der er manipuleret med, og som er udsat for deepfakes – der findes ikke et dansk ord for det – og forskellige manipulationer osv., som det enkelte øje simpelt hen ikke vil kunne gennemskue.
Af den grund synes jeg kun, at der er et ekstra argument for, at vi simpelt hen både af hensyn til borgernes retsfølelse, men så sandelig også politiet, som kun vil blive udsat for flere og flere klip, der ikke viser sagen i sin helhed, skal have den beskyttelse af dem.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-04-09:
Der skulle hilses fra mange dér.
Tak for talen.
Jeg vil bare spørge til en ting, som fru Lisbeth Bech-Nielsen siger.
Jeg vil bare spørge, om det er ordførerens indtryk, at de almindelige betjente ude på gaden – dem, der skriver til ordføreren eller til den anden retsordfører fra SF – synes, at det bare er en superfin idé, at man i morgen indførte kropskameraer.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-04-09:
Nu er jeg jo ikke retsordfører, men det har jeg været.
Jeg kan godt forstå, at man kan føle sig urolig for, hvad det vil betyde.
Det er jo også en indirekte overvågning.
Det synes jeg også at vi skal stå ved.
Men politiet har også et voldsmonopol, som betyder, at den balance skal være rigtig på begge sider.
Igen vil jeg sige, at jeg er meget bekymret for de manipulerede klip, som vi kun vil se rigtig mange flere af i fremtiden.
Vi skal selvfølgelig gøre det på en ordentlig måde og indhente erfaringer, men det giver så også kun mening, hvis forsøgene er ensartede ude i landet.
Steffen Larsen (LA), 2024-04-09:
Nu spurgte jeg til, at det jo netop ikke kommer til at være ensartet og systematisk, for hver enkelt politikreds skal finde deres egen måde at gøre det på med pilotprojektet nu her.
Det er jo der, at jeg peger på, at der måske kommer til at være en sag fra Kolding, hvor der har været kropskamera på, og så kommer der til at være en sag fra Aarhus, hvor man i en lignende situation i nattelivet f.eks. ikke har brugt kropskamera.
Kan det ikke være med til at skabe en mistillid?
Hvorfor har de ikke den video i Aarhus, når man har det i Kolding, man har det måske på Sjælland, man har det mange forskellige steder, og så har man det ikke i den specifikke situation, hvor der er nogle, der har klaget?
Hvad så?
Jeg har talt med flere betjente, som siger, at de ønsker sig kropskameraer.
Så der er jo betjente derude, som i hvert fald ønsker sig det her, netop fordi de ved, at når de står på linjen, risikerer de også, om man vil – og nu skal man passe på, hvordan man udtrykker sig; jeg havde lyst til at sige et grimt ord der – at sætte noget vist noget i klaskehøjde.
Det skal vi jo have en eller anden form for værn omkring og en respekt omkring.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-04-09:
Det sidste synes jeg er godt.
Det er jo i hvert fald et nybrud i forhold til nogle af de debatter, jeg tidligere har haft med Liberal Alliance om det spørgsmål.
Nej, det, der er det påfaldende, er jo timingen, og det kan godt være, ordføreren taler forbi det, men det er jo det, det handler om: Der har været en masse udsendelser, der handler om mistillid til politiet, og ups, så skynder Liberal Alliance sig at foreslå, at politiet skal have kropskamera på.
Jeg vil bare spørge ordføreren her til sidst om, hvad betjentene siger til det forslag, som ordføreren har fremsat.
Nu har vi jo hørt om nogle af erfaringerne fra Politiforbundet, men hvad er ordførerens indtryk af, hvad betjentene synes om det, som ordføreren siger er en meget stor tillidserklæring og retssikkerhed for dem?
Steffen Larsen (LA), 2024-04-09:
Vi kan lige starte med den første kommentar, hr. Bjørn Brandenborg kommer med.
Her er det jo bl.a. borgernes retssikkerhed, men også betjentenes retssikkerhed.
Det er ikke en mistillidserklæring at ville give dem retssikkerhed.
Det er at give dem et værktøj til at beskytte sig imod de anklager, der kan komme, og som vi ser komme.
Jeg synes, det er sørgmodigt, at det skal gøres til et eller andet angreb.
Jeg ved ikke, om det er, fordi hr. Bjørn Brandenborg er bange for at miste sine kammerater i Politiforbundet eller et eller andet andet fagforeningsforbund, han frygter skulle blive kede af det, hvis man støtter det her, men realiteten er, at jeg synes, det er en grov anklage. Så vil jeg sige til den anden del: Vi er åbne over for at kigge på videoovervågningsreglerne, som de er generelt, men der er også grænser.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-04-09:
Tak for det.
Og tak for talen.
Nu sagde ordføreren lige for et øjeblik siden, at jeg skulle tage mig sammen, fordi jeg sagde, at Liberal Alliance med deres timing i forslaget udviste mistillid til politiet, og det mener jeg stadig væk, selv om det kun er et par minutter siden, at vi havde den her snak.
Det handler jo om timing.
Jeg synes, det er påfaldende, at det er efter de udsendelser, der har været, at Liberal Alliance skynder sig at fremsætte et forslag, der handler om, at politiet skal sanktioneres og påduttes kameraer, i stedet for at bakke op om den ordning, der i forvejen er.
Nå, det, jeg egentlig ville spørge om, var: Nu fortalte ordføreren sin historie om at være dørmand, og jeg ville lyve, hvis jeg sagde, at jeg ikke havde hørt den før.
Den er ordføreren god til at underholde med, og vi lytter altid interesseret med om de erfaringer.
Ordføreren siger så, at man flere gange har undgået overfald med overvågning.
Jeg vil bare spørge ordføreren ind til, hvor grænsen i forhold til begejstringen for at have mere overvågning i det offentlige rum går.
Altså, er ordføreren med på at opsætte flere kameraer flere steder i det offentlige rum for at kunne garantere for borgernes retssikkerhed de steder?
Dina Raabjerg (KF), 2024-04-09:
Tak, formand.
Jeg står her som stedfortræder for vores retsordfører, Mai Mercado.
Liberal Alliance har fremsat et forslag om, at politiet pålægges at anvende kropskameraer og har afsat 100 mio. kr. til dette.
Det vil således være samtlige betjente i dette land, som skal bære kropskameraer.
I 2021 var der et pilotprojekt med kropskameraer i fem politikredse, og det er et projekt, som vi har bakket op om i Det Konservative Folkeparti.
Der er ingen tvivl om, at der er positive gevinster ved at bruge kropskamera, både i forhold til måden, som politiet agerer på, og måden, som borgerne reagerer på, med færre klager til følge.
Derfor er vi Konservative også indstillet på at udvide antallet af betjente, der bærer kropskameraer.
Så langt bakker vi LA's forslag om.
Når vi så alligevel ikke kan stemme for forslaget, skyldes det flere ting.
Det er nærliggende at stille en række udvalgsspørgsmål, som kan belyse, hvad udgiften til kropskameraer i større udstrækning er, altså hvad det vil koste.
Hvis der rent faktisk var 100 mio. kr. at fordele på retsområdet, ville vi Konservative ikke prioritere 100 mio. kr. udelukkende til kropskameraer.
Vi ville prioritere flere betjente, bedre it-systemer og bedre sammenhæng i straffesagskæden.
Dertil ønsker vi en politisk drøftelse af de erfaringer, der er høstet på dansk grund, således at de også indgår i det med udbredelsen af kropskameraer til flere betjente.
Pilotprojektet fra 2021 er afsluttet, og erfaringerne med det er oversendt til Retsudvalget i januar 2022.
Forslaget om, at politiet skal kunne frigive uredigerede optagelser fra en politiforretning for at kunne dokumentere, hvordan politiet har handlet, mener vi kræver lidt mere omtanke, end hvad der er beskrevet i forslaget.
Det vil føre til et pres for offentliggørelse af videoer, hvilket er forståeligt, og det vil sætte politiets ressourcer under pres.
Vi mener, at politiets ressourcer skal bruges til at bekæmpe kriminalitet.
Sluttelig mener vi, at det kunne give mening at genbesøge retningslinjerne for, hvornår og hvordan kropskameraer kan bruges.
Konservative kan således ikke stemme for forslaget om kropskameraer til alle betjente i alle politikredse.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-04-09:
Nu skal vi jo afvente og se, hvad konklusionen bliver på det her pilotprojekt.
Det, jeg synes er afgørende, er, at der bliver brugt flere kropskameraer, end der er blevet brugt i den nuværende ordning, der har været, hvor det ikke er blevet brugt nok.
Jeg mener ikke, at vi har nok evidensbaseret viden om fordele og ulemper ved kropskameraer.
Rosa Lund (EL), 2024-04-09:
Tak for det.
Det er jo ikke så tit, at den her regering lader sig inspirere af Enhedslisten, og jeg kan da også være ærgerlig over, at det eneste sted, man så vælger at gøre det, er på personalepolitikken.
I Enhedslisten er der nemlig også en begrænsning på, hvor mange år man kan være ansat.
Generelt er det vigtigt, at befolkningen kan have tillid til de institutioner, som vi har i samfundet, og som er en del af den magt, der udøves over for borgerne.
Og vi har lige været igennem en debat om efterretningstjenesterne, hvor vi også diskuterede befolkningens tillid.
Her var det ikke så vigtigt for regeringen at opbygge en tillid, men det er det så her, og det er jo en god ting.
Overordnet set synes vi i Enhedslisten, at det er godt, at der tages initiativer til at sikre Rigsadvokatens uafhængighed, særlig når man ikke vil undersøge, om regeringen muligvis blander sig for meget i de statsansattes arbejde.
Så må der jo nogle andre mekanismer til for at forsøge at skabe en politisk uafhængighed hos offentligt ansatte.
Det hjælper at tidsbegrænse stillingen som rigsadvokat, og jeg anerkender derfor regeringens initiativ, men der er stadig mange måder at lægge pres på nogen, uden at det handler om, hvorvidt de får forlænget deres ansættelse.
Mennesker, der bliver ansat i den her type stillinger, er som regel så eftertragtede, at der ikke mangler jobtilbud med væsentlig højere løn, når de ophører i deres stillinger.
Så jeg ved ikke, om det her kommer til at gøre en forskel, men det er der da noget der tyder på det gør, og vi synes i Enhedslisten, at det er en god idé.
Jeg er med på, at der er en uafhængighed, men det skal også kunne, hvad skal man sige, synes, at der er en uafhængighed, og den opfattelse skal man også have som borger i det her land, og det tror vi det her lovforslag vil hjælpe på.
Derfor støtter Enhedslisten lovforslaget, og jeg skulle hilse fra Radikale Venstre, som desværre ikke kan være her, og sige, at Radikale også støtter lovforslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-04-09:
Jeg kan kun sige: Selv tak, og – med hensyn til »en afmålt og fornuftig tale« – alt er relativt.
Så tak for det.
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-09:
Derfor tror jeg også, at det er så centralt, at det bliver gjort på den rigtige måde, og at vores dygtige og arbejdsomme politifolk ikke oplever, at det her bliver trukket ned over hovederne på dem som et udtryk for mistillid.
Det er derfor, jeg synes, at det er en helt rigtig indstilling, der er kommet fra politiet selv, nemlig at rulle det her forsøg ud i en række forskellige politikredse, og jeg forstår, at Politiforbundet også bakker op om det her forløb med en mere systematisk anvendelse af krops- og hjelmkameraer.
Steffen Larsen (LA), 2024-04-09:
Vi står jo i den situation lige nu, at der, som ministeren så korrekt siger, er videoer på sociale medier.
Der kommer nærmest nogle ugentligt, har jeg bemærket, fra forskellige grupper, hvilket er med til at så tvivl om vores politis gode ry og rygte.
Det synes jeg jo er en meget negativ situation at stå i, og derfor kunne jeg godt tænke mig, at det her blev fremskyndet så meget som muligt, så vi fik en eller anden form for ordning om det her.
Det er også derfor, beslutningsforslaget er fremsat.
Det er, fordi jeg synes, det her er et vigtigt emne; det handler om vores tillid til retsstaten og om at øge tilliden til, at vores betjente gør et godt stykke arbejde, hvilket jeg er overbevist om at langt hovedparten af dem gør.
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-09:
Der vil i forbindelse med igangsættelsen af det kommende forløb også ske en opdatering af de nuværende nationale retningslinjer for, hvornår kameraerne skal tændes og slukkes og dermed anvendes, og det skal jo så også være med til at sikre det, som hr. Steffen Larsen efterlyser, tror jeg, nemlig at det ikke er op til den enkelte medarbejder at beslutte, om en given situation skal optages.
Steffen Larsen (LA), 2024-04-09:
Det er behageligt i dagens anledning ikke at høre ordene legacyudfordringer i Rigspolitiets it-system brugt som en begrundelse, så den er vi da på en eller anden måde kommet ud over i den her omgang.
Jeg vil gå tilbage til emnet.
Årsagen til, at vi har fremsat forslaget, er jo, at vi godt kunne tænke os, at der var en ens artet tilgang til brugen af kropskameraerne.
Lige nu er det jo sådan, at borgerne reelt set ikke ved, om de støder på en politibetjent med eller uden kropskamera.
Der er en usikkerhed om, hvorvidt det er der eller ej, og derfor er antagelsen formodentlig, at de ikke er i brug, i langt de fleste tilfælde.
Der kunne jeg godt tænke mig, at man fra ministeriets side kiggede på at sørge for nogle mere ensartede retningslinjer for brugen af kropskameraer, således at der var et krav om, at man i visse situationer sagde: Her er det nødvendigt, at vi har kropskameraer i brug.
Peter Kofod (DF), 2024-04-09:
Tak for det.
Det her er jo et lidt pudsigt lovforslag, som handler om, at en rigsadvokat kan sidde 10 år og så ikke længere.
Det er nok sådan et lovforslag, vi kommer til at stille nogle spørgsmål til i Retsudvalget, for hvad er egentlig begrundelsen for de 10 år?
Jeg har så fundet ud af, at det er en eller anden indstilling fra Europarådet.
Vi har jo sjældent gode erfaringer med bare blindt at lytte til de indstillinger, der måtte komme fra Europarådet.
Nej, spøg til side, det skal selvfølgelig kunne passe ind i en eller anden dansk sammenhæng, og om det lige præcis er 10 år, som er de vises sten, eller om det er alt muligt andet, må vi se på, når vi kommer til at dykke lidt mere ned i udvalgsarbejdet.
Så det vil vi snakke mere om.
Jeg kan ikke på forhånd sige ja eller nej, og vi må på et senere tidspunkt melde ud, hvad der er det fornuftige her.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-04-09:
Tak for det.
Beslutningsforslaget lægger op til, at regeringen inden udgangen af det her folketingsår skal fremsætte et lovforslag, der pålægger politiet at anvende kropskameraer.
Spørgsmålet om, hvorvidt vi skal udstyre vores politibetjente med kameraer, er en tilbagevendende debat.
Den har allerede floreret i noget tid.
Det her forslag fra Liberal Alliance lugter desværre mest af det sidste.
Det lægger sig oven i en debat, der ikke mindst udspringer af dokumentarudsendelser i fjernsynet, der har fremstillet politiet uværdigt og ikke mindst urigtigt.
Jeg skal ikke nævne dem alle sammen, men jeg tror, de fleste af os kan huske udsendelsen »Forfulgt af politiet?«, hvor man jo nærmest anklagede politiet for at have slået en lille syrisk dreng ihjel og have begravet ham i en skov, selv om det heldigvis viste sig, at virkeligheden var en ganske, ganske anden.
Der er videoer fra fodboldkampe, anholdelser, der bliver voldsomme osv.
Politiet står hver dag i svære situationer.
De løfter et stort og vigtigt ansvar og bliver nogle gange som led i deres arbejde sat i nogle svære situationer og under et pres, som jeg tror at de fleste af os knap nok kan forestille os.
Det gør ikke min forståelse for at udgyde en form for mistillid til vores politi større.
I dag er det sådan, at politiet allerede har mulighed for at kunne gøre brug af kropskamera.
Der har de seneste år været sat pilotprojekter i gang, og nu har en række kredse så besluttet at iværksætte en mere systematisk anvendelse af krops- og hjelmkameraer i forskellige operative opgaver.
Så i politiet er man allerede i gang med løbende at gøre sig erfaringer med det nye redskab.
Det synes vi er en fin fremgangsmåde.
Det behøver ikke den mistillid fra Liberal Alliance eller andre, som der bliver givet udtryk for, og som jeg synes man igen gør i dag med det her forslag.
Så vi kan ikke støtte det her forslag, som lægger op til, at vi fra Folketinget ved lov skal pålægge politiet at bruge kropskamera.
Tak for ordet.
Steffen Larsen (LA), 2024-04-09:
Mistillid?
Det må jeg nok sige.
Det er nu ikke begrundet i mistillid.
Det er begrundet i den teknologiske virkelighed, som vi står i, hvor alle folk har en iPhone eller lignende i lommen, som de kan gå ud at filme med og så bagefter lægge deres egne, endda redigerede, videoer op.
Det var også det, vi så i sagen med Farhad Tober, og hvis hr. Bjørn Brandenborg ellers ville bruge sin tid på f.eks. at læse, hvad denne ordfører har skrevet om sagen, så ville han også kunne se, at jeg har skrevet meget negativt om DR's såkaldte dokumentar, for jeg mener faktisk, at den er på grænsen til at kunne være en dokumentar.
Vi kan jo også konstatere, at selskabet bag dokumentaren er gået konkurs, hvilket jeg egentlig billiger at det er, for man kan ikke lave sådan et produkt og så være et ansvarligt medie i min verden.
Det er altså ikke en mistillidsdagsorden; det er, fordi der lige nu er nogle, der går og spreder mistillid, og så må vi sætte et værn op imod den mistillid, hr. Bjørn Brandenborg.
Det er netop også, for at det ikke skal trække i langdrag, at jeg skubber på.
Det kan man jo selvfølgelig påstå er mistillid og alt muligt andet, som Socialdemokraterne gør.
Men om ikke andet vil jeg sige tak til hr. Preben Bang Henriksen igen for en afmålt og fornuftig tale på området og for, at han erkender, at der er nogle ting i det her forslag, som kunne være ret anvendelige.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-04-09:
Nu skal vi jo ikke gøre os skyldige i den fejl, som man normalt gør sig i Folketinget, nemlig at man enten nedsætter en kommission eller laver nogle forsøgsordninger, og mens de kører – eller nærmest før de overhovedet har haft deres første møde – konkluderer vi egentlig, at det er det, vi skal have, og at de jo så godt kan holde fri fra deres ordninger.
Så jeg havde nær sagt: Lad os nu lige se tiden an.
Jeg har fået det indtryk fra justitsministerens tale, at han bestemt også er positiv, og jeg tror ikke, det er noget, der kommer til at trække i langdrag.
Det er der jo ret beset heller ingen der har interesse i.
Steffen Larsen (LA), 2024-04-09:
Tak til hr. Preben Bang Henriksen for en noget mere afmålt og fornuftig tale end Socialdemokratiets.
Når det kommer til forsøgsordningen, bemærker jeg jo, at forsøgsordningen er pågået længe nu, og man vælger så nu reelt set at udvide omfanget af den.
Men var det ikke på tide, at vi begyndte at drage nytte af den viden, vi har, og så ikke blot udvidede forsøgsordningen, men reelt set begyndte at indføre de ting, som vi ved vil have en positiv effekt?
For som hr. Preben Bang Henriksen selv siger, er der jo tydelige tegn på – både her i Danmark nu, men også i internationale undersøgelser – at det er konfliktnedtrappende, at det har positive effekter, og at det øger sporbarheden og dokumentationen af, hvad politiet har foretaget sig på et sted.
Og det giver også mange flere kameravinkler, idet der almindeligvis er flere betjente til stede ved en politiforretning.
Det giver bare en bedre fleksibilitet, og det synes jeg da at vi skal understøtte – og i min verden: jo hurtigere, jo bedre.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-04-09:
Tak for det.
Tak for forslaget fra Liberal Alliance.
Venstre er enig i baggrunden, kan man sige: enig i, at det på det foreliggende grundlag kunne se ud, som om kropskameraer er en rigtig god ting at få fat i.
I Venstre har vi nu lidt svært ved lige at forstå timingen af forslaget, som min kollega lige før også var inde på.
Forholdet er jo det, at der mig bekendt kører nogle forsøg rundtomkring, og hvorfor er det lige, vi skal gøre indbrud i de pågældende forsøg?
Det forstår jeg egentlig ikke.
Lad os nu lige vente og se, hvad de når frem til.
På det foreliggende grundlag håber jeg, at resultatet bliver, at politiet kommer til at bruge kropskameraer.
Så havde politiet måske også mulighed for i højere grad at tage til genmæle mod det fuldstændige nonsens, der har været bragt i DR.
Jeg tænker her på udsendelsen »Forfulgt af politiet?«, hvor det jo lykkedes for produktionsselskab, som i øvrigt gik konkurs – og meget logisk var det jo kun DR, der ville købe noget så useriøst, som det de lavede – at få formidlet idéen om, at politiet havde slået drengen ihjel.
Det var i hvert fald det, man insinuerede.
Jeg har aldrig kendt mage; lad mig sige det på den måde.
Det kunne være, at man med kropskameraer i forbindelse med de episoder, som DR og produktionsselskabet mener lå bag ved de her forhold, kunne have belyst dem lidt bedre fra politiets side, så derfor tror jeg egentlig, at det kan blive en rigtig god ting, men jeg vil meget gerne se resultatet af undersøgelserne først.
Jeg kan roligt sige, at der jo er også et stykke planlægningsarbejde herefter, for skal kropskameraer være dagens orden i dansk politi, skal der jo laves specificerede vejledninger om, hvornår de skal bruges, hvornår de kan bruges, og hvornår de absolut ikke kan bruges.
Det er selvfølgelig noget, vi skal kigge på.
Men lad os nu lige se på, hvad de fem forsøgspolitikredse når frem til.
Jeg er sikker på, at kropskameraer kan gå hen og blive konfliktnedtrappende, sprogligt nedtrappende, adfærdsnedtrappende og i det hele taget et godt og brugbart værktøj både for dem, der ønsker at klage til DUP'en, og for så vidt også for de betjente, der mener sig uretmæssigt beskyldt.
Men Venstre kan ikke støtte forslaget i dag.
Vi afventer og ser, hvad de pågældende forsøg kommer til at resultere i, men vi er umiddelbart positive med det grundlag, vi har i dag.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-04-09:
Det ser vi nok forskelligt på.
Der findes mennesker i Danmark, der synes, at hver eneste gang man møder en politibetjent, skal man stikke et kamera op i hovedet på dem.
Her har vi nok bare forskellige, hvad skal man sige, temperamenter, i forhold til hvordan man skal bekæmpe det.
Skal man have tillid til, at politiet kan løse deres opgaver, som de gør i dag, samtidig med at de eksperimenterer med den nye teknologi og er i gang med et forløb, som Politiforbundets siger, eller skal man skynde sig at sige: Uha, nej, nej, vi må hellere skynde os at sørge for, at der ikke kommer flere udtalelser, som vi måske synes kunne være ubehagelige, og vi må derfor skynde os at pådutte politiet at gå med kropskameraer hele tiden?
Det er nok bare en uenighed, som vi har med Liberal Alliance.