runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2024-11-28:
Det her er jo netop et tilbud om, at SF også er villige til at forhandle pensionsalderen, hvis der er nogle betingelser til stede, som jeg i øvrigt er sikker på SF og Socialdemokratiet langt hen ad vejen er enige om.
Der er vi jo i den forstand søsterpartier, altså i forhold til at have en fælles interesse for, at almindelige mennesker skal have muligheder for at have gode arbejdsliv.
Jeg er da sikker på, at vi har fælles intentioner omkring at skabe et godt og sikkert arbejdsmiljø, og at folk skal have mulighed for et sporskifte gennem livet ved løbende voksen-, efter- og videreuddannelse.
Så det, der er pointen, er, at hvis vi kan vi få de der betingelser til at være til stede i et eller andet omfang, så er vi også villige til at diskutere en pensionsalder.
Men at lade sig begrænse af noget rent formelt, i forhold til at det er noget, der i dag er aftalt i velfærdsforligskredsen og derfor ikke skulle kunne blive diskuteret med andre partier i Folketinget, er for sølle.
Frederik Vad (S), 2024-11-28:
Jeg går da ud fra, at hr. Karsten Hønge også er et følsomt menneske.
Jeg har lært meget om følsomhed, også i politik, bl.a. fra flere af hr. Karsten Hønges udmærkede partifæller.
Det skal der da selvfølgelig være plads til.
Jeg synes, vi skal tale ordentligt til hinanden og udlægge hinandens politikker rigtigt.
Jeg vil bare sige til hr. Karsten Hønge, at SF jo ikke kan være med på en fribillet.
Altså, man kan jo ikke stå uden for forlig, fordi man ikke synes, det er så fedt at tage ansvar for den samlede økonomi, så vi kan investere i kræftbehandling i fremtiden, men så gerne ville være med, når vi skal lave nogle lækre ting.
Så hr. Karsten Hønge kan da ikke regne med at blive inviteret til et forlig, når hr. Karsten Hønge ikke gad tage ansvar i første omgang.
Karsten Hønge (SF), 2024-11-28:
Jeg har lagt mærke til gennem tiden, at hr. Frederik Vad kan være meget nærtagende.
Gid det dog gik den anden vej, for hvad angår det med at sætte plader på, har jeg da sjældent hørt nogen sætte plader på som hr. Frederik Vad, der konstant kun henviser til to ting: Se, hvad vi har gjort tidligere i forhold til lønløftet, og se, hvad vi har gjort i forhold til tidlig tilbagetrækning, så tro derfor på os i den her sammenhæng.
Det ændrer jo ikke på, at når vi diskuterer det her, så synes jeg, det er sølle, at de mange ord fra hr. Frederik Vads side skulle dække over en antydning af, at SF ikke skulle blive en del af forhandlingerne, fordi man formelt ikke er en del af en forligskreds.
Måske kunne jeg udfordre det intellektuelle råderum hos ordføreren ved at sige, at man jo kunne forestille sig, at regeringen indkaldte til forhandlinger, som omfattede flere partier end dem, der er i det nuværende velfærdsforlig.
Så kunne SF jo være en del af det, og vi tilbyder netop, at vi godt vil diskutere en forhøjelse af pensionsalderen.
Kunne det rummes inden for fantasien, hr. Frederik Vad?
Frederik Vad (S), 2024-11-28:
Så kom pladen på igen – Lukasevangeliet og manipulerede udtalelser om, hvad Socialdemokratiet mener.
Altså, hr. Karsten Hønge har sådan en idé om, tror jeg, at han bare kan sige hvad som helst om, hvad Socialdemokratiet mener, og krydre det med lidt humor, og så er det hele bare fjong.
Det synes jeg er en lidt mærkelig tilgang til en meget vigtig debat.
Jeg undrer mig faktisk lidt over SF's beslutningsforslag.
Jeg vil henlede hr. Karsten Hønges opmærksomhed på hans partifælle, den gamle hr. Aage Frandsen, som skrev en bog om, hvordan forlig fungerer på Christiansborg.
De forhandlinger, hr. Karsten Hønge gerne vil have regeringen skal indkalde til, kommer hr. Karsten Hønge jo ikke selv til at deltage i, for SF er ikke med i velfærdsforliget.
Det er jo den kreds, der er udgangspunktet i forhold til at finde en løsning på at skabe et mere balanceret og retfærdigt pensionssystem.
Så hvorfor ønsker hr. Karsten Hønge, at regeringen skal indkalde til nogle forhandlinger, som SF ikke kommer til at deltage i?
Karsten Hønge (SF), 2024-11-28:
Svaret er to dele.
Den ene del er jo altså, at vi er med på, at man kan hæve pensionsalderen, hvis man sikrer, at folk har mulighed for rent faktisk realistisk at kunne arbejde frem til pensionsalderen.
Så er vi åbne for, at man i et eller andet omfang kan lave en indeksering, hvor man kan fordele det fair i forhold til den ekstra levetid, vi har.
Men det skal da først garanteres, at man har chancen for at arbejde frem til den.
I forhold til den anden del omkring den økonomiske ansvarlighed, som jeg jo selv tidligere i dag har diskuteret præcis med fru Samira Nawa, foregår der i dag rent faktisk det, at mange vælger frivilligt at arbejde videre, hvis man gør det attraktivt.
Så derfor ender folk jo med at arbejde mere.
Nej, SF har ikke stemt for nogen af de forhøjelser af pensionsalderen, som er knyttet op på velfærdsforliget.
Derfor opnår vi jo substansmæssigt det samme.
Det handler jo ikke bare formelt om noget i et velfærdsforlig.
Det handler jo om substansen i det, altså at få folk til at arbejde i længere tid.
Det kan man gøre.
Som man kan se i de her år, arbejder flere og flere seniorer faktisk mere.
Jeg tror, at vi når meget længere ad den vej, hvis vi skaber gode og holdbare arbejdsliv, og hvis vi i øvrigt tvinger arbejdsgiverne til også at komme seniorerne mere i møde ved at give dem mulighed for fleksibilitet.
Så i den forstand med at opnå arbejdskraften kan vi godt have et fælles mål.
Vi er også åbne for under nogle bestemte betingelser at diskutere pensionsalderen.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-28:
Det her beslutningsforslag tager udgangspunkt i et ønske om at afklare både Folketingets og regeringens interne logik.
Det er en prioritering, der hverken er rimelig eller retfærdig.
Det her forslag handler om at påpege absurditeten i den nuværende prioritering.
Vi mener ikke, det bør være ulovligt at brænde eller ødelægge en bog, man selv ejer.
Men når vi nu har indrettet lovgivningen på den måde og staten vælger at indføre strenge straffe for sådanne handlinger, ja, så må det i det mindste modsvares af en tilsvarende beskyttelse af den fælles kulturarv.
Karsten Hønge (SF), 2024-11-28:
Der ligger jo en udarbejdet pensionskommissionsrapport, der kun er 2 år gammel, så materialet har vi da.
Godt nok har jeg mange gange hørt den socialdemokratiske ordfører sige, at det her var meget kompliceret.
Ja, det er det da, men det er også derfor, vi heldigvis har seriøse, omfattende rapporter om det, så mon dog ikke vi skulle kunne finde ud af det?
Jeg mener bare: Hvad er argumentet for ikke at gøre det, inden at man stemmer?
Ellers har vi jo det her hængende i luften, også igennem næste valgkamp, og hvis Moderaterne insisterer på at ville have det her som en valggimmick mod sig selv, er det selvfølgelig Moderaternes frie valg.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-28:
Jeg beklager, jeg ved ikke lige, hvad det var, der skete med teknikken her.
Men vi kan sagtens, som Danmarksdemokraterne foreslår, fjerne argumentet om koranloven.
Det er jo egentlig bare et argument for at udstille en ubalance i den måde, vi kigger på de her ting på.
For os handler det her forslag helt entydigt og alene om at skærpe straffen for udøvelse af hærværk mod jødiske mindesmærker og jødiske gravsteder.
Kan SF bakke op om forslaget, hvis det er det, der står i forslaget, og ikke argumentet om koranloven?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-11-28:
Jeg skal også på SF's vegne meddele, at vi ikke kan støtte det her forslag.
Jeg synes som det første, at der, ligesom der er det i forhold til koranafbrændingsloven, er en meget stor forskel på at begå hærværk på egne ting og så at begå det på andres ting.
Det er klart, at når det handler om – hvad kan man sige – egen koran er det noget helt andet end f.eks. at skænde jødiske gravsteder.
Det ser jeg på med en meget, meget større alvor.
Ligesom den foregående ordfører er jeg også en lille smule modstræbende over for at sammenblande koranafbrændingsloven og så det at begå hærværk på f.eks. jødiske artefakter eller gravsten, mindesmærker og andet.
Vi kan sagtens diskutere, om vi skal hæve straffen.
Det er jeg sådan set meget åben over for, men vi stemte jo imod koranafbrændingsloven, fordi vi valgte at vægte ytringsfriheden meget højere.
Så lad os holde de ting adskilt, og lad os se, om vi i virkeligheden ikke hellere skulle kigge på en eller anden form for strafskærpelse.
I 2019 var der jo 84 gravsten på den jødiske kirkegård i Randers, som blev skændet, og der blev malet forskellige ukvemsord, vil jeg sige, på dem.
Det blev straffet efter paragraffen om hærværk, men faktisk også – og det var meget vigtigt, sagde det jødiske samfund dengang – efter racismeparagraffen, som man også kunne gå med.
Så der er i hvert fald nogle muligheder for at straffe allerede i dag.
Skal straffen så være højere?
Tak for ordet.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-11-28:
Jeg tror sagtens, vi kan blive enige, når vi kommer med vores ændringsforslag, om at hæve strafferammen, så det ser jeg frem til at vi kan snakke videre om i udvalgsbehandlingen.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-28:
Det vil vi også gerne, og man kan sige, måske med fare for at gentage mig selv, at det jo egentlig bare er lidt ligesom, når vi udstiller absurditeten i, at vi nogle gange straffer økonomisk kriminalitet hårdere, end vi straffer voldtægt eller personfarlig kriminalitet.
Så kan man spørge, om de bliver hægtet op på hinanden, men altså, det her handler grundlæggende om at skærpe straffen for hærværk mod jødiske mindesmærker og jødiske gravsten.
Det handler ikke om koranloven, andet end som et argument i den her sammenhæng.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-11-28:
Det er jo positivt, at vi så forhåbentlig kan blive enige om det.
Det, som jeg også prøvede at sige i talen, er, at vi også gerne vil af med koranloven, ligesom rigtig mange andre partier vil, og derfor ønsker vi ikke at hægte noget op på den lovgivning.
Vi skal bare have hævet strafferammen, så vi kommer op på samme niveau for, hvad skal man sige, skænding i almindelighed.
Så er jeg med på, at der er skærpelser i forhold til antisemitisme osv., og det er selvfølgelig positivt, at det kan blive lagt oveni.
Men strafferammen i almindelighed vil vi gerne være med til at hæve.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-28:
Nu har jeg jo ikke set ændringsforslaget, men jeg forestiller mig, at vi godt kunne stemme for.
For Dansk Folkeparti er jo indædte modstandere af koranloven, og det her forslag er ikke bundet op på koranloven på andre måder, end at vi forsøger at udstille en absurditet i, at vi straffer skænding af Koranen hårdere – en koran, man selv har indkøbt for sine egne penge – end vi gør i forhold til det at gå ud at udøve hærværk på privatejede eller offentligt ejede jødiske mindesmærker og gravsteder.
Det synes vi er en absurd ubalance, som vi synes det giver god mening at fremhæve i beslutningsforslaget, men det ændrer jo ikke ved, at koranloven selvfølgelig skal afskaffes.
Men det burde straffes hårdere at udøve hærværk på jødiske mindesmærker og jødiske gravsten, og vi bakker fuldt op om et ændringsforslag, der tydeliggør det, hvis ikke det for Danmarksdemokraterne er tydeligt nok i beslutningsforslaget i sig selv.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-11-28:
Tak for det, formand.
I maj i år så vi et eksempel på den respektløshed, der ofte er i forbindelse med propalæstinensiske demonstrationer.
Her blev den jødiske mindesten på Israels Plads overhældt med rød maling.
I Danmarksdemokraterne ønsker vi også at hæve strafferammen fra skænding af jødiske gravsten eller mindesmærker.
En straf på 1 år og 6 måneder er efter vores mening en alt for lav straf for en så utilgivelig handling – en handling, der kun har til formål at skræmme og skabe utryghed blandt jøder i Danmark.
Dog ønsker vi ikke at blande skænding af jødiske gravsten og mindesmærker sammen med diskussionen om koranloven, som vi i Danmarksdemokraterne er indædte modstandere af.
I Danmarksdemokraterne ønsker vi at fjerne koranloven.
Forslaget sigter udelukkende mod at hæve straffen for skændinger til samme strafferamme som for utilbørlig behandling af Koranen, og i Danmarksdemokraterne kan vi så ikke stemme for forslaget i dets nuværende version.
Vi vil gerne have fjernet koranloven, og vi ønsker ikke at ændre strafferammen, sådan at der er andre lovovertrædelser, der passer ind i straffen fra koranloven.
Så vi kommer til at stille et ændringsforslag, som vi håber forslagsstillerne måske kan bakke op omkring, så vi får hævet strafferammen, men ikke ligesom blander det sammen med koranloven.
Og så skulle jeg hilse fra SF og sige, at de heller ikke kan stemme for forslaget i dets nuværende version – nej, undskyld, hun er kommet.
Kim Valentin (V), 2024-11-28:
Tak til formanden.
Og tak for, at jeg må stå her i dag.
Jeg vil straks lige sige, at jeg ikke er retsordfører; jeg er standin for Preben Bang Henriksen i dag.
Med beslutningsforslaget ønsker Dansk Folkeparti, at skænding af jødiske gravsten og mindesmærker straffes efter samme strafferamme som utilbørlig behandling af religiøse skrifter, der kan straffes med op til 2 års fængsel, og at hærværk efter straffelovens § 291 kan straffes med op til 1½ års fængsel.
Jeg skal i øvrigt sige, at jeg, lige inden jeg gik ind her, spurgte, om det også gælder jødiske skrifter, når man tager utilbørlig behandling af religiøse skrifter ind, og ja, det gør det.
Så altså, jødiske skrifter er jo også omhandlet i dén lovgivning.
Det synes jeg er vigtigt også lige at få påpeget.
Først og fremmest er vi i Venstre noget skeptiske over for det, hvis der lægges op til, at det kun skulle omfatte jødiske gravsten og mindesmærker, på helt samme vis som vi ville være skeptiske over for, at hadforbrydelser i form af vold skulle straffes forskelligt alene begrundet i, hvilken gruppe offeret tilhører.
Så er der også det forhold, at skænding af jødiske gravsten, mindesmærker og lignende i en række tilfælde vil have samme og i nogle tilfælde højere strafferamme end utilbørlig behandling af religiøse skrifter.
Skænding af jødiske gravsten eller mindesmærker kan altså allerede i dag straffes hårdt, hvilket er helt på sin plads.
Af de grunde kommer vi i Venstre heller ikke til at stemme for forslaget.
At mindestenen, der hylder de danskere, som hjalp jøder under anden verdenskrig, er blevet overhældt med rød maling, er decideret skammeligt.
Den antisemitisme, som vi har været vidne til siden sidste år, er skræmmende.
Jøder skal – skal – kunne leve frit og trygt i Danmark.
Derfor er vi i Venstre også glade for, at der før sommerferien blev indgået en aftale mellem alle Folketingets partier om en styrket indsats mod antisemitisme.
Som nævnt kan vi i Venstre ikke støtte forslaget, og jeg skal huske at sige, at Moderaterne også stemmer imod.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-11-28:
Tak for ordet, formand.
Jeg har fuld forståelse for, hvorfor forslagsstillerne har sat det her spørgsmål på dagsordenen.
Det er rystende og vanvittigt, at vi lever i en tid, hvor vi ser så åbenlyse tilfælde af antisemitisme i vores samfund, og som jeg har sagt det før fra den her talerstol, skal danske jøder kunne leve i tryghed i Danmark, uden at de skal føle sig udsatte eller truede på grund af deres baggrund eller deres tro.
Det er for mig fuldstændig uacceptabelt og uforståeligt, når mennesker kan få sig selv til at begå hærværk mod jødiske kirkegårde eller mindesmærker og med fuldt overlæg gøre de danske jøder utrygge og bange.
Vi kan dog ikke støtte lige præcis det her beslutningsforslag, fordi hærværk mod jødiske kirkegårde eller mindesmærker allerede i dag er noget, der kan straffes hårdt.
Justitsministeren har netop gennemgået de enkelte strafferammer, så det vil jeg ikke kaste mig ud i, men vi er betryggede i, at der allerede ses med stor alvor på denne type hadforbrydelser.
Det understreges ikke mindst af, at regeringen sammen med alle Folketingets partier i sommer indgik en aftale om en styrket indsats mod antisemitisme, og som justitsministeren også netop har forklaret, er man i øjeblikket ved at implementere de forskellige initiativer.
Så tak til ordføreren for at rejse en debat om et emne, som jeg tror vi alle sammen går meget op i, nemlig hvordan vi beskytter danske jøder.
Vi er enige med forslagsstillerne i, at mennesker, der skænder jødiske grave og mindesmærker, fortjener vores afsky og en hård straf, men vi kan ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Peter Hummelgaard (S), 2024-11-28:
Det mener jeg heller ikke.
Jeg synes heller ikke, at hr. Mikkel Bjørn yder lovforslaget om utilbørlig behandling af religiøse skrifter retfærdighed.
Han glemmer jo, at der stod i lovbemærkningerne til det lovforslag, at udgangspunktet var straf med bøde.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-28:
Det er bare der, hvor vores – synes jeg – ydmyge og også meget rimelige spørgsmål er: Hvorfor mener regeringen, og hvorfor mener justitsministeren, at utilbørlig behandling af ens eget privat indkøbte religiøse skrift skal straffes hårdere end at udøve hærværk på jødiske gravsteder og mindesten?
Peter Hummelgaard (S), 2024-11-28:
Altså, jeg vil sige det igen: Det er jo ikke korrekt.
Nu har der ikke formet sig nogen retspraksis omkring utilbørlig behandling af religiøse skrifter endnu, men det har vi jo til gengæld på de andre i forhold.
Som eksempel kan jeg nævne Vestre Landsrets dom fra den 5. april 2022, hvor tiltalte blev idømt en fællesstraf på 1 års fængsel, hvoraf 305 dage var reststraf.
Straffen blev dømt for hadforbrydelser efter straffelovens § 266 b, hærværk efter straffelovens § 291, stk. 2, jævnfør stk. 1 samt overtrædelse af våbenloven ved at have malet med en rødlig farve, der skulle forestille blod, på murværket ind til en jødisk kirkegård.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-28:
Tak for det.
Jamen det er jo en sandhed med meget store modifikationer, som justitsministeren giver udtryk for på talerstolen i dag.
For hvis en person udøver hærværk mod et jødisk mindesmærke eller en jødisk gravsten og så ikke efterfølgende orienterer eksempelvis Justitsministeriet om sin motivation for at begå det hærværk – eller ikke orienterer om motivationen i andre sammenhænge – så er straffen for at udøve det hærværk markant lavere uanset motivationen, end straffen vil være for eksempelvis at rive en koran på et rivejern, som kunstneren Firoozeh Bazrafkan gjorde.
Hvorfor mener regeringen, og hvorfor mener justitsministeren, at der skal være hårdere straffe for utilbørlig behandling af en bog, man selv har købt nede i den lokale boghandel, end der skal være for at gå ind på offentlig eller privat ejendom og udøve hærværk mod jødiske mindesmærker eller jødiske gravsteder?
Samira Nawa (RV), 2024-11-28:
Nå, men det må vi jo så vente spændt på at få at se.
Så har jeg også et andet spørgsmål til SF's ordfører.
For nu havde jeg en ordveksling med Socialdemokratiets ordfører og også med ministeren om økonomisk ansvarlighed, og der hører jeg sådan set både den socialdemokratiske minister og ordføreren sige, at man står vagt om økonomisk ansvarlighed, og at der også skal være råd til at investere i bl.a. velfærd i al fremtid.
Hvordan finder SF finansieringen, når man både vil udvide Arnepensionen og også stoppe stigningen i pensionsalderen?
Karsten Hønge (SF), 2024-11-28:
Jeg synes, jeg vil komme med det samme forslag til fru Karin Liltorp, som jeg gjorde til hr. Kim Valentin: Skal vi ikke bare lade det blive mellem ordføreren og os, der er til stede her, hvis ordføreren så igen måske svarer lidt hurtigt og lidt afdæmpet på, om Moderaterne ikke er ved at blive trukket rundt ved næsen her, altså, hvis vi ikke får en afklaring på det her?
Hvad skulle argumentet dog være for, at man ikke skulle kunne nå en afklaring inden en afstemning om en stillingtagen til de 70 år?
For det er jo noget andet.
Det er noget for sig selv, men beslutningsforslaget handler jo alene om, at vi får en afklaring på det, inden vi stemmer.
Hvad skulle der dog være, der taler imod det?
Og hvis man er imod det, vil jeg spørge: Hvor dejligt er det egentlig at blive trukket rundt ved næsen?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-11-28:
Tak for ordet.
Og tak for talen.
Ministeren siger, at det er vigtigt, at man er i god tid, når man laver sådan nogle ting her, og det er vi i Danmarksdemokraterne fuldstændig enige i; det er jo noget, der er rigtig vigtigt for danskerne, altså at man har sikkerhed for, hvornår man kan gå på pension.
Ministeren sagde i talen, at man ville stemme for hævelsen her i foråret, altså i forhold til at gå på pension i 2040.
Men så er det, jeg bliver nysgerrig.
De urimeligheder, man siger der er i pensionssystemet i dag, er det så først fra 2045, at man skal ændre det?
Skal danskerne så have i udsigt, at de i de næste 20 år skal leve med de urimeligheder, som Socialdemokraterne ser der er i dag?
Grunden til, at jeg gerne vil have et svar på det, er, at jeg tror, vi er mange, der synes, at det måske er lidt et bluffnummer fra Socialdemokratiets side, altså at det her er et valgstunt, at man vil stille os alle sammen i udsigt, at vi kan komme tidligere på pension.
Men det, ministeren siger i dag, er jo, at det så først er fra 2045, at de ændringer, som vi skal forhandle på et eller andet tidspunkt, kommer til at gælde.
Så er det rigtig forstået i ministerens tale, altså at det er fra 2045, at urimelighederne skal ændres, men ikke før?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-11-28:
Jeg er egentlig glad for, at Dansk Folkeparti melder sig ind i diskussionen.
Jeg synes, vi tidligere har lavet gode ting på pensionsområdet sammen, og jeg tror også, at blikket for, at der er så store forskelle i vores arbejdsliv, er noget, vi har til fælles.
Derfor er der stemmer, der nuancerer den her debat, i forhold til at det, vi i gennemsnit lever, og det, vi i gennemsnit ser ud som på papiret, godt kan se forskelligt ud, når man åbner kassen og ser, at der er nogle, der starter på arbejdsmarkedet som 16-årige og nogle, der starter som 26-årige, og at der er nogle, som har fysisk hårde jobs, og nogle, der ikke har.
Der er nogle, der lever rigtig længe, og nogle, der ikke gør.
Derfor er den her diskussion kompleks, men den er også uhyre vigtig.
Nick Zimmermann (DF), 2024-11-28:
Men der er noget, der er hamrende skævt.
Akademikere og papirnussere går i høj grad på selvpensionering, når de får lyst til det, fordi de har økonomien til det.
De har ikke råd til det, og det er urealistisk, at de skal arbejde, til de er 77, 78 eller 79 år gamle.
Vi er nødt til at finde på et eller andet, i forhold til hvad det er for en fremtid, de ser ind i.
For det er urealistisk, som tingene står nu.
Derfor bliver vi måske også nødt til at være ærlige over for hinanden og sige, at det i fremtiden måske bliver nødt til at være opdelt efter, hvad for en baggrund man har.
Skal der virkelig for tid og evighed være en fast pensionsalder både for dem, der har siddet hele deres liv på et kontor, og så dem, der har været ude på stilladserne?
Det synes jeg i hvert fald ikke.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-11-28:
Jeg synes ikke, at vi skal kalde den gruppe, vi taler om her, for en restgruppe.
For det første tror jeg, at det faktisk er en ret stor gruppe, og for det andet synes jeg ikke, at ordet emmer af noget positivt.
Men jeg tror derudover, at ordføreren og jeg har en del veneration for de mennesker, som starter tidligt på arbejdsmarkedet, som har hårde arbejdsliv, og som har svært ved at nå frem til pensionsalderen, sådan som systemet er i dag.
Derfor indførte vi jo også retten til tidlig tilbagetrækning, Arnepensionen, sammen, og tak for det.
Jeg tror, vi kan gøre endnu mere, hvis vi også får tænkt en større grad af social retfærdighed ind i det brede pensionssystem, men det er ikke nogen nem øvelse.
Det er ikke noget, man bare japper igennem, og det er ikke noget, vi kan gøre fra den ene dag til den anden.
Derfor har Socialdemokratiet sagt, som vi har, nemlig at man totalt kan regne med os i velfærdsaftalen i 2025.
Vi har heller ikke opsagt forliget, men vi har rakt en hånd ud, i forhold til om de parter, der sidder inde ved det bord, kunne tænke sig at genforhandle aftalen her knap 20 år senere.