runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2018-11-21:
Det var jo så vist lidt en tilståelsessag, at Venstre ikke har lagt en plan frem, der peger ud i fremtiden, i forhold til hvordan vi kan løfte vores sundhedsvæsen, og det er jo, fordi Venstre ikke har de penge til rådighed, som Socialdemokratiet har, fordi regeringen insisterer på, at en væsentlig del af det råderum, vi har, skal bruges på skattelettelser.
Det er jo en ærlig sag, men så mener jeg bare, at finansministeren bør tone rent flag og sige det.
Kristian Jensen (V), 2018-11-21:
Jeg er ked af, at spørgeren ikke lyttede efter svaret, fordi så havde man fået svaret allerede i første omgang.
Når jeg nævnte de her tre punkter, er det, fordi det er punkter i Socialdemokratiets udspil, der er blevet afvist.
Spørgsmålet om operationer på de små sygehuse blev afvist af Yngre Læger.
Spørgsmålet om 1.000 flere sygeplejersker er blevet afvist af sygeplejerskerne, der siger, at de ikke har dem.
Der er ikke 1.000 sygeplejersker, der er ledige, hvorefter Socialdemokratiet selv trak løftet tilbage.
Endelig er der spørgsmålet om lægedækning, der er blevet afvist af Bent Hansen, som har en ret grundig erfaring og mere erfaring end nogen af de nuværende medlemmer af Socialdemokratiet på sundhedsområdet.
Vi har sagt, at vi tager stilling år for år til, hvor meget der skal tilføres, og vi har i den forløbne periode fra 2015-2019 tilført mere, end den daværende socialdemokratiske regering gjorde, også renset for inflation, i en tilsvarende 4-årig periode.
Astrid Krag (S), 2018-11-21:
Tak for gennemgangen af det.
Det er jo en plan, vi er stolte af og håber på at få mulighed for at realisere, men det kræver altså, at man er villig til at bruge nogle flere penge på vores velfærd og vores sundhed end det, regeringen lægger op til, og det var jo faktisk det, jeg spurgte ind til, nemlig, om regeringen vil være med til at sikre det løft af vores sundhedsvæsen, som Socialdemokratiet lægger op til, på 53 mia. kr.
Det er jo det, der gør, at vi kan har råd til de forskellige ting, vi har lagt frem, og det er i øvrigt bydende nødvendigt, når vi ser, hvor hurtigt medarbejderne løber derude.
Arbejdstilsynet giver påbud, fordi sygeplejerskerne nu har så travlt – et konkret eksempel, at de nu undgår øjenkontakt med patienterne, fordi de ved, at de alligevel ikke kan stoppe op og hjælpe dem.
Hvad vil regeringen her?
Jeg tror faktisk, jeg vælger at læse spørgsmålet højt igen i det ydmyge håb, at det kan være, at finansministeren vil prøve at krabbe sig lidt ind på, om regeringen har noget bud på, hvad de vil, og hvad de vil bruge på sundhedsområdet.
Spørgsmålet, som jeg ikke fik svar på, selv om det var oversendt i fredags og ministeren og hans embedsmænd har haft god tid til at forberede det her, lød således: Vil regeringen være med til at bruge samlet 53 mia. kr. mere på sundhedsvæsenet frem mod 2025, sådan som Socialdemokratiet vil og har afsat penge til i vores plan?
Så kan vi ikke får svar på det?
Vil regeringen bruge 53 mia. kr. mere på vores sundhedsvæsen?
Kristian Jensen (V), 2018-11-21:
Jeg kan forstå, at efter Socialdemokratiets plan nu er blevet kritiseret for ideen om, at man skal flytte f.eks. knæoperationer ud på små hospitaler, der ikke har rutine til at gennemføre dem, efter at der først blev givet et løfte om 1.000 flere sygeplejersker, som man bagefter måtte trække i land, fordi man ikke havde 1.000 flere sygeplejersker, og senest efter at Socialdemokratiets forslag omkring lægedækning med sådan en tvungen værnepligt for nyuddannede læger er blevet afvist af tidligere regionsrådsformand, tidligere formand for Danske Regioner – og i øvrigt socialdemokrat – Bent Hansen, så er det nu økonomien, man kaster sig over.
Det gør man så ved at tage et tal nogenlunde så stort, som man kan gætte.
Om Socialdemokratiets økonomiske plan, der hedder »Stol på Danmark«, må man bare konstatere, at en lang række af de forudsætninger, der ligger bag ved planen, ikke er opfyldt,
er bortfaldet.
Man snakker her om et råderum, som ikke længere er aktuelt, og derfor er det svært for mig at sige, hvad der egentlig ligger tilbage af Socialdemokratiets plan.
Altså, jeg kan godt se, at man kommer her med et tal, der skal lyde flot og garanteret også stort, men jeg tror, at langt de fleste mennesker – medmindre man hedder Bill Gates – vil synes, at 53 mia. kr. lyder som et flot tal.
Problemet er bare, at der ikke er nogen finansiering bag ved, eftersom den plan, der blev lagt frem i 2016 er uaktuel – den er ikke længere opdateret – og der er ikke kommet nogen ny plan fra Socialdemokratiets side.
Jeg synes, at man skal kigge på, hvad historien egentlig er.
Hvad har partierne gjort, hvad har forskellige regeringer gjort på området?
Og sagen er, at den nuværende regering har tilført mere til sundhedsvæsenet i regionerne, end den daværende socialdemokratisk ledede regering gjorde fra 2011 til 2015, og det er selvfølgelig en linje, vi gerne vil fortsætte.
Astrid Krag (S), 2018-11-21:
Spørgsmålet lyder: Vil regeringen være med til at bruge samlet 53 mia. kr. mere på sundhedsvæsenet frem mod 2025, sådan som Socialdemokratiet vil og har afsat penge til i vores plan?
Mai Mercado (KF), 2018-11-21:
Det kan jeg jo fint forstå opfordringen til.
Det er jo rigtigt nok, at jeg kommer rundt til rigtig, rigtig mange forskellige kommuner, hvor jeg også har mange gode dialoger – nogle gange også lidt hårde dialoger.
Det tror jeg er nødvendigt.
Og det handler jo om, at der er nogle regler, som skal følges.
Nu kommer der en ny regel, og det er, at man ikke må opkræve den her egenbetaling.
Den træder så i kraft den 1. juli, og det forventer jeg at kommunerne selvfølgelig overholder, og at vi så dermed ikke kommer til at se en eneste sag, hvor man altså har opkrævet de her penge, som unge måtte have tjent ved et fritidsjob.
Karin Nødgaard (DF), 2018-11-21:
Jeg har fuld respekt for, at ministeren selvfølgelig er bundet af nogle ting som minister.
Men jeg ved jo også, at ministeren er meget optaget af at bevæge sig rundt i Danmark og besøge kommunerne og have en god dialog med kommunerne, især på det sociale område, så jeg vil da i hvert fald helt klart opfordre ministeren til, når hun er ude, at sige: Var det ikke en idé, at man overvejede, om de penge, man egentlig havde inddraget fra et ungt anbragt menneske, kom tilbage til vedkommende, fordi det faktisk er med til at gøre en positiv forskel for de her menneskers livskvalitet på sigt?
Mai Mercado (KF), 2018-11-21:
Ja, det virker jo bare som noget vrøvl, altså det, kommunerne siger.
Jeg synes, at det har været moralsk forargeligt, at der er kommuner, der har opkrævet de her beløb.
Nu sætter vi en stopper for det, og det er jo ærgerligt, at der ligefrem skal lovgivning til.
Det burde jo bare være den sunde fornuft, som rådede derude, og når nu den sunde fornuft så ikke råder, jamen så har vi så i fællesskab – godt hjulpet på vej af et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti i foråret – fundet sammen om at lave nogle løsninger, således at det ikke kommer til at gælde i fremtiden.
Karin Nødgaard (DF), 2018-11-21:
Der er jo ingen tvivl om, at vi fra Dansk Folkepartis side i det beslutningsforslag, som jeg stod for, fremførte en hel masse gode argumenter – det var ikke nogen, vi bare havde fundet på.
Vi fik også i en fælles beretning her i Folketinget skrevet en masse om det her med, at det giver mindre fravær i skolen, bedre karakterer, og giver også sjældnere kontakt med politiet.
Det var nogle af de ting, som faktisk var blevet undersøgt.
Så der er jo en masse gevinster ved det.
Der var ikke så mange gevinster ved det for kommunerne, tror jeg.
Det glemte ministeren måske helt at svare på – det kunne jeg godt tænke mig at hun gør.
Men også hele spørgsmålet omkring det der med, at der er en kommune, der kan sige, at man ikke kan stille anbragte børn bedre end ikkeanbragte børn, vil jeg egentlig gerne have, at ministeren forholder sig til.
Kristian Jensen (V), 2018-11-21:
Ja, det anerkendte Socialdemokraterne da ikke fra 2011 til 2015.
Da var der ikke en flerårsplan for, hvad stigningen skulle være.
Der var det på præcis samme måde, som vi har det nu, en år til år-forhandling med Danske Regioner om, hvad rammen skal være for næste år.
Men det kan godt være, at Socialdemokratiet har så travlt med at tage afstand fra perioden fra 2011 til 2015, at man slet ikke kan huske, hvad man selv gjorde.
Jeg skal bare minde om, at den måde den nuværende regering agerer på med årlige forhandlinger, årlige budgetter, årlige rammer, præcis er den samme måde, som Socialdemokratiet selv agerede på, da man sad i regering sidst.
Astrid Krag (S), 2018-11-21:
Men det foregår jo ikke i et tomrum, finansminister.
Når finansministeren står her og siger, at vi bare kan tage stilling til det fra år til år, og at vi så finder de penge, der skal til, så ved finansministeren jo lige så godt som jeg, at der er en grund til, at man laver 2015-planer og skaber sig et overblik over, hvad man har af råderum.
Når vi kigger på det råderum, som der er til det offentlige forbrug, til den offentlige service, med den politik, regeringen står bag, så kan man samlet set til hele vores velfærdssamfund, til alt, hvad man vil på folkeskole-, børnehave-, dagpleje-, ældrepleje-, politiområdet, finde 45,5 mia. kr.
Det er jo langt mindre end de 53 mia. kr., som vi vil bruge på sundhed alene, og det er jo derfor, regeringen ikke har lyst til at lægge en plan frem, det er derfor, man står her og prøver at komme igennem med, at så må vi lære af de bedste, og at vi må sørge for at få rettet strukturerne op, og hvad ministeren ellers har sagt.
Hvorfor kan vi ikke få et ærligt svar, der handler om, at fordi man vil bruge en væsentlig del af råderummet på skattelettelser – det står jo sort på hvidt i regeringens egen 2025-plan – så vil man ikke have råd til at løfte sundhedsvæsenet i den grad, vi i hvert fald fra Socialdemokratiets side mener er nødvendig.
Mattias Tesfaye (S), 2018-11-21:
Tak for ordet.
Hovedreglen er, at de fleste, der starter på teknisk skole eller social- og sundhedsskolen eller handelsskolen faktisk får en praktikplads.
Det er det normale, og det normale er, at de gennemfører uddannelsen på normal tid, at de får arbejde bagefter, og at de tjener rigeligt med penge til at kunne få et rækkehus og en webergrill og en vinterferie, og det er vel det, de fleste af os drømmer om.
Det er det normale.
Vi kommer aldrig nogen sinde ud i en situation, hvor der er praktikpladser til alle.
Der vil altid være en mester, der går konkurs, og så er der brug for et skolepraktikcenter, der kan samle folk op.
Vi har foreslået i Socialdemokratiet at gøre det mere attraktivt for virksomheder at tage elever og lærlinge ved at øge tilskuddet til dem, der gør, og så lade det blive betalt af de virksomheder, der ikke tager elever og lærlinge.
Det har vi diskuteret i efterhånden nogle år, og nu er det som bekendt lykkedes at få udvidet den her ordning med hjælp fra en trepartsaftale mellem regeringen, fagbevægelsen og arbejdsgiverne.
Det vigtigste omkring det her er sådan set vedtaget.
Det vedtog vi i sidste samling, men det lovforslag, vi står med nu, skal få det præciseret ved at få udarbejdet de her modelparametre.
Derudover er der en række andre mindre ting i lovforslaget, vil jeg sige, omkring merbidragsfritagelse, omkring fastsættelsen af veu-bidraget og omkring at lade nogle diplomatiske repræsentationer være undtaget fra nogle af de her regler.
Alt det kan vi godt støtte.
De næste skridt for at sikre flere praktikpladser bliver at sørge for, at de klausuler, som den offentlige sektor har – de uddannelsesklausuler, der sikrer, at når staten køber ind, har de virksomheder, der leverer til staten, også elever og lærlinge – faktisk bliver efterlevet, og også at flere opgaver bliver omfattet af det, ligesom vi håber, at et bredt flertal inden længe får lavet en aftale omkring erhvervsskolerne.
Så vi er på ingen måde i mål, men det her er et vigtigt lille skridt i den rigtige retning, og det støtter vi selvfølgelig.
Simon Kollerup (S), 2018-11-21:
Tak for det.
Ministeren siger, at besparelserne er rimelige.
I min verden er konsekvenserne af de her besparelser så store, at jeg godt tør sige, at jeg synes, de er urimelige, og jeg synes, regeringen har et ansvar for de unge mennesker, man bringer i en situation, hvor risikoen for ikke at kunne få adgang til sit drømmestudie bliver forøget betragteligt.
Og derfor er min eneste appel og mit eneste spørgsmål bare: Hvad kunne få ministeren til at overveje at annullere de her besparelser?
Merete Riisager (LA), 2018-11-21:
Nu er jeg ikke helt sikker på, hvad der bliver spurgt til, men det har netop været vigtigt for mig, at den måde, man omlægger nogle dele af undervisningen – ikke hele undervisningen, men nogle dele af undervisningen – til en teknologisk løsning på, bliver en måde, hvor man følger elevernes progression, bl.a. ved at indlægge prøver i forløbet.
Det synes jeg er meget, meget vigtigt, og det skal jo netop medvirke til, at færre elever falder fra.
Men man har også selv et ansvar som ungt menneske, hvis man skifter kurs og siger: Okay, jeg har brug for nogle suppleringskurser her.
Annette Lind (S), 2018-11-21:
I Socialdemokratiet – hvis jeg må bruge ministerens ord – bruger vi altså skatteborgernes penge bedst muligt, og efter min mening er det her ikke det bedst mulige, for det, det handler om, er, at man ved, at fjernundervisning på det her niveau helt konsekvent får flere til at dumpe.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om hun vil bekæmpe, at der er en forøget dumpeprocent på de fjernunderviste gymnasiale suppleringskurser.
Og så vil jeg gerne spørge ministeren: Vil du gøre noget ved det i fremtiden?
Merete Riisager (LA), 2018-11-21:
Jeg var slet ikke klar over, at man i Socialdemokratiet førte et korstog imod, kan man sige, digital undervisning.
Hvis det er tilfældet, så får vi rigtig, rigtig svært ved at lave eksempelvis en efteruddannelse til lærerne i teknologiforståelse.
Det er bare et element, hvor vi ved, at den teknologiske understøttelse af efteruddannelse vil være helt afgørende, for ellers vil vi slet ikke kunne sørge for, at de lærere, som underviser i teknologiforståelse, bliver opdateret hvert eneste år.
Så det, at man ikke har nogen tiltro til, at man kan tage en anden del af undervisningen og varetage den teknologisk i Socialdemokratiet, kommer bag på mig.
Det var jeg simpelt hen ikke klar over.
Annette Lind (S), 2018-11-21:
Jeg synes lige, vi skal have på det rene, at det ikke kun er en lille andel, der skal have fjernundervisning i fremtiden, det er faktisk 37 pct.
Det er en væsentlig del af de her elever, der skal det.
Fakta er, at dobbelt så mange elever dumper, når de har fjernundervisning, som hvis de har en progression sammen med deres lærere i et klasselokale som ordinær undervisning.
Er det her ikke bare at tage penge fra en kasse og så putte dem over i en anden kasse uden overhovedet at spare?
For det er jo sådan, at hvis de elever dumper, skal de være i systemet længere, så skal de have su længere, for de er berettiget til su.
Ergo tager man penge op af en kasse, lægger dem over i su-kassen, samtidig med at man har elever, der dumper, og som er i systemet længere, og som måske slet ikke kommer videre i systemet, og hvad har man så sparet?
Merete Riisager (LA), 2018-11-21:
Først er budskabet, at vi har lavet en gymnasiereform, som reducerer antallet af mennesker, som vil have behov for supplering via gsk.
Dengang jeg var ordfører for Liberal Alliance, var jeg meget optaget af, at vi lavede nogle justeringer, som også betød, at det ikke var så voldsomt mange, der skulle igennem en gsk.
De ændringer har vi jo lavet med gymnasiereformen, så det vil blive et mindre antal.
Kan jeg så stå på mål for, at en andel af den undervisning bliver udbudt som fjernundervisning?
Anni Matthiesen (V), 2018-11-21:
Tak for det, formand.
Med det her lovforslag, som de tidligere ordførere også har været omkring, er der tale om en ændring af en række forskellige love, heriblandt lov om arbejdsgivernes uddannelsesbidrag, lov om erhvervsuddannelser og lov om arbejdsmarkedsuddannelser.
Mere konkret er der tale om en indførelse af forskellige modelparametre for erhvervsuddannelserne til at lave beregninger af praktikpladsafhængigt arbejdsgiverbidrag.
Så det er en justering, der foretages med lovforslaget her.
Det var jo sådan, at med udmøntningen af trepartsaftalen, som blev vedtaget af regeringen tilbage i august måned 2016, blev der indført det, som faktisk rigtig mange har efterspurgt igennem mange år, altså et praktikpladsafhængigt aub-bidrag.
Og hvad vil det så sige?
Jo, det vil sige, at man har fået lavet en model, hvor man belønner de virksomheder, som faktisk påtager sig den opgave, det jo er at uddanne flere i erhvervsuddannelser.
Samtidig er det sådan, at de virksomheder, som ikke påtager sig den her opgave, så er med til at betale for gildet, kan man sige.
De er med til at betale penge til de forskellige virksomheder, som så gør en indsats og netop tager det ansvar, det er at ansætte flere elever.
Jeg kan sige, at jeg også har mødt efterspørgslen efter det her gennem flere år.
Rigtig mange, især måske de små og mellemstore virksomheder, har gennem mange år egentlig taget et ansvar og ansat rigtig mange elever, men de har også sagt til mig, at desværre har der været nogle af de allerstørste virksomheder, som måske ikke har påtaget sig nok ansvar.
Og der kan man sige, at vi med modellen her, som med det her lovforslag også bliver tilpasset, er med til at sikre, forhåbentlig, at der bliver endnu flere praktikpladser til de unge mennesker.
Og lige nu sidder vi og forhandler om en aftale på erhvervsskoleområdet, og jeg håber også, at aftalen på den lange bane kommer til at være med til at bidrage til flere praktikpladser.
Alt i alt støtter Venstre dette lovforslag, og jeg har lovet at hilse fra De Konservative og sige, at de også bakker op om forslaget.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-11-21:
Tak for det.
Forslaget er jo en udmøntning af en trepartsaftale – en trepartsaftale, der har det fortrinlige sigte at tilvejebringe 8.000-10.000 flere praktikpladser på erhvervsuddannelserne.
Det er et rigtig godt formål med trepartsaftalen, for det svarer sådan cirka eller lige knap, desværre, til det antal unge, som i dag står uden en praktikplads.
Vi har fra Enhedslistens side i de tidligere behandlinger, vi har haft af følgelovgivning af trepartsforhandlingerne, tilkendegivet, at vi bakker op om følgelovgivningen, og det vil vi også gøre med nærværende forslag.
Vi har sagt, at vi principielt er tilhængere af en økonomisk model, der belønner de arbejdsgivere, som bidrager til at løfte uddannelsesopgaven, når vi til gengæld opkræver et forhøjet bidrag fra de arbejdsgivere, som ikke løfter en rimelig del af uddannelsesansvaret.
Men jeg vil også sige, at vi i de tidligere behandlinger har udtrykt en stærk tvivl om, det gør vi så også i dag, hvorvidt den aftalte model er i stand til at løse praktikpladsproblemet.
Vi har også kunnet høre signaler på det seneste fra erhvervsskolerne, der siger, at den kvotebelægning, der er, af en række uddannelser, har ført til et meget kraftigt fald i søgningen, og det har ført til, at der står en række pladser tomme på erhvervsskolerne.
Så der er altså noget i konstruktionen, som jeg er overbevist om vi kommer til at se nærmere på.
Der er jo fastsat en deadline her med udgangen af 2018 for, hvor mange praktikpladser der skulle være blevet etableret, nemlig 2.100 ekstra praktikpladser, når vi når udgangen af 2018, men jeg er sikker på, at når vi kommer så langt, kommer vi til at tage en diskussion om, hvilke initiativer der derudover er behov for at tage.
Så skal jeg hilse fra De Radikale, eller hvis jeg skal være helt ærlig, skal jeg hilse fra hr. Mattias Tesfaye, der skulle hilse fra De Radikale, og sige, at de også kan bakke op om forslaget her.
Henrik Dahl (LA), 2018-11-21:
Tak for ordet.
Jeg skal ikke hilse fra nogen.
Som der jo allerede er blevet redegjort for, er det her et ret komplekst lovforslag, som forbedrer overgangen mellem forskellige uddannelsesniveauer og forbedrer den måde, man i det hele taget organiserer tegnsprogs- og skrivetolkeområdet på.
Det er jo et dejligt liberalt element i lovforslaget, og det bakker vi naturligvis op.
Det styrker friheden.
På den måde kan flere få et godt liv og kan uddanne sig på lige fod med andre, selv om udgangspunktet er et andet end det, der gælder for de fleste, og det er jo noget, der styrkes med lovforslaget her.
Derfor bakker vi selvfølgelig op om det.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2018-11-21:
Tak for ordet.
Som tidligere ordførere også har nævnt, er det, vi behandler lige nu, et lovforslag, som egentlig også er en del af udmøntningen af aftalen om bedre veje til uddannelse og job.
Her er det sådan, at vi med det her lovforslag også sikrer et mere frit leverandørvalg på tegnsprogs- og skrivetolkeområdet, og vi sikrer jo nu, at flere mennesker heldigvis kan få bedre adgang til specialpædagogisk bistand.
Alle skal have mulighed for at tage en uddannelse, også mennesker, som har brug for specialpædagogisk hjælp undervejs, og det tror jeg faktisk at vi i salen her i dag på tværs af partierne ikke kan blive uenige om.
Jeg må sige, at vi med det her lovforslag heldigvis nu gør det langt, langt nemmere også for de mennesker, som har brug for specialpædagogisk hjælp undervejs i deres uddannelse.
Med det her lovforslag foreslås en række ændringer, som skal gøre livet nemmere for de mennesker, som er i gang med en uddannelse, og som har brug for den her støtte.
Mere konkret foreslås det, at der indføres adgang til specialpædagogisk bistand til voksne på de almene og erhvervsrettede voksen-, efter- og videreuddannelser.
Det sker egentlig med et sigte på at fremme et inkluderende læringsmiljø for alle, uanset hvor man befinder sig i uddannelsessystemet.
Ud over det foreslås der også en etablering af en ordning, der giver borgerne en større frihed i forhold til valg af leverandør på det her område.
Så alt i alt kan man sige, at det er et rigtig godt lovforslag, som vi i Venstre selvfølgelig bakker fuldt og helt op om.
Det er en kamp, som jeg i hvert fald kan huske har stået på i nogle år, og som vi jo så heldigvis, kan man sige, når i mål med.
Venstre støtter selvfølgelig det her rigtig gode lovforslag, og jeg kan også sende en hilsen fra De Konservative om, at de også bakker op om lovforslaget.