Peter Hummelgaard (S), 2024-11-05:
Tak for det.
Inden jeg går til min forberedte tale, har jeg bare behov for lige at adressere et par enkelte spørgsmål – eller det kan man jo ikke kalde det; det er først og fremmest anklager – som er blevet rejst af fru Rosa Lund.
Hun er ikke længere i salen, men seerne af folketings-tv skal jo ikke snydes.
For at være helt ærlig synes jeg, at det er at gå langt, langt over stregen, at man i en diskussion, hvor vi indføjer et helt nyt kapitel i straffeloven om særskilt at kriminalisere krigsforbrydelser, anklager mig og hele den danske regering for ikke at tage det alvorligt nok, fordi vi ifølge fru Rosa Lund fra Enhedslisten ikke er skarpe nok i fordømmelsen og kritikken af Israel.
Jeg mener først og fremmest, at substansen i kritikken er lodret forkert.
Jeg mener, at den danske regering har været tydelig adskillige gange, siden konflikten startede.
Vi har hævdet, at ja, Israel har en ret til at forsvare sig selv, når det værste terrorangreb i mands minde bliver begået mod Israel og det største antal borgere siden holocaust bliver slået ihjel.
Men der har da været adskillige gange, hvor regeringen som helhed og statsministeren i særdeleshed har fordømt bl.a. Israels fremfærd på Vestbredden.
Det er også rigtigt, at regeringen ikke har været tilbageholdende med at fordømme de forbrydelser, der også er blevet begået af Hamas i forbindelse med angrebet den 7. oktober.
Det er forbrydelser, som Enhedslisten har haft endog meget svært ved at fordømme, og som vi kan læse næsten dagligt i pressen herhjemme fører til splittelse internt i Enhedslisten, fordi mange medlemmer af Enhedslistens ledelse ikke ser sig selv i stand til at fordømme hverken Hamas eller andre terrororganisationer på den palæstinensiske sags side.
Så jeg mener simpelt hen ikke, at det er rimeligt, og jeg mener i øvrigt også, at det er forkert.
Når det er sagt, vil jeg i øvrigt gerne sige tak til ordførerne fra de forskellige partier for indlæggene.
Det lovforslag, som vi førstebehandler i dag, retter sig imod internationale forbrydelser af den allermest alvorlige karakter: aggressionsforbrydelser, folkedrab, forbrydelser mod menneskeheden, krigsforbrydelser og tortur.
Efter anden verdenskrig har der på tværs af landegrænser, nationaliteter og kulturer været en kollektiv kamp for at sikre retfærdighed og fremme fundamentale rettigheder.
I en lang periode har retsforfølgning af internationale forbrydelser derfor stået højt på den internationale dagsorden.
Det er også en dagsorden, der optager den danske regering, og det er bl.a. derfor, at Danmark er en fast støtte af Den Internationale Straffedomstol og har været det, siden verdenssamfundet i 1998 vedtog statutten for straffedomstolen.
Der er i dag 124 statsparter til straffedomstolen, og Ukraine har netop indgivet sin ratifikation og bliver det 125. medlem fra den 1. januar 2025.
I et retssamfund som det danske er det vigtigt, at vi har et klart lovgivningsmæssigt grundlag, der sikrer, at personer, der har begået krigsforbrydelser, kan blive retsforfulgt for det.
Dermed understøtter vi også grundprincippet bag straffedomstolens statut, som er, at straffedomstolen kun træder ind der, hvor stater ikke selv har evnen eller viljen til at forestå retsforfølgning.
Forbrydelser mod menneskeheden, krigsforbrydelser og tortur kan i al væsentlighed allerede i dag straffes efter dansk lovgivning.
Der findes imidlertid ikke selvstændige straffebestemmelser om det.
Efter et beslutningsforslag fra SF sidste år blev regeringen og et bredt flertal i Retsudvalget enige om, at vi bør have selvstændige straffebestemmelser om forbrydelserne.
Derfor nedsatte regeringen i juni 2023 Krigsforbrydelsesudvalget, som bestod af juridiske eksperter og repræsentanter fra en række civilsamfundsorganisationer.
Udvalget fik til opgave at udarbejde et forslag til, hvordan en selvstændig kriminalisering af forbrydelser mod menneskeheden, krigsforbrydelser og tortur kan indføres mest hensigtsmæssigt i dansk straffelovgivning.
Derudover fik udvalget til opgave at udarbejde et grundlag for, at regeringen kunne tage stilling til, om Danmark skal ratificere aggressionsforbrydelsen i straffedomstolens statut.
Udvalgsarbejdet mundede ud i en betænkning og et omfattende lovudkast, som udvalget afgav i juni i år.
Det har efterfølgende været i offentlig høring, og jeg noterer mig, at høringssvarene i høj grad har været positive.
Det er udvalgets lovudkast, som har dannet grundlag for det lovforslag, vi førstebehandler i dag.