runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2021-12-10:
Ordføreren forholder sig jo overhovedet ikke til forslaget.
Med al respekt, vi går også ind for, at der skal være en høj pædagogandel.
Det er ikke det, vi debatterer i dag.
Vi debatterer retten til, at børn, der kommer fra familier med et lille indkomstgrundlag, også kan have ret til at få en friplads hos en privat passer.
Til det svarede ordføreren, at der var dårligere uddannelse.
Mig bekendt er der rigtig mange af de private passere, der egentlig på uddannelsesniveau ligger højere end det, ordføreren står og stiller krav om.
Derfor vil jeg bare igen spørge, om det er, fordi Radikale Venstre principielt er imod de private passere og imod, at børn skal have mulighed for friplads, eller er det, fordi ordføreren ikke vil forholde sig til det konkrete forslag?
Nu viser Radikale Venstre sit sande jeg igen på børneområdet, nemlig ved at Radikale Venstre ikke står vagt om det frie valg på børneområdet, hverken med den aftale, man har lavet med de øvrige røde partier, om at nedlægge visse typer af private dagtilbud i Danmark og gøre det mere svært, men heller ikke i forhold til at sikre, at de private passere også kan få lov til at eksistere.
Jeg troede egentlig, at Radikale Venstre, som jo plejer at hylde friskoletraditionen meget, også havde den samme opfattelse, når det handlede om de private passere: at når der er et tilsyn, som egentlig tjekker op på, at man står mål med andre, så burde det også være en garant for, at der netop kunne blive den mangfoldighed i tilbuddet.
Men den radikale ordfører må have adgang til noget data, vi andre ikke har, når den radikale ordfører så stålfast kan stå og sige, at de private passere har dårligere uddannelse, end der er i f.eks. dagplejen og andre steder, så jeg vil egentlig gerne spørge den radikale ordfører, om den radikale ordfører ikke bare lige kan fortælle, hvad det er, den radikale ordfører bygger det på.
Lotte Rod (RV), 2021-12-10:
Tak for det.
For mig som politiker og som mor betyder det noget, at man kan vælge mellem forskellige tilbud til ens barn, men alligevel er jeg imod det her forslag fra Venstre.
Da jeg først lige så det, tænkte jeg: Gad vide, om der er et eller andet galt, at der er problemer med at få friplads i en privat institution eller hos de private dagplejere.
Og hvis problemet havde været der, ville jeg have støttet det, for jeg synes, det er virkelig vigtigt, at man selvfølgelig har mulighed for at få friplads der, men for mig er det noget andet, når det handler om børnepasserne.
Det er, fordi vi i Radikale Venstre har en drøm om, at vi skal have uddannet personale.
Vi har et konkret forslag i Radikale Venstre om, at vi skal have lagt en plan for at få uddannet det pædagogiske personale, vi har i alle vores daginstitutioner.
Vi vil gerne lægge en halv gang oven i minimumsnormeringerne, sådan at vi kan have, at tre ud af fire af de voksne i vores vuggestuer og børnehaver kan være uddannede pædagoger, og på samme måde vil jeg gerne have lagt en 10-årsplan for vores dagpleje, sådan at alle har mulighed for at blive pædagogisk assistent.
For mig er det den vigtigste kamp, og derfor vil jeg hellere prioritere, at vi faktisk kommer til at bruge penge på og stille større krav til, at de voksne har en pædagogisk uddannelse frem for at gå den her vej, som Venstre foreslår.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2021-12-10:
Altså, det, at der er et tilsyn, sikrer til en vis grad, at der er en form for kvalitet.
Men der er jo bare stor forskel på, om man fra starten af siger, at vi stiller nogle krav til kvaliteten, og til at sige, at der er et tilsyn, i forhold til at det så skulle være ensbetydende med, at man har sikret en høj kvalitet.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-12-10:
Nu er det jo ikke altid sådan, at man, fordi man har en lav indkomst, så kommer fra en udsat familie.
Hvis man er studerende, har man som regel også friplads.
Det er bare for at sige: Nu skal vi passe på, at vi ikke sætter folk i firkantede bokse og sætter synonym mellem det at have en lav indkomst og at være udsat.
Så jeg prøver at spørge igen: Hvis ordføreren er enig i, at der også foregår et kvalitetstilsyn af de private passere, og at der dermed også er en sikkerhed i forhold til kvaliteten – for ellers kan kommunen jo sige, at man ikke anerkender, at tilbuddet har den kvalitet, det skal have – mener SF så, det er rimeligt, at børn, der kommer fra familier med en lav indkomst, ikke har det samme frie valg som alle andre børn?
Jens Joel (S), 2021-12-10:
Tak for det, og tak til Venstre for at fremsætte beslutningsforslaget.
I forlængelse af den diskussion, der lige har været med ministeren, er det jo, kan man sige, for Socialdemokratiet vigtigt, at man har muligheden for at få friplads, altså at man, hvis man har begrænsede økonomiske midler, så har mulighed for at få passet sit barn under en fripladsordning.
Det er sådan set også set med vores briller en positiv ting for børneområdet, at der ikke kun er kommunale daginstitutioner eller kommunale dagplejere, men at der også er selvejende, at der er helt private institutioner, som jo på forskellige måder kan tilbyde forældre eller børn noget andet end det, som den kommunale dagpleje eller børnehave nede om hjørnet måske gør.
De selvejende institutioner, sådan en går mine egne børn i,
er underlagt den kommunale pladshenvisning eller har en driftsoverenskomst med kommunen og er på den måde ligesom en del af fordelingen, kan man sige, altså en del af den pladshenvisning, der foregår fra centralt hold.
Men der findes jo også private institutioner, som er helt uden for det der system.
Det er det system, som vi helt overordnet har valgt at styrke med aftalen om minimumsnormeringer, altså at vores institutioner kan skabe bedre rammer om vores børns liv, og det er den økonomiske prioritering, som et nyt flertal i Folketinget heldigvis har lavet, og der er tilført ret mange midler.
Så bliver der her i beslutningsforslaget sagt, at de private passere, som jo er nogle af de eneste, der ligesom er uden for de kvalitetsstandarder, man har på børneområdet i øvrigt, også skal tilbyde fripladser.
Jeg forstår godt argumentet om, at når de nu findes, kan man jo spørge, om der så ikke også skulle være mulighed for det, men jeg vil faktisk fastholde, at både dem, der har midlerne, og dem, der ikke har midlerne, allerede i dag har mulighed for et fritvalg og at vælge mellem mange forskellige ting på børneområdet.
Vi ønsker ikke at bruge vores ressourcer, vores penge på at gøre det mere attraktivt, at børnene bliver flyttet over i de tilbud, hvor der er færre pædagogiske kvalitetsstandarder, så det er baggrunden for, at vi afviser beslutningsforslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-12-10:
Jamen jeg opfatter det ikke som et tilbud at kunne få noget pasning, som ikke har den samme kvalitetsstandard som andet; det bliver jeg bare nødt til at sige.
Og det vil sige, at det jo ikke har groet i vores baghave, at det overhovedet er en mulighed, og det ved ordføreren også godt.
Altså, det her er det, der er flertal for i Folketinget: at der findes de private pasningsordninger.
Vi synes, at det er dybt, dybt betænkeligt, at der ikke findes samme kvalitetsstandarder.
Så i forhold til det her med at få det til at lyde, som om det er et velfærdsgode, at der findes en art pasning, hvor der ikke er kvalitetsstandarder, vil jeg sige, at det mener jeg ikke.
Og det er sådan, at der faktisk er mulighed for, at man uanset ens indkomst, fordi man kan få fripladstilskud, kan vælge private institutioner, så det her er ikke en diskussion mellem offentlig og privat.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-12-10:
Det er jo rigtigt.
Jeg har selv udøvet en del religionskritik i min tid, og religiøs fundamentalisme er ikke sådan lige det, der appellerer mest hverken til mig eller Enhedslisten – det skal jeg blankt erkende.
Men det er jo ikke det, vi taler om her.
Jeg siger bare, at hvis man ønsker at tilgodese lærerne så stærkt, som jeg kan forstå at spørgeren gør, så var det jo naturligt, at man havde dialogen med lærernes organisationer og var i dialog med dem om, hvordan vi gør det bedst.
Karsten Hønge (SF), 2021-12-10:
Og så står Jakob Sølvhøj og taler om, at der skal være frihed til lærerne.
Lærerne har jo netop ikke friheden i dag, fordi de ikke tør undervise i det på en række skoler.
Jeg har altid haft opfattelsen af – også hos Enhedslisten – at kampen for frihed, kampen mod autoriteter og religionskritik netop er en del af det at være venstreorienteret, for som jeg lige kan citere, så er religionskritik grundlaget for al samfundskritik - K. Marx.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-12-10:
Den her diskussion handler om mange ting – det er jo åbenlyst.
Jeg er ikke modstander af, at der er regler; tværtimod er jeg tilhænger af, at der er regler.
Det ville være mærkeligt med en frisættelse af skolen, hvor vi sagde: Tag de fag op, I synes er fornuftige.
Det er jo indlysende, at der skal være regler.
Der, hvor vi har en modstand, er i forhold til hele det kanonsystem, der er opbygget.
Det har vel fungeret i 15-20 år, og det er vi modstandere af, og det har vi altid været modstandere af.
Og jeg undrer mig over, at andre, altså at SF nu pludselig synes, at det er rigtig vigtigt, at Folketinget i den del af de nationale regler, der laves, ikke bare skal bestemme, hvilke fag der skal være, men Folketinget skal også ind at bestemme, hvad der skal undervises i.
Vi synes, det er uklogt.
Karsten Hønge (SF), 2021-12-10:
Jo, men at det skal ske i tæt dialog med lærerne, er jo helt åbenlyst en af vejene at gå, når vi skal udarbejde materialet – det er jo klart.
Det kan vi gøre indenfor rammerne af Sammen om skolen – det er jo helt indlysende.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge hr. Jakob Sølvhøj om, er: Kan Enhedslisten forestille sig, at man med sådan en dialog når frem til, at man ikke underviser i Muhammedkrisen?
Altså, kunne man forestille sig det?
Hvis jeg nu bare i første omgang antager, at det kunne man ikke forestille sig, og man skal undervise i det, hvordan vil Enhedslisten så gøre det trygt og naturligt, at man rent faktisk underviser i Muhammedkrisen?
Eller er vi derhenne, hvor det ligesom bare er et emne blandt andre, eller indtager Muhammedkrisen ikke en helt særlig rolle?
Når det er over 15 år siden, vi havde Muhammedkrisen, og der fortsat ikke er trygge rammer om det, og der fortsat ikke er undervisningsmateriale til rådighed om det, hvordan kommer vi så videre?
Ellen Trane Nørby (V), 2021-12-10:
Jeg er fuldstændig enig med SF's ordfører i, at det jo ikke er rigtigt, at det beslutningsforslag, vi står med, på nogen måde pålægger skolerne noget eller pålægger lærerne noget.
Det pålægger regeringen at tage et initiativ, og det kan meget vel ske i Sammen om skolen.
Det burde være sket for længst, fordi vi har haft den her diskussion i over et år nu.
Jeg må bare spørge Enhedslistens ordfører om noget, for Enhedslisten plejer at være sådan et parti, der siger, at hvis der er markedsfejl, skal man korrigerer for dem.
Det har de nok ikke af de samme årsager, som vi taler om her, nemlig frygten for repressalier, sikkerhed og andet.
Der er da netop – det burde sådan set være en mærkesag for Enhedslisten med det ideologiske grundlag, som Enhedslisten har – være en statslig opgave at korrigere for det faktum, at selvcensur betyder, at skolerne og lærerne reelt set ikke har friheden, fordi materialet ikke er til stede.
Lotte Rod (RV), 2021-12-10:
Jamen jeg tror da, Marie Krarups idé kan være udmærket.
Det principielle for mig er bare, at det skal komme fra lærerne.
Altså, det går jo ikke, at det skal være politikere her i Folketingssalen, som pålægger det i et beslutningsforslag.
Det er det, jeg har noget imod.
Så hvis vi skal arbejde videre med idéen, skal det være, fordi det bliver rejst af lærerne i Sammen om skolen.
Marie Krarup (DF), 2021-12-10:
Og det, man skal gøre hensyn til at kunne undervise i Muhammedkrisen, er jo, at man skal lave nogle undervisningsforløb, som så er tilgængelige, og så kan man eventuelt opfordre til, at man bruger dem på en national temadag, ligesom det gælder med skolernes motionsløb.
Men det er bare grotesk at sige, at man er imod kanon, når der i forvejen er en form for kanon.
Det hedder bare ikke kanon.
Det betyder bare, at vi fra central side har gjort det muligt for skoler at undervise i bestemte ting på bestemte tidspunkter.
Lotte Rod (RV), 2021-12-10:
Men det kan jo ikke sammenlignes, for det er jo ikke pålagt skolerne.
Altså, faktisk har vi præcis den modsatte diskussion: at eleverne derude skriger på at få noget mere seksualundervisning, fordi det jo ikke er bundet, men kun foregår i de her timeløse fag, og der er stor forskel på, hvor meget man bliver undervist i det.
Så i virkeligheden kan man sige, at Marie Krarup mere viser problemet med seksualundervisningen, end at det sådan set kan være en parallel til, at man skulle pålægge mere.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-12-10:
Nu ved jeg jo, at Enhedslistens ordfører i hvert fald plejer at være en stor fortaler for dagplejen som helhed, og derfor kender ordføreren jo også tallene for, hvor mange kommunale dagplejere der er blevet nedlagt over de seneste 10 år.
Der er jo sket en halvering i antallet af børn, der er indregistreret hos en kommunal dagpleje – fra ca. 60.000 i 2010 til under 30.000 på nuværende tidspunkt.
Derfor ved ordføreren også, at det i rigtig mange kommuner ikke er sådan, at der er et reelt frit valg mellem dagpleje og vuggestue.
Derfor er der også rigtig mange private passere, der er opstået som konsekvens af, at kommunerne har lukket den kommunale dagpleje.
Derfor vil jeg bare spørge ordføreren: Set i lyset af det her – for ordføreren kender den udvikling – mener ordføreren så, det er rimeligt, at en familie, der har en lav indkomst, ikke har ret til at få en friplads i det nære pasningstilbud hos den private passer, der ligger i området?
For ellers har man som alternativ jo kun en vuggestue at vælge imellem, hvis den kommunale dagpleje er lukket i det område.
Det er jo situationen, og det vil jeg høre om Venstres ordfører mener er rimeligt.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-12-10:
Ja, og det gør der så heldigvis også på det her område, og det har ministeren jo også lige bekræftet.
Ministeren ved jo også godt, hvad der ligger i det tilsyn, der er i dag, og også, at nogle steder er tilsynenes krav sådan set også bygget på en parallelitet med det, der ligger i den styrkede pædagogiske læreplan, som jo netop er en styrket pædagogisk læreplan, der bygger ovenpå den læreplan, der lå efterfølgende, og som rigtig mange private passere jo sådan set følger, selv om de ikke lovmæssigt er forpligtet til det.
Men mit spørgsmål var egentlig, hvordan ministeren kan blive ved med at forsvare den sociale ulighed, der jo kommer, i og med at familier med en lav økonomi ikke har det samme frie valg for deres børn som andre familier, fordi fripladserne ikke følger med.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-12-10:
Det er fuldstændig rigtigt, at der er tilsyn, så det vil jeg gerne bekræfte.
Det var den første del af spørgsmålet.
Men det undrer mig faktisk, for det var jo sådan set under borgerlig regering, at man indførte læreplanen, altså den pædagogiske læreplan i dagtilbuddene.
Hvis man mente, at den var fuldstændig ligegyldig, er det da mærkværdigt, at man synes det her.
Altså, hvorfor indførte man den, hvis den ikke har nogen betydning?
Det vil sige, at javel er der tilsyn, men når den tidligere borgerlige regering med vores støtte lavede en pædagogisk læreplan, er det jo, fordi der er en kvalitetsstandard, og den kvalitetsstandard mener vi at alle børn har fortjent, og derfor ønsker vi ikke en øget tilskyndelse til at vælge de utrolig få tilbud, hvor der ikke er den her kvalitetsstandard.
Det gør vi klart ikke.
Og jeg tror i øvrigt, det var Socialdemokratiet, der i sin tid opfandt de frie børnehaver, altså det, der var forgængeren for det, der i dag er de selvejende institutioner.
Så jeg har stor forkærlighed for, at der er frit valg på området, men ikke så frit et valg, at der ikke er en kvalitetsstandard.
Altså, jeg har selv prøvet at rende fra Herodes til Pilatus for at finde ud af, hvor mine unger skulle skrives op i daginstitution.
Jeg synes sådan set, det er meget fint, at der ligger sådan en bund, i forhold til at man har en sikkerhed for, at der trods alt er en eller anden kvalitetsstandard som udgangspunkt for det.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-12-10:
Det havde jeg nok heller ikke regnet med, for grundlæggende har vi jo set, at den socialdemokratiske regering gør alt, hvad man kan, for egentlig at nedbryde det frie valg på børneområdet, både med de initiativer, der ligger for at forringe vilkårene for private passere, men også i forhold til de private institutioner som helhed.
Så det kommer nok ikke som en overraskelse.
Jeg har dog alligevel et par spørgsmål til ministeren, for ministeren siger, at der jo ikke er kvalitetsstandarder, og nej, men der er tilsyn.
Altså, der er jo en meget klar tilsynsforpligtelse i relation til at efterse, om de private passere lever op til de standarder, der må forventes, og ellers kan man jo lukke dem.
Det er den ene ting, og det vil jeg bare gerne høre om ministeren ikke kan bekræfte.
Det andet er jo, om ministeren, hvis kvaliteten ikke er høj nok, så mener, at forældrene ville vælge det.
Det er det andet spørgsmål.
Og det tredje spørgsmål til ministeren handler egentlig om social lighed, for ministeren plejer at sige, at det ikke skal være sådan, at det kun er de rige, der har råd til det frie valg.
Men den situation, man har i dag, gør jo netop, at familier med en lille økonomi ikke kan sende deres børn til en privat passer.
Mener ministeren, at det er rimeligt?
Pause Pause (Pause), 2021-12-10:
Mødet er udsat.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-12-10:
Jo, jeg synes, det ville være naturligt.
Jeg er jo med på, at nogle tillægger det større betydning end andre, men Muhammedkrisen fyldte da utrolig meget i det danske samfund.
Det har fyldt meget siden.
Der er nogle, det skaber utryghed for i deres hverdag.
Igen vil jeg lige sige til det med kanonen: Hvis det er helt ligegyldigt, hvad der står i den, hvis det ikke giver nogen som helst form for vejledning om, hvad lærerne skal undervise i, så var det da nok en god idé, at vi afskaffede den.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-12-10:
Nej, det her forslag pålægger ikke lærerne noget.
Det sikrer lærernes ytringsfrihed, undervisningsfrihed og metodefrihed.
Det er jo netop derfor, at det pålægger regeringen at foretage sig noget, efter at vi nu har diskuteret det her i et år, for ellers ender det jo med at være lærerne, der bliver klemt i det her krydspres, som ordføreren selv omtaler.
Jeg vil egentlig bare spørge ordføreren, lidt ligesom SF's ordfører spurgte den radikale ordfører: Mener Enhedslisten, det er relevant, at man underviser i Muhammedkrisen, for det lyder nærmest, som om Enhedslisten ikke mener, at det er relevant at undervise i i Danmark?
Jens Joel (S), 2021-12-10:
Tak for det, formand, og tak til Venstre for endnu en gang at sætte mobning på dagsordenen.
Der er jo ingen tvivl om, at det er både altødelæggende for dem, det rammer, men jo også en meget stor – lidt vanskelig, men meget stor – og fælles opgave, som vi står over for her.
Rent konkret er Venstres forslag her jo et spørgsmål om en permanentgørelse af den klageadgang, bl.a., som har været brugt i nogle år nu, og jeg vil gerne være ærlig og sige, at set med mine briller og set med Socialdemokratiets briller kan jeg godt forstå Venstres ønske om allerede nu at konkludere, at den skal permanentgøres.
Det er jeg grundlæggende set også selv til sinds at gøre.
Vi synes så også, og det hører jeg jo sådan set heller ikke at Venstre er uenig i, at det kan være, at vi skal konkludere det efter inddragelsen af de parter på skoleområdet, som ligesom også er en stor del af løsningen.
Og derfor synes jeg egentlig, at det her, mere end det er en uenighed om indholdet i forslaget, måske er et spørgsmål om, om vi skal committe hinanden på at gå ned ad vejen for at skrue op for mobbeindsatsen, når vi faktisk også har haft den dialog med parterne, som jo har været lidt forsinket på grund af corona og andet, men som ikke desto mindre er vigtig.
Så vi støtter op om den retning, der ligesom er i det her, men det er også afgørende måske at få den dialog omkring elevperspektivet lidt stærkere med ind her.
Så er det rigtigt, og det har ministeren jo også redegjort for, at erstatningsansvaret muligvis ikke er den rigtige løsning, men signalet om, at det ikke skal være omkostningsfrit eller at det ikke er okay ikke at sætte ind og løfte sit ansvar på mobbeområdet, er vi meget enige med Venstre i at vi skal sende.
Og derfor må vi jo også diskutere, enten om de ting, der faktisk ligger i den nuværende lovgivning, bliver brugt nok eller er stærke nok, eller om det på en eller anden måde kan skærpes, også uden at vi går ned ad en vej – og det hører jeg heller ikke ordføreren sige – som måske mere er sådan en amerikaniseret erstatningsdel af det.
Så der er fuld opbakning til det, men også en erkendelse af, at hvis vi skal have parterne på området til at forpligte sig på det her og gå ind i det, er det nok klogt, at vi gør det først, inden vi konkluderer på en permanentgørelse af klageinstansen, som vi dog også opfatter som en vigtig del af den samlede indsats mod mobning.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-12-10:
Bestemt.
Og jeg vil sige, at jeg synes, man skal gøre noget ved handlepligten, som er noget af det, som jeg har fået grå hår i hovedet af, for efter at have siddet på socialområdet i mange år ved jeg, at selv om man har pligt til at underrette, sker det alt for ofte ikke, og samtidig bliver der heller ikke fulgt op på det, og det vil sige, at de sanktioner, der ligger, givetvis ikke bliver taget i anvendelse ofte nok.
Og jeg vil sige i forhold til det med handlepligten, at det jo vil være min opfattelse, at hvis man faktisk brugte de redskaber, der er – f.eks. i form af at sige til kommunalbestyrelsesmedlemmer: Jamen hvis ikke I lever op til jeres forpligtelse, er der altså risiko for, at I får dagbøder – var der nok nogen, der ville kridte skoene lidt oftere, end tilfældet er i dag.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-12-10:
Jeg er bestemt heller ikke tilhænger af et amerikansk system.
Hvis ministeren havde læst, hvad det er, vi henviser til, ville hun have set, at vi henviser til de svenske erfaringer på det her område, og Sverige er alt andet lige et andet land end USA.
Men hvis man f.eks. tager Børns Vilkårs sag, som jo var en principsag, nemlig sagen omkring Slagelsepigerne, så var den principiel, fordi den også sendte et utvetydigt signal til kommunerne om, at der skal gribes ind og handlepligten skal forsvares.
Og derfor er vi fuldstændig enige i, at det her jo ikke udgør det største ben, men det er nok en nødvendighed, i og med at det ligesom sender signalet om, at der også er sager, der er så grelle, at det er værd at diskutere, men det hører jeg også ministeren tager positivt ned.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-12-10:
Jeg vil sige, at jeg jo synes, at vi skal tage en drøftelse om det, når vi går i gang med både forhandlinger og drøftelser med parterne omkring skolen.
Altså, jeg har ikke på forhånd draget nogen konklusioner, som er fuldstændig hug- og stikfaste.
Men jeg vil gerne sige, at det ikke er den del af eksempelvis det amerikanske retssystem, jeg er allermest imponeret over – altså der, hvor muligheden for at få en økonomisk gevinst bliver drivende for, hvilke retssager der bliver ført – og særlig fordi et barn jo har behov for, at der bliver reageret umiddelbart, og det vil sige, at skal vi ind i opslidende erstatningsansvarssager, er jeg simpelt hen bekymret for, at der også går lang tid.
Jeg synes på en eller anden måde at fokus er skævt.
Men derfor kan det jo godt være, at det skal være et biprodukt, det vil jeg ikke afvise, altså, det, jeg mener, er, at en mobbeindsats jo kan bestå af utrolig mange forskellige ting, og jeg hører heller ikke ordføreren sige, at det her så skal være det tungeste ben i den mobbeindsats, vi laver.
Altså, jeg vil ikke afvise det fuldstændigt, men det er bare ikke den del af det amerikanske system, jeg er mest imponeret over.