runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-01-23:
Tak for det, og tak til hr. Bjarne Laustsen for spørgsmålet.
Grundbeløbet ophørte som planlagt ved udgangen af 2018.
Desværre vil nogle forbrugere derfor blive ramt af stigende varmepriser.
Det er en sag, som jeg tager dybt alvorligt.
Værkerne kan i snit skære ca. 3.000 kr. af varmeregningen ved f.eks. at investere i en varmepumpe.
Det er baggrunden for, at regeringen og resten af Folketingets partier med energiaftalen sidste år lempede elvarmeafgiften markant.
Derudover er produktionsbindingerne som aftalt ophævet for mindre fjernvarmeområder fra den 1. januar 2019.
Med energiaftalen blev vi også enige om at afsætte en pulje på 540 mio. kr. til netop de grundbeløbsramte værker og forbrugere, og her må jeg indrømme, at jeg ikke helt forstår spørgerens spørgsmål.
Det står meget klart i aftalen, som altså også Socialdemokratiet var med til at indgå, at de 540 mio. kr. skal udmøntes i fire puljer.
Disse penge kan som aftalt komme ud at arbejde fra 2019 og frem.
Derudover målrettede vi 150 mio. kr. direkte til de berørte varmekunder.
Desværre sætter statsstøttereglerne klare begrænsninger for, hvordan en sådan ordning vil kunne udmøntes.
Her var der bred enighed om at se med friske øjne på, hvordan midlerne bedst muligt kommer forbrugerne til gavn.
Det vil jeg derfor tage op i et forligskredsmøde inden for kort tid.
Det her er en sag, som optager mig og regeringen meget, meget stærkt, og det er også derfor, at vi i forbindelse med energiaftalen anbefalede og på regeringens initiativ faktisk foreslog at afsætte mere end 500 mio. kr. til at afhjælpe de varmeprisstigninger, der vil være i en række områder, som følge af at elproduktionstilskuddet pr. den 1. januar for størstedelens vedkommende falder bort.
Det har værkerne vidst siden 2004-2005, så man kan sige, at der har været en vis tid til at forberede sig på det, og heldigvis har mange værker også gjort det, ved at de har lagt penge til side for at kunne stå så stærkt som overhovedet muligt.
Dertil har vi faktisk givet værkerne nogle redskaber.
Vi letter elvarmeafgiften, hvilket giver mulighed for at bruge varmepumper, og så har vi faktisk taget tre ud af de fire initiativer, der knytter sig til fordelingen af de 540 mio. kr., bl.a. er 300 mio. kr. fordelt til at håndtere strandede omkostninger.
Tilbage er der så det beløb på 150 mio. kr. i forhold til at sikre en mulig håndholdt fordeling af penge til de hårdest ramte områder.
Det er vi ved at kigge på.
Der er nogle forhindringer i forhold til nogle EU-statsstøtteregler, som vi skal leve op til.
Jeg har haft et møde med forligskredsen, hvor vi drøftede det her, og der er enighed om, at de penge skal i spil for at sikre, at forbrugerne får en lavere varmepris.
Bjarne Laustsen (S), 2019-01-23:
Tak for besvarelsen.
Nu kunne jeg jo ikke drømme om at beskylde ministeren for at sidde på hænderne.
Jeg kender jo ministeren som virkelig kontant og ved, at han reagerer, når det er.
For ikke så længe siden kom der en rapport fra Klimarådet, og inden dagen var omme, var formanden skiftet ud.
Så ministeren kan jo godt, når han vil.
I den her sag står jeg med dokumenter, der viser, at den her sag også var oppe at vende i 2016.
Vores ordfører på området, hr. Jens Joel, har stillet spørgsmål til ministeren om det hernede i salen både i 2016 og 2017, og ministeren bekræftede, at det lå ham meget på sinde.
Men der ligger jo endnu ikke nogen aftale.
Det er jo derfor, at kunderne i yderområderne henvender sig både til mig og til ministeren og siger, at deres varmeregningerne stiger og stiger.
Jeg tror godt, ministeren har fantasi til at forestille sig, at hvis man i Tårs lige pludselig skal betale mere end det dobbelte for at varme det samme hus op med den samme mængde varme, man brugte sidste år, så sker der det, at det bliver et spørgsmål om, om folk i det hele taget har råd til det.
Men der sker også det, at huset bliver usælgeligt, man bliver stavnsbundet og kan ikke afhænde det.
Det er en meget, meget trist udvikling i vores landsbyer, i vores yderområder, at man kan komme til at stå i den situation, fordi der sker nogle ændringer på energiområdet.
Derfor håber jeg, at ministeren har den der velvilje, som han hele tiden taler om, og også skriver til borgerne at han har, og at han kigger på det.
Der er jo afsat penge til det her område, de ligger bare og varmer et eller andet sted.
Men det er jo meningen, at de skal ud til forbrugerne, således at varmeværkerne kan sænke prisen og de uheldige konsekvenser, der er, kan mindskes, og da det er en kendt sag, burde dette spørgsmål allerede efter min mening have været handlet af, så reduktionerne allerede var kommet frem til forbrugerne pr. den 1. januar her i år.
Ja, og jeg håber ikke, at formandens taletid går fra min taletid.
Men jeg kan jo se, at de der forskellige ting, som ministeren siger, har disse varmeværker godt vidst noget om i den forgangne periode.
Jeg kan også se, at de skriver, at de har handlet fuldstændig efter den rådgivning, som ministeren nævnte her.
Men det, der mangler, er den sidste del.
Og det, der undrer mig, er, at ministeren ikke sørger for at få lavet en politisk aftale, så de penge kommer ud at arbejde til gavn for de fjernvarmekunder, der nu i år oplever prisstigninger på over 50 pct.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-01-23:
Undskyld mig, men det er jo altså regeringen, der har foreslået de 540 mio. kr. Der var ikke mange forslag fra Socialdemokratiet i den sammenhæng.
Det er regeringen, som har foreslået konkrete initiativer som en lettelse af elvarmeafgiften og en lang række andre ting.
Og så er det sådan i forhold til fordelingen af de 150 mio. kr., som hr. Bjarne Laustsen er noget forarget over, at de penge er i spil, de er afsat, og vi skal bare sikre os, at de kommer i de rigtige hænder og bliver fordelt på den rigtige måde.
Det er vi godt i gang med, også sammen med hr. Bjarne Laustsens parti, at finde en løsning på.
Pelle Dragsted (EL), 2019-01-24:
Man skal vel starte med at sige tillykke til Dansk Folkeparti med, at det er lykkedes at drive regeringspartierne, herunder også Liberal Alliance, så langt ud, som det her lovforslag er udtryk for.
Det er jo imponerende politisk håndværk.
Men egentlig vil jeg spørge ind til noget andet.
Er ordføreren enig med hr. Mattias Tesfaye i, at det her ikke vil få den store betydning, fordi lovgivningen i forvejen er nogenlunde i overensstemmelse med den praksis, der er på domstolsområdet?
Eller tager hr. Mattias Tesfaye fejl i den vurdering, altså at der faktisk er tale om en grundlæggende forandring i folks muligheder for at få ophold, hvis de f.eks. har fået en meget stærk tilknytning til samfundet?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-01-24:
Tak for det.
Det er i forlængelse af hr. Pelle Dragsteds spørgsmål.
Jeg blev lidt klogere af hr. Martin Henriksens svar, og jeg vil gerne høre: Hvor lang tid forestiller hr. Martin Henriksen sig at der skal gå?
Hvis nu det her ikke virker, fordi man ikke kan sende folk hjem, hvad vil Dansk Folkeparti så gøre?
Det er det første spørgsmål.
Hvad vil Dansk Folkeparti gøre, hvis det ikke virker, fordi der ikke kan sendes nok hjem?
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-24:
Altså, jeg forsøger ikke at give et indtryk af, at Socialdemokratiet nærmer sig Dansk Folkeparti.
I det her lovforslag er vi enige i det meste, og så er der noget, vi er uenige i.
Vi synes også, at de mennesker, der kommer hertil, uanset om det er som indvandrere eller som flygtninge, skal være omfattet af vores integrationspolitik.
Vi synes også, at folk skal være selvforsørgende.
Vi synes også, at det skal være muligt at sende folk hjem, når der ikke mere er brug for beskyttelse, hvis ikke de har opnået tilknytning til det danske samfund.
Men det er ikke ordet, jeg hæfter mig mest ved, vil jeg sige.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-01-24:
Så der vil komme flere stramninger, og de vil blive ved med at trække væk fra integration, som vi hørte før, og over mod andre begreber.
Det er det ene.
Det andet
er så: Gør det, som hr. Pelle Dragsted også var inde på, nemlig at fagbevægelsen, specifikt FOA, siger, at det her vil få betydning for rigtig, rigtig mange af deres medlemmer, der arbejder i ældreplejen, i social- og sundhedssektoren, på hospitalerne, på vores plejehjem og i hjemmeplejen, indtryk på ordføreren?
Har Dansk Folkeparti et bud på, hvad der vil ske, hvis Dansk Folkepartis lovforslag kommer til at virke og der derved vil komme til at mangle i tusindvis af medarbejdere i ældreplejen?
Joachim B. Olsen (LA), 2019-01-24:
Hvis nu det her forslag ikke bliver delt, altså at delen omkring ydelser ikke bliver pillet ud, hvad vil S så stemme?
Martin Henriksen (DF), 2019-01-24:
Jeg tror, at de fleste ved, at Dansk Folkeparti går op i, at der er ordentlige forhold i vores ældrepleje, og at vi har nok offentligt ansatte til at tage sig af vores ældre, dem, der har bidraget igennem et helt liv.
Men det er klart, at der med det her lovforslag, når det bliver vedtaget og udmøntet, vil være tilfælde, hvor myndighederne vil inddrage opholdstilladelsen for folk, der arbejder inden for ældresektoren eller daginstitutionssektoren.
Det vil der være eksempler på.
Men vi synes også i Dansk Folkeparti, at det er uholdbart, at vi har offentlige institutioner og fagbevægelser, som indretter sig efter at tiltrække arbejdskraft via vores asylsystem.
Det er ikke det, der efter Dansk Folkepartis opfattelse er meningen med vores asylsystem.
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-24:
Vi regner med, at det bliver delt.
Så mit mandat er, at jeg skal få det delt og få stemt ja til lovforslaget og nej til den del, der handler om integrationsydelsen.
Hvis det mod forventning ikke bliver delt, så må jeg jo tilbage til min gruppe og meddele dem det.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-01-24:
Grunden til, at jeg spørger, er, at hr. Mattias Tesfaye jo kaldte størstedelen af det her lovforslag for sund fornuft og understregede, at der er rigtig mange gode elementer i lovforslaget.
Så synes jeg bare, at det er sådan interessant at vide, om det er det vigtigste for S, at ydelserne ikke bliver sat ned, også set i lyset af, at hr. Mattias Tesfaye selv på talerstolen har indrømmet, at ydelserne spiller en rolle, i forhold til hvor mange der kommer til Danmark.
Så vejer det element ligesom så tungt, at man ikke vil stemme for størstedelen af lovforslaget, som hr. Mattias Tesfaye selv betegner som sund fornuft?
Det synes jeg bare ville være en sjov prioritering.
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-24:
Jeg synes ikke, at det er en sjov prioritering.
Er det ikke bare lige ud ad landevejen?
Vi støtter en hel masse i et ret omfattende lovforslag, og det vil vi gerne have lov til at støtte.
Og så er der noget, vi ikke støtter.
Det vil vi gerne have lov til at stemme nej til.
Er der så meget hokuspokus i det?
Holger K. Nielsen (SF), 2019-01-24:
Tak for det.
Jeg er også lidt interesseret i den socialdemokratiske tilgang til ydelsernes størrelse.
Jeg synes, det er tilfredsstillende, at Socialdemokratiet modsætter sig den nedsættelse af integrationsydelsen, som her foreslås.
Det er fint nok.
Men jeg er lidt optaget af, hvad den der ydelseskommission, som man vil nedsætte, så skal beskæftige sig med.
Jeg synes nok, at det, hr. Mattias Tesfaye var ude med, var lidt vidtløftigt.
Der var noget med nogle geografiske hensyn, der skulle tages osv., osv.
Hvis man kom til Lolland, skulle man så have en lavere ydelse, end man skulle have andre steder?
Kan vi godt få en lidt mere præcis beskrivelse af, hvad det er, man der har tænkt sig?
I hvilket omfang er det rigtigt?
Jeg vil godt sætte spørgsmålstegn ved, hvor stort et problem det var fra 2011 til 2015, også taget i betragtning at både vi og Socialdemokratiet var med til at gennemføre det dengang.
Hvor stort var det problem, og er det nødvendigt at gøre et så stort postyr ud af det, som man gør her?
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-24:
Først til det med geografien: Det er jo ikke anderledes, end før vi havde kontanthjælpsloftet.
Der blev det jo reguleret i boligstøtten, fordi huslejerne er markant højere i universitetsbyerne, end de er i landdistrikterne.
Men med kontanthjælpsloftet ender en børnefamilie på Lolland med et noget højere rådighedsbeløb i hånden end en børnefamilie på f.eks. Vestegnen.
Og vi skal huske på, at flygtninge jo ikke selv bestemmer, hvor de bosætter sig.
De bliver anvist en bolig, når de ankommer til Danmark.
Derfor kan rådighedsbeløbene svinge ret meget, afhængig af hvilken kommune de bliver henvist til.
Det synes jeg ikke er godt, og det er heller ikke godt, fordi det har den betydning, at vi i de her år ser en vandring af folk på overførselsindkomst fra de større byer og til nogle af de kommuner, der i forvejen bærer en stor del af de sociale opgaver for vores samfund.
Det synes vi ikke det nuværende ydelsessystem tager højde for.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-01-24:
Men de der problemstillinger, der bliver nævnt, omkring ydelserne, er jo en ældgammel problemstilling.
Den har jo været der i al den tid, jeg kan huske
Man har diskuteret de her ting i Folketinget.
Det er jo ikke noget nyt.
Det er derfor, at det interessante jo er: Hvorfor er det lige nu, at man skal til at tage fat på det her?
Er det, fordi Socialdemokratiet har lidt svært ved at finde ud af, hvor niveauet for integrationsydelsen skal ligge?
Kan vi ikke godt få et lidt mere klart svar på, hvad man har tænkt sig på det område?
Som sagt er vi tilfredse med, at man går imod det, som regeringen her foreslår, men kunne vi ikke få nogle lidt mere klare indikationer på, hvad man så har tænkt sig?
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-24:
Jo, jeg vil gerne komme det lidt nærmere, altså hvad det er for nogle principper, vi vil lægge til grund for sådan et arbejde i en kommission.
Punkt 1: Det skal tage hensyn til de her geografiske forskelle.
Punkt 2: Der er nødt til at være en mærkbar forskel mellem minimallønnen i de brede overenskomster og så, hvad ydelsesniveauet vil være, inklusive de tillæg, der er i form af børnepenge, fripladser, altså når det hele er regnet sammen.
Punkt 3: Der skal tages et særligt hensyn til børnefamilier – det er jo det, vi mener det nuværende system ikke har taget hensyn til.
Punkt 4: Det skal ikke i sig selv tilskynde til, at folk søger asyl i Danmark.
Jeg kunne jo godt tilføje mit eget personlige punkt 5: Det skal være lidt mere gennemskuelig end det, der bliver skruet sammen nu, hvor man jo først efter 3 år får nedsættelse af ydelsen, og derfor får en ydelse, som starter med at ligge på et vist niveau, så vokser den hvert ½ år de første 3 år, og så falder den drastisk efter 3 år, og så vokser den igen hvert ½ år.
Det er en værre Storm P.-model, der her er skruet sammen.
Marie Krarup (DF), 2019-01-24:
I Dansk Folkeparti synes vi jo, at midlertidighed er enormt vigtigt.
Folk skal sendes hjem, når der er fred i hjemlandet.
Vi synes også, det er vigtigt, at ydelserne er så lave, at de ikke virker som en magnet, og vi mener, at integration skal forbeholdes dem, der skal blive her for altid.
Jeg lægger mærke til, at ordføreren kommer til at kalde den nye ydelse, der ikke længere hedder integrationsydelse, for integrationsydelse og er imod den nye takst for hjemsendelsesydelsen, som den hedder nu.
Hvordan skal vi tro på, at Socialdemokratiet har en stram og sammenhængende udlændingepolitik, når vi hører de her forskellige udtalelser?
Og hvordan skal vi tro på, at Socialdemokratiet, hvis de kommer tættere på magten, vil have styrken til at sætte midlertidigheden igennem og rent faktisk få sendt folk hjem, når de ikke engang kan finde ud af at kalde ydelsen for en hjemsendelsesydelse?
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-24:
Hvis man ønsker, at Socialdemokratiet har styrke, så kan man jo stemme på Socialdemokratiet.
Sådan er det.
Hvorfor kalder jeg det en integrationsydelse?
Det gør jeg, fordi det har vi kaldt den i mange år.
Men når Dansk Folkepartis fru Marie Krarup spørger, er det måske også, fordi hun fisker lidt efter, om Socialdemokratiet ønsker at integrere de mennesker, der kommer hertil og får en midlertidig opholdstilladelse.
Og til det er svaret: Ja, vi mener også, at integrationspolitikken skal gælde dem, der kommer hertil som flygtninge og får en midlertidig opholdstilladelse, og vi mener altså ikke, ligesom der blev sagt, at integration skal forbeholdes dem, der er kommet her for at blive permanent.
Marie Krarup (DF), 2019-01-24:
Altså, grunden til, at jeg spørger, er jo, at vi er forvirrede i Dansk Folkeparti.
Så det er måske mest en manøvre for at tale til nogle bestemte vælgere.
Hvis man er så optaget af integrationen – så optaget, at man ikke engang kan bruge den nye betegnelse for den her ydelse – og optaget af, at ydelsen skal være på et højt niveau, jamen vil Socialdemokratiet så overhovedet have styrken til at sætte en ny politik igennem, hvor folk rent faktisk skal hjemsendes og det ikke er sådan, som det har været tidligere, hvor man bare har givet efter og ikke turdet sende folk tilbage til de hjemlande, hvor de rettelig selvfølgelig bør være, når der er indtrådt fred i landet?
Så hvordan skal vi tro på de her udmeldinger om Socialdemokratiets nye stramme udlændingepolitik?
Holger K. Nielsen (SF), 2019-01-24:
Jeg synes virkelig, at det sidste her er langt ude.
Man påstår, at der er en politisk uenighed, og derfor skal man ikke forholde sig til de argumenter, der fremføres.
Det er jo ikke en måde at diskutere på i et demokrati.
Vist er der da nok politiske uenigheder, men det friholder jo ikke en fra at forholde sig til den kritik, som kommer.
Og det er her, det bliver sørgeligt, fordi regeringen tilsyneladende er argumentresistent i den her sammenhæng.
Man har truffet en beslutning med Dansk Folkeparti, og så er det fuldstændig flintrende ligegyldigt, hvad andre kommer med af argumenter.
Det vil sige, at man i virkeligheden kortslutter den demokratiske debat her i Folketingssalen.
Det er også derfor, at man tilsyneladende er ligeglad med de her tidsfrister, kan jeg så forstå, for hr. Mads Fuglede åbner lidt op for, at man kan ændre lidt på det.
Men alt tyder på, at man har besluttet sig for, at dette skal køres igennem så hurtigt som muligt, uden at der bliver nogen som helst form for ændring i det, uden at der bliver nogen som helst form for vurdering af de argumenter, som måtte være der.
Hvad skal vi så bruge Folketinget til?
Hvad skal vi bruge Folketinget til, hvis det simpelt hen bare skal være stempelfabrik for det, som regeringen og Dansk Folkeparti kommer frem til.
Det synes jeg i og for sig er et demokratisk argument, som hr. Mads Fuglede bør forholde sig til.
Mads Fuglede (V), 2019-01-24:
Jeg tror, at hr. Holger K. Nielsen må vænne sig til, at når jeg læser noget og føler, at det er noget, der er en politisk indvending, som jeg er politisk uenig i, kommer jeg jo ikke til at ændre standpunkt på det.
Men jeg siger jo netop, at når jeg så i høringssvaret har set noget, jeg synes er en kritik, som man skal tage til sig, fordi den går på det substantielle, så lytter jeg til den.
Men jeg opfatter høringssvarene som nogle, der overvejende er politiske, og det er jo noget, der sådan generelt kendetegner en demokratisk diskurs og debat, at vi ikke altid kan være politisk enige.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-01-24:
Jamen herre du milde himmel
Det er fuldstændig korrekt, men det friholder da ikke en for at forholde sig til argumenter, der kommer fra modparten.
Det er jo det, hele demokratiet handler om, og derfor er det da i virkeligheden en demokratisk kortslutning, når partiet Venstre nu siger: Vi gider ikke høre på nogen som helst form for argumentation, for vi ved, at vi er uenige med jer.
Hvad er det for en måde at diskutere på?
Her er tale om en meget stor lovgivning, ifølge Dansk Folkeparti den vigtigste lovgivning i mange år, kunne jeg forstå på det.
Så synes jeg virkelig – jeg synes virkelig – det er et dårligt demokratisk princip, der lanceres her af partiet Venstre – altså at man ikke gider høre på argumenter fra modparten, som man er uenig med.
Mads Fuglede (V), 2019-01-24:
Jeg ved ikke, hvor hr. Holger K. Nielsen har fået fra, at jeg ikke gider høre på argumenter, men jeg vurderer argumenter og vurderer så, hvordan jeg skal tage stilling til dem, og her vurderer jeg, at de argumenter, der er kommet, overvejende er politiske.
Det står mig vel frit for, det er vel en del af en demokratisk samtale.
Pelle Dragsted (EL), 2019-01-24:
Jeg kunne have lyst til at fortsætte den her mere principielle diskussion, for når man kigger f.eks. på høringssvaret fra Institut for Menneskerettigheder, kan man se, at der jo er tale om at slå ned på nogle konventionsmæssige spørgsmål.
Det er ikke politik.
Det synes jeg er helt ved siden af bare at negligere.
Politik er vigtigt, men her er altså nogle, der påpeger nogle konventionsmæssige problemer.
Det er bare lige, så det er sagt.
Jeg vil spørge om noget helt andet.
Dansk Folkeparti er så blevet spurgt om, hvad de mener om det, og der er hr. Martin Henriksen jo ærlig og siger: Ja, det er sådan set også formålet.
Vi ønsker ikke at fokusere på integrationen, vi ønsker at skade integrationen.
Det bliver der spurgt om, og hr. Martin Henriksen svarer ja.
Så mit spørgsmål er egentlig ganske enkelt: Er regeringspartiet Venstre enig i det?
Formålet med det her lovforslag er simpelt hen at skade integrationen, eller er det hr. Martin Henriksen, der tager grundlæggende fejl om indholdet af forslaget?
Mads Fuglede (V), 2019-01-24:
Nej, vi ønsker ikke at skade integrationen.
Vi ønsker, at når man er i Danmark, skal man integreres, især i det danske arbejdsmarked.
Man skal lære danske værdier, og man skal lære at begå sig i det danske samfund.
Vi er overbeviste om, at alt det, man lærer her, vil være vigtige værdier og redskaber at tage med sig tilbage til det land, man er flygtet fra, når muligheden byder sig.
Pelle Dragsted (EL), 2019-01-24:
Det er, fordi hr. Martin Henriksen blev spurgt: Nu er I bannerførere for et lovforslag, som skader selv samme integration.
Ja, siger ordføreren så.
Men så må jeg altså forstå på Venstres ordfører, at hr. Martin Henriksen tager grundlæggende fejl om indholdet af det her forslag.
Det skader ikke integrationen, sådan som formålet er ifølge hr. Martin Henriksen – og i øvrigt som alle høringssvar, som man så har valgt at skubbe til side, er enige i.
Men her har vi altså så en klar forskel mellem regeringspartiet og det parlamentariske grundlag i opfattelsen af det her.
Det er jo interessant.
Mads Fuglede (V), 2019-01-24:
Hvis der med integration menes, at integration er noget, der fører til, at man permanent skal blive i Danmark, er det jo ikke det, vi ønsker med det her lovforslag.
Men integration kan også forstås som, at man er integreret i Danmark i den periode, man er her, og det mener vi, at man fortsat skal være, som man hele tiden har været det.
Vi ønsker, at man skal ud på det danske arbejdsmarked, og at man skal tilegne sig færdigheder her, som man kan bruge, når man kommer hjem igen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-01-24:
Hvis man har den forståelse af integration, som hr. Mads Fuglede fremfører her, og som jo så står i ret skærende kontrast til den, som Dansk Folkeparti fremfører, hvorfor fremlægger regeringen så et lovforslag, hvor ordene integration og integrationsprogram alle de steder, hvor de fremgår, skal erstattes af en anden term?
Mads Fuglede (V), 2019-01-24:
Jeg læser alle høringssvar med stor interesse og vurderer dem, og min konklusion efter at have læst høringssvarene til dette lovforslag er, at de største uenigheder er nogle, hvor vi er politisk uenige, og ikke hvor der er en kritik, der fører til, at man skal ændre på lovforslaget.
Og derfor er det eneste punkt, hvor jeg mener der skal laves en justering af lovforslaget, der, hvor vi har kritikken fra KL omkring en tidsfrist, der bliver svær at overholde.
Rosa Lund (EL), 2019-01-24:
Jeg kan forstå på Dansk Folkeparti og hr. Martin Henriksen, at pointen med det her er, at flygtninge skal sendes hjem, når der er fred i deres hjemland, når der er ro dér, hvor de kommer fra.
Det ville jo også være dejligt, hvis det var sådan.
I den perfekte af alle verdener
ville de her konflikter, der er rundtomkring i verden, stoppe, men det er ikke virkeligheden.
De her konflikter strækker sig over rigtig mange år, og det betyder altså, at der kommer til at være børn, som vokser op i Danmark, og som ikke har mulighed for at tage tilbage.