runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mohammad Rona (M), 2024-10-11:
Tak for ordet, formand, og tak for debatten indtil videre.
Jeg tænker ikke, at jeg vil gentage alle de gode ting, der allerede er blevet sagt af mine kollegaer.
Jeg vil blot sige, at jeg synes, det er godt, at man fra skatteministerens side tager det her dybt, dybt alvorligt, og jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi i forligskredsen jævnligt er blevet informeret om de her ting i forhold til dækningsafgift og erhvervsejendomme.
Det synes jeg er rigtig godt.
Når det så er sagt, vil jeg også gerne sige, at vi jo har haft en sag i forhold til udstykning af grundarealer, som jeg sådan set også synes at vi får rettet op på nu.
Der kommer også et ændringsforslag til L 24, som vi kommer til at stemme for, og som jeg også tænker at forligskredsen vil være med til.
Nu retter vi op.
Man kan jo sige, at hele det her ejendomsvurderingssystem giver os anledning til at debattere, om det er den rigtige måde, vi gør det på i dag.
Er det de rigtige skatter, vi har i dag?
Er det den måde, vi skal beskatte ejendomme på i fremtiden?
Det synes jeg sådan set skaber en ret god debat.
Men tak for at tage så godt imod det.
Tak til forligskredsen, og tak til ministeren for at gå så meget op i det her.
Vi stemmer selvfølgelig også for.
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-10-11:
Tak, formand.
Dette lovforslag har i en konservativ optik ét formål, og det er at sørge for, at ejere af dækningsafgiftspligtige virksomheder samt pensionister ved lån kan sove trygt om natten.
Der indføres med dette forslag en stigningsbegrænsningsordning, hvor stigninger i dækningsafgiften indfases over tid.
Helt konkret kan dækningsafgiften ikke stige med mere end 10 pct. af den fulde dækningsafgift om året.
Det er en god ting, for det giver vished for afgiftstrykket på virksomheder i 10 år frem og vished for, om langsigtede rammevilkår altid er en god ting for virksomheder at have.
Vi skal selvfølgelig ikke lægge virksomhederne til last, at det offentlige ikke har kunnet give dem en aktuel vurdering af deres erhvervsejendoms værdi siden 2012.
Med den her løsning sikrer vi altså ro om natten, og vi sikrer jo i princippet også, at der ikke udskrives afgifter for 4,1 mia. kr., som kommer 16.000 erhvervsejendomme til gavn.
Derudover vil lovforslaget sikre, at pensionister bedre kan låne til betaling af deres grundskyld.
Selv om det lyder som en mærkelig ting at sige, fordi det er sådan, systemet nu engang er, er jeg glad for, at vi i forligskredsen bredt har kunnet finde løsninger på det.
For det skal selvfølgelig ikke være sådan, at pensionister bliver beskattet fra hus og hjem, fra det hjem, som de måske over et helt liv har gjort til deres.
Så derfor sikrer vi, at de kan sove trygt om natten – i hvert fald giver vi dem bedre muligheder for det.
Derfor kan vi i Det Konservative Folkeparti støtte forslaget.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-11:
Tak for det, formand.
Selv om det selvfølgelig er en stor ære at få lov at stå på talerstolen i den absolutte superliga af ordførere, bliver jeg nødt til sige, at jeg er her blot som vikar, fordi hr. Hans Kristian Skibby desværre er blevet syg.
Så jeg har lovet at læse Hans Kristian Skibbys tale op.
Danmarksdemokraterne er ikke med i aftalen om nye ejendomsvurderinger, og det er der en lang række gode grunde til, men alligevel er den del af lovbehandlingen i dette lovforslag ganske fornuftig.
Således indføres der en ny stigningsbegrænsningsordning, hvor dækningsafgiften på erhvervsejendomme årligt ikke kan stige mere end 10 pct. af den fulde dækningsafgift for året.
Ligeledes indeholder lovforslaget her en forbedring af pensionistlåneordningen, hvor man har mulighed for at låne i sin friværdi til betaling af grundskyld på sin ejendom.
Samlet set kan Danmarksdemokraterne godt støtte de indeholdte delelementer af denne aftale og stemmer derfor for lovforslaget.
Sophie Løhde (V), 2024-10-11:
For det første mener jeg, at man må anerkende, at produkter, der smager af vandmelon, cola og bubblegum osv., nok også særligt er lavet for at få nogle til at starte tidligt på noget, man gerne vil have at de så efterfølgende bliver afhængige af, så de dermed bliver forbrugere af det i rigtig lang tid, nemlig børn og unge.
Altså, det er nok ikke voksne, der sådan går og tænker: Mmm , i dag skal vi have nogle vandmelonsprodukter!
Men selvfølgelig kan man finde nogle voksne, der sikkert også gerne vil bruge det, og som gerne vil holde op med at ryge.
Der vil jeg jo bare anbefale, at man så, hvis man gerne vil holde op med at ryge, køber nogle af de produkter, der medicinsk er godkendt til rygeafvænning.
Jeg tror, at man både kan få frugtsmag, lakridssmag og andet, men det er jo netop produkter, som er medicinsk godkendt.
Og hvis man mener, at man i nikotin- eller tobaksindustrien mener, at man producerer noget, der er så fantastisk, og som får folk til at holde op med at ryge, så vil jeg varmt anbefale, at nogle af dem også tør indsende en ansøgning om at få godkendt deres produkter medicinsk til rygeafvænning.
Det er der ingen der har gjort endnu, og det er der nok en god grund til.
Louise Brown (LA), 2024-10-11:
Tak, formand.
Og tak til sundhedsministeren for talen og for opsummeringen.
Det er rigtigt, at jeg nævnte smag i forhold til de her produkter, deriblandt smagen af vandmelon.
Det er ikke min overbevisning, at de her produkter bliver lavet til børn.
Der er altså også voksne mennesker, der benytter sig af de her smage, f.eks. til netop rygeafvænning, eller fordi det smager godt.
Og så er det muligt, at jeg er naiv, men jeg vil trods alt hellere være naiv og ordentlig over for mine medmennesker end være dømmende og formynderisk.
I forhold til at begrænse risiciene ved at lægge 9 mg i poserne oplever jeg lidt, at det er en arbitrær grænse, der sådan er trukket ud af den blå luft.
Hvilken evidens er der er for, at det her kommer til at virke?
Stinus Lindgreen (RV), 2024-10-11:
Jeg beklager, hvis jeg har formuleret mig uklart.
Min pointe var, at du kan lave nok så mange tiltag, men hvis ingen af tiltagene har nogen effekt, er det ligegyldigt.
Herved ikke sagt, at tiltagene her er ligegyldige, for der er gode tiltag i pakken.
Min pointe var bare, at du jo kan lave 100 tiltag, men hvis de alle sammen ikke har nogen effekt, er det irrelevant.
Det var det ene.
Jeg beklager, hvis jeg ikke fik sagt det klart, for der er gode tiltag i den samlede aftale, som vi jo bakkede op om.
Så spørger ordføreren, om det ville løse alle problemer at lave en 18-årsaldersgrænse.
Nej, det ville det ganske givet ikke, men hvis ordføreren spørger om, at hvis jeg kunne have valgt mellem aftalen, som den ligger her, og en aftale med en 18-årsaldersgrænse, ja, så tror jeg, jeg ville have valgt en 18-årsaldersgrænse, fordi det er det, alle peger på som den vigtigste knap overhovedet, når vi snakker alkoholforbrug og de afledte effekter i forhold til kulturen, i forhold til hvor nemt det er at sige fra, i forhold til hvor nemt det er at sætte grænser som forældre, som uddannelsesinstitution osv., og det ville blive markant nemmere.
Vi ved, at aldersgrænser virker.
Vi så det i Danmark, da vi indførte en 16-årsaldersgrænse.
Det havde af gode grunde en mærkbar effekt på salget til 15-årige, og vi kan se i de andre lande, der har en 18-års aldersgrænse, at det virker.
Matilde Powers (S), 2024-10-11:
Ordføreren valgte så af de grunde at forlade forhandlingslokalet i stedet for at blive og prøve at påvirke indholdet til at gå i den retning, ordføreren ønskede – det var enten slet ikke at påvirke eller at få det præcist, som man ville have.
Mener ordføreren, at han hjælper vores børn og unges sundhed og sikkerhed mere ved at have forladt forhandlingslokalet, end hvis han var blevet og havde prøvet at påvirke den aftale, der lå?
Stinus Lindgreen (RV), 2024-10-11:
Faktum er jo, at jeg blev til nærmest det sidste møde, men det, jeg foreslog, blev ikke imødekommet.
Jeg foreslog eksempelvis, at man skulle sænke alkoholprocenten, og så ville jeg sænke den til 1,2 pct.
– det er definitionen på en letøl; så ville jeg gerne have været med.
Jeg foreslog, at vi f.eks. lavede nogle håndfaste opfølgningspunkter, så vi kunne sige, at hvis ikke vi har nået det og det og det om et eller andet antal år, i forhold til hvor mange der drikker og hvor mange der ryger, så må vi gøre noget mere.
Det skal være bindende og ikke bare en passus om, at vi skal følge området, men nogle bindende mål for, hvad vi skal nå.
Det var der heller ikke interesse for.
Tværtimod kommer det til at låse Folketinget, for nu har man lavet en aftale.
Vi kommer ikke til at lave de reelle greb, for nu har vi en aftale, som man jo kan stå på, uanset om den virker eller ej.
Monika Rubin (M), 2024-10-11:
Tak for ordførerens tale.
Nu stiller jeg et spørgsmål, som ordføreren ikke behøver svare på: Hvor mange mandater er det, Radikale har?
Det er jo ikke 90.
Det er det heller ikke for Moderaterne, og det er det heller ikke for nogen af de andre partier, der indgår i den her aftale.
Normalt synes jeg faktisk, at vi har et rigtig godt samarbejde på sundhedsområdet, og jeg ved, at ordførerens parti går ekstremt meget op i forebyggelse.
Derfor undrer det mig bare virkelig stadig væk, at man ikke vælger at gå med i en politisk aftale om forebyggelse målrettet børn og unge i forhold til tobak, nikotin og alkohol.
Når man mener, der er rigtig mange af tingene, der faktisk er gode, og man vil gerne have delt lovforslaget op, så man kan stemme for de ting, man mener er gode, synes jeg, det er ærgerligt, at man tager den her hat på, der hedder, at hvis ikke vi kan få det hundrede procent, som vi gerne have det, så vil vi ikke være med.
Så mit spørgsmål til ordføreren er: Hvis nu lovforslaget ender med ikke at blive delt op, hvad kommer ordførerens parti så til at stemme?
Stinus Lindgreen (RV), 2024-10-11:
Som fru Monika Rubin måske husker fra forhandlingerne, så kom jeg med forskellige kompromisforslag, f.eks. – som jeg lige har nævnt – en anden procent for tilladt alkohol til børn og unge på 16-17 år og krav til, hvad vi skulle følge op på for at gøre noget mere, men det blev ikke imødekommet.
Så er der gode ting, men jeg kan ikke stå på mål for en aftale, som jeg mener kommer til at låse os og faktisk kommer til at gøre noget direkte skadeligt.
Og jeg mener helt oprigtigt, at det at lave en alkoholprocent på 6 pct. er forkert og sender et forkert signal og kommer til at skade vores indsats imod den alkoholkultur, vi er enige om er forkert.
Derfor kan vi ikke være med i den samlede aftale.
Men det ændrer ikke på, at vi kan støtte nogle tiltag, f.eks. hvordan vi kan føre tilsyn og straffe osv. – det vil vi meget gerne gøre.
I forhold til spørgsmålet om, hvad vi vil gøre, hvis det ikke bliver delt op, kommer vi nok til at stemme gult.
Monika Rubin (M), 2024-10-11:
Jeg synes, det er superærgerligt, at ordførerens parti kommer til at stemme imod den her forebyggelsesaftale, som er den største forebyggelsesaftale, vi har lavet i utrolig lang tid.
Det her med, at ordføreren siger, at man låser Folketinget for nogen sinde at tale forebyggelse i fremtiden, tror jeg simpelt hen ikke på.
Der står jo også i aftaleteksten, at vi kommer til at følge området.
Jeg synes bare, det er superærgerligt, at man ikke er med til at indgå nogle flere kompromiser.
De 6 pct. var jo også et kompromis.
Der var jo nogle partier, der gerne ville have, at grænsen lå endnu længere oppe.
Og sådan er det med politik, det er jo kompromisernes kunst nogle gange.
Jeg synes faktisk, at den her aftale med så mange gode initiativer ville klæde De Radikale også at være med i, netop når forebyggelse er så vigtigt.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-10-11:
Tak for de gode råd, som jeg bare er uenig i.
Så må jeg igen gentage det, for ordføreren har tydeligvis ikke hørt, hvad jeg sagde.
Jeg sagde ikke »aldrig«, jeg sagde »i lang tid«.
Det her bliver politikken i Danmark i lang tid, før vi kommer til at lave noget som helst i forhold til alkoholprocenten eller aldersgrænsen.
For jeg anerkender, der er gode ting i aftalen – bare lige så vi trods alt refererer hinanden korrekt.
Helene Brydensholt (ALT), 2024-10-11:
I Alternativet er vi glade for at være en del af aftalen om en forebyggelsesplan, som har et meget klart formål, nemlig at reducere unges forbrug af alkohol, nikotinprodukter og tobak, der kan have alvorlige sundhedsmæssige konsekvenser.
Vi ved, at netop disse produkter er særlig skadelige og vanedannende for børn og unge, og det er derfor vores ansvar at skabe bedre rammer, som beskytter og forebygger unges adgang til disse produkter.
Med dette lovforslag sikrer vi bl.a., at aldersgrænsen for køb af stærkere alkohol hæves for 16-17-årige, og vi forbyder salg af alkohol til unge under 18 år i nattelivszoner mellem kl. 22 og 8 om morgenen.
Tiltagene har til formål at reducere risikoen for, at unge nemt fristes til at købe og forbruge alkohol.
Samtidig bidrager de til at fremme en ansvarlig alkoholkultur, der beskytter unges fysiske og mentale sundhed.
Med dette lovforslag regulerer vi også tobaks- og nikotinprodukter for at gøre dem mindre attraktive.
Samtidig indfører vi flere røg- og dampfri miljøer for at skabe sundere offentlige rum for alle borgere og beskytte mod passiv rygning.
Ved at skærpe reglerne for salg og markedsføring af tobak og alkohol tager vi et vigtigt skridt mod at sikre vores børn og unge en sundere fremtid, og dette lovforslag giver os mulighed for at beskytte dem i en afgørende periode af livet, hvor de er særlig sårbare over for afhængighedsdannende produkter.
Samtidig skaber vi rammerne for, at de kan træffe sundere valg og undgå de langsigtede konsekvenser, som både tobak og alkohol kan have på deres helbred og livskvalitet.
Vi håber samtidig, at den her aftale bliver startskuddet til en bredere samtale om, hvordan vi kan skabe sundere rammer for de kommende generationer, heriblandt alkoholfrie fællesskaber.
Tak for ordet.
Matilde Powers (S), 2024-10-11:
Tak for ordet.
Ordføreren har nævnt et par gange i dag, at man hellere skal gøre de få rigtige ting end mange ting.
Fakta er, at selv om der i mange år har været en aldersgrænse på 16 år for salg af alkohol, så har langt, langt de fleste børn på 13, 14, 15 år kunnet købe alt det alkohol, de ville.
Mener ordføreren, at hvis vi bare havde taget det ene initiativ, en aldersgrænse på 18 år, så havde vi løst alle problemer med, at børn og unge under 18 år i Danmark drak alkohol?
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-10-11:
Tak, formand.
Jeg kunne jo gøre mig en smule morsom på regeringens bekostning og sige, at regeringens aftaler bare bliver bedre, når der er konservativt islæt over dem, og det er primært en hentydning til, at aftalen jo er indgået med Sveriges finansminister, fru Elisabeth Svantesson, som repræsenterer vores søsterparti, Moderaterna, altså det svenske parti Moderaterna.
Jeg vil sige, som flere af de foregående ordførere har sagt, at det lader til at være en fin aftale, der simplificerer mange ting og gør livet nemmere.
Så det virker som en god aftale, og Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2024-10-11:
Jeg skulle lige have mine sko på – det var blevet lidt varmt!
Vi synes også, det er et udmærket forslag fra regeringen.
Jeg må indrømme, at jeg faktisk slet ikke var klar over, at der var de skatteregler, som nu bliver ændret, hvor det angiveligt har været sådan, at hvis man som dansk studerende bosatte sig i Sverige og modtog dansk su, blev man ikke beskattet af den, i hvert fald i visse tilfælde.
Det må jo have været dejligt.
Ikke alene er den danske krone jo betydelig mere værd end den svenske, men når den så ovenikøbet også har været skattefri, har man jo virkelig kunnet leve et liv i sus og dus.
Det kan jeg sagtens unde studerende på den anden side, men jeg kan også godt se fornuften i forslaget, for det har jo så også virket den anden vej, altså at de stakkels svenske studerende, som er bosat i Danmark, og som jo har en langt lavere su, fordi den netop ikke er beskattet i hjemlandet, så har skullet trækkes med en benhård dansk indkomstskat.
Jeg kan se, at Steffen Larsen sidder dernede og nikker og gnægger.
Nå, spøg til side.
Vi synes, det lyder fornuftigt, at man får nogle regler, som understøtter det, der må være hensigten, altså at man har tilrettelagt en dansk su, ud fra at man forventer af den beskattes, ligesom man har tilrettelagt en svensk su, ud fra at den altså ikke beskattes.
Det er i hvert fald sådan, jeg forstår forslaget, og det synes jeg lyder fornuftigt.
Det samme gælder det andet element omkring beskatning af hjemmearbejde.
Så det er dejligt at vi kunne runde denne del af dagen af på en positiv note og sige, at Enhedslisten bakker op om forslaget.
Frederik Vad (S), 2024-10-11:
Tak for det, formand.
Det er jo første gang i den nye sæson, at vi på udlændingeområdet har noget at behandle, og det er jo vigtigt, at vi også i den her sæson tager nogle beslutninger, som gør, at vi kan hjælpe hinanden med at passe på Danmark.
Hvis alle læste aviser i mandags, kunne de se, at nu er der en 35-årig kvinde, som er blevet forsøgt slået ihjel af sin far og sin lillebror.
Så der er nok at gøre i den her sæson, og jeg har glædet mig til arbejdet og til at starte det op sammen med jer.
Det, vi behandler i dag, er jo heldigvis i den lidt mere positive ende af den udlændinge- og integrationspolitiske diskussion.
Med dette beslutningsforslag foreslås det, at Danmark tilslutter sig dele af EU's asyl- og migrationspagt, som blev vedtaget i maj i år.
Det drejer sig om henholdsvis screeningforordningen og grænsetilbagesendelsesforordningen.
I Socialdemokratiet mener vi, at det er helt afgørende, at Danmark har kontrol med, hvem der kommer her til landets grænser.
Omfordeling af asylansøgere er i Socialdemokratiets optik ikke den rigtige løsning i forhold til at løse det gigantproblem, der er med asylpresset på EU's ydre grænser.
Derimod mener vi, at en løsning på problemstillingen i stedet er, at der bliver etableret modtagecentre uden for Europa.
Det er i parentes bemærket noget, som vel nok kun Danmark mente tilbage i 2019, og nu er der så 18 lande i Europa ud af 27, der mener det samme som os
Det er en målsætning, som vi arbejder videre med sammen med mere end halvdelen af EU's medlemslande.
Når det er sagt, bakker vi som nævnt indledningsvis op om screeningforordningen og grænsetilbagesendelsesforordningen, og det gør vi, fordi vi mener, at det er to forordninger, som vil gavne EU-samarbejdet.
Screeningforordningen skaber en bedre praksis for at screene de mennesker, der kommer til vores grænser, og grænsetilbagesendelsesforordningen gør det muligt for os at lave en asylprocedure, der gør, at mennesker kan blive sendt tilbage på grænsen i stedet for at blive registreret som værende indrejst til de europæiske lande.
Vi mener, det giver god mening at lave ensartede regler for identifikation af migranter, og vi mener som sagt, det giver god mening at lave en grænseprocedure om tilbagesendelse af asylansøgere, som har fået afvist deres ansøgning i forbindelse med asylgrænseproceduren.
Begge de her forordninger vil bidrage til at styrke EU's ydre grænser, og det kan vi i Socialdemokratiet kun bakke op om.
Derfor støtter Socialdemokratiet beslutningsforslaget.
Jo, det burde Danmark.
Altså, det er da stadig Socialdemokratiets politik, at vi skal lave et modtagecenter uden for EU.
Peter Skaarup (DD), 2024-10-11:
Nu sidder man jo på statsministerposten, så skulle man ikke se at få det gjort?
Altså, er man virkelig så svag, at man har ladet Moderaterne bestemme, eller hvem er det i regeringen, der er imod det – kunne vi ikke få svar på det?
For det er jo ret vigtigt, som hr. Frederik Vad selv er inde på, at vi får brudt den her onde cirkel med menneskesmuglerne, der smugler mennesker til Europa, altså migranter hertil, med henblik på at de kan få asyl i landene og jo bl.a. også i Danmark.
Frederik Vad (S), 2024-10-11:
Altså, Socialdemokratiets politik, som jeg repræsenterer, er stadig væk, at Danmark skal arbejde for et modtagecenter uden for EU.
Regeringens politik, som jo er det, de tre partier kunne blive enige om, er, at man skal forfølge EU-sporet.
Det kan lyde som et politikersvar, men det interessante er jo bare, at det EU-spor jo faktisk ser ud til at virke; det ender jo ikke blindt, som det ser ud nu.
Over halvdelen af EU's lande står bag det, der for 6 år siden var en pariapolitik i EU, nemlig Socialdemokratiets forslag om et modtagecenter – det er nu mere end halvdelen, der støtter det.
Det EU-spor er regeringens politik, men Socialdemokratiet har stadig væk som politik, at Danmark sagtens på et tidspunkt kunne gå enegang på det her spørgsmål.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-10-11:
Tak for det.
Europa står over for en udfordrende situation på migrationsområdet.
Presset på EU's ydre grænser er stort, og der er behov for reformer i håndteringen af migration og asylansøgninger.
Med EU's vedtagelse af asyl- og migrationspagten tages der skridt mod en forbedret asyl- og immigrationsforvaltning.
Pagten løser ikke alle udfordringer – det gør den langtfra.
Der tages ikke de nødvendige skridt til at bryde de incitamenter, der gør, at alt for mange forsøger den livsfarlige tur over Middelhavet.
Men den er dog et skridt i den rigtige retning på en række områder.
Det beslutningsforslag, vi har foran os i dag, omhandler Danmarks tilslutning til to forordninger.
Med screeningen af tredjelandsstatsborgere ved EU's ydre grænser sikres en hurtigere identifikation og behandling af asylansøgere, og med grænsetilbagesendelsesforordningen – det er et langt ord – introduceres der en ny procedure for tilbagesendelse af tredjelandsborgere, hvis asylansøgning er blevet afvist.
Begge forordninger er en uddybning af Schengenreglerne og vil bidrage til en styrkelse af de ydre grænser.
Det er der hårdt brug for, og det er positivt.
Det skal i den forbindelse bemærkes, at hvis vi ikke tilslutter os de opdaterede regler, risikerer vi i øvrigt Danmarks fortsatte deltagelse i Schengensamarbejdet.
Det er derfor afgørende, at vi tilslutter os de her regler for at opretholde en effektiv kontrol ved de ydre grænser, og Venstre kan derfor støtte forslaget.
Mohammad Rona (M), 2024-10-11:
Tak for ordet, formand.
Danmark er et globaliseret land, som efterhånden deltager i meget samarbejde rundtomkring i verden.
Vores handel spænder bredt, og vores produkter kan findes i store dele af verden.
Sådan er det, og sådan skal det også være i en globaliseret verden.
Vi har dog alligevel nogle lande, som vi sammenligner os med, nemlig Tyskland, som er vores største handelspartner, og de nordiske lande, som vi altid sammenligner os med.
L 32 handler nemlig om at opgradere og modernisere Øresundsaftalen fra 2003, og Øresundsaftalen er jo også ekstraordinært stor for os alle sammen.
Der er hver dag flere tusinder, der pendler frem og tilbage i regionen for at tage på arbejde eller gå i skole.
Om det er danskere, der arbejder i Sverige, eller svenskere, der arbejder i Danmark, er det altså noget, vi skal understøtte.
Den nye Øresundsaftale medfører bl.a. også færre administrative byrder, som vi også har været inde på i dag.
Aftalen rydder også op og forenkler en masse forskellige ting for begge parter.
Så vi støtter lovforslaget, og vi glæder os til, at vi kan komme i gang.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-10-11:
Tak for det, formand.
Det lader til at være en super god aftale, som regeringen har forhandlet på plads med vores naboer på den anden side af Sundet.
Det er jo altid godt med bedre integration af arbejdsmarkedet hos vores naboer, og det er sådan noget, der smager af frihandel, fri bevægelighed, mindre bureaukrati og færre byrder.
Øresundsregionen vil blive løftet i velstand, jo mere vi går ned ad det her spor, og det støtter Liberal Alliance.