runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dan Jørgensen (S), 2020-04-23:
Tak for det.
Lad mig også indledningsvis sige tak for ordførernes bemærkninger, og selvfølgelig først og fremmest tak, fordi der er opbakning til forslaget.
Jeg har fuld forståelse for, at mange har udtrykt et ønske om – og alle har helt sikkert det ønske – at vi skal undgå hastelovgivning i den udstrækning, det overhovedet kan lade sig gøre.
Jeg kan også godt love, at vi vil stramme os ekstra meget an, for at det også kommer til at afspejle sig i arbejdet fra ministeriets side.
Om det kunne have været undgået i det her tilfælde, kan jeg ikke hundrede procent afvise, men jeg må i hvert fald konstatere, at vi er kommet i en situation nu, hvor det er nødsaget til at være hastelovgivning.
Jeg fornemmer også, at der er en vis forståelse for, at vi er i nogle meget vanskelige tider, hvor også et ministerium og en styrelse er underlagt pres, der gør, at man måske ikke altid er helt lige så forudseende med ting, som man måske ellers har været.
Det øver vi os i, og vi bliver bedre hver eneste dag.
Så meget stor tak for forståelsen der.
For virksomheder og borgere har det i mange tilfælde gjort, at det er umuligt eller meget svært at overholde visse frister.
Det gælder også for mange borgere og virksomheder på området for vedvarende energi.
Det er derfor regeringens vurdering, at overholdelse af visse lovfæstede frister og betingelser på det vedvarende energiområde ikke bør forlanges i disse uger og måneder.
Situationen kræver, at mange borgere og virksomheder, herunder mindre familievirksomheder, koncentrerer sig om deres overlevelse og de udfordringer, som følger af covid-19-epidemien.
Med lovforslaget foreslås det at klima-, energi- og forsyningsministeren bemyndiges til at fastsætte regler om fravigelse af visse frister og andre betingelser, som påhviler borgere og virksomheder i henhold til en række ordninger på området for VE.
Det drejer sig bl.a. om muligheden for at udskyde frister for ansøgninger om støtte til biogas og nettilslutning for husstandsvindmøller, som har opnået tilsagn om støtte.
Overholdelsen af disse frister er betingende for, om projektet kan få støtte.
Det er derfor af stor betydning for virksomheders og privatborgeres økonomi at overholde fristen.
Derfor foreslås fristen udskudt.
Derudover skydes fristen for afholdelse af et borgermøde for opstilling af vindmøller, hvor borgerne får information om bl.a. værditabsordningen.
Her sikres det, at borgermødet kan afholdes senere i stedet for at skulle aflyse, for så vidt angår forsamlingsforbud eller generel smitterisiko.
For nuværende foreslås fristerne udskudt til henholdsvis den 1. juli for ansøgningsfrist på biogasordningerne og den 1. oktober 2020 for nettilslutningsfristen for husstandsvindmøller og for afholdelse af borgermøder.
Der er dog mulighed for en efterfølgende generel forlængelse af fristerne afhængig af udviklingen i situationen.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-04-23:
Så skatteministeren ved lige så lidt om, hvad regeringens strategi er på det her område, som resten af befolkningen ved om det?
Synes skatteministeren, at det er betryggende for den økonomiske politik, som føres i det her land, at skatteministeren ikke er blevet oplyst om, hvorvidt mange danske virksomheder skal være nedlukket i et år eller halvandet eller måske endda mere, indtil der er opfundet en vaccine imod coronavirus?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-04-23:
Tak for det.
Vi står her med et lovforslag, som alle Folketingets partier har aftalt at gennemføre, fordi det er et positivt forslag, som hjælper danske virksomheder med penge her i en tid, hvor økonomien er i krise som følge af den coronaepidemi, vi har, og den nedlukning af det danske samfund, vi har.
Vi støtter også lovforslaget af den grund.
Jeg vil dog sige, at regeringen har valgt en kurs, som gør det ekstra hårdt for det danske samfund at gå igennem coronaepidemien.
Nedlukningen er ekstra hård.
Hver gang der skal træffes beslutninger, hvor man kan udvise tillid til danskernes dømmekraft og adfærd, så vælger regeringen den strategi, der er en følge af den mindst mulige tillid til danskernes fornuft og adfærd.
Det er jo sådan, at det faktisk er lykkedes ret godt i det danske samfund at forhindre en spredning af coronavirus – det er lykkedes så godt, at vi ikke har fået det her kapacitetspres på hospitalerne – og det skyldes ifølge sundhedsmyndighederne, at danskerne har været rigtig, rigtig gode til at holde afstand, til at vaske hænder, til at spritte hænder, til ikke at besøge de ældre, og de ældre har været gode til at isolere sig selv, og hvis man kunne have tillid til, at det ville fortsætte sådan cirka på den måde, ville man også kunne hæve nogle af de restriktioner, som er på det danske samfund.
Men regeringen har ikke den tillid.
Regeringen læner sig op ad en tvivlsom meningsmåling, som er blevet lavet af Epinion, hvor en meget lille procentdel af danskerne antyder – med alle de usikkerheder, der er – at de i dag er lidt mindre forsigtige, end de var for 3 uger siden.
Det er ligesom regeringens baggrund for at fastholde en ret stram nedlukning af det danske samfund: en mangel på tillid til, at danskerne kan finde ud af at gøre det, som de allerede gør i dag.
Det rammer dansk økonomi ekstra hårdt, og det øger behovet for, at vi vedtager det her lovforslag.
Noget andet, som regeringen gør, og som øger behovet for den her lov, er, at regeringen skaber maksimal usikkerhed om, hvornår vi igen kommer ind til mere normale tilstande.
Statsministeren har sagt, at vi måske aldrig nogen sinde får et samfund igen som det, vi kendte, før coronaepidemien kom – et synspunkt, hun ikke har haft lyst til at uddybe, og som er meget tvivlsomt og svært at forstå.
Men ikke desto mindre har hun sagt det.
Regeringen har skabt maksimal usikkerhed om, hvad der skal til, for at vi igen åbner dansk økonomi.
Det antydes, men vi får det ikke at vide, at vi ikke kan åbne rigtigt igen, før der er udviklet en effektiv vaccine imod coronavirus.
Det kan tage et år, det kan tage halvandet år, og vi ved faktisk ikke engang, om det kan lade sig gøre at lave en effektiv vaccine mod coronavirus.
Det kunne regeringen jo godt skabe en større sikkerhed om, ligesom regeringer i andre lande har gjort, ved at sige, hvilke forudsætninger der skal til, for at regeringen kan anbefale en større oplukning af det danske samfund.
Men det ønsker regeringen ikke.
Orla Østerby (KF), 2020-04-23:
Tak for det, formand.
Jeg vil bare sige, at hr. Rasmus Jarlov er blevet forhindret i at være her i dag, men at Det Konservative Folkeparti støtter det her lovforslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-23:
Tak, og jeg skal gøre det kort: Nye Borgerlige kan støtte forslaget.
Vi vil også godt komme med en opfordring til regeringen om at bevare og måske udbygge og kontrollere det godt, så man også får de skattekroner, som kommer ud her, tilbage igen, og der ikke er svindlere og fuskere, som tømmer kassen, men at det rent faktisk hjælper de rigtig, rigtig mange gode selvstændige erhvervsdrivende derude, som vi gerne vil hjælpe med det her forslag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-04-23:
Enhedslisten er jo med i aftalen sammen med Folketingets andre partier, og vi er glade for den aftale, der er lavet, og derfor bakker vi selvfølgelig op om dette lovforslag, hvor vi især hjælper små og mellemstore virksomheder ved at give dem mere likviditet gennem en række midlertidige lempelser og lånemuligheder.
Vi synes samlet set, at balancen i lovforslaget er fin mellem på den ene side at sikre noget nu og her, som faktisk virker, og på den anden side at passe på pengene i vores statskasse.
Den eneste kommentar, som Enhedslisten vil bringe op, er – det er ikke kun møntet på dette lovforslag, men mere det generelle tiltag, der er lavet i forbindelse med coronakrisen på skatteområdet – at vi skal overveje, om der vil være behov for yderligere ressourcer til kontrol.
Det er noget, som Enhedslisten har meget stor opmærksomhed på, og vi er glade for, at man med lovforslaget har lavet en række afgrænsninger, så virksomheder, der må formodes at være i en form for risikogruppe, i forbindelse med at de har uorden i deres virksomhed – det kan være virksomheder, der er under konkursbegæring, rekonstruktion, tvangsopløsning eller likvidation – bliver fritaget for at kunne få de her favorable muligheder.
Vi har også noteret os, at hvis der er sket ejerskifte på det allerseneste i nogen virksomheder, kan de også blive undtaget fra, at denne lov gælder for dem.
Så Enhedslisten vil have fokus på at følge op på, om den løbende kontrol af den her nye lov er tilfredsstillende, så det ikke kommer til at blive en ny skatteskandale.
Men Enhedslisten kan støtte lovforslaget, som det ligger.
Carl Valentin (SF), 2020-04-23:
Tak for det.
Det er en ulykkelig situation, vi står i lige nu, med coronavirus, men jeg glæder mig over, at vi som Folketing kan finde sammen om at afbøde nogle af de problemer, som vi står over for.
Lovforslaget her vil give virksomhederne ekstra likviditet ved at udbetale allerede indbetalt moms og lønsumsafgift som rentefrie lån.
Vi afskaffer også loftet på skattekontoen i en midlertidig periode, vi udskyder betalingsfristerne for lønsumsafgift, og udbetalingen af skattekreditter for 2019 fremrykkes fra november til juni 2020.
Jeg er glad for, at lovforslaget her hjælper de små og mellemstore virksomheder.
De har brug for en håndsrækning i den her tid, og det er vigtigt, at lånene er rentefrie.
Det giver tryghed.
Vi har en lang dag i salen foran os, så jeg har ikke mere at tilføje.
Tak for ordet.
Kathrine Olldag (RV), 2020-04-23:
Jeg har ikke så meget yderligere at tilføje til mine kollegers udmærkede indlæg; det har været en grundig gennemgang.
Jeg har dog gerne lige det ekstra, jeg synes er interessant i den her sammenhæng at tilføje, til det her forslag, som vi i Radikale Venstre i øvrigt naturligvis støtter varmt, og det er, at alle de her tiltag og alle de her ideer, vi har til, hvordan vi på skatteområdet kan holde hånden under Danmarks erhvervsliv i den her tid, jo kun kan lade sig gøre, hvis vi samtidig hele tiden virkelighedstjekker det med Skattestyrelsen og med de gode medarbejdere, vi har siddende derinde: Kan det administrativt virkelig lade sig gøre at låne så mange penge ud?
Og: Hvordan og hvorledes skal det sådan helt teknisk foregå med it-systemer, med timer, med mandskabskraft osv.?
Der synes jeg, at det er værd at bide mærke i, hvad der rent faktisk har kunnet lade sig gøre i den her periode, og hvad der nu også yderligere bliver tilføjet til bunken.
Det betyder faktisk, at vi er i gang med at genoprette forvaltningsområdet i skatteforvaltningen.
Det synes jeg godt lige vi i sådan et øjebliks refleksion kan træde et skridt tilbage og kigge lidt på.
Det er jo faktisk det, som er hele grundlaget for, at alle de her ting overhovedet kan lade sig gøre.
Det var egentlig det.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-04-23:
Det her lovforslag er jo en nødvendighed som følge af coronaepidemien og den strategi, som er valgt her af regeringen og Folketinget, men det kan jo også være nødvendigt at gøre det igen og igen, hvis det her skal vare i meget lang tid.
Har statsministeren til skatteministeren formidlet, om den skal vare, indtil der er fundet en effektiv vaccine imod coronavirus?
Anne Paulin (S), 2020-04-23:
Med L 114 tager vi fat på udmøntningen af den politiske aftale, som vi lavede i energiforligskredsen i efteråret, og som skal være med til at sikre en større kommunal og lokal opbakning til opstillingen af vedvarende energi.
Det er en god og nødvendig aftale, som er med til at fremtidssikre den grønne omstilling, for vi kommer jo ikke uden om, at den grønne omstilling fylder i landskabet.
Vindmøller er et godt eksempel
Møllerne er blevet meget større, og det samme er den påvirkning, som de så har på et lokalområde.
Derfor er det vigtigt, at vi med L 114 tager et afgørende skridt for at styrke opbakningen til ny vedvarende energi ved at sikre bedre rettigheder til de naboer og lokalsamfund, som så at sige befinder sig i den grønne omstillings frontlinje.
Med den nye VE-bonus, salgsoption og den ændrede værditabsordning kommer borgerne til at stå stærkere, men det er win-win, for forhåbentlig kommer det også til at betyde, at der er flere projekter, som kan opnå lokal opbakning og en hurtigere sagsbehandling.
Aftalen er derfor både god for borgere og for vindmølleopstillere, og så er aftalen også god for de kommuner, som er med til at tage ansvar for den grønne omstilling.
Her er der nogle kommuner, der løfter en større del af opgaven end andre, og det er kun fair, at der er en økonomisk gevinst for de kommuner, der lægger jord til nye vindmøller og nye solceller og er med til at sikre, at vi kan få grøn strøm ud til hele Danmark.
Den grønne pulje vil forhåbentlig netop kunne bruges til at være med til at skabe gode initiativer ude i lokalområderne og være med til at skabe en ny værdi for de borgere, som måske ikke lige forbinder landlig herlighedsværdi med udsigten til kæmpemøller.
I Socialdemokratiet bakker vi derfor varmt op om lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-04-23:
Det er blot et enkelt spørgsmål i forhold til det provenu på godt 300 mio. kr., som lovforslaget vil indbringe til statskassen.
Kan Socialdemokratiets ordfører fortælle, hvad de penge skal bruges til?
Troels Ravn (S), 2020-04-23:
Tak for ordet.
E-handel har været et område med stor vækst over de seneste par år, og vi finder det positivt i Socialdemokratiet, at danskere har adgang til at handle på tværs af landegrænserne, men det er samtidig afgørende, at vi også sørger for, at danske virksomheder kan konkurrere på lige vilkår med udenlandske firmaer, når det gælder e-handel.
Og derfor har lovforslaget, som vi behandler i dag, til formål at lette adgangen til onlinevarer og -ydelser for forbrugerne i EU.
Det gør vi ved at imødegå byrdefulde momsforpligtelser og konkurrenceforvridning.
I dag er det sådan, at netop den momsforpligtelse og konkurrenceforvridning sætter en kæp i hjulet for mange af EU's virksomheder, og lovforslaget vil desuden medføre en såkaldt forbrugsbeskatning, så købet fremover beskattes efter reglerne i det pågældende land, hvor varen eller ydelsen forbruges, og dermed skabes netop mere lige konkurrenceforhold mellem virksomheder i EU.
Konkret foreslås tre tiltag med lovforslaget.
For det første ophæves den gældende momsfritagelse på 80 kr. for køb af varer med lav værdi fra ikke-EU-lande, og dermed fjerner man en konkurrencefordel, som virksomheder i lande uden for EU har haft indtil nu, herunder får elektroniske platforme også et større ansvar for afregning af moms på varer solgt gennem deres platforme og indført i EU.
For det andet foreslås det, at der indføres en lav EU-fælles fjernsalgsgrænse på 10.000 euro.
Forslaget om en fælles grænse betyder, at der skal betales moms i forbrugslande, allerede når en virksomheds salg af elektroniske ydelser og fjernsalg af varer samlet overstiger 10.000 euro i hele EU.
Og for det tredje foreslås det, at man forenkler det såkaldte momsangivelses- og betalingssystem – one stop shop – så EU-virksomhederne herefter blot vil nøjes med én momsregistrering i systemet frem for registrering i alle lande, altså frem for i alle de lande, de sælger til.
Virksomheder uden for EU vil samtidig få mulighed for at opkræve momsen hos forbrugeren ved salget og derefter angive og betale momsen i EU via systemet.
Socialdemokratiet støtter naturligvis lovforslaget.
Dan Jørgensen (S), 2020-04-23:
Tak for det, og tak til ordførerne for gode og konstruktive kommentarer til lovforslaget.
Lovforslaget handler om de fremtidige rammer for den danske energieffektiviseringsindsats.
Lovforslaget har sin baggrund i energiaftalen fra 2018, hvor alle partier i det daværende Folketing blev enige om at lukke ned for energiselskabernes energispareindsats – også kaldet energispareordningen – ikke fordi energieffektivisering ikke længere er vigtigt, men fordi der simpelt hen er behov for en ny og mere effektiv måde at tildele støtte på.
Derfor lukker vi med udgangen af 2020 ned for ordningen og erstatter den med to helt nye puljer på samlet set 2 mia. kr. i perioden 2021-2024.
For det første etablerer vi en pulje på 300 mio. kr. årligt
Ansøgerne vil konkurrere om tilskudsmidlerne, så støtten som udgangspunkt tildeles det projekt, som giver flest besparelser for puljemidlerne.
Med lovforslaget åbner vi dog også op for muligheden for, at f.eks. fortrængning af CO₂ kan udgøre et sekundært kriterium.
For det andet kommer en tilskudspulje på 200 mio. kr. årligt målrettet energibesparelser i bygninger i brug.
Fra puljen kan der søges om tilskud til energirenoveringsprojekter i helårsboliger ud fra en positivliste, så ordningen bedst muligt målrettes tiltag, som ikke ville være blevet gennemført i fraværet af tilskud.
Med de nye puljer til energibesparelser er det målet, at vi får en bedre, mere transparent og effektiv energispareindsats i Danmark.
En anden vigtig del i den grønne omstilling i Danmark er, at vi skal skrotte de sorte oliefyr og erstatte dem med varmepumper, som kører på grøn strøm fra vindmøller og solceller.
Det gælder særlig i husstandene uden for de kollektive forsyningsnet, som ikke har adgang til den stadig grønnere fjernvarme.
Forligskredsen er blevet enige om, at tilskuddet skal gives til varmepumper på abonnementsvilkår.
Puljerne til både energibesparelser og skrotning af oliefyr kræver en ændring af energispareloven, som ikke i dag indeholder hjemmel til at yde tilskud til støtte til energibesparelser.
Lovforslaget indeholder derudover en række andre mindre ændringer.
Bl.a. foreslås det at give mulighed for at fastlægge regler for, hvornår energimærket kan miste sin gyldighed; det kan f.eks. være, hvis energimærket er mangelfuldt eller giver et misvisende billede af bygningernes energimæssige tilstand.
Derudover foreslås det at ophæve en række love, som ikke længere anvendes, ikke længere har afsat bevilling, og som dermed vurderes at have udtjent deres formål.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2020-04-23:
Det her er jo igen et lovforslag, der udmønter energiaftalen fra 2018, som Alternativet er med i.
Så vi stemmer selvfølgelig for, og den her gang gør vi det også med glæde.
Lovforslaget støtter energibesparelser i både virksomheder og private hjem.
Et af elementerne handler om støtte til varmepumper, og her deler vi faktisk Dansk Folkepartis store begejstring for varmepumper – modsat den store uenighed, vi havde under forrige debat, hvor det lød på Dansk Folkeparti, som om man vil til at reducere vores 70-procentsmål til et 60-procentsmål.
Jeg opfattede faktisk også af Venstres indlæg i den forrige debat en nølende opbakning til 70-procentsmålet.
Hvis de borgerlige partier er indgået i den her aftale om at reducere CO 2 -forbruget med 70 pct. i 2030 i den tro, at man lige så stille kan reducere målet ved et vedvarende pres, så vil jeg bare sige: Glem det.
Det kommer Alternativet aldrig til at gå med til, og det er jeg sikker på at flere af de rød-grønne partier heller aldrig nogen sinde kommer til at gå med til.
Så hvis det er planen, vil jeg sige: Glem det.
Derimod var vores enighed med DF meget stor med hensyn til begejstringen for varmepumper.
Vi har i forrige periode haft en miljøordfører, der hedder Christian Poll, som stadig væk er blandt vores rådgivere, og det var lige før, vi gav ham mellemnavnet Varmepumper, fordi han er og vi er så utrolig begejstrede for varmepumper.
Så det er en af de gode ting i det her forslag, hvor vi deler begejstringen med DF.
I det hele taget glæder vi os til at stemme for den samlede pakke.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-04-23:
Tak for det.
Lovforslaget her udmønter dele af den energiaftale, som blev indgået af de fleste af Folketingets partier tilbage i 2018.
Det er en energiaftale, som vi i Liberal Alliance i det store og hele synes er god, men der er også elementer i den aftale, som vi havde gjort anderledes, hvis det var os, der bestemte fuldstændig.
Vi har lige behandlet et lovforslag om teknologineutralt udbud af grøn strøm-produktion.
Det synes vi var rigtig godt.
Nu er vi så kommet til et lovforslag, der, synes vi, har mere karakter af, at man vil understøtte bestemte mennesker, der bor bestemte steder, og ikke har særlig meget med klimaet at gøre.
Når vi for alvor vil den grønne omstilling i Danmark, er det, der skal gøres, at der skal tages fat om de grundlæggende strukturer i det danske samfund.
Det handler ikke om små tilskudspuljer til den ene og den anden adfærd.
Det handler om at reducere skatter og afgifter på adfærd, man gerne vil have, f.eks. forbrug af grøn strøm, og det handler omvendt om at forhøje afgifter på adfærd, man vil have mindre af.
Derfor bør der være noget CO 2 -afgift.
Omvendt giver det jo ingen mening, at vi har en ret høj afgift på forbrug af grøn strøm i Danmark.
Derfor er målsætningen – det må den være for alle seriøse folketingspartier – at afskaffe elafgiften, fordi vi er på vej mod en situation i 2030, hvor al dansk strøm, som produceres i Danmark, er grøn.
Derfor nytter det ikke noget, at vi bliver ved med at have en høj afgift på forbruget af den strøm.
Vi stemmer for lovforslaget, fordi det er en del af denne aftale, og aftalen under ét synes vi om.
Derfor stemmer vi for lovforslaget.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-04-23:
Jeg mener, at vi som politikere skal forvalte borgernes skattekroner klogere end det.
For sænker man prisen på én økonomisk aktivitet, stiger den på en anden.
Nye Borgerlige stiller sig også kritisk over for ønsket om at udmønte energieffektiviseringsmålet i lyset af coronakrisen.
Ifølge Dansk Industri er energieffektiviseringsmålet på 32,5 pct. i 2030 ikke bindende, og i disse alvorlige tider er det ikke nu, vi unødigt skal binde os til planøkonomiske energimålsætninger.
I stedet kunne vi med fordel skifte fokus.
Det er ikke energiforbruget i sig selv, der er problemet.
Det er den forurening, hvordan man så end vælger at måle den, der opstår som led i energiforbruget, der er problematisk.
Så man bør i stedet rette indsatsen mod at reducere forureningen, ikke energiforbruget.
Lad os forholde os til det, vi ved med sikkerhed.
Hvis noget er energieffektivt og giver mening, skal husholdningerne og virksomhederne nok selv forestå energibesparelsen.
Men i Nye Borgerlige ønsker vi også at hjælpe.
Det er derfor, Nye Borgerlige i stedet foreslår nu, at vi skal halvere elafgiften, hvis vi skal understøtte økonomien.
Det er et af de forslag, vi er kommet med her i forbindelse med coronakrisen.
Det er en måde at understøtte samfundsøkonomien på uden at forvride markedet at pege på specifikke energibesparelser, uagtet om disse forurener meget eller meget lidt.
I krisetider gribes de fleste politikere forståeligt nok af virkelyst.
At fjerne barrierer for markedet, som gør deres gerning, ligger måske derfor fjernt.
Men lad os bestræbe os på i det mindste ikke at lave unødige skader.
Subsidier kan forvride markedet i mange år frem og kan gøre den grønne omstilling mere pinefuld og ineffektiv.
Derfor støtter Nye Borgerlige ikke L 116.
Orla Østerby (KF), 2020-04-23:
Tak for det.
L 116 er jo en udmøntning igen af energiforliget fra sommeren 2018.
Det har været omtalt af de forskellige ordførere.
Jeg vil først og fremmest sige tak til de ordførere, der har bakket op om tilskuddet til, at man kan installere en varmepumpe.
Os, der bor ude langs kysten, har jo manglende kreditværdighed, så det er rart, at vi så kan få en abonnementsordning, så vi kan udskifte vores oliefyr – dem, der har sådan et.
Det er en god ordning, hvor der er 20 mio. kr. om året, der bliver afsat til varmepumper.
I stedet for at skulle investere 70.000-100.000 kr. i sådan en varmepumpe kan man få en abonnementsordning til noget, der ligner 20.000 kr. i engangsbetaling og 5.000 kr. om året og så en garanteret kilowattpris, der ligger på et meget lavt niveau.
Det er en god ordning, og det vil fjerne mange af de fyr, der i dag bruger fossilt brændstof, nemlig olie, så vi kan komme over på elenergi, som vi jo i kraft af det, vi udbygger på vindmølle- og solcelleområdet, får masser af.
Ellers er der jo konkurrenceudsættelse af den tilskudspulje, som er på 500 mio. kr. årligt, heraf de 300 mio. kr. til energibesparelse i erhverv, dvs. på procesenergi og andre ting.
Så det bakker Det Konservative Folkeparti op om og siger ja til lovforslag L 116.