runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Olumeko (ALT), 2025-04-25:
Der findes masser af mennesker i det her land, som har fået automatisk tildeling af deres statsborgerskab, fordi en eller flere af deres forældre havde statsborgerskab, da de blev født, og som jo ikke kan lide homoseksuelle.
Der findes masser af mennesker med automatisk tildelt statsborgerskab, der ikke ønsker at have et Folketing.
Der findes mennesker, der har myrdet andre mennesker, og som har fået automatisk tildelt statsborgerskab, ligesom jeg har fået, og ligesom jeg tænker at ordføreren også har fået ved fødslen.
Så i sidste ende bliver den politik, vi har i dag, diskrimination, for de argumenter, som ordføreren forklarer er baggrunden for Liberal Alliances stillingtagen, gælder jo ikke for alle mennesker.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-25:
Man kan sige, at for vores vedkommende går vi jo egentlig ind for det, der står i grundlovens § 44, stk. 1, hvilket er: »Ingen udlænding kan få indfødsret uden ved lov«.
Og det er jo lige præcis den paragraf, som vi ønsker at vi skal blive bedre til rent faktisk at forvalte herinde i Folketinget, sådan at det ikke bare sker automatisk, fordi man opfylder nogle kriterier.
Det kan godt være, at man er født og opvokset i Danmark og har gået i en dansk folkeskole, men vi bliver også nødt til at sikre, at dem, vi tildeler dansk statsborgerskab, rent faktisk også går ind for ligestilling og ikke ønsker et samfund, hvor kvinder ikke skal have de samme rettigheder, eller hvor homoseksuelle ikke hører til.
Christina Olumeko (ALT), 2025-04-25:
Jeg har enormt svært ved at forstå argumentationen fra ordførerens side i den her sag.
For ordføreren siger, at det er enormt vigtigt, at vi kan være sikre på, at dem, der får statsborgerskab, gerne vil bevare demokratiet, og at de ikke er imod det.
Ordføreren fik også før sagt, at det er vigtigt, at man behandler eksempelvis homoseksuelle med rimelighed osv.
Det er jeg jo sådan set også enig med ordføreren i.
Problemet er jo bare, at det ikke er den politik, som ordføreren er fortaler for.
For hvorfor mener Liberal Alliance ikke, at alle mennesker i Danmark skal igennem indfødsretsprøven, når de fylder 18 år, for at de så kan de få statsborgerskab?
Hvorfor er det kun de mennesker, altså de danskere, der er så uheldige, at den ene af deres forældre eller begge deres forældre ikke havde dansk statsborgerskab ved deres fødsel?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-25:
Helt seriøst, det her handler om statsborgerskab, det handler om, at vi skal værne om vores demokrati.
Hvis vi giver statsborgerskaber til nogen, der reelt set ikke ønsker at bevare vores demokrati, vil jeg da synes det er en fejl.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-25:
Men er det særlig liberalt at anskue et individ ud fra, hvilken tilknytning til statsborgerskab forældrene har?
Det kan jo godt være radikaliserede islamister eller folk fra Indre Mission med dansk oprindelse.
Det siger jo ikke noget om, hvilken opvækst vedkommende har haft, hvilken form for statsborgerskab de har haft.
Det kan jo godt være, at de danske statsborgere alligevel er radikaliserede i den ene eller den anden form.
Det her handler vel om, at man skal anskue det enkelte individ som det, det er – et individ, der er født og opvokset her i landet, gået i dansk skole.
Hvorfor skal der gøres forskel, i forhold til hvad forældrenes tilgang er?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-25:
Jeg tror, jeg vil hæfte mig ved den sætning, hvor hr. Peder Hvelplund nævner, at det handler om børn og unge, der har haft den samme opvækst.
Lige præcis dér kan der sagtens være en forskel, og det er jo lige præcis derfor, vi ikke bare skal give automatisk adgang til det.
Der er jo forskel på, hvad det er for en kulturel baggrund, ens familie kommer fra, særlig hvis det er en familie, der ikke har dansk afstamning kulturelt set.
Det er jo lige præcis derfor, at vi gerne vil have, at dem, vi tildeler et dansk statsborgerskab, da skal dele de demokratiske værdier, hele vores samfund bygger på.
Det er i hvert fald noget, der er vigtigt for os i Liberal Alliance.
Det handler jo om, hvilken afstamning man har, og der er nogle, der har dansk afstamning, og de vil jo automatisk få dansk statsborgerskab, når de bliver født, ligesom der står i indfødsretsloven.
Men dem, vi snakker om her, er jo dem, der er født af udenlandske forældre, og jeg synes da, at vi skal værne om, hvem det er, vi inviterer ind i vores fællesskab, frem for bare automatisk at give det, bare fordi man tilfældigvis er født i Danmark.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-25:
Tak for det, og tak til fru Sandra Elisabeth Skalvig for talen.
Nu nævnte ordføreren til sidst her de liberale og demokratiske værdier, men er de liberale demokratiske værdier ikke netop, at vi vurderer individet, og hvis det er sådan, at det er en borger, der er født og opvokset her i landet, har gået i dansk skole, bestået folkeskolens afgangseksamen, så er det vel en borger, som er en del af det danske samfund og derfor også bør have de samme rettigheder, som klassekammeraten, som har haft præcis den samme opvækst, haft præcis de samme forhold, hvor den eneste forskel er, hvilket statsborgerskab forældrene har haft?
Vi skal vel anskue individet som en enkeltperson og ikke alene med baggrund i, hvilken oprindelse forældrene har haft.
Vi må gå ud fra, at det er omgivelserne, der har været med til at forme individet.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-25:
Enhedslisten, Radikale Venstre og Alternativet har fremsat et beslutningsforslag om, at vi igen skal kunne tildele dansk statsborgerskab ved erklæring til unge, der er født og opvokset i Danmark; en adgang uden den grundige individuelle vurdering, som et statsborgerskab i mine øjne bør forudsætte.
For os i Liberal Alliance er det afgørende, at indfødsret ikke blive en formalitet.
Det er ikke noget, man automatisk har ret til, heller ikke selv om man er født i Danmark.
Indfødsret er en gave, den største gave, vi som samfund kan give.
Og som det fremgår af grundlovens § 44, stk. 1, kræver det en lov vedtaget af et flertal i Folketinget.
Det er på ingen måde tilfældigt, for det er netop meningen, at vi politikere skal tage stilling individuelt efter vores egen overbevisning, ikke bare administrativt eller automatisk.
For det er ikke nok at være født i Danmark.
Man skal også ønske at være en del af Danmark som land, som folk og som værdifællesskab.
Det ved vi ganske enkelt ikke noget om, altså blot fordi en person er født og opvokset i Danmark.
Den gruppe, der omtales i beslutningsforslaget, kan i princippet være vokset op i parallelsamfund præget af sharia, foragte vores demokratiske værdier og være uden reelt kendskab til det danske sprog, samfund eller vores frihedsrettigheder.
Skal vi så bare forære dem et statsborgerskab?
Det mener vi ikke i Liberal Alliance.
Vi mener, der er behov for en skærpelse af kravene, ikke en lempelse, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Mads Olsen (SF), 2025-04-25:
Jeg tror jo bare, det er vigtigt at være opmærksom på, at det problem, ordføreren skitserer, med, at man giver en person et statsborgerskab, og vedkommende så senere begår kriminalitet, er et problem, vi i forvejen har.
Så kunne det være sådan noget med at gøre det betinget, hvilket bare er imod konventionerne, i hvert fald, som de er nu, og det er jo også et problem, vi ser i forbindelse med den tildeling af statsborgerskaber, der nu foregår.
Altså, den eneste måde til helt generelt ikke at skulle stå med det problem ville jo være aldrig nogen sinde igen at give et statsborgerskab til nogen.
Men det er, tænker jeg, trods alt ikke det, jeg hører LA siger.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-04-25:
Vi kan jo bare fortsætte med den praksis, vi har i dag, og som betyder, at man, hvis man er født i Danmark af udenlandske forældre og man som voksen gerne vil være dansk statsborger, så ligesom alle andre kan søge om et statsborgerskab i stedet for nærmest gratis at få det tildelt, fordi man er født i Danmark.
Så kommer man slet ikke ud i det problem, at man, hvis vedkommende i sin barndom eller i sin ungdom har begået mindre alvorlig kriminalitet, men som 20-årig begår meget alvorlig kriminalitet, har med en statsborger at gøre i stedet for en ikkestatsborger.
Mads Olsen (SF), 2025-04-25:
Før den her sag behandlede vi jo sagen om, hvorvidt vi skulle fratage Fasar hans statsborgerskab, fordi han i 1997 fik et dansk statsborgerskab via de regler, der var dengang, og som blev stemt igennem her i Folketinget, og han så siden har begået en lang række kriminallovovertrædelser.
Så det er egentlig et dilemma, der strækker sig ud over det her beslutningsforslag, og vi ville da selvfølgelig, hvis vi kunne undgå det, sige ja til det.
Men det er jo altså et dilemma, der er meget større end som så.
Så skulle det være sådan noget med, at man gjorde statsborgerskabet betinget, og det ville, hvis jeg husker rigtigt, bare være et brud på statsborgerretskonventionen.
Man kan selvfølgelig godt dele det ønske, men det ville bare være et brud på de konventioner, vi er bundet af.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-04-25:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget.
Hvis man nu har tildelt en ung, der fylder 18 år, og som er født her i Danmark af udenlandske forældre eller er kommet hertil, et statsborgerskab, fordi vedkommende ikke har begået alvorlig kriminalitet, og vedkommende som 20-årig så begår alvorlig kriminalitet, er det så godt for det danske samfund, at vedkommende er dansk statsborger?
Eller ville det have været bedre for det danske samfund, at vedkommende ikke var dansk statsborger?
Mads Olsen (SF), 2025-04-25:
Jeg er lidt usikker på, hvordan sådan et forslag vil skulle ske i praksis.
Men jeg kan da huske, at Pia Kjærsgaard, tror jeg det var, på et landsmøde sagde sådan noget med, at hvis ens barnebarn begår en forbrydelse, skal hele familien – hele familien – ud.
Det synes jeg ikke er en vej vi skal gå i Danmark.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-04-25:
Ja, måske handler det ikke så meget om integration som sådan, måske handler det mere om kultur.
Der findes jo ikke noget samfund i verden, hvor muslimer lever fredeligt med ikkemuslimer.
Jeg har i hvert fald ikke hørt om det.
I Pakistan, i Indien, i hele Mellemøsten, i Europa, altså hvert eneste sted, hvor islam støder op mod ikkeislam, har vi blodige grænser.
Så måske kunne det være, at det ikke handler om den danske integrationsindsats, men mere om det forhold, at en islamisk tankegang på mange måder er så fremmed fra en vestlig tankegang, herunder en dansk tankegang, at det er der, vi skal gribe ind og sørge for at få lempet dem ud, der ikke ønsker at være en del af en dansk-europæisk tankegang, og vi så dermed løser alle integrationsproblemerne.
Jeg har lyst til at spørge fru Brigitte Klintskov Jerkel, om hun ikke deler en tanke med mig i forhold til det grædekoneri, vi hører fra Enhedslisten her.
Altså, lad os forestille os et barn, som er så utrolig heldig at komme ud af det ofte totalt fejlslagne samfund, som hans forældre af forskellige årsager måtte være flygtet fra, og som så kommer til Danmark, får lov til at gå i skole side om side med børn, der er født i Danmark og derfor har en arveret til de fordele, får lov til at komme på de samme studieture og får alle de privilegier, mens man kan se, at alle dem, som ikke havde den fantastiske mulighed, sidder nede i Pakistan eller i Iran, eller hvor det nu måtte være – altså i lande, hvor der ingen fremtidsmuligheder er.
Kunne man ikke også vende det scenarie om og sige: Nej, hvor er lille Ali heldig?
Men venstrefløjen, grædekonerne, kan kun se uretfærdigheden.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-04-25:
Spørgeren er jo netop lige selv inde på grunden til, at den person, som spørgeren omtaler, ikke får dansk statsborgerskab ved fødslen.
Det er jo, netop fordi han har forældre, der ikke er danske statsborgere, og derfor skal man jo ikke automatisk have det.
Det ser vi så bare forskelligt på og er ikke enige med Enhedslisten i, at man automatisk skal have det.
Vi synes, det er noget, man skal gøre sig fortjent til, og der er nogle kriterier, man skal leve op til.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-25:
Jeg synes bare ikke, at ordføreren svarer på mit spørgsmål.
Jeg har ikke gjort mig fortjent til statsborgerskabet.
Jeg har ikke gjort noget for det; jeg har ikke gået til nogen prøver, jeg har ikke taget nogen test, og jeg har ikke skullet forklare, hvad for nogle værdier jeg har.
Jeg har bare fået statsborgerskabet i gave ved min fødsel.
Det har min kammerat bare ikke, alene af den grund at min kammerats forældre ikke er danske statsborgere.
Hvorfor er det rimeligt?
Hvad siger det om ham, at hans forældre ikke har dansk statsborgerskab?
Og at mine har, gør så, at jeg kan få det som gave, men han skal vente i 30 år for at kunne få det.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-04-25:
Vi er principielt imod det her med, at man bare automatisk uddeler statsborgerskab.
Det er noget, man skal gøre sig fortjent til, og der har vi sat nogle kriterier, dvs. nogle regler for, hvad det er, man skal leve op til for at få dansk statsborgerskab.
Det synes vi at vi skal stå fast på, og vi vil gerne stramme det yderligere.
Så jeg tror ikke, at vi ser ens på det.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-25:
Tak for det, og tak til fru Brigitte Klintskov Jerkel for talen.
Det er jo ikke os alle sammen, der gør os fortjent til at blive danske statsborgere.
Nogle af os bliver det bare ved fødslen, fordi vores forældre er danske statsborgere.
Hvorfor er det mere rimeligt, at fordi mine forældre er danske statsborgere, bliver jeg dansk statsborger, hvorimod min klassekammerat, som også er født og opvokset her i Danmark og har præcis de samme opvækstbetingelser, så ikke bliver dansk statsborger?
Vi har haft præcis de samme opvækstbetingelser, gået i den samme skole, tager den samme videreuddannelse og skal på de samme studieture.
Jeg kan bare få et pas; det kan min kammerat ikke.
Hvad er det rimelige i det?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-04-25:
Mange tak for ordet.
Jeg vil gøre det kort.
Det, vi behandler i dag, er en genfremsættelse af B 52 fra folketingsåret 2022-23, som er et beslutningsforslag om at give statsborgerskab til unge født og opvokset i Danmark.
Fra Konservatives side støtter vi ikke beslutningsforslaget her.
Det gjorde vi heller ikke, sidste gang det var oppe.
Og hvis man har fulgt med i vores indsats for at få strammet op på reglerne for, hvem der kan få dansk statsborgerskab, så ved man, at vi er meget imod det her.
Det her forslag vil nemlig betyde, at vi automatisk giver statsborgerskab til unge, der er født og opvokset i Danmark, og det kan vi ikke bakke op om.
Man har ikke ret til dansk statsborgerskab.
Det er en gave, som man skal gøre sig fortjent til.
Vi vil gerne stramme yderligere op på reglerne om indfødsret, ikke lempe dem, og vi kom med ni forslag til stramninger på området her i efteråret i et udspil.
Derfor støtter vi som nævnt ikke op om forslaget her.
Tak for ordet.
Mohammad Rona (M), 2025-04-25:
Tak for det, formand.
Og tak for en rigtig fin debat.
Nu kunne jeg høre, at der var flere ordførere, der blev ved med at sige, at hvis man får det danske statsborgerskab, kan man blive bedre integreret.
Det burde være omvendt.
Altså, man skal være rigtig godt integreret i Danmark, man skal tage Danmark til sig, og så kan man søge om det danske statsborgerskab ligesom alle andre.
Jeg vil sige, at vi stiller os det samme sted, som vores regeringsvenner gør.
Det er jo selvfølgelig et forslag, vi ikke stemmer for.
Jeg synes, det er at gå for vidt her.
Jeg har tidligere selv været ude at sige, at hvis man skal lempe på noget i forhold til statsborgerskab, skulle det måske være en enkelt ting, og det kunne måske være beskæftigelseskravet i forhold til de unge.
Det har vi været ude at sige flere gange, og det kunne jeg også godt se var på lovkataloget tilbage i 2022, inden den nye regering kom til, men det blev så pillet ud igen.
Men som udgangspunkt holder jeg fast i det, som jeg altid har sagt, og det, som jeg også altid vil sige: Det med at få et dansk statsborgerskab er ikke bare sådan et formelt medlemskab.
Det er jo noget, hvor man er dybt integreret og en del af en retsorden og også en del af en samfundsopfattelse.
Det synes jeg er vigtigt, og det synes jeg vi skal holde fast i, og jeg synes også, vi skal holde fast i en fair praksis, som skal tage højde for individets ønske og samfundets samlede interesse.
Jeg kan også godt erkende, at der nogle gange godt kan være nogle sager.
Nu er jeg så heldig også at sidde i Indfødsretsudvalget, så ja, der kan godt være nogle sager, og jeg synes også, det er rigtig fint, at vi har et Indfødsretsudvalg, hvor man kan tage nogle af de her sager op.
Det synes jeg er helt fint, og det gør vi sådan set også jævnligt, men det at gå planken helt ud i forhold til at indføre den gamle § 3 a er vi sådan set ikke for.
Men vi vil rigtig gerne være med til at snakke om beskæftigelseskravet, som vi også tidligere har sagt, og hvis man så virkelig gerne vil være med i indfødsretsaftalen, kan man jo altid tage fat i ministeren.
Det er jo der, det sker, og ikke via et beslutningsforslag.
Vi stemmer imod.
Tak for ordet.
Nu skal vi også lige huske på, at der altså er nogle forældre, som vælger ikke at blive danske statsborgere, og når de forældre tager det aktive valg at sige, at de ikke vil være danske statsborgere, så går det ud over deres børn.
Dem er der faktisk rigtig mange af, og jeg har jo også mødt rigtig mange af dem, som siger: Hvorfor er det så svært for min dreng at blive dansk statsborger?
Sådan er det, og den del af det kommer vi ikke til at lave om på.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-25:
Ja, det er præcis sådan, loven er i dag, og det vil sige, at den ene klassekammerat kan opleve at blive dansk statsborger med sine forældre, og at den anden kan være så uheldig, at forældrene ikke kan leve op til kravene til dansk statsborgerskab, hvorefter vedkommende så selv skal igennem den her lange proces
Der mener jeg bare, at hvis man grundlæggende mener, at det her er noget, man selv skal gøre sig fortjent til, og at det nærmest er fremmende for integrationen, at man ikke bare får det forærende, så burde hr. Mohammad Rona jo også være imod, at børn får det som bipersoner med deres forældre.
Mohammad Rona (M), 2025-04-25:
Men det er jo sådan i dag, at bipersoner også bliver danske statsborgere, når deres forældre bliver det.
Det er sådan, jeg selv fik dansk statsborgerskab.
Så fik min bror og jeg også dansk statsborgerskab som bipersoner, og det er jo sådan set fint nok.
Det er sådan, loven er i dag.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-25:
For det er så ikke, fordi børnene har gjort noget for at gøre sig fortjent til det.
Det er jo forældrene, der har gjort sig fortjent til det.
Mohammad Rona (M), 2025-04-25:
Nej, det kan ikke være hensigten, og det er jo også derfor, jeg sådan set ret klart og tydeligt sagde i min ordførertale, at hvis man skal kigge på et benspænd, er beskæftigelseskravet nok det største benspænd.
Jeg har jo mødt mange af de her unge mennesker, som står og skal vælge mellem at arbejde i Netto 3½ år eller tage en uddannelse som tømrer, murer, elektriker, eller hvad de nu ellers kan finde på.
Det synes jeg er et benspænd, altså at mange så vælger at arbejde i stedet for at tage en uddannelse.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-25:
Jeg synes jo, det, vi ofte oplever, er, at selv om det kommer indefra, er der nogle barrierer, som gør, at man ikke får statsborgerskab, og det er netop det, der kommer til at betyde, at man kan føle sig ekskluderet.
For jeg tror, det er rigtig svært – det synes jeg i hvert fald det er i mange af de sager, vi også ser i Indfødsretsudvalget – for de unge mennesker, der er født og opvokset i landet, og som har bidraget på de måder, de nu kan.
Alligevel møder de en lukket dør på grund af nogle bureaukratiske benspænd, som enten gør, at de slet ikke kan få statsborgerskab, eller at de skal vente til ret sent i deres livsforløb med at kunne få det, med alle de negative konsekvenser, det måtte have.
Det er jo en form for eksklusion.
Mohammad Rona (M), 2025-04-25:
Det er jo altid en god idé at være med til at styrke integrationen.
Det er det altid, uanset hvad det er for et område, vi taler om.
Om det er foreningsliv, om det er på gymnasier eller på skoler, eller hvad det er, så er det jo altid en fordel at gøre, hvad man kan, for at styrke integrationen.
En anden ting er jo også bare, at efter min egen opfattelse kommer integrationen mange gange indefra, altså fra en selv, fra mig, og fra ens familie.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-25:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Jeg kan forsikre ordføreren om, at vi ofte tager fat i ministeren og siger, at vi absolut er tilgængelige i forhold til at deltage i at lave en ny indfødsretsaftale.
Imødekommenheden i forhold til vores synspunkter har bare desværre ikke været så stor.
Nu var det i forhold til det, som ordføreren nævnte i forhold til spørgsmålet omkring statsborgerskab og integration.
Jeg vil bare gøre ordføreren opmærksom på, at der jo faktisk findes danske studier, som viser, at det at give statsborgerskab styrker integrationen.
Det er altså studier, der er lavet om indvandrere fra ikkevestlige lande.
Jeg mener, det er tilbage fra 2022 eller sådan noget.
De viser, at ud af den gruppe er der 58 pct. af de ikkevestlige indvandrere, som har fået statsborgerskab, som er i arbejde eller i uddannelse, hvorimod det kun er 40 pct. af dem, som ikke har fået statsborgerskab.
Det er ikke, fordi der er forskellige udgangspunkter.
Det er der simpelt hen korrigeret for.
Så det har faktisk en positiv effekt.
Bidrager det for ordføreren ikke til, at det kunne være en ret god idé, at man faktisk også er med til at styrke integrationen?
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-25:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg har respekt for, at ordføreren ikke er den normale ordfører på det her område, men vi mangler desværre mange gange Alternativet i debatterne.
Så nu tager jeg muligheden.
Men ordføreren og Alternativet er rigtig meget modstandere af individuelle samtaler – så meget, at man faktisk meldte sig ud af udvalget.
Alternativet er rigtig meget imod, at man går ind og kigger på, hvad for et værdigrundlag folk har.
Hvordan mener ordføreren og Alternativet at man så skal tjekke op på, om man faktisk føler sig dansk, eller om det er noget, man bare siger?
Det er jo det, der er problemet andre steder.
Christina Olumeko (ALT), 2025-04-25:
Tak til ordføreren for et godt spørgsmål.
Som ordføreren jo nok kunne fornemme før, er vi i Alternativet sådan set meget imod de, synes vi, totalitære tendenser, hvor man skal til at holde samtaler med folk og forsøge at tjekke, hvad de tænker.
Derfor var det ikke et udtryk for, at vi ønsker at tjekke, om folk føler sig danske.
Det var mere vores vision, at det skal være sådan, at er man i Danmark og føler sig dansk, skal man også have nemmere adgang til at få dansk statsborgerskab, og så skal vores statsborgerskabsregler i højere grad fjerne de barrierer, vi har i dag, hvor folk, der føler sig danske og har været i samfundet i mange, mange år, jo har enormt svært ved at blive danske statsborgere, og det er netop det, der er baggrunden for det her beslutningsforslag vil ændre på.
Så er det rigtigt, at vi forlod Indfødsretsudvalget, og det var min kollega, fru Helene Brydensholt, der sad der.
Det var, fordi vi kunne se, at det Indfødsretsudvalg var arbitrært.
Det var i høj grad etnisk diskrimination, vi var vidne til, hvor mennesker ikke blev behandlet systematisk.
Og det kunne vi ikke være vidne til længere.