runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Thorholm (RV), 2022-05-12:
Mit spørgsmål ligger lidt i forlængelse af den tidligere spørgers.
Ordføreren kommer selv ind på, at vi skal samarbejde tættere om den ældre, særlig svækkede medicinske patient, borger, og derfor undrer det mig såre, at vi forhandler en sundhedsreform, uden at Ældreministeriet er involveret i det, for det ville jo være et eksemplarisk eksempel på at rykke tættere sammen.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens kommentar til det.
Birgitte Vind (S), 2022-05-12:
Jeg vil sige lidt det samme, som jeg sagde til den tidligere ordfører, der spurgte.
Det syn på det, som vi er kommet til at ligge ind over det i mange år, er jo, at gamle mennesker også er syge mennesker.
Vi skal huske, at når man er 60 år i det her land, har man ret til at stille op til at blive valgt til et ældreråd, og så bliver man betegnet som værende i kategorien ældre, og der er altså rigtig mange ældre på 60, som ikke føler sig syge, og som gerne vil have et værdigt ældreliv med alt, hvad det indebærer.
Vi ved jo, at mange af os bliver 100 i dag, og man skal jo ikke placeres i kategorien syg ældre, så snart man tilhører ældrekategorien.
Så skal der da også være andre ting, der spiller ind.
Christina Thorholm (RV), 2022-05-12:
Ja, og derfor er det jo også meget interessant, hvad en ældrelov skal indeholde, for hvem skal den rette sig imod?
Er det de friske ældre, som absolut ikke ser sig omfattet af den lovgivning, fordi de er ude på mountainbike, ude at lave frivilligt arbejde og bare hygger sig enormt godt i livet, og som gerne vil betakke sig for at være en del af en ældrelov?
Det er vel dem, der har brug for samfundets hjælp, som vi holder hånden under, og de mennesker har ofte brug for en sundhedsindsats.
Der taler vi ind i, at vi ikke kan have en ældrelov uden et sundhedsperspektiv.
Birgitte Vind (S), 2022-05-12:
Vi kan i hvert fald ikke skille tingene helt ad, det er helt sikkert.
Det, vi ved, er jo, at Det Etiske Råd for nylig har afsluttet en undersøgelse, hvor de netop så på, hvor omsorgen er blevet af i vores sundhedsvæsen, og hvor man kunne se, at vi i mange år har koncentreret os om at helbrede og lindre, men at vi måske har glemt omsorgsdelen.
Og det er jo lige præcis den der omsorgsdel, hvor man ser det hele menneske, som skal være en del af den her ældrelov, og vi har brug for at sætte det fokus, for hvis vi kun snakker sundhed, når vi snakker om ældre, glemmer vi også den del, der handler om omsorgen og det hele menneske.
Og nogle gange er der jo mange andre ting, der er på spil.
For at man kan blive sund og rask, er det ikke altid nok at få en pille – så kan det også være nærværet med den person fra Kræftens Bekæmpelse, Dansk Røde Kors eller naboen for den sags skyld, som kommer ind til en kop kaffe.
Men det, at vi kerer os om, at vi får set på det hele menneske og ikke kun på patienten, må være afgørende for en ældrelov.
Mette Abildgaard (KF), 2022-05-12:
Tak til ordføreren for talen.
Når man kigger på redegørelsens sidste side med den her oplistning af initiativer, der har været fra regeringens side, er den jo ikke meget omfattende.
Altså, den bliver jo egentlig primært fyldt ud af, at man oplister de 30 kommuner, man har lavet forsøgsordninger med; det er egentlig det, der udgør størstedelen af fyldet på den side.
Og så hæfter man sig meget ved, at det er via økonomiaftalerne, man har gjort en indsats, men jeg kunne bare godt tænke mig at prøve at spørge ordføreren, om der egentlig er flere eller færre medarbejdere pr. 1.000 ældre i dag, end da man overtog regeringsmagten i 2019.
Birgitte Vind (S), 2022-05-12:
Altså, det, der er formålet med en ny ældrelov, er jo at skabe mere nærhed og se på de ældre som hele mennesker og ikke bare som patienter.
Og det er jo en debat, der har kørt nu over noget tid, om, hvilket snit man skal lægge.
Vi ved jo godt, at 80 pct. af de ældre, der bor på et plejehjem, har en demensdiagnose og én til tre kroniske sygdomme.
Derfor er der meget sundhed impliceret i f.eks. det at være ældre på et plejehjem, men vi skal bare huske, at ældre medborgere er hele mennesker og ikke kun patienter.
Derfor hilser jeg snakken om, at det handler om nærvær og omsorg, meget velkommen.
Carl Valentin (SF), 2022-05-12:
Nej, det ville det da ikke.
Det ville da ikke blive løst i morgen.
Men jeg har da heller ikke påstået, at det ville blive løst i morgen.
Til gengæld ville vi være videre i forhold til at få løst det her problem.
Vi har også prøvet at lave et forslag, som er nogenlunde gennemførbart, og som det skulle være muligt for et flertal i Folketinget at bakke op om.
Derudover er jeg heller ikke enig i, at jeg fremstiller det, som om der er gode og onde mennesker herinde.
Jeg tror ikke, der er nogen herinde, som ønsker, at dyr skal lide.
Og så er der nogle andre partier, for hvem det virker, som om hensynet til landbrugslobbyen er lidt større.
Jeg synes, Socialdemokratiet står meget fint sådan inde imellem de to grupper, hvor man faktisk har gjort noget på EU-niveau – det vil jeg gerne anerkende – men man er også lidt bange for at tage drastiske initiativer i brug.
Og det ærgrer mig, at man ikke er villig til at gå længere.
Jane Heitmann (V), 2022-05-12:
Tak for det, og tak for talen til ordføreren.
Jeg synes, ordføreren taler meget om systemet – personalet skal sættes fri, hørte jeg ordføreren sige, og det kan også give god mening.
Jeg hørte ikke ordføreren nævne noget om ældre, der skal sættes fri – ældres ret til selv at vælge, hvem der skal levere mad, hvem der skal gøre rent, hvem der skal komme i ens bolig.
Det hænger måske sammen med, at den socialdemokratiske regering jo har lagt et forslag frem til velfærdsaftaler igen, hvor man lægger op til, at kommunerne kan stække ældres ret til frit valg.
Jeg vil egentlig gerne spørge den socialdemokratiske ordfører, hvorfor man igen og igen vælger at føre et ideologisk korstog mod det frie valg.
Bør det ikke være en menneskeret, at man selv kan bestemme, hvad man skal spise til aftensmad, hvem der skal gøre rent i ens bolig og hvornår?
Mette Abildgaard (KF), 2022-05-12:
Det er også helt fair, men jeg kan så oplyse, at der er færre medarbejdere pr. 1.000 ældre i vores ældrepleje i dag, end da man overtog ansvaret i 2019.
Det havde NB-Økonomi en artikel om den anden dag.
Man peger på, at godt nok er der blevet tilført flere penge, men at det i høj grad er gået til det specialiserede socialområde, hvor pengene er blevet slugt op.
Og det kan godt være, at man så slår nogle stillinger op, men når man ikke kan rekruttere medarbejdere, er man jo lige vidt.
Hvilke initiativer har regeringen fremlagt for at forbedre mulighederne for at rekruttere på det her område?
Jane Heitmann (V), 2022-05-12:
Hvis jeg skal tage fat i, hvordan man reelt får indflydelse, så er det jo ved, at der reelt er noget at vælge imellem.
I det udspil til velfærdsaftalerne, vi f.eks. har set, og i det, som den røde fløj jo har vedtaget i form af de velfærdsaftaler nu, giver man jo kommunerne mulighed for, at der reelt ikke skal være noget at vælge imellem.
Det vil da glæde mig, hvis søgningen til friplejehjemmet Solsikken er så stor, at der er venteliste, for det siger jo noget om, at kommunens plejehjem måske ikke har leveret den nødvendige standard.
Og så er der jo basis for, at man kan bygge et nyt.
Det er jo det, der er ved det, når man lader borgerne vælge, nemlig at der er valgmuligheder.
Birgitte Vind (S), 2022-05-12:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg synes godt nok ikke, det havde meget med redegørelsen at gøre, men lad det nu være.
Jeg kan høre, at fru Jane Heitmann mener, at regeringen og Socialdemokratiet for den sags skyld vil fratage de ældre det frie valg.
Det kan jeg ikke se står nogen steder, overhovedet.
Det, jeg så egentlig gerne vil høre fru Jane Heitmann sige noget om, er i forhold til svaret på spørgsmålet fra min kollega Kirsten Normann Andersen om det her med, hvordan vi skulle løse demografiproblemerne, og hvor svaret så var det frie valg.
Så vil jeg gerne lige høre: Hvordan er det, fru Jane Heitmann mener det frie valg kan være med til at løse problemet med demografien?
Det fangede jeg ikke helt.
Jane Heitmann (V), 2022-05-12:
Nej, jeg tror, at det, hvis vi sådan skal holde os lidt på det seriøse spor, så er klart, at der kommer flere og flere ældre, og det er jo uomtvisteligt; det kan vi se.
Det, der jo er afgørende – og det er måske den diskussion, som jeg synes man skal tage både med sig selv, men som vi også skal have med hinanden – er så, hvad det er, man tilbyder den store gruppe ældre, som vi kan se der er, når vi kigger ind i krystalkuglen.
Der kan jeg jo se, at der er afgørende forskel på de tilbud, som man fra rød blok synes man skal lægge frem for de ældre, og de tilbud, som vi fra Venstres side synes man skal lægge frem.
Og når jeg nævner, at Socialdemokraterne og regeringen sådan set har stillet sig i spidsen for de facto at give kommunerne en mulighed for at nedlægge det frie valg, skal man jo bare slå op i de velfærdsaftaler, som rød blok har vedtaget, hvor det er en mulighed, at kommunerne kan fravige det frie valg.
Så det er kommunen, der suverænt kan bestemme, hvem der skal gøre rent i dit hjem, eller hvem der skal levere din madservice, og vi synes fra Venstres side bare ikke, det er nogen god idé, at man åbner op for at fratage ældre rettigheder.
Ældre er voksne, selvstændige mennesker, som selv har bestemt i deres eget liv, og det skal de da blive ved med, også selv om dåbsattesten gulner lidt i hjørnerne.
Birgitte Vind (S), 2022-05-12:
Jeg ved ikke med fru Jane Heitmann, men i min verden er det sådan, at det inden for velfærden løses bedst der, hvor borgerne er og tæt på borgerne, og vi kan en gang imellem sidde her i vores elfenbenstårn og være nok så kloge på kommunernes praksis.
Det, vi har hørt omkring det frie valg, er jo, at det i nogle kommuner fungerer vældig godt, og at man i andre kommuner faktisk har rigtig svært ved at få nogle private til at byde ind på det, så kommunerne står i den situation, at man ikke har nogen private udbydere, så man faktisk ikke kan overholde loven så at sige.
Men det, jeg egentlig gerne vil høre ordføreren sige noget om, er, om ordføreren anerkender, at det er kommunerne, der er tættest på borgerne, at det er kommunerne, der kender deres økonomi bedst, og at det er kommunerne, der bedst kan træffe beslutningerne tæt på borgerne.
Jane Heitmann (V), 2022-05-12:
Jeg anerkender fuldt ud det kommunale selvstyre; ja, det gør jeg.
Jane Heitmann (V), 2022-05-12:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg vil bare spørge: Hvad er Socialistisk Folkepartis holdning til, at fra 2018 og frem er antallet af ufaglærte i ældreplejen steget fra omkring 5.000 til lige omkring 9.000?
Det er jo nærmest eksploderet under den røde regering, samtidig med at vi kan se, at der er færre personaler pr. ældre.
Hvad er Socialistisk Folkepartis holdning til det?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-12:
Som jeg også sagde i min tale, er det jo en udvikling, der har stået på i årtier, altså også mens ordførerens eget parti selv sad i regering.
Så det her med at pege fingre ad, hvem der har ansvar for hvad, tror jeg ikke at vi kommer langt med.
Til gengæld er jeg dybt bekymret for en udvikling, hvor flere og flere ufaglærte må tage arbejde i ældreplejen, fordi der ikke er faglært personale nok at få.
Det løser vi på to måder.
Det gør vi ved at tage os rigtig godt af de ufaglærte kollegaer, som er så vigtige for indsatsen i ældreplejen, og sørge for, at de får et tilbud om uddannelse, og måske også ved at kompensere dem for, at de har fået meget erfaring qua deres arbejde som ufaglærte i ældreplejen, men hurtigst muligt mere uddannelse til dem, som trods alt har vist interesse for området.
Og så tror jeg, at kontinuitet, ro og stabilitet i ældreplejen og anerkendelse af kompetence og sammenhængende indsatser vil være noget af det, der vil kunne fastholde personalet også i fremtiden.
På den måde undgår vi også, at for mange flygter fra området.
Jane Heitmann (V), 2022-05-12:
Derfor vil jeg egentlig bare høre: Hvad er det for en dialog, Socialistisk Folkeparti har haft med regeringen og de øvrige røde partier, om, hvordan vi får flere ansatte med en uddannelse i ældreplejen?
Og synes Socialistisk Folkeparti, at den her udvikling er i orden, hvor der altså er færre ansatte pr. ældre og mange flere ufaglærte?
Jeg mener bare, at det jo er en udvikling, der har stået på i den tid, man har haft regeringsansvaret og har været parlamentarisk grundlag.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-12:
Jeg understreger bare endnu en gang, at det er en udvikling, der har stået på i mange år, også dengang ordførerens eget parti sad i regering.
Alle har et ansvar for, at vi er i den situation, som vi er i lige nu.
Det er dybt utilfredsstillende, og jeg er enormt bekymret på mine gamle kollegaers vegne, fordi situationen er så presset, som den er derude.
En af forklaringerne på, at der er færre og færre ansatte, er jo netop også, at det er rigtig, rigtig svært at rekruttere personale.
Jeg synes jo f.eks., at både kommuner og regioner skal tænke over, hvordan det går til, at det er blevet mere attraktivt at have et job i et vikarbureau, end det er at have en fast stilling på en kommunal eller regional arbejdsplads, hvor man også kan bruge sine kompetencer og sine erfaringer.
Der er et potentiale for at forbedre vilkårene for både ansatte og ældre, og det håber jeg at vi kan blive enige om undervejs.
Mette Abildgaard (KF), 2022-05-12:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg stiller det her spørgsmål ud fra et oprigtigt ønske om at forstå.
Jeg har hørt ordføreren argumentere mange gange for det bøvl og bureaukrati, som ordføreren oplever er forbundet med det frie valg.
Jeg synes nu, at det, jeg oplever derude, er, at meget af det bøvl og bureaukrati lige så meget hænger sammen med kommunens måde at opgøre og administrere tingene på; at det lige så meget er kommunen, der stiller krav om de her ting.
Så hvis man skrottede hele det frie valg, ville det sådan set stadig væk bestå.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til en ting.
Hvis ordføreren havde muligheden for det og havde 90 mandater i Folketinget, ville man så ønske at afskaffe det frie valg?
Er det der, man er, eller har man et ønske om at forbedre de ordninger, vi har med det frie valg, så de bliver mere administrativt håndterbare?
Eller er der et grundlæggende ønske om så at sige at fjerne det frie valg?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-12:
Ligegyldigt hvor mange private plejefirmaer der er, ligegyldigt hvor mange friplejehjem vi opretter, så vil alle, uanset om man er offentlig eller privat,
have den samme udfordring: Der er ikke personale at ansætte.
Så når nu fru Hansen har valgt, at hun gerne vil bo på plejehjemmet Solsikken, et friplejehjem, som Venstre synes er vigtigt at alle kommuner har, men der ikke er flere pladser, så spørger jeg bare: Hvilket plejehjem skal fru Hansen så bo på, når der ingen pladser er på Solsikken?
Hvilken hjemmehjælper skal fru Jensen have, når det er sådan, at Amanda fra Den Hvide Tornado ikke har mulighed for at have flere borgere på sin køreliste?
Hvordan får fru Hansen eller fru Jensen så selv indflydelse på den hjælp, de skal have?
Og hvordan vil Venstre sørge for, at borgerne reelt får indflydelse på den hjælp, som de har brug for?
Jane Heitmann (V), 2022-05-12:
Jeg synes faktisk, at jeg var meget tydelig, men jeg vil da gerne sige det igen.
En af de ting, som vi fra Venstres side vil værne om og holde fast i, er, at ældre skal kunne vælge selv.
Jeg nævnte her, at vi f.eks. ønsker friplejehjem i alle kommuner, så når det sidste vigtige hjem skal vælges, kan man som borger frit vælge, om man vil bo på et kommunalt plejehjem eller et friplejehjem.
Jeg synes også, at jeg var meget tydelig om frit valg omkring f.eks. madservice og omsorg.
Hvem skal f.eks. komme og gøre rent i min bolig?
Jeg synes faktisk, at jeg var meget tydelig i min tale, men nu har jeg gentaget det.
Det duer jo ikke.
Birgitte Vind (S), 2022-05-12:
Altså, som jeg også lige var kort inde på i redegørelsen, var noget af det første, regeringen gjorde, da den tiltrådte, at lave en taskforce, som skulle sætte sig ned og se på mulighederne, og noget af det, man bl.a. har gjort, er at gøre det nemmere at studere og tage uddannelsen.
Vi har simpelt hen forhøjet de økonomiske tilskud, så man ikke sidder så hårdt i det som studerende, hvis man er over en vis alder.
Så der er jo taget flere tiltag, men vi er absolut ikke i mål, og det tror jeg vi alle sammen ved.
Det ville være at foregøgle noget at sige, at vi er fuldt ud i mål.
Men noget af det, vi jo gør nu, bl.a. ved at ændre på hele den måde, vi styrer ældreplejen på, skulle jo gerne give mere arbejdsglæde til de ansatte og dermed også fastholde medarbejderne.
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-05-12:
Det fremgår af ministerens skriftlige redegørelse, at der var forgæves rekrutteringer; at mellem 40 og 43 pct. af rekrutteringsforsøgene i forhold til social- og sundhedsmedarbejdere mislykkedes i perioden fra juni til november.
Et af de åbenlyse problemer, der er, er, at lønnen ikke er tårnhøj for de grupper, der arbejder i ældreplejen.
Hvordan ser ordføreren sammenhængen mellem lønniveauet for medarbejdere i social- og sundhedssektoren og problemerne med at rekruttere?
Birgitte Vind (S), 2022-05-12:
Jamen der er da ingen tvivl om, at lønnen kan spille en rolle, i forhold til hvilken uddannelse man vælger, på den lange bane, herunder hvor man ser der er status.
Men når man spørger social- og sundhedsmedarbejdere, hvad de ønsker sig, så siger de faktisk: Jeg vil bare gerne have flere kollegaer, det her med lønnen er sekundært; jeg havde taget en anden uddannelse og valgt et andet job, hvis jeg ville have en bedre løn.
, det, vi ved – og det er jo ikke bare noget, jeg står og finder på, men noget, der fremgår af en rapport, VIVE lavede for nogle år siden – er, at det, der motiverer medarbejdere i den offentlige sektor, er det at gøre en forskel. Og det er jo den mulighed for at gøre en forskel, vi i høj grad har taget fra dem, ved at de egentlig bare har skullet sætte nogle flueben på et ark papir.
Det er jo noget af det, der har gjort, at man har søgt væk fra faget.
Og vi i det her lokale har også været med til at tale ældreplejen ned ved at fortælle om, hvor dårligt det har været; vi har bestemt ikke været med til at tale ældreplejen op, trods det at der foregår god ældrepleje derude.
Men selvfølgelig spiller lønnen da et eller andet sted en rolle; det er bare ikke det, medarbejderne siger er det væsentlige.
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-05-12:
Jeg er enig i, at der er mange forskellige former for motivation i forhold til at udføre det her vigtige arbejde.
Og en af årsagerne til, at vi fik konflikten, var jo, at uddannede social- og sundhedsmedarbejdere var bedre lønnet ved at tage ufaglært arbejde i nye virksomheder, bl.a. i Holstebroområdet.
Mener ordføreren ikke, at vi har et stort problem med lønnen?
Og vil ordføreren ikke være indstillet på, at vi skal tilføre flere midler til kommunerne i en ligeløns- og lavtlønspulje her i efteråret, når Lønstrukturkomitéen har aflagt sin beretning?
Birgitte Vind (S), 2022-05-12:
Det er ikke det, jeg vil stå og indgå i forhandlinger om på den her talerstol.
Men der er ingen tvivl om, at der er nogle, der vil prøve at forhandle sig frem til noget mere løn, og det synes jeg da hører lønforhandlingerne til.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-05-12:
Tak for det.
En stor del af redegørelsen handler meget om, hvor mange der får praktisk hjælp, hvor mange der får personlig pleje, og hvor mange ansatte der er og sådan nogle ting, men en ting, som jeg synes er lidt underprioriteret, og som jeg godt kunne tænke mig at spørge ordføreren om, er vedrørende det store problem blandt mange ældre, nemlig ensomhed, som mange slås med.
Det er godt, at man kan få praktisk hjælp og personlig pleje, men hvis det er ensomhed, man slås med, ved vi jo, at når man døjer med det, bliver man også typisk mere syg og bliver mere plejekrævende.
Så er ordføreren ikke enig i, at det er noget, vi burde gøre noget mere ud af at have fokus på, for det er et af de største problemer blandt ældre, altså få en diskussion af, hvor meget civilsamfundet skal fylde derude, om det kan være noget valgfrihed for den ældre, så vedkommende selv kan sige: Jeg vil ikke have gjort rent, for jeg er faktisk ensom, så jeg har bare brug for at snakke eller komme ud at gå en tur eller andre ting?
Det handler lidt for meget om den praktiske hjælp, som selvfølgelig også skal være i orden, men hvad med det menneskelige?
Hvis man sidder og er ensom, hjælper det jo ikke ret meget, at man så sidder med et rigtig rent gulv, hvis man virkelig ikke synes, det er sjovt at leve mere.
Så skulle vi ikke prøve at få lidt mere fokus på den menneskelige del?
Birgitte Vind (S), 2022-05-12:
Tusind tak for det spørgsmål.
Jeg er meget enig i det, og det er jo netop derfor, at det er vigtigt, at vores personale har mere tid til at snakke med den ældre og også kan finde ud af, om der faktisk sidder et ensomt menneske her.
Ensomhed er jo desværre et tabu i vores samfund, utroligt, men sandt, og selv om der er over 380.000 danskere, der oplever ensomhed, er det stadig væk et tabu.
Så tak for det spørgsmål; jeg synes, det er utrolig vigtigt.
Det, man kan sige, er, at dem, der ud over borgeren og borgerens pårørende kommer i hjemmet, tit er folk fra hjemmeplejen, som netop kan spotte, hvad der foregår, og vi skal give dem muligheden for at have den nære samtale og også kunne sende hjælpen ind i hjemmet og måske facilitere en samtale med spørgsmålet: Kunne det give mening for dig at mødes med nogen over en kop kaffe en gang imellem, for så kender jeg nogen, der gerne vil mødes til en kop kaffe.
Social- og sundhedsassistenten skal også have tiden til det, men sådan er det desværre ikke i dag, men der vil de kommunalt ansatte være en god vinkel.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-05-12:
Tak for det svar.
Der er jo mange ting, man kan gøre, og det er også et svært område at finde løsninger på.
Noget af det, som jeg faktisk også synes er interessant er nævnt i redegørelsen,
er, at hvis det er det samme personale, der kommer hver gang, er det jo også noget, der kan hjælpe på bl.a. ensomhed, for det er klart, at hvis det er en ny person, der kommer hver dag, er det sværere at snakke om noget som ensomhed, i forhold til hvis det er den samme, der kommer hver gang.
En anden ting, vi også kan gøre, er at sørge for, at den klippekortsordning, som har været diskuteret mange gange, bliver permanent derude.
Så jeg vil også prøve at høre Socialdemokraterne, om man kunne være indstillet på, at man faktisk sagde til kommunerne, at det skal være et tilbud, så man får noget valgfrihed som ældre.
Det kan godt være, nogle synes, de vil have gjort rent, men andre siger måske, at de faktisk hellere vil hen i parken eller ud på et havecenter, eller hvad det nu kan være, man synes er hyggeligt – det er jo meget individuelt.
Kunne det ikke være godt med sådan en klippekortsordning igen, så man faktisk fik mulighed for selv at prioritere, hvad man synes kunne være hyggeligt at komme ud at se?
Birgitte Vind (S), 2022-05-12:
Det der med klippekortsordning lyder så besnærende.
Det, jeg hører ude fra virkeligheden i forbindelse med klippekortsordningen er, at personalet siger: Puha, den dag, hvor jeg skulle have sørget for det der med neglene eller håret, eller hvad det var, var jeg syg.
Så det der med at holde styr på de ti klip koster utrolig meget bureaukrati.
Så er det bedre, at det er noget, der foregår løbende, altså at man har en dialog med den ældre om, hvad der er vigtigt for vedkommende, og hvordan vi kan få det til at ske.
Noget vil være kommunalt, men noget vil også være noget, der skal ske fra civilsamfundets side.
Så jeg tror ikke på den der med, at vi sætter alt ind på klippekortsordningen, jeg tror, det er bedre, at vi kigger på den enkelte.
For der er jo nogle, der har brug for 3 klip, mens der er nogle, der måske har brug for 20 klip.