runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-04-18:
Tak for det.
Jeg må indrømme, at det har været en mere spændende debat, end jeg egentlig havde forestillet mig.
For det, jeg bare kan konkludere, er, at der bredt er en vilje, tror jeg, til at sige, at kravene vil være de samme, hvis man er udenlandsk arbejdstager her i landet og medbringer sin ægtefælle, og at man faktisk har haft mere restriktive regler for danskerne.
Og man kan jo godt se, at det ikke er særlig godt.
Der har været nogle urimelige sager i pressen, som jeg mange gange ikke har ønsket at forholde mig til, for det gør man ikke med enkeltsager, men der har der altså været sager, hvor man tænker: Det lyder ikke rigtigt.
Det, der så sker med det her forslag – og det synes jeg man skal beklage – er, at man roder tingene sammen.
Jeg må bare sige, at både Dansk Folkeparti, Danmarksdemokraterne, Liberal Alliance og Konservative, som jeg hører det, meget gerne vil dele forslaget op.
Så jeg skal da bede om en kommentar fra ministeren til, om det kan lade sig gøre, for det synes jeg faktisk ville være fornuftigt, når der trods alt er et ret stort mindretal, som gerne vil have det.
I lighed med de øvrige ordførere, som har været inde på, at der er de her negative konsekvenser, må jeg jo spørge: Hvad med MENAPT-landene?
Hvad med sprogkravet?
Og hvad med det her beløb, som jo lige pludselig er blevet halveret?
Det synes jeg altså er drastisk, må jeg sige, når det jo har været anderledes for ikke mange år siden; man har endda også på et tidspunkt sat det op, med god grund.
Igen må man så stå her som ordfører og sige, at regeringen for mange gange bruger knebet med at tage et lovforslag, som der er for mange dårlige ting i, ind i noget, som faktisk kunne være godt.
Det synes jeg er en uskik, og jeg vil bede om, at dem, som har adgang til det, tager det alvorligt og tager det op i Udvalget for Forretningsordenen.
Det er der virkelig behov for.
Men det ender altså med – kan jeg rolig sige, som det ser ud nu – at Dansk Folkeparti stemmer nej til det.
Det er der, vi er.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-04-18:
Tak for det.
Overordnet set er det nogle rigtig gode initiativer, der er i lovforslaget, som generelt vil gøre det nemmere at søge om familiesammenføring og ægtefællesammenføring.
At være sammen med og tæt på sin familie er for de fleste enormt vigtigt for deres trivsel og lykke, så derfor er det jo afgørende, at mennesker bosat i Danmark hurtigst muligt kan blive forenet med deres familie, og det gælder, uanset om man er udenlandsdanskere, EU-borger, flygtning eller noget helt fjerde.
Det skal ikke være sådan, at vi gør det nemmere for danskere, men sværere for udlændinge og flygtninge at blive bragt sammen med deres familier.
Med det på plads bakker Alternativet op om lovforslaget, der giver udlandsdanskere, som vender tilbage til Danmark efter mange år i udlandet, ret til og mulighed for at tage deres familie med hjem, uanset om de er statsborgere i et andet land end Danmark eller ej.
Herudover finder vi det positivt, at regeringen ønsker at gøre det muligt for en herboende ægtefælle eller samlever, der søger om familiesammenføring, at opfylde sprogkravet gennem arbejdserfaring.
Vi hilser det også meget velkommen, at regeringen ønsker at halvere den økonomiske sikkerhedsstillelse, om end vi ønskede, at det fuldstændig blev fjernet, da det jo stadig væk er rigtig mange penge at sætte til side for mange mennesker.
Det kan være svært at spare så mange penge op.
Summa summarum er det et godt lovforslag fra regeringen, som Alternativet støtter.
Frederik Vad (S), 2024-04-18:
Tak for det.
Ordføreren nævnte det selv, så nu spørger jeg til det, selv om det ligger en lille smule uden for forslaget her.
Så ordføreren må bestemme, om ordføreren vil svare på det.
Men ordføreren var selv inde på det i starten, nemlig at de regler, der gælder for ægtefællesammenføring, også burde gælde for familiesammenføring i bred forstand, altså at der burde være ensartede regler for flygtninge og herboende danskere.
Sådan hørte jeg ordføreren sige det.
På den baggrund kunne jeg godt tænke mig at spørge Alternativets ordfører, om Alternativet er imod 24-årsreglen for familiesammenføring.
Kan ordføreren svare på det?
Det ligger ved siden af det her, så det er helt fair, hvis ordføreren ikke kan, men jeg blev bare nysgerrig efter ordførerens tale.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-04-18:
Det skal jeg nok vende tilbage med et svar til spørgeren på.
Peter Skaarup (DD), 2024-04-18:
Tak til ministeren for indlægget her til sidst.
Her under debatten har der været forskellige indlæg, og jeg synes egentlig, det var interessant at høre fru Zenia Stampe fra De Radikale fortælle, at det her udelukkende handlede om danskere, altså at det kun var danskere, som blev frataget muligheden for at få familiesammenføring, fordi de ikke kunne bestå det her danskkrav.
Kunne ministeren ikke godt slå fast over for Folketinget, at det ikke er tilfældet?
Kan ministeren komme ind på det her under det afsluttende indlæg, så vi lige får det slået helt fast?
Det kan jo godt være, der er nogle, der følger sådan en debat og bliver lidt i tvivl, og så er det meget godt, at regeringen er regeringen og kan fortælle, hvad tallene er.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-18:
Man kan jo godt have dansk statsborgerskab, selv om man er kommet fra Pakistan, eller hvor det nu er.
Men jeg synes, man må se på, hvad det er for en effekt, vi har af den her lov i øjeblikket, og der er billedet jo bare, at det er de lande, vi snakker om, som er øverst oppe i toppen.
Så er det rigtigt nok, at hvis man kigger på topti, er der også andre lande med, men hvis jeg nu bare tager det fra en ende af, hedder det: Filippinerne, USA og Thailand.
Det er klart, klart toptre, og så er der langt ned til Tyrkiet, Ukraine, Pakistan, Kina, Brasilien, Rusland, Indien og Australien.
Altså, det er jo ikke mellemøstlige folk, der primært får opholdstilladelse på den her ordning, og hvis man ser på deres beskæftigelse, har man for de ti største grupper en lønmodtagerbeskæftigelse på 74 pct. i gennemsnit.
Det er gode tal.
Og hvis vi ser på de to brancher specifikt, var der sidste år 303 ansøgninger om særskilt arbejdstilladelse, og der var 89 fra landbrugsansatte og 147 fra restaurationsbranchen.
Vi må jo bare sige, at restaurationsbranchen er et af de steder, hvor man i hvert fald i forhold til udenlandsk arbejdskraft i allerhøjeste grad overtræder de regler, der gælder.
Så at der er et større kontroltryk der, kan jeg hundrede procent stå inde for.
Mette Thiesen (DF), 2024-04-18:
Jo, men der må jo også være en eller anden form for retmæssig konsekvens, og som jeg også nævnte til en anden ordfører før, er de her bandemedlemmer fløjtende ligeglade med, om de kommer i fængsel.
Og ja, det er kulturelt betinget, og ja, mange af de her bandeproblemer og alt muligt andet har vi, fordi der er kommet så mange fra MENAPT-landene, som vi har store problemer med, og rigtig mange af dem har også fået statsborgerskab.
Og ja, IS-terrorister er landsforrædere, og derfor er de blevet frakendt statsborgerskabet; deres børn er deres egne, og nogle af dem er jo også så store, at de selv er blevet indoktrineret til det her, så det vil være en fare at tage dem til Danmark.
Så jeg tror bare, at vi står meget forskellige steder, og jeg kan kun prise mig lykkelig for – fru Rosa Lund vil måske smide den tilbage i hovedet på mig – at Enhedslisten ikke har magt, for så havde Danmark simpelt hen have stået i flammer og set meget værre ud end Sverige, hvor familiefædre jo bliver skudt af bandemedlemmer på vej til svømmehallen og alt muligt andet.
Rosa Lund (EL), 2024-04-18:
Det er jo sjovt, at fru Mette Thiesen her skælder mig ud for integrationsproblemerne og samtidig indrømmer, at Enhedslisten ikke har haft nogen indflydelse.
Det synes jeg bare er lidt ejendommeligt.
Så må jeg bare sige, at jeg simpelt ikke har forstået, at det var indvandring fra MENAPT-landene, der stod for rockerkrigene i 1980'erne og 1990'erne, men der skal jeg nok bare lige læse lidt mere i historiebøgerne.
Zenia Stampe (RV), 2024-04-18:
I mit parti kæmpede vi i mange år for at få indført dobbelt statsborgerskab, og det er jeg stadig væk meget glad for at vi fik indført.
Desværre er det jo også det, der muliggør den diskussion, vi har i dag, for det er jo en given sag, at man ikke kan tage statsborgerskabet fra folk, der ikke har et andet statsborgerskab, for så bliver de statsløse.
Men det er jo det her med de to statsborgerskaber, der muliggør den her type indgreb.
Men det har aldrig været vores hensigt, da vi var med til at indføre dobbelt statsborgerskab, at det så skulle føre til, at dem, der havde to statsborgerskaber, så at sige havde et discountstatsborgerskab.
Derfor er vi lodret imod det her forslag.
Vi mener ikke, at det var formålet med at indføre dobbelt statsborgerskab.
Jeg mener heller ikke substantielt, at personfarlig kriminalitet eller narkokriminalitet, selv om det er meget, meget alvorligt, skal føre til, at man tager statsborgerskabet fra folk.
Vi synes derimod, at man skal have en rigtig lang og alvorlig straf af vores retssamfund.
Jeg skulle i øvrigt hilse fra Alternativet og sige, at de heller ikke kan støtte forslaget.
Zenia Stampe (RV), 2024-04-18:
Det var en flammende tale mod kriminalitet.
Jeg vil bare gerne have fru Mette Thiesen til at bekræfte, at fru Mette Thiesen er dømt for at have begået æreskrænkelse.
Fru Mette Thiesen er tidligere kriminel.
Kan jeg få fru Mette Thiesen til at bekræfte det?
Mette Thiesen (DF), 2024-04-18:
Jeg kan bekræfte, at jeg fik en dom inden for det privatretslige i forhold til noget, som hører fortiden til.
Men det er det privatretslige; det er ikke strafferetsligt.
Zenia Stampe (RV), 2024-04-18:
Men så skal jeg bare lige høre: Ville fru Mette Thiesen kalde en muslim, der bliver dømt for noget lignende, en tidligere kriminel?
Mette Thiesen (DF), 2024-04-18:
Altså, det, som det her forslag går ud på, er at tage statsborgerskabet fra folk, der kommer hertil.
Så Danmark er danskernes land, og jeg er også dansker.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-18:
Jamen jeg kommer jo til at gentage mig selv.
Vi vil gerne være med til det.
Vi lægger et pres på sammen med regeringen, og jeg håber da, at Dansk Folkeparti vil bakke op om, at vi skal have presset regeringen til, at der skal ske noget.
For vi skal have ændret de regler her.
Det er et problem, som de er nu.
Rosa Lund (EL), 2024-04-18:
For det første synes jeg, det er meget langt ude at kalde børn for IS-terrorister eller IS-krigere.
For det andet synes jeg ikke, at kriminelle handlinger skal være straffri.
Det er derfor, vi i Enhedslisten går ekstremt meget ind for, at vi har et stærkt retssystem og et stærkt retsvæsen, at domstolene fungerer, og at anklagemyndigheden fungerer.
Det går vi meget ind for i Enhedslisten, og det ved fru Mette Thiesen også godt, når hun tænker sig om.
Mette Thiesen (DF), 2024-04-18:
Tak for det.
Dansk Folkepartis politik har gjort, at Danmark ikke ligner Sverige.
Jeg studser altid over, at venstrefløjen er så optaget af hudfarve.
Det er meget udpræget på venstrefløjen, at man er meget optaget af, hvilken hudfarve folk har, og det synes jeg egentlig er lidt spøjst.
Jeg vil egentlig bare spørge ordføreren ind til – og jeg tror næsten, at jeg allerede godt kender svaret – om ordføreren egentlig bare mener, at det overhovedet ikke skal have nogen konsekvens, hvis man er blevet vist tillid af den danske stat og har fået et statsborgerskab – for ja, selvfølgelig er der forskel på, om man har fået tildelt statsborgerskab ved lov, eller om man er født til det – og man begår de voldsomste forbrydelser.
Er det så helt okay og superfint, at man beholder det statsborgerskab og ellers bare bliver straffet lidt?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-04-18:
Tak for ordet.
Det kan være lidt forvirrende, hvordan ordførerrækkefølgen er med al det mandathopperi frem og tilbage her i Folketinget.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at SF generelt ser udlændinge, som begår alvorlig kriminalitet, vist hen, hvor peberet gror.
Det har vi også givet udtryk for ved flere lejligheder, eksempelvis ved at stemme for stort set hvert eneste forslag her i salen, som udmønter netop det sigte inden for rammerne af Danmarks internationale forpligtelser.
Dog lader forslaget her ikke til at være konstrueret ud fra den ramme, altså at den danske stat selvfølgelig skal overholde sine internationale forpligtelser, herunder international lov og de fundamentale frihedsrettigheder, som vi gerne vil bygge en verdensorden på.
I SF mener vi, at overholdelse af vores internationale forpligtelser om retsstatens kerneprincipper er en hjørnesten netop i den danske stats identitet og sådan set fundamentet for den verdensorden – den ordentlige verdensorden – som i sidste ende kommer os alle sammen til gode, og som er udfordret rigtig mange steder i verden lige nu.
Hertil kommer så også, at statsborgerskab selvfølgelig er noget af det mest dyrebare, vi som borgere overhovedet har.
Det er meget, meget svært i dag at opnå dansk statsborgerskab, og et statsborgerskab indebærer jo i bund og grund, at Danmark bærer det retlige ansvar for borgeren, ligesom borgeren har et enormt civilt ansvar over for sin stat.
Det er altså hverken noget, som den enkelte blot kan eller bør tage for givet, eller noget, som en stat uden videre kan eller bør omgøre med manglende overholdelse af vores internationale forpligtelser til følge.
At gøre det alligevel er i min optik et udtryk for et politisk rationale, der ser statsborgerskabet og menneskerettighederne som en slags spændetrøje, der står i vejen for os, og det synes jeg at forslagsstillerne tager grueligt fejl i.
Menneskerettighederne og andre af vores internationale forpligtelser sætter os fri fra overgreb og alskens ulykker og fra fjendtlige regeringer og andre entiteter ved at sætte en minimumsgrænse for, hvad vi ligesom kan blive udsat for inden for lovens rammer.
Med de ord skal jeg meddele, at SF ikke støtter forslaget.
Mette Thiesen (DF), 2024-04-18:
Danmark har ikke noget problem med at overholde menneskerettighederne, selv om man ikke havde det inkorporeret i dansk lovgivning.
Jeg kunne bare tænke mig at høre ordføreren helt konkret, om hun så også mener, at det sætter danskerne fri at have eksempelvis Levakovic i Danmark.
Det er jo på grund af artikel 8, at han stadig er i Danmark.
Mener ordføreren, at det er til gavn for danskerne, og at det er noget, der sætter danskerne fri, at man har en storkriminel forbryder, som bliver ved med at blive i landet, og hvis hele familie er dybt kriminel?
Er det noget, der sætter danskerne fri, og som ordføreren mener danskerne sætter enormt stor pris på?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-04-18:
Nej, åbenlyst ikke.
Men det her er jo en diskussion om, hvilke midler vi skal tage i brug for at ramme de få til skade for de mange.
Det er det, som vi egentlig står og snakker om.
Og jeg er meget betænkelig ved ordførerens overvejelser om, at den internationale orden og konventionerne er noget, som vi egentlig bare burde smide i skraldespanden.
Mette Thiesen (DF), 2024-04-18:
Altså, i forhold til menneskerettighederne er det sådan ret velbelyst, bl.a. af Mads Bryde Andersen, at man sagtens kan skrive ind, at dansk lov står over de beslutninger, der f.eks. kommer fra den aktivistiske Menneskerettighedsdomstol.
Så synes jeg da, at det er meget lidt tillid, ordføreren har til det danske Folketing, når ordføreren ikke mener, at man kan overholde ganske almindelige menneskerettigheder, uden at der er nogen i Strasbourg, Bruxelles eller andre steder, der skal sidde og diktere, hvordan vi skal gøre.
Det bliver jeg da sådan lidt skuffet over, må jeg indrømme.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-04-18:
En ting er, om man kan det rent juridisk, og noget andet er, om man bør.
Bør vi tilsidesætte internationale spilleregler for at ramme de få?
Det mener jeg ikke vi bør.
Lige nu døjer vi f.eks. med en mand, der hedder Putin, og som har lavet et blodigt overgreb på et land, der hedder Ukraine, fuldstændig uden for international lov og ret.
Hvis vi tilsidesætter international lov og ret og de her fundamentale rettigheder, inklusive menneskerettighederne, så er den verdensorden, vi ser ind i, ikke rar.
Det er bare det, jeg siger.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-04-18:
Tak for det.
Dansk Folkeparti har fremsat et beslutningsforslag om, at statsborgerskabet skal frakendes, hvis en person begår alvorlig personfarlig kriminalitet eller narkokriminalitet.
Det er en dagsorden, som vi i Liberal Alliance synes er meget vigtig, og derfor vil jeg sige tak til Dansk Folkeparti for endnu en gang at føre debatten ind i Folketingssalen.
I Liberal Alliance mener vi ikke, at dansk indfødsret skal være alle forundt.
Det er ikke en ret, at udlændinge, der eksempelvis er født og opvokset i Danmark, skal tildeles et dansk statsborgerskab.
For hvis de så efterfølgende bryder den tillid, vi som samfund har givet dem, ved at begå alvorlig personfarlig kriminalitet, så fortjener de heller ikke det, der er blevet dem givet; så fortjener de ikke længere et statsborgerskab i Danmark.
Jeg tror ikke, at Dansk Folkeparti og Liberal Alliance er særlig langt fra hinanden, når det kommer til frakendelse af dansk indfødsret i sager, der vedrører kriminalitet af en vis karakter.
For vi ønsker også i højere grad at kunne indlede en frakendelsessag i forhold til farlige kriminelle.
De snævre rammer for at kunne fratage kriminelle udlændinge deres statsborgerskab udgør i den grad en udfordring, men desværre er vi nok ikke enige om fremgangsmetoden, for det er vigtigt for os, at vi gør tingene i den rigtige rækkefølge.
På nuværende tidspunkt kan vi ikke stramme reglerne for frakendelse af statsborgerskab inden for rammerne af de gældende konventioner, og i Liberal Alliance ønsker vi ikke at udtræde af de konventioner, vi har tiltrådt, hverken statsborgerretskonventionen eller statsløsekonventionen.
Men når det så er sagt, vil jeg sige, at jeg gerne vil stå sammen med Dansk Folkeparti om at få ændret de mest uhensigtsmæssige ting i konventionerne, så vi fremover i højere grad kan indlede frakendelsessager.
Samtidig deler vi også den skuffelse, som forslagsstillerne har over regeringen, for det er ikke meget handlekraft, de har udvist, på trods af at de i regeringsgrundlaget skrev, at de ville udfordre konventionerne samt udpege en konventionsambassadør, der skal undersøge, hvordan man kan ændre dem.
Men selv om man skulle tro, at det mindste arbejde bestod i at udpege en ambassadør, så har det tilsyneladende lange udsigter.
Liberal Alliance kan ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Mohammad Rona (M), 2024-04-18:
Tak for ordet, formand.
Statsborgerskab er noget, man skal gøre sig fortjent til.
Jeg kan forstå, at ordføreren for forslagsstillerne har bemærket, at nogle af os politikere siger det, når det drejer sig om tildeling af statsborgerskab.
Det er jo heller ikke en helt fri opfundet påstand, som vi slynger om os med.
Det er jo faktisk sådan, at Danmark er et af de lande, der topper i forhold til reglerne, når det kommer til statsborgerskab.
Kravene er og har længe været blandt de mest restriktive i Europa.
Når det så er sagt, er vi i Moderaterne ikke uenige i, at der skal være krav, og kravene skal være svære at opfylde – punktum.
Men jeg må også henvise til, hvilket også har fremgået af debatten, at der allerede i dag er mulighed for, at man kan få frakendt sit statsborgerskab.
Først og fremmest kan statsborgerskab frakendes, hvis en ansøger har oplyst fejlagtige oplysninger i sin ansøgning.
Desuden har det også siden folketingsvalget 2021 været muligt at frakende statsborgerskab på baggrund af visse former for alvorlig bandekriminalitet, som er til alvorlig skade for statens vitale interesser.
Der er i min optik derfor vide rammer for fratagelse af statsborgerskab i dag.
Det er ikke bare noget, jeg slynger ud.
Den 31. august 2022 mistede en 58-årig mand fra Viborg sit danske statsborgerskab, fordi han ikke havde oplyst, at han havde begået kriminalitet.
Landsretten har allerede afsagt dom i en sag, hvor man administrativt fratog statsborgerskab, ligesom Højesteret også har stadfæstet, at den administrative fratagelse af statsborgerskabet fra en syrienskriger var gyldig.
Igen vil jeg sige, at der er vide rammer for at fratage statsborgerskab i dag.
Så må jeg også sige, at det er min klare forventning, at man i de tilfælde, hvor der bliver handlet på den her måde, får frataget sit danske statsborgerskab – det er selvfølgelig helt fair.
Men som ordføreren for forslagsstillerne også har noteret sig i forslaget, fremgår det rigtignok af regeringsgrundlaget, at regeringen anerkender, at der er snævre rammer for at kunne frakende kriminelle udlændinge deres statsborgerskab.
Regeringen har derfor også en ambition om at udnævne en ambassadør, der kan sikre, at Danmark engagerer sig i arbejdet med konventionerne, herunder hvordan de anvendes og fortolkes.
Det fremgår også af regeringsgrundlaget, og det arbejde pågår stadig.
Moderaterne kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Dina Raabjerg (KF), 2024-04-18:
Tak, formand.
Tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte forslaget.
Jeg kan forstå på min kollega og ordfører på området, at regeringen ikke har løftet en finger, siden de i regeringsgrundlaget lagde op til at gennemanalysere konventionerne.
For det er fuldstændig grotesk, at vi i Danmark er i en situation, hvor vi er bundet på hænder og fødder, når vi vil fratage en person, som har begået personfarlig kriminalitet eller narkokriminalitet, deres statsborgerskab.
Når det er sagt, kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte forslaget.
Derfor vil vi opfordre til, at regeringen hurtigst muligt kommer i gang med at undersøge vores spillerum, som de har lovet, og vi kunne også oplagt drøfte frakendelse i aftalekredsen på statsborgerskabsområdet.
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2024-04-18:
Spørgsmålet er jo, om de mennesker, som hr. Peter Skaarup hentyder til nu, vil få adgang til ægtefællesammenføring med den her ændring.
Har de arbejdet 5 år på en virksomhed, hvor de jævnligt har brugt deres danske sprog?
Har de haft deres egen virksomhed, hvor de løbende har brugt deres sprog?
Det er jo ikke sådan, at vi fjerner et krav.
Vi erstatter det med et nyt, som gør, at vi netop kan ramme mere præcist, sådan at de mennesker, som er født og opvokset i Danmark og taler flydende dansk, og for hvem der overhovedet ikke er noget at komme efter, ud over at de mangler et papir, får en anden måde at dokumentere deres danskkundskaber på.
Vi stiller jo ikke mindre krav til sprog, men vi skaber andre muligheder for at dokumentere sprogfærdighederne end dem, vi har i dag.
Peter Skaarup (DD), 2024-04-18:
Jeg ved ikke rigtig, hvordan jeg skal gribe det an med fru Zenia Stampe.
For jeg synes, at fru Zenia Stampe kun taler om danskere her.
Men virkeligheden er jo, at der er tale om danskere, at der er tale om ikkevestlige indvandrere, og at der også er tale om udlændinge, som kommer ind under de her regler.
Vi har prøvet at spørge ministeren lidt til, hvordan fordelingen mellem de enkelte grupper er, og der er faktisk en pænt stor del af dem, der får afslag på grund af det her – altså de her regler omkring danskprøven – der ikke er danske statsborgere.
Derfor undrer det mig lidt, at fru Zenia Stampe bliver ved med at gentage, at det handler om danskere, for det gør det jo altså langtfra ikke kun.
Så vil fru Zenia Stampe ikke korrigere det, i forhold til at det faktisk ikke udelukkende handler om danskere?
Det handler faktisk også om mange andre.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-04-18:
Tak for spørgsmålet.
Det, jeg hæfter mig ved ved lige præcis den lempelse, som der lægges op til i det her lovforslag, handler om, at man ikke kun har afgrænset det til eksempelvis danske statsborgere, der er født og opvokset i Danmark, men at man lægger op til, at det er alle, der søger om ægtefællesammenføring, der skal kunne leve op til de her krav omkring erhvervserfaring.
For hvis man nu havde indskrænket det til rent faktisk kun at omhandle dem, man reelt set gerne vil hjælpe, og som vi også gerne i Liberal Alliance vil hjælpe, så havde vores indstilling til forslaget måske været anderledes.