runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Frandsen (M), 2025-10-23:
Tak, formand, og tak for ordet.
Det her forslag handler om at gøre tingene enklere og hurtigere, når vi udbyder havvindmølleprojekter.
Når staten i nogle udbud ønsker at betale udgiften til de Energinets forundersøgelser, skal det stå klart i loven, at det er muligt, ikke som midlertidige enkeltbeslutninger fra gang til gang, men som en stabil og gennemskuelig regel.
Hvorfor er det fornuftigt?
Det er det, fordi risikoplaceringen i de tidligere faser betyder noget for den konkurrence, der er i udbuddene.
Det gavner forbrugerne, og det gavner også den grønne udbygning.
Samtidig binder vi os med lovforslaget ikke til én model.
Hjemlen giver mulighed for at vælge fra sag til sag, i forhold til hvad der er bedst, understøtter sund konkurrence og understøtter udbygning af vedvarende energi på havet.
Modellen låser os altså ikke fast.
Den gør det muligt at beslutte, ud fra konkrete udbud, om staten skal tage regningen for forundersøgelserne, alt efter hvad der er bedst og fremmer et godt felt af bydere og en rettidig proces.
Beslutningen forankres politisk, inden den skrives ind i udbudsmaterialet, så alle kan se spillereglerne på forhånd.
Klarhed giver bedre udbud.
Det er god forvaltning og et konkret skridt til at få mere energi fra havvindmøller.
Tak for ordet.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-10-23:
Hvis man er bekymret for, at man ikke kan få stabil grøn strøm, hvis man stemmer på nogle andre partier end Liberal Alliance, så er det jo helt åbenlyst, hvem man skal stemme på.
Jeg ved ikke engang helt, hvad for et argument jeg skal hive fat i her lige nu.
Men hvad angår det med den store teknologisatsning, er det jo ikke os, der laver en teknologisatsning.
Vi hiver noget ned fra hylden, som alle mulige andre lande gør.
Det er jo ordføreren og regeringen, der laver et kæmpe sats.
Nu bliver der foreslået, at vi bare skal vente på, at lagringsteknologierne forhåbentlig og måske bliver bedre, og at ptx bliver rentabelt.
Hvem laver satset?
Det er jo ikke os.
Jesper Petersen (S), 2025-10-23:
Det, som Liberal Alliance foreslår, er jo, at vi skal standse med at gøre noget, vi ved virker i dag, og som vi i dag gør og lykkes med.
Og det er en dyb mistro til, at teknologi kan udvikle sig til noget, der gør det bedre, billigere og nemmere at lagre den vedvarende energi, vi producerer.
Det er det jo et udtryk for, altså at batterier, power-to-x, brint og andre ting skal vi ikke gå videre med, og at det kan bruges til noget.
Men vi kan måske i 2040 – det er det årstal, der nævnes i Liberal Alliances eget udspil, og det er derfor, jeg siger det – producere mindre strøm end det, der ligger i forslaget her.
Tror Liberal Alliance selv på, det kan lade sig gøre, når Konservative, Venstre og andre partier er imod det, som Liberal Alliance foreslår?
Steffen W. Frølund (LA), 2025-10-23:
Jeg ved snart ikke, hvor jeg skal starte.
Der er så mange ting, der bliver sagt, iblandet så mange misforståelser, at det er svært at finde ud af, hvad for en man skal hive i først.
Men hvad angår pengene, bliver det sagt, at det er dyrt.
Nej, det er ikke dyrt.
Det er billigere end den vej, som spørgeren foreslår vi skal.
Så siger han, at der kommer mindre strøm ud af det.
Ja, det gør der, men til gengæld er den der lige præcis, når den skal bruges.
Og 600 MW på det rigtige tidspunkt er altså lidt bedre end 0 MW, når det ikke blæser.
Så på den måde er det ekstremt meget mere værd.
Den næste ting er det om, at det er en usikker teknologi – det sagde ministeren også før – og noget, der ikke findes.
Nej, det findes.
Det bliver bygget allerede nu i Canada.
Vattenfall i Sverige peger på, at det er den teknologi, de vil sætte op ved Ringhals.
Der siger den svenske regering, at det har de midt i 2030'erne.
Det er langt hurtigere end nogen energiøer nogen sinde kommer på banen.
Jeg synes slet ikke på nogen måde, at det er urealistisk.
Jeg synes faktisk det er urealistisk og bekymrende, at man tør satse så mange af danskernes penge på noget, som vi overhovedet ikke aner om virker.
Der er mange flere atomkraftværker i spil, end der er energiøer.
Jesper Petersen (S), 2025-10-23:
Tak for det.
Hvis hr. Steffen W. Frølund taler om det udspil, Liberal Alliance kom med den anden dag, som det, der er at udstikke en anden vej, så er det jo en idé om, at man med meget stor statsstøtte i 2040 – længe efter at nye havvindmølleparker kan stå klar – potentielt, hvis en teknologi udvikler sig, som man håber, kan levere strøm i væsentlig mindre mængder end dem, der vil komme med de havvindmølleparker, vi taler om her.
Det er det, forslaget er.
Og samtidig er det jo stik imod en aftale – altså at tage penge og rykke tæppet væk under den – som de partier, man skulle forestille at være i alliance med, har indgået med det nuværende regering.
Er det forslag seriøst?
Mener I det?
Altså, skal vi standse udbygningen af havvind i Danmark og måske i 2040 få mindre strøm end det, vi kunne have fået?
Er det reelt det, I vil?
Torsten Gejl (ALT), 2025-10-23:
Det er utroligt, at Dansk Folkeparti kan dukke op på den her talerstol og sige, at der er en stor klimaoptimisme baseret på – på hvad?
Er det baseret på en forblommet illusion om en slags national udviklingskraft, som ikke engang kan specificeres nærmere?
Der var intet at komme efter, når man spurgte DF, hvad den klimaoptimisme så bygger på.
I Alternativet støtter vi selvfølgelig det her brintrør.
Vi støtter hele den bæredygtige omstilling, det er en del af.
Vi har ikke noget imod at skabe næring og grøn vækst i Syd- og Sønderjylland.
Vi har heller ikke noget imod at tjene penge på den bæredygtige omstilling.
Vi har intet imod at eksportere brint til Tyskland.
Det her er en fornuftig del af den bæredygtige omstilling.
Vi har heller ikke noget imod at støtte det med statsmidler.
Vi har i dag en finanslov, hvor man vil nedsætte prisen på slik, og hvis man i den situation har lyst til at finde noget bedre at bruge sine penge på, er det da at støtte fremtidens energiforsyning, en alternativ energiforsyning.
Det, der kan bekymre os i Alternativet, er, at vi nu er så sent ude med at opfylde 70-procentsmålsætningen, at vi er nødt til at kompromittere klagemulighederne.
Det er et dilemma for os hver gang, og det gør ondt hver gang.
Vi skal være dygtigere til at holde det tempo, der gør, at vi ikke bliver så forsinkede, at vi for at sætte tempo på er nødt til at overrule demokratisk vedtagne klagemuligheder.
Det håber jeg altså at det lykkes os at blive bedre til at planlægge, for hver gang vi annullerer klagemuligheder og reducerer klagemuligheder, betyder det jo, at vores planlægning ikke har været god nok.
Så lad os planlægge det bedre, sådan at vi ikke skal til at skynde os så meget her op mod 2030, at vi driver for meget rovdrift på borgerens mulighed for at blande sig og klage.
Tak, formand.
Peter Kofod (DF), 2025-10-23:
Hvis det er hr. Torsten Gejls løsninger, der skal redde menneskeheden, så er vi virkelig på bagdelen, for så er der ingen lande i verden, der kommer til at forfølge den samme politik eller de samme mål som os.
For den politik, vi fører her, og mange af dem, der træffer beslutningerne, er præget af en forkælet ilandstankegang, som kommer af, at vi har haft det rigtig godt i mange år.
Men hvis man er et fattigt land ude i verden, hvor befolkningen ikke har råd til at købe kød, hvor befolkningen ikke har penge, så synes man ikke, at grøn omstilling skal være så bøvlet, besværligt og dyrt, og derfor er det en forkælet og privilegeret holdning, Alternativet har.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-10-23:
Okay, så Liberal Alliance vil gerne give statsstøtte til atomkraft – er det sådan, jeg skal forstå svaret?
– fordi man ikke har nogen principiel politik.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-10-23:
Nej, det standpunkt har Liberal Alliance ikke.
Det har vi faktisk aldrig haft, og det har vi heller ikke nu.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-10-23:
Jeg blev bare en anelse nysgerrig på, om Liberal Alliance har sådan en generel politik om, at man er imod statsstøtte til energiforsyning og energiudvikling, for så må det vel også betyde, at man ikke kan give statsstøtte til atomkraft.
Er det det standpunkt, som Liberal Alliance har?
Steffen W. Frølund (LA), 2025-10-23:
Tak for det, formand.
Tak for ordet.
Men op skal det, for uden det er businesscasen for havvind i Nordsøen endnu ringere, end den i forvejen har vist sig at være.
Den massive overproduktion, når det blæser, som gør, at strømmen fra møllerne ikke kan afsættes, må man hjælpe med at finde en aftager til.
Derfor bruger man dine og mine skattepenge på at etablere et brintrør, for ellers ville støttebehovet til havvindssatsningen være endnu større.
Dette er altså omkostninger, man skal lægge direkte oven i de i forvejen utallige milliarder, som regeringens energipolitik på ustabile energikilder koster danskerne.
Der er klogere brug af de penge.
Dem har Liberal Alliance bl.a. anvist.
Liberal Alliance stemmer derfor imod dette rør, som ovenikøbet kan anlægges uden klageadgang og med nye ekspropriationssærregler og større beføjelser til den udøvende magt på den almene borgers bekostning.
Det var ikke godt i forvejen, og det bliver desværre ikke bedre af at haste det hen over almindelige anlægsprocesser.
Tak for ordet.
Claus Jørgensen (SF), 2025-10-23:
Tak for det, formand.
I SF er vi dybt optagede af at arbejde hen imod en fremtid, hvor Danmark er helt fri for fossile brændstoffer.
Den her omstilling er afgørende, ikke mindst for at mindske vores CO2-udslip, men også for at skabe en bæredygtig energiforsyning, der kan sikre fremtidige generationer en sundere planet.
Det er en stor opgave, vi påtager os, vi skal omstille hele vores energiforsyning fra fossil energi til grøn energi, og jeg mener faktisk, at vi kan være stolte af, hvor langt vi er kommet.
Men for at citere en kommentator fra DR, skal vi videre, og vi skal have mere af det her, men det kræver fortsatte investeringer, mere innovation og politiske ambitioner at komme i mål, og det er en opgave, vi i SF tager meget alvorligt.
Lovforslaget, vi behandler i dag, handler om at fremme etableringen af et brinttransmissionssystem fra Danmark til Tyskland, som det allerede er blevet nævnt, og for at holde tempoet i udbygningen af brintinfrastrukturen i gang er det nødvendigt, at Energinet får de værktøjer, der skal til for at kunne planlægge og gennemføre projektet effektivt.
I SF er vi generelt optagede af at fjerne nogle af de barrierer, der står i vejen for udbygningen af vedvarende energi og den infrastruktur, der skal etableres for at håndtere den.
I SF er vi også enige i, at brint kan komme til at spille en vigtig rolle i den grønne omstilling.
Vi støtter ambitionen om at udvikle de teknologier, der kan gøre Danmark grønt og gøre Europa mindre afhængigt af Putins gas og Mellemsøstens olie og ikke mindst de fossile brændsler fra USA.
For at komme helt i mål med den grønne omstilling bliver vi nødt til at tage alle midler i brug.
Vi vkal afsøge alle løsninger.
Danmark har før vist, at vi kan gå forrest, når det handler om at udvikle grønne løsninger, og som sagt skal vi også gøre det her.
SF støtter derfor lovforslaget.
Tak for ordet.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-10-23:
Tak for det, formand.
Vores sædvanlige ordfører er desværre blevet forhindret i dag, så I får fornøjelsen af, at jeg fortæller jer vores indstilling til sagen her.
Lovforslaget her er jo, som det også er blevet nævnt, en del af aftalen om en brintinfrastruktur til Tyskland, som er formet som et 7-tal.
Der er nogle konkrete forslag i loven som f.eks. en mulighed for at fastlægge byggelinjerne, hvor ny bebyggelse kun kan opføres med Energinets tilladelse.
Grundejere kan i visse tilfælde anmode om en fremrykket overtagelse af arealer, der berøres af projektet, Energinet kan foretage undersøgelser på de berørte arealer og fremskynde med arkæologiske udgravninger, men samtidig afskærer man med det her også nogle af klagemulighederne.
Alt i alt er der selvfølgelig gode håndtag i det her, hvis det er den vej, man mener man vil gå, men i Danmarksdemokraterne har vi altså også vores bekymringer i forhold til det.
Alt fra tidsplanen til finansieringen har flere gange ændret sig, og de tekniske gennemgange af projektet i ministeriet har ikke givet os mere ro i maven.
Så Danmarksdemokraterne kan ikke støtte lovforslaget.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2025-10-23:
Tak for det.
I dag behandler vi et lovforslag, der skal understøtte etableringen af en dansk brintinfrastruktur fra Esbjerg og så ned til den tyske grænse, det såkaldte 7-tal.
Lovforslaget følger op på den politiske aftale om brintinfrastruktur til Tyskland fra februar i år med flere af Folketingets partier og har til formål at sikre, at Energinet har de rette rammer til at kunne holde tidsplanen frem mod 2030.
Med andre ord handler det om at give Energinet mulighed for at tilrettelægge deres arbejde mere effektivt og skabde de nødvendige rammer for projektet, som har en stram tidsplan.
Brint rummer et stort potentiale for virksomheder og for arbejdspladser i Danmark, ligesom det rummer et stort potentiale for den grønne omstilling.
Vi vil gerne bidrage til, at det potentiale bliver realiseret.
For Venstre er det vigtigt, at vi i EU kan producere vores egne grønne energi, udfase den fossile energi og bruge omstillingen til at skabe nye muligheder.
Med dette lovforslag tager vi et konkret skridt fra ambition til handling, og derfor støtter Venstre lovforslaget.
Tak for ordet.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-10-23:
Tak for spørgsmålet.
Altså, man skal passe på med at garantere noget som helst.
Det, jeg siger fra talerstolen, er, at det ligger mig meget på sinde, at de penge, vi bruger på kultur her i landet, har en effekt der, hvor de er tiltænkt.
Og det vil sige, at der skal være færrest mulige midler på administration, og flest mulige midler til dem, der skaber kulturen, og de danskere, der oplever og får glæde af netop kulturen.
Om det er to, tre eller fire administrative årsværk, der går med det her, ved jeg ikke, men jeg ved, at når jeg en dag er færdig med at være kulturminister, så vil man ikke se en voldsom stigning i administrative årsværk på mit område, fordi vi hvert år – og sidste år stemte et stort flertal i Folketinget netop for den øvelse – har været med til ved opgavebortfald, saneringer og andet at mindske bøvl og bureaukrati.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-10-23:
Ja, det er fuldstændig rigtigt.
Jeg tænker også, at ordføreren har læst vores nye atomkraftudspil.
Jeg har i hvert fald set ham kommentere på det.
Deri står der jo helt konkret, at vi tager de penge – mindre, faktisk, end det, som der foregår her ovre på den ustabile energiside – og placerer dem ovre i den stabile energiside i stedet for.
Så vi kommer med de samme penge længere med at løse nogle problemer, som vi ellers har, og det er jo egentlig smart brug af statsstøtte, hvis man skal gøre det sådan.
Henrik Frandsen (M), 2025-10-23:
Tak for ordet, formand.
Det her forslag handler om at komme rettidigt i mål.
Reelt er helt afgørende for, at vi kommer i mål med den grønne omstilling, men samtidig er der også et kæmpemæssigt erhvervsmæssigt potentiale i at udvikle brint i Danmark og eksportere det til Tyskland, ikke mindst i den sydlige del af Jylland.
Tidsplanen er stram.
Forslaget giver også en værktøjskasse.
Værktøjet ligger klar, før arbejdet for alvor begynder.
Vi begynder ikke at bygge i morgen, men vi tager de greb i brug, der forebygger kendte stopklodser, såsom tidligere afklaring og færre misforståelser og hurtigere myndighedskoordination.
jo større er chancen for komme i mål til tiden.
Der skal sandsynligvis også bruges arealer til det her, og bliver det nødvendigt, er vi også villige til at bruge ekspropriation som et værktøj i den forbindelse.
Vi foretrækker selvfølgelig frivillige aftaler.
Samtidig udlægges der også byggelinjer langs den forventede rute, og det er jo ret klogt og smart og i virkeligheden rettidig omhu at gøre det, for så risikerer man ikke, at der bliver bygget noget hen over et eller andet, som så siden hen skal fjernes.
Så kan man spørge, om vi går for vidt med det her lovforslag.
Det mener jeg bestemt ikke at vi gør, for de grundlæggende rettigheder består.
Hvor det bliver nødvendigt at ekspropriere, sker det kun mod fuld erstatning.
Så det kan egentlig summeres op på den her måde: tidlig klarhed, færre flaskehalse, lavere forsinkelsesrisiko, større sandsynlighed for, at vi er i mål med et brintrør i 2030.
Loven er vigtig for at forkorte og robustgøre tidsplanen.
Det gør ikke arbejdet alene, men uden den mangler vi netop de redskaber, der udgør forskellen mellem at være klar i tide og at komme bagefter fra starten af.
Så Moderaterne støtter med glæde lovforslaget.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2025-10-23:
Altså, at det skulle være noget problem, at vi bruger offentlige skattepenge på at lave grøn vækst i Syd- og Sønderjylland, kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Det er jo en egn, hvor tilførsel af dynamik og vækst, ikke mindst grøn vækst, vil skabe rigtig, rigtig fine resultater.
Der er foreløbig intet andet end et forblommet håb om, at man kan sætte sin lid til menneskeheden.
Kom nu ind på banen!
Peter Kofod (DF), 2025-10-23:
Det her er ikke noget erhvervseventyr.
Hele det her paradigme er en stor omgang skatteborgerfinansieret klimapolitisk varm luft.
Jeg ville da elske, at vi fik nogle flere penge til Syd- og Sønderjylland.
Vi kunne bare give dem til kommunerne.
Altså, hvis det var sådan, at man ville gøre noget godt for Sønderjylland – for det er jo meget vigtigt; jeg bor jo i det område, og jeg holder meget af det og er glad for at bo der – så kunne man bare putte pengene i kommunekasserne.
Så er jeg sikker på, at der ville være nogle borgmestre, der sagde: Så renoverer vi nogle skoler og plejehjem og lapper nogle huller i vejene og gør noget godt for sønderjyderne på den måde.
Det er jeg fuldstændig med på; det synes jeg bare vi skal gøre.
Men min optimisme – og det var det, der var spørgerens egentlige spørgsmål – kommer jo af, at menneskeheden, nærmest lige fra vi kravlede ned ad træet, har formået hele tiden at udvikle os og finde nye løsninger på komplicerede problemer.
Jeg anerkender ikke, at klimaet er et presserende problem, men der er selvfølgelig noget, der skal tages hånd om, men jeg er fuldstændig sikker på at med den enorme teknologiske udvikling, der er i de her år ...
Torsten Gejl (ALT), 2025-10-23:
Altså, jeg fatter heller ikke, hvorfor DF ikke vil lave grøn erhvervsudvikling i Syd- og Sønderjylland.
Penge, der er tjent på grøn energi, er vel ikke dårligere end penge, der er tjent på alt mulig andet.
Så det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Men nu kommer ordføreren op med en kæmpe klimaoptimisme, og det eneste, ordføreren gør i sin tale, er at sige nej til klimainitiativer, som vi endda kan komme til at tjene grønne penge på.
Så hvad kommer den enorme optimisme, som lyser ud af ordføreren, men som slet ikke blev nævnt i talen, af?
Hvad er det så, ordføreren tror bliver så fantastisk?
Hvad er det, ordføreren har af alternative teknologiske sikre løsninger, når nu ordføreren ikke vil være med på det her erhvervseventyr?
Peter Kofod (DF), 2025-10-23:
Det er rigtigt, at håbet er lysegrønt.
Jeg håber heller ikke, at der bliver brug for det her rør.
For hvis der bliver brug for det rør, så hænger det jo sammen med nogle endnu større investeringer, hvor I med hånden på statskassen tager en kæmpestor risiko.
For det er jo det, der er tilfældet.
Katrine Daugaard (LA), 2025-10-23:
Så kulturministeren kan altså garantere her i dag, at det her maksimalt kommer til at koste en-to administrativt ansatte i Kulturministeriet til at administrere den her ordning, når det til sammenligning koster seks-otte administrativt ansatte f.eks. at implementere de her EU-direktiver, vi lige fik, om, at vi under valgkampe osv. ikke må annoncere?
Jesper Petersen (S), 2025-10-23:
Det er da meget praktisk og godt.
Det, vi bare ved, er, at hvis man vælger hr. Peter Kofods tilgang, kommer det ikke til at ske.
For vi skal være parate til det tidspunkt, hvor det her marked kan åbne, og hvis ikke der er nogen, der vil bruge det rør, så bliver det jo ikke til noget.
Det skylder hr. Peter Kofod jo at være ærlig om.
Men hvis der er den interesse for det, skal vi da være klar i stedet for at give de job til nogle andre.
Peter Kofod (DF), 2025-10-23:
Tak for spørgsmålet.
Det er rigtigt, at det er to forskellige paradigmer.
Der er det, som regeringen og et flertal i Folketinget giver udtryk for, og det anerkender jeg fuldstændig, og så er der det, som Dansk Folkeparti og andre partier giver udtryk for.
Hvis jeg kunne bestemme, om det der brintrør skulle blive til noget, så kan jeg garantere hr. Jesper Petersen, at det ville blive taget af bordet lige på stedet.
Det er en rigtig dårlig idé, og det er en alt for dyr idé.
Hvis der på et eller andet tidspunkt var teknologien til at lave den form, og man sagde, at det var langt mere effektivt på den måde, og man vile have det, så var det nok en diskussion, man skulle tage den dag.
Man skulle nok ikke gøre det med de helt enorme risici, der er forbundet med det her, hvor det jo er et lille element ud af en meget stor kontekst, hvor usikkerheden og ikke mindst regningen er enorm.
Så jeg er imod det her brintrør, det er rigtigt.
Hvis vi skulle forære Syd- og Sønderjylland de her penge, og det synes jeg bare vi skal gøre, så lad os da give dem som helikopterpenge, så de kan bruge dem til noget praktisk og ikke et dumt rør til Tyskland.
Jesper Petersen (S), 2025-10-23:
For det er jo egentlig et opgør med en klima- og energipolitik, der faktisk også i dag har bragt os langt, og hvor rigtig mange mennesker også har en beskæftigelse.
Der er f.eks. vindindustrien, energieffektivisering osv., som følger i halen på det at lave den type af klima- og energipolitik, som vi fører i Danmark, og som vi også arbejder for uden for landets grænser.
Nu er det så brintrør, det handler om, og det kunne jo også være en kommende teknologi, som der kunne være en masse gavn ved, og som hr. Peter Kofod burde have et åbent sind for.
I hvert fald synes jeg, man skylder et svar til de mennesker, der bor i Syd- og Sønderjylland, hvor vi begge er valgt.
Der er der kommuner, der virkelig været glade for, at regeringen går videre med det her projekt, fordi der er en mulighed for ny industri og nye arbejdspladser, som man vil have gavn af i den landsdel, som vi begge to kommer fra.
Så jeg vil egentlig give ordføreren mulighed for at svare på dette spørgsmål: Hvorfor skal vi, hvis der dér ligger gode muligheder for solide danske arbejdspladser, så ikke være klar til at gribe dem?
Peter Kofod (DF), 2025-10-23:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at et stort flertal i Folketinget fører en politik, som vi i Dansk Folkeparti synes er uansvarlig, ineffektiv, gammeldags og for dyr, når man i stedet har nogle teknologiske muligheder i fremtiden, som står på spring, og som på langt bedre vis vil kunne tage hånd om klimaet, sørge for nogle mere effektive løsninger, hvor det går ud over færre mennesker.
Vi tror ikke på jeres havvind, vi tror ikke på jeres brintrør – det er jo det, det her forslag handler om, men det vil vi slet ikke have med at gøre – vi tror ikke på Energiø Bornholm.
Det eneste, det skaber, er et hul i kassen og nogle enorme regninger til danskerne efterfølgende.
Derfor er det også en fornøjelse for mig at stå her på talerstolen og sige nej tak til regeringens klima- og energipolitik, og det gør vi ved også at sige nej tak til det her forslag.
Tak, formand.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-10-23:
Det er altid en balance, når man skal lave sådan nogle opstramninger for at lave anlægsprojekter hurtigere.
Har man så ramt en balance, hvor der stadig væk er mulighed for borgerinddragelse, og at man kan lytte til kritik?
Det synes vi stadig er vigtigt.
Er vi så sikre på, at det her brintrør ikke bliver forsinket?
Nej, det er vi ikke sikre på.
Det er et kæmpe anlægsprojekt, at man skal anlægge noget nyt, men vi synes, at det er vigtigt at prioritere et europæisk brintsamarbejde, som kan være en del af fremtidens energiløsninger, og hvor man udveksler mere vedvarende energi og gør sig uafhængig af import af fossil energi fra Rusland, USA eller Mellemøsten, eller hvorend det skulle være fra.
Så vi betragter den her brintsatsning som værende en del af den vedvarende energiudbygning, og det er jo brint produceret på elektricitet fra vedvarende energikilder.
Så vi kan støtte lovforslaget.