runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Egelund (LA), 2018-10-04:
Tak for det.
Jeg vil også gerne kvittere for talen, særlig for den del, hvor hr. Kristian Thulesen Dahl drager en stemme ude fra samfundet ind i Folketingssalen, her i form af Jesper, som har noget på hjerte i forhold til den politiske situation.
Det synes jeg er rigtig godt.
Jeg synes altid, at vi skal lytte til de stemmer, som er derude.
Nogle andre stemmer, som er derude, og som også har noget på hjerte, er jo de danske virksomheder, som desperat mangler arbejdskraft, og som også gerne vil gøre det, hr. Kristian Thulesen Dahl peger på, nemlig at få de sidste danskere med ind på arbejdsmarkedet.
Men de siger også, at det ikke er nok.
Det er ikke nok til at dække det behov, de har, og derfor har de et dybfølt ønske om, at vi hjælper dem med bedre at kunne rekruttere fra udlandet.
Jeg vil egentlig bare gerne spørge helt enkelt: Hvad er hr. Kristian Thulesen Dahls svar til den stemme ude fra samfundet, altså de private virksomheder?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2018-10-04:
Det er grundlæggende, at de skal blive bedre til at bruge de mennesker, vi har i det danske samfund.
Jeg forstår godt, at nogle virksomheder kan synes, at det er mere besværligt at hjælpe folk, der måske har stået flere år uden for arbejdsmarkedet, ind på arbejdsmarkedet.
Jeg kan godt forstå, at man som virksomhed synes, det er mere tillokkende – og det bebrejder jeg ikke virksomhederne – hvis man kan finde en fra udlandet, som man automatisk kan putte ind i sin virksomhed, og som så kan fungere hundrede procent fra dag et.
Så det, at virksomheder gerne vil have et stort udbud af arbejdskraft og gerne fra hele verden, bebrejder jeg ikke dem.
Det er jo et helt logisk virksomhedssynspunkt.
Men sagen er, at herinde skal man jo ikke kun drive en virksomhed, man skal drive et land.
Så man skal have et land til at hænge sammen, og det skal vi også have hen over årene, både når det går buldrende godt med økonomien, men også når økonomien går knap så godt.
Hvis ikke vi bruger en højkonjunktur til at få alle med, også de mennesker, som ellers har meget svært ved at finde ind på arbejdsmarkedet, så fortaber vi faktisk en mulighed med højkonjunkturen.
For det er jo ikke sådan, at man ikke kan søge arbejdskraft udefra.
Det er der jo masser af muligheder for allerede i dag, og det er derfor, at vi netop nu har det vel højeste antal udlændinge nogen sinde, der arbejder i det danske samfund.
Så jeg er bare bange for, at når man åbner mere op for det, så fortaber man i virkeligheden den mulighed.
Christina Egelund (LA), 2018-10-04:
Jeg tror faktisk, det forholder sig omvendt.
Jeg tror faktisk, at virksomhederne ser modsat på det i forhold til den udvikling, som ordføreren beskriver.
Det er jo lettere for en dansk virksomhed i første omgang at tage en dansker ind – en, der bor lige rundt om hjørnet, kan sproget, kender samfundet, er integreret og har børn i skole og alt det her.
Det er jo umiddelbart lettere at integrere sådan en medarbejder i sin virksomhed.
Virksomhederne peger på, at vi har behov for ekstra hænder ud over at få de sidste danskere med – det sidste tror jeg vi er enige om at vi selvfølgelig skal løfte, særlig i en højkonjunktur, det er jeg helt enig i.
Men når virksomhederne peger på, at vi ud over det også har behov for ekstra hænder, mener hr. Kristian Thulesen Dahl så ikke, at vi også skylder at lytte til det, virksomhederne siger?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2018-10-04:
Selvfølgelig skal vi lytte, både til Jesper, som jeg fremhæver, og til Gudrun, der blev nævnt tidligere her, og til alle dem, som statsministeren har nævnt gennem de seneste talere, og til virksomhederne.
Selvfølgelig skal vi da det.
Så kan man jo undre sig lidt over hele den her diskussion om det her med, om der er mulighed for, at virksomhederne i dag kan hente arbejdskraft udefra.
Ja, det er der.
Det er jo derfor, vi aldrig har haft så mange udlændinge, der arbejder i det danske samfund, som vi har nu.
Mere end hver femte, der bor i København, er født i udlandet, så det er jo ikke sådan, at udlændinge ikke kommer til Danmark.
Men er der noget omkring København, der også udfordrer vores sammenhængskraft i forhold til, hvad det er for nogle ting, der rører sig, hvis der kommer mange udlændinge til?
Selvfølgelig er der da det.
Det skal vi da også have blik for.
Til det der med, at nu går man ned, hvad angår indkomstniveauer, vil jeg sige: Man kan hente alle dem, man vil, fra EU.
Der kan man hente alle de arbejdere, man vil.
Der er ingen krav.
Og så kan man i øvrigt hente folk fra tredjeverdenslande, hvis man vil give dem en løn på 418.000 kr. om året
alt inklusive
Så man har jo i dag muligheder for at hente folk udefra, hvis man vil.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-10-04:
Og tak for talen.
Jeg vil med det samme sige, at jeg godt kan skrive under på, at Dansk Folkeparti faktisk har ret god humor, for jeg kender flere af Dansk Folkepartis medlemmer, som har en ganske glimrende humor.
Så jeg synes ikke, at ordføreren skal underkende det talent i partiet.
Når man har set citater fra Dansk Folkeparti, kan man godt blive lidt usikker på, hvad Dansk Folkepartis klimapolitik er – helt konkret, i forhold til om klimaudfordringerne er menneskeskabte eller ikke er menneskeskabte – og jeg har lyst til at få et klart svar i dag.
Hvad er Dansk Folkepartis holdning?
Er det menneskeskabt?
Eller er det ikke menneskeskabt?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2018-10-04:
Tak for spørgsmålet, og også tak for, at det er blevet bemærket, at vi faktisk har humor.
Det er jeg glad for.
Nu er det ikke nødvendigvis mig, men i partiet findes der folk med humor.
Det er jeg glad for at hr. Uffe Elbæk understreger.
Så må vi se, om vi kan finde den frem.
Jeg tror fuldt og fast på, at der også er klimaforandringer, der er menneskeskabte.
Jeg er ikke en, der render rundt og siger, at alle de klimaforandringer, der finder sted, er naturlige.
Menneskers påvirkning er der også.
Det, som der i diskussionen selvfølgelig kan være svært helt at få hold på, er, hvor meget af hvad.
Jeg tror måske mest på, at vi med hensyn til noget af det menneskeskabte i forhold til klimaforandringerne får fremskyndet nogle ting i klimaforandringerne, måske nogle klimaforandringer, der ville komme på lang sigt, men som så sker hurtigere og mere drastisk på grund af menneskelig aktivitet.
Man kan sige, at det forsigtighedsprincip, man så skal lægge ned over det, når man kan se det her, selvfølgelig vil være at prøve at arbejde konstruktivt med det her i Folketinget.
Hvad gør vi så?
Hvad tager vi af initiativer?
Det er jo den måde, Dansk Folkeparti har tacklet det på.
Det er også derfor, at hele Folketinget lige før sommerferien, den 29. juni, f.eks. indgik en energiaftale; jeg tror, at man i andre lande misunder os lidt for, at vi i Danmark faktisk kan lave sådan en aftale i enighed, som peger 30-40 år frem i forhold til energipolitik.
Det er jo udtryk for, at vi synes, det er fint, at vi også tager nogle initiativer på det område.
Jacob Mark (SF), 2018-10-04:
I SF er vi optaget af at sikre, at der er færre studerende end i dag, der er pressede.
Vi kan se, at de er pressede af de strukturer, vi har lagt ned over dem, med at de skal hurtigt igennem uddannelsessystemet, og vi er også optaget af at have et uddannelsessystem, hvor man kan blive klogere hele livet.
Derfor var vi så meget imod uddannelsesloftet, som man jo vedtog i 2016, for det betyder, at en sygeplejerske, der er uddannet, og som finder ud af, at vedkommende gerne vil være lærer, ikke kan få lov til det, eller at en pædagog, der er uddannet og lige pludselig finder ud af, at vedkommende egentlig gerne vil bruge sine kompetencer til at blive socialrådgiver, ikke kan få lov til det.
Vi synes, at det strider imod sund fornuft, at man ikke kan blive klogere i vores uddannelsessystem.
Der er et flertal imod uddannelsesloftet, allerede så kort tid efter at det blev indført.
Socialdemokratiet og Liberal Alliance er nu også imod uddannelsesloftet og har sagt, at det skal afskaffes.
Så kom jeg egentlig til hr. Kristian Thulesen Dahl allerede i tirsdags og sagde, at nu ville jeg stille det her spørgsmål, fordi jeg gerne vil give Dansk Folkeparti chancen for også at sige: Ja, lad os nu få afskaffet det uddannelsesloft.
Nu er jeg simpelt hen så spændt, for jeg har ventet de her 2 dage og har sagt til alle folk: Kig med, når hr. Kristian Thulesen Dahl for åben skærm afskaffer uddannelsesloftet en gang for alle.
Så hvad er egentlig Dansk Folkepartis holdning til uddannelsesloftet?
Kan vi finde på at afskaffe det?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2018-10-04:
Vores holdning er, at vi støtter den nuværende statsminister også som statsminister efter et kommende valg, men som statsminister for en nydannet regering.
Det er klart, at den ultimative måde, som vi kan fremprovokere det på, er i givet fald at få en dronningerunde.
Sådan er det.
Sådan er de parlamentariske vilkår.
Det her ved hr. Morten Østergaard virkelig noget om, for det er noget, som Det Radikale Venstre – tror jeg – har læst op på op til hvert valg for at vide, hvordan de skulle stille sig efter et folketingsvalg.
Så må jeg bare sige til det om ansættelse i ældresektoren, at mit svar jo netop gik ud på – og det er også i forhold til det citat fra FOA – at de med ikkevestlig baggrund, der er i Danmark, som har permanent opholdstilladelse i Danmark, og hvoraf mange er her med et dansk statsborgerskab, da skal ud at arbejde.
Det bliver sagt, som om vi i Dansk Folkeparti synes, det er vigtigt, at vi fastholder dem uden for arbejdsmarkedet.
De skal da i arbejde.
De skal da bestille noget.
Altså, hvad er det for noget?
Hvad er det for noget at sætte spørgsmålstegn ved om de skal?
Det skal de da.
Om det er i ældreplejen eller andre steder, de skal bidrage, må vi jo så finde ud af, men de skal da ud at bestille noget.
Morten Østergaard (RV), 2018-10-04:
Det må hr. Kristian Thulesen Dahl jo tage op med FOA.
Jeg citerede bare formanden for den sektor, som er en del af FOA, for at være bekymret for manglende arbejdskraft på det her område, og at han glædede sig over, at det havde været muligt at ansætte en række folk med ikkevestlig baggrund, fordi man ellers ville have manglet endnu flere.
Så lad os da glæde os over det i stedet for at blive så ophidsede.
Men det er så måske muligt at få svar på det konkrete spørgsmål: Vil man vælte den siddende statsminister efter et folketingsvalg?
Jeg spørger, for da der for en 10 år siden også var valgkamp i Danmark, sagde fru Pia Kjærsgaard ved den lejlighed til hr. Naser Khader, at nu måtte man ligesom bestemme sig, for man kunne ikke spille et dobbeltspil.
Der sagde fru Pia Kjærsgaard: »Man kan ikke på den ene side sige, at Anders Fogh Rasmussen er statsministerkandidat og sige, at man vil have en dronningerunde. Enten det ene eller det andet. En dronningerunde betyder, at Anders Fogh skal gå af.«
Det sagde fru Pia Kjærsgaard dengang.
Nu hedder statsministeren så Lars Løkke Rasmussen, men synspunktet er jo ikke hr. Naser Khaders eller det hedengangne Ny Alliances.
Det er jo Dansk Folkepartis.
Derfor spørger jeg bare: Er det meningen, at statsministeren efter et folketingsvalg skal gå af?
Forlanger Dansk Folkeparti stadig væk en dronningerunde?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2018-10-04:
Jeg oplever også, at vi har en fælles ambition her.
Det er derfor, jeg er så interesseret i at få at vide, hvad hr. Kristian Thulesen Dahl egentlig forventer af sine partnere i regeringen.
Når de nu går ud og siger noget, der er så diametralt modsat af det, vi kan stå og etablere en fælles forståelse om her, nemlig at det ikke er et spørgsmål om dumme kommunalpolitikere – det er det ikke – men et spørgsmål om, at de hvert eneste år, når budgettet skal lægges, ikke sidder og diskuterer, hvor de kan gøre det bedre i deres by og deres kommune, men mere diskuterer, hvor de kan finde pengene i år, så går det ud over vores børn, vores syge, vores ældre.
Jeg synes, det er uværdigt.
Så hvad er det, hr. Kristian Thulesen Dahl forventer, hvis det nuværende flertal fortsætter?
Morten Østergaard (RV), 2018-10-04:
Hr. Kristian Thulesen Dahl talte jo meget om de ældre og om behovet for medarbejdere i ældreplejen.
Det er egentlig et interessant eksempel, for hvis man gennemførte Dansk Folkepartis integrationspolitik, skulle folk, der kommer hertil, jo ikke arbejde.
De skal spærres inde og vente; der skal være stop for integrationen.
Men sidste år – i hvert fald fra 2016 til 2017 – blev der ansat flere med ikkevestlig baggrund i ældresektoren end medarbejdere med dansk baggrund.
Det har glædet ikke mindst sektorformanden i FOA, Torben Klitmøller Hollmann, som siger: »Vi har behov for, at der er mange, der søger ind på det her område, fordi der i den kommende årrække kommer til at mangle enormt mange inden for sosu-området.«
Derfor er der jo det problem med Dansk Folkepartis politik på det område, at den ikke rigtig hænger sammen.
Man vil gerne gøre noget for de ældre, men flygtningene må ikke blive integreret, medarbejderne må ikke hentes i udlandet, og til sidst kommer de ældre til at sidde og vente på at få den hjælp, de har brug for.
Derfor er det jo bedrøveligt, at man endnu en gang her på Folketingets første fælles arbejdsdag med åbningsdebatten ruller sømmåtten ud for at forhindre regeringen i at gennemføre sin økonomiske politik på det her område – en politik, som kunne afhjælpe også den her situation.
Det fører jo frem til det naturlige spørgsmål, som jeg kan stille til hr. Kristian Thulesen Dahl: Er det stadig væk sådan, at selv om Dansk Folkeparti støtter regeringen, så vil man efter et valg forlange en dronningerunde, og at statsministeren skal gå af?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2018-10-04:
Nu har jeg har haft lejlighed til at opholde mig på Manhatten i New York i nogle dage, og jeg har set, hvad der rører sig der, og hvad det er for nogle benzinforbrugende biler, der kører rundt, og airconditionanlæg, der buldrer løs hele tiden, og oplyste vinduer i stort set alle kontorer, jeg kunne få øje på, også om natten, selv om der ikke var folk i dem, osv.
– altså, det er bare for lige at sætte det ind i proportioner.
Den diskussion, vi tit har i Danmark, handler om, hvor langt vi så skal gå foran i forhold til alle andre, fordi man siger, at vi nu også skal sørge for at redde kloden i forhold til klimaforandringer.
Der tillader vi os bare at være den stemme i klassen, der en gang imellem lige stiller spørgsmålet: Hvad har det af betydning for den enkelte dansker, når det ses i det perspektiv, at det er i forhold til, hvad der er Danmarks andel af alt det her?
Så det er slet ikke et spørgsmål om, at vi ikke er med på, at der tages initiativer, og at vi også i fremtiden vil være at finde blandt kredsen af partier, der tager ansvar i den her sammenhæng.
Men vi synes også bare, at der skal være plads til at stille de her lidt mere kritiske spørgsmål med hensyn til, hvordan vi rent faktisk udmønter det i praksis, og hvad det betyder for den enkelte dansker.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-10-04:
Det står stadig væk uklart efter det svar, som ordføreren gav mig lige før.
Der er noget, jeg ikke forstår, i forhold til Dansk Folkeparti, som ellers bekymrer sig rigtig, rigtig meget om, hvor mange flygtninge der kommer til Europa og måske dermed også til Danmark.
For hvis vi læner os op ad FN's tal, ved vi, at hvis vi ikke gør noget hurtigt nok, når det handler om klimaforandringer, vil vi omkring 2050 have 250 millioner flygtninge på grund af klimaforandringer.
Så jeg forstår ikke, at Dansk Folkeparti ikke har større ambitioner på det her område end det, vi i hvert fald normalt hører.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2018-10-04:
Jeg bliver nødt til at svare på det, hr. Morten Østergaard rent faktisk spørger om, nemlig FOA's tal.
Nu kommer der lige til sidst en stor diskussion om de parlamentariske forhold efter et valg, men FOA's tal viser, at der, hvis de af FOA's medlemmer, som er på deltid, men som ønsker at komme på fuldtid, får lov til det, ligger omkring 2.500 stillinger i det.
Hvornår kommer man i sving?
Jeg tror, at beskæftigelsesgraden hos kvinder fra ikkevestlige lande, der er i Danmark, vel er 47 pct.
Det er jo ikke flygtninge, der er her på midlertidigt ophold, men det er nogle, der er her permanent.
Hvorfor får man ikke dem ud på de arbejdspladser, før man begynder at snakke om, at det er meget, meget vigtigt at få flygtninge, der kommer hertil og er her i en periode, integreret hurtigst muligt?
Hvorfor får man ikke dem, der er her permanent, og som er kommet for mange år siden, sat i sving?
Hvis arbejdsmarkedet skriger på den arbejdskraft, er det da med at komme i gang med at få sat de her mennesker i sving.
Det vil gavne samfundsøkonomien, det vil da også gavne de menneskers selvværd, og det vil skaffe arbejdskraft.
Men den arbejdskraft, vi har i det danske samfund, som ikke bliver brugt i dag, er man ikke så optaget af at sætte i sving.
Man er mere optaget af, at der bliver hentet ny arbejdskraft udefra.
Det synes jeg er forkert.
For det har været åbenlyst gennem årene, at vi har syntes, at det har været grundlæggende forkert, at man har udhulet bl.a. folkepensionisternes økonomi gennem satspuljen.
Men vi har respekteret, at der var et flertal her i Folketinget, der havde det synspunkt, at det her system skulle fungere, og vi har så den holdning, at det er bedre, at vi er med til at fordele de penge, der kommer ud af det, end at stå udenfor.
Men når vi tager det op her i efteråret, er det jo, fordi vi synes, at tiden nu er kommet til, at det må være muligt at få et flertal her i Folketinget til at erkende, at systemet er uholdbart.
Man skal ikke år efter år udhule folkepensionisternes og førtidspensionisternes økonomi
, og det er derfor, vi har sat det på dagsordenen i de finanslovsforhandlinger, der skal være her i de kommende uger og måneder, for at prøve at få gjort op med det her system, så i det mindste den udhuling, der finder sted af folkepensionisters og førtidspensionisters økonomi, stoppes.
Så er det jo rigtigt, at der er en diskussion om: Hvad så med det, man har mistet undervejs osv.?
Det må vi jo kigge på, men vi skal have stoppet den her udhuling af pensionisternes økonomi.
Og det håber vi meget at der vil være et flertal her i Folketinget der vil bakke os op i.
Britt Bager (V), 2018-10-04:
Jeg mener absolut, at regeringen fører en økonomisk politik, som er i overensstemmelse med det, vi i Venstre vil.
Vi har ført en politik, der går på to ben, i den tid, vi har siddet i regering.
Det har vi jo gjort, fordi vi er af den overbevisning, at der skal skabes vækst i de private virksomheder, for at der er råd til velstand og velfærd.
Der er ikke noget inde i min mave, der slår knuder, når jeg taler om vores økonomiske politik, tværtimod.
Morten Østergaard (RV), 2018-10-04:
Det er jo skidt nyt for alle dem på landets uddannelsesinstitutioner, som så må se frem til, at hvis regeringen fortsætter eller bliver skiftet ud med Dansk Folkeparti – eller hvordan det nu er – så vil massive besparelser på uddannelse fortsætte, fordi man ikke kan øge råderummet med f.eks. udenlandsk arbejdskraft.
Det er man tilfreds med, det giver ingen knuder i maven hos fru Britt Bager.
Derfor kunne jeg have lyst til at spørge: Hvad så med internationale studerende?
Giver det heller ingen knuder i maven, når nu regeringen så målrettet griber ind over for uddannelsesinstitutionernes mulighed for at være en del af internationaliseringen, og når man målrettet går ind og siger til universiteterne, at de udover at skulle klare sig for færre penge heller ikke længere må tiltrække de udenlandske studerende, som kunne have lyst til at komme til Danmark og bidrage til det internationale studiemiljø og måske endda bidrage til det danske samfund, hvis de bliver hængende bagefter?
Er det også bare noget, som er dejligt, og som man kan se frem til i et uendelig antal år, hvis Venstre fortsætter?
Britt Bager (V), 2018-10-04:
Der var mange ting i det, hr. Morten Østergaard spurgte om her.
Altså, mig bekendt har Dansk Folkeparti ikke noget ønske om at spare på uddannelsesområdet, på erhvervsskolerne.
Det fornemmede jeg bare i det spørgsmål, som hr. Morten Østergaard stillede.
Det er ikke noget, jeg har bemærket, at Dansk Folkeparti har nogen planer om – nu skal man jo ikke sige for meget her før finanslovsforhandlinger – altså at Dansk Folkeparti vil komme med et ønske om, at vi ikke må styrke erhvervsskolerne.
Det har jeg ingen fornemmelse af.
Når vi har spillet ud med at styrke erhvervsskolerne, er det jo, fordi, som jeg sagde i min tale, at det er vigtigt, at vi har kloge hænder.
Det er vigtigt, at vi i Danmark også har sosu-assistenter, har folk til at ekspedere i butikkerne, har håndværkere, der kan komme og reparere vores hus.
Det er hamrende vigtigt.
Der er efterspørgsel på det, og det er derfor, vi er kommet med et meget ambitiøst erhvervsskoleudspil til 2,1 mia. kr.
Serdal Benli (SF), 2018-10-04:
Tak for det.
Udlændinge- og integrationsministeren har jo meddelt, at Danmark for tredje år i træk skal afvise at tage ansvar for nogle af verdens svageste flygtninge, nemlig FN's kvoteflygtninge.
Dem har Danmark jo historisk set taget beskedne 500 af om året som en del af vores grundlæggende internationale ansvar.
Ministeren begrundede endnu en gang sin beslutning med, at der er brug for et pusterum, fordi tilstrømningen til Danmark har været så stor, at vi end ikke kan hjælpe de 500 flygtninge, der har allermest brug for det.
Men i starten af året pralede ministeren ellers med, at antallet af asylansøgere, der kom til Danmark i 2017, var det laveste i 9 år, som ordføreren også udtrykte det tidligere.
Hvorfor mener Venstre ikke, at vi kan tage vores del af det internationale ansvar og gøre ligesom alle andre lande, vi sammenligner os med, nemlig tage kvoteflygtninge?
Britt Bager (V), 2018-10-04:
Der er to ting at sige her: Vi praler ikke med noget som helst.
Vi fremfører faktuelt, at der i 2017 var 3.500 asylansøgere.
Det er vi selvfølgelig stolte af, fordi vi har strammet udlændingepolitikken 98 gange for at rette op på de fejltagelser, den tidligere regering gjorde, hvor det bare væltede ind over grænserne med flygtninge.
Så derfor står jeg fuldt og fast på mål for den udlændingepolitik, vi har ført indtil nu.
Når vi så ikke åbner op for kvoteflygtninge, er det jo, fordi vi stadig væk har en udfordring at løse i forhold til integrationen.
Serdal Benli (SF), 2018-10-04:
Venstre mener altså, at vi ikke magter at integrere det laveste antal flygtninge i 9 år, hvis vi tager imod yderligere 500 kvoteflygtninge.
Så er spørgsmålet, hvor Venstre har det indtryk fra.
Er Venstre dermed uenig med sine egne Venstreborgmestre, når de udtaler, at flygtningesituationen nu er så meget under kontrol, at kommunerne godt kan overkomme at modtage kvoteflygtninge igen?
Altså, dem, som rent faktisk har ansvaret for integrationen ude i kommunerne, siger, at det var rart med et pusterum, men nu er de sådan set klar igen.
Britt Bager (V), 2018-10-04:
Det er jo ikke de 3.500, der udgør det hele her.
Det er jo også fortidens synder; det er alt det, der skete tidligere.
Det er alle de flygtninge, der kom hertil tidligere, og det er jo, fordi der ikke er blevet taget fat på integrationen tidligere.
Så det er jo ikke de 3.500, der udgør det hele.
Men så vil jeg også gerne betrygge ordføreren og sige, at hvis vi på et eller andet tidspunkt får styr på det her – får styr på at få integreret de flygtninge, der er her, i højere grad – så vil vi naturligvis se på kvoteflygtninge, men det bliver ikke lige nu.