runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-01-21:
Jeg har også hørt skatteministeren på et tidspunkt meget lang tid tilbage sige, at der var nogle signaler i gang, men derefter har jeg ikke opdaget noget som helst.
Og jeg synes ellers, jeg er rimelig god til at opfange signaler.
Så det var derfor, jeg ville høre, om ordføreren selv havde opdaget noget.
Men ellers er jeg rigtig glad for, at ordføreren vil være med til at lave noget sammen med Venstre på det område her, hvis nu den nuværende regering ikke lige når til det.
Kathrine Olldag (RV), 2021-01-21:
Det kommer selvfølgelig an på, hvad Venstre finder på.
Men det vil jeg gerne drikke en kop kaffe med ordføreren over.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-01-21:
Jeg har fuld forståelse for, at man har svært ved at svare på det med et ja eller nej, for det er jo rigtigt nok, at det ikke er en del af det her lovforslag.
Men det er jo en hastelov, hvor vi hurtigt prøver at udmønte nogle ting for at hjælpe virksomhederne med deres likviditet, og det er egentlig i samme boldgade.
Det er egentlig derfor, at jeg ville prøve at få en holdningstilkendegivelse, om vi kan arbejde videre med det.
Men lad os kigge videre på det i udvalgsarbejdet.
Jeg synes bare, det kunne være vigtigt, hvis vi kunne hjælpe mange af de små virksomheder, der er rigtig pressede i forhold til at betale her den 1. marts.
Troels Ravn (S), 2021-01-21:
Jamen tak for spørgsmålet.
Jeg vil henholde mig til, at forslaget her omfatter en ny låneordning, som kan styrke de små og mellemstore virksomheders likviditet.
Jeg vil foreslå, at Dansk Folkeparti under lovbehandlingen fremsætter det forslag, som her bliver anført.
Som jeg forstår det, er det af flere årsager ikke muligt at genåbne det med en udskydelse af momsindbetalingen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-01-21:
Tak for talen, som jeg i høj grad er enig i.
Jeg vil egentlig spørge om noget lidt andet, for det er jo en førstebehandling af de her coronahjælpepakker.
Jeg vil høre om Socialdemokratiets holdning til, at man får puttet en udskydelse af betalingsfristerne ind i det her, for der er jo rigtig mange små virksomhedsejere, som skal betale moms her den 1. marts.
Det er noget, der blev udskudt med en tidligere hjælpepakke, men dengang blev fristen jo sat, fordi vi regnede med, at vi sådan set var ved at komme ud af krisen, så man ville have likviditet til at betale den her moms.
Men nu er vi jo i en ny nedlukning, så jeg vil egentlig høre, hvad den socialdemokratiske ordførers holdning er til, at vi i den her omgang prøver at få med, at momsfristen bliver yderligere udskudt, eller at man eventuelt får mulighed for at lave en afdragsordning, for der er rigtig mange små virksomheder derude, som har problemer med at betale deres moms her den 1. marts.
Troels Ravn (S), 2021-01-21:
Tak for ordet, formand.
Med det her lovforslag foreslår regeringen at indføre en ny låneordning, så vi kan styrke små og mellemstore virksomheders likviditet i en tid, hvor der er hårdt brug for det.
Forslaget er et led i aftalen om genåbningen af generelle kompensationsordninger under covid-19.
Herudover foreslås det, at betalingsfristen i medio april for registreringsafgift af motorkøretøjer udskydes til medio november 2021.
Det skal styrke bilbranchens likviditet, der er presset grundet tiltagene for at mindske spredningen af coronavirus og de ændrede regler for indbetaling af registreringsafgiften som følge af aftalen om grøn vejtransport, som sikrer, at den grønne omlægning af bilafgifterne får virkning hurtigst muligt.
Vi står, som alle ved, stadig i en meget alvorlig situation i coronaepidemien.
Det kan særlig mærkes i erhvervslivet, ikke mindst i de små og mellemstore virk somheder.
Det er en afgørende prioritet for Socialdemokratiet, at vi holder hånden under virksomhederne i denne tid.
Derfor har regeringen sammen med brede flertal i Folketinget lavet hjælpepakker, styrket virksomhedernes likviditet og gennemført genopretningstiltag.
Hjælpen skal følge med restriktionerne, som sikrer, at vi fastholder kontrollen med covid-19.
Lovforslaget udvider den allerede indførte momslåneordning for små og mellemstore virksomheder og giver dem mulighed for at tage et rentefrit lån svarende til den A-skat og det arbejdsmarkedsbidrag, de skal afregne i januar 2021.
Det forventes især at hjælpe virksomhederne i den hårdt pressede oplevelsesøkonomi.
Det er selvfølgelig vigtigt, at pengene kommer hurtigt frem til virksomhederne, der har brug for dem.
Forventningen er, at lånet allerede kan udbetales i starten af februar, såfremt vi får en hurtig lovgivningsproces og godkendelse fra Europa-Kommissionen.
Den anden del af lovforslaget handler som nævnt om at rykke betalingsfristen for registreringsafgiften af motorkøretøjer m.v. til medio november.
Det vil styrke bilbranchens likviditet med op mod 1,5 mia. kr. og afhjælpe de likviditetsproblemer, branchen aktuelt kunne stå i.
Alt i alt er det et vigtigt forslag, som er med til at holde hånden under små og mellemstore virksomheder og sørge for, at pengene kommer hurtigt ud at arbejde i et hårdt presset erhvervsliv.
Det her handler om virksomhederne, og det handler om arbejdspladser.
Vi skal undgå konkurser, og vi skal undgå, at mennesker bliver ledige.
Et erhvervsliv, som virkelig kæmper en brav kamp i denne særlige tid, hvor coronapandemien fortsat hærger.
Socialdemokratiet bakker selvsagt op om forslaget.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-01-21:
Vil det sige, at jeg hører skatteministeren sige, at man helt sikkert vil tænke på transportvirksomheden i Brovst, og at man godt kan se, at der er udfordringer der?
Og vil det sige, at vi ikke skal stå her igen, og at skatteministeren faktisk er endt med så at tage livet af transportvirksomheden i Brovst?
Eller hvad hører jeg skatteministeren sige om det her?
For anerkender skatteministeren, at der er forskel på lige netop den lille transportvirksomhed i Brovst og den store i Roskilde?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-21:
Når vi forsøger at have en debat om, at det i en tid og en situation, hvor erhvervslivet er udfordret af den økonomiske krise, som er en følgesvend af den sundhedsmæssige krise, som coronaen har skabt, ikke nytter noget, at man indfører nogle strukturer i det danske samfund, som slår virksomhederne ned, som tager penge fra dem, fordi man gerne vil bruge flere penge i det danske samfund i fremtiden, så er svaret fra regeringen altid, og det hørte vi også nu fra skatteministeren, at den lige nu i de her coronamåneder giver en masse tilskud.
Men det er sådan set ikke det, som det handler om.
For det handler om, at svaret på den økonomiske krise lige nu ikke kan være, at vi i al fremtid gør strukturerne i Danmark dårligere for virksomhederne.
Og det vil sige, at det byrdestop, som vi foreslår, jo er et stop for, at regeringen langsigtet laver om på strukturerne i det danske samfund, så det bliver ringere for virksomhederne at drive virksomhed i Danmark.
Vil skatteministeren forholde sig lidt til det i stedet for blot at tale om regeringens midlertidige foranstaltninger i de her coronamåneder?
Morten Bødskov (S), 2021-01-21:
Jeg taler jo ikke kun om de midlertidige foranstaltninger.
Den bliver understøttet af skattelettelser til dansk erhvervsliv frem til 2025
samlet set på brutto 5,3 mia. kr., tror jeg det er.
Det er en kæmpe omstilling af vores skatte- og afgiftssystem.
Vi understøtter i 2021 og 2022 virksomhedernes også muligheder for at investere i forskning og udvikling med et stort milliardbeløb, som er med til – om man vil – at fremme og forcere forskningen og udviklingen i dansk erhvervsliv og dermed fremme en konkurrencefordel for dansk erhvervsliv.
Så det billede, der bliver tegnet, er jo ikke rigtigt, og hvis man endelig skal blive ved det kortsigtede, er virkeligheden jo også den, at hvis vi ikke gjorde, som regeringen gør nu, og vi ikke havde ført den ekspansive finanspolitik, som vi har gjort, og ikke holdt hånden under næsten 80.000 job, så var kagen blevet mindre.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-21:
Når man snakker om de byrder, som er pålagt dansk erhvervsliv, så nytter det jo ikke noget, at regeringen hele tiden siger, at man her gør byrderne mindre, uden at tale om de steder, hvor regeringen gør byrderne større.
Altså, regeringens bruttoskattelettelser er jo netop ikke en nettovirkning af regeringens politik.
Regeringens politik netto for dansk erhvervsliv og for danske borgere er, at man øger skatterne for omkring 11 mia. kr. i de her år og måneder.
Det er da et problem, og det vil jeg gerne have skatteministeren til at forholde sig til.
Morten Bødskov (S), 2021-01-21:
Det er der ingen tvivl om der er, og det er også derfor, vi har skrevet ind i aftalen – som Venstre kan se – at det er et af de elementer, vi kommer til at vende tilbage til og sikre, at det mål, vi har om at hente 1 mia. kr. ekstra fra lastbilsafgiften, om man vil, skal endeligt tilrettelægges, således at det selvfølgelig afspejler, hvor i landet man kører, og på hvilke veje man kører.
Troels Ravn (S), 2021-01-21:
Der har vi jo en helt fælles og tydelig mission.
For regeringen og for Socialdemokratiet står det allerøverst, at vi i den her pandemitid med corona og covid-19 gør alt, hvad vi overhovedet kan, for at sikre vores virksomheder – det er de små, mellemstore og store virksomheder – mod konkurser og mod tab af arbejdspladser.
Det har enorm betydning for hele vores samfund og for det enkelte menneske.
Derfor tager vi også de her tiltag.
Vi laver de her hjælpepakker.
Vi tager de tiltag, som vi vurderer er de rigtige i forhold til situationen.
Carl Valentin (SF), 2021-01-21:
I forslagets ene del beder man grundlæggende regeringen om at tilbagerulle dens egen politik.
Det synes jeg ville være en meget mærkværdig beslutning at træffe.
Den anden del er et såkaldt byrdestop, der rigidt vil forhindre os i at føre progressiv politik.
I den debat var jeg egentlig enig med hr. Ole Birk Olesen i, at politik ikke pr. definition er ufinansieret, bare fordi man finansierer det gennem råderummet, men lad mig dog alligevel påpege, at B-forslagene fra den her og sidste uge fra Liberal Alliance ville koste staten næsten 10 mia. kr., og det skulle også tages fra råderummet.
For bliver man ved med at bruge den samme finansieringskilde hver eneste gang, har man jo ikke en samlet økonomisk politik.
Man har bare en hel masse forslag med den samme finansiering.
Vi kan ikke støtte forslaget her.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-21:
Det var noget andet, hvis man nu vedtog selskabsskattelettelser og man så tog finansiering fra det økonomiske råderum, for så kunne man ikke derefter bruge det.
Men hvis du har 100 kr. i din lomme og du så vælger ikke at købe en chokoladebar, så kan du jo godt vælge at bruge de 100 kr. på at købe en pose chips, for så har du ikke brugt dem.
Så hvis man ikke har brugt pengene og forslaget ikke er stemt igennem, kan man jo godt pege på det som finansiering af noget andet.
Carl Valentin (SF), 2021-01-21:
Nej, hr. Lars Boje Mathiesen, det mener jeg faktisk ikke at man kan.
Jeg synes, det ville være mærkværdigt, hvis SF fremsatte det ene beslutningsforslag efter det andet, hvor vi hver eneste gang pegede på f.eks. en formueskat som finansieringsmodel, for så havde vi jo ikke en klar politik om, hvad vi egentlig gerne ville gøre, hvad vi ville bruge en formuebeskatning til at finansiere.
Derfor har vi f.eks. i lang tid sagt, at vi gerne vil finansiere minimumsnormeringer i vores plan gennem en formueskat.
Nu er der så kommet minimumsnormeringer, men uden en formueskat, og så kan vi selvfølgelig bruge den finansiering til noget andet, det er klart.
Men hvis man vil have en samlet økonomisk politik som parti, kan man ikke bruge råderummet hver eneste gang, man stiller politiske forslag, for så har man jo ikke en klar prioritering.
Så er det simpelt hen for nemt.
Altså, man må komme med et bud på, hvordan man vil finansiere sine ting, og så må man holde nogenlunde fast i det.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-21:
Kan man måske få hr. Rune Lund til at forholde sig til det forhold, at der i Danmark sker en enorm overuddannelse af folk?
Der er folk, der går på lange videregående uddannelser og spilder år af deres liv, mens de lever af det offentlige og modtager en offentlig ydelse på en uddannelse inden for noget, som de aldrig nogen sinde bruger senere hen, når de får deres eksamensbevis.
Og kan hr. Rune Lund også forholde sig til alle de mange, der er på forskellige former for ledighedsydelser, og som får at vide, at til gengæld for at modtage de her ydelser skal de sætte sig på en skolebænk, hvor de sidder umotiverede og modtager undervisning, som de heller aldrig kommer til at bruge til noget?
Rune Lund (EL), 2021-01-21:
Det, der er udfordringen for vores samfund lige nu og her, er ikke, at der er for meget uddannelse – det er, at der er for lidt.
Og der, hvor vi i høj grad skal sætte ind nu, er at kigge på mange af de ufaglærte, vi har, som har brug for at få hjælp og økonomisk mulighed for at uddanne sig videre, så vi kan få mere faglært arbejdskraft.
Det er noget, vi har rigtig meget brug for, også i forhold til den grønne omstilling, og det er noget, som har været vigtigt for Enhedslisten at få ind, bl.a. i forbindelse med finanslovsforhandlingerne og den tilhørende stimulipakke, hvor der jo bl.a. er fokus på grøn efteruddannelse, men hvor der også er mulighed for, at man kan få en højere dagpengesats, på 110 pct., hvis man efteruddanner sig til sosu-assistent f.eks. I forhold til om der skulle være nogen grupper i samfundet, der bliver overuddannet, må man bare sige, at hvis vi ser på ledighedsstatistikkerne for akademikere bredt set – og det gælder også humaniora, som jeg tror hr. Ole Birk Olesen nok i virkeligheden henviser til – er ledighedsprocenten, også for folk, der har læst humaniora, meget lav.
Så jo højere uddannet du er, jo nemmere har du ved at finde et arbejde, og det kan man tydeligt læse ud af ledighedsstatistikkerne.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-21:
Spørgsmålet er jo ikke, om man får et job, spørgsmålet er, om man får et job, hvor den uddannelse, som man har brugt meget af sin tid på og store dele af samfundets ressourcer på, bliver brugt til noget, der er gavnligt for en selv og for samfundet.
Og en, der har læst historie og efterfølgende tilbringer hele sit liv med at fungere som tjener på en restaurant, har spildt 5 år af sit liv – i hvert fald i forhold til det, som hr. Rune Lund påstår, altså at uddannelse retfærdiggør en stor skattebetaling og mange byrder på erhvervslivet.
Erhvervslivet får ikke nogen gavn ud af, at tjeneren har læst historie.
Og det er helt sikkert sådan, at der i stort omfang sker overuddannelse i samfundet, og at vi bruger uddannelsesinstitutionerne, ikke på en måde, der gavner erhvervslivet, men på en måde, hvor vi parkerer folk, som ellers ville være passive på offentlig forsørgelse – så parkerer vi dem på noget, vi kalder en uddannelse.
Rune Lund (EL), 2021-01-21:
Jeg er ikke enig i det generelle billede, som jeg synes hr. Ole Birk Olesen tegner af vores uddannelsessystem.
Jeg ved ikke, om Liberal Alliance så mener, at man skulle skære i uddannelsessystemet for så at bruge pengene på topskatterabatter, eller hvad man har forestillet sig.
Jeg vil bare sige, at en helt afgørende årsag til, at Danmark kan det, vi kan, er, at vi har en meget veluddannet arbejdskraft, og det kræver også uddannelse.
Og hvis man begynder at save den gren over, som man sidder på, nemlig uddannelse, men også forskning, så er det i hvert fald ikke økonomisk logik og sund fornuft, der ligger bag den slags tanker.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-01-21:
Vi kan støtte beslutningsforslaget.
Men ellers er vi jo modstandere af, at skattetrykket stiger, og vi er modstandere af, at regeringen bliver ved med at indføre nye byrder på erhvervslivet.
Vi gjorde rigtig meget ud af, da vi sad i regering, at sørge for at lette byrderne for erhvervslivet, både i forhold til skatter og afgifter, men også administrative byrder, hvor vi faktisk sad minutiøst og målte op, hvor mange arbejdstimer man bruger ude i virksomhederne, når vi pålagde dem f.eks. at udfylde et nyt skema eller andre nye regler, og vi lykkedes med at fjerne byrder for erhvervslivet i den tid, vi sad.
Faktisk bliver der sparet for milliardbeløb ude i virksomhederne i dag på grund af de lempelser, som vi lavede, og så er det jo ærgerligt at se, at den nye regering så kun pålægger nye byrder til erhvervslivet.
Men hjælpepakker er jo en erstatning for politiske restriktioner, som er blevet pålagt erhvervslivet, og dermed ikke noget positivt for erhvervslivet.
Så jeg synes, det er på høje tid, at regeringen begynder at tænke mere på vores erhvervsliv, og derfor synes jeg, det er et godt forslag, som her er lagt frem af Liberal Alliance, og det kommer vi til at stemme for.
Jeg tror desværre nok, jeg kan forudse, at der ikke vil være et flertal i Folketinget, som gør det, og det er jo en skam.
Men Det Konservative Folkeparti kan man regne med med hensyn til det her beslutningsforslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-21:
Tak for det.
Vi har verdens højeste skattetryk i Danmark og en af verdens største offentlige sektorer, og når vi har debatten om at sænke skattetrykket og byrden for erhvervslivet og for borgerne, får man tit det indtryk, at uha, så har statskassen slet ikke nogen midler at gøre godt med.
Men jeg gentager det: Vi har verdens højeste skattetryk.
Så det er jo ikke normalen, det er ikke gennemsnittet, hvis man kigger ud på resten af verden, i Europa eller Nordamerika eller andre steder, nej, der kan man faktisk godt drive gode samfund for billigere penge.
Man kunne jo så, når vi nu har verdens højeste skattetryk, spørge: Betyder det så, at vi har verdens bedste skoler, at vi har verdens bedste uddannelsessteder, at vi har verdens bedste ældrepleje, sygehuse, infrastruktur?
Nej, det har vi ikke, og når vi ikke har det, så er det, fordi der sker et markant overforbrug og pengene bliver brugt forkert.
Her er der så et rigtig godt forslag om at sige: Lad os nu stoppe med de her byrder, både dem på de 10-11-12 mia. kr., som man har pålagt her i den seneste regeringsperiode, men også fremover lade være med at lægge nye på i en periode, hvor visse dele af dansk erhvervsliv er hårdt presset, og det er yderst fornuftigt.
Vi kunne også godt have tænkt os, at forslaget havde indeholdt, at det var et udgifts- og byrdestop for borgerne, og selvfølgelig kunne vi også godt have tænkt os at se, at tobaksafgiften var taget med, og at vi på den måde samtidig fjernede dem.
Men det her er et rigtig godt forslag og et skridt i den rigtige retning, og det kan vi selvfølgelig støtte i Nye Borgerlige.
Rune Lund (EL), 2021-01-21:
Nu er det ikke, fordi jeg sådan skal blande mig i debatten mellem Nye Borgerlige og Liberal Alliance og Venstre, men sådan som jeg læser beslutningsforslaget, handler det om, at det fremadrettet skal være sådan, at der skal være det her såkaldte byrdestop, og at hvis beslutningsforslaget måtte få et flertal, er det de skatte- og afgiftsstigninger, der måtte være vedtaget på nuværende tidspunkt, der så at sige skal rulles tilbage, og ikke dem, der fremadrettet måtte blive vedtaget; altså at det vel alt andet lige er det, der må gælde for vedtagelsen af forslaget – men det kan ordføreren for Liberal Alliance jo præcisere.
Det, som jeg egentlig vil spørge om, er: Når nu ordføreren for Venstre siger, at man står vagt om skattestoppet, findes der så en officiel definition af Venstres skattestop?
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-01-21:
Venstre har den politik, at vi vil sikre, at vi har velfærd i Danmark.
Vi bliver flere og flere ældre.
Men samtidig med det, mener vi ikke, at vi skal sikre det, ved at vi hæver afgifter og sætter skatterne i vejret og alt sådan noget.
Det er overhovedet ikke den vej, vi vil.
Så der er ingen, der skal misforstå mig.
Jeg står også her og siger, at jeg synes, det er et rigtig godt beslutningsforslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-21:
Der var en gang, da hr. Troels Ravn var en dygtig ordfører på skoleområdet.
Nu er hr. Troels Ravn skatteordfører, og når man stiller et spørgsmål til ham, så læser hr. Troels Ravn bare op fra et papir, som ikke er svar på det spørgsmål, man har stillet.
Det gentager sig igen og igen i den her sag, og jeg synes simpelt hen ikke, at Socialdemokratiet kan være det bekendt, at man ikke tager Folketinget alvorligt og svarer på de spørgsmål, der bliver stillet, men bare læser op af et papir.
Hvis hr. Troels Ravn ikke kan svare på de spørgsmål, vi har, må Socialdemokratiet finde en anden ordfører.
Troels Ravn (S), 2021-01-21:
Sagen er, at vi omlægger registreringsafgiften, så den mere målrettes køretøjernes CO 2 -udledning, samtidig med at vi afskaffer eksisterende tillæg og fradrag.
Det bidrager til en forenkling af systemet.
Og en omlægning til en ren teknisk baseret afgift vil være en gennemgribende reform af bilafgiftssystemet, der ville kunne indebære store prisændringer for konkrete biler.
Og det ville indebære en stor usikkerhed i forbindelse med at skønne over de adfærds- og provenumæssige konsekvenser af en sådan omlægning.
Så en omlægning til en mere teknisk baseret afgift er ikke i sig selv et instrument til at fremme elbiler, da det med en omlægning som den her kan gøres inden for det nuværende system.
Så på grund af ovenstående har vi således valgt ikke at omlægge registreringsafgiften til en fuld teknisk afgift.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-21:
Alle med forstand på det her ved jo, at det med at indføre registreringsafgift på elbiler ikke handler om at fremme den grønne omstilling.
Hvis vi kigger på et land som Norge, der ikke har registreringsafgift på elbiler, er det nu sådan, at over 50 pct. af de solgte biler i Norge er elbiler.
Så det er jo vejen, man skal gå, hvis man gerne vil have en hurtig grøn omstilling af bilparken.
Den vej, som regeringen og Socialdemokratiet og hr. Troels Ravn går, er, at man skal have registreringsafgiften i statskassen, og derfor vil man ikke friholde elbilerne for registreringsafgift, og dermed forsinker man den grønne omstilling.
Vil hr. Troels Ravn i det mindste give mig ret i, at hvis man ikke havde registreringsafgift på grønne elbiler, ville man få en hurtigere indfasning af dem ligesom i Norge?
Morten Bødskov (S), 2021-01-21:
Nej, ikke andet, end at jeg indtil videre koncentrerer mig om at være fungerende finansminister og skatteminister.
Erhvervet har jeg lagt fra mig, så det er der en anden der tager sig af nu.
Jeg tror – belært af erfaringen – at vi så ser på det løbende, og det ved hr. Dennis Flydtkjær også, al den stund at Dansk Folkeparti jo har været fine til at tage et medansvar for lige nøjagtig det her spørgsmål, og vi må jo se på det, og det gør vi nu.
Jeg kan sige, at den her ordning isoleret set vurderes til at omfatte ca. 140.000 virksomheder.
Så er det store tal, vi sidder med lige i øjeblikket.
Men vi ser jo løbende på de forskellige ordninger, vi har, og det kan bestemt ikke afvises, at vi kommer til at kigge på noget yderligere.
For det er en meget alvorlig krise, som vi befinder os i, og derfor skal vi jo selvfølgelig gøre, hvad vi kan, for at holde hånden under danske virksomheder og danske lønmodtagere.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-01-21:
Jeg har klart forståelse for, at det selvfølgelig ikke skal være en eller anden bureaukratisk løsning.
Kunne det være en vej frem?
Vi har jo også tidligere udskudt fristerne.
Det kunne også rent teknisk lade sig gøre.
Så jeg vil egentlig høre, om ministeren kan tilkendegive, at man er villig til at gå en af de veje.
Morten Bødskov (S), 2021-01-21:
Som sagt sidder vi løbende og kigger på de her betalingsfrister og har ikke truffet beslutning om det her endnu.
Det handler også om, om det teknisk rent faktisk kan lade sig gøre.
Så det er jo også en håndsrækning, plus at vi også har lavet en hel række andre ting.
Men som sagt sidder vi løbende og vurderer det og kigger også på, hvad der teknisk kan lade sig gøre – det ved hr. Dennis Flydtkjær også er en særlig udfordring i skattevæsenet – i forhold til at få systemerne til at passe til, om det overhovedet kan lade sig gøre.