runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2025-02-05:
Tak for svaret.
Derfor synes jeg jo også, at vi i videst muligt omfang skal sørge for, at de mennesker, der begår det her, kommer ud af Danmark.
Jeg er helt med på, at vi har § 279 i straffeloven, den almindelige bestemmelse om svindel osv., men jeg har også kunnet læse i aviserne, bl.a. i Politiken – og jeg mener, at når noget om det her kommer i Politiken, må det virkelig være slemt, for det er normalt en avis, der beskriver alle velsignelserne ved indvandring – om et søskendepar fra et eller andet unavngivet tredjeland, der har svindlet 39 ældre for, jeg tror, det var op mod 3 mio. kr., og som får en advarsel om udvisning.
Burde den type mennesker ikke bare blive kylet ud med det samme?
De har så fået fængsel mellem 1 og 2 år, og det skal de selvfølgelig have, også gerne noget mere, men de skal jo ud.
Jeg synes, det er så afgørende, at de mennesker, der begår den her kriminalitet, og som er udlændinge, skal ud.
Så det vil jeg gerne høre ministerens holdning til.
Så glæder det mig selvfølgelig, at man har lavet det her samarbejde med en række private aktører.
Men jeg har også kigget lidt på, hvad andre lande gør rent teknisk.
USA, Canada og Storbritannien er skredet ind, bl.a. over for mulighederne for at downloade, købe og handle med de her spoofingsoftwares, altså de værktøjer, som gør det muligt at ringe fra et telefonnummer, som ikke er ens eget, sådan at man forleder folk til at tro, at det er banken, der ringer, eller revisoren, der ringer, osv.
Kunne man ikke lave noget tilsvarende i Danmark?
Jeg ved også, at Tyskland og Frankrig er fremme, så der kan ikke være noget EU-retligt, der forhindrer det.
Peter Hummelgaard (S), 2025-02-05:
Til det første vil jeg sige, at en af de væsentligste årsager til at lave det seneste politiforlig, som Dansk Folkeparti jo også deltog i, hvilket jeg synes er rigtig, rigtig positivt, og det er vedblivende positivt at have Dansk Folkeparti i den forligskreds, var jo at etablere en national enhed for særlig kriminalitet, som bl.a. målrettet og systematisk ser på de her ting.
Jeg er ikke i detaljen bekendt med, hvilke værktøjer man kan gøre brug af, men i det omfang, at vi ikke har taget det redskab i brug, synes jeg da bestemt, det er værd at overveje.
Det vil jeg tage med tilbage til ministeriet og bede embedsmændene om at kvalificere muligheden for, og det vil jeg gerne drøfte videre med Dansk Folkeparti.
Til det andet vil jeg sige.
Hvis man groft træder på det fællesskab, som har givet en et lovligt ophold i Danmark, så mener jeg, vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at folk også bliver sendt ud.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-02-05:
Ja, jeg tror desværre, at virkeligheden er, at der er rigtig, rigtig mange konkrete sager.
Altså, jeg synes, det er alt for ofte, at man kan læse om det i aviserne, og jeg vil derfor meget gerne tage ministeren på ordet i forhold til at få de her udlændinge, for det er det jo ofte, ud af vagten, altså permanent, udvisning og med ingen mulighed for at komme tilbage.
Det synes jeg må være løsningen, uanset hvad de internationale konventioner så måtte mene om, hvor festligt det er at bo i de lande, hvor de kommer fra.
Så det vil jeg gerne have ministerens konkrete svar på om vi inden for politiforliget kan bevæge os i retning af.
Peter Hummelgaard (S), 2025-02-05:
Vi skal i gang med at forhandle et nyt politiforlig.
Det er en proces, vi starter op inden sommerferien, og som jeg håber kan munde ud i en aftale, inden vi kommer for langt ind i efteråret, og det her er et tema, der helt uundgåeligt, forventer jeg, vil fylde meget, fordi det er et kriminalitetsmønster, vi kan se vokser rigtig meget i de her år, og hvor vi også må være ærlige og sige, at kreativiteten, herunder også de digitale hjælpemidler, som de kriminelle har til rådighed, er meget, meget avancerede.
Så der er behov for, at vi gør mere, og derfor hilser jeg det også meget velkomment, at Dansk Folkeparti gerne vil drøfte det i forbindelse med politiforliget.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-02-05:
Det vil jeg gerne kvittere for, det ser vi frem til, og vi er glade for den gode og frugtbare forståelse, der er i politiforligskredsen.
I forhold til det, som ministeren så nu her kommer ind på, nemlig hvad vi kan gøre for f.eks. at lave et forbud mod at sælge software, der faciliterer, at man kan udgive sig for at være en anden, så at sige, er det jo kendt teknologi.
Går man i dag ind på sin telefon, hvor man nu handler, f.eks. iTunes, eller hvad det er, så kan man downloade det.
Det kan man ikke i USA, det kan man ikke i Canada, og det kan man ikke i Storbritannien.
Så det er bare en anbefaling til, at vi måske også bevæger os i den retning.
Peter Hummelgaard (S), 2025-02-05:
Igen vil jeg med forbehold for, at jeg ikke er langt inde i detaljen af, hvad vores handlemuligheder er i forhold til det her, sige, at det mener jeg vi skal udbore og besøge.
Grundlæggende er jeg selv af det synspunkt, at jeg mener, vi skal gå så langt, som vi overhovedet kan, i forhold til den type af digitale tjenester og digitale værktøjer, som bliver udbudt til menigmand, så han eller hun kan facilitere eller selv begå kriminalitet.
Jeg har jo selv i forbindelse med de her mange episoder af crime as a service, altså unge svenske børnesoldater, der bliver sendt til København, været i et ret stort opgør med bl.a. Telegram og andre krypterede beskedtjenester, som vi ved faciliterer den her form for kriminalitet.
Så jeg erklærer mig meget enig med hr. Morten Messerschmidt, og jeg vil gerne bidrage til, at vi udborer, hvad vores muligheder er.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-02-05:
Tak for det.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-02-05:
Anerkender ministeren, at Ryanairs lukning af selskabets base i Billund Lufthavn og det dertilhørende tab af arbejdspladser er et direkte resultat af regeringens flyafgift?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-02-05:
Igennem de sidste 30 år har antallet af unge mennesker mellem 15 og 24 år, der ikke er en del af vores samfund, men er uden for fællesskabet, arbejdsmarkedsuddannelsessystemet, været nogenlunde konstant.
Flere af fru Betina Kastbjergs kollegaer i Folketinget og fra hendes eget parti har jo været med i en lang række aftaler med det formål at gøre noget for den her gruppe.
Det er ikke lykkedes.
Nu prøver vi på en ny måde.
Med udgangspunkt i Kultur på Recept og Kulturvitaminer – der er to projekter, hvor flere af de politikere, der er medlem af Danmarksdemokraterne, har bakket op om de erfaringer, der er positive – så ser jeg et potentiale i kulturpasset; men jeg kan ikke love, at alle, der får et kulturpas, nødvendigvis får en markant bedre fremtid.
De får muligheden for i et positivt fællesskab med andre mennesker at gøre noget andet end det, de har gjort før.
Det er i øvrigt billigt, når man ser på, hvilke ressourcer der ellers bliver anvendt til den her målgruppe.
Leila Stockmarr (EL), 2025-02-05:
Jeg synes ikke, at svaret var helt klart, men lad det nu være.
Et andet spørgsmål, afslutningsvis, er helt konkret: Vil ministeren arbejde på at sikre, at der som minimum bliver stillet krav om, at de aktører, der håndterer jord og tjener penge på muligvis at køre forurenet jord rundt på tværs af vores kommunegrænser, har en akkreditering, altså at de er certificeret til at håndtere potentielt forurenet jord?
For sådan er det ikke i dag, og på den måde kan svindelen jo fortsætte, fordi man faktisk ikke har mulighed for at vurdere, om de her aktører faktisk har forudsætningerne for at håndtere jorden.
Magnus Heunicke (S), 2025-02-05:
Det, vi kan se nu, er, at det jo åbenbart helt tydeligvis kan betale sig at spekulere i den her svindel.
Der er jo masser, der overholder reglerne, og det er jo godt.
Men vi kan se, at der er nogle meget, meget brodne kar i den her sektor, som spekulerer i det, og hvor strafniveauet slet ikke er afskrækkende nok, og hvor kontroltrykket slet ikke er godt nok, og deling af oplysninger slet ikke er intensivt nok.
Alt det er noget, vi skal have på bordet, og det er det, vi har de eksterne eksperter og kommunerne selv til at rådgive os om i de to arbejdsgrupper, som er i gang.
Karsten Hønge (SF), 2025-02-05:
Mener ministeren, at det er holdbart, at tusindvis af de folkepensionister med mindst nu oplever at blive modregnet i bl.a. ældrecheck og pensionstillæg, fordi deres partner er på efterløn, dagpenge eller i fleksjob, og at de derved mister et relativt stort månedligt beløb i deres budget?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-02-05:
Tak for ordet og tak for spørgsmålet.
Det her bunder jo i, at et bredt flertal i Folketinget, herunder SF, har lempet reglerne om modregning af arbejdsindkomst for både pensionister og deres partnere.
Formålet med den aftale var at gøre det mere attraktivt at tage en ekstra tørn på arbejdsmarkedet, og jeg synes, at os, der står bag den aftale, i fællesskab bør glæde os over, at det ser ud til at have virket.
Siden vi i 2023 lempede modregningen i den sociale pension, f.eks. folkepensionen, er der omkring 16.000 flere seniorer, som arbejder efter pensionsalderen.
Det er en kæmpe succes.
Det synes jeg vi skal være stolte af.
Jeg håber selvfølgelig også, at SF stadig væk bakker op om det og deler formålet med den aftale, nemlig at fjerne modregningen i arbejdsindkomst.
Langt størstedelen af de 1,4 millioner pensionister har ikke oplevet en ændring i deres pensionsydelse siden, og vi har lige forhøjet ældrechecken med 5.800 kr., så den i år kommer til at være op til 25.700 kr. for de cirka 300.000 folkepensionister, der har mindst.
Det her spørgsmål handler så om de sidste par år, og jeg skal være den første til at anerkende, at det kan være frustrerende, hvis man i et par år har haft flere penge mellem hænderne, at det så ikke varer ved.
Jeg forstår godt, at det kan virke urimeligt for den folkepensionist eller førtidspensionist, der omfattes af loftet for, hvor meget ens ægtefælle kan have af indkomst ved siden af.
Men jeg synes, det er værd at huske på, at der i pensionssystemet er nogle høje grænser for, hvornår pensionen sættes ned, og det er der ikke ændret ved i den her aftale.
Lad mig minde om formålet med hele den aftale den aftale, som SF også var med i, nemlig at fjerne modregningen for arbejdsindkomst.
Tak for ordet.
Karsten Hønge (SF), 2025-02-05:
Den 1. januar 2023 var en glædens dag, hvor vi fjernede de her modregninger.
Der er alle mulige gode argumenter for, hvorfor vi gennemførte den lov i 2023, og det er vi i SF begejstrede for.
Det, der sker efterfølgende, er en eller anden forbistring mellem nogle begreber, i forhold til om vi taler om personlig indkomst, eller om vi taler om indkomst, der er belagt med et arbejdsmarkedsbidrag.
Men også i den beretning, som Beskæftigelsesudvalget afleverede den 18. maj 2022, og som var et oplæg til loven, står der, at man netop laver et ændringsforslag, som er en korrektion, der skyldes, at sygedagpenge og arbejdsløshedsdagpenge ligesom personligt arbejde og efterløn er omfattet af indtægt ved personligt arbejde, som ikke skal indgå i beregningen af det minimumsfradrag, som foretages i indtægter fra ægtefælle eller samlever, der ikke er pensionist, ved beregning af indtægten.
Så det, der sker, er, at man i starten tager udgangspunkt i det, man kalder personlig indkomst, og så sker der noget undervejs, og jeg husker tydeligt fra møderne i ministeriet, nemlig at man ikke var er i stand til at trække de her indkomster ud.
Vi er enige om, at det, der er målet med det, er, at arbejdsindkomst ikke skal rammes af fradrag.
Hvordan kan det så være, at fleksjobbere rammes af det?
Arbejder fleksjobberne ikke?
Eller når man i øvrigt i tilknytning til sit arbejde ikke får en social indkomst, men er i en forsikringsordning som dagpenge, som er tæt knyttet til det at være på arbejdsmarkedet; for så sker der fradrag.
Eller hvis man er syg og så får sygedagpenge i tæt tilknytning til ens arbejde.
Så i det omfang man er fleksjobber eller dagpengemodtager eller modtager af sygedagpenge eller barselsdagpengemodtager, så bliver man faktisk modregnet, og det mener jeg aldrig har været intentionen med det.
Jeg vil også sige, at de møder, vi havde i ministeriet, gav et klart billede af, at det, man ledte efter, var nogle tekniske it-løsninger, der kunne trække dem ud.
Nu ender vi så med, som ministeren, at sende regningen til pensionisterne i stedet for at løse problemet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-02-05:
Det er simpelt hen ikke et billede, jeg kan genkende.
Det var en aftale, der blev indgået før regeringsskiftet, og som trådte i kraft lige efter regeringsskiftet.
Det var en glædens dag, fordi vi gerne vil have, at der er flere seniorer, der har en gulerod ud af at blive ved lidt længere, hvis de kan.
Hvis man går tilbage og ser på hr. Karsten Hønges reaktion, dengang det blev vedtaget, så var det netop en aftale med fokus på at lægge lidt mere energi på arbejdsmarkedet, hvis man kan og vil, og så til gengæld få mere ud af det.
Det er ydelser, der ikke kommer fra at gå på arbejde, og derfor synes jeg bare, at man skal gå tilbage og se på formålet med den aftale, vi lavede.
Det var i forhold til modregning i arbejdsindkomst, og det er præcis det, vi har gjort.
Karsten Hønge (SF), 2025-02-05:
Modregning i forhold til arbejdsindkomst er fjernet, og det er godt.
For langt de fleste pensionister er det her godt.
Men det efterlader godt 6.000 pensionister, som vil miste et sted mellem 700 kr. og 900 kr., og det vil svinge fra meget få penge til faktisk ret store beløb.
Det, der var det klare signal dengang, og som jeg står med her fra Ældre Sagen, som de udlagde det, er, at de nye regler om stop for modregning gælder arbejdsindkomst, efterløn, sygedagpenge og arbejdsløshedsdagpenge.
Alle forstod det sådan, og derfor er SF selvfølgelig en del af den oprindelige aftale.
Men vi er da ikke med på, at fordi man ovre i ministeriet ikke kan finde en praktisk løsning i stedet sender regningen til pensionisterne.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-02-05:
Der sendes ingen regning til nogen pensionister: tværtimod har vi både hævet ældrechecken og fjernet modregningen for dem, der stadig går på arbejde.
Og der har der været nogle, bl.a. dem, spørgeren omtaler her, som i en periode har fået flere penge mellem hænderne.
Det er jo dejligt for dem, at de i et par år har været gunstigere stillet, end aftalen oprindeligt gik ud fra.
Jeg kan godt forstå, at det er træls, at det så slutter igen.
Karsten Hønge (SF), 2025-02-05:
Jeg mener virkelig, at ministeren her er ude på absolut tynd us.
Det handler ikke om, at nogle mennesker har fået for meget i 2 år.
Det handler om, at man efterfølgende laver en anden definition end den, vi havde i den beretning fra 2022, der udgjorde grundlaget for loven i 2023, nemlig i forhold til spørgsmålet: Er fleksjob ikke at gå på arbejde?
Er det at få dagpenge, som er en forsikringsordning, som jo er knyttet til det at gå på arbejde, ikke en personlig indkomst?
Der er det, jeg synes, at man i ministeriet farer fuldstændig vild mellem det, man kalder personlig indkomst, og det, man kalder indkomst, som belægges med et arbejdsmarkedsbidrag.
Pointen i alt det her er, at ministeren nu har pustet nyt liv i det gamle spøgelse, trukket det op af graven, og nu gennemfører man så modregning for de her 6.000 pensionister, som i hvert fald sidder tilbage med en mindre indkomst.
Om det så er en regning eller ej, får de i hvert fald en mindre indkomst.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-02-05:
Den modregning, vi har fjernet, er noget, jeg er superglad for at vi har gjort.
Jeg glæder mig også over, at ordføreren stadig glæder sig over det, og det er, i forhold til når man går på arbejde, for vi vil rigtig gerne have, at seniorer fik mere ud af at gå på arbejde, selv om de nåede pensionsalderen.
Det er det, der nu er blevet til virkelighed, og det vil jeg tillade mig at glæde mig over.
For der er rigtig mange seniorer derude, som lige nu oplever, at det tage en ekstra tørn på arbejdsmarkedet faktisk også er forbundet med en ekstra belønning.
Theresa Berg Andersen (SF), 2025-02-05:
Tak for det.
I dag skal vi jo tale om noget, der ligger mig meget på sinde.
Mener ministeren, at regeringen gør nok for at sikre flere pædagoger til børnene?
Mattias Tesfaye (S), 2025-02-05:
Tak for spørgsmålet, som drejer sig om et emne, som også ligger mig meget på sinde.
Jeg vil godt starte med at fremhæve, er der faktisk er kommet mere uddannet pædagogisk personale i daginstitutionerne, siden aftalen om minimumsnormeringer blev indgået mellem bl.a. Socialdemokratiet og SF.
Ministeriets tal viser, at der fra 2019 til 2023 er kommet 7.660 flere kolleger i de kommunale og selvejende daginstitutioner, heraf er 1.070 pædagoger, og 930 er pædagogiske assistenter.
Det er en positiv historie, at vi med minimumsnormeringer og en massiv investering på knap 2 mia. kr. årligt er lykkedes med at få flere voksne omkring børnene i daginstitutionerne.
Det er politik, der faktisk virker.
Jeg er klar over, at pædagogandelen samtidig er faldet fra 58 pct. til 52 pct.
Det er først og fremmest et kommunalt ansvar – det ved vi – at rekruttere og fastholde uddannet pædagogisk personale, men regeringen har også en ambition om mere pædagogisk uddannet personale i dagtilbud.
Det gælder både pædagoger og pædagogiske assistenter.
Derfor er der også gennemført en række tiltag fra statslig side, og der er afsat godt 200 mio. kr. årligt til opkvalificering, så bl.a. erfarne pædagogmedhjælpere kan blive uddannet til enten pædagog eller pædagogisk assistent.
At voksne kan uddanne sig, er en mærkesag for både Socialdemokratiet og regeringen.
Vi ønsker også at gøre det mere attraktivt at være pædagog og arbejde som pædagog og ønsker at sende et signal til pædagogerne om, at de er vigtige for vores velfærdssamfund.
Derfor indgik vi også en historisk aftale med arbejdsmarkedets parter om højere løn til at forbedre rekrutterings- og fastholdelsessituationen på bl.a. børneområdet.
Ifølge pædagogernes egen fagforening vil det give knap 2.000 kr. mere på bundlinjen til mange pædagoger.
Det er også noget, der kan mærkes.
Næste skridt er at styrke pædagogernes egen uddannelse, og derfor har vi for nylig præsenteret en samlet reform af professionsuddannelserne, herunder pædagoguddannelsen, og det er noget, min kollega Christina Egelund aktuelt forhandler om.
Det er tiltag, som skal have tid til at virke, men som allerede er begyndt at virke, og det glæder jeg mig over.
Tak for ordet.
Magnus Heunicke (S), 2025-02-05:
Ja, og det her problem er jo faktisk set før.
Vi har jo tidligere haft diskussioner i Folketinget om det, der hed nomadefamilier – det er en hel anden problematik – men at familier kunne flytte på tværs af kommunegrænser og dermed starte forfra i det sociale system, og at indberetninger forsvandt.
Det har man sat ind over for.
Det er lidt den samme, parallelle ting, vi kan se med jordforurening, nemlig at der er kommunale systemer, men de taler ikke sammen.
Og hvis man så flytter forurenet jord over kommunegrænsen, kan vi se, at der i hvert fald er eksempler på, at det falder mellem maskerne i nettet og ud af systemet, og så står modtagerkommunen jo og er lidt prisgivet i det.
Så det er noget af det, vores eksperter og vores kommuner skal se på, altså hvordan vi kan få det samarbejde til at fungere.
Leila Stockmarr (EL), 2025-02-05:
Så kunne jeg godt mere konkret sådan politisk tænke mig at spørge ministeren, om ministeren ikke mener, at det er et helt åbenlyst problem, at de kommuner, der modtager jord, ikke har mulighed for at vurdere, hvor den kommer fra?
Et er, om kommunen følger op i praksis med at kontrollere jorden, men der er faktisk fra kommunens side er et krav om, at det tjekkes, hvor den jord, der bliver importeret til kommunen fra andre kommuner, kommer fra.
Det er jo sådan åbenlyst både et miljømæssigt, men egentlig også et demokratisk problem for de kommuner, at de ikke kan tilgå de oplysninger.
Pernille Vermund (LA), 2025-02-05:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er i orden, at danskerne har skullet betale flere skattekroner for at nedbringe sagsbehandlingstiderne i Miljø- og Fødevareklagenævnet, samtidig med at sagsbehandlingstiderne er fordoblet siden 2020?
Morten Bødskov (S), 2025-02-05:
Tak for det, formand.
Derfor kræver det, at vi har et fortsat fokus på højt tempo i myndighedernes sagsbehandling.
Det ved spørgeren også ligger regeringen og mig selv meget på sinde.
Derfor har vi vedtaget og iværksat en hel række ting, som skal være med til at sikre øget tempo i myndighedernes sagsbehandling.
Eksempelvis har vi gennemført det, vi kalder en rød løber for anlæg af produktionsvirksomheder, således at der populært sagt er kortere tid, fra en virksomhed vil investere i Danmark, til spaden kommer i jorden.
Det var en aftale, som Liberal Alliance desværre ikke var med i.
I Miljø- og Fødevareklagenævnet er sagstilgangen steget med ca. 15 pct. siden 2018.
Det bliver sværere sager, men det betyder ikke, at nævnet ikke gør det bedre.
Faktisk har Nævnenes Hus forbedret produktiviteten med 14 pct. i perioden 2020-2024 og med mere end 30 pct. siden 2017.
Det er rigtig godt, og vi skal blive bedre.
Derfor har regeringen også afsat 15 mio. kr. til netop sagsbehandlingstiderne i det her nævn med finansloven for 2025.
Men det var jo en finanslov, som Liberal Alliance ikke kunne være med i.
Tværtimod gik man til forhandlingerne med forslag om, at der skulle spares i tusindvis af yderligere offentligt ansatte, og det gode spørgsmål – eller det, der giver grundlag for overvejelser, når man stiller sådan et spørgsmål – er jo, om det så også skulle gælde besparelser på klagenævnene og man dermed vil forringe de forbedringer, som regeringen har lagt op til.
Pernille Vermund (LA), 2025-02-05:
Det er jo et ekstremt forsøg på ansvarsfralæggelse.
Faktum er, at Statsrevisorerne har udtalt massiv kritik.
Sagsbehandlingstiderne er fordoblet siden 2020.
Ministeren har lovet effektiviseringer, der skulle få sagsbehandlingstiderne ned.
Det er ikke sket.
I stedet poster man stadig flere penge i systemet uden at kunne garantere, at sagsbehandlingstiderne bliver kortere.
Mener ministeren virkelig, at det er ansvarlig brug af skatteborgernes penge?
Morten Bødskov (S), 2025-02-05:
Dem, der ser den her debat, må jo spørge sig selv, om det overhovedet hænger sammen for Liberal Alliance.
Man står og kritiserer regeringen for ikke at sikre flere midler til, at eksempelvis sagsbehandlingstiderne kan komme ned.
Regeringen har afsat 15 mio. kr. på finansloven til netop det.
Liberal Alliance sagde nej til at være med til den finanslovsaftale, og man foreslog så tilmed, da man sad i forhandlingerne – sådan må jeg forstå det, for jeg sad ikke med til det møde, men jeg har læst det i offentligheden – at der skulle spares i forhold til statslige ansatte, altså i flere tusindvis.
Man må jo spørge sig selv, om det var ansatte i Nævnenes Hus, som så skulle fyres.
Det kan man jo svare på.
Samtidig har regeringen lavet en rød løber, som lægger loft over sagsbehandlingstiderne i nævnet, og det er også med til at nedbringe den samlede sagsbehandlingstid.
Men den aftale var Liberal Alliance jo heller ikke med til.
Så man må spørge sig selv, om der overhovedet er sammenhæng i det, Liberal Alliance spørger om.
Jeg synes i hvert fald ikke, at det er helt tydeligt.
Pernille Vermund (LA), 2025-02-05:
Ud fra, hvad jeg hører i ministerens svar eller mangel på samme, er jeg slet ikke i tvivl.
Vi har brug for en frisk start i Danmark.
I hele den tid, hvor de her sagsbehandlingstider er løbet løbsk, altså siden 2020, har der siddet socialdemokratiske erhvervsministre, og nu prøver ministeren at få det til at fremstå, som om det er Liberal Alliance og de borgerlige partiers skyld, at sagsbehandlingstiderne ikke er kommet ned.
Hvordan hænger det sammen?
Mener ministeren virkelig, at han er sin opgave voksen og ansvarlig?