Trine Pertou Mach (EL), 2023-02-01:
Tak, formand.
Lovforslaget her udmønter dele af den gældsaftale, som en række partier indgik sidste sommer.
Det er en aftale, som Enhedslisten ikke er med i, og vi har derfor de samme forbehold over for det her lovforslag, som vi havde over for sidste års aftale, og som var det, der gjorde, at vi ikke var med i gældsaftalen og derfor i udgangspunktet heller ikke bakker op om det foreliggende lovforslag.
Lad mig nævne nogle af de her forhold, og flere af de foregående ordførere har været inde på noget af det samme.
Forslaget medfører en øget lønindeholdelse for folk med en indkomst under lavindkomstgrænsen, og det kan vi grundlæggende ikke lægge stemmer til i Enhedslisten.
Det kan vi ikke, fordi det er et element, der vil medføre, at der tages penge fra mennesker, som vitterlig ikke har nogen penge.
Det kan godt være, at vi herinde i salen ikke vil mærke en forskel på 300-400 kr. om måneden, men det er der altså borgere her i landet som kan.
Det er borgere, som i forvejen vender hver en mønt hver evig eneste måned, og deres budget kan simpelt hen ikke holde til denne øgede lønindeholdelse.
Derudover vil forslaget medføre en øget inddrivelse af gæld fra borgere, hvor der ikke er perspektiv for, at de vil blive gældfrie.
I Enhedslisten mener vi, at man i stedet for skulle lægge omdrejningspunktet et andet sted, nemlig i frivillige og individuelle låneaftaler, låneplaner og afdragsordninger, så de mest udsatte borgere her i samfundet får en plan, der passer til der, hvor de nu engang står.
Jeg vil også godt pege på et positivt element i forslaget, og det er nedsættelsen af inddrivelsesrenten, som flere ordførere også har været inde på forud for mig.
Den aktuelle sats er ganske høj, og den er også urimelig over for borgere, som i forvejen har svært ved at nedbringe deres gæld, og med en høj rente bliver den gæld blot større, og det bliver i realiteten umuligt for dem nogen sinde at blive gældfri.
Så vil jeg tilbage til der, hvor vi er skeptiske: Den nye ret og pligt-ordning er vi ret nervøse for hvordan vil blive udmøntet og brugt i praksis.
Med gældsaftalen blev aftalepartierne enige om, at der skal ske en øget gældseftergivelse over for udsatte borgere, men samtidig indfører man så den her ret og pligt-ordning.
Vi er bekymrede for, om den ordning vil spænde ben for, at udsatte borgere får eftergivet deres gæld, selv om en inddrivelse vitterlig er håbløs, og at gælden i virkeligheden er med til at fastholde borgerne i en meget udsat position.
Mange borgere her i landet, som modtager kontanthjælp, har desværre en høj gæld til det offentlige, og vi er særlig nervøse for, hvordan den ret og pligt-ordning vil ramme og påvirke disse borgeres ret til eftergivelse.
Mange syge mennesker er langvarigt fanget i kontanthjælpssystemet – sådan er systemet i dag – hvordan vil ret og pligt-ordningen blive anvendt på disse mennesker?
Flere af dem har ikke udsigt til en forbedret situation – de er så at sige i den forkerte boks i systemet – og hvordan vil det så påvirke deres ret til eftergivelse?
Hvis det bliver situationen, at der faktisk ikke er nogen god hjælp i det perspektiv for dem, så vil situationen jo blive en negativ spiral for de her borgere, og det er noget af det, vi vil komme til at spørge grundigt ind til under udvalgsbehandlingen.
Det vil være godt politisk at kunne have nogle drøftelser, der ligger bredt forankret i Folketinget.
En sidste ting, vi vil opfordre til bliver fulgt tæt i udvalget,
er Gældsstyrelsens tidligere angivelser af, at der allerede med den eksisterende lov er gode muligheder for gældseftergivelse, men at det i praksis kun bliver anvendt i en meget lille grad.
Det mener vi der skal ændres på, sådan at praksis faktisk følger de intentioner, der er i aftalerne på området.
Det er også noget, vi som sagt kommer til at følge tæt i udvalget, og jeg opfordrer kraftigt til, at det også rykker ind der og ikke alene i aftalekredsen.
Lad mig så som afrunding sige, at den aftale, som lovforslaget udmønter dele af, er en aftale, som Enhedslisten ikke er med i, og at vi af selv samme grund heller ikke kan bakke op om det forelagte lovforslag.
Tak for ordet.