runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Samira Nawa (RV), 2020-02-04:
Min tankegang er således, at hvis man har indbetalt til en dansk a-kasse, arbejdet i Danmark og optjent ret til dagpenge, er det meget bedre, at man, hvis man skulle blive ledig, har mulighed for at søge arbejde i udlandet frem for at være ledig i Danmark.
Den mulighed har man i dag, i stedet for at mennesker bliver fastholdt i at have et incitament til at være ledig i Danmark.
Bent Bøgsted (DF), 2020-02-04:
Tak for det, formand.
Jeg har sådan set forstået, at Venstre har pudset glorien.
Nu har vi jo hørt, at der er kommet en ny formand for Venstre, der også har EU-strømper – det var ikke bare hans far, der havde det, men den nye formand har også EU-strømper – så man har pudset glorien, og jeg spekulerer på, om hr. Hans Andersen også har et par EU-strømper.
Men lad nu det ligge.
Kan hr. Hans Andersen ikke godt høre det mærkelige i at sige, at der også er lande, der er kritiske over for det her, men at de jo ikke gør noget?
Hvis de lande, sådan som Tyskland gør, virkelig ønsker at gøre noget her, så kunne de jo godt sætte tommelskruerne på og sige: Det her er så vigtigt for os, at vi ikke vil være med til det.
Men der er jo rigtig mange lande, der ikke vil være med til det, og dem, der nyder godt af det, er jo f.eks. Ungarn, det er Tjekkiet, det er Polen, det er Kroatien, det er Bulgarien; det er den slags lande, der nyder godt af det.
Hvorfor skulle de, der har lavere ydelser end den danske dagpengesats, da være med til at ændre de regler?
Kan hr. Hans Andersen ikke høre, at det lyder som en utopi at få de lande overtalt til at være med til at lave ændringer inden for EU?
Hans Andersen (V), 2020-02-04:
Jeg er jo godt klar over, at rigtig mange lande i EU ikke vil være tilhængere af at lave en indeksering af dagpengene.
Når jeg omtalte de lande, jeg omtalte, var det i forhold til diskussionen om dagpengeperioden, altså eksporten af dagpengeperioden og beskæftigelseskravet, og der sætter jeg stadig væk min lid til, at Tyskland kan være en allieret i den her diskussion om eksport af dagpenge, og sagen og forordningen, 883, er jo ikke landet endnu.
Så jeg har sådan set tiltro til, at vi i fællesskab med Tyskland godt kan trække det i en bedre retning.
Bent Bøgsted (DF), 2020-02-04:
Der var nu ikke noget, der tydede på, at der under den tidligere regering og med den tidligere Venstreminister var udsigt til, at det kunne stoppes.
Der kom jo i hvert fald ikke ret meget ud af det, og derfor kører det også videre, og jeg har ikke hørt noget nyt om, at det er på vej til, at man kan stoppe de regler, og det vil sige, at de bliver gennemført på et tidspunkt.
Hvis de bliver gennemført, er hr. Hans Andersen så indstillet på, at vi skal se ekstra på, hvordan vi kan bremse misbrug af de danske dagpenge?
Hans Andersen (V), 2020-02-04:
Jeg vil gerne drøfte med Dansk Folkeparti, hvordan vi sikrer, at vi følger tæt op på det at begrænse, minimere, et misbrug af danske dagpenge.
For jeg deler sådan set Dansk Folkepartis holdning om, at danske dagpenge først og fremmest er noget, der går til danskere, der arbejder i Danmark.
Jeg indledte med at sige, at det her er en vigtig debat.
Men jeg tror også, at vi bliver nødt til at tage vores kampe og lægge kræfterne der, hvor vi mener at vi kan gøre en forskel på den korte bane, og der handler det altså om eksport af dagpenge, og det handler om beskæftigelseskravet, og det er der, jeg støtter op omkring det arbejde, regeringen gør i EU-regi.
Så mener jeg også, at vi skal tage en diskussion om indeksering af børnepenge.
Vi er enige med Nye Borgerlige i, at der her er tale om en stor urimelighed, som vi skal have rettet op på.
Men på den helt korte bane er det altså de to andre ting, som vi lægger kræfter i.
Venstre vil hele tiden fortsætte sin aktive deltagelse i EU-samarbejdet, og jeg glemte at sige til hr. Bent Bøgsted, at jeg også har et sæt EU-sokker derhjemme.
De er efterhånden af en gammel årgang, men er ikke desto mindre udmærkede og flotte endnu.
Der er jo ingen tvivl om, at vi skal være meget opmærksomme på konsekvenserne af det samarbejde, vi indgår, og her er der en sag, der handler om dagpenge, der handler om indeksering af børnepenge, hvor vi har holdninger – vi deler dem med Dansk Folkeparti – om, at vi gerne så, at de blev indekseret, og der har vi da stadig væk et arbejde at gøre.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-04:
Uden at der skal gå ekviperingsdebat i det, er det dejligt at høre, at hr. Hans Andersen lader sokkerne ligge derhjemme.
Men det, der kunne være interessant at høre, er jo, om hr. Hans Andersen, der deler den her kritik af EU-systemet med Dansk Folkeparti, måske kunne overtale sine partifæller til så også at bruge de redskaber, vi har i værktøjskassen, til at bremse det.
Det er jo sådan, at der stadig er områder, hvor man har vetoret i EU-samarbejdet, vi taler f.eks. i øjeblikket om det 7-årige budget, hvor Danmark har mulighed for at nedlægge veto.
Hvorfor har Venstre så egentlig ikke valgt at drage de to ting sammen og sige: Vi vil aldrig nogen sinde stemme for budgettet, hvis ikke vi får vores vilje igennem om indeksering af dagpenge?
Hans Andersen (V), 2020-02-04:
Nu er jeg ikke Venstres EU-ordfører, og jeg har helt tiltro til, at Venstre har placeret sig fornuftigt og rigtigt i diskussionen om budgettet, om budgettets størrelse, det 7-årige budget, og også om rabatten.
I den diskussion er det, mener jeg, jo først og fremmest, at regeringen har en udfordring med at sige ét og måske gøre noget andet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-04:
Jeg undrer mig altid, når jeg hører Venstre.
De har sådan en illusorisk tilgang til EU.
Man siger, at det skal være et smallere EU, at det skal EU ikke blande sig i, og at det her skal vi også selv bestemme i Danmark.
Men virkeligheden er jo, at man, når man ønsker mere EU, lige præcis får en mere centralistisk og mere ensrettende harmonisering af de her ting.
For det er det, som EU ønsker, det er den vej, EU bevæger sig hen ad.
Der er jo ikke noget som helst, som tyder på, at EU bevæger sig ad den vej, som Venstre italesætter at man gerne ønsker at EU skal bevæge sig hen ad.
Så derfor undrer jeg mig, når man nu siger, at indekseringen af dagpenge og børnepenge og alt muligt andet er godt, men at det, hvis det ikke sker, så bare er noget, vi må acceptere.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-04:
For det her er jo et tog, der er kørt fra Venstre.
Det, at EU lige pludselig afgør, hvor vi skal sende danske dagpenge hen, er jo ikke noget, som altid har været en del af EU- eller EF-samarbejdet, men det er noget, der er opstået, bl.a. i en af de perioder, hvor Venstre har siddet i regering.
Man har ikke været så opmærksom på det, og derfor er toget ligesom kørt, og nu er det for sent at købe billet, og det er for sent at standse toget.
Derfor tænker jeg: Kunne hr. Hans Andersen måske – på vegne af sit parti – forestille sig at være mere opmærksom også på fremtidige tog, der måtte sætte i gang?
Der er jo indtil flere områder, hvor sociallovgivningen er under beskydning fra EU, i den forstand at Kommissionen vil tvinge os til at udbetale de her penge til de mennesker, som jeg tror hr. Hans Andersen og jeg er enige om ikke skal have dem.
Så kan vi regne med, at Venstre fremadrettet vil være mere agtpågivende og påpasselig med at sikre, at ikke flere sociale ordninger kommer under EU-beskydning?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-04:
Kunne ordføreren måske nævne et par eksempler på, hvor Venstre, også som regering, så faktisk har været villig til at sætte foden ned over for EU?
Er der nogle områder, hvor man siger: Nej, hertil og ikke længere, det vil vi simpelt hen ikke finde os i, og nej, så må vi tage den kamp?
Eller bliver det således: Ja, vi kæmper lidt, og så accepterer vi bare, at det bliver dikteret dernedefra ligegyldigt hvad?
Kunne man komme med nogle eksempler på, hvor man har sat foden ned?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-02-04:
Tak for det.
Det er ikke fornuftigt, at man kan sende børnechecken hjem til sine udenlandske børn efter et kort ophold i Danmark, og det er usundt, at man kan tage høje danske dagpenge med hjem til Bulgarien, hvor det rækker til en overdådig livsførelse i pomp og pragt med champagne og kaviar.
Og i det lys er en indeksering et mildt og et fornuftigt virkemiddel.
Hele den her diskussion viser også et eller andet sted, at når stort set alle partier på Christiansborg er enige om, at EU ikke må udvikle sig til en social union, så er det allerede for sent.
EU er blevet til en social union.
Det viser den her problemstilling jo.
Glidebanen er for længst startet, og i den forbindelse nytter det ikke særlig meget at sætte sig ned på sine hænder og håbe på, at Europa-Kommissionen lige pludselig ud af det blå vil til at lytte til, hvad danske politikere og den danske befolkning mener, ligesom det slet ikke nytter noget at ønske, at Danmark skal være en del af kernen i EU, hvor man så slet ikke kan sige nej til den her type føderalisering.
Så derfor står valget jo mellem at være solidarisk med de danske skatteydere og være solidarisk med foregangslande som Østrig, der tør udfordre på det her område, eller være solidarisk med Europa-Kommissionen.
Der vælger Liberal Alliance det første, og derfor vil vi gerne stemme for beslutningsforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-04:
Nu har ordføreren og jeg jo en vis historik sammen, og jeg har set den udvikling, som Liberal Alliance har har haft i EU-spørgsmålet, og jeg er nysgerrig efter, hvor man er henne nu.
Fra at være et ganske EU-kritisk parti gik man i den seneste periode til at være et langt mere EU-venligt parti og til nu at være et sted midtimellem.
Det er sådan, jeg lige umiddelbart kan se det.
Toget kører jo, EU-toget kører jo, og der er ikke nogen illusion om, at der bliver mindre union, at man lige pludselig vil have et smalt Europa, som igen skal handle om frihandel og varernes fri bevægelighed.
Der er intet, der tyder på det.
Nej, det bliver mere union, det bliver mere harmonisering, og det bliver mere magt til EU.
Skal man bare acceptere det, eller kommer der også et tidspunkt for LA, hvor man siger: Hertil og ikke længere; vi kan få et bedre spor, f.eks. ved at stå udenfor eller med et EU i to spor?
Hvad tænker Liberal Alliance i det her spørgsmål?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-02-04:
Det er lige før, jeg er fristet til at sende spørgsmålet tilbage, for jeg ved jo, at hr. Lars Boje Mathiesen om nogen er ekspert i at fortælle, hvad Liberal Alliances politik er.
Men det, ordføreren spurgte ind til, altså om der ikke kommer et tidspunkt, hvor Liberal Alliance siger »hertil og ikke længere«, vil jeg svare: Jo, vi stemmer jo for beslutningsforslaget.
Det var det ene.
Det andet spørgsmål er så, om Liberal Alliance mener, at Danmark ville stå stærkere og bedre og mere frit uden for EU.
Til det er svaret: Nej, det har jeg svært ved at se for mig på nuværende tidspunkt.
Jeg har svært ved at se, hvilket alternativ det skulle være.
Og min tillid til, at Europa-Kommissionen vil behandle Danmark særlig godt, hvis vi meldte os ud, er på nul.
Jeg tror, de vil gøre alt, hvad de kan for at tryne os.
Og så må man også bare erkende, at nogle af de tanker, nogle af de principper, nogle af de ting, der blev knæsat med EF, er til utrolig stor gavn for Danmark, og derfor er et medlemskab af EU også fortsat til gavn for Danmark, desuagtet at der er en udvikling i EU, som jeg heller ikke bryder mig om.
Jeg prøver at finde en passende analogi transportmæssigt.
Jeg har det lidt på den måde, at jeg har svært ved at se, hvad alternativet er i forhold til at forsøge at påvirke EU, bl.a. ved at sige nej til den her type ting, bl.a. ved at gøre som Østrig og sige, at nu siger vi nej, og så må vi tage den sag, der nu engang kommer.
Men bare at melde sig ud af det hele tror jeg ikke skaber et bedre alternativ.
Jeg synes ubetinget, at fordelene ved at være med i EU overstiger udfordringerne og ulemperne, men jeg har altid syntes og vil i fremtiden fortsat mene, at en af EU's udfordringer er, at det netop er den type lorent fællesskab, hvor man ikke har tilstrækkelig meget blik for landenes forskellighed og selvstændighed.
Og der tror jeg at spørgeren og jeg er fuldstændig enige.
Vi er så måske lidt uenige om metoderne og graden og omfanget af problemerne.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-04:
Jeg må sige, at jeg for mit eget vedkommende betragter Danmarks selvstændighed som det egentlige ærinde.
Og det, at man accepterer at være en i forening, hvor man som land bliver trynet, er mig meget imod.
Men lad mig bare spørge ordføreren, om han dog ikke er enig i, at den store fordel i økonomisk henseende for Danmark ved EU jo ikke er, at Danmark er medlem; den er, at EU er der – altså det, at danske virksomheder nu kan eksportere til 26 andre lande i et samlet hele.
Det er jo ikke der, vi sender beskæftigelsesministeren eller andre danske ministre af sted for så at sidde dér og i øvrigt ikke gøre det, som vi – formodentlig en stor del af befolkningen – gerne ville.
Karsten Hønge (SF), 2020-02-04:
Jeg synes nu, at der er meget god snusfornuft i forslaget fra Dansk Folkeparti, og jeg synes også, at partiet skal have tak for at rejse en både vigtig og principiel debat, som jo desværre har vist sig at være noget sværere at håndtere konkret politisk.
Det er jo godt med mobile lønarbejdere, der bevæger sig på tværs af grænserne, men det giver også en række udfordringer, herunder også beskyttelse af lønarbejdernes rettigheder.
Spørgsmålet, som er rejst i dag, er jo præcis på dagsordenen i EU, og forhandlingerne om forordning 883 er jo ikke afsluttet endnu.
SF mener, at der er brug for, at vi igennem EU regulerer vilkårene for det indre marked og skaber ordnede forhold for den såkaldt vandrende arbejdskraft, men skal opbakningen til EU fortsat være i top, tror jeg altså også, at det er nødvendigt, at reglerne er rimelige og letforståelige, og derfor tror jeg, at principperne i Dansk Folkepartis forslag vil kunne være med til at skabe noget af det.
Det ser bare ikke ud til lige nu at være vejen frem, men det må være at skabe resultater gennem EU.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-04:
Herfra skal der lyde en varm tak for den EU-linje, som hr. Alex Vanopslagh repræsenterer.
Jeg mindes også med stor glæde, hvordan vi i fællesskab sikrede det danske retsforbehold.
Og på den måde kan man jo i hvert fald glimtvis se en EU-modstand hos Liberal Alliance – det synes jeg er godt.
Det, der alligevel fik mig til at tage ordet, var den formulering, som hr. Alex Vanopslagh anvendte, nemlig den, at ifald vi måtte vælge noget andet, ville Kommissionen gøre alt for at tryne os.
Det er jeg sådan set meget enig i, men jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Alex Vanopslaghs vurdering af, hvad det egentlig er for et fællesskab, der på den måde vil tryne andre, altså som simpelt hen vil sige: Hvis man melder sig ud af den her klub, er man ikke bare meldt ud i al broderlighed og venskabelighed, næh, så er man en modstander, så er man én, der skal trynes og kanøfles.
Synes hr. Alex Vanopslagh, at det er en særlig behagelig klub at være medlem af?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-04:
Tak for det.
Det er et grundlæggende fint beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, og jeg synes, at debatten her gør det tydeligt og klart, at selv om vi sidder i den danske nationalforsamling, er der et stigende antal beslutninger, som bliver truffet hen over hovedet på den danske nationalforsamling.
Magten ligger i Bruxelles hos bureaukraterne og teknokraterne nede i EU.
De har retten til at diktere, hvordan vi her i Folketinget skal bruge danske skattekroner.
Og for hver eneste sag, vi har her i Folketingssalen, bliver det mere og mere klart det, at vi har efterladt en alt for høj grad af vores suverænitet nede hos EU.
Nu handler det om dagpenge, men det kunne også have været børnepenge eller su eller mange andre områder.
I Nye Borgerlige er vi ikke et protektionistisk parti, og vi har heller ikke noget imod, at udlændinge kommer hertil for at arbejde, men hvorfor er det, at danske skattekroner skal finansiere den her tilgang af arbejdskraft?
Der er ganske enkelt ikke noget rationelt argument for det, og det vil vi selvfølgelig bekæmpe.
Men vi er positive over for det konkrete beslutningsforslag her.
Man kan sige, at EF absolut ikke er EU.
Der er en lang række beføjelser, som EF og EU ikke deler.
Men der er forskel på at være imod og så at sige: Ja, vi ville ønske, at det ville gå den anden vej, men nu går det den her vej, og det må vi så bare acceptere.
Det er det, jeg undrer mig over.
Er det et fælles forsvar, er det en bankunion, er det en finansiel pagt?
Én ting er, at man godt kan sige, at man er modstander af det, men på et eller andet tidspunkt skal man jo også gøre op med sig selv, at hvis der er et tog, der bevæger sig i den her retning, og der er ikke noget, der tyder på, at det kommer til at indeholde andre vogne, skal man så hoppe med på det tog, eller ville man faktisk stå sig bedre ved ikke at acceptere de her ting?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-04:
Så vidt, så godt.
Men hvis man kan se problemet med, at folk kan komme udefra og efter 1 måneds arbejde få fulde dagpenge, hvorfor kan man så ikke fra Enhedslistens side se problemet med, at man får udbetalt et fuldstændig uforholdsmæssig stort beløb i forhold til de omstændigheder, der er dér, hvor man bor?
Altså, de to ting hænger da sammen.
Det handler om grundlæggende rimelighed og konkurrencemæssig balance på det europæiske arbejdsmarked osv.
Når man på den ene side godt kan tage det hensyn i forhold til det krav, der stilles, om 1 måned, hvorfor kan man så ikke i forhold til indekseringen?
Jeg har jo i min tid i Europaudvalget og Europa-Parlamentet betragtet – nu skal det jo ikke lyde sådan kompromitterende – Enhedslisten som en slags allieret i kampen mod EU.
Og derfor undrer det mig, at Enhedslistens ordfører ikke fører en større kamp mod EU's regulering af det her område.
Altså, vi er jo i dag i en situation, hvor en østarbejder, der måtte have været medlem af en a-kasse i sit hjemland og der have optjent retten, kan komme til Danmark og efter bare 1 måneds arbejde få udbetalt danske dagpenge.
Jeg kan slet ikke forstå, hvordan det kan harmonere med det, fru Jette Gottlieb lige sagde, og den, troede jeg, sådan solidariske tilgang til det, at en person, der kun har arbejdet 1 måned i Danmark, skal være stillet på samme måde som en, der har arbejdet hele sit liv i Danmark.
Bent Bøgsted (DF), 2020-02-04:
Altså, hvis man lytter godt efter, er der jo ikke nogen her i Danmark, der har påstået, at man undergraver det danske dagpengesystem ved at tage arbejde i Norge, hvor man har højere lønninger, end vi har i Danmark.
Jeg kender mange, der tager til Norge for at arbejde, og de får gode lønninger, men de tager da ikke til Bulgarien eller Rumænien for at arbejde for 40 kr. i timen.
Det er der altså ikke nogen danske håndværkere, der er ved deres fulde fem, der ville gøre.
Jette Gottlieb (EL), 2020-02-04:
Det har jeg sådan set heller ikke påstået.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-02-04:
Mange tak.
Jeg er her på vegne af Naser Khader.
Igennem de sidste år er det jo blevet tydeligt, at flere og flere danskere tager til udlandet og arbejder, lige så vel som det er blevet tydeligt, at flere og flere europæere ser fordelen ved at tage til Danmark og arbejde i en kortere periode.
Derefter kan de tage danske dagpenge med sig hjem – dagpenge, som er udbetalt efter danske standarder, og som dermed gør de pågældende i stand til at leve efter en standard, der ikke er efter hensigten.
Vi er fra Det Konservative Folkepartis side stærkt skeptiske over for dette.
En indeksering af dagpengene giver rigtig god mening.
Danmark skal ikke være et sted, man tager til for at få del i vores fælles goder for så bagefter at leve i sus og dus i sit hjemland.
Det er grundlæggende uretfærdigt, og det er bestemt noget, der bør ses på.
Tilbage i 2015 var indeksering af dagpenge også på dagsordenen, men det ville Europa-Kommissionen ikke diskutere, for den frie bevægelighed tillader ikke denne indeksering.
Når man er en del af et fællesskab, er der nogle fælles spilleregler, man hver især må overholde, og desværre er reglerne ikke til Danmarks fordel i denne sag, men vi skal altså overholde reglerne.
I Det Konservative Folkeparti støtter vi derfor op om intentionen i forslaget, men vi kan ikke gå imod EU-lovgivningen, og derfor stemmer vi imod forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2020-02-04:
Tak for det, formand.
Jeg har fuld forståelse for Enhedslistens synspunkt, for jeg kan godt huske, at dengang østudvidelsen kom på plads, var Enhedslistens holdning, at der skulle være fri adgang for alle, at man sagtens kunne komme til Danmark, bare man fik danske lønninger, hvilket også stemmer overens med, at man så også kan få danske dagpenge.
Det har jeg fuld forståelse for.
Fru Jette Gottlieb siger så, at det er et problem, hvis de nye regler bliver ændret, sådan at i stedet for at man er medlem af en a-kasse i 3 måneder, hvorefter man har ret til at få dagpenge i 3 måneder og kan tage dem med hjem, så kan man være medlem af en dansk a-kasse i 1 måned, og så har man ret til at få dagpenge i 6 måneder.
Det kan jeg godt se at Enhedslistens synes
er et problem.
Der, hvor jeg så synes det kammer lidt over, er, når fru Jette Gottlieb bruger som eksempel, at for en dansk tømrer, der rejser til udlandet for at søge arbejde, er det rart have danske dagpenge med.
Ja, det kan jeg godt se, men en dansk tømrer tager da ikke til Bulgarien for at søge arbejde til 40 kr. i timen.
Jeg har ikke mødt nogen dansk tømrer, der vil tage til Østeuropa for at arbejde for 40-50 kr. i timen.
Benny Engelbrecht (S), 2020-02-05:
For hvad nu hvis det faktisk er sådan, at man kan lave en løsning, som både er bedre, billigere og giver en større grad af komfort?
Skal vi så på forhånd afvise det?
Det synes jeg i hvert fald ville være forkert, og derfor vil vi gerne sikre, at der er et oplyst grundlag, og det er som sagt også derfor, at vi har lavet aftalen i samarbejde med Region Sjælland om at supplere deres undersøgelse med dette.
Eva Flyvholm (EL), 2020-02-05:
Det er jo lige præcis det, der er problemet – jeg ikke har nogen som helst steder hørt, at folk synes, at det giver mere komfort at sidde i en bus, end det gør at sidde i et tog.
Tværtimod ved man fra de fleste steder, hvor man har de der busløsninger, at folk er gladere for tog.
Tog trækker flere folk til, det trækker flere folk ud af bilerne, det giver en bedre mobilitet, og det betyder også enormt meget for området.
Det er derfor, jeg synes, at det umiddelbart virker, som om det ligger ret meget på den flade hånd, at nu skal vi bare se at få fikset toget, fordi så mange mennesker er afhængige af det.
Mogens Jensen (S), 2020-02-05:
Tak for spørgsmålet om dyrevelfærd, som både jeg og regeringen også er meget optaget af.
Det er klart, at landmænd og chauffører og vognmænd skal leve op til deres ansvar for de dyr, som de transporterer – alt andet er både urimeligt og ulovligt og uprofessionelt.
Derfor skal Fødevarestyrelsen selvfølgelig også skride ind over for de overtrædelser, der måtte ske.
De forhold ved kontrollen, som Rigsrevisionen har kritiseret, er Fødevarestyrelsen allerede i gang med at følge op på, således er kontrollen i 2019 blevet skærpet betydeligt i medfør af den politiske aftale, der blev indgået i 2018, og som jeg også har forlænget, indtil der foreligger en ny aftale.
Jeg har selvfølgelig noteret mig Statsrevisorernes bemærkninger, der omfatter en række forhold, som vi naturligvis skal følge op på, herunder at de kritiserer, at Fødevarestyrelsen ikke effektivt har sanktioneret de transportører, der gentagne gange har forbrudt sig mod reglerne.
Jeg må sige, at jeg som minister desværre har modtaget et kontrolområde, som ikke har været i den bedste forfatning, og mit fokus er på hurtigst muligt at få ryddet op i de forhold, og det er der jo også, kan jeg konstatere, et bredt flertal i Folketinget for at få gjort.
Så målet er, at vi inden sommerferien har et nyt kontrolkoncept, som har til formål konsekvent at tage hånd om de overtrædelser, der truer dyrenes velfærd under transport, og indtil da fortsætter vi den skærpede kontrol, som nu er indført.