runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Schack Elholm (V), 2017-04-04:
Jeg synes, at Enhedslistens ordfører skal kontakte LEGO for at få de oplysninger, for det er ikke noget, jeg er bekendt med.
Jeg går sådan set op i de her generelle konsekvenser, der er, hvor det først og fremmest er 75 pct. af provenuet, der går til de mindre og mellemstore virksomheder.
Det synes jeg er utrolig positivt.
Og så går jeg op i, at vi kan fastholde arbejdspladser i Danmark.
Rune Lund (EL), 2017-04-04:
Jeg synes bare, det er vigtigt, når ordføreren selv nævner LEGO i sin ordførertale, at sige, at det jo faktisk er sådan, at der har eksisteret lovgivning på det her område i mange år, hvor det løbende er lykkedes rigtig mange virksomheder at lave generationsskifter.
Og vil ordføreren ikke anerkende, at det her er en skatterabat, som virkelig kommer til at batte hos de familieejede virksomheder, hos de milliardarvinger, som der eksisterer blandt Danmarks familiedynastier?
Louise Schack Elholm (V), 2017-04-04:
Det var jo sådan, at hr. Benny Engelbrecht, da han var skatteminister, afskaffede formueskattekursen, og jeg tror sådan set, at mange af de her store familiedynastier ville foretrække at genindføre formueskattekursen.
Det forslag, vi kommer med her, gavner i høj grad også de mindre og mellemstore virksomheder, som får 75 pct. af provenuet.
Det gør vi med åbne øjne, fordi vi sådan set ønsker, at alle virksomheder, ikke kun de store virksomheder, får gavn af det her, fordi vi mener, at alle har fordel af den vækst, der sikrer beskæftigelse.
Rune Lund (EL), 2017-04-04:
ret nemt for Enhedslisten at tage stilling til det her forslag.
Vi siger nej, nej og atter nej til at give en kæmpe sænkning af skatten til erhvervslivets familiedynastier.
Der er ingen tvivl om, og det kan vi også se af debatten, der er her i dag, at det her er en skatterabat, som netop også vil omfatte de virksomheder, hvor der ellers i forbindelse med en overdragelse skulle foregå en betaling i milliardklassen.
Helt overordnet skal man frem mod 2020 gradvis nedsætte bo- og gaveafgiften fra 15 pct. til 5 pct., og ambitionen frem mod 2025 er, at der slet ikke skal betales bo- og gaveafgift.
Det er jo skidt, for som den franske økonom Thomas Piketty skriver, kommer vi kun den eksploderende ulighed til livs, hvis vi faktisk beskatter især store arve, og det her forslag går således i den stik modsatte retning.
Arbejderbevægelsens Erhvervsråd har også for nylig udgivet et notat om den stigende ulighed i Danmark.
I det notat fremlægges der en række tal, som ligesom taler deres eget tydelige sprog.
Over de sidste 10 år er de danske formuer blevet mere ulige fordelt.
Det er kun de personer med de 30 pct. største formuer, der har oplevet en stigning i deres formue.
Alle andre har oplevet et fald i kroner og øre.
Og i Danmark sidder den ene procent med de største formuer på 23 pct. af alle formuer.
Nettoformuerne er mere ulige fordelt end indkomsterne i Danmark.
De personer med de 10 pct. højeste formuer har i gennemsnit 3,7 mio. kr.; de personer med de 10 pct. laveste nettoformuer har en nettogæld på næsten 700.000 kr.
De 10 pct. med de laveste nettoformuer har fået en øget gæld, og den har de øget med mere end 270.000 kr. i gennemsnit, mens de 10 pct. med de største formuer har øget deres nettoformuer med knap 625.000 kr.
Vi har altså en stigende ulighed i samfundet.
Vi har det også globalt, og vi har det på europæisk plan.
Det her forslag vil skubbe på den stigende ulighed; det vil ikke gøre op med den stigende ulighed.
Det kunne være interessant at prøve at værdiansætte nogle af de store familiedynastier, som vil få gavn af den her skatterabat.
Det er familiedynastier inden for erhvervsområdet, som snart skal igennem et generationsskifte.
For man må spørge sig selv, om det i virkeligheden ikke er et langt større beløb end den ene milliard kroner, som der nævnes som en mindreindtægt for statskassen.
Hvis man f.eks. tager Danfoss, Grundfos og Lego, er det så ikke hver for sig kæmpebeløb?
Det virker tvivlsomt, hvis der kun er mindreindtægter til fælleskassen på 1 mia. kr. i 2020.
Forslaget kan Enhedslisten altså ikke støtte.
Vi vil ikke være med til, at man giver kæmpe skattesænkninger til erhvervslivets familiedynastier.
Vi synes, at virksomheder på linje med alle os andre også skal betale skat og også skal bidrage til fælleskassen.
Vi kan ikke støtte forslaget.
Og jeg skulle hilse og sige fra SF, at SF har samme holdning.
Louise Schack Elholm (V), 2017-04-04:
Det er jo ikke så overraskende, at Enhedslisten er imod dette lovforslag.
Seks ud af ti privatansatte i Danmark er ansat i en familieejet virksomhed, og bare lige for at være på den sikre side vil jeg spørge: Når Enhedslisten går ind for at brandbeskatte de familieejede virksomheder, er det så, fordi de seks ud af ti privatansatte bare ikke vil være ansat i familieejede virksomheder?
Er Enhedslisten bare imod familieejede virksomheder og ønsker en anden ejerform
Rune Lund (EL), 2017-04-04:
Næh, det er vi ikke.
Brandbeskatte
– altså, vi snakker om de eksisterende skatteforhold, og det, som er diskussionen i dag, er jo, om vi skal give en skatterabat til nogle virksomheder, så de ikke skal bidrage til fælleskassen, til velfærdskassen på linje med alle os andre.
Det kalder jeg ikke at brandbeskatte, det kalder jeg sådan set, at man i øjeblikket er ved at give en skatterabat, en unødvendig skatterabat til nogle virksomheder, som godt kan klare sig, hvis de er veldrevne, og lave et generationsskifte, hvis de er veldrevne.
Det er jo altid sådan, at når vi skal have penge i fælleskassen, når vi skal bruge penge på velfærd, når vi skal bruge flere penge til pædagoger i børnehaverne, når vi skal bruge flere penge til folkeskolelærere i folkeskolen, når vi gerne vil ansætte flere sygeplejersker på hospitalerne, så skal pengene jo komme et sted fra.
Og hvorfor skal det kun være almindelige mennesker, som skal bidrage?
Hvorfor skal virksomheder ikke bidrage?
De er jo også en del af det her samfund, og derfor bør de også bidrage, og derfor skal de ikke have en skatterabat.
Louise Schack Elholm (V), 2017-04-04:
Anerkender Enhedslistens ordfører, at de her virksomheder betaler ret mange andre skatter og dermed – fordi de ikke skal betale den samme afgift – ikke undlader at betale skat, men bare ikke betaler skat af arveafgiften?
Og når virksomheder skal trække måske op til 40 pct. af egenkapitalen ud af virksomheden, kan Enhedslistens ordfører så forestille sig, at det har en konsekvens for den videre drift af virksomheden?
Rune Lund (EL), 2017-04-04:
Jeg har den holdning, at der er de skatteregler, der er, om bo- og arveafgift, og jeg synes, det er rimeligt, at man betaler skat af store formuer.
Det mener jeg er rimeligt i forhold til enkeltindivider, os som enkeltpersoner, fordi der er tale om en indkomst, som bør beskattes, og jeg mener også, det er rimeligt, når vi snakker familiedrevne virksomheder.
Så det er simpelt hen den grundlæggende præmis, og jeg nægter at anerkende, at hvis man ikke giver sådan en uretfærdig skatterabat her, som vil øge uligheden, så vil det forhindre veldrevne virksomheder i at blive drevet videre.
René Gade (ALT), 2017-04-04:
Jeg stiller det opklarende spørgsmål skriftligt.
Louise Schack Elholm (V), 2017-04-04:
Jeg synes jo, at det egner sig til et skriftligt spørgsmål, men jeg kan da nævne, at nogle af virksomhederne har regnet sig frem til, at for at betale den her arveafgift skal de trække 40 pct. af deres egenkapital ud af virksomheden.
Og det dræner jo en virksomhed rigtig voldsomt, hvis man skal trække 40 pct. ud af den.
Det siger sig selv, at det koster noget både for beskæftigelsen, investeringerne i fremtidig kapital, forskningen og udviklingen.
Så det vil have massive konsekvenser for danske virksomheder.
Rune Lund (EL), 2017-04-04:
Så ordføreren anerkender jo faktisk, at der bliver givet en skatterabat her, som også går til nogle af dem, som har allerflest penge i det danske samfund.
Tak for det.
Jeg må indrømme, at jeg har meget svært ved at forstå, at Dansk Folkeparti jo ofte taler om, at man er den lille mands parti – eller hvilke formuleringer, som Dansk Folkeparti ynder at bruge – men det skal så åbenbart forstås på en sådan måde, at man er parat til give en skattelettelse, som også kommer dem til gode, som har absolut allerflest penge i det her samfund.
Jeg har det sådan, at når alle vi andre skal gå og betale bo- og arveafgift, hvorfor skal det så ikke være sådan, at familieejede virksomheder skal det?
Jeg synes også, at de skal bidrage på samme måde, som alle andre bidrager til fælleskassen til at finansiere den fælles velfærd.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-04-04:
Jeg deler ikke ordførerens betragtning om, at de rige danske familier ikke bidrager til fællesskabet – det gør jeg simpelt hen ikke.
Jeg synes, det er en forkert præmis i forhold til den trods alt relativt store beskatning, som der stadig væk er i Danmark.
Så det ændrer det sådan set ikke på.
Nej, det, det her ændrer på, er jo sådan set noget andet, synes jeg i hvert fald.
Og det ikke er de her ti godser og milliardærerne, vi skal tale om; vi skal tale om de andre 22.990 – og så kan vi godt trække et par hundrede fra af andre osv.
Men en lang række af de her virksomheder er altså mindre virksomheder, hvor der ikke flyder guld og mammom rundt på direktionsgangene.
Og dem synes jeg faktisk vi skal håndtere, således at deres 300.000 arbejdspladser i Danmark bliver udviklet, frem for at de bliver afviklet.
Lea Wermelin (S), 2017-04-04:
Og der har vi jo faktisk fået svar på, at det gør det ikke.
Så anerkender ordføreren ikke det?
I forhold til den anden del, hvor ordføreren brugte rigtig meget energi på at tale om små og mellemstore virksomheder og landdistrikterne, vil jeg sige, at der vil vi også gerne skabe arbejdspladser.
Udfordringen er bare, at hvis det er det, Venstre er optaget af, hvorfor er det så, at man ikke laver en progressiv arvebeskatning?
Altså hvor man siger, at de rigtig store virksomheder med store formuer, som er nogle af dem, der har allermest i det danske samfund, selvfølgelig skal bidrage til det danske samfund og betale en arveafgift.
Hvorfor er det, at Venstre ikke gør sig til talsmand for en progressiv arvebeskatning?
Det vil jeg egentlig gerne høre Venstres svar på.
Louise Schack Elholm (V), 2017-04-04:
Nu lyder det på fru Lea Wermelin, som om de her virksomheder slet ikke betaler nogen skat, men de gør de jo i allerhøjeste grad.
De er jo store bidragydere til det danske samfund i skatteindtæger i alle mulige former.
Så lad mig lige starte med at slå det fast.
Så har jeg også godt lagt mærke til, at fru Lea Wermelin læser det der svar fra Skatteministeriet meget entydigt og hopper let og elegant over det stykke, hvor der står, at der ikke er nogen som helst analyser af, hvad der er af dynamiske effekter for beskæftigelsen.
Så på den baggrund kan jeg jo ikke godkende den udlægning, som Socialdemokraterne har.
Men jeg har en forståelse af, at Socialdemokraterne – og det er nok meget naturligt – har en entydig udlægning af det her svar.
Det er rigtigt, at vi går ind for, at der skal være beskæftigelse i hele landet, og rigtig mange af de her virksomheder, også de relativt store familieejede virksomheder, ligger jo i landdistrikterne.
Så det har en rigtig stor betydning for landdistrikterne.
Lea Wermelin (S), 2017-04-04:
Det er heldigvis fagligt funderede embedsmænd og medarbejdere, som udarbejder det svar, og derfor må man jo også tage det, der står, for pålydende, også selv om ordføreren ikke vil bekræfte det.
Jeg vil bare gerne bede ordføreren bekræfte, at det også er tilfældet – altså at Venstre har modtaget partistøtte fra Peter Foss, som netop har advokeret for, at arveafgiften skal sættes ned.
Louise Schack Elholm (V), 2017-04-04:
Se, nu begynder den socialdemokratiske ordfører at insinuere, at vi skulle være pålagt et eller andet fra et eller andet, og at vi kan købes.
Det må jeg altså tage stærkt afstand fra.
Det kan godt være, at Socialdemokratiet skriver kontakter med fagbevægelsen om, hvad de skal mene, og får betaling for det og så i øvrigt bryder aftalen efterfølgende.
Men sådan noget foregår ikke hos Venstre.
Vi lader os ikke købe til nogen som helst ting.
Jeg aner ikke, hvem der har givet tilskud til Venstre, og det bør jeg heller ikke vide.
Min politik bør bero på det, jeg tror er det rigtige, og det, jeg tror er det rigtige, er at sikre, at de her 300.000 ansatte, der arbejder i virksomheder, som står over for et generationsskifte i de kommende 10 år, kan vedblive at være i firmaer på danske hænder, at de kan vedblive at være i Danmark.
Det er derfor, jeg ikke ønsker at brandbeskatte familieejede virksomheder.
René Gade (ALT), 2017-04-04:
I Alternativet er vi ret uenige i ordførerens tale.
Vi ønsker ikke at gå med på det her lovforslag, men vi vil i behandlingen af forslaget bruge tid på at prøve at se, om der er nogle virksomheder, som virkelig kommer i klemme her.
Der har vi tidligere, når vi har talt om arveafgift generelt, talt om, at vi godt kunne tænke os at hæve niveauet.
Altså, hvis det starter ved 270.000 kr. i dag, kunne vi godt tænke os at hæve det til 500.000 kr. og sige, at op til det beløb betaler man ingen afgift, og så netop gøre den progressiv, som Socialdemokratiets ordfører taler om.
For ellers synes jeg også, det er en ulige stilling.
Borgerne i Danmark skal betale arveafgift, men man vælger så at fritage nogle virksomheder, som jo, hvis de er så veldrevne og de har en ny, frisk generation, nok skal klare sig, tænker jeg, med vores andre fornuftige erhvervsordninger.
Er der nogle eksempler på det nu, eller er det noget, jeg skal spørge til skriftligt?
Jan Rytkjær Callesen (DF), 2017-04-04:
Tak for det.
Det er også o.k. for os, da mange af ændringerne er ret små, og det derfor ikke ville give mening at behandle dem i selvstændige lovforslag, men det betyder også, at jeg ikke vil gå i dybden med dem alle sammen her i min ordførertale.
Samlelovforslaget giver dog den udfordring, hvad man skal gøre, hvis der er enkelte elementer, man som parti ikke kan støtte, da dette er tilfældet, men det vender jeg tilbage til.
Det første punkt omhandler en tilretning af elpatronordningen, således at ikkemomsregistrerede varmeproducenter også kan benytte ordningen.
I dag er det sådan, at det kun er momsregistrerede virksomheder, som kan benytte ordningen, og det ændres nu til, at ikkemomsregistrerede virksomheder også kan benytte den, og det støtter DF.
Sælgerens ejendom er jo netop kommet på tvangsauktion, for at man får betalt sine regninger.
Det er lidt af en fravigelse fra det normale princip, vi har her i Danmark, hvor det er sælger, der afregner momsen til staten, men vi synes, det giver god mening her.
Det tredje forslag handler om, at der, hvis der har været åbenlyse fejl i tinglysningen, kan blive godtgjort for den variable tinglysningsafgift.
Det støtter vi også.
Det fjerde forslag handler om en ændring af befordringsfradraget for flypendlere, så de i højere grad er ligestillet med andre pendlere.
Det handler om, at man vil give flypendlerne mulighed for at vælge mellem befordringsfradrag for faktiske, dokumenterede udgifter til flybilletter eller befordringsgodtgørelse ved normal bilkørsel.
Jeg undrer mig over, hvorfor man skal have den valgmulighed.
Hvorfor skal flypendlerne have mulighed for at få et fradrag, som om de kørte bil?
Hvis de ønskede det fradrag, kunne de jo tage bilen.
Det vil ikke give mening at vende problemstillingen om, altså at man giver bilkørselsfradrag, ud fra hvis de havde taget et rutefly.
Så det ønsker vi at kigge nærmere på i udvalgsbehandlingen, så vi får mere klarhed over, om det ikke er mere logisk, at flypendlere kan få fradrag for, at man netop kan være flypendler og ikke pendler via bil.
Vi ønsker i udvalgsbehandlingen også at få undersøgt, om man kan begrænse udgifterne til EU-borgerne, som får befordringsgodtgørelse for transport i Danmark.
Vi ser nemlig fradraget som et redskab til at skabe øget mobilitet på det danske arbejdsmarked og ikke til at betale udlændinge for at komme til Danmark og arbejde.
Der er også et forslag om mulighed for at udelukke virksomheder, der ikke betaler skyldig moms og told, fra at deltage i SKATs sikkerhedsstillelsesordning for potentiel toldskyld.
Det forslag kan DF støtte.
Det sidste forslag handler om, at man vil indføre en skattefritagelse for befordringsgodtgørelse, der udbetales til flygtninge i forbindelse med integrationsgrunduddannelsen.
Det kan man gennem igu-uddannelsen.
Vi stemmer derfor naturligvis også imod, at man kan få skattefri befordringsgodtgørelse for transport til den såkaldte integrationsgrunduddannelse.
Samlet set er der punkter, vi kan støtte, og nogle skal vi have kigget nærmere på.
Vi skal have fundet ud af, om vi ønsker lovforslaget delt, eller om vi eventuelt kan skrive os ud af det i betænkningen.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-04:
Som jeg også nævnte for fru Maria Reumert Gjerding, tror jeg, at bilerne vil blive udskiftet, når den teknologiske udvikling er klar til det.
Jeg anerkender, at politikere kan have behov for at sige, at det er dem, der er årsag til udviklingen, ved at stå og snakke rigtig meget om, at det kommer til at ske, ved at stå og kræve, at det skal ske, og det er et politisk behov, som mange politikere har.
Men jeg er overbevist om, at det sker, uanset hvad politikere snakker om, og at det, at politikere snakker om det, ikke fører til, at det sker hurtigere, end det vil gøre i virkeligheden.
Louise Schack Elholm (V), 2017-04-04:
Tak for det.
Derfor vil jeg lige benytte lejligheden til at gennemgå nogle af elementerne.
Et af elementerne er, som andre også har nævnt, at det hidtil har været sådan, at hvis der er sket en tastefejl i forbindelse med tinglysningen, har man stadig skullet betale moms af tinglysningen.
Og det er jo selvfølgelig problematisk, for så skal man betale det dobbelte, og derfor skal man ikke mere gøre det ved en tastefejl.
Lovforslaget betyder også den ændring, at bl.a. fogedretterne vil få til opgave at indbetale momsen ved tvangsauktioner til SKAT, så staten ikke går glip af indtægterne.
Og for at sikre, at regelrette virksomheder ikke skal betale mere for at deltage i SKATs sikkerhedsstillelsesordning, foreslås det, at det er muligt at udelukke virksomheder, der ikke betaler deres toldskyld.
Og det synes vi også er rigtig positivt.
Socialdemokraternes ordfører nævnte også elpatronordningen, som bliver ændret, så ikkemomsregistrerede varmeproducenter også har adgang til at benytte elpatronordningen.
Og så samler lovforslaget op på en fejl i udmøntningen af trepartsaftalen fra arbejdsmarkedsintegrationen fra marts 2016.
Grundlæggende synes vi, at det her er et godt lovforslag, og det kan Venstre støtte.
Rune Lund (EL), 2017-04-04:
Flere ordførere har allerede gennemgået de enkelte dele af lovforslaget.
Jeg vil specielt fremhæve beregningsgrundlaget for flypendleres befordringsfradrag.
For lovforslaget vil nu gøre det muligt at vælge mellem en kilometertakst eller de faktiske omkostninger, og det vil jo for en række flypendlere, som så går over til at bruge kilometertaksten, være en mulighed for at få en væsentlig forøgelse af fradraget.
Og vi lever jo i en tid med klimaforandringer; vi lever i en tid, hvor vi skal gå over til transportformer, som bruger mindre energi, som forurener mindre, som ikke skaber de ødelæggende klimaforandringer, så vi har meget svært ved at se, at man her skal gå ind og give et incitament til at tage en mere forurenende transportform.
Så det er i hvert fald noget, vi er meget skeptiske over for, kan jeg rolig sige, og vi ønsker også, på linje med den socialdemokratiske ordfører, at vi i hvert fald får delt det her forslag op, så vi får en mulighed for at diskutere lige præcis det her forslag særskilt og i detaljen.
I forhold til de andre forslag i lovforslaget er vi positivt stemt.
Vi har muligvis lige nogle enkelte forslag i forhold til elpatronordningen og energivenligheden i den teknologi.
Men det er noget, vi tænker på som værende nogle detaljer, nogle mere tekniske spørgsmål.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-04-04:
Tak for det, formand.
Som andre har været inde på, er det her lovforslag sådan et potpourri af forskellige fornuftige initiativer.
Lovforslaget gør det muligt at få tilbagebetalt tinglysningsafgift, hvis der er sket en tastefejl i forbindelse med tinglysning; det er sund fornuft.
Lovforslaget sikrer endvidere, at fogedretten fremover får til opgave at indbetale moms i forbindelse med tvangsauktioner; det er også fornuftigt.
Det indbefatter, at man altså betaler til den her ordning, og så er der solidarisk hæftelse.
Der kan være gode grunde til, at der er nogle virksomheder, der måske ikke kan betale den told, de skylder, og så hæfter man ligesom solidarisk for det.
Men det er selvfølgelig rimeligt, at virksomheder, som bevidst ikke indbetaler skyldig told, kan udelukkes fra den ordning, ikke kan være med i den.
Det er også fornuftigt.
Sådan vil det altså blive fremadrettet, og det er selvfølgelig en fornuftig ting.
Der er forskellige andre elementer i det her lovforslag, som vi kan støtte.
Vi synes måske også, at spørgsmålet om flypendlerordningen er noget, man bør tage op til overvejelse, men det kan skatteministeren jo kommentere.
Men vi kan støtte lovforslaget – naturligvis.
René Gade (ALT), 2017-04-04:
Tak for det.
Der har været en glimrende gennemgang bl.a. af Socialdemokratiets ordfører, og vi støtter meget op om hele lovforslaget.
Det er fornuftige ændringer.
Så kunne vi godt tænke os at få det splittet op, sådan at flypendlerordningen om ikke andet bliver undersøgt nærmere.
Vi ved ikke endnu, om vi vil stemme for eller imod, hvis det blev skilt ud.
Det vigtigste for os er, at det ikke bliver for lukrativ en ordning, der går ud over de reelle udgifter.
Men omvendt er det også meget væsentligt, at vi sikrer, at dem, der eksempelvis bor på Bornholm eller andre steder i landet, og som har brug for at kunne flyve og være en del af samhørigheden, ikke skal forurettes unødigt på den front.
Så lad os få det delt, så kan vi i hvert fald stemme for resten af forslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2017-04-04:
På linje med stort set alle andre ordførere kan vi også støtte alle dele af det her lovforslag, men synes måske, det er en god idé at tage en mere grundig drøftelse af det her ekstrafradrag for flypendlere.
Der vil være grønne dele af mit parti, som vil sige, at der måske ikke er grund til at hjælpe flypassagererne specifikt i forhold til dem, der benytter andre former for transport, eller hjælpe dem mere, end man gør i dag, da det jo ikke ligefrem er nogen klimavenlig transportform.
Men der vil selvfølgelig også være dele, der har kig på betydningen for andre dele af Danmark end lige hovedstadsområdet i forhold til at kunne komme frem og tilbage dertil.
Vi vil kigge lidt på den rejsemetode, og hvem det er, vi egentlig gavner og ikke gavner ved at hæve det her fradrag.
Så vil vi tage endelig stilling til den del af det, og derfor vil vi også kunne støtte, at man måske overvejer at opdele lovforslaget, da vi uden videre kan støtte resten.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-04:
Tidligere ordførere har redegjort for dele af det, og det er jo igen en god blanding af forskellige ting.
Flere af punkterne virker – i hvert fald ved første øjekast – til at være relativt fornuftige tilretninger.
Der har vi den samme bekymring, som jeg også hører fra Enhedslisten og fra De Radikale, nemlig hvad det her vil komme til at betyde i forhold til klimaaftryk.
Men det er jo et dilemma, for hvis vores land skal hænge sammen, er der pendlere, heriblandt mig selv og skatteministeren og mange andre fra Nordjylland, som i høj grad vil tage flyet – i hvert fald indtil vi får en effektiv timeplan på togdriften – og det gælder også folk, der bor på Bornholm og andre steder.
Det andet, vi vil stille nogle spørgsmål til i løbet af udvalgsbehandlingen, er elpatronordningen.
Men de resterende punkter støtter vi, så det kan være, at vi undervejs i udvalgsbehandlingen bliver nødt til at at bede om at få lovforslaget delt op.
For den ene halvdel er ligesom noget meget lavteknisk, som jeg tror at de fleste af os er enige i, men lige hvad angår det her med flypendlere, er der altså to hensyn, som går lidt imod hinanden, og derfor vil jeg også gerne støtte den socialdemokratiske ordførers bemærkninger.