runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tommy Ahlers (V), 2020-05-14:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for en meget, meget fin tale.
Den her 70-procentsmålsætning er der nogen der mener kan nås, og at den bedste vej til at nå den er at sætte en høj CO₂-afgift og sprede den bredt ud over dansk erhvervsliv.
Det har jeg også hørt at SF synes kunne være en god idé.
Nu lyder det jo på ordføreren i dag, som om man synes, det er godt, at erhvervslivet også byder ind, og at man lytter til dem, når de siger, at det godt kan lade sig gøre, også her under en krise, at nå 70-procentsmålsætningen, og de vil gerne.
Men dansk erhvervsliv siger jo samtidig på forskellige måder med meget tydelig stemme, at de ikke tror, at vejen derhen er en ensartet, høj CO₂-afgift.
Hvorfor er ordføreren ikke parat til at lytte til erhvervslivet, når de siger det?
Signe Munk (SF), 2020-05-14:
Jeg priser mig lykkelig for, at Dansk Industri er gået så aktivt ind i klimakampen og har sagt, at de ser 70-procentsmålet som den rigtige vej at gå, og at de gerne vil arbejde efter den omstilling.
Man kan så gå ned i fordelings- og finansieringstiltagene, og hvis man læser den grønne vækstplan fra Dansk Industri, er der jo ingen tvivl om, at den ikke sådan er skrevet med inspiration i SF's principprogram.
Der er jo selvfølgelig nogle uenigheder om, hvordan man finansierer sådan en omstilling.
Når jeg lytter til klimapartnerskaberne for både energitunge virksomheder og egentlig også for resten af produktionsvirksomhederne, kan jeg lytte mig til – det kan ordføreren jo overveje om han også har hørt – at det særlig er de energitunge virksomheder, som vil få en udfordring, hvis man øger CO₂-afgiften.
Derfor skal man jo ind at kigge på et bundfradrag for netop den her type virksomheder, hvorimod vi jo også har en lang række andre virksomheder, som faktisk lever af, at der er nogle relativt høje energieffektivitetskrav, men også, at der er et godt hjemmemarked for den grønne omstilling i Danmark.
Tommy Ahlers (V), 2020-05-14:
Tak for det.
Jeg vil godt lige hoppe over til noget andet, som ordføreren også lagde vægt på tidligere, og det var, at vi skal investere os ud af det her; at ude i erhvervslivet kræver det her rigtig mange investeringer.
Kan ordføreren så ikke aflive det rygte, der er, om, at SF går ind for at hæve aktieindkomstskatten?
For aktieindkomstskatten er jo en pris på investeringer, og det gør det dyrere at investere, især i de små virksomheder, som vi også kræver at vi får med på den her omstilling, og især i startups.
Så kan vi ikke aftale i dag, at vi i hvert fald ikke hæver aktieindkomstskatten, og at hvis vi skulle kigge på den, skulle den måske den anden vej?
Signe Munk (SF), 2020-05-14:
Der må jeg skuffe ordføreren.
Det var måske forventeligt for ordføreren, men der skal i hvert fald lyde en klar afvisning herfra.
Når vi i SF taler om at investere os ud af den beskæftigelseskrise, vi også står i nu – for det er jo helt rigtigt, at der er nogle mennesker, som mister deres arbejde – så er det mere om investeringer i det perspektiv f.eks. at give erhvervsvirksomhederne nogle bedre lånemuligheder til nogle grønne investeringer, som ikke er rentable, når man bare skal holde det inden for virksomhedernes budget.
Bl.a. lyttede jeg mig i hvert fald til, at klimapartnerskabet for produktionsvirksomheder er optaget af at få sådan en investeringslånemodel.
Det synes vi er interessant at arbejde med, og ellers er der også tale om offentlige investeringer og at få nogle af pensionsselskabernes midler i brug.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-14:
Danmark står for ca. 0,1 pct. af verdens samlede CO₂-udledning.
Anerkender ordføreren, at hvis Danmark reducerer sin CO₂-udledning til 70 pct., vil det isoleret set ikke have den fjerneste betydning for klimaet?
Mai Villadsen (EL), 2020-05-14:
Jeg anerkender til fulde, at Danmark er et lille land med en lille udledning globalt set, men det betyder ikke, at vores handlinger ikke har store konsekvenser.
Det har vi været historisk.
Investeringer i vedvarende energi er noget, Danmark har bidraget til at give hele verden, og det er jo lige præcis det, som jeg håber at dansk politik vil bidrage med i den kommende periode i Folketinget, netop med påvirkning på globalt politisk plan, og det er det, jeg regner med den her klimalov kan, og jeg synes faktisk allerede, det har været bevist i de omtaler, den har fået rundtomkring i verden, og det pres, den også har lagt på klimapolitikken rundtomkring.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-14:
Det kan man jo håbe på.
Jeg mener selv, at det er naivt at forestille sig, at eksempelvis Kina skulle lade sig påvirke af, hvad vi gør i Danmark, men lad nu det ligge.
Nu kan jeg forstå, at det ikke kun er i Danmark, Enhedslisten ønsker at bruge penge, men også rundtomkring i verden.
Der er jo ingen tvivl om, at hvis vi brugte flere penge ude i verden, ville vi kunne reducere langt mere, end vi ville kunne gøre i Danmark, så hvorfor er det så vigtigt for Enhedslisten, at vi gør det lige præcis på Danmarks geografiske område?
Det giver jo ingen mening.
Altså, hvis vi eksempelvis eksporterer grøn strøm, så vi reducerer CO₂ i nogle af vores nabolande, tæller det jo ikke med.
Så hvorfor er det så vigtigt, at det lige præcis skal være på Danmarks geografiske område?
Mai Villadsen (EL), 2020-05-14:
Jeg synes nogle gange, de asiatiske lande bliver lidt en syndebuk i den her klimadiskussion.
Der er jo ingen tvivl om, at der bliver udledt meget, men jeg læste den anden dag, at Indonesiens udledninger faktisk er ved at falde nu, fordi man netop er begyndt at investere massivt i vedvarende energi.
Så det viser jo, at der er udvikling rundtomkring i verden.
Så vil jeg sige: Ja, vi skal investere mere i at hjælpe andre lande til at omlægge deres energisystemer også.
Det synes jeg ikke er naivt, men det er klog politik, og jeg er sikker på, at det, vi vedtager i dag i Folketinget, også vil påvirke, hvordan man rundtom i verden kommer til at arbejde med klimapolitik – med Danmark som foregangsland.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-14:
Jeg synes, det er dejligt at se, hvordan fru Mai Villadsen altid engagerer sig personligt i sine sager.
Det er ikke noget med, at fru Mai Villadsen har været ude at tale med gartnerierne eller slagterierne eller industriarbejderne i Aalborg Portland for at høre, hvordan de klarer det her – men det er det personlige.
I går hørte vi en gribende gennemgang af fru Mai Villadsens barndomsbekendtskaber med det ene mere eksotiske navn end det andet, og i dag hørte vi så om, hvordan fru Mai Villadsen skal sidde på verandaen med sine børnebørn, og det er jo dejligt.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-14:
Jeg synes ikke, at ordføreren svarede på mit spørgsmål.
For når ordføreren siger, at man er villig til at betale enhver pris, så må det jo også være, fordi ordføreren anerkender, at der kan være en risiko for, at det bliver en høj pris.
Ellers var der jo ikke nogen grund til at kommentere på det.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-14:
Det skal hr. Morten Messerschmidt få.
Sådan er det.
Det er en bunden opgave.
Så det er svaret.
Så vil jeg gerne spørge hr. Morten Messerschmidt
: Hvor langt er hr. Morten Messerschmidt klar til at gå?
Det, vi kæmper for, er, at temperaturen kun stiger 1,5 grader.
Det betyder, at isbjørnene forsvinder, det betyder millioner af klimaflygtninge fra både tørkekatastrofer og oversvømmelser.
Hvor meget mere vil hr. Morten Messerschmidt være i stand til at acceptere, hvis temperaturen stiger yderligere?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-14:
Alt det sidste
der må vi tage på et andet tidspunkt.
Det centrale er, at hr. Torsten Gejl er villig til at sige til danskerne: I har ikke noget job.
Det betyder godt nok, at jeres arbejdspladser flytter til Polen, hvor de så udleder endnu mere CO₂ ved det, der bliver produceret, og så kan I så importere det derfra, hvis I stadigvæk har råd til det nu, hvor I er kommet på overførselsindkomst.
Der må jeg bare sige: Der er vi ikke.
Vi synes, det er enormt vigtigt, hvis Danmark skal være førende i den her grønne omstilling, at vi så netop gør det på en måde, hvor det ikke går ud over vores økonomi.
Men hr. Torsten Gejl har jo så til gengæld selv svaret på det spørgsmål, jeg stillede tidligere: Jo, han er socialist.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-14:
Tak for det.
For godt et år siden havde Radikale Venstre en målsætning om en 60-procentsreduktion og mente, at 70 pct. var urealistisk.
Fru Ida Auken kommenterede på et spørgsmål, hvor hun blev spurgt, om de skulle sætte målsætningen op fra 60 til 70 pct., men hun udtalte, at det også skulle være realistisk – så det var 60 pct.
I dag står vi så i en situation et år efter, hvor Radikale Venstre truer med at vælte regeringen, hvis ikke der bliver lavet klimahandlingsplaner, som sikrer, at vi kan opnå et mål på 70 pct.
Ruben Kidde (RV), 2020-05-14:
Jamen vi har jo heldigvis fået belyst af bl.a. Klimarådet, at vejen til 70 pct. er ganske fremkommelig.
Det vil kræve almindelige handlinger, som vi alligevel ville gennemføre som samfund, og som skal fremrykkes lidt, og der har vi nu en enorm mulighed for, når vi alligevel skal sikre en genstart, at sørge for at investere, altså give virksomheder muligheder for at investere i det, der skaber en grøn omstilling.
Det er f.eks. sådan noget med at få omstillet de store kulkraftværker hurtigere; det er sådan noget med at få gang i varmepumper, altså skifte gamle oliefyr og gasfyr ud med dem; og så selvfølgelig at få gang i elbilerne.
Så er der så et udviklingsspor, hvor vi satser på sådan noget som carbon capture, hvor vi tager CO₂ ud af atmosfæren og får det lagret i undergrunden, f.eks. ved at tage nogle gamle olieboreplatforme, som man ikke længere bruger til at have olie i, og putte vores kulstof derned.
Så det er jo en mulighed.
Det har faktisk vist sig, at vi er blevet klogere på det her år; vi ved faktisk, hvad der er muligt, og vi kan satse på det.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-14:
Så I tog fejl – det er jeg da glad for I anerkender.
Nu er Radikale Venstre jo et parti, som bryster sig af at være økonomisk ansvarlig.
Hvis vi nu antager, at I tager fejl en gang til, og det viser sig, at det her faktisk bliver ret bekosteligt for Danmark, er der så en grænse for, hvor stort et tab, Radikale Venstre vil acceptere for det danske samfund, før I trækker i bremsen og er villige til at se på, om der skal ændres på de 70 pct.?
Ruben Kidde (RV), 2020-05-14:
Radikale Venstre står last og brast både med befolkningen og med erhvervslivet, som støtter bredt op om en 70-procentsmålsætning.
Det er bydende nødvendigt, at vi nu her, når vi står foran en stor, stor økonomisk krise, som er den største siden anden verdenskrig, tager de rigtige og de kloge beslutninger.
Så jeg kan ikke se den modsætning.
Og hvis vi skulle tage fejl og der i virkeligheden viser sig at være en mulighed for, at vi ikke når den 70-procentsreduktion, som vi taler om nu her, jamen så er det jo, fordi vi ikke har designet vores politik godt nok fra start.
Det er så vigtigt, vi designer tingene rigtigt nu her og tænker i en klimahandlingsplan hurtigst muligt, så vi har en realistisk chance for at nå de 70 pct.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-14:
Nu kan jeg se, at fru Signe Munk og jeg i hvert fald deler en interesse for tekstiler.
Jeg går ud fra, at det ikke er et tilfælde, at fru Signe Munk har taget et rødt sæt på i dag, men det er jo ikke helt rødt.
Der er alligevel en mere orange nuance i det.
Eller hvordan ender det?
Når jeg spørger, er det jo, fordi det for os er meget vigtigt, som det vil fremgå af debatten her, at den her lov er noget, der skaber vækst og ikke skaber store sociale ubalancer osv.
Normalt er fru Signe Munk jo socialist – og i øvrigt tillykke med det nye medlem – og socialister går ganske meget op i social balance, at folk har et arbejde og gode vilkår og sådan noget.
Gælder det også her?
Hvad er vigtigst – 70-procentsmålet i 2030, eller at dansk økonomi og danske arbejdere kommer godt frem til 2030?
Signe Munk (SF), 2020-05-14:
Først og fremmest bliver jeg nødt til at sige til hr. Morten Messerschmidt, at han gang på gang jo opstiller en falsk modsætning imellem at skabe danske arbejdspladser og lave grøn omstilling.
I de guidende principper i klimaloven er der en ret god formulering, synes jeg, og den lyder, at vi skal udvikle og ikke afvikle dansk erhvervsliv.
Det mener jeg faktisk er en ret fin rettesnor.
Når man er folkesocialist, som vi er i SF, så er man en del af et parti, som siden 1970'erne har været en af hovedfortalerne for både at passe på miljøet og lave klimahandling og sørge for, at der er social retfærdighed i Danmark og globalt.
Så derfor synes jeg, det er helt naturligt, at jeg fortsætter ad det spor og i tråd med de politikere, jeg står på ryggen af – jeg nævner i flæng Margrete Auken og Steen Gade.
Så det har været vores politik siden 1970'erne, før jeg blev født, at man kombinerer det sociale ansvar og den grønne omstilling.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-14:
Men fru Signe Munk vil måske endda ud fra det område, hvor hun er valgt, vide, at der er arbejdspladser, som balancerer på en knivsæg, i forhold til om energipriserne stiger eller falder, eller om de bare er status quo.
Det gælder f.eks. landbruget.
Derfor ville det bare være rart, også i forhold til vores egen afklaring, hvis vi kunne få at vide, om fru Signe Munk, hvis det viser sig, at glasset er halvt tomt og det begynder at have betydning for arbejdspladserne og for virksomhederne, når vi nærmer os 2030 – det kunne være i 2026 eller 2027 – så er med på, at så er hensynet til den sociale balance og beskæftigelsen trods alt vigtigere, end at vi lige rammer 70 pct. i 2030.
Signe Munk (SF), 2020-05-14:
Men hr. Morten Messerschmidt bliver ved med at holde fast i en falsk modsætning.
Hvis man ser på, hvad det er, der gør, at dansk økonomi faktisk er robust i dag på eksportsiden, så er det jo, at vi har en stor eksport af grøn teknologi.
Og som ordføreren tidligere var inde på, steg den med 13 pct. sidste år.
Der, hvor jeg er valgt, og hvor jeg bor, nemlig i Skive Kommune, går erhvervsudviklingen ud på at lave grøn omstilling.
Det er der, hvor der bliver udviklet integration af energisystemer på GreenLab.
Det er der, hvor de spørger, om Folketinget ikke nok vil være sød at ændre på projektbekendtgørelsen for fjernvarme, så de kan rulle fjernvarme ud i stedet for naturgas.
Og det er faktisk sådan, at det kan give flere grønne arbejdspladser på den korte bane.
Så jeg ser fuldstændig for mig, at man i praksis kan kombinere de to hensyn i stedet for kun at forholde sig til flosklerne.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-14:
Tak for det.
Jeg har læst, at ordføreren har sagt, at 70-procentsmålsætningen skal gennemføres, uanset hvad det kommer til at koste.
Kan ordføreren bekræfte, at der ikke er nogen øvre grænse for, hvor mange penge vi kan bruge på det her?
Og hvis vi så antager, at det kommer til at koste mange penge, hvor er det så, ordføreren vil skære ned på velfærden?
Signe Munk (SF), 2020-05-14:
Jeg kan bekræfte, at jeg har sagt, at vi er villige til at lægge de investeringer, der skal til, for at vi når vores klimamål.
Det kan være, at ordføreren i dag har læst INGENIØR'NE og Aalborg Universitets rapport, hvor de faktisk viser, hvad det er, vi skal gøre.
Vi skal nemlig flytte omkostningerne fra betaling til de sorte brancher og over til kapitalinvesteringer.
Men som sagt er det flyttet fra løbende drift til kapitalinvesteringer.
Vi står bag målet, både fordi vi skylder dansk erhvervsliv at fortælle dem, hvad den politiske retning er 10 år frem, så de kan lave de rigtige investeringer, men også fordi man, når man har sagt A, også må sige B.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-14:
Det er vi ikke afklaret på endnu, for vi har et ønske om at ændre aftalen til det, som var regeringspartiets ambition ved folketingsvalget sidste år.
Jeg føler mig også overbevist om, at Enhedslisten gerne ville sige både 80, 90 og 100 pct.
Man kan sige, at Enhedslistens idealsamfund jo sådan set er en eller anden huletilstand, hvor det eneste CO₂-udslip er, når vi brænder et stykke træ, fordi vi lige skal have varmen i løbet af vinteren.
Vi ønsker et højteknologisk samfund.
Og jeg tror, det er langt enklere nu med coronakrisen – desværre – i erfaringstasken at realisere 60 pct. end 70 pct. uden at sende arbejdspladser til udlandet.
Mai Villadsen (EL), 2020-05-14:
Vi står i en coronakrise, som er dybt alvorlig, og der er jobs, der forsvinder hver dag.
Det er derfor, vi skal lave en grøn genstart af økonomien.
Det er derfor, vi skal skabe grønne jobs.
Men det betyder altså ikke, at der ikke også er en klimakrise, som raser, og som bliver større, hvis vi ikke gør noget.
Det må ikke ske.
Derfor vil jeg høre igen: Aftalen ligger her, stemmer Dansk Folkeparti ja eller nej til det her lovforslag?
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-14:
Nu er der jo ikke lavet nogen beregninger over, hvor meget det her kommer til at koste.
Så jeg vil høre: Er der en øvre grænse for, hvor langt Socialdemokratiet vil gå, med hensyn til hvor meget det her kommer til at koste?
Eller er der en grænse, hvor man vil være villig til at bakke af på målsætninger og nedsætte dem?
Anne Paulin (S), 2020-05-14:
Det synes jeg er en meget hypotetisk diskussion.
Der er jo rigtig mange måder, man kan realisere 70-procentsmålsætningen på.
Der er mange forskellige veje, som kan tages.
Så udgifterne, omkostningerne kommer naturligvis til at afhænge af, hvad det er for en vej, som vi ender med at tage imod de 70 pct.
Og så har vi jo netop også gjort en dyd ud af at få skrevet nogle af principperne for klimapolitikken ind i klimaloven, så det er klart, at der både skal tages hensyn til den sociale balance, men jo også til konkurrenceevne, til, at vi også kan have et sundt erhvervsliv, og til, at vi ikke blot flytter emissioner ud over Danmarks grænse og eksporterer vores forureningsproblemer til andre lande.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-14:
Jeg synes nu, mit spørgsmål var ret klart, for jeg spurgte, om der var en øvre grænse, og om man eventuelt kunne sætte tal på det.
Men hvis vi nu antager, at det bliver meget omkostningsfuldt, hvor vil man så skære?
Man har jo talt om, at man kan vælge mellem velfærd eller klima.
Kan ordføreren sætte et par ord på det?
Anne Paulin (S), 2020-05-14:
Nej, jeg tror bestemt ikke på, at vi skal vælge mellem velfærd eller klima.
Jeg tror sådan set, at de er hinandens forudsætninger, altså at vi netop har mulighed for at rykke på det grønne område og være et foregangsland for resten af verden, fordi vi også har et stærkt velfærdssamfund, hvor folk er trygge og dermed også tør gøre noget ved nogle af de andre problematikker, som vi står over for.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-14:
Forleden dag kunne man høre finansministeren meddele, at 184.000 danske jobs er i fare som følge af coronakrisen.
Vi kan læse i statistikkerne, at indeværende finansår forventes at give et underskud på statsfinanserne på 190 mia. kr.
Vi befinder os altså i en ganske alvorlig økonomisk situation.
Der synes jeg, det er bemærkelsesværdigt grænsende til det bekymrende, at fru Anne Paulin ikke bekymrer sig mere om økonomien i det lovforslag, vi behandler her i dag.
Sidste år, da Socialdemokratiet førte valgkamp, var det jo ikke 70 pct., man talte om.
Det vidste man godt ville blive for dyrt og have konsekvenser.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge fru Anne Paulin: Var det ikke på tide oven på den her coronakrise, at vi også tog hensyn til økonomien og så vendte tilbage til det udgangspunkt, der altså for under et år siden var Socialdemokratiets officielle politik?
Anne Paulin (S), 2020-05-14:
Jamen vi tager hensyn til økonomien, og jeg anerkender fuldt ud, at vi står i en alvorlig økonomisk situation.
Jeg anerkender sådan set også, at det, at coronakrisen er kommet, måske betyder, at det er nogle andre værktøjer, der skal benyttes i klimaindsatsen, end det måske ville have været for et halvt år siden.
Men jeg synes, det er vigtigt at holde fast i ambitionen om de 70 pct., og vi har jo rigtigt nok selv i Socialdemokratiet også hævet vores ambitioner.
Dansk Folkeparti har jo sådan set også hævet deres ambitioner betragteligt indtil for nylig, hvor der så igen blev sat spørgsmåltegn ved den grønne rejse, som DF har været på.
Så jo, vi står i en svær økonomisk situation, men vi ved jo også, at de grønne løsninger netop er noget af det, som også er meget vigtigt for dansk økonomi.
Der er enormt mange arbejdspladser i de grønne løsninger, i de grønne teknologier, som vi eksporterer til resten af verden.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-14:
Jo, men det, vi ved, er, at danske virksomheder – rigtig mange danske virksomheder – lige i øjeblikket balancerer på en knivsæg, hvor man på den ene side kan håbe på en ny hjælpepakke, på statens og regeringens gunst, og på den anden side kan se konkursbegæringer, kreditorforfølgning, fogedretter og et rent helvede for sig
Er det virkelig i den situation sådan, at vi i Folketinget bare skal slå ud med armene og sige: Ahr, det går skam nok, kære venner?
Eller var det måske nu, vi skulle sige: Okay, vi justerer lige ned til 60 pct.?
Det vil internationalt stadig væk være et enormt ambitiøst mål.
Og hvis økonomien vender, kan vi jo tale om 70 pct. igen.
Det her er altså hovedløst.
Anne Paulin (S), 2020-05-14:
Det er jo nu, vi netop skal få de grønne ambitioner og en god genstart af den danske økonomi til at gå hånd i hånd.
Hr. Morten Messerschmidt får det til at lyde, som om der står en masse folk i Dansk Industri, Dansk Erhverv osv. og siger: Aflys klimaambitionerne, gør det nu!
Men det er sådan set ikke den oplevelse, som vi har.
Oplevelsen er jo tværtimod, at der er masser af organisationer, virksomheder osv., som har travlt med at spille ind med grønne ideer og ideer til, hvordan vi kan lave en grøn genstart.
Tommy Ahlers (V), 2020-05-14:
Tak til ordføreren for en god tale.
Mit spørgsmål til ordføreren er: Hvad er Socialdemokratiets vurdering af, hvordan det forholder sig med delmålet i 2025 i lyset af den økonomiske krise, vi står i nu?
Vi har jo en beslutning, vi skal træffe på et tidspunkt her i forbindelse med klimahandlingsplanen, om spændet mellem de 50 og 54 pct., som baserer sig på den rådgivning, vi har fået fra Klimarådet.
Anne Paulin (S), 2020-05-14:
Ja, og det, der er lagt op til, er jo, at vi kigger på netop det her delmål på den anden side af behandlingen af klimahandlingsplanerne, hvor vi har haft drøftelser af, hvad det er for nogle initiativer, der skal sættes i gang.
Det må afhænge af de forhandlinger, og hvad vi kommer frem til af initiativer.
Tommy Ahlers (V), 2020-05-14:
Nu antager jeg så, at det kan være, at ordføreren, givet at ordføreren deler parti med ministeren, måske er lidt mere klar på, hvornår man forventer den her klimahandlingsplan er færdig.
Så forventer ordføreren, at vi kan overholde den tidsplan, der er lagt op til i det lovforslag, vi behandler i dag, om, at der omkring september skal være plan?