runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birgitte Bergman (KF), 2025-01-08:
Tak for det.
Omsorg er nøglen til en god start på livet.
Alle børn skal nemlig have de bedste forudsætninger for en god start på livet.
I dag tilbringer vores børn meget tid i vuggestue og børnehave.
Derfor skal vi sikre, at de får den bedste pasning, så de udvikler sig positivt de første år.
Dagtilbud spiller en stor rolle for barnets livslange udvikling.
Her lærer børn ofte de første sociale, sproglige og motoriske færdigheder, som giver dem et stærkt afsæt for fremtiden.
Derfor er det også essentielt, at vi konstant arbejder for at forbedre kvaliteten i vores dagtilbud.
Vi Konservative vil altid gerne være med til at undersøge, hvad der kan gøres bedre, så vi sikrer gode dagtilbud over hele landet.
Det var en konservativ socialminister, der i sin tid afsatte over 1 mia. kr. til bl.a. bedre normeringer, som var særlig målrettet daginstitutioner med udsatte børn.
Mig bekendt har der ikke været så stort et tiltag på dette område siden.
Familiepolitik er hjerteblod for os Konservative.
Derfor har vi også præsenteret flere initiativer til, hvordan vi giver familierne bedre vilkår og mere frihed til at indrette sig, som de finder bedst.
Det gælder alt fra friheden til at vælge den rigtige skole til sine børn, hjælp og rådgivning, når det ser sort ud, til arveregler, der sætter den nære familie først, og servicefradrag, der giver albuerum i hverdagen, til at kommunerne forpligtes til at give støtte til minimum 12 ugers hjemmepasning af spædbørn og senest til at passe sit barn derhjemme og samtidig kunne tjene penge ved siden af.
Når nu vi behandler dette forslag fra Radikale Venstre om at øge andelen af uddannede pædagoger til 75 pct. i daginstitutionerne, er det sympatisk og et vigtigt fokus.
I dag er pædagogandelen på landsplan ca. omkring 51 pct.
At hæve den andel til 75 pct. kræver en massiv indsats, både i forhold til at rekruttere flere til pædagoguddannelsen og sikre attraktive arbejdsforhold.
Vi mener, at det er afgørende at styrke pædagoguddannelsen, så vi kan uddanne flere dygtige pædagoger til fremtidens behov, og vi ser frem til de forhandlinger om uddannelsen, som skal foregå meget snart.
Samtidig ser vi det ikke som realistisk på nuværende tidspunkt at fastsætte et mål på 75 pct.
Vi må tage udgangspunkt i, hvor vi står i dag, og arbejde mod en løbende forbedring i dialog med kommunerne og uddannelsesinstitutionerne.
Vi er derfor klar til at indgå i dialog og drøftelse om, hvordan vi kan styrke pædagogandelen og sikre bedre kvalitet i dagtilbuddene.
Men vi kan ikke støtte et forslag, som vi vurderer ikke er realistisk at gennemføre i sin nuværende form.
Lad os fortsætte det gode samarbejde og skabe gode rammer for vores børn.
Det skylder vi både dem og familierne.
Tak for ordet.
Theresa Berg Andersen (SF), 2025-01-08:
Det er jeg da helt enig med ordføreren i, men jeg tror også, at der skal en samlet plan til at komme hen til det mål.
Når jeg ser på en finansieringsplan fra De Radikale, står der, at det her koster 1 mia. kr.
Det vil vi gerne være med til at kigge på hvordan man skal finansiere; men vi synes også, at den finansieringsmodel, som De Radikale peger på, efter vores overbevisning er at forringe pensionsordningen og efterlønnen, og det er ikke en vej at gå.
Jeg mener, at hvis vi laver en samlet plan, hvor vi ser hinanden i øjnene og forhåbentlig får sat nogle penge af på sigt, så kommer vi der også.
Men hvis vi trækker noget ned over kommunerne og siger, at der skal ansættes 75 pct. uddannede pædagoger, og de ikke kan løse det, hvad skal konsekvensen så være?
Derfor skal vi have en plan, som vi arbejder ud fra, og som der er fælles fodslag om på tværs af partierne her på Christiansborg.
Lotte Rod (RV), 2025-01-08:
Altså, hvor mange ekstra penge vil Moderaterne lægge oven i minimumsnormeringerne, så der er råd til at få flere uddannede pædagoger?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-01-08:
Vi så gerne, at der var en høj andel af pædagoger, men jeg tror ikke, at vi kan nå et bestemt procenttal ved en rigid lovgivning, der tvinger kommunerne til at have en bestemt andel.
Som ministeren også nævnte, har vi faktisk flere pædagogisk uddannede i vores daginstitutioner i dag.
Fordi der er kommet så mange flere voksne, er pædagogandelen faldet, men vi har flere voksne til vores børn, og det er det vigtigste.
Jeg vil også mene, at der er rigtig mange pædagogmedhjælpere, der gør en stor indsats.
Hvis man nu havde en rigid lov om, at der skulle være minimum 75 pct., ville man potentielt også kunne holde nogle pædagogmedhjælpere ude, fordi man så ville få en lavere pædagogandel.
Jeg har selv brugt mit sabbatår på at være pædagogmedhjælper i en daginstitution, og jeg tror ikke, at jeg ville tvinges ind på en pædagoguddannelse.
Jeg ville sådan set gerne være psykolog, men jeg var stadig væk glad for, at jeg også havde muligheden for at være pædagogmedhjælper.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-01-08:
Hvis jeg hørte det rigtigt, spurgte ordføreren til at fjerne kravet om læreruddannede.
Nej, selvfølgelig gør vi ikke det.
Vi går utrolig meget op i kvaliteteten, og det gør vi også her.
Forskellen er jo bare, at man vil sætte et måltal.
Jeg synes, at det er et godt ændringsforslag, som SF og Enhedslisten gerne vil stille.
Og jeg synes, det er fint, at vi laver en handlingsplan, men jeg synes bare, det er forkert at sætte et eller andet måltal, og at der er en eller anden magisk grænse ved, at 75 pct. skal være pædagoger.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-01-08:
Tak for ordet, formand.
Tak til Radikale Venstre for at rejse en vigtig debat om at sikre en højere andel af uddannet pædagogisk personale i vores vuggestuer og børnehaver.
Den ambition deler vi i Moderaterne.
Som forælder er det vigtigt, at man kan aflevere sit barn i vished om, at kompetente og engagerede voksne tager hånd om børnene.
Derfor er det også vigtigt, at vi hele tiden stræber efter at skabe de bedst mulige rammer i vores daginstitutioner.
Der ikke tvivl om, at uddannet pædagogisk personale er en af hjørnestenene i at sikre høj kvalitet i vores dagtilbud.
Pædagoger er uddannet til at understøtte børns sociale og kognitive udvikling og skabe trygge, stimulerende miljøer, hvor leg og læring går hånd i hånd.
Når børn møder pædagogisk personale, der har den rette faglige baggrund, bliver de bedre rustet til at indgå i fællesskaber, håndtere konflikter og udvikle nysgerrighed på verden.
Derfor arbejder regeringen også målrettet på at øge andelen af uddannet personale i vores dagtilbud.
Samtidig må vi også erkende, at det er en stor udfordring at rekruttere nok uddannede pædagoger.
Rekrutteringsproblemerne er reelle, og de kræver langsigtede løsninger, som tager højde for virkelighedens udfordringer.
En lovbestemt andel pædagoger risikerer at skabe urealistiske forventninger, især i en tid, hvor mange kommuner jo kæmper med at finde nok uddannet personale.
Vi mener i stedet, vi skal sikre nogle lønstrukturer, der gør, at flere søger mod pædagoguddannelsen, og det er vi jo også som regering godt i gang med at prøve at skabe initiativer til.
På mange måder har vi forsøgt at løfte kvaliteten i dagtilbuddene.
For det første har vi, som det også er blevet nævnt, afsat betydelige midler til at forbedre løn- og arbejdsvilkår for pædagoger og socialpædagoger gennem en historisk trepartsaftale.
Det vil gøre faget mere attraktivt og hjælpe med at fastholde de dygtige medarbejdere, vi allerede har.
For det andet har vi præsenteret et ambitiøst reformudspil for pædagoguddannelsen.
Uddannelsen skal styrkes med flere timer, mindre hold og mere praksisnær undervisning.
Det er vores forventning, at reformen vil gøre uddannelsen mere attraktiv og samtidig løfte det faglige niveau.
Vi har også afsat midler til en opkvalificeringspulje, der gør det muligt for erfarne pædagogmedhjælpere at tage en pædagoguddannelse, mens de stadig arbejder.
Det er en vigtig investering i de mennesker, der allerede gør en forskel i vores dagtilbud.
Desuden er vi netop i dag gået i gang med forhandlinger om en epx, altså en ny ungdomsuddannelse, der også kommer til at blive stilet mod bl.a. pædagoguddannelsen.
Med andre ord deler vi ambitionen om en højere pædagogandel, men kan ikke stemme for Radikale Venstres beslutningsforslag, også fordi det fremstår administrativt byrdefuldt og svært at realisere i praksis.
Tak for ordet.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-01-08:
Jeg har åbenbart ikke udtrykt mig klart nok så.
Vi vil bare ikke være med til, at vi sætter et eller andet bureaukratisk måltal og siger, at 75 pct. skal være pædagoger eller under uddannelse til pædagoger.
Lotte Rod (RV), 2025-01-08:
Men hvorfor er det anderledes for de små børn?
Hvorfor skal de ikke have samme ret til uddannede voksne, som de lidt større børn har i skolen?
Så hvad er Moderaternes holdning?
Hvor stor en andel af pædagoger skal der være i vuggestuer og børnehaver?
Mener Liberal Alliance så også, at vi burde fjerne kravet om, at der skal være læreruddannede i skolen?
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-01-08:
Tak for det.
Vi deler ambitionen med Radikale om bedre dagtilbud.
Vi skal også gøre mere for at tiltrække og være bedre til at fastholde pædagoger og de pædagogiske assistenter, som jeg synes Radikale har glemt lidt i det her beslutningsforslag.
Det vil vi i Liberal Alliance meget gerne være med til at se på, for vi ved, at det er helt afgørende, at der er nok uddannet personale omkring vores børn.
Generelt på dagtilbudsområdet er der nok at tage fat i, og ministeren var også selv inde på den rapport, der kom fra VIVE, som jeg tror overraskede de fleste af os, i forhold til hvor ringe det egentlig står til.
Der er faktisk fire ud af ti dagtilbud, hvor kvaliteten er utilstrækkelig.
Jeg synes, at det er på tide, at vi får et uvildigt tilsyn på dagtilbudsområdet, så man som kommunalpolitiker faktisk også har mulighed for at handle, og at man har de reelle tal på, hvordan det egentlig ser ud derude.
Men vi er altså uenige om, at der skal dikteres en bestemt andel af pædagoger fra statens side.
Hvad så, hvis dagtilbuddet ikke kan leve op til de 75 pct., der skal være pædagog eller under uddannelse til pædagog?
Er det bare ærgerligt, eller skal man betale en bøde, eller skal man takke nej til flere børn?
Hvad skal konsekvensen være?
Skal der overhovedet være en konsekvens?
Skal dagtilbuddet rapportere, hvad de skal gøre for at tiltrække flere pædagoger til deres dagtilbud?
Det bliver rigtig bureaukratisk, hvis det er det.
Jeg kan ikke se nogen god løsning på det her.
Jeg synes, at man blander sig lidt for meget i det, der egentlig er dagtilbudslederens arbejde, særlig hvis man også vil gøre det her gældende for de private.
Det samme gjaldt, da man indførte minimumsnormeringerne.
Der tromlede man også hen over de private og gjorde deres forhold dårligere på grund af det bureaukrati, der førte med, end de offentliges.
Jeg er bange for, at vi kommer til at se konsekvensen af det i år, hvis der ikke bliver gjort noget fra politisk side.
Vi kommer til at se, at der lukker private dagtilbud på grund af det.
Så vi vil ikke være med til at sætte et måltal eller en kvote fra Christiansborg, i forhold til hvor mange pædagoger der skal være ude i det enkelte dagtilbud, og det er også derfor, vi kommer til at stemme imod.
Men vi vil rigtig gerne være med til at se på, hvordan man kan forbedre arbejdsvilkårene, og hvad vi kan gøre for at rekruttere og fastholde flere pædagoger og pædagogiske assistenter.
Tak for ordet.
Jens Meilvang (LA), 2025-01-09:
Mange tak til formanden.
Lovforslaget har til formål at fremme bedre ressourceudnyttelse og begrænse administrationen på By-, Land- og Kirkeministeriets område.
Det foreslås, at beføjelsen til at fremsætte indsigelser mod kommuneplanlægningen overgår fra By-, Land- og Kirkeministeriet til de enkelte sektorministre.
Aflastningsområder uden for hovedstadsområdet og Grønt Danmarkskort foreslås fjernet fra nationale interesser i kommuneplanlægningen.
Samtidig vil pligten til at fremsætte indsigelser mod lokalplaner i kystnærhedszonen uden for udviklingsområderne blive ophævet.
Derudover justeres det statslige tilsyn med kommunernes fysiske planlægning, og grundejerforeninger undtages fra krav om tilladelse ved erhvervelse af ubebyggede fællesarealer.
Det her er en del af aftalen om opgavebortfald, og man vurderer, at man kan spare seks årsværk ved udmøntning af forslaget.
Den aftale støtter vi i Liberal Alliance op om.
Jeg har i arbejdet med det her lovforslag været lidt optaget af, at man kommer til at flytte opgaverne fra By-, Land- og Kirkeministeriet over i andre ministerier eller ud i kommunerne.
Jeg synes faktisk, det er blevet beskrevet meget godt i materialet efterfølgende fra ministeriet, og jeg er egentlig tryg ved, at det er reelle besparelser, vi laver, ved at støtte det her lovforslag, og derfor støtter Liberal Alliance op om det.
Dina Raabjerg (KF), 2025-01-09:
Tak, formand.
Formålet med det her lovforslag er at effektivisere vores planlægning og decentralisere indsigelser om planloven, og vi går ind for at lette det administrative.
Retten til at gøre indsigelse går til sektorministerierne, og det skulle gerne reducere bureaukratiet og styrke fagligheden.
Og undtagelsen fra tilladelseskravet i sommerhusloven for grundejerforeninger bør mindske unødvendigt administrativt arbejde.
Med det sagt
kommer det nok alligevel lidt bag på mig, at der har været så mange bekymringer i høringssvarene.
Enkelte er imødekommet, og andre er ikke.
Men vi skal tage bekymringerne alvorligt.
Derudover frygter nogle, at fjernelsen af Grønt Danmarkskort som national interesse kan svække naturbeskyttelsen.
Det er derfor vigtigt, at vi overvåger, følger op og justerer, hvis det viser sig, at bekymringerne var velbegrundede.
Kan vi blive enige om det, støtter vi naturligvis lovforslaget.
Tak for ordet.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-01-09:
Tak for det, hr. formand.
Der er ingen tvivl om, at der er tale om besparelser her.
Som processen er i dag, er det jo sådan, at de enkelte ressortministre retter henvendelse til By-, Land- og Kirkeministeriet, som så tager det videre på vegne af dem.
Så de ministerier, der her er tale om, og som fortsat kan have indsigelser, har lavet det her stykke arbejde hele tiden.
Så der er tale om reelle besparelser.
Så Moderaterne støtter forslaget, og det gør vi jo, fordi vi giver kommunerne mere ansvar, og er der nogen, der kerer sig om, hvad der sker derude, hvor livet leves til daglig, så er det dem, der ser, hvordan udviklingen er i deres område.
Så jeg er ikke nervøs for, at kommunalpolitikere kommer til at lave store, fede aflastningsområder og så ødelægger deres bymidte, for alle kommunalpolitikere ved, hvor vigtigt det er at have en levende bymidte for at få folk til at komme dertil, både i forhold til bosætning og ikke mindst også i forhold til turisme.
Så alt i alt er det dejligt med mindre bureaukrati.
Det er et godt lovforslag.
Moderaterne støtter op.
Mai Villadsen (EL), 2025-01-09:
Tak for det, formand.
Først og fremmest er det altid fornuftigt, at en regering ser på, hvordan man kan mindske bureaukratiet.
Det initiativ hilser vi fra Enhedslistens side for så vidt velkommen.
Jeg vil dog efter at have læst høringssvarene være en smule bekymret for, om dette forslag i virkeligheden kan være med til at øge bureaukratiet, sådan som det også blevet sagt i debatten fra talerstolen her af fru Susie Jessen.
Når det er sagt, er der – hensigten til trods – en del kommentarer i høringssvarene, der gør os urolige.
Jeg undrer mig faktisk over, hvorfor Grønt Danmarkskort udgår som national interesse i kommuneplanlægningen, set i lyset af den grønne trepart, der netop er indgået, hvor hele hensigten jo er at lave en overordnet planlægning af vores arealer og ressourcer for at sikre en central klimaløsning og desuden også beskyttelse af drikkevand og natur.
Derfor kan det bekymre, hvad konsekvenserne kan blive af netop det initiativ.
Derudover bekymrer det også os i Enhedslisten, at der ikke længere kommer til at være national indsigelse over for lokalplaner, som risikerer f.eks. at stride mod Natura 2000-initiativer.
Så derfor tager vi særlig høringssvarene fra Danmarks Naturfredningsforening meget alvorligt.
En anden del af debatten, som allerede har været her i dag, handler om den bekymring for handelslivet i bymidten.
Jeg er glad for den ro i maven, der tilsyneladende er i regeringen.
Det ville betrygge os yderligere, hvis der kom en evaluering ind, for vi står i en situation, hvor mange bymidter allerede lider trods gode hensigter og initiativer herfra.
Og derfor kan det, som man læser i høringssvarene fra bl.a. Landdistrikternes Fællesråd,
bekymre yderligere, nemlig at man ved at fjerne indsigelsen over for aflastningscentrene måske vil se en yderligere død i bymidterne.
Det ville bekymre os meget.
På baggrund af netop de bekymringer for både det grønne, men også for bymidterne og livet i landsbyerne og de mindre byer, regner vi i Enhedslisten ikke med at stemme for dette forslag.
Men vi vil følge op i udvalgsbehandlingen og kan allerede høre, at der bliver stillet interessante både forslag og spørgsmål, som vi gerne vil være en del af.
Mads Olsen (SF), 2025-01-09:
Jeg tager denne her sag i salen for fru Karina Lorentzen Dehnhardt.
Når man er en del af en finanslov, er der er tidsler og kompromiser, så der vil være noget, man er mindre glad for, som f.eks. dette forslag, som jo er en del af regeringens ønske om opgavebortfald.
Det virker i høringssvarene, som om der er meget få venner af regeringens forslag her.
Der er ikke tale om ret mange ændringer af den nugældende retstilstand, men mest om, at der ikke længere er en statslig myndighed, som koordinerer indsigelser i forhold til nationale interesser.
Det skal de enkelte ministerier stå for i fremtiden.
Her er der ret mange der frygter at processen bliver uensartet, så det må vi jo holde øje med.
Et sted sker der dog reelle ændringer.
Grønt danmarkskort, som handler om biodiversitet og natur, samt området for aflastningspladser udgår som national interesse.
Flere peger på, at det er en dårlig idé, fordi kommunerne så selv skal stå for området fremover.
Det kan jeg da godt afsløre ikke er blomster, som er groet i SF's have.
Jeg vil desuden gerne kritisere processen omkring det her.
På Justitsministeriets område blev vi meget tidligt inviteret over til ministeriet til en gennemgang af opgavebortfaldet, og der lå notitser om alle initiativer.
Så meget demokrati er der tilsyneladende ikke på landdistriktsministerens område.
Her kendte vi kun initiativerne i overskriftsform, og det viser sig, at der ingen notitser lå om initiativerne i forbindelse med finanslovsforhandlingerne.
Jeg har spurgt i ministeriet – det vil sige, Karina Lorentzen Dehnhardt har spurgt i ministeriet – og de henviser til en PowerPoint fra den 19. december, hvilket jo er efter finanslovsforhandlingerne.
Det betyder, at jeg intet sted har kunnet se, at grønt danmarkskort og aflastningsområdet blev en del af det her lovforslag.
Der står, at der afskaffes tilsyn, men ikke at der afskaffes nationale interesser, så der mener jeg regeringen går for vidt, og vi kommer til at stille ændringsforslag om det.
Det kalder jeg at snyde på vægten og uigennemsigtigt, og jeg håber, ministeren tager den dårlige proces til efterretning.
Tak for ordet.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-01-09:
Jeg bliver simpelt hen nødt til at korrigere ministeren.
Ordføreren for Dansk Folkeparti nævnte ikke noget om indfødsretsaftalen.
Ordføreren for Dansk Folkeparti snakkede om afstemningen ved selve tredjebehandlingen af sidste indfødsretsmeddelelse, hvor der ikke var særlig stor tilslutning.
Det spørgsmål, jeg gerne vil stille ministeren, er egentlig af ren nysgerrighed.
Nu afviser ministeren endnu engang et forslag og begrunder også hvorfor.
Men jeg er egentlig nysgerrig på, om ministeren og regeringen kan være åbne for, at man skærper kravene for bipersoner, måske ikke i det omfang, som det her forslag lægger op til.
Men er regeringen åben over for at se på, om man kan skærpe kravene i forhold til små grupper, altså i hvert fald for nogle bipersoner?
Susie Jessen (DD), 2025-01-09:
Ja, jeg har min ven fra Vordingborg hernede i dag, og det er rigtig godt.
Fru Charlotte Bagge Hansen har jo en butik i Stege, som er en by, som jeg opfatter som meget, meget fuld af liv.
Der er sket rigtig, rigtig meget.
Jeg tror i hvert fald ikke, det gør det bedre, at man tager ud til det her store aflastningcenter, der ligger uden for Vordingborg.
Det tror jeg simpelt hen ikke på.
Men som sagt deler vi også den her ambition om at få fjernet administrative stillinger i staten.
Det vil vi gerne være med til.
Men vi siger bare, at vi har brug for nogle gode svar på mange af de her spørgsmål, der også bliver stillet i høringssvarene, før vi endeligt kan sige, at vi stemmer ja til det her.
Tak for det.
For Danmarksdemokraterne er det vigtigt, at vi får ryddet op i mængden af administrative stillinger i staten, og derfor hilser vi også regeringens ambitioner om at fjerne 1.000 stillinger i staten velkommen.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, lægger op til at fjerne seks administrative stillinger i By-, Land- og Kirkeministeriet.
Det vil man bl.a. gøre ved at gå ind og fjerne nogle ansvarsområder fra By-, Land- og Kirkeministeriet og lægge dem ud til andre ministerier.
På trods af at vi i Danmarksdemokraterne deler intentionen med det her lovforslag, er vi også bekymrede.
For lovforslaget har givet anledning til rigtig mange kritiske høringssvar med gode pointer, som vi i Danmarksdemokraterne vil forsøge at få fulgt op på i den udvalgsbehandling, som vi har.
For det er jo ikke i bund og grund fremmende for noget, hvis kommuner og erhvervsdrivende ender med en uklarhed over, hvem der skal sidde med processen omkring lokalplanlægning f.eks.
Der lægges nemlig op til, at ansvaret bliver flyttet fra ministeren for byer og landdistrikter til de enkelte ressortministre, og det er jeg bange for kan skabe uklarhed i processen.
Vi er også bekymrede for det her med, hvordan det vil påvirke de lokale bymidter.
Jeg ser det selv i min egen kommune, Vordingborg, hvor der er det her store aflastningscenter, der ligger uden for bymidten, og det kan godt skabe nogle udfordringer for mange forskellige byer.
Og det her lovforslag skal i hvert fald ikke gøre det værre, så det vil vi følge op på i udvalgsbehandlingen.
Men ellers vil vi stille en hel masse spørgsmål.
Der er fra Danmarksdemokraternes side endnu ikke klarhed over, om vi stemmer ja eller nej til det her.
For vi har som sagt også den her fælles ambition om at få ryddet op, hvad angår de her administrative stillinger i staten.
Det vil vi rigtig gerne.
Men samtidig har vi jo også en landdistriktspolitik i vores parti, som er en total mærkesag for os, så vi vil ikke have, at det her skal skabe mere skævhed.
Så jeg ser rigtig meget frem til udvalgsbehandlingen og til at få svar på en hel masse spørgsmål, som vi vil stille i den her forbindelse.
Anni Matthiesen (V), 2025-01-09:
Tak for ordførertalen.
Jeg vil så bare rigtig gerne have, hvis fru Susie Jessen på en eller anden måde kunne bekræfte fra talerstolen, at vi jo ikke ændrer på reglerne for aflastningscentrene med det her lovforslag.
Vi fjerner noget unødvendig bureaukrati.
Susie Jessen (DD), 2025-01-09:
Sådan som jeg læser det, kommer man jo til at fjerne den her nationale proces, der også foregår med de her aflastningscentre.
Det er sådan, jeg læser det.
Det, jeg er bange for, er f.eks., at der er kommuner, der kan komme til at komme i konkurrence med hinanden, og dermed, at hvis man ikke lægger det her, så lægger man det bare dér.
Der er så mange høringssvar, der netop slår ned på det her med aflastningscentrene, og det synes jeg egentlig at vi skal tage ret alvorligt.
Jeg synes, at vi skal prøve på i udvalgsbehandlingen at få fulgt op på, hvad det egentlig er, det her kommer til at betyde for bymidterne.
Derfor kommer vi til at stille rigtig mange spørgsmål i den her udvalgsbehandling.