runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-12:
Tak for det.
Jeg skal måske starte med at sige, at det her forslag faktisk er lavet til ære for Radikale Venstre.
Og det er det, fordi Radikale Venstre jo netop i nogle af de forhandlinger, vi har haft om sundhedsreformen, er meget, meget store fortalere for, at man hæver aldersgrænsen.
Og nogle af de oplæg, vi har modtaget undervejs, viser, at unge har alkoholdebut på et meget tidligere tidspunkt end de aldersgrænser, der gælder i dag.
Bl.a. er der 11,3 pct. af de unge mellem 15 og 17 år, som ryger.
Jeg undrer mig over, at Radikale, som er så store fortalere for, at vi skal sætte aldersgrænserne op – både her i Folketinget og i regionerne – ikke har et eneste bud på, hvad vi gør ved, at unge i dag kan købe produkter, de ikke er gamle nok til.
For hvis vi ikke engang kan overholde de regler, vi har i dag, hvordan i alverden skal vi så overholde reglerne, hvis vi hæver aldersgrænsen yderligere?
Derfor synes jeg, det her emne er vigtigt at afklare, før vi forhandler nye aldersgrænser.
Katrine Robsøe (RV), 2022-05-12:
Jeg tror altså, jeg bare er fuldstændig uenig med fru Kirsten Normann Andersen.
Jeg mener, de to ting bør blive forhandlet sammen.
Det synes jeg at SF's ordfører også bør gøre i de igangværende forhandlinger.
Så jeg tror, man skal tage det der.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-12:
Og jeg henviser bare til en tobaksaftale, som vi har lavet i fællesskab, og hvor det netop var De Radikale, som kunne have været med til, at der var flertal for, at den her løsning faktisk blev løsningen i forhold til at kontrollere alt forbrug af mysteryshoppere og i forhold til at sikre, at unge, der ikke er gamle nok til at købe tobak, heller ikke kan komme til det.
Så hvad vil De Radikale så foreslå, vi gør, for at vi overholder aldersgrænserne?
Katrine Robsøe (RV), 2022-05-12:
Altså, jeg skal bare lige forstå det her.
SF stoler altså ikke på, at man kan forhandle med Radikale på sundhedsområdet?
Skal jeg forstå det sådan, at man mener, vi ikke ønsker at være med til at gøre noget?
Det synes jeg faktisk er ret voldsomt sagt.
Det synes jeg heller ikke på nogen måde er acceptabelt at sige.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-12:
Tak for det.
Det er bare lige for at få bekræftet det forløb, der har været.
Er det rigtigt, at vi havde diskussionerne om tobaksforebyggelsesplanen, og at der også var – tror jeg egentlig – en forventning om, at det her var noget, som der var enighed om, og som så efterfølgende skulle løses i Erhvervsministeriet?
Men det, jeg godt vil spørge ordføreren om, er: Har Radikale en helt principiel modstand imod det her, eller er det sådan, at vi jo har nogle erfaringer fra Norge, som gør, at vi netop kan håndtere nogle af de dilemmaer, som ordføreren rejser, altså at det f.eks. er mindreårige?
Men hvis man kan sikre den tilstrækkelige beskyttelse og man kan sikre, at det foregår på regulerede løn- og ansættelsesvilkår, og at der er en klart beskrevet model for, hvordan man kan gøre det, er Radikale så villige til at se på den løsning?
For der er jo ikke nogen tvivl om, at da vi bevilgede midler til Sikkerhedsstyrelsen sidste gang, var det bl.a. ud fra en forventning om, at de 5 mio. kr., vi så brugte, kunne vi få væsentlig mere ud af, hvis man kunne benytte sig af en model med mysteryshoppere.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-05-12:
Et af de lande, der har fået allermest ud af hele EU-budgettet, er faktisk Polen, og man har netop støttet dem og givet dem alle muligheder, og der er Ungarn, hvor danske virksomheder investerer.
Har vi netop ikke gjort alt for at få de lande med?
Så hvornår er den der nedladenhed startet?
Er det ikke i orden, at man er konsekvent, i forhold til at man nu simpelt hen bliver ved med at give penge på nogle falske præmisser?
Christina Thorholm (RV), 2022-05-12:
Nu skaber ord jo virkelighed, og jeg taler om retten til det frie valg; om det hedder en hegnspæl, eller om vi taler om det på en anden måde, vil jeg ikke forpligte mig til her, for så kan du komme tilbage og sige: Hvad var det, du sagde?
Det er vigtigt for os, at det er med i den aftale, altså retten til det frie valg.
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-05-12:
Området har i årevis været presset af stramme kommunale budgetter, og vi må vist sige, at der er for mange ældre, som ikke får den hjælp, som de med rette kunne forvente at få, i betragtning af at de har bidraget til samfundets finansiering gennem et meget langt arbejdsliv.
På plejehjemmene er ressourcerne for få, og det er de, ikke mindst i lyset af at sammensætningen af borgerne på plejehjemmene har ændret sig.
Der er i dag en meget høj andel af ældre med demens, som er særligt plejekrævende, og derfor kniber det mange steder med at give den tilstrækkelige pleje og omsorg til borgerne på plejehjemmene.
Den udmålte hjemmehjælp er for manges vedkommende for knap.
Ældreplejen er også præget af en organisering, hvor ressourcerne langtfra anvendes optimalt.
Sektoren har været og er stadig væk præget af strukturer og arbejdstilrettelæggelse, hvor tiden ikke altid bruges hverken rationelt eller til borgerens bedste.
Der mangler fleksibilitet og plads til, at den enkelte medarbejder kan anvende sin faglige dømmekraft.
Der foregår en udmåling af hjælp i skarpt afgrænsede enkeltydelser, hvilket i høj grad udspringer af den voldsomme konkurrenceudsættelse, som området har været udsat for, og som er en barriere for udvikling af en ældrepleje, der i højere grad bygger på værdighed og på den enkelte ældres ret til selvbestemmelse.
Samtidig er det svært at rekruttere det nødvendige personale til området.
Det betydelige arbejdspres og den ofte uhensigtsmæssige måde at organisere arbejdet på spiller en ganske væsentlig rolle, og det samme gør de urimelige lønvilkår for social- og sundhedspersonalet.
Alt i alt er situationen på ældreområdet på mange måder alvorlig, og som det fremgår af ministerens redegørelse, kan udfordringerne blive langt større i de kommende år, fordi vi står over for en meget kraftig vækst i antallet af ældre borgere; et forhold, som andre ordførere jo allerede har været inde på, og som vil stå klart for alle.
Jeg håber, at vi er i gang med en politisk proces, der kan bidrage til at vende udviklingen, og det er vel det centrale her ikke bare at kigge på, hvordan det ser ud, men på, hvordan vi faktisk kan forandre det.
Vi synes i Enhedslisten, at det er rigtig godt, at regeringen har igangsat et arbejde, som fører frem mod vedtagelsen af en ny ældrelov.
Vi synes, det er et klogt træk, at der er blevet lagt stor vægt på inddragelse af Ældre Sagen, af fagforbundet FOA og andre centrale aktører på området, og vi synes ikke mindst, at det er rigtig klogt, at man også har tænkt en udvikling så meget set nedefra fra borgerens perspektiv, at man direkte inddrager repræsentanter fra ældrerådene og inddrager de praktikere, der står direkte i det daglige arbejde, i det lovforberedende arbejde.
Birgitte Vind (S), 2022-05-12:
Tak for det, og tusind tak til ordføreren for en rigtig dejlig, anderledes og befriende ordførertale.
Det var da dejlig friskt.
Jeg synes faktisk, at ordføreren fik sagt nogle rigtig konstruktive ting.
Det skal De have tak for.
Der var lige en lille detalje omkring processen, som jeg bare lige vil knytte en bemærkning til.
Det er jo rigtigt, at statsministeren sagde i sin nytårstale, at vi nu skulle rydde bordet, men forud for det, vil jeg bare lige gøre opmærksom på, har der jo sådan set været en proces, hvor der har været nogle ældretopmøder, og der har været en tæt kontakt med baglandet, kan man sige, med Ældre Sagen og FOA, så vi er jo ikke på helt bar bund.
Så hører jeg også en enormt god energi fra ordføreren, når hun åbner ballet og siger: Lad os samarbejde om det her.
Det er jeg bare super glad for, for det her handler jo ikke om os.
Det handler jo om de ældre og om de ting, vi skal gøre godt.
Så det, jeg vil høre ordføreren om, er, om ordføreren kunne tænke sig at tage med på nogle af de studieture, vi planlægger i udvalget, hvor vi skal ud at snakke med nogle af de kommuner, som rent faktisk har gjort sig nogle erfaringer.
Det synes jeg kunne være rigtig godt.
Mette Abildgaard (KF), 2022-05-12:
Det er fuldstændig rigtigt, at der har været forskellige initiativer: Marienborgtopmødet, ældretopmøder osv.
Jeg planlægger også selv, hvis kalenderen tillader det, at deltage i det åbne møde i Herlev i eftermiddag.
Men det er jo igen spørgsmålet: I hvilken ånd tager man tingene ned?
Som sådan synes jeg, det er konstruktivt og fint, at det har været der, men hvis jeg skal være helt ærlig, er det ikke noget, der har rykket alverden.
Jeg har deltaget i mange af arrangementerne.
Der har været nogle fine oplæg osv.
Men det er en lidt træg proces.
Så lad fortid være fortid, og lad os prøve at kigge frem og se, hvordan vi får det her til at køre på en god måde.
Det er jo altid relevant at inddrage nogle af de aktører.
Det synes jeg er noget af det, ministeren har gjort klogt i at gøre, i forhold til udspillet og også i forhold til ekspertgrupperne, altså at der sidder nogle hverdagseksperter med, som kan give deres input.
Det synes jeg er meget værdifuldt.
Birgitte Vind (S), 2022-05-12:
Jeg vil egentlig bare sige tak for den tilbagemelding, for jeg tror virkelig, der er brug for, at vi taler sammen frem for at stå i hvert vores ringhjørne.
Den er for vigtig til, at det bare handler om ideologi.
Det handler virkelig om, at vi mødes.
Så jeg vil bare sige tusind tak for den konstruktive tilgang.
Mette Abildgaard (KF), 2022-05-12:
Det tror jeg at jeg lader stå – så fint.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-12:
Tak for det, og jeg beklager det der med talen, hvis det altså virkelig var min skyld.
Men det er sådan, hverdagen også er ude i ældreplejen, der tror man også, at man ved, hvad man skal, men når man så kommer inden for døren, opdager man, det er noget andet, der er vigtigt i dag.
Det er måske i virkeligheden meget sundt, og jeg synes også, det bliver sundt i sådan en debat, som vi har her.
Også tak for at tage ned, at vi bliver nødt til ligesom at ryste posen eller at slagte nogen hellige køer hver især eller i hvert fald få sat os ned og blive kloge sammen på, hvad der er rigtigt, og hvad der er forkert, for der er ufattelig mange myter og plads til rigtig mange beretninger – dem kan jeg også en del af, hvis det skulle være.
Men mit ærinde var egentlig, at vi jo allerede i den sidste regeringsperiode havde en snak om det der med at sikre bedre indblik i, hvad der så er rigtigt, og hvad der er forkert, og når ordføreren nu nævner eksemplet med kommunen, der er åben omkring omkostninger i forhold til transport, tænker jeg, at transparens jo er en gensidig ting, for transparens i forhold til private virksomheder er jo også svært og nogle gange umuligt.
Så kunne man forestille sig, at fremtiden også skulle byde på offentlighed i forvaltningen, både i den private og i den offentlige sektor, for at blive klog på, hvad der reelt foregår i de to sektorer?
Mette Abildgaard (KF), 2022-05-12:
At Frederikssund Kommune valgte at udlevere de her tal, er et resultat af, at det er lovpligtigt, at de skulle udleveres.
Så på den måde var det ikke sådan en heltemodig gerning.
Men jeg synes også, det er det, man må kunne forvente, altså at der, når det er det, der danner grundlaget for andres beregninger, så er indsigt i det.
Jeg må indrømme, at jeg i det års tid, jeg har været ældreordfører, ikke er blevet gjort opmærksom på de mange områder, hvor der er konkrete problematikker i forhold til mangel på åbenhed i forhold til de opgaver, der bliver udført i privat regi.
Det vil jeg meget gerne høre nærmere om.
Jeg tror, at der er mange, der tror, at det der med kommunalt eller privat er noget meget ideologisk betinget.
Det er det ikke for mig.
Jo, jeg kan godt lide private tilbud, det er fint, men for mig bunder det i, at jeg ønsker, at der er et valg, og jeg tror på, at alle bliver bedre af, at der er et valg.
Så det er det, der er ønsket for mig i det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-12:
Jeg er også primært blevet bekendt med det, når jeg har talt med medarbejdere, som har arbejdet i den private sektor, og som har oplevet, at ytringsfrihed eksempelvis ikke er den samme i en privat virksomhed, som den er i en offentlig virksomhed, for der er simpelt hen ting, man ikke må sige, og det har et eller andet med forretningshemmeligheder eller sådan noget at gøre.
Men det må vi jo prøve at tale nærmere om efterfølgende.
Jeg vil bare endnu en gang kvittere for talen, og jeg tænker også, at der er grobund for at drikke noget kaffe et eller andet sted, om det så skal være på en hyttetur, eller om vi kan finde på noget andet, lad det komme an på nogens planlægning.
Så tak for talen.
Mette Abildgaard (KF), 2022-05-12:
Selv om jeg er ældreordfører, er jeg faktisk ikke blevet så voksen, at jeg drikker kaffe, men hvis vi kan klare det over en Pepsi Max, er jeg også klar til at snakke videre.
Vi skal have en åbenhed over for de problematikker, og det er også noget af det, der er helligt for os, for vi Konservative har stået enormt hårdt på klippekortsordningen, det ligger som et af de største elementer i vores finanslovsudspil, men vi er også godt klar over, at vi kan være nødt til at diskutere, om man kan sikre den selvbestemmelse for de ældre på andre måder, hvis ikke jeg kan overbevise jer om, at det er den rigtige metode.
Jane Heitmann (V), 2022-05-12:
Jamen jeg deler fuldstændig Radikale Venstres udgangspunkt, det gør vi i Venstre, nemlig at de velfærdsydelser, der er, skal afspejle borgernes ønsker og behov.
Så jeg vil egentlig bare sige tak for tilkendegivelsen.
Vi bad jo om, da vi havde det sidste forhandlingsforløb i efteråret 2021, at der blev sat en hegnspæl ned i de velfærdsaftaler, som sikrer, at kommunerne ikke de facto kan nedlægge det frie valg, hvis de skulle vælge at gå ned ad den sti.
Er det en hegnspæl, som Radikale Venstre vil støtte?
For det er sådan set stadig vores krav til forhandlingerne.
Christina Thorholm (RV), 2022-05-12:
Vi har jo for efterhånden en måneds tid siden set et aftaleudkast til en aftale om velfærdsaftaler, som spejler de sidste meget.
Vi har haft en diskussion i vores gruppe, om vi skulle lægge os der, hvor vi lå sidst, eller om retten til det frie valg ikke er et meget vigtigt valg.
Det kan man jo høre, hvis man lytter til Ældre Sagen.
Og det er jo vigtigt at tage udgangspunkt i de mennesker, der får ydelsen, altså at det, de ser som en kvalitet, også er det, vi får med.
Derfor presser vi på, i forhold til at den rettighed bliver ved med at være der, også i de her kommende velfærdsaftaler.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-12:
Jeg synes, at man skal prøve at se, om man ikke kan regulere det på en klogere måde, for det, der foregår i dag, er i hvert fald ikke ret klogt.
Man kan sige, at ordførerens eksempler er rigtige eksempler, men det er jo også et eksempel, når et plejehjem bestemmer sig for, at personalet skal spørge, om borgerne vil have hårmassage, når de får vasket hår, når de alligevel er i bad, for så kan de købe sig til det.
For de private virksomheder i ældreplejen lever jo af det.
De skal tjene penge på opgaven, og sådan en ekstra hjemmehjælpstime koster jo raskvæk 360 kr.
Og hvis man skal tjene penge på området, er man nødt til at have et mersalg, og så er vi jo netop ude på en anden slags glidebane.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-05-12:
Først vil jeg egentlig sige tak for en god tale.
Lad mig prøve at nævne et eksempel.
I den nordøstlige del af Herning Kommune er der et friplejehjem, der hedder Ørnhøj Friplejehjem, tidligere var det kommunalt, og jeg vil egentlig bare høre, om ordføreren ikke anerkender, at hvis man nu er en ældre person fra Ørnhøj, kan det også godt være livskvalitet at komme på et lokalt plejehjem, altså at der er frit valg og man ikke skal ind på det kommunale, men som her kan komme på et friplejehjem – at det også kan være velfærd for den enkelte.
Altså, det er jo et meget lavpraktisk eksempel, men havde der nu ikke været frit valg, kunne man måske ikke vælge det friplejehjem, og sådan kan man jo lave noget tilsvarende for rengøring, eller hvad der ellers kunne være.
Hvis man nu kender de personer, der kommer der, eller som er der, kan der også være noget tryghed i det, eller det kan modhjælpe ensomhed eller andet.
Altså, kan det ikke godt være velfærd for den enkelte, at man faktisk har det frie valg?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-12:
Jo, og det her er ikke et ideologisk korstog
Jeg kender eksempelvis rigtig mange friplejehjem eller selvejende institutioner, som tilbyder folk at bo på nogle andre måder, med nogle andre interesser eller nogle andre aktiviteter, og det giver rigtig god mening.
Jeg er i øvrigt meget glad for selveje, for det kan også noget i forhold til måden, vi tænker velfærd på.
Virkeligheden er bare, at da min far skulle bruge en plejehjemsplads, ønskede han et bestemt plejehjem lige i nærheden af, hvor jeg bor, men der kom bare aldrig en plads.
Så virkeligheden er bare, at der sjældent er den ledige plads der, hvor man gerne vil være, når det er sådan, at behovet opstår, ofte sent i livet.
Derfor er vi også nødt til at sørge for, at alle pladser er de bedste pladser og indretter sig lige præcis efter det, som borgeren har brug for, og at det i høj grad er borgeren selv, der har indflydelse på, hvad det er for et liv, man skal leve på plejehjemmet, uanset hvor man måske ender sidst i livet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-05-12:
Tak for svaret.
Jeg synes, at noget, der kunne være interessant at dykke noget mere ned i, bl.a. er frit valg i forhold til f.eks. profilplejehjem.
Jeg er med på problemstillingen i, at nogle gange er det noget, der haster, og at så kan man ikke nå at vælge, men hvis man trods alt har den mulighed, synes jeg jo, det er fantastisk med det frie valg.
Nogle vil gerne et sted hen, hvor det er et profilplejehjem, der har fokus på mad, og andre steder kan det være en god have eller alle mulige andre ting.
Det kunne godt være, at kokken helst ville på madplejehjem, og at landmanden hellere ville på den med naturen.
Altså, det er jo også en del af det frie valg, forudsat selvfølgelig, at man er så frisk, at man kan nå at vælge.
Men er det ikke også velfærd for den enkelte, at man faktisk så, hvis det er muligt tidsmæssigt, kan få et tilbud, der måske passer bedre til en?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-12:
Jeg er helt enig, og i den ideelle verden vil jeg sige jo.
I virkelighedens verden bliver det bare enormt svært at få den der profilplads, som man gerne vil have, fordi der er stor efterspørgsel på plejehjemspladser, fordi der bare er fyldt op, længe før vi overhovedet begynder at søge, og fordi vi ikke kan visiteres, før behovet er så stort, at det er lige op over, og vi er nødt til at tage imod den plads, der nu engang er ledig.
Vi skal i videst muligt omfang prøve at tilstræbe, at borgere kommer til at bo der, hvor de gerne vil bo i den sidste tid af livet, men vi skal også gøre vores bedste for, at når det ikke kan lade sig gøre, er det den bedste plads for den enkelte alligevel.
Christina Thorholm (RV), 2022-05-12:
Ordføreren nævner et trist eksempel på forståelsen af ydelser i hjemmeplejen, altså at man f.eks. ikke kan yde smøring af benene, når den ældre borger ønsker det.
Det er en fortolkning, det er en kultur ude i hjemmeplejen, som ikke kan forklares i den lovgivning.
Sådan behøver vi jo ikke at se på det.
Altså, vi har en 85-indsats, hvor vi ikke definerer det ned i minutter, men hvor vi vurderer, at den leverandør, der får opgaven, har fået beskrevet en indsats og nogle mål, som leverandøren skal levere.
Det samme perspektiv mener jeg faktisk ligger som en mulighed i den lovgivning, vi har på nuværende tidspunkt, men det er også en tolkning og den stramhed, der ligger i forståelsen af kulturen.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-12:
Ja, og det kan selvfølgelig også bare være et spørgsmål om, at man har aftalt et antal minutter, man skal komme og give noget hjælp.
Men det nytter jo heller ikke, hvis det er sådan, at behovet rent faktisk er større end det, der så er afsat tid til.
Jeg synes selv, det er min erfaring med arbejdet med borgere, der har arbejdet i henholdsvis private og offentlige virksomheder, at der bare er forskellige hensyn, når man kommer ud.
Og er man en privat virksomhed, som faktisk skal tjene en del af sin indtægt på mersalg, så vil man jo heller ikke være optaget af at sige, at det ordner vi lige.
Så er man jo netop optaget af at tilbyde borgerne, at de kan købe ekstra ydelser, og det foregår i meget stort omfang i lige præcis den private sektor.
Det kan man ikke i den kommunale sektor.
Det er der nogle der gerne vil have at man skal kunne i den kommunale sektor, men til gengæld vil man, fordi man ikke kan det, så også opleve en anderledes fleksibilitet, for så ordner man det lige alligevel.
Men det er pris og opgaver, der er blevet gjort op imod hinanden, og det er blevet gjort op på tid, og det bliver gjort op på visitation i forhold til den enkelte, og det er jo selvfølgelig et spørgsmål om at få budgettet til at hænge sammen i den sidste ende.
Jeg tror bare, at nogle af de penge, der er blevet brugt til de her bureaukratiske funktioner, kunne man have brugt bedre på mere sygepleje eller mere ældrepleje.
Christina Thorholm (RV), 2022-05-12:
Det har måske været en økonomimodel, men det at tænke i pakker eller rammer – fordi vi jo er nødt til at have greb om økonomien og hvad der bliver brugt – kunne bløde det meget op.
Og det er vel mest en ideologisk forståelse, om private og offentlige ser forskelligt på det i forhold til at yde et mersalg.
Det kan der jo tales positivt om.
Der er også mange pædagoger, der gerne vil lave mersalg i forhold til offentlige indsatser.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-12:
Ja, jeg synes jo også selv, det er en vigtig debat, vi har med hinanden lige nu, og jeg ville ønske, at vi havde meget mere tid til den.
Jeg bliver hele tiden stresset af et minutur her, der siger, at nu skal du gøre noget færdigt, så jeg ikke får forklaret, hvad jeg tænker.
Men jeg ville virkelig ønske, at vi havde et rum, hvor vi netop i højere grad kunne få en god snak med hinanden om, hvordan vi egentlig bærer os ad, og hvad det er for nogle barrierer, der er i vejen.
For der er nogle hellige køer, der skal slagtes, hvis vi skal nå i mål.
Undskyld, formand.
Tak for ordet.
Jane Heitmann (V), 2022-05-12:
Tak for det, og tak til ordføreren for en fin ordførertale, som jo virkelig kom rundt.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til den sidste side her i ældreredegørelsen, nemlig på side 26, hvor der står, at man jo indgik en aftale om de her velfærdsaftaler tilbage i september 2021.
Aftalen om velfærdsaftalerne var jo de røde partier, og blå blok stod udenfor.
Nu har regeringen så lagt et nyt forslag frem til velfærdsaftaler, som er en fuldstændig spejling af dem fra september 2021, som Radikale Venstre jo støttede.
Og jeg vil bare spørge: Støtter Radikale Venstre de velfærdsaftaler, som regeringen nu har lagt frem her, man kan kalde det anden generation, som de ligger nu, eller er der noget, Radikale Venstre gerne vil have ændret for at gå med i en aftale?
Erling Bonnesen (V), 2022-05-12:
Tak for det.
Jeg vil da også kvittere for den positive modtagelse af beslutningsforslaget her og for de svar, ministeren har givet, og for redegørelsen, han er kommet med.
Jeg tror netop også, der bliver brug for, at vi får en god, skal vi sige, konsensusorienteret samarbejdsdialog om udviklingen af det her.
Derfor er jeg jo også helt enig i, at det skal være faktabaseret, og at der skal være gode solide data.
Jeg er fuldstændig enig i tilgangen til det, også omkring frivilligheden.
Det, jeg så også vil prøve at bringe lidt på bane, handler om, at vi sådan kan prøve at mærke lidt af i forhold til det.
Det vil sige, at når man som forbruger læner sig ind over køledisken og måske, som det er i dag, skal have noget plantebaseret, så skulle det helst også gerne være sådan, at man vælger det mest klimavenlige af det plantebaserede.
Der kan måske godt være sådan lidt en misforståelse i forhold til at sige: Bare det er plantebaseret, så er alting godt.
Det er jo ikke sikkert, det er det.
Der kan godt være en forskel dér også, som man kan se, efterhånden som man får afdækket alle dataene.
Så er ministeren enig i, at det ikke bare skal være, om man så må sige, kødet mod det plantebaserede, men at det også hen ad vejen skal gælde inden for produktgrupperne?