runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DD), 2024-10-22:
Når det nu er sådan, at vi ved, at Dannebrog blev skænket os af selveste Vorherre, idet denne lod det dale ned fra himlen, siger det sig selv, at det nationalflag selvfølgelig skal omgærdes med en særlig respekt, og det er det, jeg synes vi med L 21 er i færd med at gøre.
Det er en stor glæde for Danmarksdemokraterne, at vi nu med forslaget til en flaglov, L 21, får bragt en stor respekt af sted til Dannebrog, verdens ældste nationalflag.
Den 22. juni 2023 var en overraskende dag, hvor Højesteret besluttede, at der ikke findes gældende regler, som forbyder flagning med andre landes nationalflag.
Det havde vi faktisk troet at der var.
Vi havde jo alle til punkt og prikke fulgt Danmarks-Samfundets regelsæt, som vi næsten antog som værende lov i landet.
En mand havde hejst Stars and Stripes og blev dømt i byretten og i landsretten, men altså frifundet af Højesteret.
Jeg blev som andre mildt sagt overrasket, men sådan var det altså efter Højesterets dom.
Dommen betød, at det ikke længere hertillands er strafbart at flage med andre flag end Dannebrog.
Loven medfører, at der indføres et forbud mod at flage med andre landes nationalflag og områdeflag samt flag, der må sidestilles hermed.
Det understreges, at forbuddet alene bør omfatte flagning fra en flagstang af almindelig højde, hvilket vil sige ca. 4 m eller derover.
At flage med et lands nationalflag er ikke en privat ytring.
Det er en synlig markering af, at dette land er et særligt land præget af sin egen historie og sin egen kultur.
Et lands nationalflag er et af de ydre tegn på en sådan virkelighed.
Danmarks-Samfundets landsformand, nu desværre netop afdøde Bjarne Erbo Grønfeldt, kommenterede Højesterets dom således, og jeg citerer: »At hejse Dannebrog viser, at man går ind for det danske fællesskab, dansk kultur og danske værdier.
At der nu er frit slag for flagning vil medføre splittelse og en kulturel forurening.
Samfundet bliver simpelthen fragmenteret.
Derfor er det vigtigt, at vi får en ny retstilstand på området.«
Det er klart, at der bør være undtagelser fra den lov, vi nu snart skal vedtage.
Det gælder selvfølgelig Grønlands og Færøernes flag, de nordiske landes flag og derudover et par enkelte internationale sammenslutningers flag, FN-, NATO- og EU-flaget.
Ligeledes foreslås Tysklands flag undtaget, og det gælder det tyske mindretal nord for grænsen.
Sagen er her, at det tyske mindretal er det eneste nationale mindretal, vi har inden for Danmarks grænser.
Det drejer sig naturligvis om Slesvig, og det tyske mindretal har været hertillands på godt og ondt i 1.000 år.
Der er altså ikke blot tale om en lille døgnflue.
Forholdet mellem det danske og tyske har udviklet sig fortræffeligt, og samarbejdet hen over grænsen har aldrig været bedre.
Det vil være en understregning af det forhold.
Men som sagt er vi i Danmarksdemokraterne glade for, at regeringen har fulgt anbefalingen, således at vi får et meget stort flertal for forslaget, som vi støtter.
Mette Thiesen (DF), 2024-10-22:
Så kunne jeg egentlig godt tænke mig at stille et spørgsmål.
Ministeren er minister i en regering, som har forbudt afbrænding af koraner, men man vil ikke forbyde, at man flager med palæstinensiske flag fra balkoner og skaber utryghed og alt, hvad det repræsenterer af splid og modbydeligheder.
Jeg tror, de fleste af os tænker Hamas, når vi ser sådan noget som det, og jeg kan simpelt hen ikke forstå, at man kan argumentere for den ene ting og ikke kan argumentere for den anden, hvis man virkelig mener, at Dannebrog er bedre end andre flag i Danmark.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-10-22:
Jeg synes heller ikke, jeg afviser nogen følelser, og jeg håber da, at Dansk Folkeparti, når det kommer til, at vi skal stemme om det her forslag, vil stemme for, at Dannebrog skal have en særstatus i Danmark og man ikke skal have lov til at flage med alle mulige andre flag, som det vil være tilfældet, hvis man stemmer nej til det her lovforslag.
Jeg anerkender de følelser, der er.
Jeg har nok også det syn på det, at der jo i den debat, der er i grænselandet, også er en meget stor anerkendelse af hinanden – en fælles forståelse, en fælles historie – og derfor ser jeg sådan set ikke det her som et problem.
Jeg synes i virkeligheden, det er meget stærkt, at vi fra dansk side giver mulighed for det her.
Peter Kofod (DF), 2024-10-22:
Det vil vel formentlig være i hele det område, hvor der er et tysk mindretal, man vil komme til at se det her flag.
Jeg kan ikke forstå, at man i Socialdemokratiet ikke er mere bekymret for de spændinger, som det her kan komme til at skabe i en stor del af riget.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at man bare lægger det her forslag i salen og så vedtager det, for det gør regeringen – den har vel flertal for det her lovforslag, må man gå ud fra – og så er det bare sådan, det er.
Sagen er jo, at det her emne er ekstremt kildent i nogle dele af Danmark.
I Sønderjylland vil det være noget helt særligt.
Der vil det her komme til at fylde rigtig meget, og jeg tror, det vil være noget, der virkelig kommer til at skabe debat dernede, og jeg er meget bekymret for den splittelse, det vil skabe.
Og jeg kan ikke forstå, at Socialdemokratiet bare afviser de følelser, der ligger i det her spørgsmål.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-10-22:
Nu kan jeg ikke tale på vegne af hele regeringen, men jeg kan sige på vegne af Socialdemokratiet, at nej, det er ikke noget, vi har tænkt os at tage op til overvejelse igen.
Som en, der selv er meget historisk interesseret, er det selvfølgelig noget, som jeg og vi også er opmærksomme på.
Jeg synes faktisk også, man kan sige, at det med hensynet til det tyske mindretal, der bor og lever i Danmark, og den lange fælles historie, vi har – også den blodige historie, som ordføreren selv henviser til – er en fin balance, vi har fundet, ved også at give tilladelse til, at man i grænseområdet kan flage med det tyske flag.
Peter Kofod (DF), 2024-10-22:
Tak for det.
Jeg er meget bekymret over, hvad den her lovgivning kan komme til at betyde i grænseområdet – i den del af landet, hvor rødderne stikker meget dybt, og hvor konflikten med vores nabo mod syd måske ikke bare er noget, der er foregået i en historiebog, men er blodig familiehistorie.
Jeg kan jo i virkeligheden være bekymret for, at det kommer til at rippe op i nogle sår og nogle konflikter, som man havde lært at leve med på en fornuftig og ordentlig måde, hvis vi pludselig skal have dem ud i lys lue igen.
Det er selvfølgelig den mulighed, man vil give for at flage med det tyske flag, jeg henviser til.
Jeg vil gerne høre, om regeringen ikke kunne tage det op til overvejelse igen, om det virkelig er klogt lidt mere end 100 år efter genforeningen at give den her mulighed.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-10-22:
Tak for det.
I Danmark har vi i over 100 år levet med det, vi troede var en gyldig lov – eller bekendtgørelse, om man vil.
Det viser sig så her for godt et års tid siden, at det var det ikke.
Højesteret underkendte den pågældende bestemmelse om nationalflag, og så var vi jo pludselig der, hvor man kunne flage med hvad som helst.
Jeg må dog sige, at i hele den periode, hvor vi alle sammen troede, vi havde en gyldig lov foran os, var der jo sådan set ingen debat om det her.
Men jeg skal da love for, at pludselig er den der.
Alt er jo nærmest blevet et problem – alt det, der ikke var et problem i 100 år.
Det kan godt undre mig lidt.
Men hvorom alting er, skal der repareres på det forhold, at der ikke var en gyldig lov.
Dannebrog er vores nationalsymbol.
Det har særstatus.
Det er et eksempel på dansk kultur, som vi skal bibeholde.
Vi søger at reparere på det i fortsættelse af det beslutningsforslag B 9, som Folketinget tidligere vedtog med et pænt flertal, og i den forbindelse tak til hr. Søren Espersen, som i den grad pressede på for at få sagen på Folketingets dagsorden.
Nu forpligter regeringen sig så til at fremsætte forslaget, og det er sket.
Vi taler om nationalflag og områdeflag fra udlandet, som man ikke må flage med.
Der er undtagelser.
Det er som bekendt de nordiske lande, og det er Grønland, det er Færøerne, og det er også FN, NATO, EU og Nordisk Råd.
Endelig er Tyskland også kommet med på listen.
For at imødekomme spørgsmålet vil jeg sige, at jeg måske ikke er nok inde i grænseproblematikken, men jeg har i hvert fald ladet mig fortælle, at det har været et stort ønske fra det tyske mindretal i Danmark at få lov at flage med det tyske flag.
Så havde det været meget nærliggende at sige, at det kun gælder der, hvor vedkommende, der hejser flaget, tilhører det tyske mindretal.
Det er ikke nemt for myndighederne at gå rundt og se, om det er tilfældet, og man har altså ikke kunnet finde andre rationelle måder at afgrænse det på end at sige: tilladelse til hele Tyskland.
Det drejer sig kun om flagning på en flagstang.
Man kan altså hænge de flag ud ad vinduet, som man vil.
Jeg kan lige så godt imødekomme lidt af spørgsmålene og så sige: Det kunne man jo godt have formuleret anderledes; hvorfor har regeringen så formuleret det sådan, at det er tilladt?
Jamen det kunne være netop for at imødekomme lidt af kritikken.
Der er jo også en anden del af kritikken, der handler om, at det her er en indskrænkning i ytringsfriheden.
Det er alt andet lige en mindre indskrænkning af ytringsfriheden, når man så kan få lov at flage med, om jeg så må sige, mindre flagstænger og hænge det ud ad vinduet og på alle mulige andre måder.
Der gælder den mulighed for Justitsministeriet, at man kan undtage generelt, sådan som tilfældet er med Ukraine, og man kan gøre det specifikt efter ansøgning.
Så det er i det hele taget et forslag, som Venstre kan støtte fuldt ud.
Mette Thiesen (DF), 2024-10-22:
Jeg er meget uenig i stort set alt, hvad ordføreren siger, og jeg kan ikke forstå, at man fra Socialistisk Folkepartis side ikke har lyst til at stadfæste, at Dannebrog har en særstatus, men lad det nu ligge.
Ordføreren kommer meget ind på det her tyske mindretal, og jeg ved ikke, om ordføreren har læst artiklen i Weekendavisen, for ellers undrer det, ordføreren siger, mig meget.
I artiklen har man talt med en af de her sønderjyder, og journalisten spørger: »Skulle politikerne hellere tage hensyn til sønderjyderne end til det tyske mindretal?
Nej, man skal tage hensyn til grænselandets fine historiske balance.
Den gensidige påpasselighed.
I stedet kommer det senmoderne menneske og trasker rundt i blomsterbedet.
Mindretallets respekt baserer sig på sædvane, en fornemmelse af, hvad man skal gøre.
Den senmoderne identitet kører på rettigheder, og det kan føre til en selvindlysende argumentation, der ikke er baseret på ens egne erfaringer.«
Altså, der er ret mange i grænselandet, som er meget bekymrede over, at man åbner op for at flage med det her tyske flag, fordi man, som hr. Peter Kofod sagde tidligere, er bekymret for, at det vil rippe op i gamle sår.
Deler ordføreren overhovedet ikke den bekymring?
Pause Pause (Pause), 2024-10-22:
Mødet er udsat.
Peter Hummelgaard (S), 2024-10-22:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at takke ordførerne for de positive indlæg, som vi har hørt her i dag.
Også i Grønland er der blevet set positivt på lovforslaget, som det grønlandske selvstyre har tilsluttet sig.
For det er det grønlandske folk, der skal bestemme, hvad der skal gælde i Grønland.
Det er i sagens natur dem med indgående kendskab til det grønlandske samfund og de grønlandske forhold, som er bedst egnede til at vurdere, hvordan det grønlandske retssystem skal indrettes.
Jeg er glad for, at der også her i Folketinget er bred opbakning til forslaget.
Jeg tror, at vi alle sammen kan være enige om, at et stærkt justitsområde er en forudsætning for et velfungerende og trygt samfund.
Det er i den forbindelse afgørende, at vi arbejder for, at standarden på danske ansvarsområder i Grønland følger standarden i Danmark, selvfølgelig med respekt for de forhold og forskelle, der gælder i og mellem vores lande, og at vi prioriterer at opdatere lovgivningen på danske ansvarsområder.
Med lovforslaget, som vi behandler i dag, tager vi endnu et skridt i den rigtige retning for at styrke Justitsministeriets ansvarsområde i Grønland.
Lovforslaget indeholder flere elementer, som bl.a. har til formål at sikre, at retsplejeloven for Grønland er tidssvarende i forhold til det kriminalitets- og trusselsbillede, der er i dag og fremover kan forventes at være i Grønland.
Jeg vil ikke remse alle ændringerne op, men nøjes med at nævne nogle af dem.
Det foreslås for det første at udvide offentlighedens adgang til aktindsigt i domme med henblik på at sikre størst mulig åbenhed og indsigt i domstolenes arbejde i Grønland.
Det foreslås for det andet at forbedre politiets efterforskningsmuligheder for at sikre en effektiv bekæmpelse af alvorlig og mere organiseret kriminalitet.
Forslaget går bl.a. ud på at udvide kriminallovens regler om tvangsindgreb, give politiet mulighed for at blokere hjemmesider, hvorfra der foregår visse former for it-kriminalitet, samt indføre regler om politiets anvendelse af agenter som led i efterforskning af f.eks. narkokriminalitet, organiseret kriminalitet og kriminalitet på nettet.
Det foreslås for det tredje at indføre regler om anonyme vidner.
Forslaget går bl.a. ud på, at vidnets identitet kan hemmeligholdes for tiltalte, hvor det er uden betydning for tiltaltes forsvar, og hvor afgørende hensyn til vidnets sikkerhed gør hemmeligholdelse af vidnets identitet påkrævet.
Det foreslås for det fjerde at indføre regler om digital forkyndelse og forenklet digital forkyndelse.
Det skal sikre, at der også i grønlandsk retspleje kan drages fordel af de muligheder, der foreligger, for at anvende digital kommunikation, når de er implementeret i Grønland.
Det var de nedslagspunkter, som jeg gerne ville fremhæve her i dag, og med de bemærkninger skal jeg endnu en gang takke for indlæggene.
Jeg ser frem til den videre behandling her i Folketinget og står naturligvis til rådighed for at besvare de spørgsmål, der måtte opstå i den forbindelse.
Tak for ordet.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-10-22:
Mange tak.
Lovforslaget, som vi behandler her i dag, har oprindelig været to separate lovforslag, og begge er vedtaget i Inatsisartut med bred opbakning.
Inuit Ataqatigiit i Folketinget bakker op om alle 12 punkter i lovforslaget.
Der er tale om en række ønsker fra politiet og domstolene, som Rådet for Grønlands Retsvæsen har anbefalet at implementere.
Formålet med lovforslaget er på den ene side at give politiet øgede efterforskningsmuligheder og på den anden side at sikre mere åbenhed hos domstolene.
Når vi behandler så mange punkter på én gang, er det også et tegn på det efterslæb, som vi længe har talt om fra Inuit Ataqatigiits side, og mange af de punkter, som vi behandler her i dag, har ikke været ændret i mere end 20 år.
Så derfor kan man sige, at det her lovforslag i hvert fald er på sin plads.
Kriminalitetsbilledet og trusselsbilledet i Grønland har ændret sig meget på de her 20 år.
Vi ser bl.a. øget digital kriminalitet og organiseret narkokriminalitet.
Lovforslaget skal ikke blot sikre, at retsplejeloven er tidssvarende, men også fremtidssikre området, så vi ikke altid er på bagkant i Grønland på lige netop justitsområdet.
Det gælder ikke kun på hjemmelsgrundlaget, men også i forhold til ressourcerne, så det vil vi selvfølgelig også gerne påpege.
Vi ved, at adgangen til og betjeningen af bostederne og særlig de små bosteder godt kan være vanskelig.
Ofte er der mangel på kommunefogeder, og naalakkersuisut har ønsket, at man udfaser den ordning, men det betyder til gengæld flere politibåde, flere politistationer og flere betjente til at sikre trygheden i hele det grønlandske samfund.
Lovforslaget, som vi behandler her i dag, vil bl.a. indføre en række begrænsninger i forsvarernes og de sigtedes aktindsigt, men omvendt vil man udvide adgangen til aktindsigt i øvrigt, og det skaber mere åbenhed, hvilket vi synes er rigtig, rigtig positivt.
Der er mange ting i det her lovforslag, og vi vil fra Inuit Ataqatigiits side bare sige, at vi støtter det.
Qujanaq.
Mange tak.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-10-22:
»Qujanaq siulittaasoq Tassa Siumumiit taperserparput Kalaallit Nunaata eqqartuussiveqarneranut inatsisip allanngortinnissaa, tassami pisariaqarpoq inatsisit pinerluttuliorsimanermut atatillugu aamma nutarterneqartuarnissaat.
Siunnersuummi ilaatigut paasissutissanik pissarsiniarnermi sakkussanik pitsanngorsaaneq, kiisalu aamma politiit aqqutigalugit kilitsissiaqarsinnaanissamik allannguutit aamma ilaatigut ilaallutik.
Tamanna politiinut aamma eqqartuussiveqarnermut iluaqutaasussatut nalilerparput, sulilu aamma innuttaasunut nunatsinniittunut toqqissisimanarnerusumik inooqatigiinnissamik pilersitseqataasinnaalluni.
Maluginiagassaqarpoq inatsit allannguutissamik nunatsinni tunngasunik tulluagassaqassaqarmat, ilaatigut aamma aningaasaliilluarneqarnissaq maluginiarneqartussaammat, kisianni taamannak naatsumik oqarluta Siumumiit inatsisissatut allannguutissaq eqqartorneqartumi ullumi taperserparput.«
[Ovenstående er en helt uredigeret gengivelse af talerens eget manuskript som modtaget af Folketingets Administration den 22. oktober 2024.
Der tages således forbehold for mulige fejl og mangler].
»Tak Formand.
Vi fra Siumut støtter op omkring ændringen af retsplejeloven for Grønland, vi finder det nemlig nødvendigt at lave ændringer i kriminalloven.
Forslaget indebærer bl.a. forbedringer af værktøj til indsamling af oplysninger, og endelig forbedring og ændring af beskyttelsen af vidner.
Dette vil forbedre både arbejdet hos politiet og retsvæsenet, oveni vil det være medvirke til større tryghed for befolkningen.
Vi fra Siumut ønsker at Grønland får større medindflydelse, og vi vurderer at denne ændringsforslag vil have en positiv effekt for befolkningen.
Derfor støtter vi op om forslaget.« [Ovenstående er en helt uredigeret gengivelse af talerens eget manuskript som modtaget af Folketingets Administration den 22. oktober 2024. Der tages således forbehold for mulige fejl og mangler].
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-10-22:
Noget af det mest bemærkelsesværdige er måske muligheden for agentvirksomhed, hvilket jo er godt, og også at man får mulighed for at teleobservere, hvad man ikke har lov til i dag.
Alt i alt er det en fin lille række ændringer, som vi i Dansk Folkeparti bakker helhjertet op.
Rosa Lund (EL), 2024-10-22:
Tak for det.
Det er vedtaget af det grønlandske parlament i maj måned, hvor der var enstemmighed ved begge behandlinger, hvorfor vi selvfølgelig i Enhedslisten også støtter op om det grønlandske parlaments vedtagelser her på retsområdet.
Enhedslisten kan støtte lovforslaget.
Steffen Larsen (LA), 2024-10-22:
Jeg beder om forladelse for lige at være lidt sent på den, men jeg havde forventet, at SF's ordfører var til stede.
Formålet med lovforslaget her er på den ene side at udvide offentlighedens adgang til aktindsigt i domme med henblik på at sikre den størst mulige åbenhed og indsigt i domstolenes arbejde i Grønland og på den anden side at forbedre politiets efterforskningsmuligheder for at sikre en effektiv bekæmpelse af alvorlig og mere organiseret kriminalitet samt at forbedre beskyttelsen af vidner.
Det støtter vi i Liberal Alliance.
Jeg synes også, der har været en udmærket gennemgang af det af de øvrige ordførere.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2024-10-22:
Tak for ordet, formand.
Jeg er glad for at være tilbage i dag, glad for at være tilbage som ordfører i Grønlandsudvalget, og jeg glæder mig meget til at komme i gang.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, omhandler en række forskellige ændringer i retsplejeloven og dermed retssystemet for Grønland.
Moderaterne ser positivt på de forskellige elementer af forslaget, herunder udvidelsen af aktindsigt, de forskellige tiltag for en styrkelse af politiets efterforskninger og reglen om anonyme vidner.
Alt i alt er det en række gode forslag, som jeg tror vil være med til at styrke det grønlandske retssystem.
Jeg vil også gerne understrege, at det er vigtigt med den grønlandske opbakning til lovændringen, som gennemføres for Grønland.
Det kan jeg forstå der er til det her lovforslag, så det er godt.
Med lovforslaget tager vi altså et vigtigt skridt mod at sikre en opdateret tidssvarende retsplejelov i Grønland, og det ser vi positivt på i Moderaterne.
Vi hilser generelt alle forslag, der kan være med til at sikre retssikkerheden i Grønland, velkommen, og vi støtter dette forslag.
Tak for ordet.
Anders Kronborg (S), 2024-10-22:
Tak til næstformanden for Folketinget for at byde mig velkommen her på landets fornemste talerstol.
Hvis der er nogen af Tingets ærede medlemmer, der er undrende over, at det er undertegnede, der står her, og ikke vores ligestillingsordfører, fru Gunvor Wibroe, så er det, fordi fru Gunvor Wibroe er på tjenesterejse.
Man kan jo ikke være to steder på en gang, så jeg er blevet spurgt af vores ligestillingsordfører, om jeg vil bistå med at fremføre ligestillingsordførerens tale
, og det vil jeg selvfølgelig godt, så folk også ved, hvordan Socialdemokratiets position er i forhold til det videre udvalgsarbejde i forhold til det her lovforslag, nemlig L 36.
For det første ønsker man at afskaffe ligestillingsredegørelsen og for det andet at indføre en bagatelgrænse på 50 medarbejdere for kommunale fællesskaber, statslige institutioner og virksomheder m.v., der er forpligtede til at opstille måltal for kønssammensætningen i bestyrelserne.
Baggrunden for disse forslag er, at regeringen ønsker mere regelforenkling.
Det er sådan set også en del af den aftale, man lavede med kommuner og med regioner, altså at man skal lette administrationen ude lokalt.
I Socialdemokratiet er vi ikke særlig meget for at slække på de krav, men vi formoder, og vi vurderer, at det her kan gøres, uden at der sker forringelser på ligestillingsområdet.
Vi har fuld forståelse for de ambitioner, der er med at fjerne unødigt bureaukrati og unødige administrative byrder, og vi har i forbindelse med de forespørgsler, der har været til f.eks. kommunaldirektører i kommunerne, faktisk også kunnet se, at der er en stor procentdel af de kommunaldirektører, der har fundet det her overflødigt, og at der også er kommunaldirektører, der ikke ved, hvordan det her kan bruges.
Så der er jo meget, der indikerer, at det her er regler, der godt kan afskaffes.
Vi kan også forstå, at det alene er de her specifikke regler, som man vil gå ind og kigge på, og det vil med andre ord også sige, at man gennemfører det uden at skrue ned for de vigtige kønssammensætningsmæssige fokusområder i det offentlige, og det synes vi sådan set er rimeligt.
Jeg skal så ud over at hilse fra vores egen ordfører, fru Gunvor Wibroe, også meddele de ærede medlemmer af Tinget, at Alternativet har meddelt, at de også kan støtte lovforslag L 36 fra regeringen, så Tinget er nu hermed også bekendt med Alternativets holdning til det.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-10-22:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Grundlæggende deler jeg ambitionerne om at få det her krav nedbragt.
Jeg så det gerne fjernet.
Nu er ordføreren på talerstolen i dag ikke Socialdemokratiets ligestillingsordfører, og det skal jeg selvfølgelig også tage med i forhold til ordførerens svar, men grundlæggende tror jeg i forhold til hele ligestillingsdebatten om mænd og kvinder, jeg snakker på vegne af mange, når jeg siger, at det handler om, hvorvidt der er en lige fordeling af mænd og kvinder, og ikke om, hvorvidt der er diskrimination eller forskelsbehandling på baggrund af køn.
Mener ordføreren, at det er rigtigt, at man skal måle ligestilling i fordelingen af mænd og kvinder i stedet for på fravær af diskrimination og forskelsbehandling?