runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-26:
Byggesagsbehandlingstiden for små byggerier er ikke steget sidste år, hvor den her ordning blev indført, på trods af at der er en meget, meget voldsom stigning i antallet af sager.
Så jeg forstår ikke sammenhængen.
Med undtagelse af Konstruktørforeningen og Arkitektforeningen har resten af branchen gjort et stort stykke arbejde for at få det her indført.
Så at de nu er imod det, kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Halime Oguz (SF), 2021-04-26:
Jeg vil bare sige, at branchen, altså dem, som det her handler om, er meget, meget kritiske, minister, meget kritiske.
Og derfor undrer det mig, hvordan ministeren overhovedet kan forsvare den her byggesagsbehandling, når det både er blevet væsentlig dyrere, mere besværligt og langsommere for de mindre byggerier, og når det ikke har til formål at løfte sikkerhedsniveauet.
I 2015, altså før BR18 og den ny certificeringsordning, lå Danmark som nummer fem på The World Bank Group's Doing Business' rangliste for vores evne til at håndtere byggesagsbehandling og byggetilladelser.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-26:
Jamen det kan forsvares på den måde, at vi sådan set løste mange af de udfordringer, der var, i forhold til at man ikke kunne bygge på tværs af kommuner uden at skulle søge byggetilladelse i hver enkelt kommune.
Og de påpeger jo præcis det, som jeg nævner, altså at der er nogle steder, hvor ordningen ikke fungerer.
Det er det, vi sidder og arbejder med; det er det, vi prøver også at finde løsninger på.
Vi har inddraget brancherne og Kommunernes Landsforening, og vi har en dialog både med jer her og med Folketingets partier i øvrigt omkring, hvordan vi sørger for, at det her kommer til at fungere.
Så det er jo klart, at hvis der er socialdemokratiske politikere, der siger, at noget ikke fungerer, må man formode, at de har ret, og det har de selvfølgelig også i det her tilfælde.
Halime Oguz (SF), 2021-04-26:
Tak for det.
Og tak for talen, som ikke var helt så opmuntrende, som jeg kunne forvente af en socialdemokrat.
Når man ser på, at selv nogle af Socialdemokraternes politikere har været ude at kritisere den her ordning, undrer det mig meget, at ministeren ikke kan se det og bliver ved med at forsvare, at byggesagsbehandlingen er blevet væsentlig dyrere, mere besværlig og langsommere for de mindre byggerier, når det ikke har til formål at øge sikkerhedsniveauet.
For det er ikke det, der er tale om.
Det fremgår tydeligt, at formålet med BR18 og den nye certificeringsordning var at gøre byggesagsbehandlingen hurtigere, billigere og mere gennemskuelig, hvilket langtfra er sket.
Hvordan kan det overhovedet forsvares?
Pause Pause (Pause), 2021-04-26:
Mødet er udsat.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-04-26:
Og vi har også meget fokus på, at de indkvarteringsforhold, som der skal være for udenlandsk arbejdskraft, skal være på et højere niveau, end de er med det lovforslag, som blev vedtaget for nylig, og som ikke sikrer, at man har sit eget værelse, hvis man er bygningshåndværker fra Østeuropa og er indkvarteret i en eller anden container.
Så vi har stort fokus på det.
Og med den langsommelighed, der er i lovbehandlinger, er jeg ikke så nervøs over, at man her fik vedtaget noget, som har en effekt om 2-3 år.
Heidi Bank (V), 2021-04-26:
Altså, jeg må indrømme, at jeg synes, at der bliver talt lidt udenom her.
Vi ved jo, at der allerede i dag er tusindvis af folk, der kommer fra udlandet – og det skal vi være glade for – for at arbejde her.
Så at sige, at det kan man variere i kommunerne, som jeg hører ordføreren sige, mener jeg simpelt hen er forkert.
Det er jo allerede sådan i dag, at for at vi kan køre de aftaler, vi har – bare sådan noget som den grønne boligaftale for det almene byggeri – kræver det jo, at der er udenlandsk arbejdskraft i Danmark.
Så det, jeg i hvert fald hører, er, at Enhedslisten er positive over for, at der kommer flere til at arbejde her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-04-26:
Nej, det tror jeg ikke man kan sige så entydigt, for hvordan er beskæftigelsessituationen i byggeriet om 2 år?
Det ved vi ret beset ikke.
Men hvis vi vedtog det her, ville vi give kommunerne nogle friere rammer til at kunne prioritere flere renoveringer og nybyggeri uden at blive begrænset af anlægsloftet.
Det synes jeg sådan set ville være en fordel.
Så ville der være nogle kommuner, hvor der ikke er den samme byggeaktivitet som i de allerstørste byer, hvor der ikke er den samme aktivitet omkring renovering af almene boliger, fordi der ikke er så mange almene boliger.
Så jeg er ikke så bekymret ved det.
Jeg synes, at hvis man virkelig mener, at der er mangel på arbejdskraft i byggeriet, så er det vel nu, vi skulle gøre en ekstra indsats for at sikre lærepladser til alle de danske unge, som sådan set ønsker en fremtid som bygningshåndværker.
Heidi Bank (V), 2021-04-26:
Ja, tak for det, og det er egentlig et hurtigt spørgsmål: Anerkender Enhedslisten, at forslaget vil øge behovet for udenlandsk arbejdskraft?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-04-26:
Tak, formand.
Så kan man lige nå det.
Og jeg skal fatte mig i korthed.
Men det her ligger, kan man sige, lidt begge steder.
Energieffektivisering og bedre indeklima
er der jo ingen, der kan være imod.
Så der er rigtig meget, der skal gøres, og rigtig mange kommuner har også været i gang længe, og så er der nogle, der ikke har.
Der kan man også stille spørgsmål om, hvorfor de ikke har rykket.
Det har nok ikke kun noget med anlægsloftet at gøre.
Men hvis man lemper anlægsloftet lige nu, vil budgetterne løbe ret løbsk, og som det også er nævnt tidligere her, er byggesektoren netop nu ret overophedet, og vi vil få rigtig lidt for vores kommunale anlægskroner.
Den anden grund til, at vi ikke vil støtte det her forslag, er netop den aftale, der lige er indgået omkring bæredygtigt byggeri, og som først træder i kraft i 2023.
Den er landet.
I forhold til om det er meget dyrere at bygge bæredygtigt, vil jeg sige, at det er der forskellige vurderinger af, men meget viser, at det faktisk ikke er meget mere end 2-5 pct. dyrere at bygge bæredygtigt, som det er i dag.
Marginen – og jeg talte så sent som i går også med de store byggeentreprenører, som går den bæredygtige vej – er transporten til og fra byggepladser, og så er der også, hvordan man håndterer affald.
Og noget af det ligger jo, kan man sige, uden for bygherrernes eller bygkvindernes område.
Så det er en god intention at prøve at gøre noget godt for miljøet og klimaet.
Det vil vi rigtig gerne.
40 pct. af vores energi bliver brugt i bygninger, men det er ikke den her vej, der foreslås, som vi kan bakke op om.
Tak for ordet.
Heidi Bank (V), 2021-04-26:
Jamen det synes vi bestemt det er, for vi synes, det er vigtigt, at vi får så meget ind fra vores baglande som muligt.
Vi har jo alle sammen et kommunalt og regionalt bagland, som vi får viden fra – så den invitation tager vi meget gerne imod.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-26:
Jeg har ikke noget at tilføje.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-04-26:
Jeg forventer jo også, at vi får en redegørelse af den problemstilling fra ministeren, altså hvad det egentlig har betydet.
Så er jeg også lidt i tvivl om SF's ærinde med dette forslag.
Er det at gøre certificeringen bedre, eller er det fremsat, fordi man ikke kan lide det private initiativ?
Jeg kan godt lide det private initiativ.
Vi har jo skaffet flere arbejdspladser i det private, i og med at man har taget det fra kommunen og så lagt det ud i det private, og det er godt.
Halime Oguz (SF), 2021-04-26:
Tak for det.
Jeg vil jo sige, at det er de mindre virksomheder, de mindre firmaer, der er ramt af den her ordning.
Den har ikke skabt vækst, den har ikke skabt flere arbejdspladser.
Tværtimod har det jo kostet både på beskæftigelsen, men også skabt en ulighed, i form af at almindelige lønmodtagere simpelt hen har været nødt til at droppe de her projekter, fordi de måske bliver 10 eller 30 gange dyrere, end de normalt var, da det var kommunerne, der varetog den her opgave.
Hvordan kan Dansk Folkeparti modsætte sig det her forslag?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-04-26:
Tak, formand.
Det, som jeg så kan forstå, er, at ministeren har handlet på det, og at man er i gang med at kigge på det og sørge for, at det ikke bliver svært for de små firmaer at håndtere de her certificeringer fra det private.
Men jeg forventer jo selvfølgelig, at vi får en tilbagemelding fra ministeren på et tidspunkt, og ministeren nikker, så det vil vi glæde os til.
Den anden del handler så om, at løsningen er at sende det tilbage til kommunerne, sådan som det var før 2018, og det er jo SF's forslag, der siger, at vi skal gøre det.
Det er jeg altså ikke tilhænger af.
Jeg er ikke tilhænger af at stoppe en ordning, som kun har eksisteret i 2½ år, og så er privatiseringer jo som regel af det gode.
Alt det, som kan privatiseres, bør vi privatisere, hvis det kan gøres bedre,
det skaber jo det frie initiativ, og det skaber et udkomme for mennesker, i stedet for at de er afhængige af stat eller kommune.
Så derfor kommer vi til at afvise forslaget, men vi er selvfølgelig klar over de der uheldige sager.
Jeg skal også indrømme, at det her ikke lige er min spidskompetence.
Jeg har ikke detailkendskab til, hvordan det fungerer derude, og jeg har forsøgt at sætte mig ind i det ved at læse de der mails, som vi har modtaget fra bekymrede borgere.
Men jeg har tillid til, at ministeren får det løst, og jeg glæder mig så til en orientering, når vi når så langt, og det kunne eventuelt være i forbindelse med udvalgsbehandlingen af beslutningsforslaget.
Heidi Bank (V), 2021-04-26:
Så har vi hørt forskellige ting, for jeg har simpelt hen nærmest været i kontakt med hver eneste aktør i den her branche, og jeg har ikke hørt nogen, bortset fra KL, der for nylig har sagt, at de ønskede det tilbage.
KL har så også været ude at sige – de har i hvert fald sagt det over for mig – at det ønsker de ikke.
Så jeg deler desværre ikke den oplevelse af det, men jeg vil også sige, at det ville være ærgerligt, hvis vi står og skal til at rulle noget tilbage nu, hvor vi allerede trods alt begynder at komme i den rigtige retning.
Så jeg synes mere, at det skal handle om, at der skal mere tryk på at få løst de udfordringer, der er.
Halime Oguz (SF), 2021-04-26:
Nu ved jeg, og jeg var selv med til det samråd, som Venstre havde indkaldt til i forbindelse med den her problematik, at branchen derude helt entydigt siger, at det her har skabt så mange problemer for dem, at de mener, at den bedste løsning vil være, at den her opgave bliver sendt videre til kommunerne igen.
Heidi Bank (V), 2021-04-26:
Jeg ved, at KL er inde i det maskinrum i Bygningsstyrelsen.
Derfor tænker jeg faktisk også, at når de er kommet med en melding – og jeg har jo selv været i dialog med dem om, at de ikke ønsker det her tilbage – så er det, fordi de ser, at nogle af de elementer, de mener er vigtige, også bliver taget med.
Noget af det, der er i høring i øjeblikket fra ministeren, er jo netop, at der bliver ryddet op og der bliver skabt større klarhed.
Det ændrer ikke på, vil jeg godt sige, at vi er helt enige med SF i, at der skal endnu mere fokus på det her.
Vi er også enige i, at der skal være mere fremdrift, fordi det betyder noget, at man ikke skal stå og vente for lang tid.
En sidste ting er økonomien i det her; det hørte jeg også SF's ordfører nævne før, og det må jo ikke blive urimelig dyrt, fordi der er et fuldstændig unødvendigt bureaukrati.
Ambitionen med BR18, da aftalen blev indgået, var en hurtigere, billigere og mere gennemskuelig byggesagsbehandling.
Udfordringerne ved at flytte det fra kommunerne til de certificerede rådgivere har været mange.
Dels er det gået for langsomt med at få uddannet certificerede brandrådgivere og bygningsstatikere, dels har der manglet tilstrækkelige vejledninger fra Bygningsstyrelsen, herunder en vejledning om, hvilke bygninger der er omfattet, og hvilke der ikke er.
Derfor har Venstre presset på.
Vi har haft drøftelser med ministeren, vi har haft samråd, og vi kommer fortsat til at presse på, indtil byggeriet og borgerne står med det, de blev stillet i udsigt: en hurtigere, billigere og mere gennemskuelig byggesagsbehandling.
Vi har løbende været i dialog med ministeren, og det er positivt at konstatere, at ministeriet og Bolig- og Planstyrelsen er i gang, om end vi gerne så, at hastigheden kom noget op, for det er unødig bøvlet og dyrt ude i virkeligheden.
Nu har SF så fremsat et beslutningsforslag, som jeg tænker er baseret dels på SF's modstand mod det private, dels tidligere meldinger fra Kommunernes Landsforening.
Men som jeg hører KL, har KL flyttet sig.
KL ønsker ikke opgaverne tilbage, og da slet ikke uden at der følger økonomi med.
Jeg forstår intentionen, nemlig ønsket om et fokus på, at mindre byggerier ikke omfattes af samme tunge bureaukratiske krav som større byggerier.
Vi er enige med SF dér med den tilføjelse, at der hverken for små eller for store byggeopgaver skal være unødige krav og unødigt bureaukrati.
Reglerne skal give mening.
Det er derfor, Venstre har presset på i månedsvis.
Vi ved, at der i Bolig- og Planstyrelsen pågår et arbejde med aktørerne i branchen.
Det er blot for at nævne et par eksempler, hvor vi stadig væk ser udfordringer, og hvor vi forventer der bliver fundet løsninger, hvor der stilles krav til det nødvendige arbejde hos rådgivere, men ikke krav om langt mere end det nødvendige.
For os er det derfor afgørende, at der er en løbende evaluering af ordningen, og det er også det, jeg hører indenrigs- og boligministeren italesætte er sat i system, for ellers tror vi ikke på, at det kommer til at gå hurtigt nok med at få forbedret ordningen.
Vi ser frem til den videre drøftelse i udvalget.
Tanja Larsson (S), 2021-04-26:
Med dette beslutningsforslag foreslår SF at revidere BR18 og den dertilhørende certificeringsordning, så mindre byggerier ikke omfattes af samme krav som større byggerier ved vurdering af de sikkerhedsmæssige forhold i forbindelse med byggesagsbehandlingen.
I Socialdemokratiet kan vi erfare, at byggebranchen generelt har taget godt imod certificeringsordningen, der blev indført tilbage i 2018.
Vi har dog samtidig også erfaret, at der har været visse elementer af certificeringsordningen, der har været uhensigtsmæssige og kostet flere mindre byggerier dyrt.
Eksempler på dette kan vi jo finde i beslutningsforslagets bemærkninger.
Årsagen til disse problemer er bl.a. en ubalance i antallet af certificerede rådgivere og efterspørgslen efter at få foretaget sikkerhedsvurderinger.
Derfor annoncerede indenrigs- og boligministeren for nylig, at der er lempelser af ordningen på vej.
Det skal bl.a. sikre, at udbuddet af certificeringsrådgivere matcher efterspørgslen, og at der ikke bliver stillet unødvendigt høje krav til sikkerhedsvurderinger af byggerier.
Socialdemokratiet støtter ikke forslaget, da der allerede er sat et arbejde i gang med at få lempet ordningen, og jeg skal hilse fra ordføreren for Radikale Venstre og sige, at Radikale Venstre ikke kan støtte SF's forslag.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-26:
Ja, det vil jeg sige kommunerne generelt er, men vi er desværre også i en situation, hvor der jo er nogle kommuner, som har meget lange sagsbehandlingstider på byggeområdet.
Sidste år så vi, at især på de store byggesager var der en forøgelse af byggesagsbehandlingstiden generelt; i gennemsnit steg den med 8 dage fra 64 dage til 72 dage for byggesager.
Men for de små byggesager er det altså uforandret.
Det er klart, at der er nogle kommuner – og nu er Gribskov Kommune en af dem, der er blevet nævnt, fordi der også er mange sommerhuse – som er bagud, og som har problemer.
Noget af det kan selvfølgelig også skyldes, at man skal vænne sig til den her nye lovgivning, som er kommet.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-04-26:
Tak for det.
Vurderer ministeren, at kommunerne er klædt godt nok på til at varetage BR 18?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-26:
Proceduren er den, at vi har foreslået en række ændringer af det her reglement med, kan man sige, to hovedfokuspunkter.
Det ene er, at der er flere byggerier, der skal være undtaget fra kravet om certificering, som jeg også nævnte i min tale.
Det andet er, at vi skal gøre mere for at tilvejebringe alle de certificerede rådgivere på statik og på brand, som der mangler.
Og der er det især på statikerordninger, der mangler rådgivere.
Det, vi foreslår, er at opdele det, så man eksempelvis kun bliver godkendt til altaner, for så kan man blive godkendt til kun altaner uden at skulle godkendes for hele det statiske område – og på den måde prøver vi at gøre det.
Den er i høring nu – jeg kan ikke huske, om det er i 4 eller 8 uger – og så skal det træde i kraft den 1. juli, fordi vi har en ordning, hvor erhvervsmæssig regulering kun kan træde i kraft den 1. januar og den 1. juli, sådan at vi ikke hele tiden ændrer på erhvervslivets vilkår.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-04-26:
Tak til ministeren.
Som ministeren nævnte, er der noget ved BR 18, der ikke fungerer helt optimalt, og man er nu i gang med en høringsproces.
Kan ministeren uddybe, hvor lang tid den her høringsproces forventes at tage, og hvad ministeren agter at gøre?
Ser han et behov for eventuelt at revidere nogle af reglerne?
Halime Oguz (SF), 2021-04-26:
Jeg vil bare lige citere KL's Birgit S. Hansen, der er formand for Miljø- og Forsyningsudvalget i KL, hvor hun siger, at en række kommuner faktisk ansætter flere sagsbehandlere for at få bugt med sagsbunkerne, og det gør de, fordi den mængde af dokumentation, som BR18 har medført, er vokset ud af proportioner.
Noget tyder altså på, at hvis vi droppede certificeringsordningen for bygninger i brandklasse 2 og mindre byggerier i forbindelse med konstruktion, så vil kommunerne faktisk kunne spare penge.
Så jeg vil høre, hvad ordførerens kommentar er til den her udtalelse fra KL.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-04-26:
Hold da op, lyden virker igen.
Jamen jeg er glad for, at ordføreren kom ind på det her med anlægsloftet og på, hvordan vi styrer det.
Men hvordan kan vi vide med sikkerhed, om vi sætter gang i for lidt?
Jeg synes, at der er en række kommuner, som faktisk har penge til at kunne renovere mere, men det må de bare ikke på grund af anlægsloftet.
Og så synes jeg, det er rimeligt i sådan en proces, at vi så stiller krav til kommunerne om, at man skal renovere i en vis standard.
Heidi Bank (V), 2021-04-26:
Ja, tak for det.
I Venstre ser vi et kæmpestort potentiale, når det kommer til den grønne omstilling, for vores virksomheder, vores arbejdspladser.
Vi mener, at grøn klimapolitik også er grøn omstilling i byggeriet.
Derfor er det positivt, at vi bredt i Folketinget er blevet enige om en national strategi for bæredygtigt byggeri, hvor vi sammen med byggeriet har fået lagt rammer, der bredt kan være med til at flytte sektoren i en mere bæredygtig retning, hvor vi indfaser krav i bygningsreglementet til bygningers klimaaftryk; med krav om LCA-beregning, med krav om en CO 2- grænseværdi.
Vores offentlige bygninger kommer også til at skulle leve op til de krav.
Vi er derfor enige med forslagsstillerne i, at vi også i det offentlige har et ansvar, og som vi ser det: en mulighed for at bidrage til den grønne omstilling, når vi bygger og vi renoverer vores offentlige bygninger.
Vi er enige i, at kommunerne skal have fokus på indeklima i deres bygninger, ikke mindst når børn og unge opholder sig dér.
Det er jo også mit klare indtryk, at der kommunalt er et stort fokus på det, altså ude i vores kommuner.
Anlægsloftet, som det her forslag jo også omhandler, blev indført i 2013, og det blev det jo bl.a. for at sikre, at vi får brugt den økonomi, vi har til rådighed, bedst muligt; at vi får mest for pengene, og at vi sikrer de arbejdspladser, vi har i byggeriet.
Det er jo sådan, at vi i dag har mange, der kommer til Danmark fra bl.a. Østeuropa for bl.a. at bidrage på vores byggearbejdspladser, og vi synes bare, at det er enormt vigtigt, at vi holder fast i, at det, at vi har anlægsloftet, kan være med til at sikre, at vi også i nedgangstider kan fastholde arbejdspladser i Danmark til gavn for de mennesker, der er i byggeriet.
Og så synes vi også, at det er væsentligt, at der er et fokus på, at vi får brugt den økonomi, der er til rådighed, bedst muligt.
Og noget af det, vi oplever i øjeblikket, er jo bl.a. store stigninger i byggeriet, så det handler også om at bruge den samlede økonomi, vi har, på en fornuftig måde.
Tanja Larsson (S), 2021-04-26:
Ja, tak.
Jeg bliver så lige nødt til at køre talerstolen lidt op, for at jeg kan se ud over den – sådan.
Nu tror jeg faktisk, at der er lyd – ja, det er der.
Med dette beslutningsforslag foreslår Enhedslisten at indføre bæredygtighedskrav i forbindelse med renoveringer af kommunernes og regionernes byggeri.
Herudover foreslås det, at kommuner og regioner skal fritages for anlægsloftet i forhold til byggeri, som overholder et bestemt bæredygtighedskrav.
I Socialdemokratiet er vi varme tilhængere af at gøre byggeriet herhjemme mere bæredygtigt, og den grønne omstilling har i adskillige år været en helt central prioritet i vores parti.
Vi har en ambition om, at den grønne omstilling skal foregå i alle dele af det danske samfund, også i byggeriet.
Derfor er vi glade for, at et bredt flertal af Folketingets partier i starten af marts 2021 indgik en ambitiøs aftale om en national strategi for bæredygtigt byggeri.
Denne strategi sikrer en langsigtet bæredygtig omstilling af bygge- og anlægssektoren, der indebærer en begrænsning af byggeriets klimapåvirkning og ressourceforbrug.
Aftalen indeholder bl.a. et element om helhedsvurderinger ved renoveringer, som skal sikre, at ombygninger og renoveringer bliver gjort så klimavenligt som muligt.
Da Folketingets partier for nylig har indgået en bred aftale om en national strategi for bæredygtigt byggeri, som Enhedslisten også selv er med i, og som også indeholder et centralt element i forhold til at sikre bæredygtige renoveringer og byggerier, kan vi i Socialdemokratiet derfor ikke støtte forslaget.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-26:
Tak for det.
Ja, altså, jeg er sådan set ikke uenig i, at kommunerne skal have mulighed for at gå foran.
Og ja, det kan vi jo også risikere vil virke på den måde, at man slet ikke får renoveret noget rundtom i kommunerne.
Men jeg har da sympati for det at gå foran, og jeg synes da også, at Enhedslisten skal tage det med, når der er finanslovsforhandlinger næste gang.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-04-26:
Ja, det ender jo med, at ministeren bliver glad for vores spørgsmål, og det kommer vi frem til, hvornår han imødekommer vores forslag, fordi han er så glad for hele seancen.
Vi har jo fremsat vores beslutningsforslag og indsendt det, inden der blev landet den her aftale.
Og det er vores klare opfattelse, at vi skal længere end det, der er i aftalen.
Jeg er godt klar over, at der er nogle ting i den aftale, der er blevet bestilt, og jeg synes, at vi ikke i tilstrækkelig grad har prioriteret renoveringerne.
Og hvis man ser på det renoveringsefterslæb, som der er ude i kommunerne, så skal vi frem til at gøre mere.
Derfor synes vi, at det er meget naturligt, at vi går efter, at det kommer ind i en kommuneaftale, hvor man forholder sig aktivt til, hvilke elementer af anlægsloftet man sådan set kan fritage, og vi har også noteret os, at kommunerne allerede er dygtige til at prioritere.
De er jo nede på, at det er 10 kg CO 2- reduktion pr. kvadratmeter, som man allerede kan lave.
Det er derfor, vi fremsætter det her beslutningsforslag.