runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-10-24:
Det her er et forslag, Socialdemokratiet har arbejdet for i årevis.
Det handler om ret og pligt.
Det handler om, hvad det er, man bliver mødt med af forventninger, når man kommer til Danmark.
Det handler om, hvad vi er for et land, i forhold til at hvis du ikke kan finde arbejde, så skal du have hjælp, men vi forventer også noget af dig, når du står der.
Og der er mennesker her, der har været på kontanthjælp i 10, 20, 25 år.
Især kvinderne er overrepræsenteret, og det er, som om vi ikke rigtig har gjort, hvad vi kunne for at få dem med.
Når vi ikke kan bevise med fine beregninger ovre i Finansministeriet, at det her virker, så er det, fordi det ikke er gjort før.
Men vi er nødt til at tænke noget andet end det, vi har gjort hidtil, hvis vi skal knække den her statistik, og det mener jeg vi skal.
Det skal vi for kvindernes skyld, det skal vi for børnenes skyld, og det skal vi for vores lands skyld.
Charlotte Munch (DD), 2024-10-24:
Men undrer det så ikke ordføreren, at der er en del af de her arbejdsløse indvandrere, der ikke ved egen hjælp har lært dansk, altså hvis det er så fantastisk også for fællesskabet?
For det synes jeg netop også.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor man ikke faktisk selv har gjort noget.
Jeg synes, det har været for let at vente på, at vi nu går ind og laver de her tiltag, og så er vi i øvrigt blevet skældt ud for at påtvinge dem, at de faktisk lærer dansk.
Det synes jeg i øvrigt er en helt almindelig og ordentlig måde at gebærde sig på i et andet land, altså at lære sproget.
Samira Nawa (RV), 2024-10-24:
Nej, det er ikke Hvidovre Kommune, jeg har været på besøg hos, men en række andre, og de eksempler, som jeg nævnte, var det mest konkrete og mest håndgribelige, som jeg kunne få ud af de samtaler, jeg har haft.
Der er ikke noget til hinder for, at man selv kan gå ud og opsøge nogle fællesskaber; tværtimod er jeg meget stor tilhænger af fællesskaber.
Uanset om man er på arbejdsmarkedet eller uden for arbejdsmarkedet, eller af hvilken herkomst man er, er det da fantastisk, hvis man selv og på eget initiativ kan søge ind i de fællesskaber og lære sig det danske sprog.
For én ting er at lære det på skolebænken – og det synes jeg er vigtigt og godt og også et samfundsansvar – men der, hvor man også kan lære dansk, er selvfølgelig på arbejdsmarkedet, ude i civilsamfundet og i foreningslivet.
Men det ene udelukker ikke det andet, og derfor synes jeg, det er rigtig ærgerligt, at man for at finansiere en aftale, som jeg i øvrigt synes er dårlig, også sænker niveauet af danskkompetencer.
Nick Zimmermann (DF), 2024-10-24:
Sandheden er jo bare, at de sidste 20-30-40 års gulerodspolitik har vist sig ikke at virke.
Man har jo forsøgt sig med et utal af integrations- og beskæftigelsesprojekter i år efter år efter år og i kommune efter kommune.
Det er aldrig nogen sinde lykkedes nogen at knække koden for at få de her mennesker i arbejde, og en stor del af det skyldes selvfølgelig, at mange af de her mennesker ikke gider at arbejde.
For de har jo netop fundet ud af, at lige så snart de kommer til Danmark, kan de sådan set bare sætte sig derhjemme og tænde for Al Jazeera; de skal ikke lave noget som helst, og kontanthjælpen går alligevel ind hver evig eneste måned.
Det er det, som Dansk Folkeparti så længe har kæmpet for at stoppe.
For det skal jo netop være sådan, at når man kommer hertil og man f.eks. får lov at få nogle af danskernes penge hver evig eneste måned, så er det selvfølgelig kun fair, at man står op om morgenen på samme vis som alle os andre og går på arbejde.
Så kan Alternativet synes, at det er umenneskeligt, og at det er synd, at der er nogle indvandrere, der skal ud og klippe nogle buske og fjerne noget tyggegummi og nogle skodder fra fortovene.
Vi mener sådan set, det kun er rimeligt; det er ærligt arbejde, og det skal da bare ordnes.
Torsten Gejl (ALT), 2024-10-24:
Når nu ordføreren synes, at den historie fra de sidste 20-30 år er så forfærdelig – jeg synes også, at indvandrere skal i arbejde, og det synes Alternativet også – hvordan kan det så være, at ordføreren stemmer for et lovforslag, der koster 170 mio. kr., hvor det eneste, vi kan være sikre på, er, at der stort set ikke er nogen, der kommer i arbejde?
Nick Zimmermann (DF), 2024-10-24:
Jeg vil bare konstatere, at hvis man ikke har lyst til at være i nytteaktivering, kan man jo bare finde et job.
Det er jo sådan set meget simpelt at komme ud af nytteaktivering, for hvis ikke man har lyst til at arbejde for at få sin kontanthjælp, kan man jo bare gå ud og få en ordinær beskæftigelse.
Forskellen er bare, at her får vi stoppet det med, at man får lov til at sidde derhjemme og lave ingenting, mens danskerne skal knokle løs.
Det er det, der er så frygtelig urimeligt, og det bliver vi da nødt til at få stoppet.
Det burde da ikke handle om, om man repræsenterer venstrefløjen eller højrefløjen her i Folketinget.
Alle partier burde da være enige om, at udlændinge, der lever af danskernes penge, også skal bestille noget for danskernes penge.
Samira Nawa (RV), 2024-10-24:
Mange tak.
I forhold til argumenterne ved jeg snart ikke, hvor jeg skal starte.
Det er jo sådan, at Liberal Alliances ordfører, der var heroppe på talerstolen for snart et stykke tid siden, kaldte det for symbolpolitik, og det er jeg bare en til en enig i.
Det er som taget ud af min mund, for ydelserne reduceres markant for ca. 10.000 udlændinge, der kom til landet før 2008, og der bliver indført en arbejdspligt for borgere med såkaldt integrationsbehov.
Var det beskæftigelsespolitik, ville vi se, at der ville være rigtig mange mennesker, der faktisk ville komme i arbejde, eller vi ville se nogle beregninger, der viste, at mange mennesker ville komme i arbejde, og hold op, hvor ville det glæde mig, som nogle gange bliver kaldt arbejdsudbudsglad radikal.
Men det er jo ikke det, der finder sted.
Det er jo ikke det, der sker med det her lovforslag.
Det hjælper så ikke folk til at komme i beskæftigelse, og det kommer til at trække på en masse ressourcer fra borgere, sagsbehandlere og kommuner.
Her i løbet af debatten har vi været omkring de her nyttejobs, og ordføreren fra Danmarksdemokraterne kom ind på, at de her nyttejobs må være de jobs, der i dag ikke er varetaget af andre.
I forhold til det har jeg spurgt mig lidt omkring om, hvad det er for nogle jobs, man kunne se for sig ude i kommunerne, som i dag ikke er varetaget af andre, og som man ville kunne kalde nyttejobs.
Det tætteste på noget konkret, som jeg har fået ind fra forskellige kommuner, er, at man kan tælle sten på en strand, eller at man kan skræmme måger, og det synes jeg simpelt hen ikke er værdigt, altså at lave lovgivning på den måde.
Kigger vi høringssvarene igennem, ser vi bl.a. Dansk Socialrådgiverforening, FH, Dansk Flygtningehjælp, Institut for Menneskerettigheder og forskellige organisationer pege på, hvorfor det her er et dårligt lovforslag, og en af de ting, som jeg også selv har bragt op i løbet af debatten, er bl.a. danskundervisningen.
Danskuddannelsesniveauet bliver sænket med det her lovforslag, fordi man bruger det til finansiering.
Vi skal i det her samfund stille krav til hinanden.
Vi skal have forventninger til hinanden uanset baggrund.
Derfor hæfter jeg mig i hvert fald ved høringssvaret fra Institut for Menneskerettigheder, hvor man jo netop kommer ind på, at det her har karakter af diskrimination.
For hvis man virkelig troede på det og virkelig havde et ønske om at skaffe et arbejde til nogle mennesker og få dem tættere på arbejdsmarkedet, kunne man jo, som bl.a. den moderate ordfører var inde på, starte med at støtte de organisationer, som yder en indsats, i nogle tilfælde en frivillig indsats, og hvor man ved, at det virker.
Man kunne arbejde meget mere målrettet på at modvirke den diskrimination, som bl.a. den her målgruppe også møder på arbejdsmarkedet.
Så som I nok kan høre, vil Radikale Venstre gå en helt anden vej, og derfor stemmer vi nej til det her lovforslag.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-10-24:
Tak for at komme med dagens, tror jeg, mest positive tale.
For det er jo sådan set en beskrivelse af, hvorfor Radikale Venstre i dag er en fuldstændig overflødig og marginaliseret fraktion i dansk politik.
Det var jo i rigtig mange år sådan, at Radikale Venstre havde en markant indflydelse på Socialdemokratiet og ikke mindst SF,men jo også på Venstre og andre partier, som derfor åbnede for den liberale indvandringspolitik, der har ført til den katastrofale situation, som vi befinder os i i dag.
Det handler ikke om udlændinge som sådan, og jeg synes, at fru Samira Nawa giver udlændinge et helt unødigt negativt renommé, for det er jo primært folk fra den muslimske verden, så lad os være præcise.
Det, der er den gode nyhed, er, at man i Radikale Venstre stadig intet har fattet af sine fejl.
Det vil jeg bare gratulere fru Samira Nawa med.
Det synes jeg er flot.
Tillykke med det.
Samira Nawa (RV), 2024-10-24:
Hvad søren svarer man så til det?
Når nogen gratulerer med noget eller ønsker tillykke, plejer jeg at sige tak, men i det her tilfælde må lykønskningen jo nærmest gå til Dansk Folkeparti, fordi det er Dansk Folkepartis politik, der bliver indført af en SVM-regering, en diskriminerende lovgivning.
Jeg håber, at ordførerne for både S, V og M genkender de ord, som ordføreren for hr. Morten Messerschmidts parti var på talerstolen og sige, for de står jo side om side med hinanden i at få indført det her lovforslag.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-10-24:
Jeg kan så gengælde komplimentet og sige tak, men jeg vil også bare sige til fru Samira Nawa, at hvis Dansk Folkeparti kunne få sin politik igennem, var de her mennesker jo slet ikke i Danmark.
Vi er kun kommet et lille stykke, men vi skal nok nå det.
Samira Nawa (RV), 2024-10-24:
De højere magter forbyde, at Dansk Folkeparti får den magt i dansk politik.
Det skal være min replik.
Charlotte Munch (DD), 2024-10-24:
Det faldt mig lidt for brystet, at ordføreren nævnte de her forskellige former for nyttejob, for ordføreren nævnte alle de der lidt skøre job som f.eks. at skræmme måger eller fylde vandpytter.
SF's ordfører, hr. Karsten Hønge, nævnte dem også tidligere.
Men jeg vil blot sige, at det da er ærgerligt, at ordføreren ikke har undersøgt min kommune, Hvidovre Kommune.
Der sad jeg selv i arbejdsmarkedsudvalget i sidste periode, og jeg kan fortælle, at man sagtens har kunnet finde rigtig mange fantastiske nyttejob derude.
Og så kunne jeg da give et lille råd til ordføreren: Det kunne jo f.eks. også være oprydning på de kommunale lagre, vi har rundtomkring, altså i hjemmeplejen osv. Så der er faktisk masser af nyttejob.
Ordføreren bliver ved med at sige det her med danskundervisning, og det er, som om det hele er systemets og samfundets skyld.
Torsten Gejl (ALT), 2024-10-24:
I Alternativet er vi meget enige i, at det er en super god idé at få indvandrere i arbejde.
Mit spørgsmål går på, hvorfor regeringen laver så dyr en ordning, som får så utrolig få i arbejde.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-10-24:
Jeg anerkender ikke den præmis.
Grunden til, at vi opererer med det tal, er, at det er det, man skønner med den viden, vi har, men hele pointen her er jo, at det her ikke er gjort på den her måde før, og at derfor har vi ikke bevis for, at det virker.
Ja, det tror jeg.
Tror jeg på, at det virker at forvente noget af mennesker?
Ja, det tror jeg.
Synes jeg, det er forkert, at vi har så stor en gruppe, også af kvinder med ikkevestlig baggrund, der sidder i de her kontanthjælpssystemer år efter år uden at få fodfæste på arbejdsmarkedet, og synes jeg, vi skal gøre noget mere der?
Ja, det synes jeg.
Men det handler altså også om ret og pligt, og hvad det er, vi forventer af mennesker, når de kommer hertil fra udlandet.
Kim Valentin (V), 2024-10-24:
Jamen det er jo heller ikke det, vi gør.
De penge, der bruges på ungeløftet, er faktisk 1,3 mia. kr., og de kommer jo ikke ned fra himlen.
De bliver jo primært brugt på unge, som har psykiske problemer.
Det er ikke noget, vi ikke kigger på.
Det kigger vi bare på et andet sted end lige med det lovforslag, vi behandler i dag.
Charlotte Munch (DD), 2024-10-24:
Tak for det.
Selv om jeg var begejstret for Socialdemokraternes forslag tidligere, må jeg nok sige, at det ikke er den samme begejstring, jeg har for dette lovforslag.
Det foreslås med aftalen at indføre en ny ydelsesstruktur, hvor de nuværende ydelser i kontanthjælpssystemet erstattes af tre grundlæggende satser: en mindstesats, en grundsats og en forhøjet sats.
Samtidig foreslås det at afskaffe nogle af de særordninger, som gør det svært at navigere i kontanthjælpssystemet.
Det drejer sig bl.a. om 225-timersreglen og om kontanthjælpsloftet.
Desuden indføres et lempeligere boligstøtteloft, som understøtter, at der er et væsentligt økonomisk incitament til at tage et arbejde.
I Danmarksdemokraterne stemmer vi ikke for dette lovforslag, og det gør vi ikke, fordi vi simpelt hen ikke vil være med til en model, hvor vi ender med at sende flere penge direkte ind i ghettoerne til arbejdsløse indvandrere.
Derudover er vi i Danmarksdemokraterne heller ikke tilhængere af, at der med aftalen indføres et fritidstillæg, som hæver de sociale ydelser, og heller ikke af, at arbejdsløse indvandrere får ret til 4 ugers ferie.
I Danmarksdemokraterne mener vi, at når man kommer til Danmark, skal man bestille noget.
Det skal altid kunne betale sig at arbejde, og det må aldrig blive attraktivt at være på overførselsindkomst.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-24:
Tak for talen, en meget vigtig tale om konsekvenserne af det valg, som bliver truffet, og også konsekvenserne af det valg, som særlig Socialdemokratiet har truffet.
Jeg ved godt, at det ikke var med SF's gode vilje, at der bliver taget tusindvis af kroner fra de unge, der bokser med diagnoser og handicap.
Jeg ved også, at stod det til Enhedslisten og SF, ville de 47.000 unge ikke vokse op i fattigdom med alle de konsekvenser, som det har.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvad gør vi nu?
Hverken ordføreren eller jeg eller vores partier giver op, og derfor vil jeg gerne spørge SF: Hvad gør vi nu for at styrke sikkerhedsnettet, trygheden og de lige livsmuligheder for dem, som det rammer i dag?
Karsten Hønge (SF), 2024-10-24:
De tidligere ekstraordinære børnetilskud kostede i omegnen af 350 mio. kr.
Jeg synes, vi skal finde dem på den finanslov, som vi skal forhandle om nu.
Det er helt uholdbart, at vi siger til de familier, som her og nu og til jul kommer til at stå og mangle pengene, at om et år kommer der tilskud til medicin, om et år kommer der det her børnetilskud, ungdomstilskud, fritidstilskud, eller hvad vi kalder det.
Det kan de jo ikke leve af her til efteråret og her til jul.
Så jeg synes, at vi her i Folketinget skal – og det kan man fint gøre samtidig med den her aftale – beslutte, at selvfølgelig skal børnefamilierne ikke se frem mod en vinter i frygt for, at økonomien ikke hænger sammen, og så supplere med det, der tidligere svarede til børnetilskuddet på omkring de 350 mio. kr.
De skulle nok være til at finde på finansloven.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-24:
Det synes jeg er en helt vildt god idé.
Det vil også konkret hjælpe dem, der har brug for det her og nu, i stedet for at have så lange udsigter, som Socialdemokratiet lægger op til, altså de her mange, mange år ud i fremtiden.
Så vil jeg også gerne bare takke ordføreren for det samspil, som vi har her.
Vi skal jo rundt i landet, for det kan godt være, vi ikke har fundet styrkeforholdene herinde i Folketingssalen til at få det ændret, men måske ordføreren kan knytte en lille kommentar til om, at det har vi uden for Folketinget.
Karsten Hønge (SF), 2024-10-24:
Jeg synes, det er en spændende plan, vi har, om at tage ud i landet, fru Victoria Velasquez og jeg selv, for at besøge de steder, hvor vi – i stedet for at snakke om dem herinde – direkte kommer til at se den rå fattigdom i øjnene ved at besøge både fattige familier, men jo også besøge nogle af de organisationer og institutioner, der, med de begrænsede midler, der er, alligevel gør, hvad de kan for at række de fattige børn en hånd.
Jeg tror, vi kan være med til at give dem en stemme herinde.
Karin Liltorp (M), 2024-10-24:
Tak for ordet.
Detaljerne i det her forslag er allerede blevet gennemgået, så jeg vil ikke gentage alt, hvad der er blevet sagt.
Der kommer fremadrettet til at være tre satser – en stærk forenkling – en mindstesats, en grundsats og en forhøjet sats.
Ved sådan en forenkling vil der være nogle, der får lidt mere, og nogle, der får lidt mindre.
Det kan ikke undgås.
Hvis vi spoler lidt tilbage, ved vi nok alle sammen, at kontanthjælp aldrig har været tænkt som et varigt forsørgelsesgrundlag.
Det er en indkomst, man modtager i en periode med en forventning om, at man enten kommer i arbejde eller bliver visiteret til f.eks. fleksjob eller førtidspension.
Virkeligheden er dog, at mange hænger fast i kontanthjælpssystemet i mange år, og det vil vi gerne være med til at ændre.
En stor del af dem, der hænger fast i systemet, har komplekse problemer.
Det kan være, at de har fysiske eller psykiske handicap eller har et misbrug.
De kan ikke bare lige gå ud og finde et job, men har brug for støtte i processen.
Dog har jeg en meget stærk tro på, at de allerfleste har et kæmpestort ønske om at kunne bidrage.
Det er bare så meget federe at kunne sige, at man er sosu-hjælper, lagermedarbejder, pædagogassistent eller tankpasser, end at sige, at man er kontanthjælpsmodtager.
Og det er, uanset om ens ressourcer kun rækker til få timers arbejde om ugen.
Derfor er noget af det bedste, vi kan gøre for den her gruppe, at få dem ud i rigtige løntimer.
Det skaber selvtillid, og det smitter af på mange andre af livets forhold.
Vi skal investere i dem, der er udenfor, for de skal ikke henslæbe livet i passiv forsørgelse.
De både kan og vil være med.
Gennem den aftale giver vi nu en bredere vifte af muligheder, som tager hensyn til, at det er en divers gruppe, som har brug for forskellige muligheder.
Noget af det, der glæder mig allermest ved den her aftale, er muligheden for at tjene penge ved siden af uden modregning, op til 5.000 kr. om måneden.
Jeg tror, det vil motivere flere til at prøve kræfter med arbejdsmarkedet.
For at loven bliver en succes, er det selvfølgelig centralt, at arbejdsmarkedet også er klar med de her småjobs, for hvis der ikke er nogen løntimer derude, smager den økonomiske gulerod jo ikke af ret meget.
Men det tyder på, at erhvervslivet og de private arbejdsgivere i høj grad er klar til at byde ind.
Nøgleordet her er opgaver.
Der skal fremadrettet være mere fokus på opgaver frem for på traditionelle stillingsbetegnelser.
Så bliver det tydeligt, hvordan og til hvad man kan rekruttere medarbejdere, som i udgangspunktet måske ikke lige fra start i hvert fald kan udfylde en traditionel stilling.
Det lovforslag, vi behandler lige nu, ser jeg lidt som en forløber til den store beskæftigelsesreform, som forhåbentlig kommer inden længe, og den har elementer, som vi vægter rigtig højt i Moderaterne: et mere enkelt system, altså meget mindre bureaukrati, og et incitament til at komme i arbejde, hvilket i høj grad kommer til at styrke den enkeltes selvtillid.
Så derfor støtter Moderaterne forslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-24:
Men jeg mangler stadig at høre fra Venstre, hvad det er for en evidens, man har for, at det skulle få de unge med diagnoser og med handicap tættere på arbejdsmarkedet, at man tager tusindvis af kroner fra dem.
For hvorfor skulle man ellers bevidst sætte dem under fattigdomsgrænsen og bevidst gøre, at de har svært ved at betale deres husleje og betale for helt basale ting som mad?
Så jeg mangler stadig at høre, hvad det er, der gør, at Venstre synes, det er rimeligt at tage tusindvis af kroner fra unge med diagnoser og med handicap.
Torsten Gejl (ALT), 2024-10-24:
Jeg bruger såmænd bare Beskæftigelsesministeriets egne tal.
Men i og med at det er så utrolig god en forretning at få indvandrere i arbejde, altså at de bliver integreret, lærer dansk, betaler skat osv., og når man bruger 170 mio. kr. på det, hvorfor har man så ikke fundet en ordning, som faktisk bringer mennesker i arbejde mere end det, der er i øjeblikket, og som er under 1,4 pct.?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-10-24:
Jeg forventer mere, men jeg kan ikke bevise det over for hr. Torsten Gejl, og derfor er det de her tal, vi står med.
Men jeg forventer selvfølgelig mere.
Det er jo derfor, jeg indfører det her.
Det gør jeg, fordi jeg tror på, at det virker at få folk ud af deres lejlighed, og jeg tror på, at det virker, at man siger til f.eks. de her kvinder: Kom herned mandag morgen, hvis du gerne vil have din ydelse, så finder vi noget, der ikke handler om at sidde derhjemme, til dig; der er nogle andre mennesker at snakke med, og vi kan også få dig ind til noget andet.
Der er i virkeligheden også både noget danskundervisning og noget jobsøgning i det her.
Det kan være skruet sammen af alt muligt.
Men det er også der, vi kan vise dem guleroden ved så at tage nogle ordinære timer ved siden af.
Måske kan det her ovenikøbet være en trædesten.
Det håber jeg.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-24:
Jeg kan slet ikke forstå, hvordan man som socialdemokrat kan være gået til valg på, at man vil børnene det godt, og at man så har efterladt tusindvis af børn i fattigdom, mens der var inflation og energikrise, og fjernet det midlertidige børnetilskud til dem, når vi havde lovet og var gået til valg på, at vi ville permanentgøre det.
Det synes jeg er noget af det mest kyniske, man overhovedet kan gøre.
Det er et politisk valg.
Når vi ser svaret fra ministeren, som er fra Socialdemokratiet, på de høringsnotater på høringsnotater og høringssvar på høringssvar, der kritiserer det, så fremgår det, at man ikke vil opfordre folk til at komme til Danmark, og at det skal kunne betale sig at arbejde.
Har man her ramt målet rigtigt i Socialdemokratiets øjne?
Jens Joel (S), 2024-10-24:
Lige knap, men ordføreren svarer gerne.
Det er jo helt entydigt heldigvis sådan, at der er færre børn i kontanthjælpsfamilier nu.
Det er også rigtigt, at den her reform bidrager til, at vi på sigt får færre børn i lavindkomstfamilier, og en af grundene til, at det er sådan, er jo, at man har lavet et markant simplere og anderledes kontanthjælpssystem, men også, at man har lagt flere beskyttelsesringe ind, kan man sige, i forhold til eksempelvis børn.
Lad os bare tage medicintilskuddet.
Det, at man får gratis medicin, er jo temmelig vigtigt, hvis man er syg, men det er klart, at det ikke er en ydelse, som man kan bruge på et eller andet andet.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-24:
Jeg skal bare lige være sikker på, at ordføreren har lyst til at svare på spørgsmålet.
Mener Socialdemokratiet her, at de har ramt den rigtigt?
For det er jo direkte usandt, at der skulle være flere børn, der bliver løftet ud af fattigdom.
Der var med den aftale, som vi lavede, flere børn, der ville blive løftet ud af fattigdom.
Der er færre børn, der bliver løftet ud af fattigdom med den her aftale.
Så mener Socialdemokratiet, at man har ramt balancen her?
Vil man gerne betale den pris, at man efterlader de børn i fattigdom, af hensyn til mantraet om, at det skal kunne betale sig arbejde?
Det er den ene ting.
Jens Joel (S), 2024-10-24:
Den diskussion omkring de unge er en vanskelig diskussion.
Vi må også bare konstatere, at uanset hvor godt det går med økonomien, uanset hvor meget damp der er på kedlerne, om man så må sige, så er der en ret stor og temmelig konstant gruppe af unge mennesker, som står uden job og uddannelse.
Jeg synes, det er en lille smule hånligt, hvis man reducerer det, vi prøver at gøre med indsatsen for de 43.000, som der lige nu er i potentialegruppen, til nogle mentortimer om ugen.
Altså, det er faktisk nogle partnerskabsaftaler, det er faktisk nogle indsatser, som vi også har dokumentation for virker derude – det, at man bygger bro imellem psykiatrien og arbejdsmarkedet, og det, at man hjælper dem ind.
Vi vil hellere gøre en indsats for at få folk ud af den situation, de er i, end at give en højere ydelse, og jeg synes, balancen i det, vi har lagt frem her og aftalt, er rigtig god.