runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tommy Ahlers (V), 2020-01-31:
Tak for spørgsmålet, og også tak til ordføreren for rosen.
Og det er jo sjovt, at spørgsmålet om modebranchen kommer fra en, der har arbejdet i modebranchen, og man tænker, om samvittigheden næsten er lige så sort, som hvis man havde arbejdet i oliebranchen.
For det er jo rigtigt nok, at modebranchen er en stor medvirkende faktor og faktisk forurener mere end shipping- og flyindustrien til sammen.
Det er der i hvert fald nogle tal der indikerer.
Vi har bare den tilgang, at vi kigger på udviklingen.
Jeg har prøvet at være ude og tale på en højskole, og når man så spørger om, hvor mange der udelukkende går i genbrugstøj, så er vi pludselig i en situation, hvor det er 25 pct., der svarer, at de gør det.
Så jeg tror, at et langt stykke hen ad vejen – nu pegede jeg på forskningen før – har vi også flyttet os.
Det er også det, vi ser.
For befolkningen, især den unge del, står og siger: Vi skal løse det her.
Og de er parate til at gøre noget selv, hvorfor så ikke lade dem gøre det selv?
Det, jeg oplever i modebranchen, og det, du netop også kan se i mange af de store modeselskaber, er, at de er parate til at rykke sig på det her.
Så lad os se, om de ikke kan det.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2020-01-31:
Så bliver jeg nødt til at spørger ordføreren: Hvor lang tid har vi til at vente på, at industrien selv rykker sig?
Skal vi så bare gå og vente på, at tingene sker af sig selv, eller skal vi faktisk turde gribe ind?
En af grundene til, at jeg faktisk er gået ind i politik, er for at skabe handling, så vi kan få håb.
Man skaber altså ikke handling ved at stå og vente.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-31:
Tak for det.
Må jeg ikke bare lige kvittere for talen.
Det er en fornøjelse at høre hr. Morten Messerschmidts kamp mod klimasocialismen og kamp for en fornuftig borgerlig klimapolitik.
Det er en oprigtigt ment ros, men der er jo altid plads til forbedringer.
En af de ting, jeg har undret mig en smule over, er jo, at man i forbindelse med den her klimalov i det store hele har fraskrevet sig muligheden for at gøre brug af kvoteannulleringer.
Når man ser på EU's kvotesystem i dag, er der jo et overskud af kvoter, og hvis Danmark gør brug af kvoteannulleringer inden for fleksibilitetsmekanismen – dvs. op til 800.000 t om året – siger de miljøøkonomiske vismænd, at for hver ton CO 2 , man annullerer inden for fleksibilitetsmekanismen, vil man reducere CO 2 -udslippet med 1,5 t i alle EU-lande.
Det vil så også have den fordel, at man i højere grad bringer kvotesystemet i balance og de facto øger CO 2 -beskatningen på tværs af alle EU-landene.
Hvorfor ønsker Dansk Folkeparti ikke at gøre brug af den metode?
Er det ikke et eksempel på en måde, hvorpå man kan skubbe på en markedsbaseret grøn omstilling, og ikke en, der kræver afgifter, tvang og cyklende veganere?
Signe Munk (SF), 2020-01-31:
Det ærlige svar, som jeg også har givet, er, at vi ikke med sikkerhed kan sige, hvilken adfærdseffekt det vil have at indføre en flyafgift.
Vi kan se i Sverige – og det er deres model, vi vil overføre til en dansk sammenhæng – at det har haft den adfærdseffekt, at indenrigsflyvningen er faldet noget.
I vores beregning af provenuet har vi for at være sikre på, at der kommer de penge, vi ønsker, ud af det, indregnet en adfærdseffekt på 10-15 pct., men det er ikke det, vi bygger forslaget op om.
Vi har helt ærligt sagt, at det, det handler om, egentlig er at bruge den her passagerafgift til at have penge til den grønne omstilling.
Det er f.eks. til at gøre togbilletten på tværs af Danmark billigere, det er til at sætte flere ladestandere op til elbiler, og det kan være mange andre tiltag.
For man må også svare på, hvor pengene skal komme fra.
Carsten Kissmeyer (V), 2020-01-31:
Jeg vil godt spørge ordføreren om, hvordan SF ser på det forhold, at folk er magelige.
Jeg tror, at mennesket er sådan lidt dovent, og nogle af de forslag, fru Signe Munk lægger for dagen, tror jeg ikke møder det dovne menneske eller det magelige menneske eller møder det, der hedder convenience.
Hvordan vurderer man det der med, at vi er magelige, i forhold til at vælge løsninger?
Signe Munk (SF), 2020-01-31:
For mig at se er det, vi har brug for, løsninger, som taler ind i den klimakrise, vi står i.
Jeg tror, at mennesket er en underfundig størrelse, for det er både mageligt, men også omstillingsparat.
Det kan vi jo se, når der er flere danskere, der f.eks. begynder at spise plantebaseret eller købe nye alternativer til den røde bøf – ikke hele tiden, bare en gang imellem.
Danskerne er bevidste om deres forbrug og er klar til at ændre sig.
Verdenshistorien er jo fyldt med eksempler på, at vi kan ændre os.
Så jeg tror grundlæggende, at mennesket både er mageligt og omstillingsparat.
Men elbiler er da et godt eksempel, for der, hvor du og jeg bor, kan vi stadig væk køre rundt og komme fra A til B, men det kan vi i fremtiden så gøre i en elbil frem for i vores dieselbil.
Carsten Kissmeyer (V), 2020-01-31:
Lige præcis det at spise en plantebaseret bøf ødelægger jo ikke vores convenience.
Så på den måde tror jeg, at nogle af de løsninger, man foreslår, hvor det bliver mere tidskrævende, mere besværligt, at være borger, får vi sværere ved at sælge til borgerne end nogle af de andre ting, som gør, at det er lige så mageligt og lige så let.
Det tror jeg spiller en rolle, og derfor er jeg af den opfattelse, at det er vigtigt, vi finder de magelige løsninger, der også er grønne.
Signe Munk (SF), 2020-01-31:
Jeg er af den klare opfattelse, at vi skal finde de grønne løsninger.
Jeg tror bare ikke i sådan en diskussion her, hvor vi ikke taler om et konkret eksempel, at ordføreren og jeg kan blive uenige om det ene og det andet.
Men det, der er vigtigt, er jo, at vi – og det er egentlig det, min tale handler om – tør lede danskerne ind i det grønne samfund og tør vise den kreativitet og de forslag, vi mener kan bidrage til, at vi når de 70 pct. Og nogle af dem vil blive svære, men så må vi jo komme med de bedste forslag, vi har.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-31:
Tak, formand.
Det var især fascinationen af kirsebærtræer, der lige fangede min opmærksomhed.
For kan ordføreren nævne, hvad det er for et kirsebærtræ, hun har set blomstre?
For jeg mindes, at især den art, der hedder Prunus subhirtella Autumnalis, faktisk har den egenskab, at den blomstrer, lige så længe det er varmt i vejret, altså at det ikke nødvendigvis er sådan et særligt klimafænomen.
Jeg kan huske, at der især ude på Bispebjerg Kirkegård er en hel allé med dem, hvor gartneren for noget tid siden – læste jeg i Kristeligt Dagblad – var ude at forklare, at det er et af naturens smukke undere.
Jeg ved ikke, hvorfra ordføreren har fået den opfattelse, at vi i Dansk Folkeparti skulle være imod kvoteannulleringer.
Det er eksplicit formuleret i klimaloven som et af de redskaber, der kan tages i brug, når vi nærmer os 2030.
Det er selvfølgelig under forudsætning af, at vi er enige og den slags ting.
Men vi er fuldstændig enige i den analyse, som hr. Alex Vanopslagh kom med her.
Jeg kan i øvrigt sige, at en af grundene til, at jeg har min computer med, er, at jeg sidder og skriver på et beslutningsforslag, der skal åbne for, at man også som privat borger kan gå ind og købe kvoter til destruktion.
Det kunne man jo indtil for godt 10 år siden, men af en eller anden årsag er det blevet fjernet.
Det har jo gjort, at alle de mennesker, der gerne vil bruge deres egne penge på nogle godgørende initiativer, er blevet jagtet ud på forskellige mere eller mindre tvivlsomme hjemmesider, hvor de så har købt sådan nogle kvotekreditter, hvor halvdelen af dem viser sig at være det rene fup og fidus.
Hvis nu man rent faktisk som borger kunne gå ind og købe kvoter, der så er blevet udtaget til destruktion, tror jeg, at vi ville se en stor interesse for det – ligesom man kan give en ged til sin nabo i fødselsdagsgave og på den måde gøre noget godt for Afrika, hvis man føler solidaritet med dem, kan man købe en kvote til destruktion, og så kan man give den til fru Ida Auken i fødselsdagsgave og have gjort noget godt for klimaet.
Mai Villadsen (EL), 2020-01-31:
Jeg må desværre være ordføreren svar skyldig
Men jeg vil sige, at det var i Nordvestkvarteret på vejen ud til Bispebjerg Kirkegård, så det kan jo være, at det er nogle af de samme, jeg tror, det er japanske kirsebærtræer, som det drejer sig om.
Men det er jo symptomatisk for, at temperaturen stiger.
Det er jo bare lidt deprimerende, at det måske er som følge af klimaforandringer.
Tommy Ahlers (V), 2020-01-31:
Tak til formanden.
Opfølgende vil jeg spørge: Hvor meget CO 2 -reduktion vil det forslag, som SF har om en flyafgift, føre til i perioden 2020-2030?
Signe Munk (SF), 2020-01-31:
Jeg synes, det er meget relevant at tage den store diskussion om transporten, så det ikke kun bliver en diskussion om fly eller tog.
Først og fremmest synes jeg, det er meget tydeligt at høre, når man lytter til eksperter, at vejen frem for persontransporten er elektrificering.
Markedet har valgt at lade batteripriserne falde, og der bliver pumpet biler ud fra de store firmaer de kommende år.
Det tror jeg er den helt rigtige vej for persontransporten.
I forbindelse med forskningsreserven, som jeg var en del af forhandlingerne om, var SF samtidig – og det tror jeg man kunne bekræfte i forhandlingslokalet – nogle af dem, der var allermest optaget af, at vi fik puttet penge i udvikling af nye grønne drivmidler.
Det er altså både elektrofuels og andre løsninger til den tunge transport, for du har helt ret i, at vi også bliver nødt til at få flyene til at flyve mere bæredygtigt.
Derudover synes jeg helt sikkert, det er spændende at diskutere alle de andre løsninger, der kan være, men det tager for lang tid.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-31:
Det er et beslutningsforslag, vi kommer til at bakke op om, og hvis ikke DF ville fremsætte det, ville vi selv have fremsat et forslag.
Jamen lad os endelig gøre det.
Det vil jeg glæde mig til.
Men bare lige for at få nuancerne på plads: Det, man har skrevet under på i klimaloven, er jo, at man vil afholde sig fra at gøre brug af kvoteannulleringer, medmindre det er absolut nødvendigt.
Hvis vi har den enighed, som det tyder på at vi har, må ordføreren også indrømme, at man faktisk har skrevet under på i klimaloven, at man ikke ønsker at gøre brug af de klogeste og mest omkostningseffektive metoder, og dermed har man egentlig også bakket op om en klimalov, der på nogle strækninger – i hvert fald på den her strækning – ikke er særlig fornuftig.
Det er lidt det, jeg undrer mig over.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-31:
Jeg vil gerne komme ordføreren i møde.
Det er der slet ingen tvivl om.
Nu har vi jo en regering – eller i hvert fald en minister – som i forhold til mit kendskab bevæger sig efter rationelle og velovervejede løsninger, men som desværre bygger på et parlamentarisk flertal, som vælgerne har sammensat, og som ikke just kan blive kaldt hverken velovervejet eller rationel.
Derfor må man jo arbejde inden for det felt.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-31:
Tak for det, og tak for en glimrende ordførertale.
Jeg hæftede mig ved, at fru Signe Munk siger, at den grønne omstilling ikke behøver at være træls, tror jeg udtrykket var.
Vi er jo begge to fra Vestjylland
, så det må vi gerne sige.
Derefter foreslår ordføreren, at flere skal tage toget i stedet for flyet.
Altså, hvis man vil på en weekendtur til Paris, skal man bruge 12 timer i et tog i stedet for 2 timer i et fly.
Det er da at gøre tingene mere træls.
Jeg vil egentlig bare gerne have en indrømmelse af, at den vej, som SF slår ind på og foreslår vi skal slå ind på, da er at gøre tingene mere træls – hvis det skal være dyrere, tage længere tid og være mere besværligt at rejse fra A til B eller spise bestemte fødevarer, eller hvad ved jeg.
Det må der ligge en erkendelse i.
I og med at Danmark skal være et grønt foregangsland – det er vi alle sammen enige om –
må det jo ske ud fra, at vi kan inspirere andre lande, også uden for EU.
Tror ordføreren, at der er mennesker i mindre velstående lande, der vil blive inspireret af, at det skal være dyrere og mere besværligt at flyve, og at man skal tage nogle tog i stedet for og bruge dobbelt så lang tid på at rejse frem og tilbage?
Er det ikke bare at gøre tingene mere træls og ikke inspirere i den store vide verden?
Signe Munk (SF), 2020-01-31:
Der er flere svar på det spørgsmål.
Først og fremmest må man sige, at du jo påpeger den vigtige opgave, som SF faktisk også tager på sig, både i Danmark og i Europa.
Og det er jo først og fremmest at få gjort tognettet hurtigere; vi arbejder både for en togfond i Danmark og en europæisk togfond.
Så arbejder vi også for, at man i Danmark får nattogsforbindelser igen.
Det er helt rigtigt – og det er egentlig også det, jeg siger i min tale – at vi som politikere jo skal sætte grundstenene i det grønne samfund.
Det vil sige, at vi skal gøre togrejsen mere lækker og bekvem.
Samtidig synes jeg også, det er helt rimeligt, at vi, når Danmark nu er det land i Nordeuropa, som ikke har nogen afgift på f.eks. en flyrejse, så siger ærligt og redeligt, at vi kan tage nogle penge derfra og bruge til f.eks. at gøre togrejsen billigere på tværs af Danmark.
Så på den måde hænger det jo sammen, at vi skal bygge et grønt samfund og gøre togrejsen nemmere og bedre, fordi det så i fremtiden vil være lækkert at tage toget.
Når det er sagt, vil jeg også sige, at man jo kan se, at f.eks. interrailrejser om sommeren er der flere og flere der køber.
Så der er jo også nogle, der synes, at den rejseform er dejlig, allerede i dag.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-31:
Det er skønt for dem, der tager et fjumreår og vil rejse Europa rundt i et tog, men det er jo ikke det, der kommer til at sikre den grønne omstilling.
Men lad os bare lege videre med eksemplet og sige, at vi gennemfører SF's politik: Det bliver dyrere at flyve – danskerne siger så, at det ikke vil få dem til at flyve mindre, men det bliver dyrere at flyve – der kommer lækkert sædebetræk i DSB-togene, og de kører lidt oftere.
Hvad vil SF så gøre?
Skal man så øge afgifterne endnu mere?
Skal man tvinge dem, eller skal man regulere sig frem til det?
Altså, hvad gør man i SF, hvis det er sådan, at borgerne ikke reagerer på de incitamenter, I stiller op politisk?
Signe Munk (SF), 2020-01-31:
Man kunne også vende spørgsmålet om, om jeg må bede.
For problemet i den præmis, som jeg oplever at ordføreren for Liberal Alliance lægger ind i det, er, at vi bare skal køre videre, business as usual, og at vi skal holde det kunstigt billigt at flyve og ikke investere i togtransporten.
Problemet er jo for os at se, at man ikke har investeret nok i rejsealternativer, og at man ved at friholde fly fra en række energiafgifter og moms har gjort det markant mere attraktivt at flyve end at tage toget.
Så det handler jo grundlæggende om at lægge investeringer over i bedre og grønnere alternativer, og det mener jeg faktisk er det politiske ansvar, vi har.
Tommy Ahlers (V), 2020-01-31:
Tak til ordføreren.
Jeg er vild med passionen for fællesskabet, som man vel også kan kalde markedet.
Men jeg vil gerne lidt over til SF's forestillingsevne, abstraktionsniveauet i SF, når I sidder og tænker transport og mobilitet, for ordføreren brugte selv udtrykket business as usual.
Er I ikke lidt bange for, at I ligesom er låst fast i en verden, hvor vi bare kalder biler sorte, tog grønne og fly noget lort – undskyld, noget virkelig dårligt?
Hvor er forestillingsevnen i SF, når I sidder og tænker på fremtidens transportsystemer, med hensyn til at vi godt kunne have biler, der kører i en karavane, hvor de udleder meget, meget lidt og selvfølgelig er baseret på el eller brint, hvor fly flyver på biobrændstof og dermed ikke forurener, og hvor anlæg af jernbaner måske har vist sig at være så belastende for klimaet, at det måske i det store klimaregnskab er en dårlig idé?
Henrik Møller (S), 2020-02-04:
Det er jo lige præcis slået fast, at det ikke er lige nu , at den her forbindelse i givet fald vil blive bygget.
Den vil jo indgå i en samlet trafikplanlægning, ikke kun for det her område, men for hele landet, og heri vil selvfølgelig indgå det 70-procentsmål, som også ligger her.
Der skal jeg bare understrege igen, at det altså ikke er et enten-eller i forhold til motorvej og kollektiv trafik.
Jeg tror også, at vi skal tænke lidt på, at de her motorvejsløsninger jo også meget gerne på sigt skulle være udskiftet i forhold til dem, der rent faktisk kører på dem i dag, således at vi ikke fik den samme belastning.
Zenia Stampe (RV), 2020-02-04:
Så det er måske alligevel ikke lige nu .
Så er det måske først om 10 år.
Det er jo så der, hvor spørgsmålet går fra motorvej til transportkorridor, fordi problemet jo ikke bare er en mulig motorvej.
Problemet er, at man har holdt mennesker i en totalt urimelig situation i 50 år og måske 10 år eller måske 20 mere, hvis Socialdemokratiet ikke kan finde ud af at tage stilling til det her spørgsmål.
Mener ordføreren, at det er rimeligt, at de beboere – jeg tror, nogle af dem sidder heroppe i dag – skal vente 10 år mere for at få en afklaring af, om de er købt eller solgt, om de kan tage lån, om de kan få byggetilladelse, om de kan udvide osv. osv.?
Hvor lang tid skal de vente?
Hvad er den rigtige timing for dem?
Henrik Møller (S), 2020-02-04:
Jeg kan lige præcis ikke sætte noget årstal på, fordi det vil tiden jo vise i forhold til den udvikling, der kommer, men det her har jo været en forudsætning de sidste 46 år.
Det er en norm, en ramme, der ligger i forhold til en reservation her, og vi har ikke sat nogen tidsfrist på, hvornår den reservation ikke skal gælde mere.
Det skal den jo gøre, indtil den enten bliver realiseret eller på et tidspunkt ikke giver mening.
Vi er ikke nået dertil, hvor vi synes, at det ikke giver mening.
Vi synes stadig væk, at det på sigt kan give mening i forhold til den infrastruktur, vi skal investere i i Danmark.
Henning Hyllested (EL), 2020-02-04:
En gang imellem bliver jeg ærlig talt lidt i tvivl om, hvorvidt Socialdemokraterne mener det alvorligt, når der f.eks. i forståelsespapiret står, at vi skal satse på kollektiv trafik og cyklisme.
Ordføreren siger det også her, altså at det ikke er et enten-eller, og at der satses på begge dele.
Men er det ikke sådan, at det er nu, vi skal til at træffe de beslutninger, der hedder, at vi skal investere massivt i kollektiv trafik, hvis det skal have nogen virkning.
Hvis det skal være et ordentligt – selvfølgelig også bæredygtigt – alternativ til bilismen, hvor længe vil man så blive ved med at opretholde den her reservation?
Som tidligere nævnt af andre ordførere har den eksisteret i nu knap 50 år, og jeg har ikke set nogen – jeg har for den sags skyld heller ikke set Socialdemokraterne gøre det – prioritere en motorvej, så hvorfor tager man så ikke konsekvensen og siger: Så dropper vi det her, det er ikke det, der er brug for i den kommende omstilling, og vi har ikke brug for fortsat i mange år endnu – for det er jo i virkeligheden det, ordføreren siger – at genere de beboere, som bor op til den her korridor?
Jo, men er ordføreren ikke enig med mig i, at hvis det endelig skulle være, og hvis man skulle tage de briller på, og det skal jeg sige Enhedslisten ikke gør, men hvis man skulle gøre det, er der da vistnok andre motorvejsprojekter omkring hovedstaden, som mere trænger sig på.
Det er vel også derfor, at man ikke ser den her forbindelse prioriteret af nogen som helst partier.
Det er rigtigt, at den indgik i den tidligere regering og Dansk Folkepartis aftale, men jeg skal da lige hilse at sige, at der også kort efter blev løbet baglæns væk fra den igen.
Så hvorfor blive ved med at blive opretholde en reservation til en motorvej, som ingen tilsyneladende prioriterer?
Henrik Møller (S), 2020-02-04:
Jeg synes godt nok, det er for tidligt at konkludere, at der ikke er nogen overhovedet, der prioriterer den her løsning.
Vi får en afrapportering i 2021, som ministeren var inde på, og der kan jo åbne sig nogle muligheder i den forbindelse, som vi i hvert fald ikke vil afskære os fra ved nu at ophæve reservationen.
Det er i hvert fald det, som jeg har kunnet læse mig frem til i forhold til de beskrivelser, der er kommet, nemlig at man ikke kun har kigget isoleret på den Ring 5, der tidligere har været, men at der sådan også er en Ring 6 og en Ring 5A, som er inde over som en mulighed, man kan vurdere i den her forbindelse.
Så mit bud er: Ja, det er med inde i de analyser, der skal komme i 2021.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-04:
Tak, formand.
Det, som jeg godt kunne tænke mig at spørge ordføreren om, er, om de ønsker, som Socialdemokratiet – eller rettere nogle af de kandidater, som stillede op i Sjællands Storkreds – slog til lyd for, stadig væk er Socialdemokratiets politik.
Jeg står her med en artikel fra valgkampen, hvor fru Astrid Krag foreslår, at forundersøgelsen af Ring 5 Syd fremover bør indeholde en model, der er mere skånsom over for natur og lokalsamfund, altså at man simpelt hen vil gå ind og moderere de undersøgelser, der ligger.
Så derfor kunne det være, at Socialdemokratiets ordfører kunne kaste lidt lys over, hvorvidt de forslag, som fru Astrid Krag kom med i valgkampen, er blevet indarbejdet.
Henrik Møller (S), 2020-02-04:
Jeg tror, jeg vil fastholde at sige, at det er korrekt, at der ligger et forståelsespapir, og i det er der jo også lagt op til, at man måske i højere grad fokuserer på nogle grønnere løsninger end privatbilisme.
Men jeg opfatter det ikke, som at man nu har sagt, at der slet ikke skal investeres infrastrukturmæssigt i motorveje fremover.
Selvfølgelig skal der det, og der indgår det her jo som en del af alle de projekter, der er på bedding.
Zenia Stampe (RV), 2020-02-04:
Jeg hæftede mig ved ordførerens brug af ordet timing: Måske er det nu, den rette timing er.
Altså efter 46 år er det nu .
Ud over at de her områder er blevet meget mere bebyggede, at det er mange flere mennesker, man generer, så tænker jeg også: l ige nu?
Altså lige nu har vi jo sammen med regeringen sat det mål, at vi skal nå en 70-procentsreduktion inden for de næste 10 år.
Er det lige nu, at vi med det mål for øje skal investere i en kæmpe stor ny motorvej – lige nu, hvor vi endnu ikke er kommet i mål med at udvikle bæredygtig persontransport, altså på et tidspunkt, hvor biler stadig væk bidrager stort til CO 2 -udledningen?
Er det lige nu, den gode timing er for Ring 5?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-04:
Det bringer mig sig bare frem til det samme spørgsmål, som jeg tillod mig at stille transportministeren, nemlig om ordføreren ikke er enig i, at nu må det uanset hvad snart være slut med den her uvished.
At holde folk i uvished, i forhold til om de må disponere over deres ejendom i næsten 50 år, er ikke et retssamfund værdigt.
Benny Engelbrecht (S), 2020-02-04:
Ja, jeg kender faktisk ret godt baggrunden for det arbejde, som er sat i gang her, bl.a. også det, at den tidligere regering havde en aftale om infrastrukturen – ganske vist en meget smal aftale med sit støtteparti, som spørgeren repræsenterer – som jo gik ud på at bygge en motorvej i det pågældende område.
Så jeg synes, det er fint, at der nu er en kreds af partier, som gerne vil være med til at udvide de her analyser, sådan at vi ikke på forhånd har lagt os fast på, at der skal være lavet en motorvej, Ring 5, men også kigger på alternativer.
Liselott Blixt (DF), 2020-02-04:
Nu har jeg kigget lidt tilbage i de forhandlinger, der har været, og allerede i 2014, hvor man diskuterede det, var vi også imod, så det er bestemt ikke en motorvej, der har ligget i Dansk Folkepartis have.
Det er også derfor, jeg spørger – i forhold til at der sker så store ændringer med vores klima, vores transport, og hvad vi arbejder inden for – om man ikke som minister kan ændre nogle af de beslutninger, man har lavet, og samtidig svare vedrørende arealreservationerne: Kan vi nu beslutte, at hvis man i 2021 finder ud af, at man ikke skal have en motorvej der, så vil man ophæve reservationerne næste år, altså i 2021?
Benny Engelbrecht (S), 2020-02-04:
Altså, nu skal vi jo lige se, hvad analyserne viser, herunder om man kan indsnævre korridorer og sådan noget, men jeg må altså også bare understrege, at jeg da havde den klare opfattelse, at den aftale, som spørgerens parti indgik umiddelbart før sidste valg, for mindre end et år siden, også omfattede, at der skulle bygges en motorvej, Ring 5.