runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars-Christian Brask (LA), 2023-11-21:
Tak for det.
Flere ordførere har talt om den læring og den erfaring, vi har fået under pandemien, og beslutningsforslaget går jo også på, om vi kan mødes, og om regeringen vil indkalde partierne til forhandlinger om en bedre retsstilling.
Så med al den læring, viden og erfaring, som vi har fået under pandemien, og med en minister, der, som jeg hører det, siger, at han gerne vil indkalde til forhandlinger, så er grøfterne vel egentlig ikke så dybe. Og i de forhandlinger kan vi jo så også, hvad nogle af os synes er væsentligt, tale om og måske få igennem, at vi får en lovfæstet situation, hvor virksomhederne ved, hvad de har og kan regne med. Som jeg også sagde i et spørgsmål, som jeg stillede, da hr. Per Husted var heroppe på talerstolen, så er usikkerhed og uklarhed gift, og uforudsigelighed er utrolig skadende for virksomhederne. Så hvis vi kan give dem en snert af sikkerhed for, hvad der vil ske, i tilfælde af at en ny epidemi opstår, så er vi kommet rigtig langt.
Og ministeren har jo sagt, at han vil indkalde til forhandlinger, så det vil jeg se frem til.
Nu siger ordføreren, at der var virksomheder, der fik af fælleskassen og ikke betalte fuld skat i Danmark, altså lå i skattely.
Kan ordføreren komme med et eneste eksempel på en virksomhed, der har fået af fælleskassen, men som opererer i skattely – ét eksempel?
Sara Emil Baaring (S), 2023-11-21:
Tak for det, og her skal jeg ligeledes hilse fra retsordfører hr. Bjørn Brandenborg fra Socialdemokratiet.
Det lovforslag, som vi nu har på dagsordenen, er et lovforslag, som er blevet til på en alvorlig baggrund, nemlig sommerens voldsomme hændelser på Christiania.
Det er almindelig kendt, hvad der foregår på Christiania, og der er efterhånden talrige eksempler på den afstumpede og fuldstændig hensynsløse kriminalitet, der finder sted med centrum i den organiserede handel med narkotika i Pusher Street.
Som samfund skal vi ikke acceptere, at der er områder, hvor der hersker lovløshed, og hvor afstumpede bandekriminelle kan tjene enorme summer på åbenlys handel med hash og andre former for stoffer.
Den organiserede narkotikakriminalitet er slem nok i sig selv.
Med sig bringer den dog også våben, vold og desværre også drab, som når de kyniske bandekriminelle kæmper indbyrdes uden hensyntagen til de uskyldige mennesker, som bliver fanget i krydsilden.
I Socialdemokratiet synes vi, at vi skal gøre, hvad vi kan, for at stoppe denne brutale, organiserede kriminalitet.
Det betyder, at vi skal give vores hårdtarbejdende politi de værktøjer, det har brug for, for at kunne sætte ind over for den åbenlyse og systematiske handel med ulovlige stoffer, som skaber så meget utryghed.
Det andet redskab er en skærpelse af straffen for at overtræde et af de zoneforbud, som politiet kan give til personer, som deltager i den organiserede hashhandel.
Og så udvides muligheden for at varetægtsfængsle personer, der overtræder sådanne zoneforbud.
Forhåbentlig kan disse nye initiativer hjælpe med at genskabe trygheden i områder, der er plaget af kriminalitet og utryghed.
Vi er godt klar over, at der desværre ikke er nogen nemme eller hurtige løsninger, når det kommer til bekæmpelsen af den alvorligste organiseret kriminalitet – der skal meget mere til.
Det er derfor godt, at regeringen har som erklæret mål at sætte hårdt ind på dette område, hvilket man bl.a. senest har gjort med en bandepakke med en bred række af initiativer, der skal ramme banderne.
Vi skal fortsætte med at sætte ind, hvor det er nødvendigt, så politiet har effektive redskaber til at skabe tryghed.
Det gør vi med dette forslag, og derfor støtter vi det.
Tak for ordet.
Mona Juul (KF), 2023-11-21:
Jeg tror bare, at man må se i øjnene, at ligesom man plejer at gå rundt og sige, at tillid er godt, men kontrol er bedre, så er et retskrav det, der er behov for.
Der er ikke andre veje til det.
Altså, Det Konservative Folkeparti vil hellere end gerne være med til at lave hensigtserklæringen.
Vi vil hellere end gerne være med til at sikre, at Folketinget bliver inddraget osv. Men det er bare svært at se for sig, at vi kan komme igennem det uden at have et retskrav på, at man faktisk har ret til at få noget erstatning, hvis staten helt eller delvis går ind og lukker en ned.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-21:
Præcis, og det er jo derfor, at hensigter aldrig nogen sinde kan være nok, og at man ikke skal stole på dem.
For med coronapasset gik man stik imod sundhedsmyndighedernes egne anbefalinger, for den naturlige immunitet dækkede bedre, end hvis man havde fået vaccinen.
Men coronapasset gjaldt længere tid, hvis man havde taget vaccinerne, fordi det var det, der fra politisk side blev ønsket, at man ville gøre.
Derfor er det bare vigtigt, også for Moderaterne og for alle de andre, som nu siger, at vi har lavet en hensigtserklæring, at det kun bliver en hensigtserklæring, som virker, hvis erhvervslivet så gør lige præcis det, der er den politiske vilje til.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-21:
Jeg stemte imod den nye epidemilov, og i forhandlingerne om den nye epidemilov deltog sundhedsordførerne jo faktisk.
Det var det, der var så vanskeligt med den epidemilov, for meget af det, som handlede om erhvervspolitik, foregik hos sundhedsordførerne, og de havde måske ikke samme fokus, som erhvervsordførerne havde.
Der havde jeg fordelen af at være ordfører for begge dele, og i de forhandlinger satte jeg det som et krav, at hvis jeg skulle gå ind og støtte den epidemilov, skulle det ikke være en syltekrukke, men der skulle være nogle krav, inden vi havde vedtaget den.
Mona Juul (KF), 2023-11-21:
Tak for svaret.
Der er ikke nogen tvivl om, at vi lavede en fejl den nat.
Det gjorde vi.
Det er der ikke nogen tvivl om.
Jeg vil sige, at jeg har arbejdet på det lige siden, bl.a. ved at deltage i den aftale, jeg refererede til, fra den 18. december 2020, om at sikre, at der skal laves en ny epidemilov.
Og jeg synes, det er så skammeligt, at vi kan lave politiske aftaler, som der så ikke kommer noget ud af.
Det har hr. Lars Boje Mathiesen ret i, altså at det er noget rod.
Men hvad har hr. Lars Boje Mathiesen gjort for, at vi når i mål med at sørge for retssikkerhed for de danske virksomheder?
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-21:
Jeg husker, at jeg havde et ændringsforslag om, at man skulle dele lovforslaget op, så man kunne stemme det ene igennem og det andet igennem, for det er rigtigt, at der var nogle sundhedsmæssige ting, som vi ikke vidste noget om.
Jeg har også sagt i et åbent interview, at hvis jeg skal vurdere, hvad der er den største fejl, jeg har begået, så var det, at jeg ikke stod fast over for mit parti dengang.
Men jeg oplevede også, at hvis jeg ikke havde stemt ja, var jeg allerede dengang blevet ekskluderet af Nye Borgerlige.
Det er jeg så blevet senere, men det var så det valg, jeg fik på det tidspunkt.
Altså, der var et krav om, at hvis jeg skulle blive i Nye Borgerliges folketingsgruppe, skulle jeg stemme for det.
Der var jeg jo ny i Folketinget, må jeg erkende, og havde siddet der ganske kort tid, og jeg havde ikke stamina til at stå imod og skulle være løsgænger på det tidspunkt.
Jeg vil gerne medgive, at det var nogle crazy eller nogle vanvittige år, der var dér, med nogle sene møder.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Konservative om noget.
Der var også meget, der samlede os dér, kan jeg huske.
Men jeg var meget uenig i Konservatives holdning omkring coronapasset, som på ingen måde var sundhedsfagligt funderet – tværtimod.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-11-21:
Tak for det.
Jeg kan også starte med at sige, at jeg heller ikke fik to børn under pandemien.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at rigtig mange virksomheder var pressede under coronapandemien.
Der var masser af nedlukninger, og heldigvis blev der også lavet mange kompensationsordninger for at forsøge at undgå, at virksomheder måtte lukke.
Før covid-19 kunne virksomheder kræve erstatning fra det offentlige, hvis de led tab som følge af forebyggende foranstaltninger under en epidemikontrol.
Desværre blev dette retskrav fjernet i kølvandet på ændringer i epidemiloven for at imødegå udfordringerne skabt af covid-19.
Selv om pandemien nu ikke længere betragtes som samfundskritisk og restriktionerne er blevet lettet, så er det stadig væk vigtigt at adressere virksomhedernes fremtidige behov.
Virksomheder kan stadig væk komme til at lide under efterdønningerne af eventuelle nedlukninger, og deres mulighed for at få erstatning er blevet forringet.
Beslutningsforslaget lægger op til, at regeringen skal indkalde Folketingets partier til forhandlinger med henblik på at sikre en bedre retsstilling for vores virksomheder.
Det synes vi i Danmarksdemokraterne er en rigtig god idé, og vi støtter derfor forslaget.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-11-21:
Jeg må erkende, at jeg ikke ser verdensbilledet omkring virksomheder og pandemier lige så sort-hvidt, som ordføreren gør.
Jeg ser mange flere nuancer, og vi skal hele tiden søge den optimale løsning til gavn for virksomhederne og til gavn for Danmark.
Altså, ordføreren kan simpelt hen ikke overbevise mig om, at der er nogen som helst regering med respekt for sig selv, der bare lader tingene sejle.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-21:
Når ordføreren nævner det med, at der er sket nogle demokratiske forbedringer med den nye epidemilov, så henvises der også ofte til, at der er en forankring i et epidemiudvalg og i en ny kommission, hvor der skulle nogle eksterne aktører med ind.
Så vidt jeg ved, indgår der ikke forbedringer for erhvervslivet i den nye epidemilov.
For der var jo ikke nogen.
Det lagde man ud til et udvalg eller en kommission, som så var en syltekrukke.
Så er det ikke korrekt, at de forbedringer, der var, meget var parlamentariske rettigheder, i forhold til at Folketinget bedre skulle kunne følge med, og i forhold til at det ikke længere skulle styres via bekendtgørelsen, som man gjorde under den midlertidige epidemilov?
Hans Andersen (V), 2023-11-21:
Jeg vil gerne rose Venstres tidligere erhvervsordfører hr. Torsten Schack Pedersen for det arbejde, der er blevet udført i forbindelse med epidemien.
Det er jo bl.a. også derfor, der er blevet ydet de milliardstore kompensationer, og at 100.000 virksomheder har fået kompensation.
Det var jo et resultat af det gode samarbejde, der i øvrigt også var med De Konservative, og det pres og det samarbejde, der i øvrigt var, om, at vi skulle prøve at hjælpe alle – det var jo ikke kun virksomheder – igennem den her epidemi.
Det håber jeg også på kan munde ud i, at vi også til sidst enes om en fælles erklæring her i Folketinget i forhold til erhvervslivet og kompensation.
Mona Juul (KF), 2023-11-21:
Jeg er bare nødt til at spørge: Hvor er Venstre blevet af i det her?
Før valget var Venstre meget tydelige.
Vi var totalt enige om, og det var vi i øvrigt med langt de fleste partier her i Folketinget, at arbejdsgruppens såkaldte principper, som jo primært består af et referat af, hvordan det var, vi håndterede corona i forhold til kompensationer, kunne vi ikke bruge til noget.
Hvor er Venstre blevet af i det her?
Hvorfor har Venstre ikke lyst til at være en garant for, at vi får et retskrav, så man kan drive sin virksomhed og kende sine konditioner i det her land?
Hans Andersen (V), 2023-11-21:
Jeg er af den opfattelse, at vi skal skabe klarhed, og at vi skal være villige til at sige, at hvis vi indfører restriktioner, kommer der kompensation.
Jeg lytter mig også frem til, at erhvervsministeren vil redegøre meget grundigt, også for de spørgsmål, fru Mona Juul allerede har stillet, i forhold til det juridiske grundlag før og efter epidemien, og det vil jeg sådan set henholde mig til.
Men der skal ikke være tvivl om, at Venstre er helt skarp på og ønsker, at der skal være bred opbakning i Folketinget til at sige til erhvervslivet, at hvis der kommer restriktioner, kan man se frem til kompensation.
Mona Juul (KF), 2023-11-21:
Tak for det.
Prøv nu lige at høre her.
Det kan jo ikke passe, at regeringspartierne lige pludselig står her og siger, at nu handler det her om EU-statsstøtteregler osv., og at det er et spørgsmål om ord i forhold til kompensation og i forhold til erstatning.
Det var sådan, at § 27 i epidemiloven tidligere gav virksomheder ret til erstatning, hvis de led tab som følge af restriktionerne under en epidemi.
Er Venstre for eller imod, at vi laver en aftale, der modsvarer det, som vi fjernede den dag?
Hans Andersen (V), 2023-11-21:
Som jeg forstår det, forholdt epidemiloven før marts 2020 sig slet ikke til spørgsmålet om kompensation, og det er sådan set også derfor, jeg siger, at retsgrundlaget i forhold til kompensationer ikke er ændret.
Men i forhold til spørgsmålet om erstatning vil jeg også se frem til det svar, som erhvervsministeren har lovet.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-21:
Så er det Venstres opfattelse, at § 27 alene omfattede ekspropriation og ikke andre foranstaltninger, som gjorde, at virksomhederne ville kunne få et tab, og at de derfor havde et retskrav på erstatning?
Det kunne jeg godt tænke mig at få et klart svar på.
Hans Andersen (V), 2023-11-21:
Det korte svar kunne jo være, at jeg henviste til det svar, som erhvervsministeren har lovet.
Man har som virksomhed et krav på erstatning, hvis der er tale om en ekspropriation.
Det, som vi taler om her, er en kompensation for restriktioner, og det er for Venstre helt afgørende, at man, hvis man indfører restriktioner, så også skal give en kompensation.
Det er vi også klar til at formulere, og i tilfælde af, at der kommer restriktioner, vil vi sådan set også være villige til at yde en kompensation.
For en erstatning handler om ekspropriation, og der er lovgrundlaget sådan set uforandret.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-11-21:
For jeg synes, at når vi alle sammen henviser til netop Justitias og Advokatsamfundets rapport, som er kritisk omkring nogle ting, må vi sige, at de jo også er positive, i forhold til at den nye lov har nogle mere demokratiserende elementer.
Så det var det, jeg henviste til i det afsnit, jeg læste op.
Så det var ikke mine ord; det var et citat fra rapporten.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-21:
Jamen det er jeg enig i.
Og jeg er enig i, at der var nogle forbedringer sammenlignet med den lov, man lavede i marts 2020.
Men mit spørgsmål i forhold til det, som jeg spurgte om ordføreren kunne bekræfte, gik på den parlamentariske situation og på, at det var en forbedring af den demokratiske proces i forhold til de ting, men at der ikke var nogen forbedringer af rettigheder eller krav eller sådan nogle ting til erhvervslivet.
Der var ingenting i den epidemilov, som kom, altså i L 133.
Jamen det, som ordføreren står og siger, er, at erhvervslivet må leve med politiske hensigtserklæringer, for så har politikerne al magten, og erhvervslivet skal stå med hatten i hånden og sige: Gud, må vi ikke nok få noget?
Det er jo det, der er den helt store forskel, set i forhold til, at politikerne siger, at man gerne vil sikre et retskrav for erhvervslivet, så de kan komme og sige: I har lavet de her rammer, og det er dem, vi arbejder med.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-11-21:
Vi har haft en epidemi.
Det har vi ikke haft i mange, mange år, og vi har høstet masser af erfaringer.
Noget er gjort godt, noget er skidt, noget kan forbedres.
Vi skal hele tiden søge den optimale løsning, og ja, der har sågar været nogle ting, der absolut kan gøres bedre, og der er plads til forbedringer.
Det erkender jeg, men derfor skal vi hele tiden søge at optimere og så bruge den historie, vi nu har med os i rygsækken.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-21:
Jeg tror ikke helt, ordføreren har forstået, hvad det var, der rent faktisk foregik, dengang man lukkede ned.
Det var jo, at man pålagde virksomheder at lukke; virksomheder, som ikke selv havde gjort noget som helst forkert, og tilmed uden et sundhedsfagligt grundlag.
Det er derfor, at retskravet vigtigt.
Der lå en politisk aftale fra foråret 2020, endda en politisk aftale, som den daværende regering så løb fra i august måned, og igen vil jeg sige, at det ikke duer med hensigtserklæringer.
Men hvis du har et retskrav, som er i loven, så skal det flertal først gå ind og ændre loven for at fjerne det retskrav til de virksomheder.
Det er der, den helt centrale forskel ligger, og det er derfor, det er vigtigt, at de her virksomheder får et retskrav, som de havde, inden det blev fjernet den aften i marts 2020.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-11-21:
Det, jeg vil sige, er, at jeg synes, det her er en utrolig kompleks størrelse.
Jeg synes jo – og det har jeg lige stået og sagt – at det er en rigtig god hensigtserklæring, og jeg er sikker på, at det til enhver tid valgte Folketing ville gøre det, der skulle til, for staten er jo simpelt hen afhængig af, at der kommer nogle penge i kassen, og hvis alle virksomheder må lukke på stribe og man ikke holder hånden under dem, går det jo ud over vores velfærdssystem.
Nu har jeg ikke mere taletid, kan jeg se, og formanden skælder ud, så jeg kan ikke give et længere svar.
Mona Juul (KF), 2023-11-21:
Men så kan ordføreren jo udtale sig generelt om, om det ikke er ordentligt at holde de politiske aftaler, man laver.
Jeg kan også stille et tillægsspørgsmål.
Når der nu er fagfolk, eksperter, der kigger på den tekst, som jeg med tak har modtaget, og siger, at det ikke giver nogen reel beskyttelse, og at det ikke har nogen værdi i praksis, så må vi jo bare erkende, at der er kæmpe forskel på en hensigtserklæring og et retskrav.
Med det ene skal man have tillid til den til enhver tid siddende regering, og det andet er lovpligtigt.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-11-21:
Altså, med fare for at virke sådan en smule berøringsangst, har jeg rigtig svært ved at udtale mig om aftaler, der er lavet, før jeg selv er blevet en del af noget.
Mona Juul (KF), 2023-11-21:
Tak for det.
Tak til ordføreren, og tak for, at ordføreren ikke fødte to børn ligesom Lisbeth Bech-Nielsen – det var nemlig rigtig anstrengende at undvære hende, hver gang vi skulle forhandle under corona.
Nej, spøg til side.
Prøv at høre: Er ordføreren ikke enig i, at når man laver en politisk aftale, skal man selvfølgelig holde den?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-11-21:
Tak for ordet, formand.
Først vil jeg starte med at afsløre, at under epidemien fødte jeg ikke to børn.
Det er jeg simpelt hen for gammel til, men jeg har fået rigtig, rigtig mange grå hår på hovedet, og det her beslutningsforslag vækker rigtig mange følelser i mig.
Det er også tæt på, at jeg kan mærke, at tårerne er ved at komme frem, for jeg er nemlig en af dem, der stod på den anden side.
Jeg var selvstændig.
Det var ikke meget søvn, det blev til om natten; det må jeg være ærlig og sige.
Jeg er nok en af dem, der kender de regler, der kom ud, allerbedst.
Jeg kunne dem udenad.
Og det vakte nogle gange følelser i mig, når folk sagde: Nå ja, I bliver støttet af staten; I får jo dækket jeres tab.
Så tænkte jeg, at nej, det gør vi godt nok ikke.
Men når man er selvstændig, ved man godt, at man tager en risiko, og når sådan noget her sker, ved man også godt, at det koster penge.
Så er der nogle, der har lidt på kistebunden og overlever, og andre, der ikke overlever.
Det er sådan, realiteten er, når man er selvstændig, om man vil det eller ej.
Jeg havde nogle varelagre, der bugnede.
Mange af de varelagre solgte jeg ud med minus 70 pct.
Jeg havde nogle medarbejdere, jeg sendte hjem, og som jeg skulle dække lønomkostninger til.
Men jeg fik noget refusion, og det var jeg glad for.
Jeg skulle selv kun betale 25 pct.; 75 pct. dækkede staten, og det var jeg taknemlig for.
Samtidig kunne jeg søge om dækning af nogle driftsomkostninger.
Det var jeg også taknemlig for.
Det her er vigtigt, og det, der er allerallervigtigst for mig som selvstændig, er faktisk den her arbejdsgruppe, som der overhovedet ikke er nogen der har nævnt med et ord.
Dansk Industri, Dansk Erhverv og forskellige brancher har været ude at sige: Hvad for erfaringer har vi gjort os?
Hvad kan vi gøre bedre, næste gang det her sker?
Jeg er ikke så optaget af, om det hedder retskrav, eller om det hedder hensigtserklæring, men jeg synes, vi fra regeringens side har lavet en rigtig, rigtig god hensigtserklæring, der i hvert fald gør mig som erhvervsdrivende tryg, for nu har jeg oplevet en gang, at man gør, hvad man kan herindefra, nu, når alt bryder i brand.
Det, der er vigtigt, er, at vi får gjort det bedre næste gang.
Jeg har det svært ved at skulle være i tvivl om, om det, jeg er blevet stillet i udsigt ved et retskrav, måske kan blive underkendt i EU som erhvervsstøtte.
Det gør mig utryg.
Men jeg lover jer, at jeg har gjort mig umage med at være med til at skrive den her hensigtserklæring, og det kan sagtens være, at vi kan gøre det bedre.
Jeg hører også, at min minister inviterer til, at vi skal sætte os ned og have en snak, for der er ingen tvivl om, at vi skal gøre det allerallerbedste, vi kan gøre for vores erhvervsliv, hvis vi kommer i en sådan situation igen.
Jeg ved, at det har kostet mig rigtig mange penge, men jeg ved også, at jeg er erhvervsdrivende, og at det er sådan, det er, og at der så er andre tidspunkter, hvor man så tjener nogle penge, og at nød lærer nøgen kvinde at spinde.
Men tak for den hjælp, vi har fået.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-11-21:
Ja, enig.
Lars-Christian Brask (LA), 2023-11-21:
Så kan vi konstatere, at fru Pia Kjærsgaard og jeg er indrettet forskelligt.
Rosa Lund (EL), 2023-11-21:
Ministeren kan tage det helt roligt; jeg har tænkt det til ende.
Hvis vi tager kontrol over cannabismarkedet, kan vi jo meget bedre styre, hvad der er i, hvad der bliver solgt, og hvem det bliver solgt til, men lad det ligge.
Så lad mig spørge ministeren: Hvad forestiller ministeren sig der kommer til at ske med resten af København?
Som ministeren ved, er jeg jo meget optaget, ligesom ministeren er, af, at borgerne i Danmark har tryghed.
Det er borgerne på Nørrebro, i Nordvestkvarteret, i Brønshøj og på Amager.
Hvordan skal de borgere opnå tryghed, når ministeren aktivt flytter cannabismarkedet med det her lovforslag?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-21:
Regeringen er ikke overbevist om det synspunkt, som Enhedslisten har.
For ud fra en helt almindelig markedslogik vil banderne have alle tænkelige muligheder for at dumpe priserne på det marked, hvor fru Rosa Lund synes at staten skal være en aktør
Det sidste og tredje argument for, at jeg ikke er overbevist om det, er jo, at vi kan se, at der, hvor banderne så rykker deres kriminalitet hen andre steder – f.eks. i mange af de delstater, som mange ofte henviser til – mindsker det for det første ikke kriminaliteten, og for det andet bliver der bare pushet kokain eller fentanyl eller noget helt tredje endnu hårdere.
Derfor er vi ikke overbevist om, at det der er løsningen.
Det her lovforslag er med henblik på at gøre noget målrettet og give politiet nogle værktøjer inden for et geografisk afgrænset område, hvor kriminaliteten er løbet løbsk.
Det er det, vi vil gøre noget ved.
Rosa Lund (EL), 2023-11-21:
Lad os endelig blive i samme spor.
Nu sluttede ministeren sit svar af med at bruge formuleringen: Hvor det er banderne, der styrer, frem for alle mulige andre.
Hvem tror ministeren kommer til at styre cannabismarkedet med det her lovforslag?
Altså, er det ikke også banderne, der fortsat kommer til at styre det?
Det vil sige, at der ikke kom færre bandekriminelle; der kom ikke færre brugere af cannabis; der kom ikke færre købere.
Bandekrigen blussede faktisk op af det.
Så jeg vil gerne spørge ministeren, hvem det så er, der skal have kontrol over cannabismarkedet nu.
Men lad mig høre, hvad ministeren mener.