runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steffen Larsen (LA), 2024-05-29:
Nå, men så lad os holde fast i det med infiltration.
De socialdemokratiske vestegnsborgmestre advarede mod indvandringens negative konsekvenser i 1980'erne.
Der havde Ishøj 12 pct. indvandrere.
I dag har Ishøj 45 pct. indvandrere, der forresten er stemmeberettigede til kommunalvalget, og nu mener vestegnsborgmestrene fra Socialdemokratiet pludselig, at det er forkasteligt, hvad hr. Frederik Vad har udtalt og kritiseret, og at regeringens politik er for højreorienteret, når det kommer til indvandringen.
Så hvad er der mon sket med Socialdemokratiet på Vestegnen?
Er de blevet infiltreret, siden de pludselig har skiftet holdning og pludselig mener, at indvandringen ikke er noget problem?
Mette Frederiksen (S), 2024-05-29:
Koranloven synes jeg handler om noget helt andet.
Vi har haft diskussionen før her i Folketingssalen.
Igennem mange hundrede år har kloge, modige og fremsynede mennesker på verdensplan kæmpet for retten til at skrive, til at udgive og til at få lov til at formulere sig i bogform.
I alle de mange hundrede år er der ingen, der har kæmpet for retten til at urinere på andres hellige skrifter, til at skænde andres hellige skrifter og til at brænde andres hellige skrifter.
For mig er det ikke ytringsfrihed.
For mig er det bare dumt.
Jeg synes ikke, man skal brænde den bibel, som den danske folkekirke bygger på, og hvis nogen gør det, vil jeg, uden jeg selv er meget troende, blive ked af det på andre kristnes vegne.
Den forståelse kan jeg godt have for andre.
Men med hensyn til ytringsfrihed til at brænde bøger er der i hvert fald ikke så mange andre, der har benyttet sig af det gennem verdenshistorien.
Der var nogen, der gjorde.
Det synes jeg ikke der er nogen grund til at gentage.
Men det er jo ikke rigtigt.
Det er ikke »i stedet for«.
Det er ikke »i stedet for«, for det, vi har gjort nu igennem snart halvandet år, er både at foretage store investeringer i det, vi er fælles om – der ligger en 2030-plan, hvor der er albuerum til yderligere investeringer, f.eks. på sundhedsområdet og inden for psykiatrien for at nævne et par eksempler – samtidig med at der, ja, er givet nogle skattelettelser.
Men vi har været gennem en periode med inflation.
Jeg har jo godt kunnet iagttage, hvor svært det har været for også helt almindelige danske lønmodtagere med stigende renter, på et tidspunkt meget, meget stigende energiudgifter, stigende udgifter til fødevarer at få pengene til at række.
Den enlige mor eller far, der nu får et forhøjet beskæftigelsesfradrag, under jeg det.
Jeg vil vedholdende være stolt af alt det, vi er lykkedes med på klimaområdet, og jeg synes, det er ærgerligt, at det bliver talt ned.
For vi er faktisk et af de lande, der reducerer allermest.
Det er godt gået, Danmark.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-05-29:
Men vil statsministeren anerkende, at det private forbrug i Danmark er meget udledende?
Det er over tre gange så højt som det, man anbefaler, hvis vi skal leve op til Parisaftalen.
Så på trods af det private forbrug i Danmark, og samtidig med at uligheden stiger og mistrivslen stiger i vores samfund, bruger man altså milliarder på skattelettelser til primært de mennesker, der i forvejen har mest i vores land.
Så hvordan hænger det sammen at øge det private forbrug og så samtidig sige, at man vil en ambitiøs klimahandling?
Mette Frederiksen (S), 2024-05-29:
Det interessante er jo, at vi lykkes med flere ting på samme tid i Danmark.
De fleste af de skattelettelser på personskatteområdet, der bliver givet, er til helt almindelige mennesker, der er i arbejde – helt almindelige mennesker, der er i arbejde – med et særligt forhøjet beskæftigelsesfradrag til enlige forsørgere.
Det synes jeg da som socialdemokrat er en god idé.
I forhold til udledningerne og det, vi er i gang med på CO 2 -området, er det jo ikke ret lang tid siden, vi fik de nye tal for industrien.
Det er fantastisk, at vores produktionsvirksomheder lykkes med at reducere deres CO 2 -udledninger.
Det er jo det, verden har brug for.
Det er nogle konkrete skridt fremad
Det viser vi i Danmark, og det tror jeg sådan set også kommer til at inspirere andre.
Susie Jessen (DD), 2024-05-29:
Tak for ordet, og tak for indledningen om de mærkeligste 20 km i mit liv.
Jeg vil sige, at jeg blev lidt nervøs, da de sagde, at de var antifascister.
Men jeg skyndte mig sådan nærmest at skrige: Jeg synes i øvrigt, Pelle er meget flink.
Men i øvrigt har jeg jo et ret alvorligt spørgsmål herefter.
For statsministeren siger, at Gud har vigepligt, når religion og politik støder sammen.
Men var det tilfældet med koranloven?
Var det tilfældet i Aarhus, hvor vi så den socialdemokratiske borgmester Jacob Bundsgaard sige nej til et forbud mod kønsopdelt svømning?
Der er ni foreninger i Aarhus, der praktiserer det her.
Var det tilfældet, da Socialdemokratiets spidskandidat Christel Schaldemose var medarrangør på et møde med en islamistisk bevægelse med kønsopdeling?
Havde Gud vigepligt, da de her socialdemokrater agerede, som de gjorde?
Mette Frederiksen (S), 2024-05-29:
Jeg har allerede sagt, at jeg ikke har deltaget i de møder.
Så jeg kan jo sige, at jeg ikke bryder mig om kønsopdelte møder i politik.
Jeg vil ikke selv deltage i dem.
Jeg bryder mig ikke om kønsopdelt svømning.
Jeg kommer ikke til at bifalde det på noget tidspunkt, og her kan jeg så have en uenighed med andre.
For f.eks. den kønsopdelte svømmeundervisning er jo et udtryk for, at man lader nogle voksne tillægge nogle børn noget seksuelt.
Jeg er gammel svømmelærer, jeg er socialdemokrat, jeg er kvinde, og jeg anerkender simpelt hen ikke den måde at se på børn på.
Jeg synes ikke, vi skal bøje os for religiøse dogmer, og jeg synes ikke, vi skal bøje os for noget, som i mine øjne er meget langt væk fra vores egen kulturarv.
Susie Jessen (DD), 2024-05-29:
Jamen jeg er fuldstændig enig, men hvordan skal vi så få det stoppet?
For hvis Socialdemokratiet i Folketingssalen siger nej til forslag om forbud mod kønsopdelt svømning og man efterfølgende også siger nej ude i kommunerne, når der sidder socialdemokratiske borgmestre, der siger nej, så er det jo fint, at statsministeren siger de her ting.
Men Socialdemokratiet har jo magten til at få det stoppet.
Men det gør man jo ikke, hverken her eller ude i kommunerne, og så er det bare ord.
Så er det jo bare ord til sidst.
Så sker der jo ingenting.
Signe Munk (SF), 2024-05-29:
Tidligere i dag kom statsministeren med en kærkommen erkendelse af, at det var forkert at tale danskernes arbejdsmoral ned under gulvbrædderne.
Men hvordan vil danskerne egentlig mærke, at statsministeren har ændret holdning?
Store bededag kommer ikke igen.
Pensionsalderen skal være 75 år uden forbedringer af tilbagetrækningsmulighederne
Så kan statsministeren ikke folde lidt ud, hvordan danskerne vil mærke, at statsministeren trods alt ikke længere mener, at de har en slatten arbejdsmoral?
Mette Frederiksen (S), 2024-05-29:
Men fru Signe Munk, det der har jo ingen rimelighed i sig.
Jeg har da aldrig nogen sinde talt om en slatten arbejdsmoral.
Det er jo ganske enkelt ikke korrekt.
Jeg har aldrig talt danskernes arbejdsmoral ned under gulvbrædderne.
Det er jo ikke en rimelig gengivelse af, hvad jeg har sagt.
Det er ikke en rimelig gengivelse.
Det, man til gengæld kan gengive, er, at ja, selvfølgelig er vi optaget af at have en høj beskæftigelse i Danmark.
Det er jo det, der er forudsætningen for at kunne finansiere alle de mange, tror jeg i øvrigt, ufinansierede ønsker fra SF.
Skattegrundlaget i Danmark i dag hænger i allerhøjeste grad sammen med, om vi danskere går på arbejde.
I forhold til det der med pensionsalderen forstår jeg faktisk ikke helt, hvad det er, SF siger.
For ja, vi står på mål for de beslutninger, vi traf tilbage i 2006, om pensionsalderen.
Men vi har jo meget klart sagt fra Socialdemokratiets side, at der bliver nødt til at være en mulighed for en værdig tilbagetrækning.
Det er jo derfor, vi har lavet Arnepensionen.
Det var Socialdemokratiet.
Signe Munk (SF), 2024-05-29:
Det bliver jo mere og mere kulørt, hvad statsministeren måtte have sagt, ment og oplevet i en instagramboble.
Men det, jeg egentlig også godt kunne tænke mig at få at vide af statsministeren, er: Kommer der nogen initiativer til at skabe et arbejdsmarked, som i højere grad hænger sammen med det liv, man også lever, f.eks. som SF's forslag om, at man midlertidigt kan gå ned i tid, hvis livet ramler?
Mette Frederiksen (S), 2024-05-29:
Lad os bare tage den med samlebåndet, for jeg tror egentlig godt, SF ved, at det er taget ud af en sammenhæng.
Jeg bliver spurgt – i øvrigt på en konference her i Folketinget – om, hvordan jeg forholder mig til, at Rusland nu har omlagt sin økonomi til at være en krigsøkonomi.
Og jeg vil være helt ærlig og sige, at det bekymrer mig, at Rusland i dag er i stand til at producere våben hurtigere, end vi selv er.
Ja, det er jeg bekymret over, og det er jeg i særdeleshed, fordi vi ved, at Rusland i en periode på et sted mellem 2 og 5 år vil være i stand til at rette et angreb ind i et NATO-land.
Så det var en metafor.
Det var ikke konkret ment, at nogen, ej heller i Danmark, skal stå ved et samlebånd, og det tror jeg egentlig godt at SF's ordfører ved.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-29:
Mange tak.
Jeg tvivler faktisk ikke på statsministerens eller for den sags skyld hr. Frederik Vads oprigtige bekymring over indvandringens negative konsekvenser, men jeg er bekymret over Socialdemokratiets forfatning.
For lider Socialdemokratiet reelt under den infiltration, vi hører om?
Når både erhvervsministeren og spidskandidat Christel Schaldemose er taget til kønsopdelte vælgermøder med islamisk bøn, er det så et udtryk for infiltration?
Og hvad med koranloven, som blev vedtaget med et flertal her i Folketingssalen?
Mette Frederiksen (S), 2024-05-29:
Det er i hvert fald forkert at sige, at der ikke sker noget.
For den udlændingepolitik, vi fører i Danmark i dag, er en hård udlændingepolitik, det er en stram udlændingepolitik, det er en nødvendig udlændingepolitik, og hvis der var noget, jeg kunne ønske mig, var det, at vi var gået i gang med det her på et langt tidligere tidspunkt i Danmark.
Selvfølgelig vil der være uenigheder på kryds og tværs i Danmark om nogle af de her spørgsmål.
Jeg håber, hvad angår kønsopdelt svømning, at flere vil indse, hvad det er, det har sine rødder i, og derfor få det stoppet.
Man kan jo godt have en dialog i Folketingssalen.
Det undrer bare mig, hvorfor man i SF, hvis man siden 2006 har ment, at det økonomiske råderum kun skulle bruges på velfærd, så lavede en skattereform dengang – i øvrigt en skattereform, der var skævere end den, vi laver nu.
Vi har et økonomisk råderum, og jeg synes, at vi skal bruge det klogt.
Jeg mener, at der er behov for investeringer i vores velfærd, men er der også plads til andre prioriteter?
Ja, det mener jeg vi har vist med det her.
Jeg mangler jo faktisk lidt at høre, om SF har tænkt sig at rulle de her skattelettelser tilbage, bl.a. for enlige forsørgere, for det skal danskerne jo så i hvert fald have at vide.
Lotte Rod (RV), 2024-05-29:
Hvis statsministeren virkelig mener, at børn skal være mindre på skærm, hvad er så egentlig statsministerens plan for at bruge de penge, der skal til for at lave gode sfo'er og klubber?
For dengang jeg var barn, kunne man lære at lege ved at være ude på vejen og kigge på de store børn og finde ud af, hvordan man kom ind i legen, men børn er jo ikke på vejen mere, og det gør bare, at vores fritidshjem og vores sfo'er og klubber bliver desto vigtigere.
Så hvad er regeringens plan for, at de bliver lige så gode, som de var engang?
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-29:
Men det tror jeg måske siger mest om statsministeren, for jeg tror, at både fagbevægelsen og kirken og befolkningen føler og oplever, at der lige her er truffet en fuldstændig utidig beslutning hen over hovedet på dem.
I forhold til det der med mangel på arbejdskraft, mon ikke vi så kan løse det på en anden måde end at afvikle vores helligdage?
Vi ved, at hvis vi bare i Danmark var lige så gode som nordmændene og svenskerne til at holde vores ældre på arbejdsmarkedet, så havde vi langt flere.
Hvis vi var lige så gode som andre lande til at holde f.eks. handicappede på arbejdsmarkedet, så havde vi langt flere.
Behøver vi virkelig at afvikle vores helligdage for at holde på arbejdskraften?
Jeg forstår det ikke helt.
Og når statsministeren går ind for det, må det jo også have en årsag.
Det kan ikke bare sådan komme ud af det blå, fordi hun føler, at hun vil gå bodsgang.
Det må jo have en grund.
Mette Frederiksen (S), 2024-05-29:
Jeg er nok ikke et andet sted end for de knap 17 timer siden, da jeg var inde på emnet sidst.
Jeg tror, det er vigtigt at sige, at det her jo ikke kun er et spørgsmål om økonomi.
Det er også et spørgsmål om beskæftigelse.
Dansk økonomi klarer sig overraskende og imponerende godt.
Det gør vi af flere årsager.
En af dem, og en af de mest centrale, er, at vi har en tårnhøj beskæftigelse, og at vi har lav ledighed.
Men vi mangler også arbejdskraft, og et af de områder, hvor jeg selv er allermest bekymret for manglen på arbejdskraft, er på ældreområdet.
For vi kan hverken tilvejebringe den omsorg eller den pleje, jeg ønsker vi skal kunne, hvis der ikke er medarbejdere nok.
Det gør vi en masse for at løse; et lønløft, bedre uddannelse på social- og sundhedsuddannelserne, men også ved at sikre, at beskæftigelsen stiger i Danmark.
Og så kan jeg i øvrigt ikke genkende billedet af, at vi har truffet beslutninger hen over hovedet på andre.
Det gør vi i Folketinget, og det gør vi jo, også selv om alle ikke er enige.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-29:
Jeg tror, vi er en del, der nu i en 13-14 timer har ventet spændt på, hvad det egentlig var, statsministeren gerne ville sige om store bededag.
Hun havde overvurderet eller undervurderet danskernes reaktion, men betyder det også, at hun måske har vurderet sin egen reaktion i et andet lys?
Altså det at man gik hen over hovedet på kirken, hen over hovedet på fagbevægelsen og hele den danske befolkning.
Er det sådan, at statsministeren måske i dag er et sted, hvor hun er villig til at sige, at det var en fejl, at store bededag blev afviklet, og nu, hvor jeg tror finansministeren har fundet – var det 10 mia. kr. mere bare her de seneste dage? – er i en situation, hvor hun kan sige, at vi får den tilbage?
Hvor er statsministeren i forhold til hele den tale om store bededag, vi hørte i indledningen?
Mette Frederiksen (S), 2024-05-29:
Jeg har personligt i mange år været imod, at vi importerer gas fra Rusland.
Jeg er imod afhængighed af lande, med hvem jeg ikke deler værdier.
Hvis jeg husker ret, og det er med det forbehold, at jeg ikke husker alle tal, mener jeg, at vi er der nu, hvor vi i EU har reduceret vores import, altså vores forbrug af russisk gas med cirka tre fjerdedele, siden krigen startede.
Det synes jeg sådan set er ret godt gået.
Det er egentlig imponerende, synes jeg, at vi er nået så langt.
Vi er ikke langt nok, og det er jo derfor, vi i Danmark presser på for at holde fast i et højt ambitionsniveau både nationalt og på europæisk plan.
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-29:
Der er vi helt på linje, også med hensyn til moren til den dræbte dreng i Husum.
Men jeg vil alligevel gå tilbage til det grønne, for jeg ved jo, at hele krigen i Ukraine også ligger statsministeren meget på sinde, ligesom det gør for mig selv.
Vi har jo reduceret importen af gas fra Rusland meget, men vi støtter stadig Putins krig indirekte gennem vores import af gas.
Og der kigger jeg så på Danmark.
Det synes jeg ikke er godt nok.
Jeg tror egentlig godt, vi kunne gøre mere for at forcere omstillingen til grøn fjernvarme og til at bruge mindre gas i industrien osv.
Mette Frederiksen (S), 2024-05-29:
Nej, jeg er bestemt ikke tilfreds med alt på klimaområdet.
Det tror jeg ikke jeg bliver på noget tidspunkt.
Det er jo derfor, jeg står her på talerstolen og er statsminister – det er, fordi jeg ønsker at skabe et endnu bedre Danmark og give mit bidrag dertil.
Men vi kommer til at levere på vores mål.
Det, der er så fantastisk, synes jeg, ved den måde, vi har grebet det an på nu i 5 år i Danmark,
Der er i øvrigt også andre områder, hvor jeg ikke er tilfreds: på kriminalitetsområdet.
Det vil jeg altid nævne som noget af det første, for ja, der er masser af udfordringer på rigtig, rigtig mange områder, men hvis dit barn bliver slået ned en aften, har jeg svært ved at få øje på noget, der er vigtigere end at beskytte det barn.
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-29:
Hvis jeg skulle sammenfatte både statsministerens indledende tale og statsministerens replik, kan det sammenfattes i den ene sætning, som regeringens forslag til vedtagelse starter med, nemlig at Folketinget konstaterer, at det går godt i Danmark.
Det gør det jo på mange leder og kanter også.
Vi elsker alle sammen vores land.
Men jeg kigger alligevel netop på vores indre farvande, jeg kigger på vores børns trivsel, og jeg kigger stadig på klimaet.
Det er jo rigtigt, at regeringen i forhold til 2025-målet og måske også 2030 målet blev reddet af gongongen, fordi man har ændret nogle fremskrivninger, og faktisk viser det sig, at vores lavbundsjorder har udledt langt flere af de drivhusgasser, de skulle, før og ikke frem mod 2025, og at vi kommer til at fælde noget af vores skov efter 2030 i stedet for før 2030.
Men når jeg kigger ud ad vinduet på den virkelige verden, brænder klimaet stadig, og det har kæmpe betydning, også for danskerne.
Og jeg synes ikke, det er tilfredsstillende, at vi ikke er kommet længere med omstillingen i Danmark.
Jeg synes ikke, det er tilfredsstillende, at vi stadig importerer for 2 mia. euro fossile brændsler fra Rusland hver måned i EU.
Finder statsministeren det tilfredsstillende?
Mette Frederiksen (S), 2024-05-29:
Jeg tror ikke, det forholder sig sådan, som Enhedslistens ordfører spørger.
Jeg vil egentlig foreslå, at de her spørgsmål går til miljøministeren.
Men som med så meget andet vil jeg tro, der er flere elementer i den her diskussion end det, der bliver oplyst af Enhedslisten.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-29:
Det er desværre ikke nogle punkter, som ændrer ved den ulovlige tilstand med den her vejledning.
Men det næste spørgsmål er om, at det kom frem forleden dag, at regeringen uden at oplyse Folketinget og Europaudvalget om det sammen med en række andre lande har sendt et non-paper til Europa-Kommissionen, hvor man kræver, foreslår, at man skal svække vandrammedirektivet for altså at kunne give bl.a. de her selskaber mulighed for at udlede yderligere til vores havmiljø.
Er det korrekt, at regeringen i EU arbejder for at svække vandrammedirektivet, så man kan udlede flere giftige stoffer?
Mette Frederiksen (S), 2024-05-29:
Det kan jeg svare meget enkelt på.
Jeg har ikke diskuteret det her med nogen virksomheder.
Jeg har diskuteret det her i Folketingssalen, fordi jeg er lige så optaget af det her, som Enhedslisten og andre er.
Jeg forstår på miljøministeren, at der bliver indkaldt til møder i Miljøministeriet nu med Folketingets partier, og at der også er lagt en række punkter frem om, hvordan vi kan gå til den her opgave i fællesskab, og jeg synes selvfølgelig, det er både klogt og godt at komme videre.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-29:
Tak for det.
Statsministeren sagde i sin tale, at hun er chokeret over tilstanden i vores hav, og det skal vi gøre noget mere ved.
Det lyder jo rigtig godt.
Spørgsmålet er så, om det også er det, man gør.
DR har jo her hen over de sidste uger udrullet den her historie om en ny vejledning, som man med mange fiksfakserier og krumspring har lavet for at kunne tillade virksomheder at udlede giftigt spildevand – en vejledning, som eksperter siger er ulovlig og i strid med EU-retten.
Og den er angiveligt skruet sådan sammen for at kunne give f.eks. Cheminova lov til at fortsætte med deres udledning.
Det er der, statsministeren kommer ind i billedet, for
af den her aktindsigt fremgår det også, at Statsministeriet og Finansministeriet har været involveret i den her proces.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre: Har statsministeren været involveret?
Har der været henvendelser fra f.eks. store danske virksomheder, som statsministeren har været orienteret om, i den her proces hen imod at lave den her angiveligt problematiske og måske ulovlige vejledning?
Mette Frederiksen (S), 2024-05-29:
Jeg ved jo ikke, om der kan gøres et eller andet helt specifikt i forhold til iværksætteri, som hverken kræver lovgivning, økonomi eller en mere grundig politisk overvejelse.
Og det er vel den primære årsag til, at vi ofte laver bredere aftaler, både bredere politisk, men også i substansen.
Jeg er sådan set enig i, at vi skal gøre mere for vores iværksættere.
Vi har jo både et fælles behov for dem, men vi har også et fælles ønske om, at der er flere, der tør tage chancen og bliver iværksættere, og at de efter det har lyst til at blive i Danmark og har mulighed for at ekspandere og vækste yderligere.
Så jeg glæder mig til, at vi også går i gang med diskussionen på det her område.
For det første vil jeg tillade mig at rette et ord, for der bliver sagt hellidage, i flertal.
Det er der ikke tale om, det var der ikke tale om, og det kommer heller ikke til at være på tale, uagtet hvad man måtte lave af videoer i Dansk Folkeparti.
Det er helt rigtigt, at det ville være godt at holde flere seniorer på arbejdsmarkedet, hvis vores seniorer vel at mærke er i stand til at arbejde stadig væk, og også seniorernes beskæftigelse i Danmark har faktisk været stigende over den seneste periode.
Det har jeg også lige haft en diskussion med fru Pia Olsen Dyhr om.
Der, hvor jeg er enig med ordføreren, er i forhold mennesker med funktionsnedsættelser.
Det er vi faktisk ikke ret gode til i Danmark, og det er synd og ærgerligt for den enkelte, men vi går også glip af nogle rigtig, rigtig gode kolleger, når vi ikke er bedre til at inkludere på det danske arbejdsmarked.
Så lad os endelig snakke videre om, hvordan vi bliver bedre til det.
Jeg er meget, meget glad for, at den radikale ordfører har fokus på leg.
Det er jo ikke noget, vi diskuterer så tit her i Folketingssalen, men barnets leg er helt utrolig afgørende for, hvordan vi udvikler os som mennesker.
Vi har haft lejlighed til at snakke om det før.
Det er i allerhøjeste grad også det, der sker i vores frivillige foreninger.
Så vil jeg bare gerne sige, og her lyder jeg nok lidt gammeldags, at vi voksne altså ikke skal være inde over alt i barnets leg.
Jeg kunne sådan set
godt tænke mig, at børnene fik noget mere albuerum til bare at pile rundt udenfor, som børn fik lov til engang.
Så jeg tror ikke, alt skal være voksenstyret, jeg tror ikke, alt skal være pædagogstyret, og jeg er hundrede procent sikker på, at det ikke skal være skærmstyret.
Lotte Rod (RV), 2024-05-29:
Men dengang man lavede de lange skoledage, tog man pengene fra vores fritidshjem og sfo'er.
Nu laver vi så heldigvis kortere skoledage, men hvorfor vælger regeringen så at tage pengene fra sfo'erne og fritidshjemmene igen?
I det hele taget kunne det være, at det var det allerbedste, regeringen kunne gøre, hvis man virkelig gerne ville have, at der var nogle flere, der skulle tage nogle erhvervsuddannelser.
Så sørg da for, at der om eftermiddagen er træværksteder og musikværksteder, og at man kan få lov til at prøve alt muligt af.
Så hvad er regeringens plan for at prioritere vores fritidspædagogik?
Mette Frederiksen (S), 2024-05-29:
Det lyder som en utrolig dejlig eftermiddag, og jeg synes, det har en meget tæt sammenhæng med det, vi er i gang med på folkeskoleområdet, hvor vi gør den meget mere praktisk, og hvor vi også – og jeg siger det i al venskabelighed – synes jeg, går lidt op imod den radikale uddannelsespolitik, som jeg synes ofte har haft et meget teoretisk tangerende til akademisk sigte.
Nu prioriterer vi de praktiske fag.
Vi prioriterer en juniormesterlære.
Vi omfordeler penge fra universiteter til erhvervsuddannelser.
Jeg vil selvfølgelig meget gerne også være med til at diskutere, om vi kan gøre mere for fritidslivet.
Jeg vil bare være ked af det, hvis vi tror, at det er den eneste ramme for vores børns liv.
For jeg tror, vi har behov for at nytænke meget af det omkring vores børn af unge, og den der skærm er i mine øjne mere ødelæggende end så meget andet omkring vores børn i dag.