runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2018-05-29:
Jeg tog jo også ordet før, men jeg gør det gerne igen, når ministeren kalder – og hold da op, hvor er der skruet op for attituden i den her diskussion med snak om at skælde ud og manglende ærlighed.
Det handler ikke om at straffe den enkelte, eller hvad det var, ministeren var ved at rode sig ud i.
Det handler sådan set om en fuldstændig legitim politisk problemstilling, som vi jo i alle mulige sammenhænge angriber og adresserer herinde og således også på det her område.
Vi har haft et langt forløb.
Det har både Venstres ordfører og Dansk Folkepartis ordfører og nu også ministeren redegjort for.
Så det her billede, man prøver at tegne af useriøs flikflakken eller af, at det blæser i vinden, er jo simpelt hen ikke korrekt.
Vi har ad forskellige veje prøvet at opnå det, der var formålet, sammen med Dansk Folkeparti, SF og Enhedslisten, nemlig at få indhegnet det her i forhold til risikoen for social dumping.
Det kunne ikke lade sig gøre at tage offshoreindustrien med på grund af menneskerettighederne.
Så måtte vi jo vende skråen og se, hvad man så kunne gøre, og derfor vil jeg bare gentage det, jeg også forklarede
Venstres ordfører, nemlig at vi står helt på mål for den måde, det her kommer til at se ud på, med det ændringsforslag, vi har stillet.
Det løser de problemer, som vi også kredsede om under førstebehandlingen, og det, som var afsæt for den mediedebat, der førte til, at lovforslaget blev fremsat.
Inger Støjberg (V), 2018-05-29:
Jeg kan godt forstå, at fru Astrid Krag skulle bruge langt over taletiden for at prøve at bortforklare det her.
Undskyld mig, men det er jo simpelt hen en gang 100-meterløb i at prøve at bortforklare noget, der ikke kan bortforklares.
Socialdemokratiet var ekstremt optaget af det her i efteråret.
Nu må regeringen komme med noget, sagde man, og det kunne simpelt hen ikke gå hurtigt nok.
Vi kommer så med et godt forslag, og jeg vil bare sige, at i efteråret var der ikke et ord om social dumping, 3F, boreskibe eller fodermestre eller noget som helst.
Næh, det kom lige pludselig, og så skal jeg ellers love for, at så løb Socialdemokratiet fra det, alt hvad Socialdemokratiet overhovedet kunne.
Helt ærligt, jeg har simpelt hen meget, meget lidt respekt for det.
Astrid Krag (S), 2018-05-29:
Det har været en virkelighedsfjern proces, siger Venstres ordfører.
Det har i hvert fald været en lang proces, og det har det jo, fordi regeringen har fremsat et lovforslag, som omfattede 12.000 udlændinge på det danske arbejdsmarked, når det, der var behov for, var at adressere nogle af de – det er jeg enig i – fjollede enkeltsager, der har været fremme, om forskere og musikere.
Så jeg må bare melde hus forbi i forhold til Venstres ordførers anklage om, at vi skulle trække tæppet væk under et vigtigt lovforslag.
Så jeg synes, at Venstres ordfører kan pakke de der sådan lidt fornærmede anklager sammen.
Marcus Knuth (V), 2018-05-29:
Tak, formand.
Jeg vil gerne konstatere, hvor fuldstændig virkelighedsfjern den her proces har været.
Vi har i Danmark været vidne til eksempler på, at nogle, f.eks. en CBS-professor, musikere og andre, der arbejder lovligt i Danmark, er blevet ramt af nogle meget, meget rigide regler.
Der var et eksempel med en, der var ude at holde foredrag om sit arbejde, og det var selvfølgelig kriminelt.
Derfor var, jeg vil ikke sige alle, men næsten alle partier her i Folketinget enige om, at det ikke giver mening, og at det er noget, vi skal ændre på.
Socialdemokratiet kaldte sågar den eksisterende lov for en skør udlændingelov.
Derfor var der også til førstebehandlingen bred politisk opbakning til forslaget her, da det blev fremsat, for det giver jo god mening, at man f.eks. kan arbejde som udlænding i 12 timer ved siden af i sammenhæng med sin hovedbeskæftigelse, eller at man som ulønnet kan gå ud og hjælpe som træner i en lokal fodboldklub.
Det giver god mening.
Socialdemokratiet sagde sågar under førstebehandlingen: »Lovforslaget imødekommer de her uretfærdigheder.«
– og – »Vi synes grundlæggende, at lovforslaget er godt, ...«.
Socialdemokratiet ønskede dengang at undtage landbruget, og det er jo altså, på trods af at dansk landbrug i høj, høj grad nyder godt af udenlandsk arbejdskraft, og så ønskede de at undtage boreskibe af alle ting, og det er jo, på trods af at der mig bekendt de sidste par år er blevet givet nul – som i nul – opholds- og arbejdstilladelser til ansatte på boreskibe.
Da det sidstnævnte så viser sig ikke at være juridisk muligt, laver Socialdemokratiet det nummer, som vi ser her: De fjerner tæppet under næsten hele lovforslaget med et ændringsforslag, der gør, at det fremover kun er forskere, som vil blive omfattet af det her, og ikke resten af de ca. 12.000 udlændinge, som arbejder under de her ordninger i Danmark.
Det vil så sige, at vi står tilbage med et lovsystem, der er reduceret for rigtig, rigtig mange udenlandske arbejdstagere til fortsat at være, hvad hr. Mattias Tesfaye kaldte en skør udlændingelov.
Og jeg minder om, at det her jo altså er på et tidspunkt, hvor Danmark hungrer efter kvalificeret arbejdskraft, som også gerne skulle komme fra udlandet.
Så jeg håber for at afslutte her, at Socialdemokratiet er klar over, hvad det egentlig er, de gør ved det danske arbejdsmarked og ved de rigtig, rigtig mange udlændinge, som bidrager positivt til vores samfund.
Så for god ordens skyld vil jeg gerne sige i forhold til det gode ændringsforslag, der er stillet af De Radikale, om at inkludere musikere i lovforslaget, at det er kommet så sent, at vi ganske enkelt ikke kan vurdere, om det er i overensstemmelse med vores internationale forpligtelser, og at vi derfor er nødt til stemme imod det, som det ligger nu, men at det selvfølgelig er noget, vi gerne vil se på i fremtiden.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-29:
Jeg vil kort redegøre for det nye ændringsforslag, som en række partier har stillet.
Med det ændringsforslag fastholdes det, at forskere får adgang til bibeskæftigelse, hvis bibeskæftigelsen har sammenhæng med den beskæftigelse, som danner grundlag for udlændingens opholdstilladelse.
Ændringsforslaget fjerner den foreslåede mulighed for, at andre grupper kan have bibeskæftigelse i op til 12 timer om ugen i gennemsnit uden fornyet opholdstilladelse.
Hvorfor så det?
Jo, det er, fordi vi er nogle stykker, der igennem hele forløbet har været kritiske over for, at man generelt åbner op for, at flere udlændinge kan have bibeskæftigelse uden først at søge om tilladelse, og derfor har vi i udvalgsbehandlingen forsøgt at stramme op og ændre på det oprindelige forslag fra ministerens side, og det er langt hen ad vejen lykkedes, hvilket det seneste ændringsforslag er udtryk for.
Det var det.
Magni Arge (T), 2018-05-30:
Jamen hr. Alex Ahrendtsen, jeg vil da meget gerne have det bedste af to verdener, hvis jeg kan, bare jeg selv har, om jeg så må sige, beslutningsmyndigheden til at beslutte, hvad jeg vil være med i, og hvad jeg ikke vil være med i.
Hvad angår politiets undsætning: De gjorde deres job, og de gjorde det godt.
Det erkender jeg.
Det bliver en af de opgaver, vi skal påtage os over de næste år, og så vil vi løse det selv.
Og hvis Watson kommer, vil vi på et eller andet tidspunkt bevæbne vores skibe, og så må vi bare skyde ham i sænk, hvis han kommer for nær.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-05-30:
Det er jo rigtigt nok, at sådan var det.
Men i dag er det jo en anden situation.
Danmark kommer jo Færøerne til undsætning.
Vi gjorde det, f.eks. da Færøerne blev angrebet af Sea Shepherd.
Det var jo dansk politi og danske patruljebåde, som ryddede op for Færøerne og for færingerne, og vi gør det meget gerne.
Vi holder meget af Færøerne, og vi vil helst have, at I bliver i rigsfællesskabet.
Man får en form for selvstyre og selvstændighed, hvor man stort set kan gøre, som man vil – endda stå uden for EU, endda handle med andre lande – og samtidig opnår man den beskyttelse, som rigsfællesskabet giver til gensidig gavn.
Magni Arge (T), 2018-05-30:
Jeg er enig i, at jeg foretrækker en nordisk partner frem for en sydeuropæisk f.eks., hvis det skulle være.
Men at sige, at rigsfællesskabet er den store beskyttelse, vil jeg nu sige er lidt af en overdrivelse.
For når du kigger på 1917 og 1918 f.eks., blev posten fra den danske regering ofte censureret i England på vej op til Færøerne, for man havde ikke nogen direkte kontakt.
Og under anden verdenskrig var det faktisk briterne, som beskyttede Færøerne mod nazisternes indtrængen.
Der var overhovedet ikke noget dansk militær til stede, som kunne forsvare Færøerne.
Det er også et faktum, at hvis der skete noget lignende igen, ville det være briternes forsvarsområde, ikke et dansk forsvarsområde.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-05-30:
Er sandheden ikke, at rigsfællesskabet er det bedste værn for Færøernes fremtid?
Færøerne bliver jo beskyttet af klipperne, når Atlanterhavets bølger slår mod de hårde klipper.
På samme måde er det danske rigsfællesskab værnet, når stormen raser i verden.
Hvem skal ellers komme færingerne til hjælp, hvis man er selvstændig?
Så i rigsfællesskabet får man det bedste fra to verdener: Man får en form for selvstændighed, hvor Danmark blander sig så lidt som muligt, og så får man beskyttelse, når stormen raser.
Man har opnået det bedste af to verdener.
Er ordføreren ikke enig i det?
Magni Arge (T), 2018-05-30:
Det kan jeg godt.
Alf Ross, en af Danmarks største retsteoretikere i det 20. århundrede, skrev allerede til regeringen og myndighederne, dengang hjemmestyreloven var blevet formuleret, at italesættelsen af det her som et rigsfællesskab er fuldstændig forkert.
For det har ikke noget med et fællesskab at gøre.
Der er tale om en hierarkisk lov, hvor Danmark sidder på toppen, og hvor Færøerne er i en subordineret situation.
Magten sidder i Folketinget.
Og det er det, som er årsag til, at jeg fortsat siger det såkaldte rigsfællesskab.
Der er ikke tale om to jævnbyrdige parter, sådan som hjemmestyret er organiseret i dag.
Men når vi finder på at ændre det, skal jeg gerne se på, om vi kan bruge en anden italesættelse.
Karin Gaardsted (S), 2018-05-30:
Tak for det.
Jeg vil gerne bede ordføreren om at forklare, hvad ordføreren mente, da han talte om det såkaldte rigsfællesskab.
Karsten Hønge (SF), 2018-05-30:
Tak til hr. Sjúrður Skaale for som sædvanlig en meget inspirerende tale.
Det, jeg konkret vil spørge ind til, er: Når Færøerne nu her om en måneds tid hjemtager familieretsområdet, står man jo over for nogle, ja, man kan vel kalde det spændende og interessante diskussioner om fri abort –
hvordan vurderer hr. Sjúrður Skaale situationen omkring fri abort på Færøerne?
Magni Arge (T), 2018-05-30:
Hvis du ser på samhandelstallene – det var bl.a. derfor, jeg lagde dem på bordet nu – vil du se, at man har en eksport fra Danmark til Færøerne på 2,7 mia. kr. i varer og måske på 400-500 mio. kr. i forskellige tjenester, og jeg er ikke et øjeblik i tvivl om, at det vil bestå måske i den samme grad, måske mere, måske lidt mindre.
Det ved jeg ikke, det kommer an på, hvor gode venner man er, og hvor meget man gør ud at have et godt og værdigt samarbejde imellem landene.
I og med at vi har en lang tradition for at samarbejde med Danmark kommercielt, på det juridiske område, på det administrative område, på helseområdet, så vil det være det mest naturlige at udvikle videre på det på de felter, hvor man enige.
Mette Frederiksen (S), 2018-05-30:
Tak for det.
Jeg blev så inspireret af gennemgangen af børnesangene, at jeg sad og tænkte: Hvad for en børnesang har vi, der passer bedst på stemningen i Folketingssalen lige nu, og som samtidig illustrerer regeringens parlamentariske kvaler?
Og så fandt jeg frem til, at jeg tror, der kun er en, der kan rumme begge elementer, og det er selvfølgelig »Tinge-linge-later«.
Andet vers lyder: »Nu er klokken blevet mange,/nu må vi se at komme hjem./Ellers bli'r vor moder bange,/hele regimentet om igen.«
Det er måske et udtryk for stemningen sådan her og nu.
Men det er faktisk første vers, jeg vil nævne: »Tinge-linge-later, tinsoldater,/blymatroser, bum-bum-bum./Se til højre, se til venstre,/hele regimentet vender om.
« Det har vi jo set utrolig mange eksempler på i året – og årene – der er gået under den her regering.
Det glæder mig som socialdemokrat, fordi det jo på rigtig lange stræk har betydet, at den blå blok faktisk ikke findes længere, når det kommer til skattepolitik, når det kommer til den økonomiske politik, når det kommer til senere tilbagetrækning, når det kommer til omprioriteringsbidraget, når det kommer til udlændingepolitikken –
det så vi i dag på Dansk Folkepartis spørgsmål om udenlandsk arbejdskraft.
Det var egentlig lidt modigt, synes jeg, at det var hr. Jan E. Jørgensen, der stillede undertegnede spørgsmål om udlændingesituationen i rød blok, for der er uenigheder.
Så kom jeg til at tænke på, hvordan det egentlig er med Venstre.
For når jeg sådan kigger ud over salen og lytter til debatten, ved jeg, hvor vi har Dansk Folkeparti på udlændingeområdet, og jeg ved, hvor vi har Socialdemokratiet, og jeg ved, hvor vi har De Konservative, og jeg ved også, hvor vi har SF.
Jeg ved også, hvor vi har nogle af de andre partier, som ikke er enige med os.
Men hvor har vi egentlig Venstre på udlændingeområdet?
For hvis det er sådan, at statsministeren i dag kan garantere, at Venstre også efter et valg har tænkt sig at føre en stram udlændingepolitik – også hvad angår udenlandsk arbejdskraft – så behøver vi vel egentlig ikke flere skræmmekampagner, så behøver vi ikke flere lange diskussioner, for så er mandaterne givet.
Så er flertallet givet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-05-30:
Et andet spørgsmål er om det færøske sprogs fremtid i Danmark.
Københavns Universitet planlægger at lukke færøsk på universitetet.
Vi to har jo talt kort om det.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om ordføreren er i dialog med forsknings- og uddannelsesministeren om dette, så vi kan undgå denne katastrofale beslutning – ikke bare for Færøerne og for Danmark, men for hele vores fælles nordiske historie og sproghistorie.
Diskussionen om fri abort understreger jo egentlig bare, at færingerne har en kæmpestor frihed til at beslutte, hvad de har lyst til.
Mit spørgsmål går mere i retning af billedet med robåden, som jeg synes var et godt billede.
Jeg synes, det var et smukt billede, og det skildrer egentlig på en god måde det her fællesskab, vi har.
Så tak for det.
Er ordføreren enig i den betragtning, at op imod 70 pct. af færingerne er for selvstændighed, hvis man stiller det rigtige spørgsmål?
Jeg synes, at det var et meget vidtløftigt svar, så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvad hr. Sjúrður Skaale siger til hr. Magni Arges vidtløftigheder.
Karsten Hønge (SF), 2018-05-30:
Jeg er også opmærksom på hr. Sjúrður Skaales holdning til fri abort, men hvordan vurderer ordføreren fremtiden for det?
Er det realistisk?
Er det det, der kommer til at vinde debatten på Færøerne?
Magni Arge (T), 2018-05-30:
Jeg er mindst lige så bestyrtet nu, som jeg var dengang, og det er faktisk ved at være værre.
For man har afholdt demokratiske valg, og vælgerne har talt, og de har valgt en forsamling af parlamentarikere, som har sat sig sammen for at danne en regering, hvor så centralregeringen i Madrid gang på gang har forhindret den her regering i at komme i bevægelse og i at kunne komme til at styre sådan, som de nu bør efter den catalanske forfatning.
Jeg kan slet ikke forstå, at man i EU ikke er i stand til at give en hjælpende hånd til at forsøge at opbløde situationen og se at finde en farbar kompromisvej, så man taler sammen og har en dialog, i stedet for at lede til konfrontation.
Pelle Dragsted (EL), 2018-05-30:
Vi har jo sammen, da vi besøgte Catalonien, mødt en række folkevalgte politikere dernede, ministre, som lige nu sidder i fængsel i Spanien – ikke fordi de har begået noget voldeligt eller noget, der herhjemme ville opfattes som kriminelt, men alene for at afvikle en folkeafstemning.
Hvad tænker du om, at Europa, altså EU og de europæiske regeringer, ikke har reageret markant på, at vi har folkevalgte politikere, der for første gang, så længe jeg kan huske, sidder fængslet i et europæisk land?
Magni Arge (T), 2018-05-30:
For vi kan ikke nå nogen fornuftig forståelse eller en fredelig sameksistens, hvis vi ikke gør et forsøg på at forstå hinanden og gør et forsøg på at finde en eller anden form for kompromis, som begge parter kan leve med.
Det er øjensynlig ikke den position, som man har antaget i Madrid.
Der har man antaget en ualmindelig tough linje, hvor man ikke ønsker at diskutere med catalonerne i det hele taget, hvor jeg så mener, at catalonerne på den anden side – selvfølgelig også trykket af den situation, som er i Madrid – også forsøger at spille med musklerne.
Men de har bare ikke nogen muskler at spille med, så de er mere til kompromiset, end den anden part er.
Pelle Dragsted (EL), 2018-05-30:
Jeg ved ikke, om hr. Magni Arge er en lige så stor folkehelt hjemme i Færøerne som den her stenkonge.
Men jeg ved et andet sted i Europa, hvor hr. Magni Arge faktisk er lidt af en folkehelt, og det er i Catalonien.
Hvis du spurgte mennesker på gaden, ville mange faktisk vide, hvem hr. Magni Arge er, for han har spillet en afgørende rolle i den kritik, der har været, af den spanske regerings håndtering af nogle catalaneres ønske om en folkeafstemning om øget selvstyre eller løsrivelse.
Det synes jeg man skal vide her i Folketinget.
Her har vi altså et medlem, som har spillet en rigtig, rigtig vigtig rolle i at forsøge at skabe dialog frem for den undertrykkelse, der er sket.
Men det, jeg egentlig ville spørge om, nu, hvor du måske har fulgt det tættere end nogen af os andre: Har du kunnet bruge nogen af vores erfaringer fra den dialog, vi har haft her, til at forsøge at bidrage til at løse den meget betændte konflikt, som vi ser i Spanien lige nu?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-30:
Mange tak.
Det buldrer jo derudad med den færøske økonomi, det går rigtig godt for Færøerne rent økonomisk, og vi ved jo også, at der er flere og flere, som heldigvis vælger at flytte tilbage til Færøerne, så det er også interessant set med grønlandske briller.
Noget af det, jeg har hørt, er, at man har lavet en økonomifond, hvor man ligesom vil sikre, at der også er penge til at investere fremadrettet, og det er jo også rigtig, rigtig interessant.
Når vi snakker om hjemtagelse, handler det jo også om at have økonomi til at kunne håndtere nogle af de her områder, så jeg synes det kunne være interessant at høre, hvad det er for nogle økonomiske overvejelser, man gør sig, i forhold til hvilke områder man hjemtager.
Magni Arge (T), 2018-05-30:
Jeg tror, at man anlagde den betragtning tilbage i 2001, at man ville – om jeg så må sige – nærmest tømme hjemmestyreloven, men man er ikke helt nået i mål med det, og det er ikke gået i den takt, som man havde forventet dengang.
Den nuværende koalition havde så planer om at overtage person-, familie- og arveretten, og det kommer til at ske den 29. juli i år.
Og så arbejder man også på udlændingeområdet og på luftfartsområdet.
Hvor langt man er nået med det, er jeg ikke klar over.
Jeg håber, at man når i mål, inden den her session er ovre, men det er muligt, at man ikke når helt i mål med det.
Hvis jeg skal se på den kommende tid, vil jeg sige, at vi skal være lidt mere strategiske i de valg, vi tager, om, hvad vi skal overtage.
Hvis man ønsker at være en selvstændig stat, bliver man også nødt til at påtage sig nogle af de tunge opgaver på justitsområdet som f.eks. retssystemet og politimyndigheden, og det er to af de ting, som jeg mener vi skal sætte på dagsordenen i den nærmeste fremtid.
Mette Frederiksen (S), 2018-05-30:
Nå, så har jeg tre spørgsmål.
Det første: Stemte Venstre for nogen af de lempelser i den seneste regeringsperiode?
Stemte Venstre for nogen af de 45 lempelser?
Det er bare et ja eller et nej.
Man behøver ikke nævne tal, bare et svar på, om Venstre stemte for nogen af de lempelser – ja eller nej.
Jeg kan godt svare, hvis statsministeren ikke kan.
Det andet er: Vi har i dag rejst et spørgsmål om, hvordan det går med arbejdet med at få lavet asyllejre i nærområderne, så vi kan få indrettet et flygtningesystem, der både stopper for spontan asylsøgning her, men også sikrer, at flygtninge ikke skal tage rejsen hen over Middelhavet.
Hvordan går det med det arbejde?
Har regeringen tænkt sig at tage ansvar for det?
Magni Arge (T), 2018-05-30:
Men vi har også lavet en økonomisk fond, som er en stabiliseringsfond, kan du sige, hvor provenuet fra f.eks. salg af licenser og den slags kan indgå i den her stabiliseringsfond.
Men den kan også være med til at finansiere visse kursændringer eller investeringsinitiativer af forskellig slags.
Henrik Brodersen (DF), 2018-05-30:
Tak, og tak til ordføreren for det historiske rids.
Lige præcis den der passus i bogen om vores gode stenhugger, som først får sprængt en hånd i stykker og så mister det ene øje og får en fod klemt, fortæller jo meget godt, at man fortsatte karrieren, fordi man dengang ikke bare havde en check, der dumpede ind ad døren.
Nu har jeg efterhånden nogle gange været på Færøerne sammen med ordføreren, og han er jo en god fortæller og lægger heller ikke skjul på alle Færøernes fortræffeligheder.
Der er en selvros i enhver henseende, men i og med at det bliver gjort på så charmerende en måde, at det glider ned, har vi jo ingen problemer med det.
Og så glemmer ordføreren jo aldrig at fortælle, hvis der er en helt på Færøerne, at så er ordføreren i hvert fald i familie med vedkommende eller har været eller i slægtled.
Det, jeg rent faktisk vil spørge om, er, at med de her kæmpe investeringer, der bliver gjort på Færøerne, netop fordi det går så godt og eksporten er så stor, hvad gør man så for at henlægge og tilsidesætte midler til, hvis – om jeg så må sige – fisken svømmer væk på et tidspunkt?
Magni Arge (T), 2018-05-30:
Ja, man gør jo, som jeg nævnte over for fru Aaja Chemnitz Larsen før, det, at vi har oprettet en økonomisk fond, hvor vi så henlægger en del af overskuddet fra finansloven.
Det er altså penge, som vi har til at tage frem på det tidspunkt, hvor vi måske har brug for nogle konjunkturudlignende aktiviteter for at holde vores økonomi på en fornuftig kurs. Så jeg synes, at med det overskud, vi har i øjeblikket, på en 400-500 mio. kr. pr. år, og med de hensættelser, som vi har i de økonomiske fonde, så ser vi ud til at kunne klare at holde en rimelig støt og rolig kurs.
Man kan sige, at tilbage i starten af 90'erne havde vi ingen arbejdsløshedsunderstøttelse på Færøerne i det hele taget.
I dag har vi en stor fond, som alle betaler til, som gør, at det udligner konjunkturudsvingene for de enkelte, der mister deres arbejde.
Det er en anden form for stabiliserende fond, vi har.
Så jeg synes, det ser fornuftigt ud.
Men selvfølgelig kan der altid gøres mere.
Jeg tror, at vi i hvert fald skal gøre os meget klart, at det er begrænset, hvor mange ressourcer 50.000 mennesker har.
Selvfølgelig har vi en stor naturressource i havet, men vi er stadig væk kun 50.000 mennesker.
Derfor skal vi have tætte samarbejder med alle mulige andre, hvis jeg kan sige det sådan.
Men vi har langt større muligheder for at indgå alliancer og samarbejder med andre lande og alliancer, når vi står på egne ben som egen suveræn stat, end når vi er nødt til at arbejde igennem den danske stat, som er bundet op på forskellige aftaler, der gør, at vi ikke kan tiltræde, hvad vi vil.
Jeg er overbevist om, at vi på den forsvarsmæssige side vil være på den vestlige side sammen med NATO, sammen med UK, fordi vi er helt klart et engelsk forsvarsområde, fordi vi ligger i deres baggård Så det kan vi lige så godt samarbejde om – også om search and rescue.
Det er muligt, at vi kunne købe dem også i Skotland, i Norge eller i Island – I don't know – men jeg tror, at sådan som infrastrukturen er i dag, vil man nok stadig væk holde fast i Danmark, i hvert fald i en rum tid.
Christian Juhl (EL), 2018-05-30:
Tak for det.
Og det er jo godt nok, især når man kan se, at den kan give inspiration andre steder.
Jeg synes også, at ordføreren har givet et godt bidrag til den debat i Catalonien.
Når Færøerne bliver selvstændige, hvordan vil man så løse problemerne f.eks. med de ting, som det kan blive nødvendigt at samarbejde om?
Men hvordan har Tjóðveldi tænkt sig at løse de opgaver, som man nødvendigvis eller med stor fordel kan arbejde med over grænserne?