Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-21:
Jeg vil gerne takke for den overvejende positive modtagelse af lovforslaget.
Der er jo tale om et omfattende lovforslag, som indeholder en række forskellige elementer.
Jeg vil derfor her alene komme ind på nogle af elementerne i lovforslaget.
Et af de væsentlige elementer i lovforslaget er den del, der indeholder forslag om ændring af retsplejelovens regler om lægdommere.
Den danske strafferetspleje hviler som bekendt bl.a. på et princip om befolkningens medvirken.
Lægdommere, altså personer, der medvirker som nævninge eller domsmænd i straffesager, spiller derfor en væsentlig rolle, når der skal træffes afgørelse i en straffesag ved domstolene.
Det skyldes ikke mindst, at lægdommere voterer og stemmer på lige fod med rettens juridiske dommere.
Det er derfor vigtigt, at reglerne om lægdommere sikrer, at de personer, der udtages til at være lægdommere, er egnede til at varetage dette hverv, og at sammensætningen af lægdommere udgør et alsidigt udsnit af befolkningen.
Det er samtidig vigtigt at sikre, at der gælder nogle generelle krav om, hvem der er udelukket fra at være lægdommere, så der ikke kan rejses tvivl om de afgørelser, som træffes af domstolene.
Netop disse hensyn var baggrunden for, at Justitsministeriet tilbage i 2009 nedsatte arbejdsgruppen om udvælgelse af lægdommere; en arbejdsgruppe, der har bestået af bl.a. repræsentanter for domstolene, anklagemyndigheden og advokatorganisationerne.
Arbejdsgruppen om udvælgelse af lægdommere afgav sin rapport i foråret 2016.
Rapporten indeholder en række forslag og anbefalinger til ændring af de gældende regler om lægdommere.
Lovforslaget har til formål at gennemføre nogle af de anbefalinger, som arbejdsgruppen har præsenteret i rapporten.
Det foreslås med lovforslaget bl.a. at give kommunerne hjemmel til selv at kunne fastsætte antallet af medlemmer i de kommunale grundlisteudvalg.
Det giver de kommuner, der efter kommunalreformen skal udtage et væsentligt større antal personer til grundlisterne end tidligere, mulighed for at nedsætte grundlisteudvalg med mere end fem medlemmer.
Lovforslaget indebærer endvidere, at adgangen til at begære sig fritaget for hvervet som lægdommer i visse tilfælde lempes.
Det gælder bl.a., hvis hvervet medfører en uforholdsmæssig ulempe for en lægdommers erhvervs- eller familieforhold.
Lovforslaget indebærer også, at aldersgrænsen for lægdommere forhøjes fra 70 til 75 år.
Som det fremgår af lovforslaget, kunne arbejdsgruppen om udvælgelse af lægdommere ikke nå til enighed på dette punkt.
Et flertal af arbejdsgruppens medlemmer har dog ikke fundet grundlag for at fraråde en forhøjelse af aldersgrænsen.
Som reglerne er udformet i dag, er personer helt ned til 66 år afskåret fra at være lægdommere.
Det synes jeg er ærgerligt, for jeg er sikker på, at mange på 66 år både er i stand til og har et ønske om at bidrage til vores retssamfund ved at varetage hvervet som lægdommer.
Jeg synes derfor, at meget taler for, at aldersgrænsen for lægdommere forhøjes.
Der foreslås også med lovforslaget en række ændringer i den personkreds, der er udelukket fra at være lægdommer.
De foreslåede ændringer indebærer, at nogle af de personer, der efter de gældende regler er udelukket fra at være lægdommere, fremover vil kunne udtages som lægdommere.
Det gælder bl.a. ansatte i underordnede myndigheder under ministeriers departementer og i statsforvaltningen, hvis de pågældende ikke er ansat i en chefstilling.
Lovforslaget indebærer dog også en udvidelse af den personkreds, der i dag er udelukket fra at være lægdommere.
Det gælder i forhold til de såkaldt gejstlige.
Spørgsmålet om navnlig imamers adgang til at være lægdommere er jo spørgsmål, som der har været en del debat om i den senere tid.
Som reglerne er udformet i dag, er gejstlige i folkekirken og de anerkendte trossamfund udelukket fra at være lægdommere, mens det samme ikke gælder for de gejstlige i trossamfund, der hverken er anerkendt eller godkendt. Jeg tror godt, at de fleste af os kan blive enige om, at det hverken er rimeligt eller hensigtsmæssigt, at gejstlige fra forskellige trossamfund ikke behandles ens.
Det foreslås derfor med lovforslaget at udvide kredsen af personer, der er udelukket fra at være lægdommere til at omfatte gejstlige i alle trossamfund, uanset om de er anerkendt, godkendt eller ikkegodkendt.
Det betyder med andre ord, at gejstlige vil være udelukket fra at være lægdommere, uanset hvilket trossamfund de tilhører.
Jeg vil til sidst kort komme ind på de ændringer, der foreslås i lov om Bruxelles I-forordningen.
Ændringerne foreslås som led i gennemførelsen af Haagerkonventionen af 30. juni 2005 om værnetingsaftaler.
En værnetingsaftale er en aftale mellem to parter om, ved hvilken domstol en aktuel eller fremtidig tvist skal afgøres.
Konventionen fastsætter regler om, hvad der kan aftales om værneting samt om anerkendelse og fuldbyrdelse i sager, der er omfattet af en værnetingsaftale. Det foreslås i lovforslaget, at konventionen gennemføres i lov om Bruxelles I-forordningen.
Det foreslås samtidig at indsætte et nyt kapitel i loven, der indeholder de supplerende bestemmelser, der er nødvendige for anvendelse af konventionen.
Folketinget giver med en vedtagelse af lovforslaget samtykke i medfør af grundloven til, at regeringen på Danmarks vegne tiltræder værnetingsaftalekonventionen.
Med de bemærkninger vil jeg endnu en gang takke ordførerne for de forskellige indlæg.
Jeg ser frem til den videre behandling her i Folketinget og står naturligvis til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, der måtte opstå under udvalgsarbejdet.