runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Valentin (V), 2024-10-24:
Tak til formanden.
Det her lovforslag ligger jo i forlængelse af L 12, som vi lige har behandlet, så hvor meget skal man gentage?
Jeg vil starte med at sige, at lovforslaget og indholdet i lovforslaget, kontanthjælpsreformen, ligger i forlængelse af Ydelseskommissionens arbejde.
Det kan man nogle gange få en opfattelse af, når man hører de spørgsmål, der bliver stillet.
Så er der noget andet.
Vi står i en ret unik situation for Danmark.
Vi har fuld beskæftigelse.
Man står og skriger på arbejdskraft alle mulige steder fra.
Det skal vi selvfølgelig tage med ind i regnestykket her.
Det er en ret gylden mulighed for at få alle med ind på arbejdsmarkedet.
Det gælder alle, der gerne vil og kan, i stort eller småt, og også dem, der længe har stået udenfor.
Dem, som normalt har svært ved at komme ind, skal vi også kigge på, og det er jo det, vi gør her.
Vi kigger på, hvordan vi får de mennesker, der har virkelig, virkelig svært ved at komme ind på arbejdsmarkedet, tættere på arbejdsmarkedet med nogle få timer eller mange timer, op til 37 timer om ugen.
Vi kalder det arbejdspligt.
Så gør vi noget andet.
Vi siger, at det skal være et simpelt system, og det gør vi, fordi det skal være nemmere at tilgå systemet.
Vi lægger 1 loft ind i stedet for f.eks. 29 lofter, og vi laver ret mange forsimplinger i det her system.
Vi sparer ikke, vi bruger penge, som vi lige har hørt det fra den tidligere ordfører.
Vi bruger rigtig mange penge på eksempelvis ungeløftet, som vi lige har gennemført i tirsdags.
Så gør vi sådan set også det, at vi øger motivationen for at tage et arbejde, fordi vi siger, at okay, hvis man vil, kan man gå ud at tjene op til 5.000 kr. om måneden uden at blive modregnet i kontanthjælp.
Vi prøver at arbejde med nogle motivationer, og vi ved, at det nogle gange kan være lige præcis det afgørende, altså at man kommer dertil, at få timer om måneden faktisk kan flytte en fra at være meget, meget langt fra arbejdsmarkedet til at være lidt tættere på arbejdsmarkedet.
Det hjælper f.eks. også børn af kontanthjælpsmodtagere at få forældrene ud på arbejdsmarkedet og se en normal hverdag, i højere grad end de er vant til.
Så ja, der er selvfølgelig den grundsætning i det hele, der hedder, at det skal kunne betale sig at arbejde, som i nogle sammenhænge måske kan virke sådan lidt hårdt sagt, men det er det jo ikke.
Det er til for at hjælpe alle ud på arbejdsmarkedet.
Det skal kunne betale sig at arbejde, og for os i Venstre handler det altså om, at kontanthjælpsreformen også ligesom skal fremme det ansvar, der er for den enkelte for at tage ansvar for sig selv, sin familie og sine børn og skabe nogle nye muligheder for at bidrage, både til sig selv for at få en almindelig tilværelse og til fællesskabet.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Venstre bakker stærkt op om de her forslag.
Det har været en del af vores politik i rigtig, rigtig mange år, at det skal kunne betale sig at arbejde, og derfor er vi selvfølgelig glade for at se, at det hele kan blive til virkelighed nu – og jeg synes, uret med min tid er gået i stå.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-24:
Er det mig nu?
Jeg kan faktisk heller ikke se, hvor meget taletid vi har her på skærmen, men vi starter bare nu.
Nu sagde ordføreren, at det her har været Venstres politik i lang tid.
Der vil jeg måske sige, at det lidt er med modifikationer, for det, vi jo egentlig battler mod her, er fru Inger Støjberg og hr. Lars Løkke Rasmussens kontanthjælpsloft og 225-timersregel.
Jeg synes, det er rigtig klogt, at vi er kommet videre.
Der er godt nok også meget forskning, der viser, hvor store konsekvenser det har, at man fattiggjorde børn så massivt, som man gjorde dengang.
Ud over de mange tusinder af børn, der stadig ikke bliver hjulpet, og som er i fattigdom, vil jeg gerne rette blikket mod de unge med handicap og diagnoser.
For noget af det, som Venstre tidligere har gjort, er, at man skar i de unges ydelse, og det, vi har kunnet se, er, at det ikke har haft den virkning, som man dengang sagde det ville have.
Det har ikke gjort, at flere unge er kommet i job eller i uddannelse.
Siden er mistrivslen tværtimod steget.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge Venstre: Hvilken evidens er der for, at det, at man skærer tusindvis af kroner i ydelsen til unge, som har et handicap, og som har diagnoser, skulle få dem tættere på arbejdsmarkedet?
Kim Valentin (V), 2024-10-24:
Det lægger jeg mærke til, formand.
Det, jeg henviser til, er, at Venstres politik i mange, mange år har været, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Vi har arbejdet for en reform af kontanthjælpssystemet.
Det var noget af det, vi gik til valg på ved sidste valg.
Så derfor har vi faktisk arbejdet i de her rammer rigtig længe.
Vi synes, det er helt urimeligt, at man ikke har skubbet ikkevestlige indvandrere, kvinderne, ud i arbejde meget mere og tidligere.
Det er derfor, vi har sagt: Det skal der gøres noget ved.
De er overrepræsenteret i den her statistik.
Så har vi jo selvfølgelig kig på de unge.
Det var den anden del af spørgsmålet, og nu kan det være, jeg kan nå at svare på det.
Ungeløftet, som vi lige har lavet i tirsdags, fokuserer jo på, hvordan de unge kommer tilbage til arbejdsmarkedet, herunder også dem, der har psykiske problemer.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-10-24:
Jeg vil blot nævne for ordføreren, at der er visse fagpersonalegrupper, som faktisk mener, at det er en god ting at gøre det her.
Der er lærere, der har efterspurgt det her, og det er jo også derfor, der har været forsøg med det, og erfaringerne fra de forsøg er faktisk overvejende positive.
Der er lærere, der udtaler, at det ikke rigtig fører til noget pres, men at de oplever, at eleverne efterspørger en vurdering og en udtalelse, og det kan det her hjælpe med.
Så det var bare lige en oplysning om, at der er visse steder, hvor man ønsker det her, også blandt lærerne, og det er jo også derfor, det er fint, at det bare er en mulighed og ikke et krav.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-24:
Det er helt fair.
Min bekymring er bare, hvis vi laver det her, at så vil markedet være sådan, at hvis man kan sælge foder fra afskovede områder til hele verden, så sælger man jo bare det foder til Europa, der er fremstillet i områder, der er afskovet inden 2021, og det andet måske til USA.
Så EU kommer med noget, som dybest set måske er lidt tåbeligt, og som er en meget dyr måde at gøre det på og lidt udtryk for symbolpolitik.
Det, jeg egentlig forsøger at sige, er, at jeg lidt føler, det er symbolpolitik, fordi man ikke får nok med til en meget, meget høj pris.
Sofie Lippert (SF), 2024-10-24:
Jeg er ikke tvivl om, at man kan finde folk, der laver den faglige vurdering, alle steder, og det synes jeg faktisk også jeg understregede før.
Det betyder ikke, at vi i SF synes, det er en god idé at give flere karakterer, og det betyder ikke, at vi i SF synes, det her er på nogen måde er den rigtige vej at gå for vores folkeskole.
Jeg forstår godt, at man som elev måske efterspørger det, igen fordi karakterer er et meget nemt værktøj, og at det er fristende at kunne sammenligne sig endnu mere.
Men jeg tror faktisk, selv om man måske som 12-13-årig synes, det kunne være fedt, ikke, at det er det, der styrker den 12-13-åriges faglige udvikling bedst at få stukket et tal i hånden.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-24:
Det er da bare sjovt, at ordføreren for et parti, som er i regering, står og siger, at vi skal have mere græs.
For det har jeg jo sagt gav noget mere mening end de der 200.000 ha skov, man vil have, fordi det rent kvælstofsmæssigt vil give det samme, og så vil man jo kunne beholde landmændene.
Men jeg kan så høre, at græs er løsningen, og det er jo dejligt.
For så er der jo mange landmænd, som i hvert fald ikke bliver nødt til at gå fra hus og hjem, når de lige pludselig skal have skov der.
Men fred være nu med det.
Nej, det var ikke de danske landmænd, jeg var bekymret for.
Det er verdensmarkedet, og de er ikke alle sammen ude på at spise billigt protein endnu.
Nogle af dem vil have kød, og der bruger du altså soja, som du så bare kommer til at producere til det europæiske marked på al den jord, der var blevet skovet indtil 2021.
Det er bare det, jeg spørger om.
Er det virkelig så fornuftigt, at det danske erhvervsliv skal rammes med 606 mio. kr. om året i udgift for sådan noget feel good-noget?
Henrik Frandsen (M), 2024-10-24:
Så vi går jo lidt den anden vej i forhold til skovrydning, kan man sige.
Men ved siden af det vil der jo være et betydeligt landbrugsareal, som stadig væk skal dyrkes, og det skal dyrkes på den mest hensigtsmæssige måde i forhold til den produktion, vi gerne vil opretholde i Danmark, og der ser jeg da helt klart græs som en vigtig afgrøde.
Må jeg gerne minde om, at køer er drøvtyggere, og at får i øvrigt også er det, og at de jo i hvert fald også skal have et eller andet foder, som helst også skal være proteinholdigt.
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-10-24:
Tak, formand.
Skovrydning er et stort problem i en verden, hvor der er brug for det modsatte; vi har brug for mere skov, mere natur og mere biodiversitet, hvis vi skal give en bedre verden videre til den næste generation.
EU's skovrydningsforordning forsøger jo at være et skridt i den rigtige retning, og det håber vi så også at det bliver.
For en reduktion på 32 mio. t CO 2 om året og en forhindring af fældning af 72.000 ha skov om året synes godt, og i en tid, hvor vi i Danmark går rigtig meget op i at nedbringe vores territoriale aftryk, er det jo også dejligt at vide, at der også bliver gjort noget ude i verden.
Selv om en forordning som retsakt er umiddelbart applicerbar, er der jo også nogle af regeringens islæt i det her lovforslag, som Det Konservative Folkeparti ønsker en uddybning af.
Styrelsens omkostninger ved det almene tilsyn og administrationen af samme foreslår man at dække ved et årligt gebyr på ca. 400 kr. pr. virksomhed, der indberetter due diligence-erklæringer i relation til EUDR.
Det virker administrativt bøvlet og egentlig også smågrådigt, at virksomhederne skal påduttes en årlig betaling, når den samlede omkostning for staten herfor egentlig er ret lille.
Det er 18,4 mio. kr., vi taler om, og der kommer jo rigeligt med bureaukrati fra EU i disse år, en udfordring, som jeg også fornemmer vi bredt i Folketinget håber vi kan gøre noget ved, når Danmark overtager EU's formandskab næste år.
Hvorfor skal vi hælde lidt flere omkostninger over på de berørte virksomheder, som i forvejen får pålagt markante byrder ved forordningen og anden regulering i øvrigt?
Nu er mit parti jo ikke med i regeringen, og heldigvis for det, men jeg tillader mig alligevel at spørge, om det her faste årlige gebyr, som der er lagt op til, egentlig ikke er en smule i strid med det skattestop, som fremgår af regeringsgrundlaget.
Her står det i hvert fald beskrevet, at i det omfang regeringen træffer beslutning om at hæve skatter eller afgifter, skal andre skatter eller afgifter tilsvarende reduceres, så der samlet set ikke opkræves mere i skat eller afgift.
Så kan man jo kalde det et gebyr, et bidrag eller en ydelse, men i sidste ende er det jo en afgift, og jeg synes allerede, jeg i min korte tid her i Folketinget har oplevet en del lovforslag, der indeholder såkaldte gebyrer, der påduttes virksomhederne.
Så imødeser Det Konservative Folkeparti egentlig bare den videre behandling og et svar på de spørgsmål, vi har til det her forslag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-10-24:
Verdens skove og biodiversitet er under enormt pres.
Et skovområde på størrelse med en fodboldbane forsvinder hvert tredje sekund.
I Danmark og EU har vi et stort ansvar også for skovene i Sydamerika, i Afrika og i Asien, hvor det er vores forbrug af produkter som importeret soja til svinefoder, kakao, palmeolie og træ, der er med til at holde motorsavene og bulldozerne i gang.
Derfor er vi i Enhedslisten glade for, at der i EU er blevet vedtaget en skovrydningsforordning, der stiller virksomheder til ansvar i forhold til at kunne bevise, at de varer, som de importerer eller handler med i EU, ikke har forbindelse til skovrydning.
Vi er til gengæld i Enhedslisten ærgerlige over, at Kommissionen og Ministerrådet har valgt at udskyde ikrafttrædelsen med et år.
På et år ryddes der ifølge FN 10 mio. ha skov globalt.
Det er helt afgørende for klimaet, biodiversiteten og oprindelige folk, at vi ikke udskyder handlingen mere.
Vi vil fra Enhedslistens side opfordre regeringen til – jeg ved ikke, hvor ministeren er; han er lige her; det lyder godt; så vil jeg læse videre – at arbejde for, at Kommissionen under alle omstændigheder følger den offentliggjorte tidsplan, i forhold til at de understøttende værktøjer, herunder bl.a. informations- og benchmarkingsystemet bliver klar hurtigst muligt.
Som det andet vil vi opfordre til, at Danmark iværksætter den testperiode af systemet, som flere erhvervsorganisationer efterspørger i deres høringssvar, i god tid inden december 2025, så danske virksomheder kan bruge den forlængede implementeringsperiode optimalt.
Men vi støtter lovforslaget.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-10-24:
Det drejer sig om de her bemyndigelseslovgivninger igen.
For igen vil jeg sige, at vi jo har snakket mange gange om intentionen bag forordningen, og det kan vi jo givetvis alle sammen være enige om, men spørgsmålet er, om vi er enige om lovforslaget og den måde, man ligesom administrerer forordningen på.
Hvad er Enhedslistens begrundelse for at støtte det her lovforslag, som handler om nogle flere bemyndigelser til ministeren?
Hvorfor synes Enhedslisten det er et godt lovforslag, der skal stemmes igennem?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-10-24:
Vi har ikke i Enhedslisten et princip om, at man overhovedet ikke må bemyndige ministre til noget som helst.
Det er ikke vores tilgang.
Vi ser nogle gange, at der er nogle lovforslag, hvor vi synes man går for vidt i sin bemyndigelsestildeling, men jeg er nu rimelig tryg ved det.
Vi har så mange foreninger i Danmark, vi har Forbrugerrådet Tænk, og vi har erhvervsorganisationer.
Hvis det er sådan, at vi har vedtaget noget, hvor vi har givet for mange bemyndigelser til en minister, har jeg sådan set så meget tillid til demokratiet, at jeg er sikker på, vi nok skal få det at vide, og så kan vi tage det op.
Altså, der er sådan set mulighed for at have hånd i hanke med det her.
Jeg vil meget nødig, at vi i Folketinget skulle køre hele biksen, uden at der var nogen som helst bemyndigelser til ministre.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-10-24:
Men den proces og det samfund, ordføreren lige skitserer, er jo netop et eksemplificeret ved, at vi har en rigsrevision, Statsrevisorerne, som netop kan fortælle om, hvordan det så står til, og informere sådan nogle folketingsmedlemmer som os, som så skal forholde sig til det.
Så nytter det jo ikke noget, at vi ikke rigtig tager hånd om det og faktisk ikke rigtig forholder os til det, men bare fortsætter med at bemyndige og fortsætter den samme praksis.
Så jeg forstår udmærket godt, at ordføreren måske ikke principielt har noget imod bemyndigelseslovgivning, men lige præcis på det her område, hvor vi netop lige har fået en kritik, og hvor Statsrevisorerne beder folketingsmedlemmerne om at lytte til kritikken og faktisk gøre noget ved det, fortsætter man bare business as usual.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-10-24:
Altså, jeg tror ikke, at Statsrevisorernes kritik af gødningshåndtering og efterafgrøder i landbruget har noget med den sag her at gøre.
Jeg har altså et mistillidsniveau, som er noget lavere end fru Theresa Scavenius'.
Jeg har sådan set tillid til, at man godt kan forvalte en bemyndigelse, man får.
Hvis det så viser sig ikke at være rigtigt, kan man jo ændre på det.
Så jeg synes ikke, det her er så dramatisk.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-24:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Man skal huske at sige det, når man engang imellem er enig med Enhedslisten, og det er man jo i forhold til det her med at få stoppet afskovningen.
Det er vi i Danmarksdemokraterne faktisk enige i.
Så er der det der med, om man, når så ordføreren er blevet smurt lidt deroppe og man har tænkt, at nu er vi rigtige venner, kunne få ordføreren til at se det urimelige i det med, at det i forvejen koster erhvervslivet ca. 606 mio. kr. årligt.
Og det koster jo at få stoppet afskovningen, og det er fair nok.
Det koster dem ca. 450 mio. kr. i implementering, og så kan man sige, at så har de jo i hvert fald løftet noget af byrden.
Så kommer Konservative og nævner, at der er det her gebyr, der koster dem omkring 20 mio. kr. Kunne man sige, og det er selvfølgelig svært, at det ikke skal koste så meget?
For det er sådan lidt det der med, at man pådutter virksomhederne det på den her måde.
De ser ud til gerne at ville, og de gør jo i forvejen rigtig meget selv.
På den måde får man det bedste af begge verdener.
Kunne det ikke være interessant for Enhedslisten at se ind i det også?
Henrik Frandsen (M), 2024-10-24:
Jeg er ikke bekymret for det her, i hvert fald ikke på dansk landbrugs vegne.
Jeg mener ikke, at vi i Danmark kan acceptere, at vi har animalske produkter, hvor vi importerer f.eks. soja til en animalsk produktion eller palmeolie til bageriindustrien osv.
Jeg er også helt sikker på, at vi ikke kommer til at mangle proteiner, hvis det er det, der er bekymringen hos hr. Kim Edberg Andersen.
Der er også mange andre måder, man kan producere proteiner på.
Jeg ved, at man i Danmark har rigtig mange, der allerede i dag er i gang med at udvikle f.eks. græsproteiner, og man kan ændre de afgrøder, man har på markerne, så man måske dyrker mere kløvergræs i stedet for at dyrke majs til sine køer.
Så jeg er ikke nervøs for dansk landbrug i den her forbindelse.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-10-24:
Jeg noterer mig, at her er der et gebyr, som bliver pålagt nogle virksomheder, og som er på 400 kr. om året, og så får vi forhåbentlig nogle produkter, som forbrugerne har mere tillid til.
Det har jo ikke været en del af debatten her i dag, at det her også drejer sig om forbrugerne.
Altså, der er jo en masse forbrugere, som gerne vil købe julegaver, som ikke har den bagside, at der sker afskovning i verden, og som, hvis man skal have et nyt flot gulv, gerne vil have vished for, at det ikke har den bagside, at der er blevet ryddet skov ude i verden.
Hvordan sikrer vi så, at der er den sikkerhed for forbrugerne?
Jamen det er jo det, som det her lovforslag og det, der foregår i EU, er med til at sikre, nemlig at vi ikke får nogle produkter, som er lavet på arealer, hvor der er blevet fældet skov siden 2020.
Vi er jo nødt til at komme videre på en eller anden måde, og ja, det koster så noget.
Det er da rigtigt, at man godt kunne vælge, at det her var noget, der blev finansieret over finansloven, i stedet for at det er erhvervslivet, men det er jo ikke det, der, så vidt jeg ved, er kommet med i finanslovsudspillet fra regeringen.
Så vi forholder os ligesom til det lovforslag, der ligger.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-10-24:
Men så er det jo heldigt, at Folketinget og Folketingets ordførere er i kommunikation med det omgivende samfund og ikke bare sidder og studerer vejledninger og bekendtgørelser fra ministerierne, men faktisk taler med folk i brancherne.
Brancherne henvender sig også af sig selv til os og siger: I skal altså være opmærksomme på det her, som ministeren er ved at gøre; det bør I advare ham imod.
Og så fungerer ting måske nok alligevel også lidt bedre i virkeligheden, end fru Theresa Scavenius bekymrer sig for at de ikke gør.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-24:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg tager positivt imod talen, for jeg tror faktisk, at Danmarksdemokraterne og Liberal Alliance er enige om, at intentionen er den rigtige.
Men ordføreren siger faktisk noget interessant.
Det er det der med, at det koster 450 mio. kr. i engangsomkostninger og 606 mio. kr. om året, og så er der 20 mio. kr. i bonus til staten, som man så må tage ud af de 606 mio. kr., som erhvervet skulle betale, kan jeg regne ud.
Men det er alt sammen kun for at dække en 3-årig periode.
Det er en ret voldsom regning for et erhverv for den her 3-årige periode.
Man vidste jo godt, hvor skoven gik til i 1980 eller 1996 eller sådan noget, og der havde det så givet meget mere mening at gøre det.
Min bekymring er, at vi, når vi bruger den her forordning og 606 mio. kr. på den her korte periode, egentlig ikke får lukket af for det, det måske er intentionen at gøre, nemlig at få ændret folks vaner til ikke at få lagt et dyrt gulv med træ fra regnskoven i Amazonas.
Hvis vi ønsker biodiversitet, skal vi gøre noget, så vi får mere skov tilbage, og hvis vi gør det her, er jeg bekymret for, at det får vi ikke.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-10-24:
Det har jo nogle konsekvenser, når vi på EU-plan beslutter, at vores virksomheder og forbrugere ikke må indkøbe og videresælge produkter, som er fremstillet, ved at man har ryddet skov.
Så skal man finde de produkter på anden vis, og så bliver det dyrere, men det går vi ind i med åbne øjne.
Jeg vil også sige, at de af os, som synes, at Danmark skal være medlem af Den Europæiske Union, også har en forpligtelse til at overholde de spilleregler, som er i Den Europæiske Union.
Det vil sige, at hvis der vedtages regler, som er gældende for alle medlemslande, skal vi jo også føre dem ud i livet i de enkelte medlemslande, medmindre vi mener, at reglen i sig selv er i strid med det EU-samarbejde, vi har.
Vi har nogle gange i Liberal Alliance ment, at nogle af de regler, der kom fra EU, forbrød sig mod EU's nærhedsprincip, og vi har opfordret regeringen til at føre sag om det, når de forbrød sig mod EU's nærhedsprincip.
I de tilfælde stemmer vi gerne imod, men her mener vi ikke, at der er noget nærhedsprincip, som er truet.
Pointen med det her er jo, at vi skal forhindre yderligere skovrydning.
Altså, der har været skovrydning nok.
Nu skal vi ikke bidrage til, at der kommer yderligere skovrydning.
Derfor siger EU og nu også Danmark, at de her produkter, som bliver produceret i skov, der er ryddet fra 2021 og frem, vil vi simpelt hen ikke have på vores kontinent i EU og i Danmark.
På den måde bidrager vi til, at der ikke bliver ryddet yderligere skov, fordi der i hvert fald ikke i EU-området er aftagere af de produkter.
Det rydder jo ikke op efter fortidens fejl, men det forhindrer og medvirker til at forhindre, at nye fejl begås.
Henrik Frandsen (M), 2024-10-24:
Tak for ordet, formand.
Løsningen af den globale klima- og biodiversitetskrise er meget, meget vigtig.
Det er et ædelt formål.
Hvert år forsvinder der i hele verden et areal større end EU til skovrydning.
10 pct. af det stammer fra det forbrug, vi har i EU.
Lovforslag L 40 går ud på at sikre de supplerende bestemmelser, så vi er i stand til at implementere skovrydningsforordningen i dansk lovgivning.
Det stiller en række krav til erhvervsdrivende, der handler med varer, som er produceret og skabt i områder, hvor der har været skovrydning.
Jeg har selv for nogle år siden været en tur i Malaysia, hvor vi var ude at køre i bus – vi skulle fra det ene sted til det andet sted – og netop kunne se, hvordan man havde fjernet regnskov, fordi man ville producere olie fra oliepalmer.
Det var ret voldsomt at se de store arealer, der var fjernet der.
Det er et af eksemplerne – soja er et andet, kaffe er et tredje osv.
Derfor er det vigtigt, at vi får skabt en mulighed for at begrænse handelen med varer fra områder, hvor der har været skovrydning.
Man rydder ikke kun for at producere træ; man gør det også for efterfølgende at skabe landbrugsjord i de egne.
Derfor støtter Moderaterne selvfølgelig lovforslag L 40.