runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2019-11-01:
Lov om ændring af retsplejelov for Grønland indeholder samlet set fire ændringer, som forbedrer retsplejeloven i Grønland.
Det bakker Nye Borgerlige naturligvis fuldt og helt op om.
Martin Lidegaard (RV), 2019-11-01:
Jeg har ikke prøvet at tale som andet parti nogen sinde før, så det er jo en stor ære.
Tak til Venstre og Socialdemokratiet for lige at komme et par minutter for sent ind i salen; man vokser i betydning her.
Men spøg til side.
Vi kan også støtte dette lovforslag.
Det er jo en genfremsættelse af et lovforslag fra før folketingsvalget, hvor vi jo også kunne støtte det.
Det er en forbedring af retsplejeloven i Grønland, som Grønland jo også selv støtter, og som vi derfor også agter at støtte.
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-01:
Tak for det, formand.
Det gik lige pludselig stærkt; jeg troede, der var et par stykker foran mig.
Det drejer sig om L 11 om retsplejelov for Grønland, og jeg skal sige, at da Dansk Folkepartis grønlandsordfører, hr. Søren Espersen, ikke kan være til stede i salen i dag, har han bedt mig om at redegøre for Dansk Folkepartis holdning til lovforslaget.
Der er jo egentlig tale om et lovforslag, som vi behandlede i april, og som blev gennemgået i Grønlandsudvalget før valget, og derfor burde det jo egentlig være en ren ekspeditionssag.
Der er flere gode grunde til at støtte L 11.
Lovforslaget indeholder også forbedringer for retten i Grønland, som meget gerne skulle medføre kortere sagsbehandlingstider.
Så alt i alt er det jo en klar opgradering af, hvordan retssystemet fungerer i Grønland.
Og jeg har forstået det sådan, at vores venner fra Grønland er tilfredse med de ændringer her efter det, der er foregået i Grønlandsudvalget tidligere, og derfor kan Dansk Folkeparti selvfølgelig også støtte lovforslaget.
Jeppe Bruus (S), 2019-11-01:
Tak for det.
Jeg skal beklage forvirringen, men jeg er selvfølgelig glad for at kunne sige, at Socialdemokratiet selvfølgelig støtter det her lovforslag, som jo handler om at give både politiet bedre efterforskningsmuligheder i forhold til afhøring og retterne tidssvarende hjælpemidler i forhold til at afvikle de retssager, der er.
På den måde afspejler det også, at det at understøtte retsvæsenet i Grønland er en prioritering for os som socialdemokrater og for den her regering, og derfor er det her jo også et af flere lovgivningsinitiativer, tænker jeg, vi kommer til at se i den her regeringsperiode.
Og jeg ser frem til behandlingen.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-11-01:
Også i Liberal Alliance støtter vi dette fornuftige lovforslag, som er med til at sikre, at retsplejeloven i Grønland ikke i nær så høj grad halter efter retsplejeloven i Danmark.
Nick Hækkerup (S), 2019-11-01:
Hvis der er et tilsvarende ønske fra Grønlands side, vil vi også se meget positivt på det, selvfølgelig.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-11-01:
Mange tak.
I Danmark kigger man jo på mulighederne for at stramme op, hvis en dømt seksualforbryder f.eks. opholder sig i nærheden af et barn, altså at der skal være en vis længde, i forhold til om de kan nærme sig barnet.
Er det noget, man også kunne kigge på i forhold til Grønland, for det er jo mindst lige så relevant for grønlandske børn, selv om der godt kan være nogle geografiske udfordringer ved det?
Det er i hvert fald med til at styrke barnets rettigheder.
Nick Hækkerup (S), 2019-11-01:
Jeg har selv haft møde med den grønlandske justitsminister og har i øvrigt en aftale med hende om at få mulighed for at komme op og se på det grønlandske justitsområde til foråret.
Skal der strammes op?
Der er også andre ønsker til opstramning på sanktioner.
Hvis den grønlandske indstilling er, at det skal ske, vil jeg også støtte et sådant forslag.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-11-01:
Mange tak til ministeren, og også tak for lovforslaget, som jo blev fremsat faktisk på dagen, hvor valget blev udskrevet.
Så vi havde egentlig vores ordførerindlæg liggende klar i skuffen, men det har vi jo så opdateret.
I Grønland har vi en diskussion omkring det her med voldtægt af børn, for det er sådan, at loven i Grønland siger, at det ikke er alle overgreb på børn, som bliver betragtet som voldtægt.
Det har en betydning i forhold til straffens omfang.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om en stramning er noget, som man fra regeringens side er villig til at kigge på, i forhold til at alle overgreb på børn i princippet bør blive betragtet som en voldtægt.
Nick Hækkerup (S), 2019-11-01:
Jeg sad ellers og blev så glad over Venstres ordførers meget store kærlighed til regeringen.
Det viste sig så, at det var kærlighed til den tidligere regering, og det er også helt i orden.
Tak for de meget positive indlæg.
Det bliver fremsat igen, og vi forholder os jo også, som alle kan se, positivt til det.
Der er rejst et enkelt spørgsmål – og det synes jeg er relevant – nemlig hvorfor det her forslag først kommer nu, når det tilsvarende blev gennemført i Danmark i 2015 og 2010?
Og svaret på det er, at vi jo som regering ønsker et positivt og ligeværdigt partnerskab i rigsfællesskabet baseret på tillid og gensidig respekt.
Og udvikling af retsområdet i Grønland har høj prioritet for mig.
Men det er også rigtigt, som det blev nævnt, at der er et efterslæb i lovgivningsarbejdet, som vi skal have bugt med.
Det er helt naturligt at arbejde på en standard, som svarer til den standard, som vi i øvrigt har i Danmark.
Og derfor har Justitsministeriet også tilbage i 2018 styrket fokusset på Grønland ved at tilføje det, der hedder Nordatlantenheden, yderligere medarbejderkræfter, ligesom enheden er blevet sit eget kontor med en kontorchef.
Vi drøfter jo løbende med Naalakkersuisut, hvilke sager vedrørende Grønland der skal prioriteres på Justitsministeriets område, og vi har også en løbende dialog.
Så jeg skal bare takke for de gode indlæg og overgive forslaget til Tingets videre positive behandling.
Marcus Knuth (V), 2019-11-01:
Tak, formand, og også tak til formanden for forståelsen for, at jeg kom for sent, og at jeg lige kunne komme på her nu.
Det er der ikke nogen undskyldning for.
Jeg havde forventet, at Socialdemokratiets ordfører ville holde en meget, meget lang tale, hvor han roste, at det her lovforslag jo kom fra den tidligere regering – det var så en lidt kortere tale.
Men det er selvfølgelig ikke nogen undskyldning for at komme for sent.
Jeg er også rigtig glad for det her lovforslag.
Den primære årsag til, at jeg synes, det er et godt lovforslag, er netop, at det både sætter fokus på, at der kan kompetenceudvikles kredsdommere, men også åbner op for muligheden for en ekstra dommer ved Retten i Grønland, ikke mindst set i lyset af de problemer, der har været med alt for lange sagsbehandlingstider ved Retten i Grønland.
Og det er jo ikke acceptabelt.
Vi skal sikre, at der er lige forhold, uagtet i hvilken del af rigsfællesskabet man befinder sig.
Selvfølgelig er der nogle andre geografiske forskelle i Grønland, som man skal tage hensyn til, når det kommer til afhøringer osv.
Men vi skal sikre, at sagsbehandlingstiderne er ens med dem i resten af rigsfællesskabet.
Så håber jeg også, at regeringen vil lytte til de gode forslag, der kom fra IA, fra Aaja Chemnitz Larsen – selv om det ikke er direkte relateret til det her lovforslag – om flere bygdefogeder og øget tilstedeværelse i nogle af de mindre bygder udeomkring i Grønland.
For det er et af de områder, som jeg ved er vigtigt for Grønland.
Så med de ord vil jeg sige tak for et godt lovforslag, ikke mindst fordi det kommer fra os.
Og vi støtter det helhjertet.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-11-01:
Tak for ordet.
Lovforslaget, L 11, om ændring af retsplejelov for Grønland har jo til formål at styrke kvaliteten af justitsområdet i Grønland.
Lovforslagets hovedpunkt er bl.a. at give en mere fleksibel adgang til lydoptagelser af forklaringer afgivet under retsmøder.
Det synes vi fra Siumut er godt.
Det er også vigtigt for Siumut i Folketinget at pointere, at man som den, der giver forklaringerne, ligesom det er tilfældet nu, stadig skal have mulighed for at give en yderligere forklaring på, hvad man mente, hvis der var noget, der kunne misforstås.
Derudover er der i lovforslaget også foretaget en revision af reglerne om legemsundersøgelse.
Det betyder i dette tilfælde, at man under en efterforskning kan udtage dna-prøver fra sigtede personer for senere identifikation.
Normering af Retten i Grønland sikrer også, at der udnævnes en yderligere dommer ved Retten i Grønland, lige nu er der kun én, og en ekstra dommer sikrer i endnu højere grad, at det er muligt at fokusere på en kortere sagsbehandlingstid.
Desuden angår forslaget sammensætningen af råd og nævn, som nu bliver revideret, således at opgavevaretagelsen også bliver styrket, idet Kanukoka, De Grønlandske Kommuners Landsforening, blev nedlagt sidste år.
Dette lovforslag er med til at styrke retsplejeloven i Grønland, hvilket der er et stort behov for; forslaget er med til at hjælpe ofre for seksuelle overgreb; med forslaget kan sagsbehandlingstiden også gøres kortere; og man styrker opgavevaretagelsen ved revideringen
af råd og nævn
Hvis det bliver gjort rigtigt, kan vi i Folketinget sikre, at justitsområdet i Grønland, som er et dansk ansvarsområde, giver Grønland en retsplejelov, hvis standard minder mere om den danske.
Tak skal I have.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-11-01:
Inuit Ataqatigiit glæder sig over de forbedringer, som der bliver taget initiativ til med det her lovforslag, fordi det er med til at styrke justitsområdet i Grønland.
Det er ikke nogen hemmelighed, at justitsområdet i Grønland har behov for en løbende og systematisk opgradering, og det er et fælles arbejde, som vi er i gang med i de her år, men vi er bestemt ikke i mål.
Dele af dette lovforslag er trådt i kraft for henholdsvis 8 og 13 år siden i Danmark, men først nu med dette lovforslag kan det træde i kraft i Grønland
Og derfor er vi også nødt til at spørge os selv, hvad årsagen er til, at rettighederne i Grønland først træder i kraft så mange år efter.
Og kan vi her i Folketinget være med til at ændre det, mener vi også, at det er noget, der er vigtigt at gøre, fordi vi alternativt er med til at holde samfundsudviklingen i Grønland tilbage.
Derfor støtter vi også anbefalingen fra Institut for Menneskerettigheder om at gennemføre rigslovgivning hurtigst muligt, og vi mener fra Inuit Ataqatigiits side, at der er behov for en systematisk gennemgang af justitsområdet, f.eks. i en justitskommission, som forholder sig til forældet lovgivning i Grønland, og som også ser på procedurer for effektiv politisk behandling af lovforslag, så der ikke går de her mange, mange år, før de også træder i kraft i Grønland.
Vi støtter alle de forbedringer, som slår ned på seksuelle overgreb på børn, og vi glæder os over, at lovforslaget styrker Killiliisa, naalakkersuisuts strategi for bekæmpelse af seksuelle overgreb.
Vi finder også, at tiltagene i forhold til lydoptagelse, dna-prøver og udnævnelse af en ekstra dommer ved retten i Grønland alt sammen er med til at sikre en mere effektiv sagsbehandling i retterne, hvilket vi har efterlyst.
Da lovforslaget blev fremsat første gang, var bl.a. det tekniske udstyr til lydoptagelse ikke på plads, og vi opfordrer til, at midler og udstyr selvfølgelig skal være på plads, når loven træder i kraft.
Vi støtter også udpegningen af en repræsentant fra det offentlige til Det Grønlandske Kriminalpræventive Råd, og vi mener, at det også bør ske i forhold til Rådet for Grønlands Retsvæsen.
Til sidst støtter vi anbefalingen om en fast plads til landsforsvareren i både Det Grønlandske Kriminalpræventive Råd og Rådet for Grønlands Retsvæsen, da vi mener, at viden fra dette nye embede er med til at styrke arbejdet.
Endelig vil vi gerne pege på, at der bør afsættes både tid og flere penge til forebyggelse af personfarlig kriminalitet i Grønland.
Sluttelig er det sådan, at Grønlands meget spredte beboelse jo også gør, at det nogle gange er svært at få et lovforslag ført ud i livet, fordi vi bor så spredt, som vi nu engang gør.
Derfor kan man sige, at forbedringer i dette nye lovforslag skal komme både byer og bygder til gavn efter vores mening.
Og derfor vil vi også gentage vores opfordring til, at politiet bør være til stede overalt, så man kan sikre os imod den her lovløshed.
Det gælder særlig ude i bygderne, og vi vil påpege, at alle bygder bør have mindst en kommunefoged.
Med disse ord støtter vi lovforslaget.
Mange tak.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-11-01:
Også i Liberal Alliance støtter vi det her lovforslag, som er en genfremsættelse fra vores egen regeringstid, men ikke desto mindre viser det her lovforslag også, at der indimellem er nogle grundlæggende dilemmaer.
På den ene side har vi selvfølgelig hensynet til det enkelte menneske, altså beskyttelsen af helt grundlæggende frihedsrettigheder, også med retssikkerhed, og på den anden side skal vi beskytte borgerne mod overgreb, og vi har ligesom et fællesskab og et samfund, hvor det giver mening at indskrænke den personlige frihed, hvis det er for at forhindre et større overgreb på andres frihed.
Og her er vi lidt i en dilemmafyldt situation, hvor jeg tænker, at det skal vi ikke lukke øjnene for.
For der er nogle ting her, som er ret vidtgående, eksempelvis for tid og evighed at forbyde bestemte mennesker at opholde sig bestemte steder, eller at politiet skal have adgang til borgeres private ejendom og hjem uden nogen retskendelse.
Derfor er det vigtigt, at vi husker at have en balance i tingene og noget proportionalitet.
Jeg kan se på høringssvarene, at Justitia har fremhævet særlig tre ting.
Det første er et forslag om, at man skal overveje at tidsbegrænse opholdsforbuddet.
Det andet er i forhold til den her tilsynsordning, hvor politiet kan gå ind i de dømtes hjem, nemlig at der opsættes nogle klare retlige rammer for tilsynet, herunder også, at vi i Folketinget kan monitorere omfanget og intensiteten af politiets tilsyn.
Det tredje er, at den her videregivelse af oplysninger til private skal man overveje at begrænse eller at lade udgå.
Og jeg synes egentlig, det er tre sådan rimelige indsigelser og input fra Justitia, som vi bør drøfte i det videre udvalgsarbejde.
Men samlet set støtter vi det her lovforslag.
Peter Skaarup (DF), 2019-11-01:
Tak til ordføreren, fru Rosa Lund, for talen.
Der er måske ikke så meget enighed omkring synspunkterne mellem Dansk Folkeparti og Enhedslisten.
Men et enkelt spørgsmål lyder: Hvordan har Enhedslisten tænkt sig at gebærde sig i forhold til den her slags forslag, der jo kommer fra regeringen, men er en genfremsættelse af den tidligere regerings forslag, og som jo koster penge?
Altså, det er dyrere at have folk i fængsel, end det er at sætte dem i gang med samfundstjeneste.
Jeg spørger, fordi der i øjeblikket er finanslovsforhandlinger, og Enhedslisten er vel kandidat til at skulle lægge stemmer til finansloven, så jeg skal bare lige forstå det: Vil Enhedslisten støtte det her forslag?
Nej, det vil man ikke.
Vil man støtte finansloven?
Ja, det vil man måske med nogle indrømmelser af forskellig art.
Men når nu det her koster flere penge, hvordan har man så tænkt sig at gebærde sig der?
Rosa Lund (EL), 2019-11-01:
Men grundlaget var jo også, hr. Jeppe Bruus, at der skulle ligge et større skøn hos dommerne.
Det er så det, man indskrænker nu, og det er det, vi i Enhedslisten er modstandere af.
På den måde kan man godt sige, at vi i Enhedslisten og Socialdemokratiet var enige i 2015 om spørgsmålet om brug af samfundstjeneste, og det ville jeg da ønske vi også var i dag.
Og jeg ville da ønske, at hr. Jeppe Bruus' parti som minimum bakkede op om, at den nuværende ordning skulle evalueres, inden man lavede ændringer i den.
Det synes jeg kun ville være fornuftigt.
Jeppe Bruus (S), 2019-11-01:
Det sidste kan vi så tage i andre sammenhænge.
Hvis vi forholder os til lovforslaget her, er jeg da glad for, at Enhedslisten anerkender, at det, der var hele grundlaget for den her øvelse, var en fælles ambition om, at vi skulle bruge den sanktion med samfundstjeneste i flere sager omkring simpel vold.
Så kan vi være uenige om, at der på toppen af det var nogle sager, som vi oplever som urimelige, og hvor vi derfor vil indskrænke den brug, men hele grundlaget var vi sådan set fælles om.
Det synes jeg bare skal med, når man nu også hører indlægget fra fru Rosa Lund.
Rosa Lund (EL), 2019-11-01:
Tak til hr. Peter Skaarup for spørgsmålet.
Nu ville det på en eller anden måde være en lidt dårlig forhandlingsstrategi fra Enhedslistens side, tænker jeg, hvis jeg stod her og udbredte, hvad vi tager med til finanslovsforhandlingerne.
Men jeg vil da sige til hr. Peter Skaarup, at vi stærkt regner med, at vi er kandidater til at lave en finanslov sammen med regeringen, men at vi selvfølgelig ikke kommer til at finansiere ting, som vi ikke selv har lavet aftaler om.
Jeppe Bruus (S), 2019-11-01:
Når man nu lytter til Enhedslistens ordfører, hører man ord som det sorte retsflertal osv.
Kan vi ikke være enige om, at vi i 2015 udvidede brugen af samfundstjeneste, så der var flere, der blev idømt en sanktion med samfundstjeneste, og at vi nu justerer den lovgivning?
Det vil sige, at hele grundlaget for den her øvelse jo faktisk var, at vi ville bruge samfundstjeneste som en sanktion i flere tilfælde.
Så har der været nogle enkelte sager, som har vist sig at være uhensigtsmæssige, og som var imod det, der var intentionen i 2015.
Jeg må sige, at jeg er lidt overrasket over den kortslutning, der går, fra at vi faktisk har et udgangspunkt, hvor vi bruger mere samfundstjeneste, til at det nu er et sort flertal.
I min verden er det egentlig sådan en justering af noget, der var – tænker jeg også af Enhedslisten – bakket op om tilbage i 2014 og 2015.
Rosa Lund (EL), 2019-11-01:
Tak for det.
Danmark har fået en ny regering, og det er jo på mange måder dejligt.
Vi har så tilsyneladende ikke fået en ny retspolitik, og det kan jeg jo kun stå her og være en lille smule ked af.
Det fremgår i hvert fald sådan, når man ser den nye regerings fremsættelse af den tidligere regerings forslag om at begrænse brugen af samfundstjeneste, som er det lovforslag, vi behandler i dag.
I Enhedslisten har vi heller ikke fået en ny retspolitik, så vores argumenter imod det her lovforslag er de samme som dem, min partifælle hr. Øjvind Vilsholm fremførte, da Folketinget 5. marts i år behandlede det lovforslag, som den daværende konservative justitsminister, hr. Søren Pape Poulsen, havde fremsat.
For det første er udgangspunktet allerede i dag ubetinget fængsel ved grov vold, og domstolene lægger allerede i dag ved valget mellem fængsel og samfundstjeneste vægt på, om der er tale om gentagen vold, om offeret er særlig værgeløst, og om offeret har lidt betydelig skade, altså præcis samme forhold, der allerede i dag peger i retning af ubetinget fængsel.
For det andet er det her lovforslag endnu et eksempel på, at det sorte retspolitiske flertal, som der jo øjensynligt er her i Folketinget, vil binde domstolene på hænder og fødder og detailregulere domspraksis, hvilket også bliver bemærket i de kritiske høringssvar, som tidligere ordførere her på talerstolen har nævnt, bl.a. fra Dommerforeningen.
I Enhedslisten ønsker vi, at Folketinget lægger de overordnede rammer, men overlader et betydeligt spillerum til individuelle hensyn og konkrete afvejninger til vores ganske udmærkede retssystem og domstole.
For det tredje mener vi ikke, at lovgiveres såkaldte hensyn til den generelle retsfølelse, der omtales i bemærkningerne til lovforslaget, skal stå i vejen for fornuftige, individuelle og konkrete afgørelser fra de domstole, der afgør sagerne.
Retsfølelsen betyder selvfølgelig noget, når vi laver lovgivning.
Retsfølelsen betyder selvfølgelig også noget, når domstolene giver en straf og laver strafudmåling.
Men det, der også betyder noget, og det, der bør betyde noget, er retsfornuften, altså hvordan vi straffer fornuftigt.
Hvordan straffer vi, så vi forhindrer yderligere kriminalitet?
For ud over at formålet med straf er at gøre noget for retsfølelsen, er formålet med straf jo også at forhindre kriminalitet.
Derfor er vi nødt til at kigge på, om de strafferammer, vi så sætter, er med til at forhindre ny kriminalitet.
Så lige et slag for retsfornuften her.
For det fjerde er ubetinget fængsel meget dyrere end samfundstjeneste, altså meget dyrere.
For det femte er situationen stadig den, som det er påpeget i Advokatrådets høringssvar, at den seneste lovændring fra 2015 endnu ikke er evalueret, og at man tilsyneladende ikke fra den nye regerings side har tænkt sig at bede om en udtalelse fra Straffelovrådet om de her ændringer.
I stedet har man genfremsat den konservative justitsministers lovforslag, og det synes vi selvsagt i Enhedslisten er rigtig, rigtig ærgerligt.
Ligesom vi ikke kunne støtte det her lovforslag i marts, kan vi heller ikke støtte det i dag.
Balder Mørk Andersen (SF), 2019-11-01:
Jeg skal i dag fremføre SF's ordførers bemærkninger til lovforslaget, idet Karina Lorentzen Dehnhardt ikke er i stand til at være i salen.
Jeg vil starte med at sige, at vi ikke støtter lovforslaget.
Formålet med lovforslaget er at begrænse brugen af betinget dom med vilkår om samfundstjeneste i sager, hvor tiltalte tidligere er dømt for vold eller anden lignende personfarlig kriminalitet, i sager, hvor volden er udøvet over for et særligt værgeløst offer, og i sager, hvor den forurettede er påført ikke ubetydelige skader.
Det helt klare udgangspunkt i lovforslaget er, at det skal afgøres med ubetinget fængsel og ikke samfundstjeneste.
Det heldige er, at det ifølge Dommerforeningen og også Dommerfuldmægtigforeningen er den altovervejende hovedregel allerede.
Det er vi også enige i.
Men i retspolitik er det svært at tage højde for variationen i sagerne.
Der vil altid være den ene helt særlige sag, hvor alle kan se, at samfundstjeneste kunne være en god idé.
Derfor mener vi, at der skal være en mulighed for et skøn for dommerne i disse sager.
Dommerforeningen og Dommerfuldmægtigforeningen siger da også, at meget detaljerede anvisninger for valget mellem ubetinget og betinget straf vil føre til utilsigtede resultater i praksis.
Ministeren vil måske også sige, at der stadig er mulighed for et skøn, men hvad skal vi så med lovforslaget, hvis det ikke handler om at indskrænke det skøn?
Samfundstjeneste bliver i øvrigt tit forvekslet med blødsødenhed eller ingen straf.
Det er ikke tilfældet.
Med andre ord vil de gerne have, at vi gør noget med gerningsmanden, som virker, og som sikrer, at vi undgår det næste offer.
Det er der, samfundstjeneste har sin styrke, for der er klart mindre tilbagefald, end når vi bruger fængsel.
Vi er derfor enige i Det Kriminalpræventive Råds betænkeligheder, i forhold til at vi ikke skal begrænse anvendelsesområdet yderligere.
Rosa Lund (EL), 2019-11-01:
Det er fuldstændig korrekt, at vi i Enhedslisten støttede udvidelsen af brugen af samfundstjeneste i 2015, og det er jo lige præcis derfor, hr. Jeppe Bruus, at vi er rigtig kede af, at man nu indskrænker det.
Jeg synes, det er rigtig, rigtig ærgerligt, at man ikke engang har tænkt sig at evaluere den ordning og den udvidelse, der blev lavet i 2015, men at man så nu behandler det her lovforslag om at indskrænke den, uden at man har haft Straffelovrådet til at kigge på det, uden at man har lavet en evaluering af den ordning, der var fra 2015.
I forhold til det sorte retspolitiske flertal har vi jo desværre i Enhedslisten bare oplevet, at der i hr. Jeppe Bruus' parti over de sidste 4 år er sket det, som jeg vil kalde et højreskred på retspolitikken, og jeg håber da, at vi så de næste 4 år ser et venstreskred.