runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2021-05-17:
Jamen først vil jeg da gerne i storsindets navn også takke forslagsstillerne for forslaget, hvis jeg ikke fik gjort det.
Det var i så fald en fejl, så når ordføreren takker for talen, takker jeg tilbage for lejligheden til at have debatten her i dag.
Så må jeg sige i forhold til den her italesættelse fra Venstres side af, at der skulle være et eller andet ønske fra regeringens side om at træde det frie valg ned – og det kunne være interessant at få uddybet, hvor man ser det henne – at der allerede i dag er regler for vejledning af borgere om fritvalgsordningen.
Der er da også både en del borgere, der benytter sig af det, og en del borgere, der ikke benytter sig af det, og både blandt dem, der benytter sig af det, og dem, der ikke benytter sig af det, er der glæde over, at det frie valg findes.
Men det frie valg er jo ikke svaret på alle de problemer, vi står med, med manglende værdighed i vores ældrepleje, manglende rum til at tage hensyn til den enkelte ældre i hverdagen, til, at 2 dage ikke er ens og at man skal have en ordentlig og værdig hjælp.
Derfor er det jo et meget snævert forslag, som Venstre har fremsat til behandling her i dag.
Jane Heitmann (V), 2021-05-17:
Jeg er da fuldstændig enig i, at frit valg ikke er svaret på alt, men det er en del af svaret.
Og der må man jo sige, at det er begrænset, hvad der er kommet fra regeringen, måske lige ud over velfærdsaftalerne – apropos at ministeren nu efterlyser et svar på, hvor vi ser den vil begrænse det frie valg.
For med velfærdsaftalerne lægger man jo faktisk op til, at kommunerne kan begrænse det frie valg for vores ældre.
Men ministeren svarede jo sådan set ikke på det spørgsmål, jeg stillede, nemlig om ministeren ikke synes, det er problematisk, at 67 pct. af beboerne på plejehjem og hjemmehjælpsmodtagerne faktisk slet ikke er klar over, at de har et frit valg.
Er det ikke problematisk, at så få ved så lidt?
Astrid Krag (S), 2021-05-17:
Først vil jeg sige i forhold til velfærdsaftalerne – det, der også er blevet kaldt frihedskommunerne – at det altså er trist, synes jeg, at Venstre heller ikke har bakket op om det fremsatte forslag.
Det kan man jo ærgre sig og undre sig over.
Det, vi giver kommunerne mulighed for, kunne jo lige så vel føre til, at det var private leverandører, der overtog mere.
Altså, hvis det frie valg af leverandør er svaret på vores problemer i ældreplejen, burde Venstre vel tro på, at man i en eller flere kommuner ville gribe til det.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-17:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens svar på, hvordan de ældre medborgere har mærket et øget serviceniveau, altså øgede kvalitetsstandarder.
I Dansk Folkeparti kæmpede vi jo bl.a. for klippekortordningen, hvor vi efterfølgende har kunnet se, at flere kommuner har sparet det væk.
I forhold til velfærdsaftalerne – og nu kan ministeren så sige, at jeg har stillet for mange spørgsmål, så ministeren ikke kan nå at svare – kan ministeren så bekræfte, at man faktisk fratager de ældre nogle af de rettigheder, de har i dag?
Netop retten til selv at udpege en hjælper, retten til frit at vælge leverandør af praktisk hjælp eller madservice, retten til genoptræning og retten til aflastning eller afløsning af pårørende er jo nogle af de ting, som kommunerne kan undlade at leve op til i dag i forhold til serviceloven, hvis de er en del af den her velfærdsaftale.
Kan ministeren bekræfte det?
Astrid Krag (S), 2021-05-17:
Tak for det.
Så lad mig starte fra en ende af for at se, om jeg kan nå at svare på alle tingene.
Vi har fra dag et fra den her regerings side insisteret på, at pengene, når der kommer flere ældre derude, også skal følge med.
Det er et grundlæggende princip, og det mener vi er så vigtigt, at vi også vil lovfæste det her i Folketingssalen.
Det gjorde man jo ikke i den regering, som Dansk Folkeparti holdt ved magten, og det er bekymrende for de ældre.
Vi har derudover lagt penge oveni til ældreområdet i de finanslove, vi har lavet efterfølgende.
I forhold til velfærdsaftalerne har vi jo fastholdt de mest nødvendige hegnspæle, og en af de hegnspæle er, at de ældre fortsat skal have den hjælp, de har behov for.
Men vi løsner tøjlerne, i forhold til at det skulle være os her på Christiansborg, der ved bedst, hvilken form den hjælp skal have.
Derfor glæder jeg mig helt utrolig meget til at se, hvad det bliver for nogle løsninger, man finder på til gavn for de ældre og deres pårørende i de kommuner, som har fået den her frihed.
Og med den frihed er der jo altså også et ansvar, der forpligter.
Der skal være mere nærhed, og der skal være mere kvalitet i plejen til de ældre, og det bliver utrolig spændende at se, hvordan de lander det.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-17:
Altså, i Dansk Folkeparti har vi også kæmpet for de ældre i mange år, og vi har også kæmpet for at få sat ekstra midler af.
Men så spurgte jeg også om, hvordan det har løftet ældreområdet i kommunerne, hvordan det har løftet servicen, og hvordan hjælpen er blevet bedre.
Er hjælpen blevet ringere, eller er det status quo?
For det handler jo også om, at når man giver nogle penge og laver lovgivning, skal man også følge op på, om det fungerer og er godt nok, og om det øger servicen.
Altså, ministeren kan jo kigge på et svar, ministeren har givet ordføreren.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-17:
Jeg er ikke særlig bekymret for det.
Vi skal huske på, at serviceloven, som vi jo alle sammen kender herinde, i dag også er forvaltningsretligt reguleret på en måde, så man kunne betegne dens bestemmelser som vage og elastiske.
Der står »kan« i de fleste af bestemmelserne, og det er jo, fordi det ofte vil være en individuel og konkret vurdering, så det er den forvaltningsretlige tilgang, der ofte er på det socialretlige område.
Marie Bjerre (V), 2021-05-17:
Tak for den uddybning.
Vil det betyde, at jeg skal forstå det på den måde, at ordføreren er uenig i de ulemper, der bliver fremsat af Menneskerettighedsudvalget, altså at det simpelt hen ikke er et problem, at bestemmelserne er for vage, og at man forskyder magten, fordi ordføreren siger, at vi alligevel vil få en debat herinde?
Så kan ordføreren svare ja eller nej til, om man er uenig i det, som Menneskerettighedsudvalget trods alt siger der er af ulemper?
Britt Bager (KF), 2021-05-17:
Den diskussion, som Radikale Venstre rejser her i dag om inkorporering af FN’s handicapkonvention, er vigtig.
Som forslagsstillerne også nævner i bemærkningerne, har Danmark heldigvis ratificeret konventionen, og dermed har vi altså en forpligtelse til at indrette national lovgivning, så den arbejder mod målet inden for rammen af handicapkonventionen.
Jeg tror ikke på, at der er to meninger i salen her i dag om, at borgere med et handicap fortjener et liv, hvor de naturligvis får de bedste betingelser for at leve så normalt som overhovedet muligt.
Og derfor er jeg glad for, at vi har rammen og konventionen, for et ordentligt for mennesker med et handicap vægter vi meget højt fra Konservatives side.
Netop derfor skal vi være opmærksomme, når vi oplever noget, som vi ikke kan være bekendt over for mennesker, der har et handicap, f.eks. manglende retssikkerhed.
Vi ser desværre ofte, at der er alt for lange sagsbehandlingstider i kommunerne, f.eks. i forhold til helt basale hjælpemidler.
Det er noget, vi skal have gjort noget ved, for i et velfærdssamfund som det danske må vi kunne forvente mere og sikre de bedste rammer for et godt liv.
Med vores ratificering af handicapkonventionen forpligtede vi os til at arbejde inden for rammerne af konventionen.
Sammenholdt med de meget vage og meget brede formuleringer i konventionen tror jeg ikke på, at en inkorporering i dansk ret vil betyde noget for den politik, der bliver ført på området.
Og jeg er bange for, at det føret meget bureaukrati med sig.
Og så er jeg også bekymret i forhold til forskydningen af kompetence fra den lovgivende magt og til domstolene.
Derfor kan vi samlet set ikke støtte forslaget fra Radikale Venstre, men jeg vil meget gerne takke ordførerne for en god drøftelse.
Det er godt, at vi alle sammen kan blive mindet om, at mennesker med et handicap skal sikres de bedste vilkår i Danmark, og at vi hele tiden skal forsøge at gøre det bedre.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-17:
Danmark har bestemt ikke brug for at inkorporere flere konventioner i dansk lov – snarere tværtimod.
Handicapkonventionen er allerede ratificeret, men alligevel er det et langt sejt træk at få selv den mest basale retssikkerhed på handicapområdet.
I dag svigter vi faktisk som samfund alle de mennesker med handicap, som ikke kan hjælpes, og som kæmper bravt, men som møder muren af kassetænkning og skrankepaveri ude i kommunerne.
Handicapområdet kom ind under kommunerne i 2007 i forbindelse med kommunalreformen – det var en fejl.
Kommunerne magter ganske enkelt ikke opgaven, og mennesker med handicap og deres familier bliver taberne.
Der skal gøres noget; systemet skal brækkes ned, og noget nyt skal bygges op.
Jeg og Nye Borgerlige ønsker at give alle mennesker med handicap en ensartet behandling.
De vilkår, som gælder for støtte og hjælp, skal være de samme for det enkelte menneske med handicap, uanset om man bor i Gedser eller Skagen.
Problemet med den manglende retssikkerhed på handicapområdet kan løses med politisk vilje.
Den vilje er der desværre ikke blandt flertallet af Folketingets partier i dag.
Jeg er desuden ret sikker på, at det vil have påvirkning på tildelingen af statsborgerskaber, hvis man inkorporerer handicapkonventionen, og det ønsker vi ikke.
I Danmark er det det danske Folketing, der skal lave lovgivningen.
Der er masser at gøre på handicapområdet, og det vil vi gerne i Nye Borgerlige.
Men at inkorporere endnu en konvention er bestemt ikke svaret.
Tak for ordet.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-17:
Tak for det.
Jeg er også ofte bekymret i forhold til De Radikale.
Når nu vi snakker om retssikkerhed og forslag her i Folketingssalen, kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren om, hvor mange forslag Radikale Venstre har fremsat her i Folketingssalen for at forbedre retssikkerheden.
Nu nævnte jeg svømmepigesagen tidligere, hvor vi i Dansk Folkeparti havde fremsat et beslutningsforslag om netop at pålægge regeringen at sørge for, at borgere, der har fået medhold af Ankestyrelsen, skal kunne få kompensation fra den kommune, der har truffet en forkert afgørelse.
Det skulle også medføre offentlighed i forhold til at kunne se det i forhold til kommunerne.
Men det kunne være, at ordføreren ville fortælle, hvordan Radikale Venstre har forholdt sig til det forslag.
Men Radikale Venstre stemte jo imod.
Hver gang vi har diskuteret mange af de her forslag, har Radikale Venstre jo ikke stemt for, når de er kommet i Folketingssalen.
Så kan man jo på hele handicapområdet lande en fælles beretning for netop at sikre, at mennesker med handicap bliver behandlet ordentligt i det system, vi har i dag.
Når nu ordføreren siger det om finansieringen, vil jeg sige, at vi har rejst finansiering ad flere omgange, men lad det nu ligge.
Men i det forslag, som Radikale Venstre har fremsat, står der i sidste spalte: »Konsekvensen af forslaget vil være en tydeliggørelse af eksisterende regler, som mennesker med handicap kan påberåbe sig.
På den baggrund vurderes de økonomiske konsekvenser at være begrænsede.«
Det er jo noget af det, ordføreren skriver i det beslutningsforslag, man har fremsat, og som vi behandler i dag.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-17:
Ja, det er fuldstændig rigtigt.
Vi skriver i beslutningsforslaget her, at det er vurderingen, at flere ville kunne påberåbe sig de rettigheder, der gælder i handicapkonventionen, når de bliver tydeliggjort i dansk lovgivning.
Det er også det, Inkorporeringsudvalget skriver i deres betænkning fra 2014, og det er sådan set noget, de alle sammen skriver.
Så er der et flertal, der anbefaler, at man rent faktisk også inkorporerer det, men alle siger, at det vil give en tydeliggørelse, og at det vil føre til, at flere kan påberåbe sig de rettigheder ved de retsanvendende myndigheder.
Marie Bjerre (V), 2021-05-17:
Det er svært at være uenig med ordføreren i alle de positive elementer, der ville være ved at inkorporere handicapkonventionen.
Men jeg bliver nysgerrig på at høre, om ordføreren ikke kan se nogle af de ulemper, der er ved at inkorporere konventionen.
Ordføreren er lidt inde på det til sidst i sin tale.
Kan ordføreren ikke se, det er et problem, at mange af bestemmelserne er for vage, og at man derfor vil forskyde magt til domstolene, der jo ikke er underlagt den her demokratiske debat, som vi har herinde?
Kan ordføreren ikke se, at det vil være en ulempe?
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-17:
Hvis man savner noget præcision i nogle af de rettigheder, der gør sig gældende i handicapkonventionen, kan man jo fremhæve det i den folketingsdebat, der så vil være i forbindelse med vedtagelsen af inkorporering af konventionen i dansk lovgivning.
Så kan man jo sige, at der er flere partier, der stiller sig frem og siger: Når vi vurderer retten til uddannelse, betyder det sådan og sådan.
Jeg ved, at spørgeren jo også er jurist, og jeg ved, at det har betydning, hvad der bliver sagt i debatten i sådan en sammenhæng.
Så der kan vi jo lave den udfyldning, der skal til, hvis Venstre gerne vil være med til det.
Det er Radikale Venstre klar til at samarbejde med Venstre om.
Jeg tror, man skal passe på med at gøre det, om man går op i retssikkerhed, til et spørgsmål om, hvem der har flest beslutningsforslag i Folketingssalen, for man kan jo ikke fremsætte forslag i Folketingssalen og så ikke have finansiering for det.
Det er derfor sådan, at når Radikale Venstre foreslår forbedringer af forhold for mennesker med handicap, gør vi det bl.a. i regi af finansloven.
Derfor havde vi bl.a. i vores finanslovsudspil, som Karina Adsbøl måske har læst, et forslag om en undersøgelse af, om man måske skulle have en forvaltningsdomstol.
Det var et blandt flere forslag, vi havde i vores finanslovsudspil.
Jeg synes, det må være på sin plads at sige, at det at gå op i retssikkerhed ikke kun handler om antallet af forslag herinde i Folketingssalen, fordi der indimellem også skal noget finansiering bag, men jeg er glad for det samarbejde, Dansk Folkeparti og Radikale Venstre generelt har, når det kommer til retssikkerhed.
Der synes jeg, vi er meget tæt på hinanden og har et virkelig godt samarbejde, når vi rejser sager, og det vil jeg godt kvittere for.
Jette Gottlieb (EL), 2021-05-17:
Tak for det.
Jeg skal meddele, at vores ordfører på området, hr. Jakob Sølvhøj, ikke kan være til stede, og derfor fremfører jeg hans synspunkter.
Det er efterhånden 12 år siden, Folketinget besluttede at ratificere FN’s handicapkonvention, og Enhedslisten er enig med forslagsstillerne i, at det er på tide at inkorporere handicapkonventionen i dansk ret.
Der var, som det fremgår bemærkningerne til forslaget, ikke enighed i menneskerettighedsudvalget om anbefalingerne vedrørende inkorporering af de syv konventioner, som udvalget undersøgte.
Af de 15 medlemmer af udvalget var de 5 udpeget af den daværende regering, og de undlod at afgive anbefalinger, mens der blandt de resterende ti var et lille flertal, der anbefalede inkorporering af de fleste af konventionerne, herunder handicapkonventionen.
Dette flertal pegede på, at en inkorporering ville styrke borgernes retsbeskyttelse og sende et utvetydigt signal om, at vi i Danmark vil sikre respekt for mennesker med handicaps rettigheder.
I anbefalingen tages der også fat på den bekymring om, at en inkorporering skulle indebære en risiko for, at der skulle ske en magtfordeling mellem den lovgivende magt og domstolene, og at det ville blive forskudt på en måde, så domstolene tillægges en kompetence, der i dag hører hjemme i Folketinget.
Det er imidlertid de seks anbefaleres vurdering, at der ikke eksisterer en reel risiko for en sådan magtforskydning.
Realiteten er jo, at den konkrete udformning af inkorporeringen netop udformes i Folketinget, med alt hvad det indebærer af demokratisk og politisk debat.
Det var beklageligt, at betænkningen tilbage i 2014 ikke førte til en inkorporering af konventionen.
Det er ærgerligt, at vi på dette område har ladt lande som Frankrig og Tyskland være foregangslande, og vi synes ikke, at man skal vente længere.
Astrid Krag (S), 2021-05-17:
Tak for det.
Dansk Folkeparti har kæmpet for de ældre i mange år, siger Dansk Folkepartis ordfører.
Jeg kan jo sagtens genkende, at de ældre har fyldt meget for Dansk Folkeparti, men det fyldte jo ikke så meget, at man lykkedes fra Dansk Folkepartis side med at holde den tidligere regering op på, at når der kommer flere ældre i kommunerne, skal pengene følge med.
Altså, i den tidligere regering var der partier, der ville have nulvækst i kommunerne; der var partier, der ville have minusvækst i kommunerne.
Derfor vil jeg bare sige, at det er fuldstændig afgørende, at vi både har lavet økonomiaftaler, hvor pengene følger med det stigende antal ældre, vi har lagt midler oveni med finanslovene, og vi har sikret med en udligningsreform, at der flyttes 1,4 mia. kr. hvert år fra de kommuner, der er økonomisk bedst stillet, ud til de kommuner, der har det sværest, bl.a. når det kommer til at drive ældrepleje.
Birgitte Vind (S), 2021-05-17:
Tak for det.
Jeg må lige først sige, at jeg undrer mig en lille smule over, at Venstre vil foreslå at bruge 50 mio. kr. på et forsøg til noget, som kommunerne allerede er forpligtede til.
Det gør kommunerne allerede i dag, f.eks. på kommunens hjemmeside, mundtligt eller ved udlevering af en folder.
Det er sådan set et krav, der allerede findes i dag.
I Socialdemokratiet ønsker vi altså ikke at skabe flere forpligtelser og mere bureaukrati ude i kommunerne ved at lave yderligere regler eller ordninger om oplysning og vejledning, og selv om der kun er tale om et forsøg med dette forslag, forventer vi jo ikke ligefrem, at forsøget vil lede til brugbare erfaringer, som vi nødvendigvis kan arbejde videre med.
I Socialdemokratiet ønsker vi selvfølgelig mere værdighed i ældreplejen, og vi ønsker, at det fremadrettet skal være muligt, at de ansatte sammen med den enkelte borger i langt højere grad, end det er tilfældet i dag, kan tilrettelægge plejen og hjælpen ud fra den enkeltes behov, og det er overhovedet ikke afgørende, om det er offentlige eller private leverandører, som leverer plejen, men om plejen er tilrettelagt ud fra borgerens behov.
Jeg vil bare lige sige, at lige nu syder og bobler det altså ude i kommunerne for at kvæle unødvendig styring og bureaukrati, og alle vil så gerne det her til livs, så der bliver mere tid til nærvær.
Regeringen har også igangsat arbejde med velfærdsaftalen, som ministeren lige var inde på, så det vil jeg ikke bruge så meget af min taletid på.
Her er målet jo at frisætte ledelse, give større fagligt råderum og give plads til tæt dialog mellem borgere og pårørende og medarbejdere om, hvordan hjælpen tilrettelægges og afvikles i hverdagene.
Endelig skal vi også lige gøre opmærksom på, at med kommuneaftalen for 2021 fremgår det rent faktisk, at regeringen og KL er enige om, at den nuværende styring og regulering på flere velfærdsområder er blevet alt for kompleks og har for stort et fokus på, hvordan vi leverer velfærden, frem for hvilken velfærd vi leverer.
Så til Venstre vil vi sige nej tak til at bruge 50 mio. kr. på en opgave, som kommunerne allerede skal løfte.
Borgerne har i dag mulighed for at vælge frit og muligheden for at få de nødvendige informationer fra kommunerne om, hvilke valg de kan tage.
For os er det vigtigt, at vi bruger pengene på mere velfærd, frem for hvem der leverer velfærden.
Så vi kan ikke stemme for forslaget.
Jeg skulle hilse fra Enhedslisten og sige, at det kan de heller ikke.
Tak for ordet.
Jane Heitmann (V), 2021-05-17:
Tusind tak, Dansk Folkeparti, for den fine modtagelse af beslutningsforslaget her.
Det glæder mig virkelig, at vi her også kan arbejde sammen om at finde en form, hvorunder ældrevejledere kan fungere, og også at høre Dansk Folkepartis syn på, at der er brug for, at vi får strammet op, så flere ved, at vi reelt har et frit valg.
Så vil jeg blot kvittere og sige, at jeg sådan set er enig med Dansk Folkeparti, i forhold til at vi har brug for måske at vide lidt mere om den kommunale praksis derude.
Der kunne vi jo gøre fælles front under udvalgsbehandlingen.
Så jeg vil bare kvittere for, at Dansk Folkeparti nævner, at der formentlig er en noget uensartet praksis derude, så tak for det.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-17:
Jamen selv tak og tak for kvitteringen.
I Dansk Folkeparti er vi i hvert fald helt med på, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at sikre vores ældre medborgere og også pårørende.
Så jeg håber da også, at vi på en eller anden måde kan gøre noget, om ikke andet lande en fælles beretning.
Jeg ved ikke, om vi kan skabe et flertal – det ser sort ud i øjeblikket, men vi kan jo håbe.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-05-17:
Tak for det, og tak til Venstre for at fremsætte forslaget, om ikke andet for, at vi igen får en debat om værdig ældrepleje.
Fordelen ved at blive ældre er, at man kan huske længere tilbage, for rettelig har Venstre været optaget af privatisering af ældrepleje og sundhed længe før den tid.
Det blev ikke rigtig nogen succes ude i kommunerne, men Venstre gav ikke op.
Troen på, at borgerne, hvis de selv skulle bestemme, ville vælge private leverandører, blev grundlaget for fritvalgsordningen, som trådte i kraft i 2003.
Men borgerne valgte ikke de private leverandører, som kommunen nu var forpligtet til at have aftaler med.
Heller ikke en tvungen offensiv, hvor offentligt ansatte i ældreplejen blev tvunget til at cykle rundt med reklamer til ældre for de private leverandører, havde nogen virkning.
Det var angiveligt også baggrunden for, at kommunerne fik muligheden for at vælge udbudsmodellen i stedet for godkendelsesmodellen.
Det fik i det mindste nogle kommuner til at opfordre borgere, som alene havde behov for praktisk hjælp, til at vælge en privat leverandør, men altså stadig uden stor effekt.
Venstre mener så, at det nu er nødvendigt at ansætte flere konsulenter i det offentlige til at udbrede kendskabet til det frie valg.
Man kunne måske også snart drage den konklusion, at det frie valg ikke er en efterspurgt vare blandt de ældre, og at vi måske skulle bruge midlerne til at forbedre normeringer og service for de ældre i stedet for at øge det kommunale bureaukrati og pålægge kommunerne endnu flere retningslinjer og krav.
Det synes jeg der er brug for.
Fakta er nemlig, at standarderne er lige gode – eller lige ringe – uanset om det er offentligt eller privat.
Der er dog forskel.
En hurtig søgning på private plejehjem i Aarhus viser eksempelvis to ting: virkelig ringe information om priserne, men information om tilkøb.
Eksempelvis kan man købe 1 times ekstra hjælp for 360 kr. i timen til ledsagelse til sygehus.
Sender vi virkelig sårbare plejehjemsbeboere alene på sygehuset?
Ja, det gør vi.
I SF kommer vi til at prioritere ressourcer til mere og bedre ældrepleje, ikke til mere bureaukrati og administration, og derfor stemmer SF også imod beslutningsforslaget.
Jane Heitmann (V), 2021-05-17:
SF's ordfører lader forstå, at det frie valg eller muligheden for at vælge frit faktisk ikke er vigtigt for ældre, og det er jeg helt uforstående over for.
Hvis man læser den undersøgelse, som DI har lavet tilbage i 2020, så var det faktisk sådan, at 82 pct. af de adspurgte ældre mente, at det var vigtigt eller meget vigtigt, at man selv kunne vælge f.eks. plejebolig eller plejehjem.
Anerkender SF ikke, at det er et rigtig godt udgangspunkt, at vi har noget at vælge imellem, og at det sådan set ikke er afgørende, om man vælger en privat eller offentlig aktør?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-05-17:
Men i praksis tror jeg bare, at vi også må erkende, at vi på det tidspunkt, hvor vi er visiteret til ældrepleje, er sårbare og svage; det haster med at finde en plejehjemsbolig, og i praksis er den bolig, som man ønsker sig, sjældent ledig.
Det betyder jo i virkeligheden, at langt, langt de fleste ældre, som akut har brug for en plejebolig, må tage den bolig, der nu tilfældigvis er ledig, for vi har altså ikke en række tomgangsboliger, som man kan visitere borgere til efter behov.
Derfor er det vigtigt for mig, at den bolig, som den ældre så bliver tilbudt, er en bolig, hvor vi kan skabe lige præcis det liv og rammerne om lige præcis det liv, som den ældre selv synes er et godt ældreliv.