Peder Hvelplund (EL), 2017-02-03:
Tak for det.
Det her er jo en forespørgsel, der giver os anledning til at diskutere tilstanden i sundhedsvæsenet endnu en gang.
Det er jo godt, at vi i dag har en dag til at gøre det i, for det er virkelig en væsentlig diskussion.
Jeg synes så alligevel, det er en lille smule friskt, når jeg hører forslaget til vedtagelse fra det store flertal af partier, hvori tilstanden i sundhedsvæsenet beskrives som generelt god.
Jeg kan godt nogle gange spekulere lidt på, om det er det samme sundhedsvæsen, vi taler om, og det skal jo ikke forstås sådan, at jeg har et ønske om, eller at vi i Enhedslisten har et ønske om at tale det danske sundhedsvæsen ned; det er blot et spørgsmål om, at vi anerkender, hvordan forholdene er, hvilket også nogle af de tidligere ordførere har været inde på: at der er områder, hvor sundhedsvæsenet virkelig er presset og i den grad udfordret.
Det er jo sådan, at de sundhedsfaglige organisationer forsøger at råbe os op.
Vi hører sygeplejersker sige, at grænsen for nedskæringer i sundhedsvæsenet er nået, altså at man er nået til et punkt, hvor arbejdsmiljøet er nedslidt, og hvor mere end halvdelen af alle sygeplejersker melder, at muligheden for at løse deres kerneopgaver på et fagligt forsvarligt niveau altid eller næsten altid er under pres.
Hverdagen på sygehusene er i dag præget af opsigelser og af sygeplejersker og læger, som må sygemelde sig med stress, og patientsikkerheden er under pres.
Dansk Sygeplejeråd kalder flere steder situationen for etisk uforsvarlig.
Jeg synes, det er vigtigt, når vi hører den her slags meldinger, at sige, at det ikke er udtryk for, at vi har et sundhedsvæsen, der ikke fungerer, men at der er tale om, at det sundhedsfaglige personale på grund af deres høje faglighed gør opmærksom på, at de i den grad er presset på deres faglighed.
I december måned diskuterede vi, hvilket andre også har været inde på,
overlægen på Rigshospitalets fødeafdeling Morten Hedegaards opsigelse
, og der kom det også frem, at svangreomsorgen er præget af, at læger og jordemødre ikke mener, at de kan gøre deres arbejde ordentligt.
Vi har hørt det statistiske budskab om, at der er flere jordemødre og færre fødende –
til gengæld har vi også hørt de implicerede parter gøre rede for, hvordan arbejdsopgaverne er blevet flere og mere komplekse, ligesom vi har hørt ledende læger og jordemødre forklare, at de over en 10-årsperiode ikke har oplevet et år, hvor de ikke skulle spare.
Især synes jeg, det kan være bekymrende, når meldingen fra jordemødrene også er, at flere og flere jordemødre søger væk fra fødeafdelingerne, hvor deres kerneopgaver ligger, fordi de dér simpelt hen er for presset på tid og på deres faglighed.
I forslaget til vedtagelse i dag lægges der også op til, at regionerne skal pålægges krav om kvalitet og effektivitet.
Det stiller vi os en lille smule undrende over for.
Vi finder, at det egentlig er på tide, at Folketinget påtager sig et reelt ansvar for den situation, regionerne også står i i dag.
For regionerne kan ikke blive ved med at løfte opgaven med at skabe et velfungerende sundhedsvæsen, så længe vi herindefra holder dem i en styringsmæssig spændetrøje.
Regionsformændene har selv været ude med en fælles udtalelse om, at de gerne vil af med 2-procentsproduktivitetskravet, fordi det hæmmer dem i at skabe den kvalitet, som vi så gerne vil have for borgerne.
Ønsket i dag kunne derfor være, at vi var med til at lytte til alle de mennesker, der hver dag knokler for at skabe kvalitet og bedre sundhed.
De prøver at fortælle os, at deres hverdag er for travl, og fra FOA over Lægeforeningen til regionerne peger de alle sammen på, at én vej frem er at få fjernet produktivitetskravet.
Det synes vi at vi skylder dem at lytte til, altså når de forsøger at råbe os op.
Og vi håbede derfor, at vi i enighed kunne stå sammen om at fjerne produktivitetskravet, men det er nok set i lyset af den tidligere debat et fromt, men urealistisk ønske.
Men det skal dog ikke afholde os fra på vegne af EL og ALT at fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Folketinget konstaterer, at der er områder, hvor der er geografisk ulighed i sundhed.
Folketinget imødeser derfor statusrapporten om de nationale mål til foråret, som følger tilstanden i sundhedsvæsenet og udviklingen i den geografiske ulighed.
Folketinget konstaterer, at der opleves store udfordringer med travlhed generelt i sundhedsvæsenet, og det vækker bekymring, at de største sundhedsfaglige organisationer på landets hospitaler vurderer, at muligheden for at løse deres kerneopgaver på et fagligt forsvarligt niveau altid eller ofte er under pres.
Folketinget anerkender, at de sundhedsprofessionelle hver dag yder en stor indsats for at skabe kvalitet for borgerne.
Folketinget tager de sundhedsprofessionelles bekymring til efterretning og pålægger regeringen at fjerne 2-pct.-produktivitetskravet uden økonomisk kompensation fra økonomiaftalen for 2018 mellem regeringen og Danske Regioner og at indlede forhandlinger med Danske Regioner samt de sundhedsfaglige organisationer om at udvikle et nyt styringsredskab for sundhedsvæsenet.«