runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2018-10-09:
Med allerstørste fornøjelse vil jeg gerne bruge noget mere taletid på at fortælle om vores socialudspil.
Som det første element lægger vi jo op til, at der skal være familiehuse, og det vil sige, at vi samler hele den tidlige indsats i en enhed.
Det er jordemoder, sundhedsplejerske, familiepædagoger, hjemmepædagoger osv. osv.
Der skal vi jo meget gerne kunne gribe familien, så man aldrig når til en anbringelse.
Det kunne man bruge en halv time på at tale om, det vil jeg undlade.
Men det tror jeg er meget vigtigt i forhold til forebyggelsen.
Det andet element er noget, hvor jeg i virkeligheden har en opfattelse af, at Dansk Folkeparti og vi er meget enige, nemlig familieanbringelser.
Der er rigtig mange, der ville have gavn af det, altså dem, der ligger i en gråzone.
Det er ikke nødvendigvis sådan, at barnet har bedst af at blive anbragt hos nogle andre, men det kan være, at forældrene har rigtig svært ved rent organisatorisk at få tingene til at hænge sammen omkring barnet, men har masser af hjerterum til at have et barn.
Der vil en familieanbringelse være meget bedre.
Der mener jeg og Socialdemokratiet, at vi skal have en selvstændig paragraf for familieanbringelser.
Så når jeg ikke tog det op her, var det, fordi jeg ramte grænsen på de 5 minutters taletid.
Så tak for anledningen til lige at uddybe det.
Mai Mercado (KF), 2018-10-09:
Der er, som jeg hører det, ikke nogen modsætning i det, der bliver sagt fra hr. Jacob Marks side.
Det er vigtigt at sige, at der jo er et særligt forløb, der knytter sig til læringstilbuddet, og det ser jeg egentlig i vid udstrækning kan gå hånd i hånd med de pædagogiske læreplaner.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-10-09:
Jeg tror, at der blandt utrolig mange småbørnsforældre er en stor tillid til, at hvis ens barn har behov for støtte og hjælp, er der dygtige, professionelle medarbejdere til rådighed i kommunerne.
Er ministeren ikke bekymret for, at man risikerer at undergrave den tillid, der er, i hvert fald blandt rigtig mange forældre, når man nu laver en lovgivning, hvor man pludselig ændrer kriterierne for, hvordan man vurderer, om et barn har behov for støtte eller et læringstilbud, og når man pludselig oplever, at vurderingen af det ikke længere afhænger af en faglig vurdering af det enkelte barn, men alene afhænger af, hvilken bopæl barnet har?
Er det ikke nedbrydende i forhold til tilliden til vores offentlige myndigheder på det her område?
Mai Mercado (KF), 2018-10-09:
Nej, det er der på ingen måde noget der tyder på.
Altså, jeg har været på besøg i to daginstitutioner i Vollsmose på to forskellige tidspunkter, og når jeg har spurgt dem, om der er en modstand i dag blandt forældre til 3-årige, som altså bliver pålagt at komme i daginstitution, så er svaret nej.
Det var oplevelsen i de to daginstitutioner, at hvis man først havde sit barn i en daginstitution, gik man helhjertet ind i et samarbejde.
Og vi kan faktisk også se ud af undersøgelser, at lige præcis tosprogede og udsatte er nogle af dem, som efterspørger sparring allerallermest.
Så nej, den bekymring har jeg sådan set ikke.
Lotte Rod (RV), 2018-10-09:
Før jeg gik på barsel, havde vi en lignende debat, nemlig da regeringen ville lave tidligere sprogvurderinger, og dengang sagde Radikale Venstre, at vi syntes, det ville være bedre, hvis man i stedet for satsede på hjemmepædagoger.
Nu mener regeringen også, at det ville være godt med hjemmepædagoger, og det gør mig rigtig glad, men så undrer det mig bare, hvorfor man stadig væk holder fast i det her med tvang.
Hvorfor vil regeringen ikke give hjemmepædagogerne en chance for at se, om ikke de kan opbygge tillid og få forældre til ad frivillighedens vej at sende deres børn i daginstitution?
Mai Mercado (KF), 2018-10-09:
Man har jo i rigtig, rigtig mange kommuner, i al fald i Københavns Kommune, brugt en model, hvor man har haft pædagoger på hjemmebesøg.
Og det kan man jo også sagtens starte med, men det er også vigtigt at sige, at hvis man har nogle forældre, som sådan set ikke ønsker at lade deres børn indskrive, og hvor det ville være bedst for børnene at blive indskrevet, så kan man jo i dag komme med nok så mange hjemmepædagoger, men det ændrer ikke grundlæggende på, at man så bare ikke får nedbrudt parallelsamfund, og det er det, vi vil gøre.
Og vi ved, at daginstitutionerne kan spille en rigtig, rigtig aktiv rolle i at nedbryde parallelsamfund.
Jacob Mark (SF), 2018-10-09:
Man skal forbedre de institutioner, der er i de udsatte boligområder, og det sker også.
Man har allerede sat ind med ekstra sociale normeringer, og jeg vil gerne vædde på, at kommunerne nu også kommer at investere ekstra i de daginstitutioner, der ligger inde i områderne, fordi de bliver underlagt den her lov.
Så vil jeg bare sige om Aarhus.
Der er jo steder i Aarhus, hvor man har bygget nye daginstitutioner, der ligger i områder, som der ligger en klar udviklingsplan for at ændre befolkningssammensætningen i, altså det, der er målet for os, nemlig at sørge for, at folk bor mere blandet.
Det er netop der, hvor vi har sagt, at hvis man gør det, altså hvis man laver sådan en udviklingsplan for at ændre befolkningssammensætningen, kan man godt få dispensation.
Og så skal man jo også huske, at det her jo ligger ude i fremtiden, for man har også en årrække inden da til at ændre på det her.
Ligesom hr. Søren Egge Rasmussen mener jeg, at mange af stederne er nogle dejlige områder.
Mai Mercado (KF), 2018-10-09:
Jamen jeg siger jo ikke, at det ikke virker.
Og jeg bliver meget betaget af al den ros, der kommer flydende op til regeringen – det er jo dejligt.
Men jeg siger jo ikke, at det ikke virker.
Jeg siger bare, at det ikke er nok.
Det vil ikke være tilstrækkeligt, fordi der vil være nogle forældre, som vil sige: I kan komme med alle de hjemmepædagoger, I vil, men vi har ikke lyst til at få indskrevet vores barn i en daginstitution.
Nej, det kan godt være, at I ikke har lyst til det, men derfor kan det stadig væk være rigtig godt og vigtigt for barnet at blive indskrevet for at sikre, at det barn til syvende og sidst får bedre kort på hånden.
Karina Adsbøl (DF), 2018-10-09:
Tak for det, og tak for ordførerens tale.
Ordføreren snakker meget om døgninstitutioner, plejefamilieanbringelser og netværksplejefamilier, men noget, jeg synes ordføreren glemmer i forhold til forebyggelse, er familien.
Det gælder forebyggelse i hjemmet, forebyggelse på familiecentre eller andre steder, hvor man hjælper familien som en enhed.
Derfor bekymrer det mig lidt, at ordføreren slet ikke er inde på det, også set i lyset af at Socialdemokratiet er kommet med et udspil på det her område om netop øget brug af tvangsbortadoptioner og øget brug af, at man skal tvangsanbringe hurtigere.
Så kunne ordføreren ikke fortælle lidt om, hvad Socialdemokratiets holdning er til, at man ligesom kigger på familien og familiecentrene og virkelig investerer i familierne, inden man tyer til så vidtgående indgreb, som det nu er at tvangsanbringe et barn og tvangsbortadoptere et barn?
Lotte Rod (RV), 2018-10-09:
Hvis man virkelig satsede på hjemmepædagoger, som regeringen faktisk også gerne vil være med til, og hvis man virkelig sørgede for, at der var tid til, at man kunne komme hjem i familien, at man kunne hjælpe forældrene med det samme, og at man kunne tage forældrene med hen på besøg i daginstitutionen, sådan at man opbyggede tillid, hvor ved ministeren så fra, at det ikke virker, så man er nødt til at bruge tvang?
Anni Matthiesen (V), 2018-10-09:
Vi må sige, at årsagen til, at vi også har taget det her drastiske værktøj i brug, nemlig nu at bruge tvang, jo er, at vi gennem mange, mange år har kunnet se, at det, der blev gjort, ikke har virket.
Det er et drastisk værktøj at tage op af værktøjskassen, men det gør vi jo, fordi vi med det her lovforslag i bund og grund vil børnene det bedste, og det synes jeg er vigtigt at holde fast i.
Og hvorfor gør vi det så ikke helt generelt?
Det er, fordi vi nu sætter ind der, hvor der er det allerstørste behov.
Og som jeg nævnte tidligere, giver vi også flere midler til de socialt belastede daginstitutioner andre steder ude i landet.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-10-09:
Tak for det.
Først tak til regeringen for faktisk at have ændret på de muligheder for dispensation, i tråd med hvad der er blevet sagt i høringssvarene.
Jeg synes faktisk, at det er på sin plads at rose regeringen for at have lyttet til den del.
Så er der nogle andre dele, man ikke har lyttet så meget til, og som jeg vil spørge ind til.
Det er bl.a. Børnerådet, som skriver, at de er bekymrede for, at det faktisk kan have nogle negative konsekvenser for børnenes hverdag, altså de børn, der bor i de socialt udsatte boligområder, fordi de skal have så lang transport til og fra deres daginstitution.
Hvad tænker ministeren om det?
Er ministeren ikke bekymret for, at det faktisk kan have en ret negativ konsekvens for børnenes hverdag, at de simpelt hen skal bruge så lang tid på transport?
Den anden bekymring, som også står i høringssvarene, er det med, at de ikke får den her stærke tilknytning til deres lokalmiljø, i og med at de skal gå i daginstitution langt væk.
Mai Mercado (KF), 2018-10-09:
Det har jeg glædet mig rigtig meget til at svare på, for der har sådan grundlæggende igennem hele debatten været en opfattelse af, at man som forældre fuldstændig egenhændigt kunne vælge præcis det dagtilbud, man gerne ville, altså at der er et fuldkommen frit valg på dagtilbudsområdet.
Når kommunerne planlægger og har deres pladsanvisning, er der altså en række hensyn, de lægger til grund, som i øvrigt er vidt forskellige i måden, man planlægger på i dag.
Det er eksempelvis geografi, som kan være et hensyn.
Søskende kan være et kriterium.
Socioøkonomiske variabler kan også være et kriterium.
Så allerede i dag er det sådan set muligt at lave sådan en lokal anvisningsregel.
Nu laver vi bare en landsdækkende anvisningsregel, og oven i det giver vi faktisk mulighed for, at hvis man bor uden for et udsat boligområde, får man mulighed for at kunne vælge både inde i det udsatte boligområde og uden for det udsatte boligområde.
Den mulighed har man faktisk ikke haft før.
Dermed kommer man faktisk til at give en bedre mulighed til de forældre, som tidligere måske endda ville være blevet anvist ind i det udsatte boligområde uden at have mulighed for at kunne sige nej og også ville have haft lang transporttid.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-10-09:
Men det gælder jo de forældre, der bor uden for de udsatte boligområder, for dem, der bor inde i dem, har ikke de samme muligheder.
Det er vi enige om.
Men hvis man har tiden til at vente, kan man jo godt vælge tre institutioner, der ligger tæt på der, hvor man bor.
Sådan er det i dag.
Det er der jo ikke for de familier, der bor i de udsatte boligområder i forhold til det her lovforslag.
Så jeg vil bare gerne igen høre ministeren, om ministeren ikke er bekymret for, hvilken betydning det vil have for børnenes hverdag, at de skal gå i institution langt væk.
Mai Mercado (KF), 2018-10-09:
Nu kommer der så en anvisningsregel.
Men det ændrer bare ikke på, at også tidligere har det ikke været sådan, at der nødvendigvis har været et frit valg på dagtilbudsområdet.
Kommunerne har alle dage skullet planlægge, især Københavns Kommune har alle dage skullet planlægge, og der har været rigtig mange forældre, som har syntes, at det har været rigtig, rigtig ærgerligt at skulle have en meget lang transporttid over et meget stort areal, hvor det tog lang tid at komme hen til institutionen, fordi det var der, man fik anvist en plads.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-10-09:
Jeg glæder mig også over, at der er indføjet dispensationsmuligheder.
Jeg vil godt have, om ministeren kunne folde de overvejelser, der har været, lidt ud.
Er det udtryk for en erkendelse af, at man faktisk ikke vil kunne opretholde institutionsdrift i de udsatte boligområder med den aftale, der oprindelig forelå?
Flere kommuner giver også i dag i Jyllands-Posten udtryk for en tilfredshed med dispensationen.
Jeg vil egentlig godt høre, hvor mange institutioner ministeren vurderer vil lukke, nu hvor man fremlægger lovforslaget, som man gør med dispensationsmuligheden.
Ministeriet må have lavet et overslag over, hvor mange institutioner der lukkes med det her forslag, og er det sådan, at der er en form for smertegrænse, hvor man siger, at når vi hertil, vil det være nødvendigt at ændre lovgivningen?
Mai Mercado (KF), 2018-10-09:
Vi kan jo af gode grunde ikke vide, hvordan virkeligheden vil arte sig.
Jeg tror også, at vi skal være helt opmærksomme på, at de institutioner, som vil blive berørt, formentlig i første omgang vil starte med at gøre sig attraktive over for omverdenen, starte med at hente et fornyet kundegrundlag, hvis man må kalde det det, altså sikre, at der simpelt hen er forældre uden for de udsatte boligområder, som tilvælger de institutioner aktivt.
Det kan man gøre på forskellig vis.
Man kan gøre det ved at renovere institutioner, som trænger til en renovering, man kan gøre det ved at investere i personale, man kan gøre det ved at lave udflytterbørnehaver, profilbørnehaver og en række andre ting.
Så der er masser af muligheder, inden man når til en lukning.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2018-10-09:
Tak for det.
Vi ved, at de første år af et barns liv er helt afgørende med hensyn til at give det et godt afsæt i livet.
Desværre er der stadig alt for mange, der ikke får de samme muligheder som andre børn.
10 pct. af alle børn mellem 1 og 2 år bliver passet derhjemme.
Det kan være en god løsning for nogle, men for mange vil det være en endnu bedre løsning at komme i daginstitution med dygtige pædagoger og leg og socialisering med andre børn.
Vi stiller os på børnenes side i den her diskussion.
Jeg er ikke bange for, at vi stiller krav til forældre, hvis det betyder, at deres barn kan få et bedre afsæt i livet.
Det er dem, der taber, hvis de bliver holdt derhjemme og aldrig får en chance for at klare sig lige så godt som deres jævnaldrende.
Det her lovforslag er et skridt på vejen.
Helst ville vi være gået videre.
Jeg mener sådan set, at tvungen opskrivning til daginstitution for alle børn ville være et rigtigt skridt på vejen, og jeg mener, at et dagtilbud af høj kvalitet og af den her karakter vil være en god idé for alle udsatte børn.
Men det her er et rigtigt skridt på vejen, og jeg mener, at vi netop kan bruge det her som en løftestang for bedre muligheder i livet for mange af de her børn.
Vi noterer os da også, at mange af høringssvarene er positive over for intentionen, men dog bekymrede for metoden.
Det obligatoriske element er jeg ikke så bekymret for.
Jeg vil til enhver tid vælge barnets tarv, hvis det er det, der vurderes at være på spil.
I forhold til om det er bøvlet og bureaukratisk, synes jeg vi som politikere skal lytte rigtig godt og grundigt og også følge rigtig godt og grundigt med, når det kommer ud at virke i virkeligheden, for det ønsker jeg i hvert fald ikke at pålægge vores daginstitutioner, der i forvejen har meget bøvl.
Så hvis vi kan lande det her et sted, hvor vi giver nogle børn en bedre chance i livet, end de har i dag – også selv om vi bruger et obligatorisk element – og samtidig gør det så let som muligt for de mennesker, der skal have de her børn i hænderne i hverdagen, så tror jeg vi er rigtig godt på vej.
Jeg synes, det er vigtigt, når vi diskuterer det her lovforslag, at holde fast i, at det er et tilbud om at komme ned og lege med alle vores andres børn.
Det er ikke et særskilt tilbud, man bliver ikke placeret ovre i et hjørne for sig selv.
Jeg afleverer selv mine børn i institution om morgenen og tror på, at de pædagoger, de møder, gør godt for dem, stimulerer dem, udvikler dem, bruger de læringsplaner, vi i fællesskab har vedtaget, i nogle rigtig gode rammer.
Det ønsker jeg for flest mulige børn og især børn, der kommer fra udsatte hjem, hvor man måske ikke altid har de samme ressourcer og det samme overskud.
Derfor støtter Socialdemokratiet det her lovforslag.
Jacob Mark (SF), 2018-10-09:
Jeg var ret forbløffet over Socialdemokratiet i de her forhandlinger.
Det må jeg sige.
Det startede egentlig med, hvad jeg mener var et godt og progressivt udspil fra regeringen om at have dagtilbud for børn i udsatte boligområder, der skulle være gratis.
Og det, som Socialdemokratiet nu står og anbefaler i dag, er tvungne læringstilbud, hvor man skal være 25 timer.
Hvis barnet er der mindre, skal forældrene trækkes i ydelse.
Hvis barnet er der mere – og vi snakker meget lidt mere – skal de selv betale for det.
Der er ikke krav om de samme pædagogiske læreplaner, som vi normalt bakker op om i den her sal, og der er heller ikke det samme krav om forældreindflydelse til de forældre, der sender deres børn derhen.
Hvorfor endte vi her?
Hvorfor var det så vigtigt for Socialdemokratiet ikke at have gratis dagtilbud, men obligatoriske læringstilbud?
Mai Mercado (KF), 2018-10-09:
Det er i al fald en erkendelse af, at det her lovforslag også skal passe til virkeligheden.
Det vigtigste for mig i hele den her debat om parallelsamfund er, at vi kommer til at se massive forandringer, og det er også det, der bliver efterspurgt i debatten, altså at vi får nedbrudt parallelsamfund, at der sker ændringer.
Ved så at lægge den her dispensationsmulighed ind, giver vi mulighed for at få en dispensation, hvis man allerede nu i kommunerne er godt på vej og altså kan demonstrere det over en 5-årig periode, altså at man træffer en konkrete beslutninger til gavn for at hindre parallelsamfund.
Jeg tror måske endda, at man vil sige, at det måske er lidt spekulativt.
Men der kan jeg betrygge med, at ifald det måtte ske, så vil der blive fulgt meget intensivt op på det.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-10-09:
Så det vil sige, at hvis man opretter en privat institution i Gellerupparken, som har til formål at tilgodese medarbejdere, der arbejder i Bazar Vest, så vil man være fritaget for det her krav.
Kan ministeren godt se, at det er et meget plausibelt scenario, at man vil lave sådan en institution, hvor man tilgodeser medarbejdere i Bazar Vest, og at det bestemt ikke vil være befordrende for det, der er formålet med det her forslag?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-10-09:
Jamen det drejer sig om så mange boligområder, at jeg er ret sikker på, at det vil gå galt nogle steder.
Jeg synes også, at det er mærkeligt at komme til et boligområde, som lige er blevet totalt renoveret, og hvor man ønsker at tiltrække nye beboere, og så kan man komme i en situation, hvor den daginstitution, som er en del af den samlede gode løsning for det lokalområde, risikerer at blive nedlagt eller risikerer, at der er nogle år, hvor der er for få børn til, at man kan drive den.
Kan ordføreren ikke se, at det er et kæmpeproblem, hvis man kun må optage 30 pct. af pladserne i en daginstitution?
Jacob Mark (SF), 2018-10-09:
Men hvis man har et boligområde, som man har lagt en udviklingsplan for at ændre befolkningssammensætningen i, og hvor man har investeret i dagtilbud, så har man jo en grund til at søge dispensation.
Selv for dem vil det da også være et mål at sikre, at der bliver en mere blandet børnemasse i daginstitutionen, netop af hensyn til både børnene og pædagogikken.
Så jeg er ikke så bekymret, må jeg bare sige igen.
Jeg tror ikke, det bliver let til, men jeg mener faktisk, at vi har taget nogle forbehold, som gør, at det her bliver muligt at navigere i – ellers må vi, altså dem, der er høringsparter, og forligspartierne, snakke sammen undervejs for at rette det her til, så vi når målet, men uden at gøre det svært derude.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-10-09:
Det er jo altid lidt en udfordring at komme her og være den sidste.
Så er der stor risiko for at gentage noget af det, som er blevet sagt, men det må I bære over med.
Som flere har været inde på, er lovforslaget her jo et forslag, som skal være med til at forebygge og nedbryde parallelsamfund.
Det skal det jo bl.a. ved, at børn, som er bosat i udsatte boligområder, i højere grad skal udvikle deres sprog og læringsparathed, og de skal stifte bekendtskab med danske traditioner, normer og værdier allerede i småbørnsalderen, netop sådan at de er bedre rustet til skolestart i forhold til sprog og læringsparathed.
Det gøres så ved, at vi sikrer en bedre fordeling i daginstitutionerne, hvor børn fra de her udsatte boligområder kommer i dagtilbud, hvor der tales dansk.
Derfor foreslås der indført regler om, at der maksimalt må være de her 30 pct. nyoptagede børn i daginstitutionen fra et udsat boligområde.
Det gør vi jo netop, fordi det er vigtigt, at vi får gjort en indsats på det her område for børnenes skyld, så de er bedre rustet, når de skal videre i folkeskolen og i videre uddannelse og ud på arbejdsmarkedet senere hen i deres liv.
Så Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-10-09:
Tak for det.
Ordføreren siger, at det er for børnenes skyld.
Så vil jeg bare høre, hvordan det bidrager til det gode børneliv, at man i stedet for at skulle ned i den daginstitution, som ens forældre havde udset sig i nærområdet, skal ind i sådan en ghettobørnehave med det her nye forslag.
Hvordan er det for barnets skyld, at man vælger at lave den prioritering?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-10-09:
Jeg tror nu på, at man godt kan lave et godt stykke pædagogisk arbejde med børnene, uanset om man er ansat i en daginstitution, der ligger inde i et udsat boligområde eller uden for.
Det tror jeg faktisk godt de kan finde ud af at håndtere, sådan at alle børn får det gode børneliv og en god start på livet.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-10-09:
Vi har rigtig mange dygtige personalegrupper rundtomkring i vores dagtilbud, det er jeg helt enig i.
Men tror ordføreren ikke, at der er en grund til, at de her forældre indtil nu har valgt at sende deres børn i deres lokale børnehave nede for enden af villavejen i stedet for at køre dem ind i ghettoområdet?
Tror ordføreren ikke, at der har været en grund til, at man har valgt, som man har valgt?
Og hvorfor er det, at man nu skal tvinges til noget andet end det, man allerhelst selv ville?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-10-09:
Nu er det sådan, og det er vigtigt at slå fast, at der jo også ligger i det her lovforslag, at man, hvis man bor uden for det her udsatte boligområde, rent faktisk får ret til to tilbud.
Så man er jo på den måde ikke tvunget, hvis ikke det er det, man har lyst til at gøre.
Nu er jeg så heldig, at jeg også sidder i kommunalbestyrelsen i min egen kommune, og vi har haft fordeling og har det stadig væk af elever, der skal starte i skolerne, og også på dagtilbudsområdet har vi forsøgt at gøre en indsats.
Og der kan jeg i hvert fald se, at der rent faktisk er forældre med etnisk danske børn, der godt vil være med til at løse den her udfordring.
Så jeg er ikke så negativ, i forhold til at vi prøver på at få løst det her.