runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2023-05-23:
Tak for det.
Nu nævner erhvervsministeren jo her selv AI, og det er jo noget, vi debatterer lidt i det nye digitaliseringsudvalg, og der spurgte jeg tidligere digitaliseringsministeren, om hun mente, at det var en god idé at lave en national risikovurdering af AI.
Altså, der er jo et bredt spektrum af risici, som opstår.
Det er jo helt fra vores diskussioner om, hvordan det kan bruges i undervisningssektoren, og så til sådan nogle nærmest sci-fi-scenarier omkring, hvad kan man sige, våben, der begynder at styre sig selv, og den slags ting og så alt derimellem, og på det tidspunkt mente ministeren ikke, at der var behov for en national risikovurdering af det her, og det undrer mig lidt.
Altså, når vi snakker om kritisk infrastruktur, og når vi snakker om vores egen forsvarspolitik og sikkerhedspolitik, så sidder vi jo ikke og venter på, at EU laver det, men så laver vi vores egne vurderinger.
Så mit spørgsmål er, om regeringen er parat til at lave sådan en risikovurdering i Danmark.
Morten Bødskov (S), 2023-05-23:
Altså, der er faktisk flere ting, man kan gøre.
Vi kan gøre lidt nationalt, og noget af det, som jeg tror vi kommer til at kigge på, er jo særlig i forhold til beskyttelsen af vores børn.
Hvis man har fulgt lidt med i, hvad der har været på TV 2 de seneste uger, kan man jo se, hvad det er, der ligger bag den adfærd, som techgiganterne ønsker at fremme og skabe en afhængighed på baggrund af, og det er noget af det, vi kommer til at kigge på.
Jeg tror jo, at noget af det, som bare helt konkret og i høj grad er med til at skabe en afhængighedskultur fra vores børns side, er de her lootbokse, som er noget, der fastholder børn omkring spil, og det er også noget af det, som vi kommer til at kigge på.
Men ellers er det jo grundlæggende spørgsmålet om techgiganternes datahøst, som er det helt centrale, og som også er noget af det, vi kommer til at kigge på.
Så det er nationalt, vi kan gøre noget, men ellers bliver det i høj grad EU-sporet, som nu skal bores ud.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-23:
Tak for det.
Statsministeren nævner i sin tale, at hun ønsker og har opbakning til, at vi laver en regulering på det her område.
Derfor vil jeg gerne høre ministeren, hvad han konkret har tænkt sig at gøre i forhold til reguleringen.
Altså, hvornår har regeringen tænkt sig at komme med en regulering på det her område, og hvad er det for en form for regulering, som regeringen har tænkt sig at komme med?
Morten Bødskov (S), 2023-05-23:
Jeg er ikke uenig i, at vi sagtens kunne ønske os, at det her kom til at gå hurtigt og også hurtigere.
Hvis man ser på, hvordan det her udvikler sig, er der behov for at kigge på, hvordan man kan skabe bedre rammer og sørge for det i forhold til de her techgiganter, uanset hvad det er for en ny form for teknologi; om det er teknologi, der fremmer så at sige den demokratiske debat, eller om det er kunstig intelligens, der kan ting nu, som jeg tror de færreste havde forestillet sig for bare få måneder siden.
Det er jo det, vi står i.
Så der er ingen tvivl om, at vi gerne ser, at det her kommer til at gå hurtigere, men jeg fornemmer også på spørgeren, at spørgeren jo godt ved, at der, hvor vi virkelig skal have fat, er i EU-systemet, for det her er jo altså netop techgiganter, som, hvis vi skal være helt ærlige, lever af grænseoverskridende aktiviteter, hvor de jo med ny teknologi har været i stand til at finde veje, som har gjort, at det var svært for os at få sat faste rammer omkring dem.
Det er jo den udfordring, vi står med, og det er også det, der er kernen, når vi diskuterer det i EU.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-05-23:
I SF synes vi også, det her er utrolig vigtigt.
Vi er også lige kommet med et udspil med 16 punkter, som omhandler nogle af de ting, vi taler om her i dag.
Så vi ser også rigtig meget frem til, at der også kommer anbefalinger fra regeringens nedsatte udvalg.
Det, jeg ville spørge om, er både omkring noget med hastigheden i det, altså hvor meget regeringen mener det haster, og så også håndhævelse.
Mange siger jo, at techområdet er et af de områder, der bliver håndhævet mindst.
Der er altså rigtig meget god lovgivning, men fordi det er spredt ud over nationalstater og andet, er håndhævelsen ofte ikke god nok; man har altså brug for en større hammer for at håndhæve de gode regler, der ellers er.
Det er det ene.
Det er jo rigtigt, at DSA'en får effekt for techgiganterne allerede lige om lidt og for alle inden for 1 år, men med AI-forordningen kan der gå op til 2 år, før den reelt får effekt.
Er det tilfredsstillende?
Mette Frederiksen (S), 2023-05-23:
Det er et meget, meget relevant spørgsmål.
Noget handler selvfølgelig om udgiveransvar, og noget andet handler om, hvordan vi så demokratisk regulerer den magtfaktor, som de sociale medier er, og noget tredje er, hvordan vi sikrer pluralisme i vores medieudbud og i den adgang, som vi som danskere for vores vedkommende har til nyheder.
Det er derfor, jeg selv er meget optaget af kunstig intelligens.
For der går ikke ret lang tid, så vil ingen af os her kunne se, om et interview, der ligger på nettet, er givet af os selv, eller om det er fremkommet ved hjælp af kunstig intelligens.
Og der går ikke ret lang tid, før danskerne kommer til at skulle vide, at de ord, de hører, det billede, de ser, eller den nyhed, de bliver præsenteret for, både kan være korrekt og ikke korrekt.
Derfor er både europæisk og global regulering jo helt afgørende her.
Hvordan man så præcis skal gøre det, har jeg ikke svaret på.
Der er nogle, der mener, at der også skal lægges noget tidsforskydning ind, så man ikke bare kan skrive, hvad man vil, på præcis det tidspunkt, man gerne vil.
Men jeg har ikke det konkrete svar.
Jeg kan bare se, at det er afgørende.
Mona Juul (KF), 2023-05-23:
Tak for det, og tak til statsministeren.
Jeg tror, det her optager os alle sammen i Folketinget lige nu, og jeg tror, det optager rigtig mange borgere.
Og der, hvor bøffen er lige nu, er jo i forhold til ytringsfriheden kontra demokratiet, for vi har jo egentlig mange gode regler allerede.
Og tænk sig, hvis det var sådan, at alle de regler blev overholdt, også af kommunikationsplatforme og sociale medier og kommercielle platforme.
Jeg håber rigtig meget, at den her Digital Services Act kan tage en stor del af det, men hvordan skal vi kæmpe videre med det?
For det her kommer vi til at skulle arbejde med de næste mange år, forestiller jeg mig, fordi teknologien kommer langt foran os hele tiden, både på den rigtig gode måde, men også i forhold til den debat, vi har i dag.
For det er jo beskæmmende, hvis det er de private virksomheder, der skal justere, hvordan de opfatter at ytringsfriheden egentlig skal være.
Mette Frederiksen (S), 2023-05-23:
Jamen jeg sagde bestemt ikke, at det var tilstrækkeligt, at de regulerede sig selv.
Jeg sagde, at de har et ansvar, som jeg synes man skal leve op til, og jeg synes ikke, at de lever op til det i dag.
Det er noget helt andet, end om vi skal fralægge os muligheden for at regulere.
Jeg synes, vi bliver nødt til at regulere.
Men det er jo, fordi jeg er bekymret for, hvad skærmene gør ved os i det hele taget.
En ting er vores demokrati, men noget andet er, at vi tilbringer, og det gælder ikke mindst vores børn og unge, så ufattelig mange timer hver eneste dag på en skærm i stedet for at leve vores liv sammen med andre mennesker.
Og hvis vi er bekymret for, hvad der er sket med nettet og de sociale medier, så tror jeg, du kan gange det rigtig meget op i forhold til den kunstige intelligens, der er på vej.
Den kommer til at ændre vores samfund fuldstændig, og der er ingen, der har truffet en demokratisk beslutning, hverken om sociale medier eller om kunstig intelligens.
Det er bare noget, der er kommet, og nu har det fungeret i nogle år, og vi kan se, at der er en masse problemer, og vi kan ikke rigtig få fat omkring det, fordi det er præcis så kompliceret, som spørgeren også siger.
Så det er egentlig bare for at sige, at jeg bestemt ikke sagde, at det er virksomhedernes ansvar.
Jeg siger, at de har et ansvar, som jeg ikke synes man altid lever op til.
Det har vi andre også.
Jette Gottlieb (EL), 2023-05-23:
Mange tak.
Jeg er ikke jurist, og jeg er heller ikke ude på at lave unødig trætte.
L 62 består af 31 forslag til forandringer af ret mange forskellige elementer, fra regler om veteranbaner til regler om fortrolighed i forbindelse med begivenheder i jernbanedriften.
Vores ændringsforslag består i at afvise nr. 21 ud af 31.
Vi har foreslået, at nr. 21 udgår, da vi ikke har set eksempler på, at den nuværende retstilstand er utilstrækkelig, og derfor ikke forstår nødvendigheden af udvidelsen.
Det har udløst, at ministeren har stillet et ændringsforslag, der betyder, at indberetningerne fortsat kan hemmeligholdes, men at netop oplysningerne i indberetningerne ikke kan undtages fra offentlighed.
Hensigten er at beskytte dem, der indberetter, mod uønsket offentlighed omkring deres indberetninger.
Men jeg kan reelt ikke gennemskue, om det er det, der kommer til at ske.
Hvad sker der f.eks., hvis en ansat indberetter en uregelmæssighed eller en risiko for ulykke til sin arbejdsgiver, som så ikke handler på indberetningen?
Hvad sker der, hvis det er en ekstern operatør eller f.eks. Sund & Bælt?
Kan de så hemmeligholde indholdet af en sådan indberetning?
Under alle omstændigheder vil jeg opfordre til, at ministeren i bekendtgørelsen fastsætter et tidsrum, f.eks. 2 år, efter hvilket den nye bestemmelse bliver vurderet, i forhold til om det har ført til ændringer i indberetninger, eller om det har ført til ændringer i retspraksis eller i forhold til afslag på aktindsigt.
Så vil jeg i øvrigt opfordre til, at der bliver udformet en meget grundig vejledning for personalet, der er ansat på hele transportområdet, så de kender reglerne og konsekvenserne af at foretage indberetninger i forhold til lovens gyldighedsområde.
Mette Frederiksen (S), 2023-05-23:
Jeg kender ikke den konkrete sag, så jeg har simpelt hen ikke nogen forudsætninger for at kunne svare på spørgsmålet.
Pernille Vermund (NB), 2023-05-23:
Men en afgift på 3,6 mia. kr. er jo alt andet end balanceret og rigtig.
Det er en afgift, som ender ude hos de danske forbrugere.
Lad mig slutte af med mit sidste spørgsmål, som handler om noget helt andet, nemlig en sag i den socialdemokratiske kommune Næstved Kommune.
Githa Nelander, som er Nye Borgerliges byrådsmedlem i Næstved, har modtaget anonyme borgerhenvendelser med anklager om dårligt arbejdsmiljø og økonomisk berigelse i forbindelse med ledelsen af Museum Sydøstdanmark.
Anklagerne er kommet i kølvandet på en række andre grove forhold på museet, som kommunen medfinansierer.
Githa har på et internt møde henvendt sig til kommunen for at få sagen undersøgt.
Hun har med andre ord udvist respekt for, hvordan borgernes penge forvaltes, og passet sit arbejde som lokalpolitiker.
Men nu er Githa blevet stævnet for æreskrænkelser af museumsdirektøren, som kommunen åbenbart er gået videre til med de fortrolige oplysninger.
Hvad tænker statsministeren, som også er formand for Socialdemokratiet, om, at en lokalpolitiker risikerer at skulle betale op til 200.000 kr. i bøde eller få 1 års fængsel, fordi hun har gjort sin pligt som lokalpolitiker i en socialdemokratisk kommune?
Mette Frederiksen (S), 2023-05-23:
Det er ikke sådan, at regeringen har truffet en beslutning om roadpricing, så jeg har ikke sådan lejlighed til at gå ind i den konkrete diskussion.
Jeg vil sige i forhold til lastbilafgifterne, at det, som jeg og vi er optaget af, jo er, at Danmark skal levere på klimaområdet.
Det gør vi.
Og vi skal gøre det på en måde, hvor danskerne bliver ved med at være i beskæftigelse – og der må man bare sige, at vi har haft den højeste beskæftigelse nogen sinde for ganske kort tid siden – og uden at vi sætter vores samfundsmodel over styr.
Så vi er hele tiden optaget af, at tingene bliver gjort balanceret og rigtigt, og det vil vi selvfølgelig også gøre på transportområdet.
Pernille Vermund (NB), 2023-05-23:
Jeg må antage, at statsministeren i hvert fald ikke selv har været indblandet – det er sådan, jeg må forstå det – og om der så har været andre indblandet, må vi jo så finde ud af at forsøge at få svar på.
Der er det jo dem, der står for skud, men det stopper desværre ikke her, for det er ikke længe siden, at transportministeren var ude at fortælle, at der er planer på vej om en ny afgift på privatbilisme.
Venstre har ellers tidligere været imod, men efter at partiet er gået i regering, kalder de det for hensigtsmæssigt og klogt at indføre roadpricing.
Hvor hensigtsmæssigt og klogt mener statsministeren det er, at man i landet med verdens højeste skattetryk, hvor statskassen bugner og priserne er steget, bliver ved med at gøre det dyrere at være dansker?
Og erkender statsministeren, at det som altid vil gå værst ud over de små erhvervsdrivende og de danskere, der har mindst, at man indfører afgifter for at køre i byerne?
Mette Frederiksen (S), 2023-05-23:
Nej, det kan jeg bestemt ikke forestille mig.
Det er en meget, meget grundlæggende ret, man har, at kunne give sin holdning til kende i vores danske samfund, og det kan man gøre på forskellig vis.
Men nej, det har jeg ikke nogen som helst formodning eller forventning om.
Pernille Vermund (NB), 2023-05-23:
Tak for det.
Det følger af grundloven, at vi har ytrings- og forsamlingsfrihed i Danmark, og de rettigheder benyttede danske vognmænd, fiskere og landmænd i sidste uge for at vise deres protest mod de mere end 3 mia. kr., som regeringen vil opkræve med den kommende kilometerafgift – en afgift, der jo i første omgang rammer vognmændene, men som naturligvis vil ende hos danskerne i form af højere priser, ikke mindst i supermarkederne.
Jeg og Nye Borgerlige vil gerne sige tak til de mange produktive danskere, der rundtomkring i landet rejser sig i modstand og kæmper for friheden for deres forretninger og levebrød og for, at det ikke skal blive dyrere at være dansker.
Vi støtter dem, og vi bør alle stå sammen og sige fra sammen med dem, der på lovlig vis kæmper mod de her højere afgifter.
Men desværre var der ikke så mange, der deltog i protesterne i sidste uge, som det ellers var planlagt, for få dage før aktionen kunne politiet pludselig alligevel ikke samarbejde med de arbejdsomme mennesker om at gennemføre demonstrationen.
Vognmændene blev stillet over for nogle betingelser, der for mange var umulige at være en del af.
Så de planlagte demonstrationer måtte for manges vedkommende aflyses med kort varsel.
Og det her skal ikke opfattes som en kritik af politiet, for de gør sikkert bare, hvad de får besked på.
Men jeg vil gerne spørge statsministeren, om nogen i regeringen har været indblandet i at aflyse demonstrationer og forhindre vognmænd i at benytte deres ytrings- og forsamlingsfrihed.
Har ministre, embedsmænd, særlige rådgivere eller andre med tråde til regeringen været i kontakt med politiet eller andre myndigheder for at sætte en stopper for demonstrationer mod regeringens politik?
Morten Bødskov (S), 2023-05-23:
Nej, heldigvis ikke, men spørgsmålet er jo et ganske godt udtryk for, at det her er en balance.
Der er selvfølgelig en teknologisk udvikling, og ser man på værdien af den tilvækst, som den teknologiske udvikling har skabt, ikke mindst for et lille land med en meget åben og gennemdigitaliseret økonomi som den danske, så er det klart, at der er massive fremskridt.
Og det er det, som vi kommer til at diskutere, og det, som vi altså helt åbenlyst skal bruge mere tid på i fremtiden, når man ser på de spring, som kommer nu.
Altså, for år tilbage kunne de spring, vi nu ser inden for måneder, tage år.
Det gør de ikke nu, og det kommer bare til at gå hurtigere, og derfor er der behov for, at vi kommer til at diskutere det her meget mere direkte.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-23:
Tak, formand.
Det var med piber og fanfarer, at regeringen i sin tid lancerede Kommissionen for den glemte kvindekamp, og derfor var det ikke med mindre spænding, at vi sidste sommer tog imod anbefalingerne, ikke mindst.
Det var integrationsministeren, der var ude med nysgerrige blikke og nyfigne bemærkninger, hvor han kaldte forslaget om et tørklædeforbud i folkeskolen for en supergod idé, som han da ville bede Justitsministeriet undersøge.
Nu kan man så i dag i Jyllands-Posten læse, at det formodentlig bare var løgn.
For det notat, som integrationsministeren der i august sidste år annoncerede han ville have udarbejdet, var allerede udarbejdet.
Allerede i januar 2022 havde justitsministeren og regeringens øvrige medlemmer kunnet gøre sig bekendt med, hvad Justitsministeriet måtte mene om det her forslags grundlovsmedholdighed, og derfor påkalder det sig jo en vis interesse, hvorfor ministeren ikke bare sagde det i august.
Hvorfor stod han der midt i sommerens løb og foregøglede vælgerne og Folketinget, at det her var noget, man ikke havde fået en afklaring på, når man havde fået en afklaring på det?
Det synes jeg ærlig talt han skal forklare Folketinget, inden vi stemmer.
Hvorfor må vi andre ikke få lov til at læse om de dybsindige tanker, som integrationsministeren nu i mere end et år har haft kendskab til, som han foregøgler offentligheden aldrig nogen sinde at have hørt om.
Der er simpelt hen noget mærklægning her, som vi er nødt til at få endevendt.
Jeg ved jo godt, at regeringen selvfølgelig stemmer nej til det her, for det var formodentlig bare et paradeforslag, men jeg håber virkelig, at ministeren vil give en god forklaring på, hvorfor han i august måned sagde, at han ikke vidste, hvad Justitsministeriet mente om grundlovsmedholdigheden i et tørklædeforbud i folkeskolen, når vi nu kan se i Jyllands-Posten, at det notat allerede forelå i januar.
Tak, formand.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-05-23:
Jeg har hørt ordføreren flere gange referere til techgiganterne som private virksomheder og med den respekt, der jo skal være for, at der kan man have forskellige regler.
Men er ordføreren ikke enig i, at de største selskaber inden for tech i dag er ulig noget, vi har set før?
Altså, for godt 100 år siden blev Standard Oil i USA splittet op, fordi den amerikanske præsident dengang sagde, at det var et problem, at der var nogen, der sad på så stor en del af infrastrukturen.
Så er de ikke blevet en del af vores infrastruktur og skal håndteres anderledes, end hvis det er en mindre dansk virksomhed eksempelvis?
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-23:
Jeg tager ordet, fordi jeg synes, at ordføreren for Socialdemokraterne blev meget skarp omkring, hvem det var, der skulle få tingene til at ske inde i Folketinget.
For min oplevelse har været, at jeg nogle gange har fået besked om, at regeringen har flertal, og at vi derfor skal hoppe, når den siger, at den afskaffer store bededag osv.
Så vil ordføreren for Konservative, som jeg har reverens for, ikke bare lige forklare mig, om det ikke er sådan, at hvis man laver en aftale i Folketinget, er det regeringen, altså dem, der har et flertal, som ligesom skal føre den ud i livet?
Og hvis man har et permanent flertal, kan jeg ikke se, hvad det er, der bremser det, og hvorfor man ikke bare går i gang med at føre den aftale, man har, ud i livet, og når de mål, man har og skal nå.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-05-23:
Jeg har faktisk ikke noget at tilføje.
Jeg ville bare sige tak for samarbejdet.
Mona Juul (KF), 2023-05-23:
Selv tak.
Altså, jeg synes jo bestemt, at vi havde flere muligheder for et år siden, end vi har nu, i forhold til at nå vores 2025-mål – det er jo ikke nogen hemmelighed.
Men det er altså ikke mig, der har besluttet, at vi f.eks. ikke har en CO 2 -afgift på landbruget endnu.
Det er ikke mig, der har besluttet, at vi ikke har arbejdet med en national plan for energieffektiviseringer, bare for at nævne noget andet.
Vi kunne jo rent faktisk fremrykke nogle af de afgifter, vi allerede har aftalt.
Det kunne jo være en vej til at nå vores mål.
Jeg vil også sige en ting nu, hvor jeg lige har ordet.
Sådan noget som klimatilpasning – det ligger jo så på miljøområdet; det ved den tidligere miljøminister – synes jeg jo også er en af de ting, der haster rigtig meget.
Der er flere, der her fra talerstolen har nævnt elnettet, og det synes jeg også er rigtig vigtigt.
Nej, det giver ikke en klimareduktion, men vi skal også passe på, at vi ikke har skyklapper på, for der er også mange andre ting inden for den grønne omstilling, vi skal have øje for.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-05-23:
Jeg vil bare sige tak for en god tale og i øvrigt det gode samarbejde.
Jeg synes, at ordføreren agerer som en god parlamentariker, som lytter til kritik, kommer til høringer, forholder sig til tingene og netop tager individuel stilling til lovforslag i stedet for at køre en eller anden magtkamp om, at man skal trynes, hvis man stemmer for noget, man ikke har aftalt på forhånd osv.
Så stor tak for det.
Jeg vil også sige tak for den måde, du svarer ordføreren for Socialdemokratiet på, for det er jo selvfølgelig fuldstændig uretfærdigt, at en ordfører, som repræsenterer et parti, som har siddet mange år ved magten og netop har misset chancen for at nå de mål, stiller små partier det spørgsmål.
Det er jo det, der er udfordringen.
Klimarådet siger, at vi ikke når det, fordi dem, der har siddet på magten, har misset det.
Når man så forsøger at skyde det over på os eller nogle andre – for jeg får sikkert de samme spørgsmål, som I andre har fået – så passer det jo ikke, for det har jo ikke skortet på gode forslag de sidste 10 år.
Så det er godt nok en skræmmende måde at argumentere på.
Men tak for den måde, du besvarede det på.
Lea Wermelin (S), 2023-05-23:
Det er da dejligt, hvis man kan mærke den boblende begejstring.
Jeg er ligesom alle andre, tror jeg, utålmodig i forhold til alt det, vi skal på klimaområdet, og det tror jeg også den konservative ordfører er.
Jeg er fundamentalt uenig i, at det skulle være regeringens opgave alene at sørge for, at vi når i mål på 70-procentsreduktionen i 2030.
Vi påtager os gerne den opgave, selvfølgelig, men jeg havde bare forstået det sådan, at når man er en del af en grøn alliance, man er et politisk parti herinde og der er mulighed for at stille spørgsmål og selv være boblende omkring nogle ting, så havde man nogle forslag, man gerne ville lægge på bordet.
Det er jo sådan set bare det, jeg efterspørger.
Vi har jo lagt en plan frem.
Vi kan godt lukke 2025-mankoen, men i den vedtagelsestekst, som Konservative sætter sit navn på, vil man jo gerne noget andet eller noget mere, eller vi ved det ikke, og der er i hvert fald stadig ikke kommet svar på spørgsmålet.
Mona Juul (KF), 2023-05-23:
Jeg synes, det er så dejligt at få lige præcis det spørgsmål, og jeg kunne næsten mærke, hvordan ordføreren boblede for at få lov til at stille det.
Det er regeringens opgave.
Det er lige præcis regeringens opgave at sørge for at komme med de forslag, der skal til, for at vi når vores mål.
Det er regeringen, der har handlepligten.
Det er faktisk ikke mig.
Selvfølgelig er der gode forslag, men inden jeg kommer med et eneste, vil jeg sige: Vær nu opmærksom på, at for hver dag der går, bliver feltet efterhånden godt nok snævert.
For havde vi nu haft den her snak, da regeringen trådte til, og vi ikke skulle vente de klassiske 100 dage, hvor der heller ikke skete noget, så havde vi jo allerede der haft nogle muligheder, som vi kunne se effekten af.
Men mulighederne bliver færre og færre, men herfra er vi villige til at se på nogle afgifter, som vi kan fremrykke, så vi rent faktisk kan sikre, at vi når vores 2025-mål.
Det er jo i hvert fald et af de steder, hvor jeg tror vi kan blive enige med forskellige partier.