runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-22:
Tak for det.
Det her forslag begrænser brugen af kontanter i det danske samfund, og i Nye Borgerlige kæmper vi for at bevare danske mønter og danske sedler.
Det er der en lang række årsager til.
Vi mener ikke, at staten og bankerne skal have adgang til at kunne se alt om, hvor du har handlet – det handler simpelt hen om privatlivet.
Vi mener også, at kontanter i sig selv har en historisk vigtig værdi, som er med til at tegne fortællingen om vores smukke land, og det skal vi også værne om.
Når vi først ruller dernedad og kontanter bliver udfaset og forsvinder fra det danske samfund og kronen forsvinder, frygter jeg også, at det bliver en anelse lettere for de partier, som ønsker at indføre euroen i Danmark, at tage det skridt, når vi så måske kun har digitale betalingsmetoder.
Så mener jeg også, at der faktisk er en øget risiko ved det, hvis man går over og bliver et hundrede procent afhængige af elektroniske betalingsmidler.
Vi ser cyberkriminalitet og andet, og jeg ser en fornuft i, at vi stadig har fysiske pengesedler.
Jeg kan godt forstå og jeg anerkender, at det her forslag jo ikke er et forslag, som forbyder brugen af kontanter, men det går i den retning, og det går i retning af, at der er færre mennesker, der kan bruge kontanter.
Og jeg forstår godt, at dele af erhvervslivet kan ønske det her, når det er en lettere løsning og en mindre bureaukratisk løsning.
Det anerkender jeg til fulde at det kan være.
Men jeg er også af den overbevisning, at alt ikke kan gøres op i kroner og øre.
Noget har også en værdi.
Men vi skal bevare værdien i at have kontanter, sedler og mønter, også for vores ældre borgere i samfundet.
Så kan jeg lige i en lille sidebemærkning sige, at jeg desuden mener, det vil være fornuftigt, hvis vi flytter produktionen af mønter og sedler tilbage fra Finland og Frankrig til det danske kongerige.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-02-22:
Tak for det.
Lovforslaget har overordnet til formål at gennemføre en række ændringer af finansiel lovgivning for at implementere fælleseuropæisk regulering og for at sikre tidssvarende regler, herunder mere investorinformation, præcisering af regler for investeringsforeninger og mulighed for fravigelse af spredningsreglerne, tilpasning af kontantreglen, implementering af regler om genopretning og afvikling af centrale modparter, justering af regler for forsikringsselskabernes udøvelse af anden virksomhed samt tilpasning af regler for betalingsudbyderes ansvar ved manglende eller forsinkede transaktioner.
Lovforslaget er et længere teknisk forslag inden for det finansielle område.
Jeg vil derfor fokusere på udvalgte nedslagspunkter.
For Dansk Folkeparti er kontantreglen et særligt opmærksomhedspunkt.
Den er afgørende for, at den almindelige kontantpligt med lovforslaget opretholdes, dog med visse begrænsninger, eksempelvis fravigelse af kontantreglen inden for parters aftalefrihed, for så vidt angår betalinger fra ikkeforbrugere.
Herudover foreslås det i relation til kontantreglen, at kravet om forudgående orientering af Finanstilsynet, når betalingsmodtagere beliggende i særlig røveriudsatte områder ønsker at fravige kontantreglerne i nattetimerne, ophæves med henblik på at lette de administrative byrder.
Endelig fremsættes der i relation til kontantreglen også forslag om udpegelse af kompetente nationale myndigheder i forbindelse med EU's regelsæt for genopretning og afvikling af centrale modparter og beføjelse til Nationalbanken til at pålægge operatører af betalingssystemer bøder i henhold til lov om kapitalmarkeder.
Kontanter spiller fortsat en vigtig rolle i samfundet, og kontanter er særlig vigtige for personer, der af forskellige legitime årsager foretrækker at anvende kontanter frem for andre betalingsinstrumenter, og borgere, der har en besværlig vej til banksystemet og elektroniske betalingsmidler.
Derfor er muligheden for at betale med kontanter fortsat særlig vigtig for bestemte grupper i samfundet.
Disse grupper omfatter ikke kun ældre mennesker, men også visse funktionshæmmede medborgere, mindreårige og andre med begrænset eller ingen adgang til digitale betalingstjenester.
Vi er derfor i Dansk Folkeparti glade for, at kontantreglen i det væsentligste opretholdes.
Lovforslaget indsætter en definition af bæredygtighedsrisiko vedrørende bl.a. såkaldte sociale og miljømæssige forhold.
I Dansk Folkeparti er vi imod, at EU skal blande sig i, hvordan virksomheder vil sikre en bæredygtig virksomhedsstyring.
Alt i alt kan vi dog henset til justeringerne inden for det finansielle område og bibeholdelsen af kontantreglen støtte lovforslaget.
Mona Juul (KF), 2022-02-22:
Dagens andet forslag for mit vedkommende er en række elementer, som igen er mast sammen i et forslag, som primært handler om nødvendige ændringer af den finansielle regulering bl.a. som følge af fælleseuropæisk regulering.
Branchen er jo underlagt et hav af regler, og herfra synes vi, det er godt at få sikret, at de kan drive andre typer virksomheder, da Europa-Kommissionens fortolkning af EU-reglerne foreslår at fjerne den nuværende mulighed for at opføre samt eje og drive fast ejendom og infrastruktur i selve forsikringsselskabet.
Der er også forslag om, at forsikringsselskabet skal kunne drive sundheds- og plejeydelser i en dattervirksomhed som accessorisk servicevirksomhed, hvis de er knyttet til selskabets tilladelse.
Vi synes faktisk, at det er rigtig fint.
Den eneste anden kommentar, jeg umiddelbart har, er til lovforslagets § 5, som vedrører ændring af lov om betaling, og som indeholder en tilpasning af kontantreglen, således at betalinger mellem erhvervsdrivende undtages for kontantpligten.
Det er udmøntningen af en del af en aftale om revision, som Konservative ikke er med i, og jeg synes ikke, det er helt fair at koble den del på et samlet forslag, men det er ikke noget, vi ligger i natostilling over, hvis man kan tillade sig at sige det herfra.
Vi kan nemlig også godt støtte op om at lempe reglerne, så man kan undtages for at tage imod kontanter imellem kl. 20 og kl. 22 i udsatte områder.
Det er kørt som en test, og vi tænker, at det fungerer rigtig fint.
Men jeg kommer til at stille et spørgsmål i forhold til konferencer, events og festivaler, hvor der kan være nogle udfordringer.
Men bortset fra det stemmer Konservative for lovforslaget.
Rune Lund (EL), 2022-02-22:
Tak for det.
Jeg vil fokusere på, hvad jeg opfatter som den bekymrende del af lovforslaget, nemlig den generelle hjemmel, som forslaget vil give til finansielle virksomheder til at behandle personnumre uden kunders samtykke.
Begrundelsen herfor skulle være at sikre en entydig identifikation af den enkelte kunde uden at pålægge virksomhederne en alt for stor administrativ byrde.
Men efter Enhedslistens opfattelse er det tilsyneladende en alt for bred hjemmel, som kan medføre en næsten ubegrænset adgang til behandling af personnumre.
Dermed kan der ske det, at der vil blive skøjtet let hen over kundernes ret til privatliv.
Enhedslisten mener i samklang med Forbrugerombudsmanden, at hensyn til den administrative byrde bør vige for det væsentlige hensyn til beskyttelse af forbrugernes fortrolige oplysninger.
Måske kan man finde en løsning på det ved at indføre den ændring i lovteksten, som Forbrugerrådet Tænk foreslår, som begrænser hjemmelen til eksisterende kundeforhold.
Det vil sige, at det hverken gælder for tilbudsgivningen eller øvrige situationer, hvor der ikke eksisterer et gensidigt kontraktforhold.
Vi har sådan set fra Enhedslistens side planer om at stille ændringsforslag omkring lige præcis det i forbindelse med lovbehandlingen her.
På trods af denne kritik af dette element i lovforslaget ser Enhedslisten generelt positivt på lovforslaget i sin helhed, og vi ser frem til udvalgsbehandlingen, så vi kan komme nærmere rundt om det her for Enhedslisten at se bekymrende element.
Katrine Robsøe (RV), 2022-02-22:
Tak for ordet.
Det er lidt af et bunkebryllup, erhvervsministeren har inviteret til i dag, og derfor vil jeg også undlade at gennemgå hele rækken.
Det er der allerede gode kollegaer der har gjort.
For Radikale er det selvfølgelig vigtigt, at loven holdes up to date, og på mange måder er det jo egentlig også det, det lovforslag her gør.
Som andre har været inde på, omhandler lovforslaget også kontantløs B2B-handel og udvidelse af muligheden for at lave kontantløs forretning i særlig røveriudsatte områder.
Der er en balance på det her område, som kan være svær at finde, altså balancen mellem købers mulighed for at betale med kontanter og virksomhedens muligheder for at gøre betalingerne digitale.
Jeg synes dog, at udvidelserne her i lovforslaget i hvert fald er rigtig fornuftige.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen, og Radikale støtter lovforslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-02-22:
Jeg har fået stukket en tale i hånden af vores erhvervsordfører, som desværre ikke kan være her i dag.
Derfor bliver det meget kort.
Indledningsvis vil jeg sige, at vi tilslutter os forslaget, og jeg noterer mig særlig, at tilsynet med personer, der udarbejder eller udbreder investeringsanbefalinger, styrkes.
Det er vi rigtig glade for i SF.
Vi er også rigtig glade for, at vi nu skal diskutere kontantreglen, for det er en rigtig svær diskussion, og det er en hårfin balance, når man skal finde den bedste løsning.
Derfor er det også godt, at vi nu gør kontantreglen mere fleksibel, end den har været.
Men kontantreglen handler for os i SF om en afvejning af både at tage hensyn til de mennesker i Danmark, som stadig har brug for at kunne betale med kontanter, og til butiksejerne.
Derfor er det helt afgørende, at vi fortsat følger udviklingen på området, for vi skal selvfølgelig have alle med, og der er stadig mange, som foretrækker at betale med kontanter.
For nogle er det endda deres eneste betalingsmulighed.
Tak for ordet.
Henning Hyllested (EL), 2022-02-22:
Jeg vil egentlig på baggrund af det svar, som ordføreren kom med til SF's ordfører, spørge, om Venstre overhovedet støtter idéen om at give statsgaranti for ligesom at løsne op for de besværligheder, der har været i forbindelse med at opnå lån i visse dele af landet med bestemte postnumre.
Støtter man overhovedet idéen?
Jeg kom rigtig meget i tvivl om det på grund af det svar, der blev givet til SF's ordfører.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-02-22:
Jeg må sige, at jeg er vildt overrasket.
Jeg husker bare tilbage til kommunalvalgkampen, da fru Ellen Trane Nørby sørme skulle have fat i erhvervsministeren hurtigst muligt, så han kunne finde en løsning, for det stod jo i forståelsespapiret, at der skulle ske noget.
Jeg synes virkelig, at man lader nogle af de mennesker, der bor i landdistrikterne, virkelig meget i stikken ved ikke at sige: Okay, så forsøger vi det her.
Vi har jo andre ordninger.
Så det er jo ikke, fordi modellen er ukendt.
Hvordan kan det være, at vi ikke skal gøre noget for de familier, som rent faktisk bor i landdistrikterne, men kun for virksomhederne?
Det har jeg virkelig svært ved at forstå.
Jeg synes jo, at det er så vigtigt for sammenhængskraften i Danmark, at vi nu endelig står med et forslag.
Det kan godt være, at det ikke er perfekt, men vi kommer til at forsøge med det i 3 år.
Lad os nu forsøge med det og se, om det bliver brugt.
Jeg tror, at det kan gøre en forskel, men jeg ved det jo dybest set ikke.
Jeg synes bare, det er godt, at vi endelig stopper snakken og kommer i gang med at løse problemet.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2022-02-22:
Jeg vil godt kvittere for ordførerens tale og så egentlig bare spørge, om ikke den måde, som vi har hørt partiet Venstre håndtere den her sag på, rent faktisk undrer ordføreren.
Altså, vi har jo i fællesskab i årevis lyttet til gode kolleger i Landdistriktsudvalget, der har lyttet til og også forholdt sig til de problemstillinger, som vi hører om derude i landdistrikterne og ude på øerne.
Den melding, som Venstre kommer med i dag, har i hvert fald overrasket mig selv.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-02-22:
Jeg kan jo i hvert fald sige, at det er en problematik, som har optaget Venstre i mindst 7-8 år, uden at der kommet så meget som en enkelt løsning ud af det.
Nu har vi et forslag til en løsning, og det er godt nok en lille smule dyrere, men det er ikke så dyrt – slet ikke så dyrt – som f.eks UdenomBanken, og det synes jeg altså også man skal tage med, når man kigger på den her model.
Jeg hører simpelt hen ikke nogen alternative forslag fra Venstre.
Der er ikke noget andet forslag, som vi kan diskutere.
Venstre har ikke fremsat et forslag – det har man ikke gjort i løbet af de 8 år, og det har man ikke gjort nu – så hvad er det, Venstre mener at vi så skal tilbyde de mennesker, der bor i landdistrikterne, hvis ikke det er det her?
Heidi Bank (V), 2022-02-22:
Det var faktisk et rigtig interessant svar fra SF, for det betyder jo, at SF sådan set fuldstændig anerkender, at den ordning, man står og siger er fantastisk, er en ordning, som gør det dyrere for låntagerne.
Det synes jeg bare er rart at få på plads.
Jeg vil sige, at det her med, hvordan vi sikrer et sammenhængende Danmark, som det også blev nævnt tidligere, jo er en problematik, der har optaget og stadig optager Venstre, så vi er altid klar til at indgå i en dialog og i drøftelser, men vi har altså ikke været inviteret til noget som helst.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-02-22:
Det er jo rigtigt, at den her ordning er en lille smule dyrere, men den er jo voldsomt meget billigere end det, som man skal betale, hvis man låner hos UdenomBanken, eller hvis alternativet er, at man slet ikke får et lån.
Det her er jo beregnet på de steder, hvor man ikke kan få et lån på almindelige vilkår.
Og jeg ved ikke, om det, jeg hører Venstres ordfører foreslå, er, at vi skal fjerne den 1 pct. ekstra, som fungerer som en eller anden form for garanti eller som en måde, man kan dække eventuelle underskud på.
Foreslår Venstre i virkeligheden, at vi skal samarbejde om at gøre ordningen billigere?
For så må vi jo kigge på det.
Jeg synes måske også, det er væsentligt, når nu der er en højere risiko, at det så også afspejler den risiko.
Sådan er det jo i virkeligheden også i Norge, hvor man har Husbanken.
Der er lånene også 1 pct. dyrere, og det er vel egentlig fair nok.
Heidi Bank (V), 2022-02-22:
Tak for det.
Anerkender SF's ordfører ikke, at det her er en ordning, der er dyr for de familier, der skal optage de her lån?
Ud over at man skal betale af på et lån, ligesom alle andre skal det, ud over at der kommer til at være en bidragssats, kommer der også til at være en garantiprovision, der skal betales.
Det her er en dyr ordning, og det er det ikke kun for dem, der giver lånene – de kan jo stadig væk vælge at lade være med give lånene; det er jo stadig væk frivilligt for dem, for det er jo ikke sådan, at de bliver tvunget til det.
Så anerkender ordføreren for SF slet ikke, at den her ordning er dyr for de familier, der skal betale det her?
Og det er altså ikke 1 eller 2 måneder – det er 30 år for de flestes vedkommende.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-02-22:
Fem gange siden 2014 har SF fremsat forslag om at sikre lån i landdistrikterne.
Fem gange har SF sagt, at hvis ikke der er tryghed omkring lån, lukker og slukker vi dele af landdistrikterne.
Hvis ikke man kan komme til at bo der, går alt jo i stå.
Det er jo i øvrigt et princip, som vi har kendt fra Markedsmodningsfonden og fra Vækstfonden, som med statslige midler har hjulpet mange danske virksomheder.
Vi har foreslået alt fra et statsligt til et særligt realkreditinstitut med indskudsgarantier fra staten.
Nu her, fem forslag og 7-8 år senere,
kommer der endelig en løsning, som forhåbentlig kan holde hånden under bolighandlerne i de dele af Danmark, som er udfordrede.
Det er vi selvfølgelig virkelig glade for, selv om det i de fleste af årene holdt hårdt med at blive enige om, hvordan vi skulle løse det.
Og der skal selvfølgelig kun gives lån til ordentlige folk, der har pengesagerne i orden og ordentlige huse, ikke faldefærdige rønner.
Jeg har noteret mig, at både Sammenslutningen af Danske Småøer og Landdistrikternes Fællesråd generelt er glade for, at vi endelig har påtaget os at løse udfordringen.
Mindre glade er de jo så i Finans Danmark, som grundlæggende mener, at der ikke er brug for ordningen, fordi de fleste alligevel falder på, at de ikke er kreditværdige og altså ikke har økonomien i orden.
Jeg synes bare, at vi gentagne gange hører, at folk får nej til et hus på Lolland, men kan låne det tredobbelte, hvis de er villige til at flytte til Nordsjælland.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg selvfølgelig håber på, at ordningen kommer til at virke, og at Finans Danmarks medlemmer vælger at spille med for landdistrikternes skyld.
For mig handler det om, at man skal kunne bo og leve i alle dele af Danmark, og at alle har adgang til gode, retfærdige lån.
Jeg synes i høj grad, det er en ulighedsdagsorden at sikre lånemuligheder i alle dele af Danmark.
Det er simpelt hen ikke rimeligt, at nogle skal ty til meget dyre banklån eller pantebreve eller simpelt hen må undvære muligheden for at kunne købe eller sælge.
Og konsekvenserne er jo til at tage og føle på.
Hvis man bliver skilt, bliver arbejdsløs, får nyt job eller bare er gammel og har brug for at flytte, ja, så er man på spanden, sådan som situationen er i dag.
Og hvis vi ikke gør noget, kan vi være sikre på, at marginaliserede områder bliver endnu mere marginaliserede i morgen.
Hvis ikke man kan få lov til at købe et hus i et område, som i forvejen er trængt, og hvor boligpriserne falder, så er der ikke nogen, der flytter dertil – så falder boligpriserne endnu mere, og så har vi skabt en virkelig ond cirkel.
Så lukker købmanden, så lukker skolen, og så er det nedrivningspuljen næste gang.
Vi har i SF en stærk ambition om, at Danmark skal hænge sammen, og derfor er der brug for, at vi får løst problematikken.
Modellen her er et af de bedste bud, jeg har set – eller rettere sagt, det er vel nok det første bud ud over det, som SF har foreslået – og jeg skal derfor melde, at forslaget har SF's opbakning.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2022-02-22:
Der er jeg ikke spor uenig.
Noget af det, som Venstre også fremfører her, er jo en utryghed, i forhold til om det nu også er det rigtige, altså om det nu drejer sig om de rigtige mennesker, og om beløbene er rigtige og alle de her ting.
Men er det ikke sådan – bare for at få det bekræftet for prins Knud her – at de mennesker, som får lov til at få sådan et statsgaranteret lån, faktisk er nogle, der er blevet godkendt til at købe bolig?
Altså, man har gennemgået deres økonomi med en tættekam, ligesom man gør ved alle mulige andre realkreditlån, og det er først i det øjeblik, man får lov til at få et statsgaranteret lån.
Jeg er nu helt sikker på, at de spørgsmål, som ordføreren med rette har stillet, er besvaret.
Men det er jo fint at få stillet spørgsmålene en gang til, hvis det så kan overbevise Venstre om, at det er en god idé at støtte lovforslaget.
Jeg siger jo bare, at det her er alle tiders chance for, at vi får taget hul på, at mennesker får lov til at få realkreditlån over hele Danmark, for sådan er det ikke i dag.
Jeg vil bare lige spørge ordføreren om noget.
Når nu der så kommer de rigtige svar, og når der kommer ro på alle de bekymringer, som ordføreren har, vil Venstre så stemme for det her forslag?
Heidi Bank (V), 2022-02-22:
Nu er det sådan, at vi jo har forsøgt at få en større viden om, hvad det er for nogle problemstillinger, der ligger bag, at man får afslag.
Det er blevet pure afvist af Socialdemokratiets minister på området, altså at vi kunne få den her indsigt.
Det er jo noget, vi har spurgt om igen og igen – det har vi i øvrigt gjort sammen med SF – på det her område.
Så det havde været rart.
For hvis vi ikke kender problemet i tilstrækkeligt omfang, så kan vi heller ikke give de rigtige løsninger, og udfordringen her er jo, at man forsøger at give en løsning, men den løsning er ikke tænkt langt nok frem.
Jeg spørger bare igen: Hvad med de mennesker, som får brugt den her ordning?
Hvor står de så om måske 4 år, når den ordning er væk?
Hvad er de så efterladt med, hvis de har fået købt til en for høj pris og de ikke kan sælge videre?
Altså, det synes jeg da er et ret stort ansvar at tage på sine skuldre for Socialdemokratiet, altså at man er villig til at skabe den usikkerhed om folks økonomi.
For det her rammer ind i priserne.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2022-02-22:
Tak for det.
Ordførertalen lød rigtig godt i starten, men så synes jeg da godt nok, at det skiftede noget karakter.
Jeg vil egentlig godt spørge ordføreren, om ordføreren har talt med sine gode kolleger i partiet, nemlig hr. Peter Juel-Jensen og hr. Hans Christian Schmidt.
For jeg har i 10 år lyttet til, at vi har talt om, at der skal gøres noget ved det her.
Og de har været frontløbere i forhold til det her.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at Venstre har valgt en anden ordfører.
Det er rigtig, rigtig mange mennesker derude, det her handler om.
Det handler ikke om, at de ikke har økonomien i orden.
Det handler om, at de bare ikke kan få lov til at låne til det hus, de gerne vil bo i.
Det er den virkelighed, der er.
Alternativet er, at man ikke får lov til at låne overhovedet, eller at man skal ud at låne hos dem, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt taler om, nemlig nogle pantebrevshajer, eller at man skal have banklån, som koster det hvide ud af øjnene.
Det er det, der er alternativet.
Der er jo ingen af dem her, der får lov til at få et lån, hvis ikke de er godkendt på forhånd.
Heidi Bank (V), 2022-02-22:
Jeg synes, det er et rigtig godt spørgsmål.
Noget af det, der skal gøres, er netop at sikre udviklingsmuligheder i landdistrikterne ved netop at sikre, at der er en god infrastruktur og jobmuligheder, at der er gode skoler og daginstitutioner – altså alle de ting, der gør, at det bliver attraktivt at bo i de her områder.
Det er heller ikke alle steder, vi nødvendigvis skal holde hånden under.
Men jeg ønsker ikke at sætte familiers privatøkonomi på spil, ved at der er en ordning, der ikke er ordentligt gennemtænkt.
Det er det, jeg tror der kan ske, hvis man f.eks. står og skal sælge efter 4½ år og den her ordning ikke kører videre.
Henning Hyllested (EL), 2022-02-22:
Jeg er ikke helt uenig i, at der er problematiske ting i lovforslaget.
Det vil jeg da også selv gøre opmærksom på, når jeg engang skal holde min ordførertale.
Men essensen i forslaget er jo, at man går over til at give statsgaranti for at give den mulighed for nogle, at de kan bosætte sig i nogle landdistrikter med nogle postnumre, som de ikke har haft mulighed for før.
Det lader en stå tilbage med spørgsmålet: Hvad gør man så?
Indtil nu har det jo ikke fungeret med de eksisterende låneregler.