runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2021-01-22:
Vi er fuldstændig enige.
Jeg tror faktisk ikke, der er nogen forskel i den ambition om ret og pligt, også til mennesker med etnisk minoritetsbaggrund, det er jo blankt indlysende.
Jeg tror ikke, der er nogen forskel på SF og Socialdemokratiet i forhold til den ambition og heller i forhold til at stille kravene.
Det, jeg spurgte ind til, var sådan set bare den der fascination, som højrefløjen kan have af ydelsens højde: at tro på, at fordi man gør det ringe for folk, kommer de i arbejde.
Mette Frederiksen (S), 2021-01-22:
Jeg køber jo ikke helt præmissen, at det at insistere på ret og pligt og proportionalitet er at forsure folks tankegang.
Vi kan ikke opretholde det velstandsniveau, vi kan ikke opretholde det velfærdsniveau, som vi har i Danmark, hvis ikke langt hovedparten af alle voksne over 18 år går på arbejde, det kan simpelt hen ikke lade sig gøre, og der har vi jo det kæmpemæssige problem, at vi har en meget, meget høj arbejdsmoral – de fleste af os i det her land.
Men jeg håber også, at SF vil erkende, at der er for mange af dem, der er kommet hertil, som ikke bidrager på det danske arbejdsmarked.
Og jeg taler ikke om alle dem, der bidrager, fordi det er der mange, der gør, og det er rigtig positivt, men der er jo for mange, især kvinder med ikkevestlig baggrund, og her taler vi ikke primært om kvinder fra Asien, men primært om kvinder fra Mellemøsten og Nordafrika, som ikke hver morgen står op og passer et arbejde og dermed forsørger sig selv.
Det er da et kæmpemæssigt problem.
Karsten Hønge (SF), 2021-01-22:
I SF ser vi meget frem til, at Ydelseskommissionen kommer med sin beretning, for der er rigtig god grund til at se på det samlede system med samspillet mellem de forskellige ydelser.
Så det bliver en stor og spændende opgave for os at diskutere det.
Men indtil da er vi meget glade for, at vi fik lavet en aftale med regeringen om den midlertidige ydelse med en håndsrækning til de mest trængte familier.
Vi kan jo høre fra højrefløjen, at mange mener, at der åbenbart skulle være sådan en fuldstændig sammenhæng mellem, at hvis man bare forsurer menneskers liv og gør deres børn fattige, så ender forældrene på forunderlig vis i job.
Altså, jeg kunne godt tænke mig at høre statsministerens holdning til den her sammenhæng, som bliver forsøgt etableret.
Er der overhovedet den sammenhæng mellem at forsure menneskers liv og så en umiddelbar adgang til arbejdsmarkedet?
Mette Frederiksen (S), 2021-01-22:
Nej, det er statsministeren ikke.
Og hvis jeg forstår det ret, er der jo et bredt politisk flertal bag de idéer, som vi lancerede på åbningsdagen, nemlig at det skal være muligt eksempelvis i forbindelse med bandekriminalitet eller anden form for forkert opførsel at fratage folk værdier direkte på gaden, og det synes jeg jo er rigtig, rigtig positivt.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-01-22:
Jamen jeg er da ked af, hvis coronaen har sat en bremse for, at vi øjeblikkeligt kunne gennemføre en lovgivning, fordi det her er faktisk noget af det, som Dansk Folkeparti prioriterer rigtig højt.
Jeg kunne høre, statsministeren var lidt imod handlingsplaner, og jeg håber bare ikke, at statsministeren er imod handling.
Mette Frederiksen (S), 2021-01-22:
Nu skal der jo altså lovgives, og der skal være hjemmel, før regeringen kan føre sin politik ud i livet, og den lovgivning er ikke på plads endnu, men de politiske forhandlinger har været i gang.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-01-22:
Tak for det.
Jeg har flere gange med stor begejstring lyttet til, hvad der blev sagt, når statsministeren kom med nye ideér til, hvordan vi kunne stramme indvandringen.
En af de ting, jeg særlig hæftede mig ved, var det, statsministeren sagde i åbningstalen, om, at nu skulle vi bekæmpe bandekriminaliteten ved at fratage bandemedlemmer deres statussymboler, deres guldkæder, deres mærketøj, deres Audier, og hvad det nu er.
Siden da har jeg ikke set så meget i pressen om, hvordan det er blevet effektueret, så jeg har brug for, at statsministeren lige hjælper mig her.
Kan statsministeren komme med nogle eksempler på, hvad der er taget af statussymboler, og hvilke områder vi har været ude med grønthøsteren på?
Mette Frederiksen (S), 2021-01-22:
Jamen der er ikke noget nyt i det, jeg siger i dag.
Regeringen ønsker et nyt asylsystem baseret på, at retten til spontant asyl og efterfølgende ophold, eksempelvis i Danmark, bortfalder, og at flygtninge i stedet, hvis der er et beskyttelsesbehov, skal passes på i nærområderne; i tredjeland uden for Europa.
Det er det, der er regeringens holdning.
Er det let, at lave det?
Nej, det er det da ikke, altså, hvis det var det, går jeg da ud fra, at alle de skiftende borgerlige regeringer, som Dansk Folkeparti har støttet, havde etableret det.
Men det er jo ikke lykkedes for nogen regering at lave det her.
Nu har vi så en regering, der virkelig sætter meget ind for, at det også bliver realistisk på et tidspunkt, og det vil vi blive ved med at gøre.
Marcus Knuth (KF), 2021-01-22:
Jamen ministeren var selv inde på det før: Man vil øge tilskuddene til arbejdsløse flygtningefamilier.
Mit spørgsmål står stadig væk tilbage.
Man ser de her overskrifter, Socialdemokratiet og statsministeren vil have nul asylansøgere til Danmark, men man kan jo ikke komme med et eneste eksempel på et tiltag her og nu.
Så vil statsministeren være så venlig at komme med et eksempel på et tiltag, der rent faktisk støtter op om det, der nu står i Ekstra Bladet, og som hedder »nul asylsøgere«?
Mette Frederiksen (S), 2021-01-22:
Det ændrer jo så ikke på, at man skal administrere efter loven og man skal agere efter loven i Danmark.
Så rigsretssagen handler ikke om spørgsmålet om mindreårige, der, i mine øjne, fejlagtigt er gift med voksne mænd.
Det handler den ikke om.
Det handler alene om det juridiske og dermed ministerens rolle.
Christian Juhl (EL), 2021-01-22:
Jamen det, der ville ske med den nye traktat, var jo bare, at hvis man ratificerede den, så arbejdede man for et totalt forbud.
Og det er jo, hvis ministeren taler sandt, fuldt i overensstemmelse med NATO's grundlag.
Det er det, der er NATO's erklærede grundlag, altså at vi skal have fjernet atomvåben, og at vi skal have nedrustet.
Og det skal selvfølgelig ske balanceret.
Det har vi altid været enige om.
Det giver jo en stemme til lande som vores, der ikke har atomvåben.
Det er mærkeligt, at I ikke vil bruge den dynamik, der trods alt ligger i det.
Annette Lind (S), 2021-01-22:
Jamen det er, fordi vi ikke synes, det er foreneligt med at være medlem af den traktat, eller hvad man nu er, altså at have ratificeret den traktat, der hedder NPT, som vi er en del af.
I forhold til nedrustning synes jeg, at man skulle kigge sig lidt omkring, i forhold til hvad der sker i regeringen.
Det er jo sådan, at vores udenrigsminister faktisk – den første indenrigsminister siden hr. Martin Lidegaard – har sat nedrustning på dagsordenen.
Det er sådan, at udenrigsministeren i morges sagde til et møde, vi havde: Vi har oprustet nedrustningen, og der er netop sat fokus på nedrustning.
Så derfor er det meget, meget vigtigt for os i Socialdemokratiet, og det er vigtigt for regeringen, netop at sætte fokus på det.
Og som jeg sagde i mit svar før, er det sådan, at vi har opfordret både Kina, Rusland og USA til at tage strategiske drøftelser af, hvordan vi bedst gør det.
Men vi gør det bedst i NATO.
Christian Juhl (EL), 2021-01-22:
Tak for det.
I 1980'erne, da jeg var ung, gik Danmark foran i forhold til Norden som atomvåbenfri zone.
Vi blev i NATO.
Der var ikke nogen, der brokkede sig.
Vi fik stoppet mellemdistanceraketterne i Europa, især ved hjælp af store folkelige bevægelser både i øst og i vest.
Det vil sige, at russernes og Vestens atomvåben ikke kom til at stå over for hinanden meget tæt på Europa.
Vi besluttede endda i Danmark, at vi ikke ville have atomvåben på dansk jord.
Det er et gammelt dogme, som Socialdemokraterne har støttet i hele min levetid.
Det er selvfølgelig imod NATO's interesser – det er noget, der siger sig selv – at et land går solo der.
Hvad er grunden til, at vi ikke kan tage enkelte nye skridt, f.eks. med den her traktat, som er et super supplement til ikkespredningstraktaten?
Jeg ser den ikke som et alternativ, men som et supplement, fordi ikkespredningstraktaten er inde i et dødvande i øjeblikket.
Det er vi vel forhåbentlig enige om, altså at der ikke rigtig sker noget.
Annette Lind (S), 2021-01-22:
Altså, jeg ville aldrig nogen sinde lægge ord i munden på hverken hr. Karsten Hønge eller på nogen tidligere udenrigsministre.
Deres mening må de selv have.
Jeg har en anden mening, og den mening er, at det i min optik ikke er foreneligt med at være en del af den her traktat, at man samtidig er en del af den anden traktat.
Og hvad angår min mening, er det altså alle andre NATO-lande, der har præcis den samme mening omkring det her.
Karsten Hønge (SF), 2021-01-22:
Det er jo egentlig en ret alvorlig sag, at to sådan meget erfarne socialdemokratiske politikere, toppolitikere , som Kjeld Olesen og Mogens Lykketoft øjensynlig er blevet narret eller snydt til gå ind for noget, der for en politiker bryder med NATO og ikke bare det, men som undergraver selve Danmarks sikkerhedspolitik.
Og alt, hvad fru Annette Lind kan sige til det, er: Jamen jeg mener noget andet; de har deres mening, og jeg har min; de er lige gode.
Det er de vel ikke.
Jeg mener bare: Kan fru Annette Lind komme med en antydning af, hvad det er, der gør, at man dog måske kunne se lidt anderledes på det end så fuldstændig bastant, som fru Annette Lind gør det nu, ved bare at afvise det og sige, at det åbenbart vil være helt ødelæggende for NATO og Danmarks sikkerhedspolitik?
Jeg synes, at det er en fuldstændig overdreven retorik, i forhold til hvad der er tale om her.
Annette Lind (S), 2021-01-22:
Jamen jeg har min egen mening; de tidligere udenrigsministre har deres egen mening.
Jeg har den samme mening, som alle andre NATO-lande har.
Og derfor er det også sådan, at vi – ligesom alle andre NATO-lande – ikke synes, at det er foreneligt med NATO-medlemskabet at være en del af den her traktat, fordi det netop er i NATO-regi, at man kan gøre mest, i forhold til at verden bliver en atomfri verden.
Og det er jo sådan, at der ikke er nogen lande, som selv har atomvåben, der har taget den her traktat til sig.
Karsten Hønge (SF), 2021-01-22:
Nu kan jeg så forstå, at det ville være helt forfærdeligt og meget grumt og helt umuligt, hvis vi skulle gå hen at ratificere den her aftale.
Ja, det ville ovenikøbet være i strid med NATO og undergrave Danmarks sikkerhedspolitik.
Annette Lind (S), 2021-01-22:
Det er, fordi jeg synes, det er foreneligt at tale om de her ting med de lande, som har atomvåben.
Og der er der ikke nogen lande, som har ratificeret den anden traktat, der har gjort.
Man bliver nødt til at have dialogen, og hvor har man dialogen?
Ja, det har man der, hvor folk er med.
Derfor mener vi, at det er uforeneligt med NATO-medlemskabet.
At det er uforeneligt med det, mener hele NATO, for vi mener, at når man er medlem af NATO – der, hvor der er atomvåben – så er det altså også der, man tager debatten.
Og vi går foran som land og opfordrer til at tage drøftelserne af nedrustning.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-01-22:
Ja, det er rigtigt, at Danmarks Liberale Parti også har en klar holdning til det her, for det er jo sådan, som man også kunne høre i mit spørgsmål til Enhedslistens ordfører, at vi er meget skeptiske over for, at man på den ene side presser Danmark til at underskrive den her erklæring i direkte modstrid med, hvad vores andre allierede i NATO gør, uden at man faktisk retter fokus mod der, hvor fokus burde være.
For hvis vi går ind og kigger på de seneste 10 år, er der reelt to lande, som er skyld i, at den verdensomspændende, den globale ustabilitet er stigende.
Her i Europa er det meget, meget nemt: Der er det især Rusland.
Der er kun ét land, som lige nu besat dele af Georgien, Moldova og Ukraine, og det er Rusland.
Og der er altså kun ét land, som bliver ved med at lade aggressiviteten stige både i retorik og handlinger, og det er Rusland.
Så nytter det ikke noget, at vi skal bruge tiden på – det er lidt ligesom en genganger fra 1980'erne – at sidde og diskutere, om vi skal gøre det fra den ene eller den anden side herfra, når vi udmærket godt ved, at der ikke foregår sådan en debat i Dumaen i Moskva.
Næh, hvad er det, de ønsker?
Det ved vi jo.
De ønsker så meget ustabilitet og så meget diskussion internt hos deres modpart, dvs. NATO, som overhovedet muligt.
Derfor var det mere på sin plads, at vi for at sikre, at den ustabilitet blev formindsket, begyndte at adressere, hvem det er, der er hovedskurken i det her, nemlig Putin.
Derfor kan vi roligt fra Venstres side sige, at vi er lodret imod det her forslag.
Vi synes, det er en rigtig fin og balanceret tekst, som Socialdemokratiets ordfører har læst op, som vi støtter, og som jo klart siger, at selvfølgelig ønsker vi også en verden uden atomvåben, men det skal altså være i balance.
Så længe, der er behov for atomvåben for at være afskrækkende over for eventuel aggressivitet og lignende, så er det en nødvendighed.
Derfor kan vi kun se det her ind i et fælles billede, og en total nedrustning skal selvfølgelig ske fra alle sider.
Der er jeg faktisk ret optimistisk.
Mens vi sidder og debatterer her, kommer der jo gode nyheder ud fra Washington om, at Bidenadministrationen jo faktisk er klar til at gå i aktiv dialog med Rusland for at prøve at se på, hvordan vi kan lave en global nedrustning, måske en ny START-aftale eller i hvert fald en håndhævelse af START-aftalerne osv.
Det hilser vi ekstremt meget velkomment fra Venstres side.
Så alt i alt mener vi, at det vil spille direkte ind på Putins dagsorden, hvis vi begynder at diskutere internt om nogle forskellige forsøg på at skabe splittelse internt i NATO, mens vi derimod hellere ville have, at vi skulle rette fokus hen mod den aggressor, som der er, nemlig Putin.
Karsten Hønge (SF), 2021-01-22:
Okay, så prøver jeg at glemme de der kommentarer, der har været om, at mens de i Dumaen sidder og diskuterer det, så diskuterer vi det her, som om det i sig selv var et problem.
Det er det så åbenbart ikke.
Hvis nu løsningen så skulle være, at vi i NPT-traktaten skulle nå nogle resultater med det her,
hvad er fremtidsudsigterne for den?
Som jeg ser det, er der stor risiko for, at det ender mere som en syltekrukke end som der, hvor der virkelig sker noget.
Så det her FN-initiativ skulle være et forsøg på at sætte gang i en proces, hvor vi kommer af med atomvåbnene, og at henvise til NPT-traktaten i dag er vel at henvise til noget, hvor der ikke er meget bevægelse.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-01-22:
Jeg er da heldigvis ikke begyndt at bruge begreber som fake news eller andet, fordi det ville jeg jo faktisk næsten have lyst til at sige om det, at jeg skulle have sagt, at debatten i sig selv ville være at gå fjendens ærinde.
Næ, jeg sagde, at hvis vi gik ind og besluttede, at Danmark skulle gå enegang og underskrive sådan en erklæring, så ville det være at skabe splid i NATO og dermed også gå Putins ærinde.
Debatten hilser jeg da velkommen.
Jeg diskuterer altid gerne udenrigspolitik og sikkerhedspolitik.
Det synes jeg kun er dejligt, og hvis vi kan få endnu mere fokus på fodnoteperioden, som Enhedslisten åbenbart ønsker, så siger jeg: gerne, til hver en tid.
Jeg vil jo gerne have sådan nogle diskussioner.
Det synes jeg kun ville være klart.
Jeg tror også, vi har brug for, at den danske befolkning får øjnene op for, hvordan og hvorledes visse partier havde forskellige roller under fodnoteperioden.
Så misforstå mig endelig ikke: Debat er godt; det er kun selve beslutningen, som jeg synes ville være forkert.
Karsten Hønge (SF), 2021-01-22:
Jamen jeg er enig med hr. Michael Aastrup Jensen i analysen af, hvem der er den aggressive part i Europa.
Det er ikke det, der skiller os.
Jeg synes bare, at hr. Michael Aastrup Jensen ikke skulle være så bange for demokratiet, altså være så bange for, at vi netop viser styrken ved de vestlige demokratier.
Vi tager så en debat her åbent.
At det åbenbart i sig selv skulle være farligt, kan jeg forstå på Venstre, synes jeg er et meget lidt liberalt synspunkt at have.
At man skulle kunne gå fjendens ærinde?
Nu er retorikken nærmest overtaget af hr. Michael Aastrup Jensen: at man går fjendes ærinde, fordi vi her i vores parlament diskuterer det, som viser styrken i demokratiet.
Hvordan kan Venstre og hr. Michael Aastrup Jensen dog finde på at gå ud ad sådan en tangent?
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-01-22:
Det er fuldstændig korrekt opfattet, at Venstre stadig væk er lodret imod hele fodnoteperioden.
Vi synes, den var decideret skammelig, og vi synes, den var decideret skadelig for danske interesser.
Vi i Venstre har i hvert fald ikke skiftet holdning.
Vi mente dengang, at den var skadelig.
Vi mener stadig væk, at den var skadelig.
Jeg håber tværtimod, at Danmark i dag er et andet sted, hvor der ikke er uklarhed om vores stærke og tætte bånd til vores allierede, sådan som der desværre var dengang, hvor der var et forkert flertal i Folketinget, i hvert fald for så vidt angår støtte til fodnoteperioden.
Så det er korrekt opfattet.
Vi var imod.
Christian Juhl (EL), 2021-01-22:
Nu drejer det her sig om at få gang i nedrustningen, og den nedrustning vil omfatte samtlige lande på den her klode, hvis det lykkes at få gang i den nye dynamik i forhandlingerne omkring kontrolregimet, og hvis vi kunne få et nyt niveau i debatten.
Det er, som om man holder sig til gamle dage.
Det er
ligesom under fodnotepolitikken, hvor Venstre skældte ud på Socialdemokratiet, selv om fodnotepolitikken skabte en ny dynamik og skabte en situation, så vi kunne fjerne nogle af atomvåbene, især mellemdistanceraketterne, og hvor vi kunne tvinge Rusland og en hel masse andre lande til at være med til at nedruste.
Det er den dynamik, jeg efterlyser hos Venstre – i stedet for at de går i de gamle sko fra 1970'erne.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-01-22:
Jeg var lige ved at sige desværre, men lige meget hvad er det altså rigtig mange år siden, jeg var 20 år.
Det er faktisk 24 år siden, så jeg skal ikke længere kunne sige, hvad en 20-årig tænker.
Men det, jeg derimod kan sige noget om, er, at Enhedslistens ordfører jo afslører sig selv.
Interessen for NATO ligger åbenbart på så lavt et niveau, at man, når taler om, at det her vil skabe ustabilitet eller uro i NATO, siger: Det må I jo klare.
Nej, det må I ikke klare.
Kongeriget Danmark har faktisk været medlem af NATO siden dets oprettelse.
Det er Venstre faktisk stolte fortalere for.
Det kan godt være, at Enhedslisten ikke er det.
Vi ved jo bl.a. på baggrund af historien og andre ting, hvorfor det er sådan, men det kan vi altid tage en diskussion om.
Men vi er det, og derfor ønsker vi ikke uro og ustabilitet på de interne linjer.
Men vi ønsker derimod, at vi står klar over for og stærkere mod den aggressivitet, der kommer fra Ruslands side.
Christian Juhl (EL), 2021-01-22:
Venstres ordfører benytter sig af et gammelt trick, og jeg er desværre ikke 20 år længere, så det hopper jeg altså ikke på.
Det er det her med, at hvis man ønsker nedrustning i verden, hvis man ønsker mindre militær, skal man med det samme være klar til at svare på en masse spørgsmål om, hvorfor man går fjendens ærinde.
Det er et rigtig godt gammelt trick, som ordføreren har arvet fra gamle politikere, men den går altså ikke.
Venstres ordfører er tvunget til at tage stilling til, om et nyt initiativ kan sætte ny dynamik i forhandlingerne om ikkespredningsaftalerne, eller om det ikke kan.
Det er det, det drejer sig om.
Spørgsmålet om, hvorvidt det skaber uro i NATO eller ej, må I klare internt.
Det er jo derfor, jeg beder Venstre om at prøve at gå lidt produktivt til det og forklare, hvad årsagen er, for der er ingen objektive grunde til det her.
Og hvem siger, at det er i strid med NATO-medlemskabet?
Det ser det ikke ud til at være, men man kan selvfølgelig disciplinere sig og sige: Vi står altid ret, når NATO taler.
Annette Lind (S), 2021-01-22:
Tak for det, formand.
Og mange tak for, at vi i dag kan diskutere noget så modbydeligt som atomvåben.
Der er slet ikke nogen som helst tvivl om, at vi i Socialdemokratiet har fuldstændig samme mål som forespørgerne.
Vi ønsker at forbyde atomvåben og forbyde at afprøve, fremstille eller på anden måde anskaffe sig eller lagre atomvåben.
Så målet er fuldstændig det samme, men i forhold til hvordan man kan nå dertil, er vi måske ikke helt enige.
Udenrigsministeren har meget tydeligt og også fyldestgørende fortalt, hvad han mener, og jeg har de samme holdninger som ministeren.
Sådan lidt forenklet kan man sige, at vi allerede er med i ikkespredningstraktaten NPT, som vi blev en del af i 1970 sammen med 40 andre lande.
Og siden den tid – næsten lige så længe som jeg har levet – har næsten alle lande tiltrådt den her traktat.
Ja, det er, fordi vi synes – sådan lidt forenklet – at det ikke går hånd i hånd med at være et NATO-land.
Og det er ikke kun en holdning, som vi har i Danmark, for der er faktisk ikke nogen NATO-lande, som har tiltrådt den her traktat, som vist træder i kraft i dag, læste jeg.
Det, man kan sige, er, at selv om det lyder sympatisk, så kan traktaten, sådan som udenrigsministeren har uddybet det, ikke effektivt eller på troværdig måde opnå det mål, den er sat i verden for.
Når så mange danskere, som hr. Christian Juhl sagde, ønsker at tilslutte sig den, så er det nok, fordi alle som lægmænd, hvis man bliver spurgt, om man er for en traktat, der forbyder atomvåben, og ikke kender baggrunden for det, selvfølgelig ville sige ja; det ville være helt underligt, hvis man som dansker ikke sagde det.
Men vi er tværtimod bekymrede for, at den her traktat risikerer at få negative effekter på de eksisterende internationale bestræbelser på nedrustning og ikkespredning, som nyder opbakning fra stort set alle verdens lande.
Så længe atomvåben findes,
er der efter vores mening ingen anden mulighed, end at NATO forbliver en nuklear alliance.
I NATO er der derfor også klar enighed om at afvise den her traktat; som jeg sagde før, har ingen ratificeret den.
Det er rigtigt, at Holland og Norge har fået lavet en rapport, men ingen af de to lande har tiltrådt traktaten, heller ikke efter rapporten.
Så med andre ord synes vi reelt, det er uforeneligt med at være NATO-medlem at ratificere TPNW-traktaten, som forespørgslen her går på.
Men målet er vi enige om.
Så vi kan ikke tilslutte os det forslag til vedtagelse, som forespørgerne har fremsat.
Vi har derimod lavet et andet forslag til vedtagelse, og jeg vil gerne på vegne af S, V, DF, RV, KF, NB og LA fremsætte følgende:
Forslag til vedtagelse
NATO udgør fundamentet for dansk sikkerhed.
Så længe atomvåben findes, er der ingen anden mulighed, end at NATO forbliver en nuklear alliance.
Folketinget finder som øvrige NATO-lande, at traktaten om forbud mod atomvåben ikke vil bidrage til bestræbelserne om nedrustning og ikkespredning, da den er uden deltagelse af atommagterne og uden troværdig verifikationsmekanisme.
Traktaten risikerer at skabe splittelse og forringe udsigten til fremdrift under NPT.
Tak for ordet.
Christian Juhl (EL), 2021-01-22:
Jeg prøvede at forklare Venstres ordfører, at det her drejer sig om alle lande, inklusive Rusland, og jeg har ikke en idé om at sige hverken noget godt eller skidt om NATO i den her sammenhæng; jeg synes bare, vi har en historisk chance for nu at få et løft i arbejdet, og det er det, jeg fokuserer på.
Jeg fokuserer ikke på historie og gamle dage.
Der er mange lande, der moderniserer deres våben.
Det gør alle atomlande i øjeblikket, siger SIPRI.
Og der er lande, som eksperimenterer med at få nogle våben, det gør Nordkorea, og det gør Iran, og det gør andre lande, som vi ikke kender til i øjeblikket, sikkert også.
Derfor skal vi fokusere på at få nogle bindende traktater, som gælder Rusland; som gælder USA; som gælder Kina; som gælder Iran; og som gælder alle lande, der vil bruge atomvåben eller have dem.
Rosa Lund (EL), 2021-01-22:
Ja, præcis.
Derfor er jeg sådan set enig med fru Pia Kjærsgaard i, at det er fornuftigt at ophæve clearingsaftalen i en sag, der er så alvorlig, så vi kan se, hvor mange medlemmer af det danske Folketing som rent faktisk går ind for retssikkerhed og for, at loven er lige for os alle sammen, også for ministre.