runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (KF), 2021-10-12:
Man får ikke alt igennem i en forhandling, men vi synes, der var nogle markante forbedringer af aftalen.
Men vi sagde jo også, at vi også syntes, man skulle kigge på aftalen om permanent ophold.
Som jeg nævnte før i min tale, kan man jo få permanent ophold, selv om man har fået et ubegrænset antal bøder relateret til f.eks. narko.
Der er ikke nogen længere karensperioder eller noget, som gør, at man ikke godt stadig væk kan få permanent ophold, selv om man gentagne gange begår rigtig mange mindre lovbrud f.eks. på narkotikaområdet eller andet.
Så ønsker ministeren ikke også at komme os i møde?
Jeg tror, der er rigtig mange her, der ønsker at kigge på især kriminalitet og permanent ophold – altså at kigge på den del også, sådan at Danmark bare bliver et lidt tryggere sted.
Marie Krarup (DF), 2021-10-12:
Jeg vil bare godt udtrykke min og mit partis dybe skuffelse over, at regeringen nu lemper udlændingepolitikken på det her område.
Det var ikke det, der var stillet i udsigt i valgkampen, så vidt jeg husker.
Så vil jeg spørge: Tror ordføreren på, at de her personer nogen sinde kommer tilbage til Afghanistan?
Hvad er sandsynligheden for, at de får mulighed for at blive her for altid?
For efter 2 år kan de søge asyl.
Hvor stor sandsynlighed vil ordføreren mene der er for, at de kommer tilbage til Afghanistan – eller at Danmark kommer til at tage ansvar for dem for altid?
Det undrer mig virkelig, at man ikke har taget den erfaring med særloven fra 1992 til sig.
Det var særloven for palæstinenserne, der besatte en kirke.
Jeg synes ikke, der er brug for flere særlove – slet ikke når man har lovet at fastholde en stram udlændingepolitik.
Rasmus Stoklund (S), 2021-10-12:
Jamen jeg har ikke nogen forventning om, at man til evig tid ikke vil kunne behandle asylansøgninger fra afghanske statsborgere.
Det håber jeg ikke er tilfældet, for i så fald er der jo knap 40 millioner afghanere, som skal finde et andet sted at bo, og så har vi jo helt andre problemer.
Jeg håber da, at der kommer til at ske en eller anden form for stabilisering af Afghanistan, og at mange også har lyst til at vende hjem.
Rosa Lund (EL), 2021-10-12:
Jeg vil gerne spørge Socialdemokratiets ordfører, hvad vi skal stille op med dem, som vi ikke fik med i evakueringen, altså de ngo'er, journalister, kvindesagsforkæmpere, alle mulige andre, som vi godt kan lide, men som Taleban ikke kan lide.
Hvordan skal vi hjælpe dem, for de kommer jo ikke til at blive hjulpet af det her stykke lovgivning?
Kathrine Olldag (RV), 2021-10-12:
Jeg er helt enig i, at det er et rigtig fint lovforslag med mange muligheder, som vi har fået stykket sammen.
Men nu nævner ordføreren selv det forhold, at de f.eks. kan befinde sig i en kommune og være i gang med integration osv.
Hvis vi så stadig væk om 2 år kigger ind i en situation, hvor asylbehandlingerne for afghanere stadig er berostillet, som det er tilfældet nu, og hvis det er sådan, at de hverken kan være under asylbehandling eller kan være på særlov mere, så lander de måske i et hul, hvor man bliver nødt til at tage dem ud af kommunen og flytte dem tilbage på et asylcenter.
Hvordan ser ordføreren på det?
Rasmus Stoklund (S), 2021-10-12:
Det er jo altid svært at spå om noget, der ligger 2 år ud i fremtiden, men umiddelbart har jeg svært ved at forestille mig, at det ville være et forslag, jeg selv ville lægge frem i det socialdemokratiske gruppeværelse.
Nu har vi hjulpet de mennesker til Danmark på en god måde, sådan at de får et opholdsgrundlag og umiddelbart kan komme i gang med at arbejde eller gå i skole og blive integreret i en kommune et sted i Danmark.
Det får de formodentlig med den her lov en helt særlig og fin ordning for, som så varer 2 år.
Hvis de så derefter ikke kan vende hjem, fordi de mener, at det er usikkert for dem at vende hjem, så må de jo som alle andre, der søger asyl, gå den slagne vej gennem asylsystemet og søge asyl, og så må myndighederne jo vurdere, om det er rigtigt, og om der er hold i det.
Og ellers må de jo finde sig et andet opholdsgrundlag – så må de jo ind under beløbsordningen, positivlisten, ordningen om arbejdsmarkedstilknytning, eller hvad de ellers kan bidrage med, og altså benytte sig af nogle af de andre muligheder for at få opholdsgrundlag, vi har i Danmark.
Kathrine Olldag (RV), 2021-10-12:
Tak for det.
Og tak for talen.
Nu er der jo en solnedgangsklausul i det lovforslag, vi sidder og behandler her i dag.
Hvordan forholder ordføreren sig til, hvis situationen i Afghanistan om 2 år stadig væk er usikker og farlig for den gruppe, vi har evakueret?
Rasmus Stoklund (S), 2021-10-12:
Jamen vi skal jo ikke have flerkoneri i Danmark, og vi skal ikke have barnebrude i Danmark.
Skulle der vise sig – og det har der mig bekendt ikke vist sig at være endnu – eksempler på det, skal myndighederne jo sætte ind over for det, og det skal så have de rette konsekvenser.
Man er jo kun omfattet af den her særlov, hvis man enten er tidligere lokalt ansat, altså en med en tilknytning til Danmark, eller nær familie – og jo ikke, hvis man er kone til venstre hånd, eller hvad ved jeg.
Her er der tale om folk, der har arbejdet direkte for Danmark og arbejdet sammen med danskere på ambassaden eller i forbindelse med forsvarets missioner, og som derfor ville være udsat for en fare, hvis de var blevet tilbage i Afghanistan, da danskerne rejste hjem.
Jeg håber da, at mange af de mennesker vil have mulighed for at rejse retur i løbet af 2 år, eller når deres opholdstilladelse udløber, for det er jo kun en 2-årig opholdstilladelse, de får på det her grundlag.
Hvis de ikke selv mener, at de kan det, må de jo søge om asyl, og så må myndighederne vurdere, om der er et grundlag for, at de skal have asyl.
Men lige nu er der jo ikke på den måde krigshandlinger i Afghanistan.
Det er jo på den måde en anderledes situation, end det f.eks. er i store dele af Syrien.
Så mit håb er selvfølgelig, at mange vil have mulighed for at kunne vende tilbage.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-10-12:
Det begyndte med 100.
Det var det tal, som regeringen først oplyste.
Nu er det 900, godt og vel.
Det bliver ganske givet større.
Det er godt lige at få det vendt, sådan at det også kommer med i debatten.
Men jeg bliver bare nødt til at spørge: Hvordan vil man forhindre, at der kommer flerkoneri og barnebrude – en god diskussion lige nu – til Danmark?
Altså, det kan man jo ikke, og jeg synes lige så godt, at ordføreren kan stå og sige: Jamen altså, vi kan ikke rigtig gøre noget ved det.
Nu har et flertal, ja, besluttet at tage dem til Danmark – en rigtig dårlig særlov – men indrøm dog, hvordan det virkelig hænger sammen.
Marie Krarup (DF), 2021-10-12:
Men det ligger ligesom ikke i lovforslaget; det kan man godt høre på det.
Det er en måde at legalisere asylindvandring, og det er jo noget af det, man burde kæmpe for at få stoppet.
Det er et land, som det er ubehageligt at være i – det er helt sikkert – men det er dog trods alt deres fædreland.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-10-12:
Jeg har ikke særlig gode erfaringer, når det drejer sig om udlændingelov og brede flertal.
Det må jeg bare sige.
Det er slet ikke det, det handler om.
Og jeg synes, det var en bemærkelsesværdig kort tale, som ordføreren holdt.
Ordføreren plejer ellers nok at kunne udbrede sig om alt muligt omkring udlændingepolitikken, men talen var godt nok kort i forhold til den debat, der har været.
For jeg vil godt gå lidt videre.
Jeg vil godt stille to spørgsmål: Hvordan kan man forhindre det, som oprindelig stod i udkastet til lovforslaget, nemlig at der faktisk kunne komme flere koner på en gang?
Hvordan vil man forhindre det?
Altså, der er jo noget, der hedder familiesammenføringer – kan det være til en kone, to koner, tre koner – eller hvad?
Jeg ved nogenlunde godt, hvad man har sagt om antallet, men jeg vil godt høre ordføreren sige fra talerstolen, hvor mange man regner med – helt troværdigt – det vil komme til at dreje sig om.
Rasmus Stoklund (S), 2021-10-12:
Det, at det var en kort tale, var egentlig, fordi det nu ikke var sådan en stor værdipolitisk diskussion, vi var blevet inviteret til.
Altså, det handlede jo mere om at forholde sig til det her konkrete lovforslag, og det synes jeg ikke gav anledning til en meget lang tale.
De uklare formuleringer, der har været, og som har været diskuteret, skulle selvfølgelig, fordi man kunne få indtryk af, at nogle måtte mene, at der skulle komme flerkoneri til Danmark eller lignende og mindreårige brude og den slags,
ryddes ud i det her lovforslag, og derfor er de jo også taget væk nu.
De er jo ikke med i det lovforslag, der ligger nu.
I forhold til antallet er det, så vidt jeg husker, lige nu knap 900 mennesker, det drejer sig om.
Så er der jo et lille vindue ind til, så vidt jeg husker, den 24. november, hvor man vil kunne indgive yderligere ansøgninger.
Jeg forventer da ikke – men det er jo kun et gæt, jeg kan give herfra – at vi kommer til at se en meget voldsom stigning i antallet af mennesker.
Vi gik ind i Afghanistan for at bekæmpe den terrortrussel, der udgik fra Afghanistan, som husede al-Qaeda.
I den forbindelse var der så en række afghanere, der hjalp bl.a. det danske militær og danske ansatte på ambassaden i Kabul.
De mennesker ville nu være i en farlig og udsat situation, hvis de blev efterladt tilbage, da danskerne rejste hjem.
Jeg synes ikke, at det er rigtigt at tale om, at det her er et spørgsmål om at lempe udlændingepolitikken.
Og jeg vil også minde om, at det var et ret bredt flertal i Folketinget, der var helt enige om, at vi skulle finde en løsning a la den, der nu er fremlagt.
Mette Thiesen (NB), 2021-10-13:
Men mig bekendt er det altså allerede i dag muligt for taxiselskaberne at sikre, at de medarbejdere, de hyrer, både kan behandle kunderne ordentligt, kan finde vej og kan tale et ordentligt dansk.
Så det her med, at man skal gå ind og skærpe de her krav, skal jeg i hvert fald have stillet nogle spørgsmål til.
Det forstår jeg faktisk ikke helt, må jeg indrømme.
Men det hænger måske sammen med, at der ikke er et særlig liberalt marked på det her område, for hvis der var flere forskellige aktører på det her område og man reelt kunne vælge til og vælge fra, så de dårlige tilbud blev valgt fra og de gode blev valgt til, ville der måske også være bedre mulighed for konkurrence, og så ville der måske også være bedre mulighed for netop at sikre, at når man bestilte en taxa, kom der en chauffør, der både kunne sproget og kunne finde vej.
For jeg er sådan set enig i, at det har jeg også oplevet de få gange, jeg har bestilt en taxa.
Det er i øvrigt dyrt, og hvis chaufføren så oven i købet hverken kan finde vej eller kan sproget, er det altså noget af en udfordring.
Men jeg undrer mig bare lidt over, at der skal lovgivning til.
Jeg undrer mig også over det med den her overenskomstdebat med de mest repræsentative.
Når jeg hører den formulering, kommer jeg straks til at tænke på godskørselsloven og på 3F – og det er jo så sjovt nok også 3F, der er kommet med et høringssvar.
Så jeg er bestemt ikke særlig positivt indstillet over for det her lovforslag, for jeg mener sådan set, at der allerede i dag er muligheder for, at man kan ansætte dem, som vil give en ordentlig service.
Jeg kommer til at stille nogle spørgsmål i forbindelse med udvalgsbehandlingen, men som det er lige nu, er vi ikke positivt indstillet.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-10-13:
Mange tak for det.
Det er jo vigtigt for kunderne i hyrevognene, i taxaerne, at man kan få en god service, og at man kan få en god service over hele landet.
Derfor er vi glade for at kunne bakke op om forslaget om ændringen af taxaloven.
Det gælder bl.a. det at højne kravene til danskkundskaberne, altså at chaufførerne skal kunne gøre sig forståelige på dansk.
Jeg tror, at vi alle har kørt rundt i taxaer, hvor chaufføren har taget en anden retning, en anden vej hjem end den, vi selv ville have kørt, og derefter har haft svært ved at kommunikere om det.
Så det er altså vigtigt, at det er en del af det høje serviceniveau, der skal være.
Samtidig glæder vi os over og ser en stor vigtighed i det, at der også er en god betjening i landdistrikterne – jo ikke kun for alle de mange mennesker, der bor der, men jo også for de virksomheder, som ligger derude, og her tænker jeg specielt på restauranter; det kunne være Dyvig Badehotel eller Restaurant Bind nede i Kruså.
Det er jo et spørgsmål om, at man skal kunne få sine kunder derfra, hvis man har en lidt for god vinkælder, og det kan en gang imellem være vanskeligt i Udkantsdanmark.
Så derfor er vi meget, meget glade for, at der også kommer en analyse af taxabetjeningen i landdistrikterne.
Med disse ord bakker vi naturligvis op om forslaget.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-10-13:
Mange tak.
Radikale Venstre støtter lovforslaget.
I lighed med de forrige ordførere hæfter vi os ved, at vi her fastlægger, hvad jeg opfatter som et rimeligt niveau for danskkundskaber for taxabranchen.
Så vi støtter lovforslaget.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-10-13:
Det er jeg enig med hr. Kristian Pihl Lorentzen i, men vi skal også passe på, at vi ikke på forhånd får drejet embedsværket i enten den ene eller den anden retning.
Man siger jo, at vi har et neutralt embedsværk i Danmark, men hvor enig jeg er i det, ved jeg ikke, men lad os teste det i den her sag.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-10-13:
Og vi kan prøve at tage ud på landet og se, om vi kan få en taxa, for det er meget svært, specielt fredag og lørdag nat, hvor vi virkelig har brug for det.
Men ellers er det jo fint, at vi venter på rapporten, inden vi træffer beslutninger.
Men det gør jo heller ikke noget, at vi politikere en gang imellem bidrager med nogle idéer, så det ikke kun er embedsværket, der laver politik her i landet.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-10-13:
Vi bliver jo ofte beskyldt for, at vi tager beslutninger uden rigtig at forholde os til virkeligheden, og så er det jo en fordel lige at forholde sig til virkeligheden, inden man begynder at løse problemerne.
Men når det så er sagt, vil jeg sige, at jeg tror, vi gik lidt for langt i forhold til justeringerne i 2017 og i forhold til at konkurrenceudsætte og gøre det mere attraktivt for taxachaufførerne at køre mod de store byer i stedet for.
Hvad der præcis skal til, må vi jo drøfte til den tid, men vi kan jo tage en kop kaffe, hr. Kristian Pihl Lorentzen.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-10-13:
Jeg vil gerne kvittere for, at fru Anna Valentina Berthelsen bragte spørgsmålet om taxidøden i landdistrikterne op, for det var jo en af de ting, vi drøftede i vores evaluering, og hvor vi besluttede, at det fortsætter vi med at kigge på.
Og så næste gang, vi laver nogle ændringer, skal vi have løst det problem, for det haster jo.
Har fru Anna Valentina Berthelsen nogle idéer til, hvordan man kunne løse det?
Kunne det f.eks. være ved, at man beder kommunerne om at lave en samlet personbefordringspolitik, hvor taxier er en af dem, bustrafik er en anden del af det, togtrafik osv. er en tredje del af det, for det hænger jo sammen?
Taxidøden bunder jo i, og det ved vi alle sammen godt, at den lokale taxivognmand ikke længere har noget kørsel for kommunen med offentlig servicetrafik – gamle fru Hansen, der skal til lægen osv. – for det er jo væk, det er udbudt, og det bliver kørt af nogle fjerne flextrafikselskaber og sådan nogle ting.
Det er jo det, der er årsagen.
Så har fru Anna Valentina Berthelsen nogle idéer til, hvordan vi kunne få taxidøden bremset?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-10-13:
Jo, men det, som Dansk Folkepartis ordfører jo må bemærke, er, at der har været en efterspørgsel efter at få gjort noget ved dokumentationsmåden vedrørende danskkundskaber lige præcis i taxabranchen, fordi det ikke fungerede, som det var før.
Det er så det, vi forsøger os med her.
Det kan jeg se af høringssvarene at der egentlig er rimelig bred tilfredshed med.
Og hvis der kommer lignende henvendelser, hvad angår plejehjemmene eller sundhedsvæsenet eller folkeskolerne eller for den sags skyld restauranter og hoteller og barer, må vi jo forholde os til det til den tid.
Men jeg har ikke – i hvert fald ikke mig bekendt – fået henvendelser, der går på, at der er et meget stort problem med at overholde dokumentationskravet i andre brancher.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-10-13:
Jamen det var et spørgsmål, for jeg ved, at SF jo ikke var dem, der støttede Dansk Folkepartis beslutningsforslag om de her danskstandarder i forhold til de her typer af jobs.
Det er bare det, at når vi nu går ind og laver de her regler, som jo er forståelige nok på taxaområdet, hvor man siger, at man som kunde kan forvente, at der bliver talt dansk i en taxa, så synes jeg også godt, man kunne stille de samme krav til dem, der kommer ud andre steder i bl.a. den offentlige sektor, og hvor de er ude i et offentligt ærinde.
Det er bare det, jeg spørger om ordførerens holdning til.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-10-13:
Jeg er lidt forvirret.
Ordføreren må lige opklare for mig, om vi har fået de samme henvendelser fra andre brancher, andre dele af f.eks. vores velfærdssamfund, som vi har fået fra taxabranchen, hvad angår problemer med overholdelse af dokumentationskravet vedrørende de ansattes danskkundskaber.
For det er jeg ikke bekendt med.
Hvis ordføreren har viden om det, må han meget gerne sige det.
Tak for det.
Og tak for en tale, der var til at forstå.
Det er dejligt, når det ikke bliver for teknisk.
Jeg kunne dog godt tænke mig lige at høre Nye Borgerliges ordfører om, hvad hun præcis mener med, at der mangler noget liberalisering af det her.
For mig bekendt var det jo faktisk det, vi lavede i 2017, og årsagen til, at det nu er blevet så svært for yderområderne og landdistrikterne at få ordentlig taxabetjening, er jo, at de har for stor frihed med hensyn til selv at bestemme, hvilke geografiske områder de vil dække, og hvornår og hvordan de vil dække dem.
Det var jo en del af den liberalisering, der blev lavet, så hvad er Nye Borgerliges overvejelser om det?
Mette Thiesen (NB), 2021-10-13:
Jeg tror, at der er flere holdninger til, om det taxiforlig, vi lavede i 2017, var en decideret liberalisering.
Der blev i hvert fald lukket ned for nogle af de services, som ellers var der.
Nu ved jeg, at der heldigvis også er andre, der er begyndt at skyde frem, og jeg tror generelt, at Socialistisk Folkeparti og Nye Borgerlige ser lidt forskelligt på, hvad der skal justeres af staten, og hvad der er op til de frie markedskræfter.
Nu sidder vi ikke med i forligskredsen, for 2017 var før, vi blev valgt i Folketinget.
Så vi sidder ikke som en del af forligskredsen, men jeg mener sådan set bare, at vi kan bare konstatere, at det, der grundlæggende står i det her forslag, er, at man skal kunne tale dansk, når man kører taxa osv.
Det mener jeg sådan set allerede er tilfældet i dag, for taxaselskaberne kan jo ansætte de chauffører, som de ønsker, og forhåbentlig vælge nogle, som både kan sproget, men også kan finde vej.
Det er jo sådan ret basalt, når man skal køre en taxi.
Benny Engelbrecht (S), 2021-10-13:
Jeg har i hvert fald haft samtaler med bl.a. meget erfarne chauffører og vognmænd fra den københavnske vestegn, som selv har en anden etnisk baggrund end dansk, og som fremhæver, at de mener, at det er nødvendigt, at man stiller de her krav, for de kan jo selv tale det dansk, der er nødvendigt, med deres kunder, men oplever også, at der er chauffører, der ikke kan i tilstrækkelig grad.
Jeg tror også, at der er en faglig stolthed i forhold til det.
Man mener sådan set i taxabranchen, at det er rimeligt, at man kan det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-10-13:
Jeg tror nok, jeg kom til at trykke mig forkert ind.
Det er, fordi mine papirer kom til at røre ved kanten, men vi skal da altid være friske med et spørgsmål.
Og jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren om det her med standarderne.
Der synes jeg, ordføreren er inde på det helt rigtige, nemlig at vi også godt kan lave nogle parallelle diskussioner og se på andre steder.
Der har Dansk Folkeparti jo tidligere foreslået, at der skulle være en form for national standard i Danmark i forhold til alle dem, der går ind i offentlige stillinger, eksempelvis inden for sundhedsområdet, hvor vi jo også med rette kunne sige, at der skulle være krav og en vis forventning om, at dem, der kommer ud eksempelvis i private hjem eller arbejder på et plejecenter, eller hvor det nu kan være, også opfylder de her sprogkrav.
Hvad synes ordføreren egentlig om, at man flere steder inden for de kommunale jobs også går ind og kigger på de her offentlige standarder?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-10-13:
De mange taxichauffører, som er derude, og som jeg snakker med, kan ikke forstå det her.
Som jeg også sagde i min ordførertale, så er dem, der startede for 40 år siden, gået på pension i dag eller er ved at gå på pension.
I dag er der en ny generation af unge eller yngre, som ligesom er kommet hertil i en globaliseret verden og en globaliseret tid og måske kører taxa.
De kan ikke genkende den her problematik derude.
Det er derfor, at det er sådan vigtigt for mig ligesom at høre ministerens holdning, når man har kørt i taxa de sidste mange år: Er det et problem?
Altså, er det noget, man tit støder på som kunde i en taxa, at taxachaufføren ikke kan finde vej, fordi han ikke kan tale dansk?
Benny Engelbrecht (S), 2021-10-13:
Det er klart, og det er også derfor, at faglige organisationer som 3F mener, at det er en god idé at stille det her krav.
Selv om kravet jo findes i dag – man skal kunne dansk på et rimeligt niveau – så er det ikke nødvendigvis sådan, at det krav opfyldes, når man søger ind.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-10-13:
Tak til ministeren.
Man kunne godt få det indtryk, at der her ligesom er et område, hvor man lovgiver om noget, som der egentlig ikke er brug for at lovgive om.
En taxachauffør skriver: Men kurset, som man skal gennemføre for at blive taxachauffør, foregik i forvejen på dansk.
Hvis du ikke forstår dansk, dumper du.
Så er det ikke en overdrivelse nu at lave det her sprogkrav?
Så vil jeg bare konkret høre ministerens personlige holdning – og jeg forstår godt høringssvarene osv.: Er det ministerens opfattelse, at der er sprogvanskeligheder og -problemer i taxabranchen og har været det de sidste mange år?
Det vil jeg gerne høre ministerens personlige holdning til.
Benny Engelbrecht (S), 2021-10-13:
Derfor var det også ret tydeligt, da vi dengang drøftede taxaområdet, at der var grænser for, hvor meget taxaområdet kunne tåle af forandringer midt i en situation, hvor der var en krise, og hvor der var ganske få passagerer.
Til trods for forskellige støtteordninger og andet, som blev taget som initiativer, så var der også brug for noget stabilitet.
Det kan man også ret tydeligt læse af de høringssvar, som er indgivet.
Det betyder selvfølgelig, at vi, som det også er nævnt i debatten her, også var enige om at sætte gang i yderligere evalueringer for at kunne forberede os til det videre.
Det er jo som også nævnt ikke den første evaluering, men den anden evaluering, som forventes at blive lavet og præsenteret i 2022.
Det er også rigtigt, som flere har nævnt, at det jo ikke er nyt, at der stilles krav om danskkundskaber i branchen.
Det er sådan set et velkendt krav.
Det, der er det nye, er, at der nu stilles krav om, at de danskkunskaber kan dokumenteres, og at de kan dokumenteres objektivt.
Og tak for tilkendegivelserne fra dem, der støtter det.
Der er også spørgsmålet om, at afgiften på ep-tilladelserne ændres til gebyr.
Det er jo et udtryk for, at et gebyr skal være omkostningsægte.
Det var hr. Henning Hyllested, der nævnte det i et spørgsmål, og det, gebyret dækker, er altså den omkostning, der er ved at lave tilladelsen og chaufførkortet og samtidig føre den nødvendige kontrol.
Spørgsmålet fra hr. Henning Hyllested gik også på, hvem det er, der laver kontrollen, og det er altså Færdselsstyrelsen.
Dermed er der en entydig myndighed, og dermed kan man også opgøre den faktiske omkostning, der er, og dermed kan vi fastlægge dette til et gebyrfinansieret område.
Det tror jeg ikke jeg har brug for at uddybe yderligere, men jeg stiller mig selvfølgelig velvilligt til rådighed i den videre behandling, og ligesom mange af ordførerne har tilkendegivet, ser jeg også frem til den evaluering, som kommer til at finde sted på baggrund af den analyse, vi har sat i gang af landdistriktsområderne, for det er, som mange har nævnt, en af de helt store udfordringer, der er inden for taxaområdet – ganske klart.