Rasmus Jarlov (KF), 2018-05-25:
Tak for ordet.
Jeg glæder mig altid til de her debatter om rigsfællesskabet, som jeg synes er et af de allervigtigste emner overhovedet i Folketinget og i Danmark og selvfølgelig også i Grønland og Færøerne.
Det er vigtigt, at vi hele tiden udvikler og forbedrer rigsfællesskabet.
Det er en stærk og god og ikke mindst, tror jeg, en blivende konstruktion.
Jeg vil ikke tale om, at rigsfællesskabet måske en dag bliver opløst, for jeg er meget mere optaget af at udvikle og forbedre vores fællesskab end af at opløse det.
Som det største land har Danmark selvfølgelig et stort ansvar for at sørge for et velfungerende rigsfællesskab, men jeg synes, der er meget, vi fra dansk side kan gøre bedre.
Jeg synes, det er meget vigtigt, at vidensniveauet i den danske befolkning bliver højnet, så grønlændere og færinger, der kommer til Danmark, ikke bliver mødt af stor uvidenhed om deres lande.
Det er noget, der er med til at skabe en følelse af, at man ikke hører sammen, hvis man bliver mødt af, at danskere ikke ved noget om Færøerne og Grønland.
Derfor er det vigtigt, at der er mere oplysning, og der synes jeg fortsat, at der, både når det handler om Danmarks Radio, og når det handler om vores folkeskole, er behov for, at der kommer mere oplysning om Grønland og Færøerne.
Jeg synes også, at den danske regering gør det godt i forhold til rigsfællesskabet, og jeg synes også, der er muligheder for fortsat at udvikle endnu mere samarbejde om erhvervsliv og uddannelse, og jeg synes også, at vi her i Folketinget har mulighed for eller i hvert fald skal forsøge at inddrage de nordatlantiske folketingsmedlemmer endnu mere i arbejdet.
Der er rigtig meget, der kan lade sig gøre inden for grundloven, og jeg synes, der er en meget, meget lang tradition for, at vi får tingene til at fungere inden for grundloven.
Derfor synes jeg også, der må være en fælles interesse i at undgå at bryde grundloven.
Hvis man vil bryde grundloven, synes jeg i hvert fald, det skal være med vilje, og ikke fordi man kommer til at gøre det uforvarende, fordi man ikke har haft en god nok dialog om, hvorledes man i Danmark fortolker grundloven, og hvordan man på Færøerne fortolker grundloven.
Der er jo kæmpestor forskel på Grønland og Færøerne, og der er måske nok lidt fra dansk side en tendens til, at vi meget omtaler Grønland og Færøerne sammen, men det er jo to vidt forskellige lande med to meget, meget forskellige sæt af udfordringer.
Derudover er jeg også nødt til at sige, at vi mener, at Grønland vil begå en fatal fejl, hvis man begynder at erstatte dansk med engelsk i skolesystemet.
Det er gift for rigsfællesskabet, og det er et kæmpe selvmål fra grønlandsk side.
Danmark er på alle måder Grønlands vigtigste og største samarbejdspartner, og det er ikke klogt at afskære sig fra at kommunikere med sin vigtigste samarbejdspartner.
Det er meget svært at forestille sig andet, end at det gør samarbejdet vanskeligere og dårligere.
Det bliver et kæmpe problem for de grønlandske unge, hvis de ikke længere i realiteten og i praksis kan blive uddannet i Danmark, fordi de ikke kan tale dansk.
Det vil sænke uddannelsesniveauet, og det kan komme til at sænke det rigtig meget, og det vil være et kæmpe problem for Grønland.
Så i virkeligheden kunne man, hvis man er glødende rigsfællesskabstilhænger, som jeg er, stå og glæde sig over, at dermed bringer Grønland sig selv langt tilbage og kommer til fortsat at være økonomisk afhængig af Danmark, fordi man ikke får en ordentlig og veluddannet befolkning.
Vi ønsker, at man på Grønland træffer gode beslutninger, sørger for at få en stærk økonomi, og vi ønsker fremgang, vi ønsker, at Grønland skal sprudle og klare sig godt, men det kommer ikke til at være tilfældet, hvis ikke man sørger for at have en veluddannet befolkning, og forudsætningen for det er altså, at man lader være med at afskære sig fra at få alle de uddannelser, som man kan få i Danmark.
Man kan selvfølgelig have en tanke om, at man selv kan opbygge en masse uddannelser på Grønland, og det kan man selvfølgelig også i et vist omfang, men befolkningstallet og spredningen hen over det her enormt store land er jo sådan, at det bliver svært at forestille sig, at man kan have alle former for uddannelser på Grønland.
Så jeg synes, det er et kæmpe selvmål, og jeg synes, det vil være dårligt for rigsfællesskabet, det vil være dårligt for Grønland, så der er næsten ikke noget positivt at sige om det skridt, og jeg håber, at man vil genoverveje det.
Jeg vil opfordre selvstyret på Grønland til at koncentrere sig om at bringe Grønland på fode, koncentrere sig om de store økonomiske udfordringer, der er, tilpasse udgifter og indtægter, få gang i erhvervslivet, og jeg håber, at man vil gøre det sammen med Danmark.
Der er ikke noget, vi hellere vil end at hjælpe Grønland med at få økonomisk fremgang.
Jeg synes, der er nok af udfordringer.
Hvis ikke vi kunne lide Grønland og Færøerne, var der intet, vi hellere ville end bare at opløse rigsfællesskabet.
Så det skal man vide, altså at det ikke er et ønske om at gøre noget negativt over for Grønland og Færøerne, det er, fordi vi holder så meget af jer, at vi gerne vil bevare vores fællesskab.