runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-05:
Og der er adskillige punkter, som jeg er noget betænkelig ved, som jeg også nævnte over for Dansk Folkepartis ordfører.
Og bundlinjen er, at det vil være skadeligt for Danmark, hvis vi hopper ud af erklæringen.
Det er bundlinjen, og det er det, jeg synes Folketinget skal forholde sig til.
Det er også derfor, vi har sagt, at vi ikke kommer til at spænde ben for, at regeringen rejser til Marokko.
Vi håber, at regeringen også kan finde en minister, der har lyst til at rejse til Marokko.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-12-05:
Når svaret fra hr. Mattias Tesfaye er så uklart vedrørende substansen i det, er det jo meget naturligt, at han taler proces i stedet for.
Hvad angår informationen fra regeringen, har vi ikke noget at klage over der.
Vi har været fuldt informeret om det her, og det er jo først, da sagen eksploderer på internettet, at også Socialdemokraterne ligesom begynder at få betænkeligheder.
Indtil da har alle jo været optaget af, at det er fantastisk godt, at FN går i gang med at lave den her form for arbejde.
Nu siger hr. Mattias Tesfaye, at der er ting, han ville have skrevet anderledes.
Ja, naturligvis er der det, men Socialdemokratiet har jo en meget stolt tradition for FN.
Det har været grundlaget for den socialdemokratiske udenrigspolitik siden 1945, at FN var grundstenen.
Man har haft masser af socialdemokrater, der har kæmpet for FN hele vejen igennem.
Kan det så ikke være ligegyldigt, at der, når man får lavet en tekst i FN, hvor der sidder 193 medlemslande, så er punkter, som man ikke kan være enig i?
Sådan er det jo.
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-05:
Jamen når jeg siger, at jeg ikke kan skrive hundrede procent under på alt, hvad der står i den erklæring, så er det jo helt naturligt.
Det er næsten 200 forskellige lande, der har sat sig ned og skullet mødes et sted.
Der er f.eks. nogle formuleringer om, hvordan staten skal støtte medier, som opfører sig negativt over for indvandring.
Det tror jeg da at de fleste af os herinde i Folketinget synes er nogle lidt mærkelige formuleringer.
Der er også nogle andre formuleringer, der handler om landes forpligtelse til at modtage afviste asylansøgere.
Der tror jeg da, at de fleste sidder og tænker, at det ville være rart, hvis det kunne realiseres.
Sådan er det jo med alt, og det er også derfor, jeg mener, at vi på bundlinjen må se, om det ville være godt eller dårligt for Danmark, hvis ikke vi tilsluttede os den her erklæring.
Der er det i hvert fald fra Socialdemokratiets side konklusionen, at det ville være dårligt.
Socialdemokratiets holdning til udenlandsk arbejdskraft er fuldstændig upåvirket af den her erklæring.
Så bidrager de til det danske velfærdssamfund.
Men vi skal ikke åbne det danske arbejdsmarked op for folk fra lande uden for Europa til det almindelige faglærte og ufaglærte arbejdsmarked.
Det er også derfor, vi har været imod at sænke beløbsgrænsen fra de nuværende 418.000 kr. og ned til de 325.000 kr. om året, som regeringen foreslog.
Martin Henriksen (DF), 2018-12-05:
Det forstår jeg også godt.
Hr. Mattias Tesfaye og undertegnede og Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti har jo gennem et stykke tid haft nogle fælles synspunkter om udenlandsk arbejdskraft.
I den her FN-erklæring lægger man op til øget indvandring i form af øget arbejdskraftindvandring.
Hvordan ser Socialdemokratiet på den del?
For det er jo lidt besynderligt, at vi for ikke så lang tid siden havde et forløb med udlændinge- og integrationsministeren og repræsentanter for regeringen, hvor Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti ikke var enige om alt, men trods alt var enige om en del i forhold til sige til regeringen, at deres udspil, der handler om, at man skal øge indvandring i form af mere arbejdskraftindvandring, synes vi ikke var en god idé.
Hr. Morten Østergaard har i hvert fald ret så langt, at der jo er en pointe i, at når det kommer til at arbejde for en restriktiv indvandringspolitik i Folketinget, er der kun Dansk Folkeparti.
Der har hr. Morten Østergaard klart en pointe, hvilket jo også bliver understreget af, at der desværre er rigtig mange partier – alle andre partier end Dansk Folkeparti – der fuldstændig og uden at blinke vil tilslutte sig den her Global Compact for Migration.
Morten Østergaard (RV), 2018-12-05:
Men pointen fra min side var jo egentlig bare, at vi så er rigtig mange, der er enige om, at der også er positive sider ved det, og at det gælder om at håndtere de negative sider, men lad nu det ligge.
Jeg synes også, det var bemærkelsesværdigt, at statsministeren så klart sagde, at en del af den misinformation, der er kommet, jo er kommet i det ugebrev, som hr. Kristian Thulesen Dahl udsendte, hvor han skrev, at erklæringen i sig selv skulle føre til, at der kom flere migranter.
Og der vil jeg bare høre, om Dansk Folkeparti har en reaktion på, at man altså her fra regeringens side klart siger, at det er misinformation, når hr. Kristian Thulesen Dahl har formuleret sig sådan om erklæringen, som tilfældet er.
Martin Henriksen (DF), 2018-12-05:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Kristian Thulesen Dahl.
Og i øvrigt vil jeg sige, at noget af det, som hr. Kristian Thulesen Dahl læste op i sit spørgsmål til udlændinge- og integrationsministeren, jo var, at der fra afrikansk side er en forventning om, at det her projekt også vil betyde noget, at det vil rykke noget.
Og det er selvfølgelig, fordi det her ikke bare er noget, man laver for sjov.
Det er det da ikke.
Det betyder noget, det tror jeg også, og det er vel dybest set også det, der er hr. Morten Østergaards pointe og andres pointe herinde, nemlig at den her erklæring rent faktisk betyder noget.
Man skriver da under på det, fordi det har nogle konsekvenser.
Vi har fået mange juridiske notater fra de forskellige ministerier, som siger, at det ikke er juridisk forpligtende, og at det ikke retligt bindende for Danmark.
Men der er jo også et notat fra Udenrigsministeriet, Justitsministeriet og Udlændinge- og Integrationsministeriet, der siger, at i visse tilfælde vil det have en yderst begrænset effekt, fordi det kan indgå som fortolkningsbidrag til, hvordan internationale domstole vil se på eksempelvis dansk lovgivning.
Og det er også derfor, der er blevet arbejdet med det her igennem lang tid i et kæmpe system som FN-systemet, for der er selvfølgelig rigtig mange mennesker i det system, der også tror på, at på et eller andet tidspunkt vil det have en effekt.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-12-05:
Jeg synes, det er lidt interessant at spørge til, hvordan Dansk Folkeparti er kommet frem til den her meget, meget offensive, negative holdning til det her.
Mig bekendt har Dansk Folkeparti ikke på noget tidspunkt der taget afstand fra det.
Man har ikke sagt noget.
Der har været tavshed fra Dansk Folkeparti.
Så sker der det, at lige pludselig er der en række højreorienterede kræfter i Europa, der starter en stor kampagne på de sociale medier imod den her migrantpagt.
Man kan have sine overvejelser over, hvor den misinformationskampagne kommer fra.
Det har jeg mine egne tanker om, det skal jeg ikke komme ind på her.
Men i hvert fald kan man se, at højrefløjen begynder at køre fuldstændig vildt og vanvittigt på internettet imod den med trolls og alle mulige mærkelige indlæg – fuldstændig forfejlede indlæg, fanatiske indlæg, som vi jo også alle sammen har modtaget.
Er det sådan, at det er, efter at den misinformationskampagne er gået i gang, at Dansk Folkeparti pludselig også siger, at nu må de også gå imod det her?
Man har ikke sagt det før.
Det er først på det tidspunkt, at Dansk Folkeparti begynder at interessere sig for den her sag.
Martin Henriksen (DF), 2018-12-05:
Altså, som jeg husker det, har Dansk Folkeparti gennem et godt stykke tid efterhånden interesseret sig for den her sag, også før det blev sådan en offentlig debat.
Der har jo også været møder i Folketingets Udlændinge- og Integrationsudvalg, hvor Dansk Folkeparti har bedt om, at der kom en minister fra regeringen og redegjorde for det her.
Jeg tror også, at vi tidligere, måske endda for nogle år tilbage, har haft et samråd om den generalforsamling, der var i 2016, hvor man sådan begyndte at tage fat på det her.
Så jeg synes, at Dansk Folkeparti gennem længere tid har beskæftiget sig med det her.
Så vil jeg sige, at det i øvrigt er rigtigt, at noget af det, der er rundtomkring på internettet, jo er misinformation.
Det er jo ikke alt, der står på internettet, der er fuldstændig rigtigt.
Jeg håber ikke, det kommer bag på nogen, at jeg har den opfattelse.
Der står mange ting på internettet.
Men derfor kan der godt være en pointe i noget af det.
Jeg må sige til dem, der lytter med her: Lad være med at læse, hvad der står på internettet og i kommentarer og alle mulige andre steder, men bare gå ind og læs erklæringen.
Gå selv ind og læs erklæringen.
Så kan man jo selv se, hvad man synes om det.
Så kan man sådan selv vurdere sagen.
Jeg tror, at hvis man går ind og læser erklæringen og ikke ser på det, der står i kommentarfelter og alle mulige andre steder, hvor der selvfølgelig er nogle, der har en pointe – det vil jeg gerne understrege, det er jo ikke alt sammen, der er forkert.
Men gå selv ind og læs den.
Så tror jeg i hvert fald, folk kan se, at Dansk Folkeparti altså har en pointe.
Når hr. Holger K. Nielsen siger, at jeg skal tage afstand fra vanvittige ting, hvad lægger hr. Holger K. Nielsen så præcis i det?
Der må være et eller andet konkret citat, som jeg så kan forholde mig til og sige om jeg er enig i eller tager afstand fra.
Det må ligesom være logikken i det.
Det kommer vel ikke som den store overraskelse.
Mon ikke de fleste mennesker har den opfattelse.
Men derfor kan der jo stadig væk være en pointe i, at noget af det, der står på internettet, er rigtigt.
Igen, jeg vil bare opfordre til, at folk går ind og læser erklæringen og danner deres egen vurdering og mening.
Det synes jeg at folk skal gøre.
Det vil jeg helt klart opfordre folk til at gøre.
Det er også derfor, at vi fra Dansk Folkepartis side rent faktisk har fået oversat erklæringen til dansk, så vi giver alle mulighed for, uanset om man er god til fremmedsprog eller ej, at komme ind og danne sig et overblik, så man ved, hvad det er, den danske regering med opbakning fra et bredt flertal i Folketinget ønsker at sige ja til.
Og hvis folk læser erklæringen og lader være med at kigge på det, der står på internettet osv. – det må man også godt – og først og fremmest lægger det, der står i erklæringen, til grund, tror jeg, at der vil være rigtig mange danskere, måske endda også et par stykker, der stemmer på Socialistisk Folkeparti, som faktisk vil forstå, at Dansk Folkeparti altså har en pointe her.
Det er ikke en god erklæring for Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2018-12-05:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at læse noget op fra erklæringen og så høre, om hr. Mattias Tesfaye er enig i det: Vi anerkender, at indvandring er kilde til velstand, innovation og bæredygtig udvikling i vores globaliserede verden .
Er det den socialdemokratiske linje på udlændingeområdet?
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-05:
Så har jeg selvfølgelig læst erklæringen for et stykke tid siden og genlæst den igen i går, og jeg vil godt erkende, at der er en del ting i den, som jeg synes er betænkelige.
Vi kan godt gå ind i en nærmere diskussion af det konkrete citat, som ordføreren læste – og så må han gentage det – men helt generelt vil jeg bare sige, at jeg godt forstår, der er nogle, der bliver betænkelige, hvis de læser erklæringen.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-12-05:
Jamen det er fuldstændig rigtigt.
Det synes jeg da ville være en god idé, om man gjorde det.
Så vil man også kunne se, at den her ikke er juridisk bindende for noget som helst her i Danmark, og at vi stadig væk kan vedtage den politik, som vi blev enige om i det her Folketing.
Men jeg synes, det er interessant, at hr. Martin Henriksen nu tilsyneladende tager afstand fra nogle af de der vanvittige ting, der kører på internettet.
Det er først, da det bliver en offentlig sag på internettet, at man rigtig går til den, om jeg så må sige.
Men vil hr. Martin Henriksen offentligt gå ud og tage afstand fra de vanvittige påstande, der kører på internettet, fra de trusler, der kommer, de forkerte påstande, der kommer om den her migrationspagt?
Vil han gå ud og sige, at det er utilstedeligt, at der kører den her kampagne?
Vil man gøre det for ligesom at få en debat, der er lidt mindre forurenet end det, som kører i øjeblikket?
Morten Østergaard (RV), 2018-12-05:
Lidt i forlængelse af det vil jeg sige: Man skriver jo ikke under på 25 pct. eller 50 pct. eller 75 pct.
Altså, enten skriver man under, eller også skriver man ikke under.
Det tror jeg der blev skabt lidt usikkerhed om i sidste uge.
Altså, det, der i virkeligheden er sket, er jo, at den europæiske og vestlige højrefløj har rejst sig og startet en kampagne mod den her migrationserklæring som alle onders moder, og mit spørgsmål til Mattias Tesfaye er: Kan man helt afvise, at Socialdemokratiet i Danmark er blevet ramt af den påvirkningskampagne?
Erklæringen har jo ikke ændret sig i den periode.
Den har ligget klar siden forsommeren.
Er den betænkelighed, som kommer til udtryk i dag, i virkeligheden mere under indtryk af kritikken end af indholdet i erklæringen?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2018-12-05:
Tak for det.
Nu er det jo ikke, fordi jeg har nogen ambitioner om at forene synspunkterne fra Alternativet med Dansk Folkepartis.
Men jeg synes, den ordførertale, vi lige hørte, var aldeles rystende, altså det, som ordføreren tillægger EU.
Det er et EU, hvor Storbritannien er i gang med at melde sig ud; et EU, hvor den tyske kansler har kæmpestore problemer, og hvor der tales om, hvor kort tid hun holder endnu; et Frankrig, hvor der er bål og brand i Paris, og hvor frustrationerne virkelig kommer til udtryk i desværre jo forfærdelig voldelige optøjer; frustrationer overalt i de europæiske lande, hvor befolkninger rejser sig imod dem, der styrer landene.
Og hvorfor?
Fordi der er et omdrejningspunkt i den her diskussion, og det er indvandring.
Det er indvandringsdiskussionen, nemlig at man ikke har fået styr på migrantstrømmene igennem årtier, at man har kæmpestore integrationsproblemer, og at landenes befolkninger siger stop.
Det er omdrejningspunktet for al den frustration, der er i rigtig mange europæiske lande.
EU er fantastisk.
Altså, ser ordføreren slet ikke de samme ting, som jeg ser ude i virkeligheden?
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-05:
Det forstår jeg godt skaber noget forvirring.
Jeg synes ikke, regeringens håndtering af den her sag har hjulpet med at skabe afklaring de sidste par uger.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-05:
Tak for det, formand.
Min gamle matematiklærer sagde altid, at når man har et regnestykke, skal man huske ligesom at kigge på facit, når man er færdig.
Man skal bruge sin sunde fornuft og se, om facit giver mening.
Og hvis det ligesom stikker helt af, har man nok ikke regnet regnestykket rigtigt ud.
Det siger jeg, fordi jeg synes, at den her debat er præget lidt af, at der er nogle, der kommer til et facit, som ikke helt giver mening.
For man kommer til det facit, at den her erklæring ligesom skulle åbne op for uhæmmet migration fra Afrika.
Det giver jo ikke mening.
Vi har en regering i Danmark, som går ind for en stram udlændingepolitik, og det er en regering, som står fast på det og derfor aldrig ville underskrive en erklæring, som havde den konsekvens, at der kom uhæmmet migration fra Afrika.
Jeg tror faktisk ikke, at der er et eneste europæisk land, som ønsker det.
Tværtimod er det det omvendte, man gerne vil opnå.
Det har alle politiske partier i Europa en meget stor egeninteresse i.
Derfor er der også efter min klare overbevisning mange af de konklusioner, som man støder på i den offentlige debat om den her aftale, som ikke rigtig har noget hold i virkeligheden.
Det vil fortsat være sådan, som det skal være, at stater selv fastsætte deres udlændingepolitik.
Den juridiske vurdering er, at erklæringen ikke er juridisk bindende, ikke pålægger landene nye retlige forpligtelser og ikke etablerer folkeretlig sædvaneret.
Det vil domstole også lade indgå i deres fortolkning af erklæringen i fremtiden.
Erklæringen slår meget klart fast, at det er staters helt suveræne ret at bestemme, hvem der får adgang til landets territorium, herunder at landene selv kan bestemme, hvad irregulære og regulære migranter er.
Så hvorfor overhovedet underskrive sådan en erklæring her?
Ja, det handler vel om, at det er et diplomatisk redskab, som man kan tage op af den diplomatiske værktøjskasse til f.eks. at sikre sig, at lande tager imod deres egne statsborgere, når disse ikke har ret til at være i f.eks. Danmark.
Enten fordi de ikke har ret til asyl, eller fordi de er blevet udvist på grund af kriminalitet.
Jeg vil ikke kloge mig så meget på det, men det tror jeg altså ikke det gør.
Det er et element, et redskab, som kan bruges til at fremme nogle danske interesser.
Men jeg tror ikke, at vi får løst de store problemer uden at indgå i aftaler med andre lande.
Inger Støjberg (V), 2018-12-05:
Jeg deler gerne med statsministeren.
Så tak for en god debat.
Jeg synes faktisk, det har været rigtig hjælpsomt, at vi har haft den her debat.
Jeg tror, man må sige, hvis man kigger rundtomkring i Europa, at debatten har været meget livlig rundtomkring i andre lande.
Jeg synes sådan set også, at den på rigtig mange måder har været saglig her i det danske parlament, og det synes jeg tjener os alle sammen rigtig godt.
Der er selvfølgelig nogle ting, der ligesom står tilbage.
Noget af det, der står tilbage for mig i dag, ud over at jeg synes, at vi har haft en god og en saglig debat, er sådan set, at jeg må undre mig lidt over Socialdemokraternes tilgang til det her.
Jeg må undre mig over, at man fra Socialdemokraternes side kommer med, må man sige, en kritik, der efter min mening er fuldstændig forfejlet.
Der har løbende været orienteringer, specielt fra udviklingsministerens side, der, ved jeg, jo har orienteret forligskredsen om den udviklingspolitiske og humanitære strategi.
Der har været samråd, hvor både udviklingsministeren og jeg har deltaget, og nu er der så en forespørgsel her.
Derfor var det jo med nogen undren, at jeg i hvert fald kunne konstatere umiddelbart efter spørgetimen i sidste uge, at fru Mette Frederiksen siger, at det her da er noget underligt noget, og at mon ikke regeringen har en lidt dårlig sag, og at nu vil hun sætte sig ind i tingene.
En lidt dårlig sag, altså, undskyld.
Hr. Mogens Lykketoft har stået i spidsen for noget af det her, og det ved jeg da i hvert fald er en politiker, som fru Mette Frederiksen ser meget op til.
Så jeg synes simpelt hen, det har været meget, meget mærkeligt, besynderligt, at høre Socialdemokraterne her i dag.
Og det er et parti, der kalder sig for et statsministerparti.
Martin Henriksen (DF), 2018-12-05:
Mange tak for det.
Jeg skal forsøge at gøre det så kort som overhovedet muligt.
Man kan i hvert fald konstatere, at De Radikale er glade, at Enhedslisten er glade, at SF er glade, at Alternativet er glade, og spørgsmålet er så: Er regeringen bekymret nu?
Det kunne være spørgsmålet, og det er der grund til at være.
Den danske regering bør ikke tiltræde FN-erklæringen.
Der skal ikke være tvivl om, at det er Dansk Folkepartis position.
Der skal ikke være tvivl om, at det ikke er i dansk interesse at tiltræde en erklæring, der alt andet lige lægger op til mere indvandring – så kan man diskutere, om det er juridisk, politisk osv. – som lægger op til at fremme det multikulturelle, som lægger op til at lægge begrænsninger på pressefriheden.
Det trækker i den forkerte retning.
Vi har naturligvis noteret os, at regeringen i form af en stemmeforklaring vil tage forbehold, men samlet set trækker det fortsat ikke i den rigtige retning, og det er bestemt ikke en god erklæring for Danmark.
Morten Østergaard (RV), 2018-12-05:
Hr. Martin Henriksen taler meget om det brede flertal i Folketinget, men er sandheden ikke, at den her debat jo i virkeligheden illustrerer en anden pointe, nemlig at Dansk Folkeparti står alene; at det, der faktisk er bred anerkendelse og opbakning til, som statsministeren også sagde, er, at migrationen, når den foregår lovligt, er et gode, altså at det, at der kommer udlændinge til Danmark og arbejder, bidrager til vores velfærd; og at det, som man i virkeligheden burde ønske sig fra Dansk Folkepartis side, var, at den her erklæring var forpligtende?
For man har lige lavet en finanslovsaftale, hvor man har måttet forholde sig til at, ja, rydde op efter nogle af de problemer, man selv har skabt, men jo i hvert fald forholde sig til konsekvenserne af noget af den ulovlige migration, altså dem, der ikke kan hjemsendes.
Man har afsat flere penge til at håndtere folk, der ikke kan hjemsendes, end man har villet afsætte isoleret set med aftalen om ældre i Danmark.
Og så skulle man da have ønsket sig en international aftale, der forpligtede, sådan at vi kunne sende de mennesker hjem, som ikke har ret til at være her.
Men der, hvor Dansk Folkeparti står isoleret, er, at man ikke kan anerkende, at migration er et gode, når det foregår lovligt.
Er det ikke korrekt, at Dansk Folkeparti ikke kan se, at alle de mennesker, der er kommet til Danmark fuldt lovligt for at arbejde, faktisk er et bidrag til vores samfund, og at de øger vores velfærd?
Søren Søndergaard (EL), 2018-12-05:
Som beskrivelse af en logisk proces er det fuldstændig rigtigt.
Som beskrivelse af et faktum, nej, for der foregår stadig væk en kamp, og der er stadig væk lande, som vil gøre det ene og det andet.
Jeg tror, der går rigtig lang tid.
Det kræver en masse pres.
Det kræver også, at bl.a. Dansk Folkeparti er lidt mere modige, når vi diskuterer det her i Folketinget, og er lidt mere klar til at sige fra over for de der diktaturstater.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2018-12-05:
Hr. Søren Søndergaard sætter jo fingeren på en række af de ømme punkter, der er rundtomkring i verden, altså hvor der er udfordringer.
Det siger sig selv.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge hr. Søren Søndergaard om, er, hvordan han så mener, at den her erklæring vil kunne få en betydning i den sammenhæng.
Det begynder med bløde principper, men sådanne FN-initiativer medfører moralske forpligtelser, som bliver globalt normsættende for, hvordan love skal fortolkes.
Er det, fordi hr. Søren Søndergaard i virkeligheden har den samme opfattelse af, hvordan sådan nogle FN-tiltag udvikler sig, at han mener, at netop sådan en FN-erklæring, som vi taler om her i dag, vil få en egentlig betydning i forhold til de udfordringer rundtomkring i verden, som hr. Søren Søndergaard netop har remset op i sit ordførerindlæg?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-12-05:
Apropos det, som hr. Søren Søndergaard spurgte ind til, nemlig indholdet af erklæringen, og hvorvidt Socialdemokratiet støtter det, så siger hr. Mattias Tesfaye: Der er noget, vi er betænkelige ved, og andet vi ikke er.
Der kunne jeg faktisk godt tænke mig at spørge ind til et konkret element i det, nemlig et af de her guiding principles, der er i erklæringen, og som handler om børns rettigheder.
Nu har Socialdemokratiets formand jo erklæret, at hun gerne vil være børnene statsminister.
Der er den her paragraf, som handler om, at erklæringen skal fremme eksisterende internationale juridiske forpligtelser i relation til børns rettigheder og opretholde princippet om, at hensynet til barnet altid er det, der vejer tungest, også i forhold til migration, i forhold til uledsagede mindreårige og i forhold til børn, der bliver skilt ad fra deres forældre.
Er ordføreren enig i det princip?
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-05:
Danmark har jo tiltrådt FN's børnekonvention, og Danmark har i sin egen lovgivning skrevet barnets tarv ind som et virkelig tungtvejende princip, og i forhold til det kommer den her erklæring hverken til at hjælpe den ene eller den anden vej.
Vi synes, det er nogle gode principper, som vi meget gerne vil værne om.