runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-28:
Tak for det.
Og tak for talen, som jeg synes kom rundt om mange vigtige emner.
Har ordføreren gjort sig nogen tanker omkring sårbarheden ved at have et meget digitaliseret samfund, som vi jo har i Danmark, og hvad man kan gøre for at sikre sig imod f.eks. ondsindede angreb fra Rusland eller andre aktører?
Peter Kofod (DF), 2024-05-28:
Det, den radikale ordfører tager op her, er uhyre relevant, og det kunne jeg måske godt have betonet lidt mere i ordførertalen.
I virkeligheden tror jeg bare det handler om, at vi bliver mere fortrolige med de værktøjer, der er.
Altså, jeg kan huske, at der for vel snart 20 år siden var partier på Christiansborg, der talte om, at snart ville valg og folkeafstemninger blive sådan noget, vi gjorde derhjemme fra en computer, og i dag må man bare sige, at det jo nok aldrig kommer til at ske, fordi vi skal have tilliden til, at der ikke er nogen, der har pillet ved resultatet, eller at der ikke er fremmede fjendtligt indstillede stater, der har forfalsket resultatet eller andet.
Nu er vi jo, kan man sige, et andet sted, så jeg tror bare, jeg vil imødekomme den radikale ordfører og sige, at det skal der selvfølgelig være et enormt stort fokus på, og der skal sikkert også hældes en masse ressourcer ud over at sikre vores digitale infrastruktur bedre, end tilfældet er, over de kommende år.
For der er jo jævnligt historier ude om bl.a. den offentlige sektor, der ikke gør det godt nok.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-28:
Der er kæmpe fordele ved at have et digitaliseret sundhedsvæsen, som vi jo har, men den dag, det bliver lagt ned, skal vi stadig kunne operere, vi skal stadig kunne behandle, vi skal stadig kunne håndtere alle dem, der er indlagt.
Og det er den problemstilling, jeg synes man skal huske at have i baghovedet hele tiden.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget andet, nemlig det med it-specialister, som jeg ikke mener, men måske har jeg overhørt det, at ordføreren kom ind på, altså manglen på dem.
Hvad har man tænkt sig i Dansk Folkeparti?
Hvordan kan vi løse den udfordring, der er, i forhold til at få flere højt specialiserede it-personer i samfundet?
Peter Kofod (DF), 2024-05-28:
Jeg synes, at vi skal have gode uddannelsesmuligheder, også i forhold til it-specialister.
Jeg ved jo godt, at det er en land og by-diskussion, som der i virkeligheden også bliver sigtet lidt til, altså hvor de studiepladser skal være.
Altså, jeg synes, man skal kunne tage den her slags uddannelser i hele landet.
Det er ikke noget, der kun må ligge i større byer eksempelvis; man kan for så vidt sagtens lægge den slags ting uden for de større byer, hvis det er det, spørgsmålet kredser om.
Alexander Ryle (LA), 2024-05-28:
Jeg synes jo, det er dejligt at høre, at vi er så mange herinde, som tænker på de digitalt udsatte, og hvad vi kan gøre for at få flere med på den digitale omstilling.
Det kan godt være, at ordføreren var inde på det i sin tale, men jeg synes ikke lige, jeg hørte det: Hvad kunne man gøre for at hjælpe de digitalt udsatte?
Taler vi om, at det skal være nemmere for pårørende at hjælpe?
Skal det være nemmere bare at blive digitalt fritaget?
Eller er vi ude i sådan noget med, at vi skal have flere lightløsninger, som er nemmere for flere at bruge, og eventuelt også investere mere i at uddanne, jeg tror, ordføreren sagde dem, der har gået på arbejde og hevet Danmark ud af fattigdom eller noget i den stil, altså den ældre generation, som jeg tolkede det?
Hvilken vej skal vi gå, hvis vi gerne vil hjælpe de digitalt udsatte?
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-28:
Jeg tror, at erhvervslivet har ret, når de siger, at der skal uddannes flere.
Jeg tror også, vi er lidt på bagkant.
Men spørgsmålet er, om vi skal forstå det sådan, at det er de it-specialister, der bliver uddannet nu, vi har brug for, eller om der bare bliver brug for folk, der er gode promptere, og at der så kommer en anden forståelse af, hvad det kræver at være it-specialist.
For jeg tror ikke, det er koden bagved, som vi kommer til at skulle være bedst til; det er brugen af det, når selve koden først kommer, og det er jo det, som en – og nu siger jeg et engelsk ord – large language model dybest set er, ikke?
Indtil videre er det jo bare udbygninger af det, vi har lavet.
Den kode er lavet, og den skal selvfølgelig være åben, og jeg er enig i, at open source er en god ting, især fordi vi skal kunne se det, hvis der ligger den her bias.
Men jeg tror, det handler om de her it-promptere, og det kan godt være folk med meget lange uddannelser, der skal til, for at vi får mest muligt ud af det.
Vi politikere vil gerne lægge os fast i forhold til tingene, og det tror jeg ikke altid vi kan i den her diskussion.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-28:
Jeg er enig med ordføreren i, at vi jo ikke kan vide, hvad der kommer, og hvilke krav der bliver stillet til fremtidige generationer.
Men en interessant undersøgelse inden for kodning har jo vist, at i forhold til dem, der bruger ChatGPT eller lignende teknologier, så er dem, der får mest ud af det, dem, der er gode kodere til at begynde med.
Jeg tror, man siger, de koder som tre til fire kodere i stedet for en, mens dem, som er dårligere, ikke vinder på det.
Så vi kommer faktisk til at risikere at lave et gab her, hvis vi ikke passer på, hvordan vi bruger teknologien, og hvordan vi uddanner folk.
Det kræver stadig væk en høj grad af specialiseret viden at forstå, udbygge og tolke de her modeller.
Om det er tilfældet, når vi om nogle år har en reel kunstig intelligens, skal jeg ikke kunne sige; så klog er jeg ikke.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-28:
Tak for det.
Med risiko for at genere ministeren vil jeg sige, at ministeren jo er i aldersgruppen, der elsker »Gurli Gris«.
Det er jo den snak, vi kan have, men virkeligheden er, at jeg også synes, at unge mennesker skulle ud at lave nogle armbøjninger, og at de skulle ud at lege i nogle træer og sådan noget, men det gider de jo ikke.
Hvis jeg laver et eller andet, er de ude af det i løbet af 30 sekunder.
Jeg tror mere, vi skal se ind i, om kunstig intelligens kan hjælpe os, og om vi kan kræve, at der er filtre på, sådan at kunstig intelligens kan filtrere det fra, inden det kommer – altså god gammeldags censur – indtil vi finder en bedre løsning.
Men det var nu ikke det, der var mit spørgsmål, og det var ikke for at genere ministeren i forhold til hendes kærlighed til »Gurli Gris«, for den er jeg sikker på er stor.
Vi har snakket en masse om software, men jeg er nu mere bekymret for hardwaredelen i forhold til det med at blive et sårbart samfund.
For virkeligheden er, at al den software, vi snakker om, ligger i store databanker, som typisk er ejet af store virksomheder, der lige pludselig ikke synes, at Danmark er et fedt sted at være.
Er al lovgivningen på plads nu, sådan at hvis f.eks. Microsoft nu stod for alle databehandlingscentrene, som vi brugte til vores kunstige intelligens i vores lille nation, så kunne vi sige til Microsoft: Det kan godt være, at I har tænkt jer at flytte, men lad lige tingene stå, for dem skal vi bruge?
Kan vi det?
Marie Bjerre (V), 2024-05-28:
Jeg er ikke sikker på, at jeg helt forstod det sidste spørgsmål, men det kan være, at der kommer en opfølgende runde.
I forhold til det første omkring, at jeg selv skulle være storforbruger af »Gurli Gris« på min egen iPad, vil jeg sige, at jeg ikke kan udelukke, at den også bliver brugt til at se film i den kategori, fordi jeg har små børn.
Og det viser meget godt, at der også er et forældreansvar, når vi taler om sociale medier.
Til den tidligere ordfører vil jeg sige, at det synes jeg også at vi er for dårlige til at tale om – ja, vi skal regulere techgiganterne noget mere, men der er da så sandelig også et forældreansvar.
For det nytter jo ikke noget at indføre aldersverifikation, hvis man som forældre så bare lader børnene se hvad som helst.
Nu er »Gurli Gris« nok ikke det værste at se.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-28:
Det har jeg aldrig selv været storforbruger af, for jeg har jo ingen børn, kan man sige, så jeg sørger for at slette historikken.
Men det, jeg spørger ind til, er jo det med, at vi snakker meget om software og om kunstig intelligens som noget softwarebaseret, men virkeligheden er, at der skal en masse hardware til – hardware, som er en ret stor investering.
Så er vi interesseret i, at staten skal lave investeringen i hardwaren, for at vi kan sikre os, at en privat udbyder ikke bare lige pludselig kan blive sur og tage al sin private hardware med ud af Danmark, sådan at vi lige pludselig bliver nulstillet?
For private virksomheder vil jo få datacentre, men danskerne generelt og en meget stor del af vores samfund vil jo være afhængige af de her datacentre.
Så det er egentlig det, jeg spørger om: Har vi sikret os, at loven er på plads, til at vi kan kræve, at et datacenter, som er kritisk infrastruktur for os, kan forblive på danske hænder, såfremt der kommer en eller anden form for uenighed?
Kim Valentin (V), 2024-05-28:
Tak til formanden.
Jeg holder talen på vegne af Venstres udlændinge- og integrationsordfører, som desværre er forhindret i at være til stede.
Europa står på randen af en migrantkrise.
Der er fundamentale udfordringer i det europæiske asylsystem.
Migrationspresset udstiller på det tydeligste, at der er brug for grundlæggende reformer af måden, EU håndterer migrantstrømme og asylansøgninger på.
Asyl- og migrationspagten er nu efter mange år vedtaget i EU, men vi må erkende, at den langtfra løser alle udfordringer.
Pagten er langtfra en garanti for, at vi får styr på EU's grænser, hvilket der ellers er hårdt brug for.
Den tager heller ikke et opgør med de incitamenter, der gør, at mange migranter betaler menneskesmuglere i dyre domme for at sætte kursen over Middelhavet i usikre både, som sidste år kostede mange tusind mennesker livet.
Men asyl- og migrationspagten indeholder faktisk nogle positive elementer, bl.a. de dele, der handler om hurtigere behandling af asylansøgere og bedre muligheder for at sende migranter uden beskyttelsesbehov tilbage.
Med beslutningsforslaget fra udlændinge- og integrationsministeren foreslås det, at Danmark tilslutter sig dele af asyl- og migrationspagten, navnlig de dele, der vedrører Danmarks parallelaftale om Dublinforordningen.
Dublinforordningen gør det muligt at sende asylansøgere tilbage til det land, der faktisk er ansvarligt for behandlingen.
Hvis vi ikke tilslutter os de opdaterede regler på det her område, vil vi ikke længere have den mulighed.
Det vil absolut ikke være til Danmarks fordel, at vi i stedet selv vil være ansvarlige for behandlingen af de asylansøgninger.
Derfor støtter vi i Venstre, at Danmark tilslutter sig de dele af asyl- og migrationspagten, der vedrører vores parallelaftale om Dublinforordningen.
Det bør også bemærkes, at der med beslutningsforslaget ikke foreslås, at vi tilslutter os solidaritetsmekanismen, altså fordelingen af asylansøgere mellem medlemslandene.
Det har der jo været en del debat om, og i Danmark står vi som udgangspunkt udenfor.
I Venstre mener vi, at det er den helt rigtige beslutning ikke at tilslutte os fordelingsmekanismen.
Ellers risikerer vi lige pludselig at skulle tage imod et meget stort antal asylansøgere.
I Venstre støtter vi beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Marie Bjerre (V), 2024-05-28:
Vi har datacentre i Danmark, men vi bruger jo også cloudløsninger, hvor datacentre er placeret i udlandet.
Det, der må være det afgørende, er nærmere det, at ens data er beskyttet, end det, at der er nogle suverænitetskrav, og at det skal ligge i et bestemt land.
Det afgørende må jo være, at dataene er beskyttet.
Jeg synes i øvrigt, at det er positivt, at vi kan bruge de gode løsninger, som techgiganterne jo også skaber for os, og bruge adgangen til billige digitale løsninger.
Det afgørende må bare være, at dataene er beskyttet.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-05-28:
Man må sige, at tredelingen af magten i Danmark jævnligt bliver udfordret.
Nu skal Folketinget også til at betale for, at den udøvende magt kan huse sine ansatte, altså ministeren.
Hvad er egentlig begrundelsen for, at det ikke står i lovforslaget, at hvis Folketinget låner en lejlighed ud til regeringen, skal der selvfølgelig betales en husleje til Folketinget?
Leif Lahn Jensen (S), 2024-05-28:
Nu praler Liberal Alliance af, at de tænker meget økonomisk.
Jeg har også hørt flere sige, at Socialdemokratiet tit og ofte er økonomisk ansvarlige.
Her er vi bare meget ansvarlige.
Jeg synes ikke, det er ansvarligt over for skatteborgerne at sige – det er jo den samme kasse, de kommer fra – at vi skal tage 90.000 kr. fra statskassen og bruge på, at en minister skal finde et sted ude i byen, når vi har en bolig stående tom.
For mig virker det fuldstændig som almindelig sund fornuft at gøre det.
Derfor er det ikke politisk for mig.
Det er et spørgsmål om, at vi bruger pengene bedst.
Det har jeg hørt hr. Ole Birk Olesen sige ret tit.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-05-28:
Jo jo, men nu kan jeg jo altså matematik.
Og det vil sige, at hvis der bliver betalt en husleje fra regeringen til Folketinget, er det ikke sådan, at skatteyderne betaler for det, for det er jo en indtægt, som Folketinget får, som så bare er betalt af regeringen.
Kan hr. Leif Lahn Jensen redegøre for dette: Hvis nu Beskæftigelsesministeriet har en ledig bygning, som man beslutter sig for at udlåne til Forsvarsministeriet, skal Forsvarsministeriet så ikke betale Beskæftigelsesministeriet for at låne den bygning?
Marie Bjerre (V), 2024-05-28:
Det, vi har gjort i forhold til GDPR, er, i forhold til hvornår man kan give samtykke.
Det vil sige, at ens forældre skal give samtykke.
Men reglerne er sådan i dag, og det er nogle regler, platformene selv opstiller, at man skal være 13 år for at oprette en profil på en platform, men det kan forældrene altså godt give samtykke til.
Alexander Ryle (LA), 2024-05-28:
Nu hørte jeg lige ministeren sige, at ministeren ikke er enig i, at man skal være 15 år for at være på et socialt medie.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-28:
Jeg er ikke uenig.
Noget af præmissen er rigtig, men nu bliver jeg nødt til at indrømme her fra Folketingets talerstol, at jeg nogle gange har spillet »World of Warcraft«, og der bruger man addons.
Det kan ChatGPT nemt lave en kode til, så jeg igen kan spille, som om jeg var ung, og lave maks. damage per second derinde, ikke?
Det, jeg vil sige med det, er dybest set, at det, som det kræver, ud over at være god til kode, er, at du tør at bruge det.
Så det er nok det, jeg gerne vil have, vi hjælper danskerne med, altså at springe ud i det og at turde bruge det.
Og så sætter vi nogle rammer, der sikrer, at vi passer på dig, hvis det går galt.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-28:
Tak for en rigtig god tale, som jeg synes opsummerer debatten meget godt og kommer rundt omkring mange af de emner, vi har snakket om.
En ting, jeg godt kunne tænke mig at høre ministerens refleksioner om, er det, vi også var lidt inde på omkring cybersikkerhed og de sårbarheder, der jo er ved at være et meget digitaliseret samfund.
Jeg nævnte som et eksempel sundhedsvæsenet, hvor det jo er klart, at hvis der er nogen ondsindede magter, der vil, så kan de gøre stor skade ved at sætte vores digitale sundhedssystemer ud af kraft, og der skal vi jo kunne fungere.
Vi skal jo kunne behandle osv.
Så hvilke tanker har ministeren gjort sig dér i forhold til det, vi kunne kalde for analog redundans på sårbare områder?
Marie Bjerre (V), 2024-05-28:
Jamen det er vigtigt, at vi har fokus på cybersikkerhed og på risikoen for cyberangreb, og at vi også har et tilstrækkeligt risikoberedskab, i det tilfælde at der er angreb.
Det er et fokus fra regeringens side.
Det er også vigtigt, at virksomhederne i den sammenhæng også er beskyttet mod de trusler, der er, og det er noget af det, rapporten jo bl.a. omhandler.
Virksomhederne er heldigvis generelt set meget bevidste om cybersikkerheden og -risikoen, og der er sådan set en stigende bevidsthed om vigtigheden af cybersikkerhed.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-28:
Hvad nu, hvis det rent faktisk lykkes for Rusland eller andre at lægge f.eks. Rigshospitalet ned?
Hvad gør vi der?
Der er jo mange områder, hvor vi skal kunne fungere, selv hvis vores computere ikke virker, ligesom vi stadig skal kunne købe ind, hvis dankortterminalerne ikke virker.
Så hvilke tanker gør man sig her i forhold til at have et system, så samfundet kan overleve uden den digitale infrastruktur?
Marie Bjerre (V), 2024-05-28:
Det er vigtigt med cybersikkerhed, og det er vigtigt med et ordentligt risikoberedskab i statens it, hvis der er et nedbrud.
Det omhandler den her redegørelse jo ikke.
Den tager ikke fat på statens it-sikkerhed, men vi har jo en cybersikkerhedsstrategi, og efter den skal vi formentlig have en ny cybersikkerhedsstrategi.
Om lidt kommer vi også til at implementere NIS2, som stiller yderligere krav til cybersikkerheden, for det er vigtigt med cybersikkerhed.
Alexander Ryle (LA), 2024-05-28:
Jeg vil gerne spørge ministeren, hvad hun tænker om Socialdemokratiets forslag fra den her uge, hvor overskriften er, at Socialdemokratiet vil have børn helt væk fra sociale medieplatforme.
Jeg ved godt, at det ligger lidt i udkanten af den her redegørelsesdebat, men grunden til, at jeg spørger om det, er, at en del af redegørelsen går på EU-regulering.
En stor del af side 27 handler om EU-regulering, og meget af det, der er i Socialdemokratiets forslag, er jo nogle nationale tiltag, som jeg læser det, f.eks. at der skal indføres aldersverifikation i stil med det danske MitID og en række andre ting.
En anden grund til, at jeg spørger, er, at vi sidste år, tror jeg det var, har fået et notat fra Digitaliseringsministeriet om, at rigtig meget af det her allerede er på vej fra EU's side, og at vi ikke kan gå længere nationalt.
Man skriver: Der kan ikke indføres mere vidtgående regulering nationalt, end forordningen, altså DSA'en, fastlægger.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren om holdningen til Socialdemokratiets forslag.
Marie Bjerre (V), 2024-05-28:
Jeg deler Socialdemokratiets bekymring for vores børn og unges trivsel, og jeg er også enig i, at der er en sammenhæng mellem de ting og så den stigende brug af sociale medier.
Jeg synes, det er for meget, når børn og unge på en hvilken som helst dag gennemsnitligt er på sociale medier 5 timer om dagen.
Jeg mener, løsningen i høj grad handler om, at techgiganterne skal reguleres noget mere og stilles til ansvar.
Jeg er også enig i, at der skal indføres aldersverifikation.
Jeg deler ikke holdningen om, at man løser det med et forbud mod skærme, eller at man skal hæve aldersgrænsen for at være på sociale medier til 15 år.
I forhold til det med aldersverifikation arbejder vi fra dansk side på, at man kan bruge en walletløsning – den europæiske walletløsning – så det ikke er personhenførbart.
Leif Lahn Jensen (S), 2024-05-28:
Jamen jeg har det bare sådan, at et ministerium bruger maks. 90.000 kr., hvis der er en minister, der skal ud og finde en bolig.
Lige om hjørnet her har vi fem-seks boliger stående tomme.
Jeg kan simpelt hen ikke se problemet i det, og jeg synes, det er helt forkert, hvis vi på den måde ikke kan sige, at nu kan ministeren godt bruge den bolig.
Husk nu på, at hvis det er, at der er en eller anden, der har brug for den bolig, så gælder de almindelige regler og så kan vi ikke gøre det. Jeg kan virkelig ikke se problemet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-28:
Det der giver kun mening, hvis DF absolut skal være ude på den der helt ekstreme fløj, hvor man ikke tager alle tingene med.
For hvis ordføreren for DF havde hørt efter, havde han hørt, at jeg jo sagde, at vi støttede det, fordi problemstillingen er, at hvis ikke vi støtter det, så tager folk, når de bliver afvist i Italien, lige en tur mere i Danmark.
Det kan godt være, at DF går ind for det.
Der er jo mange ting, som DF siger, og som måske ikke flugter helt med den politik, de ellers har.
Altså, de vil ud af alle konventionerne, men så vil de ikke ud af dem alle sammen.
De vil ud af EU, men først om 15 år.
Der er mange ting i DF's politik, der også forvirrer mig.
Men lige det her giver rigtig god mening, for i Danmarksdemokraterne mener vi rent faktisk, at vi ikke skal være en magnet for afviste asylansøgere fra resten af Europa.
Hvis ordføreren hørte efter, ville han høre, at jeg jo faktisk i talen sagde, at vi arbejder for, at der kommer en asylbehandling uden for Europa og gerne en rwandamodel.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-28:
Tak for det.
Jeg vil spørge lidt ind til Enhedslistens sådan skifte i dansk EU-politik.
Altså, der er meget langt fra Folkebevægelsen mod EU og så til Enhedslisten, der i dag siger, at man ønsker, at EU skal bestemme, hvor mange asylansøgere Danmark skal tage imod.
Jeg vil bare lige bede fru Rosa Lund om at bekræfte, at Enhedslistens nye linje altså er en EU-positiv linje, der handler om, at EU eksempelvis i det her tilfælde skal bestemme over dansk udlændingepolitik, altså bestemme mere over dansk lovgivning i stedet for mindre.
Rosa Lund (EL), 2024-05-28:
Jamen jeg er glad for, at hr. Mikkel Bjørn har opdaget, at Enhedslistens EU-politik er langt fra Folkebevægelsens EU-politik.
For det er helt korrekt, hr. Mikkel Bjørn, at vi mener, at det vil være fornuftigt at lave en fordelingsnøgle gennem EU for de flygtninge, som kommer til Europa, ligesom vi også mener, at det ville være fornuftigt, hvis man havde et andet grænseagentur end det, man har i dag, Frontex.
Så på den måde kan jeg bare bekræfte over for hr. Mikkel Bjørn, at ja, det er rigtigt, at Enhedslisten har en ny EU-politik.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-28:
Jeg håber, at de mange vælgere, der i sin tid stemte på Enhedslisten, fordi de var et EU-kritisk parti, og som måske sidder derude og følger med i debatten i dag, i stedet for vil overveje at stemme på Dansk Folkeparti.
For hvis Enhedslisten ikke længere varetager den EU-kritiske stemme i Folketinget, er der jo reelt kun ét parti at stemme på, og det er Dansk Folkeparti.
Rosa Lund (EL), 2024-05-28:
Jeg synes ikke, der kun er ét parti at stemme på, men det kommer nok ikke bag på hr. Mikkel Bjørn.
Jeg vil da sige, at vi stadig væk er et EU-kritisk parti, men det er fuldstændig korrekt, at vi i Enhedslisten ser EU som en kampplads for bl.a. at sikre en bedre flygtningepolitik, en bedre asylpolitik i Europa.
Og det går vi også til valg på helt åbent og ærligt.
Vi mener jo, at vi skal tage imod dem, som kommer, fordi vi er forpligtet af flygtningekonventionen, og det ved hr. Frederik Vad godt.
Jeg forstår, at det her er en dans, hr. Frederik Vad virkelig godt kan lide at danse, men jeg kommer ikke til at sætte et tal på, heller ikke i dag, hr. Frederik Vad.
Frederik Vad (S), 2024-05-28:
Hvor mange flygtninge vil ordføreren så vurdere danske byer som Korsør og Hvidovre og andre steder i landet kan håndtere at tage imod?
Rosa Lund (EL), 2024-05-28:
Jeg synes, at den måde, som vi har håndteret de flygtninge, der kom fra Ukraine på, faktisk viser, at de byer, som hr. Frederik Vad nævner, og andre byer i Danmark er rigtig gode til at håndtere at tage sig af flygtninge. Så det har jeg for det første stor tillid til de her byer kan.
For det andet, hr. Frederik Vad, står vi jo i en situation, hvor vi ikke er sådan overrendt.
Faktisk står vi jo i en situation, hvor vi lukker asylcentre, ikke åbner.
Frederik Vad (S), 2024-05-28:
Hvor mange flygtninge mener Enhedslisten Danmark kan tage imod om året?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-05-28:
Mange tak.
Jeg er helt enig, og jeg tænker også, at netop både Socialdemokratiet og Venstre jo har mandater siddende i Europa-Parlamentet.
Man kunne jo råbe op og sige, at det her ikke er ordentlige vilkår at arbejde under, og at det ikke er den måde, vi gør det på i Danmark.
Vi vil godt have lidt mere tid med noget, der er så omfattende som det her.
Jamen det kan godt være, at ordføreren for Venstre synes, at ganske få dage er tid nok til at behandle 200 sider ordentligt.
Det er jeg bare ikke enig i, og det er vi fra Konservatives side ikke enige i.
Jeg ved udmærket godt, hvad vi har stemt tidligere i Europaudvalget, men det ændrer stadig væk ikke ved, at vi selvfølgelig har brug for at have tid til at dykke ordentligt ned i det her.
Kim Valentin (V), 2024-05-28:
Hvis ordføreren ved det, har ordføreren jo nok også orienteret sig i sagen tidligere.
Det må ordføreren da som integrations- og udlændingeordfører have gjort.