runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Larsen (KF), 2025-05-13:
Tak for det, formand.
Vi ved, at borgere, som har en fast læge, som de kender, har mindre risiko for at blive indlagt på hospitalet. Ja, det er rent faktisk dokumenteret, at man lever længere, hvis man har en læge, som man kender.
Men det er jo desværre ikke alle, der har den mulighed.
Helt tilbage fra dengang de fem nuværende regioner blev dannet i 2006 og 2007, var der jo allerede stor mangel på praktiserende læger.
Jeg bor selv i en region, hvor det har været et kæmpeproblem, for at sige det ligeud, og derfor var det faktisk også motivationen for mig til at stille op til Folketinget i 2019, altså fordi jeg synes, at der måtte være nogen, der greb den dagsorden.
Regionerne har så forsøgt sig med regionsklinikker og udbudsklinikker og konstruktioner med læger, som driver flere klinikker, ja, helt op til seks klinikker.
Og det siger sig selv, at det kan være ganske vanskeligt at holde kontinuiteten, hvis det er skiftende personale, ofte vikaransatte, der møder patienterne.
Tænk på de måske ældre patienter med kol og diabetes og stofskiftelidelser, og som måske også har problemer med bentøjet.
Eller hvad med os, der måske risikerer at kunne blive ramt af psykisk sygdom?
Det er utrolig vigtigt, at man har en læge, som man kender.
Derfor har vi også i Det Konservative Folkeparti kæmpet for at sikre hele befolkningen adgang til egen læge.
Og da vi lavede sundhedsaftalen med daværende sundhedsminister Magnus Heunicke i 2022, holdt vi også fast på, at vi skal sikre ca. 1.500 flere praktiserende læger, så vi øger antallet af praktiserende læger i Danmark fra omkring 3.500 til 5.000.
Den målsætning forfølger vi nidkært, så det også kommer til at lykkes.
Lovforslaget, vi behandler her, sigter direkte på at sikre flere muligheder for en familielæge.
Vi er med i aftalen og kommer selvfølgelig til at stemme for, men vi har selvfølgelig også nogle opmærksomhedspunkter i fordelingen af læger og krav til antallet af patienter m.v.
For os er det vigtigt, at regionerne aftaler patienttallet med lægerne, så der ikke er læger, der tildeles så mange patienter, at lægerne måske stopper og går på tidlig pension, for så har vi jo gjort ondt værre.
Men jeg har også noteret mig, at sundhedsministeren har den samme holdning, altså at det skal aftales med lægerne, hvor mange patienter de skal have.
Vi glæder os til, at flere og flere får adgang til en familielæge, simpelt hen fordi det redder liv.
Vi havde helst set, at en læge kun kan drive én klinik, for vi har set eksempler på meget sørgelige tilbud, hvor stråmandsklinikker bestemt ikke har levet op til det, man kunne forvente af et effektivt og ordentligt sundhedsvæsen med respekt for patienterne.
Der er så heldigvis også lagt en evaluering ind i 2028, og så må vi rette til, hvis der er noget, som ikke er til patienternes bedste.
Så vil jeg også gerne sige tak til aftalepartierne for et godt samarbejde i forhold til tilblivelsen af reformen.
Tak for ordet.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-05-13:
Tak for ordet, formand.
Jeg står her igen som substitut for vores sædvanlige ordfører, som ikke kan være her i dag, så jeg vil prøve at se, om jeg også kan komme igennem den her.
Der er i dag alt for stor geografisk ulighed i vores sundhedsvæsen.
Borgere, der bor i udkanten af landet, har ofte rigtig ringe adgang til almenmedicinsk læge, og det skal vi have gjort op med.
For når borgere bliver syge og har brug for at blive tilset af en læge, skal der ikke være forskel på, om man bor i Nakskov, på Nørrebro eller i Odense eller i Tønder.
Som borger har man brug for at møde sundhedsvæsenet med tryghed – tryghed i ens sygdom, at blive tilset, at sundhedstjekket bliver foretaget og visheden for, at man ikke skal køre mange kilometer for at snakke med en læge.
I Moderaterne har vi snakket med eksperter og borgere, vi har lyttet til udfordringer, og sammen har vi tænkt i løsninger.
I Moderaterne er vi glade for, at der med vedtagelsen af forslaget kan skabes en national model for fordeling af styring af lægekapaciteten ud fra de behandlingsbehov, som borgerne har.
Vi synes, at det er fornuftigt, at vi i en periode kan give en økonomisk håndsrækning til de læger, der tager arbejde i de områder, hvor der er lægemangel.
Sidst, men ikke mindst, ser vi positivt på regionsrådets muligheder for at benytte forskellige klinikformer og leverandører.
Det går Moderaterne ind for, og derfor stemmer vi for lovforslaget.
Tak for ordet.
Louise Brown (LA), 2025-05-13:
Jamen jeg anerkender, at der er et behov for den almene praksis, og den bliver jo også ved med at være der, som det ser ud nu.
Jeg tror bare på, at hvis man gav markedet fuldstændig fri og f.eks. fjernede alt det her med ydernumrene, ville man opleve noget andet.
Det, som er udfordringen med det system, der er nu, er, at når noget er 2 pct. privat og resten er offentligt styret, blander staten sig hele tiden, og derfor får de frie markedskræfter ikke lov til at regere.
Hvis man nu lod dem regere, ville jeg æde min gamle hat på, at tingene også ville kunne lade sig gøre.
Per Larsen (KF), 2025-05-13:
Det er fuldstændig rigtigt, at hvis det er sådan, at man ikke fejler noget, så betyder det måske ikke så meget, hvad for en læge man har.
Men fakta er bare, at den almene praksis er utrolig effektiv.
Det koster omkring 1.500-1.600 kr. om året at have adgang til lægehjælp hver evig eneste dag hele året rundt.
Jeg synes, det er fantastisk billigt.
Nu nævnte ordføreren selv, at vi også har haft alternativer inde.
Vi har bl.a. også haft alles Lægehus.
Det har ikke været den store succes.
Når man sidder i et regionsråd, ved man godt, at de ikke kan klare det på prisen, og at de slet ikke kan klare det i forhold til kontinuiteten, og derfor er folk jo så glade for den almene praksis.
Louise Brown (LA), 2025-05-13:
Jeg tror da, der er flere eksempler på nogle, der gør det bedre.
Så vidt jeg ved, har man faktisk i ordførerens egen region hentet et privat alternativ ind, fordi man ikke fra regionens side selv formåede at løse opgaven, og det fungerer vist upåklageligt.
Ja, der har også været sager med koncerner, hvor det ikke har fungeret, og de sager er der også i regionerne og i de almene praksisser, der er rundtomkring.
Det viser den rapport, som Indenrigs- og Sundhedsministeriet fik BDO til at lave, også, altså at der også sker fejl ude i de almene praksisser, som regionerne styrer.
Jeg vil gerne give ordføreren ret i det her med, at det for nogle mennesker er meget, meget vigtigt, at den gamle familielæge, som vi kan kalde den, er der.
Jeg sætter også stor pris på, at det er den samme læge, jeg går til hver gang.
Men vi har også et samfund i dag, hvor det for mange, måske specielt for den yngre generation, ikke betyder super meget.
De efterspørger jo også de digitale løsninger, som i øvrigt også er en del af de positive ting, der er i forslaget.
Nå, det bliver ikke hørt nu, fordi de taler.
Så jeg tænker også, at vi skal kigge fremad i tiden og se på, hvad det så er, de unge gerne vil have.
Det er ikke nødvendigvis familielægen, tror jeg.
Søren Søndergaard (EL), 2025-05-13:
Jeg må nok starte med at tilstå, at jeg på linje med en tidligere ordfører har det på den måde, at det her forslag kom som noget af en overraskelse.
For at være ærlig troede jeg faktisk allerede, at forsvaret havde hjemmel til at neutralisere droner, som befandt sig i en flyveforbudszone ved f.eks. et militært område.
Altså, man ser for sig, at en drone dykker ned mod Forsvarets Efterretningstjeneste på Kastellet eller et andet sted, og så siger man: Nå, det har vi ikke ret til at gøre noget ved.
Og det havde de altså ikke, og måske er det et konkret eksempel på, at den teknologiske udvikling kan løbe forud for lovgivningen – og i det her tilfælde langt forud.
Jeg tror mere, det er det, end at det egentlig har noget at gøre med øget droneaktivitet.
Men det er selvfølgelig bare en påmindelse om, at der skulle gøres noget ved det her.
Som det også er blevet nævnt, understreger forslaget på behørig vis, at neutraliseringen skal ske med lav risiko for, at udenforstående påvirkes.
Det skal ske på en måde, hvor forsvaret altid anvender den mindst indgribende foranstaltning blandt dem, der er egnet.
Det understreger, at foranstaltningerne skal stå i rimeligt forhold til det mål, der forfølges.
På den baggrund skal jeg sige, at Enhedslisten kan støtte forslaget.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-05-13:
Det er jeg meget enig i.
Peter Juel-Jensen (V), 2025-05-13:
Det er netop lige min pointe: Vi skal ikke negligere det på nogen danske arbejdspladser.
Derfor må det aldrig blive et argument, i forhold til at der ikke stilles de samme forventninger til drenge og piger.
For vi skal ikke acceptere krænkende adfærd nogen steder henne i det danske samfund.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-05-13:
At gøre forsvaret til en moderne arbejdsplads som alle andre arbejdspladser og sikre, at kvinder har ordentlige vilkår her, som de har mange andre steder, er selvsagt bare noget, vi skal uanset hvad.
Jeg mener ikke, og det er også derfor, at SF støtter det her lovforslag, at det er et argument for, at kvinder ikke skal have lige vilkår i forhold til værnepligten, lige vilkår på lige fod med mænd.
Det er også derfor, vi stemmer for.
Hvis jeg må fremhæve nogle indsatser, som man måske kan tage ved lære af i forsvaret, hvad angår at få bugt med seksuelle krænkelser og overgreb, vil jeg pege på nogle af de andre forholdsvis mandsdominerede brancher, f.eks. byggebranchen, hvor man fra fagforeningernes side har lagt et markant stykke arbejde i forhold til at skabe en mere inkluderende kultur for kvinder i den her branche.
Det arbejde synes jeg vi er godt i gang med i forsvaret.
Men jeg synes ikke, man skal negligere mængden af seksuelle krænkelser og overgreb på det her område, uanset hvad tallene siger, for det arbejdsmiljø er uacceptabelt.
Peter Juel-Jensen (V), 2025-05-13:
Tak, og tak for talen.
Der er et par andre ordførere, som har sagt, at der er meget krænkende adfærd i forsvaret.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at når vi har kigget på tallene, er der faktisk ikke mere krænkende adfærd i forsvaret, end der er andre steder på det danske arbejdsmarked?
Og skal man bruge krænkende adfærd som en grund til så at sige, at der ikke skal kvinder i forsvaret?
Vi skal vel i den grad bekæmpe krænkende adfærd og sikre, at der er godt arbejdsmiljø for både kvinder og mænd på alle danske arbejdspladser, herunder forsvaret selvfølgelig.
Lise Bech (DD), 2025-05-13:
Det handler jo ikke kun om sygesikringsbeviset.
Der er jo også virkelig meget seksuel chikane.
Man er ikke klar til det.
Selv om der også er ca. 24 pct. værnepligtige kvinder i forsvaret i dag, har forsvaret bare slet ikke haft den kultur.
Det har været en mandeverden, og vi er simpelt hen bare nødt til at få ændret kulturen i forsvaret til, at vi skal have endnu flere kvinder.
For jeg synes, det er godt med rigtig mange kvinder i forsvaret.
Det er slet ikke det.
Peter Juel-Jensen (V), 2025-05-13:
Hvis man tror på den fulde ligestilling, og hvis man gerne vil give muligheder, skal vi selvfølgelig også give kvinder i Danmark muligheder for at aftjene deres værnepligt.
Altså, der skal jo ikke være nogen forskel.
Så må vi bare sikre, at systemet er klar til at håndtere det.
Det er dem, vi har et samarbejde om uniformer, materiel og udstyr med, og de har jo kvindelig værnepligt, så alle de ting har vi taget højde for.
Så er der kun lige det med sygesikringskortet.
Det må vi da kunne løse og stadig væk sikre, at vi behandler drenge og piger ens i Danmark.
Lise Bech (DD), 2025-05-13:
Det, vi taler om i dag, er værnepligten.
Nu er det to lovforslag, der er samlet i ét.
Vi går stadig væk ind for værneret, og jeg vil bare lige understrege, at vi er meget for kvinder i forsvaret.
Det er slet ikke det, det handler om.
Men der er nogle forskelle, på den måde at forsvaret ikke endnu er gearet eller klar til at have flere kvinder i forsvaret.
Nogle har været inde på det, bl.a. det med, at man måske er mere vant til mandlige sygdomme.
Nu er vi ved at have overskredet min taletid, men kvinderne har jo med værneretten indtil nu kunnet tage til egen læge, når de var værnepligtige.
Peter Juel-Jensen (V), 2025-05-13:
Tak for talen, og ikke mindst tak for bevægelsen og opbakningen til det her forslag.
Jeg er far til en datter, og jeg siger til Asta-Maria, at hun ikke skal lade sig bremse og hun ikke skal lade nogen komme foran.
Hun skal selvfølgelig kræve sin ret, men det betyder også, at man nogle gange må gøre sin pligt.
Hvad er det for en forskel, ordføreren ser mellem drenge og piger, og som gør, at drengene skal have værnepligt, men at pigerne skulle nøjes med en værneret?
Hvad er det for en forskel?
Carsten Bach (LA), 2025-05-13:
Tak for det, formand.
Danmark skal kunne forsvare sig selv og desuden løfte sit ansvar i NATO, og derfor skal alle dele af forsvaret styrkes.
Om man kan lide det eller ej, så er værnepligten i dag en stor del af det samlede forsvar af Danmark, og den må ikke ende som et utidssvarende appendiks, men skal udvikles side om side med de stående styrker og den øvrige del af forsvaret.
Et stærkt forsvar kræver således også en tidssvarende værnepligt.
Lovforslaget her samler værnepligten i én ordning for alle unge.
Fremtidens system skal derfor være designet til at tiltrække nok frivillige, så staten ikke nødvendigvis behøver at gribe til tvang.
Et advisory board skal derfor også følge udviklingen og sikre, at frivilligheden forbliver så høj som muligt.
De værnepligtiges sundhed og sikkerhed ligger mig og Liberal Alliance, og sikkert også andre ordførere og partier, meget på sinde, og vi mener derfor også, at alle værnepligtige bør have adgang til autoriserede sundhedspersoner også uden for kasernerne.
I dag har kun kvinderne den mulighed, altså at de beholder deres almindelige sundhedskort, og jeg vil gerne opfordre forsvarsministeren til at fremsætte et ændringsforslag, der fremadrettet giver alle værnepligtige de samme rettigheder til også at kunne vælge en civil autoriseret læge eller behandler under værnepligten, som kvinderne har det i dag.
Forsvaret skal derfor styrke forebyggelse som en langt mere integreret del af basisuddannelsen.
Værnepligtige skal som alle andre have et chikanefrit arbejdsmiljø stillet til rådighed, og derfor har vi i Liberal Alliance ingen tolerance over for krænkelser.
Værnepligtige sergenter og løjtnanter bliver kulturbærere på laveste funktionsniveau, og derfor skal træning i forebyggelse og håndtering af krænkende adfærd gøres obligatorisk på alle lederuddannelser under Forsvarsministeriet og også for de værnepligtige befalingsmænd.
KVINFO og Institut for Menneskerettigheder anbefaler i høringssvaret desuden, at ministeriet gentager »Undersøgelse af kønskrænkende adfærd 2023« med faste intervaller for at følge udviklingen, og det bakker jeg og Liberal Alliance varmt op om.
Værnepligten skal være en attraktiv karrierevej og skal kunne konkurrere med det øvrige arbejdsmarked på fleksibilitet, på kompetenceudvikling og på trivsel, og med L 221 tager vi et skridt mod en moderne, legitim og motiverende værnepligt.
Men vi lykkes kun med det, hvis hele forsvaret styrkes i en sammenhæng, altså inklusive værnepligten.
Frivillighed og engagement er et førstevalg i værnepligten, og reel ligestilling, sundhed og sikkerhed prioriteres højere end symbolske handlinger og tale.
Kun sådan sikrer vi, at de unge ikke blot møder op, men møder op med lysten til at gøre en forskel for Danmarks frihed og for Danmarks sikkerhed.
Med disse ord støtter Liberal Alliance lovforslaget.
Tak for ordet.
Simon Kollerup (S), 2025-05-13:
Jeg er jo lidt spændt på sådan at finde ud af, om Liberal Alliance, som har haft lidt forskellige positioner i den her sag, ender med at stemme for lovforslaget i dag om den tvungne kvindelige værnepligt sådan lidt af lyst eller af nød.
Eller spurgt på en anden måde: Synes Liberal Alliance som parti, at tvungen kvindelig værnepligt er en god idé?
Lea Wermelin (S), 2025-05-13:
Det er klart, at sundhedsrådene kommer til at høre under regionerne, og derfor er der også et regionalt flertal i de kommende sundhedsråd, men det er jo forkert at sige, at kommunerne ikke kommer til at få et større ansvar i forhold til vores nære sundhedsvæsen, for det er jo det, der kommer til at ske med de her sundhedsråd, nemlig at kommunerne i virkeligheden får langt mere at skulle have sagt, og at det er meget mere forpligtende.
Det er enten borgmesteren eller formanden for eksempelvis Sundhedsudvalget i kommunen, som kommer til at sidde der, og hvor man jo netop skal sørge for, at patienter og borgere ikke havner mellem to stole, som der desværre sker i dag, og så vi får en meget mere sammenhængende indsats.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-05-13:
Tak, formand.
Med lovforslaget her udmønter vi anden delaftale under forsvarsforliget og indfører fuld ligestilling mellem mænd og kvinder i forbindelse med værnepligten.
I Radikale Venstre støtter vi naturligvis, at når vi har værnepligt, skal der naturligvis være fuld ligestilling mellem kønnene, også her.
Det er heller ikke nogen hemmelighed, at vi gerne ser en så høj grad af frivillighed som muligt, og derfor er det også vigtigt, at vi igangsætter og fastholder initiativer, der gør det til en attraktiv arbejdsplads, så vi øger frivilligheden og tiltrækker så mange som muligt af egen drift.
Og jeg kan her bemærke, at jeg i min familie kommer til at bidrage med tre kvinder til Forsvarets Dag over en årrække startende fra 2029.
I Radikale Venstre kommer vi naturligvis til at følge området tæt, så vi sikrer ordentlige rammer for både mandlige og kvindelige værnepligtige.
Det handler om udstyr, uniformer, lægefaglighed og andet, som allerede er blevet nævnt.
Men det er jo desværre også velkendt, at der er udfordringer med krænkelser, sexisme og arbejdsmiljøet, som vi skal til livs, så forsvaret bliver en tidssvarende, sikker og rummelig arbejdsplads for alle.
Det arbejde skal fortsætte i forsvaret, og vi må i forligskredsen følge det nøje.
Derudover er det vigtigt, at vi får skabt en attraktiv værnepligt, hvor de unge får nogle færdigheder og kundskaber med sig, de også kan bruge andre steder i samfundet efterfølgende.
Naturligvis er målet, at flere får lyst til at forfølge en karriere i forsvaret, men vi må nok forvente, at en stor andel vælger at gå en anden vej efter endt værnepligt, og de skal jo helst opleve, at det var nogle gode måneder, som de tager nogle brugbare kompetencer med fra.
I den forbindelse og i forlængelse af det foregående lovforslag kan vi passende se på behovet for en mere moderniseret cyberværnepligt, som vi nok må forvente øget behov for i tiden, der kommer.
I Radikale Venstre støtter vi lovforslaget.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-05-13:
Tak, formand.
Det er en glædens dag.
Med dette lovforslag indfører vi fuld ligestilling i forsvaret med værnepligt for både mænd og kvinder.
Da Dansk Folkeparti for nogle år siden foreslog at indføre dette, havde vi ikke drømt om, at vi allerede 2 år efter skulle stå her i Folketingssalen og behandle et lovforslag om fuld ligestilling.
Så derfor er det en glædens dag.
Derudover bliver løjtnanter og sergenter også givet mulighed for at blive beordret til værnepligt og i hvert fald for sergenterne.
Hvorfor er det så en god idé?
Det er det af flere årsager.
Der er jo en demografisk udvikling i Danmark, der gør, at vi simpelt hen ikke har nok folk, hvis vi skal kunne forsvare os selv i denne tid.
Derudover er der jo selvfølgelig også beskæftigelsesproblematikken.
Derfor er det jo nødvendigt, at vi indfører den her værnepligt også for kvinder.
Jeg er godt klar over, at der er mange unge kvinder, som er bekymrede for at aftjene deres værnepligt, men noget af det skyldes nok også informationsstrømmen.
Man ser jo kun soldater, der vælter sig i mudder med tunge våben, men det at være i forsvaret er jo ikke kun at være soldat i forreste linje.
Det er jo faktisk kun én ud af ti, som bliver udsat for det.
Forsvaret er en stor logistisk virksomhed, kan man godt sige, og i logistiske virksomheder er der rigtig mange forskellige positioner og stillinger.
Det er der inden for forplejning, det er der inden for sygebehandling, det er der inden for transport, og det er der inden for rengøring og mange andre funktioner, som skal fungere, for at et forsvar også virker, og der kan kvinderne jo i lige så høj grad også hjælpe til sammen med mændene.
Jeg vil også gerne nævne det, som andre ordførere har været inde på, nemlig de seksuelle krænkelser, som også er en bekymring for nogle kvinder.
Det ved vi, og med fuld ret.
Jeg kan dog ikke lade være med at sige til disse kvinder, at forsvaret jo selvfølgelig er et spejl af samfundet, så de krænkelser, der foregår i forsvaret, foregår også andre steder.
Så det er et generelt problem, som ikke er særligt for forsvaret.
Men det er klart, at når mænd og kvinder er samlet i lang tid i forsvaret, så vil der måske være særlige situationer, der gør, at krænkelser opstår, og det skal de ikke, og det skal bekæmpes, for at kvinderne kan føle sig sikre.
Det kan ikke nytte noget, at vi sender dem i forsvaret og de så oplever disse utilbørlige tilnærmelser.
Vi kæmper jo også med seksuelle krænkelser i Folketinget.
Der er jo en række partier, der har haft nogle kedelige sager i de forløbne år.
Så det er noget, vi skal gøre noget ved, så kvinder kan gå i fred i forsvaret og aftjene deres værnepligt og tjene fædrelandet uden at skulle udsættes for disse ting.
Så alt i alt er Dansk Folkeparti meget tilfreds med dette lovforslag, og vi stemmer med glæde ja til det, når vi når til tredjebehandlingen.
Tak for ordet.
Dina Raabjerg (KF), 2025-05-13:
Tak, formand.
Jeg står her i dag som vikar for vores forsvarsordfører, hr. Rasmus Jarlov, som ikke kunne være her.
Lovforslaget her handler om en ændring af værnepligtsloven og en række andre tilsvarende love.
Forslaget har flere elementer.
To af de mere væsentlige elementer er for det første, at man gennemfører ligestilling mellem mænd og kvinder i værnepligten.
Det betyder, at kvinder ligesom mænd fremover skal møde til Forsvarets Dag og vil kunne tvangsindkaldes til værnepligt, hvis der ikke er nok frivillige.
For det andet genindfører man muligheden for at udpege værnepligtige befalingsmænd, dvs. løjtnanter og sergenter, med henblik på at styrke mobiliseringsevnen.
Og I skal ikke grine, hvis det er sådan, at jeg udtaler ordene forkert, for jeg plejer ikke at stå her og tale om befalingsmænd.
I Det Konservative Folkeparti bakker vi naturligvis op om lovforslaget.
Den sikkerhedspolitiske situation har ændret sig, og vi skal udvise rettidig omhu.
Vi har i dag frivillige kvinder i værnepligten, men i en krisesituation, hvor vi måske med meget kort varsel skal indkalde tusindvis af danskere, duer det ikke, at vi udelukker halvdelen af befolkningen.
Det ville simpelt hen være dumt.
Vi får forhåbentlig ikke brug for det, men det er jo netop pointen: Vi skal være klar, hvis vi får brug for det.
Vi har ønsket, at bestemmelsen om ligestilling træder i kraft allerede fra næste sommer.
Det mener vi er rettidig omhu, og så undgår vi dobbeltarbejde i forsvaret.
Med én samlet lov og én samlet implementering undgår vi, at forsvaret skal bruge kræfter på to parallelle regelsæt, som jo alligevel har det samme mål.
For os er det afgørende, at forsvaret får de bedst mulige rammer for at kunne løse sine opgaver.
Det kræver et bredt og fleksibelt rekrutteringsgrundlag, og at man ikke skal implementere større ændringer flere gange, og den beslutning tager vi med det her forslag.
Tak for ordet.