runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2022-04-08:
Tusind tak til kollegaerne fra Socialdemokratiet, Venstre og SF, fordi jeg får lov til at starte.
Det skyldes, at jeg skal videre til andre forhandlinger.
Jeg er dybfølt glad for at få lov til lige præcis til det her beslutningsforslag at kunne fremføre fuld støtte på vegne af Radikale Venstre.
Det skyldes selvfølgelig, at det er et historisk beslutningsforslag, vi har i salen i dag.
Ingen af os havde troet for få måneder siden, at vi skulle stå her og vedtage opbakning til en række militære bidrag fra dansk side til NATO's kollektive forsvar på europæisk jord.
Men det er der, vi er.
Efter den 24. februar er vi kommet i en anden situation, og som vi netop har diskuteret, er det noget, der vil ændre den europæiske sikkerhedsarkitektur grundlæggende.
En af de ting, der vil ske – tror vi – er, at USA med rette vil forlange og tænke, at de europæiske lande selv skal tage et større ansvar for deres eget forsvar i nærområderne.
Det er rimeligt, og det er også rigtigt.
Det giver også os selv større indflydelse på, hvordan vi vil gøre det, og det giver os mulighed for at samtænke de militære indsatser og bidrag med alle mulige andre politiske redskaber i den sikkerhedspolitiske værktøjskasse, herunder sanktioner, handelspolitik, energipolitik, klimapolitik, cyberpolitik osv.
Derfor skal Danmark selvfølgelig stå på mål.
Og som om det ikke var nok, kan man oven i det lægge vores lange, historiske venskab med de baltiske lande, som mange af de her bidrag konkret vil gå til.
Jeg var selv i Letland i mandags og tirsdags og havde lejlighed til at drøfte det med mine lettiske, estiske og litauiske kollegaer, som var dybt berørt af situationen, men også dybt berørt over, at Danmark også den her gang så solidt og klart viser sin støtte, ikke bare gennem tale, men også gennem handling, som er det, vi giver vores tilslutning til i dag.
Så der er en fuldhjertet opbakning fra Radikale Venstre.
Morten Bødskov (S), 2022-04-08:
Spørgeren har ret i, at der ikke er nogen direkte militær trussel, og det er det, der begrunder bl.a. det beslutningsforslag, vi skal behandle her bagefter.
Men hvis spørgeren vil prøve at læse efterretningstjenestens vurdering, står der bl.a. også: Rusland vil med stor sandsynlighed gøre det klart for Ukraine, USA, NATO og EU, at Rusland fortsat er parat til at varetage sine interesser over for Ukraine, også med militære midler.
Altså, både der, men også i andre sammenhænge er der en meget, meget direkte trussel mod det, som jeg trods alt også synes man i en historisk sammenhæng godt kan betragte som en del af Europa, og andre steder.
Så det at sige, at Rusland ikke udgør en generel trussel mod Europa, er simpelt hen ikke rigtigt.
Søren Søndergaard (EL), 2022-04-08:
Ja, man skal jo passe på, at det ikke bliver en strid om ord.
For når man er en trussel mod konkrete europæiske lande, er man selvfølgelig i en eller anden forstand en trussel mod Europa, og derfor giver det jo ikke nogen mening, hvis jeg havde sagt de konkrete lande, hvis jeg mente, at det ikke udgjorde en trussel.
Men det, jeg mente, og det, jeg sagde, var, at det generelt ikke gør det, og det bliver vi bare nødt til at holde fast i, for ellers er det jo noget helt andet, vi snakker om under den her debat.
Det er vi forhåbentlig enige om, og så er det altså noget, der overhovedet ikke hører under den her debat.
Morten Bødskov (S), 2022-04-08:
Det kan han godt.
Men det, som spørgeren her ikke fik sagt, var de andre ting, som jo er med til at underbygge, at det ikke er rigtigt, når der bliver sagt, at Rusland generelt ikke er en trussel mod Europa.
Det handler grundlæggende om de værdier, som er i spil her.
Der er en gennemsnitsalder i salen her i dag, og nogle er trods alt lidt i yderpunkterne, men er der noget, der er fælles for os, er det, at vi har været med til at forme Europa efter de værdier, som tegnede sig efter Berlinmurens fald.
Det er alt det, som han er imod, og grundlæggende er det det, som det handler om.
Og derfor kan man ikke sige, at Rusland generelt ikke er en trussel mod Europa.
Det er Rusland, og det er det, der er udfordringen lige nu.
Søren Søndergaard (EL), 2022-04-08:
Kan forsvarsministeren bekræfte det?
Morten Bødskov (S), 2022-04-08:
Tak for det, og også tak for en – synes jeg faktisk – rigtig udmærket debat, og jeg mener, at det har været en god debat, fordi den har været i stand til trods alt at holde perspektiverne på de rette steder.
Lige nu er der meldinger i nyhederne om bombeangreb på civile på togstationer, som forsøger at komme væk fra modbydelighederne, og det er bare det sidste.
Alle frygter, at det bliver endnu værre, og derfor er det, vi står med, på sin tragiske vis en helt ny situation, som vi selvfølgelig bør forholde os til med den allerstørste alvor, og der er vi så nogle, der konkluderer, at det her ud over at få ham stoppet så hurtigt som muligt handler om et forsvar for vores fælles værdier i det Europa, som skal bygges på det, og jeg tror, det er vigtigt at understrege her, at det skal og kan Danmark selvfølgelig bidrage til.
Vi har i generationer formet Europa efter de værdier, der også er bredt forankrede her i Folketinget, og i udenrigs- og sikkerhedspolitikken er det grundlæggende det, der er ved at forme sig nu.
Og når man så for nogles vedkommende, og det er bare det, jeg gerne lige vil dvæle lidt ved, på et spørgsmål, om Rusland udgør en trussel mod Europa, svarer, at generelt nej – det var det, der blev sagt, altså at generelt nej – og man henviser til et beslutningsforslag, som er til behandling umiddelbart efter den her sag, så tror jeg bare lige, man skal huske at læse det hele af det, hvad der står i det beslutningsforslag, og der står eksempelvis: Forsvarets Efterretningstjeneste oplyser tillige, at truslen fra elektronisk indhentning, cyberspionage og cyberkriminalitet rettet mod danske bidrag i lande grænsende til Rusland, Ukraine og Belarus vurderes som meget høj – meget høj.
Truslen fra påvirkning og spionage rettet mod danske militære bidrag vurderes som høj.
Det er ikke godt, hvis man efterlader et billede af, at Rusland ikke er en trussel mod hverken Danmark eller Europa, og hvis man gerne vil have yderligere argumenter for det, kan man kigge i FE's, Forsvarets Efterretningstjenestes, seneste årsberetning om netop det her, og der er et helt kapitel, der handler om Rusland på kollisionskurs.
Så det at forsøge at tegne et billede af, at der ikke er en trussel fra Ruslands side mod Europa og også mod Danmark, fordi vi ligger der, hvor vi ligger, er forkert.
Det er rigtigt, at beslutningsforslaget begrundes med – som der står – at der aktuelt ingen direkte militær trussel er, men det er altså noget andet, og det er noget andet end det, som vi diskuterer nu.
For det her handler om, hvordan vi i fremtiden og her og nu skal forsvare os mod den trussel, som Rusland udgør.
Jeppe Kofod (S), 2022-04-08:
Jeg kan simpelt hen ikke forestille mig, at der vil være et flertal her i Folketinget, som ønsker, at vi skal have en fælles EU-hær.
Det håber jeg også at hr. Søren Søndergaard er enig i.
Derfor spurgte jeg også, om hr. Søren Søndergaard bare kan pege på ét parti, der har foreslået en fælles EU-hær.
Skulle vi komme i sådan en situation, vil vi gøre, som vi normalt har gjort, når vi har talt om § 20 og grundloven, hvor vi har haft en folkeafstemning i Danmark.
Og det synes jeg vil være en fremragende idé.
Men det er jo sådan meget hypotetisk.
Og jeg vil bare sige, at hvis man siger ja til at afskaffe forsvarsforbeholdet, kan Danmark forhindre det forslag – måtte det nogen sinde komme – i nogen sinde at blive til virkelighed, for så vil vi have en vetoret over for det.
Søren Søndergaard (EL), 2022-04-08:
Nej, nu er der jo mange ting, som EU-tilhængerne ikke har sagt om EU.
Altså, nødderne knækker vi selv, og EU kommer aldrig til at blande sig i det danske arbejdsmarked, og hvad ved jeg.
Og alt sammen er røget ud på møddingen.
Så derfor bliver vi jo nødt til ligesom at holde os til, hvad der ligesom er hug- og nagelfast.
Jeg konstaterer bare, at når man spørger udenrigsministeren og udenrigsministeren skal svare officielt, skriver han: Forud for en eventuel beslutning om etablering af et fælles forsvar vil der være behov for at afklare, hvad der nærmere vil ligge i et fælles forsvar.
Det vil danne grundlag for at vurdere behovet for eller nødvendigheden af en folkeafstemning.
Hvorfor siger man ikke bare, at vi holder den folkeafstemning?
Jeppe Kofod (S), 2022-04-08:
Men, hr. Søren Søndergaard, jeg har sagt meget klart, at den her regering er imod en fælles EU-hær.
Det er også mit indtryk, at hele Folketinget er imod en fælles EU-hær.
Så hvis vi deltager i det fælleseuropæiske samarbejde om sikkerhed og forsvar og der er nogle, der skulle få den idé, at man skulle lave en fælles EU-hær, så ville vi kunne blokere det.
Det er det første.
Skulle det komme til en situation, hvor der var en eller anden fremtidig regering og et flertal i Folketinget – jeg har svært ved at forestille mig det, for nu har vi haft det her samarbejde i Europa på forsvars- og sikkerhedsområdet siden 1993, hvor der ikke er lavet en fælles EU-hær, men lad os nu antage det – og hvor der kom nogle lande, som syntes, det var spændende, så vil det jo kræve de normale grundlovsprocedurer.
Og det vil også betyde, at vi, ligesom vi har gjort de andre gange i forhold til grundlovens § 20, skal have en folkeafstemning i Danmark.
Så simpelt er det.
Jeg synes, det er lidt vildt.
Det har jeg ikke hørt.
Det kan være, at hr. Søren Søndergaard har hørt noget andet.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-08:
Nå, det synes jeg da er lidt underligt altså.
EU's fælles forsvarssamarbejde har ambitioner om at gøre noget ved strømmen af illegale migranter hen over Middelhavet.
Men det er da en værdig indsats, og Danmark kunne da hjælpe til med at give det succes.
Ville det ikke være godt, hvis Danmark bidragede med dette noble formål?
Pernille Vermund (NB), 2022-04-08:
Det er sjældent, jeg siger, at jeg skammer mig, men lige præcis på forsvarsområdet gør jeg faktisk – ikke i forhold til EU, men i forhold til NATO.
Jeg synes, det er helt utilstedeligt, at vi – ikke mindst qua vores historie og den tak, vi skylder amerikanerne og briterne – endnu ikke er kommet op på de 2 pct. af vores bnp, som vi har lovet at bruge på vores forsvar i forhold til NATO.
Så det vil jeg godt tillade mig at sige at jeg synes at man burde skamme sig over – jeg synes, det er lidt stort at sige skamme sig, men det synes jeg faktisk at man burde – for faktum er jo, at der er amerikanere, som går rundt og betaler mere i skat for at finansiere et forsvar, som står til rådighed for at passe på os og vores nabolande, fordi vi ikke selv betaler vores del af regningen.
Det bryder jeg mig ikke om.
Der synes jeg at vi med rette kan skamme os.
I forhold til EU skammer jeg mig ikke.
Søren Søndergaard (EL), 2022-04-08:
Det er klart, at der, hvis det var lykkedes for Putin med det projekt, han var i gang med, altså at erobre Ukraine, indsætte en lydregering, så ville være mange, der ville være truet.
Det er jo lige præcis derfor, at vi gang på gang har sagt, at vi har støttet hårde sanktioner mod Rusland, og at vi har støttet, at man sender våben til Ukraine.
Men i forhold til den generelle trussel – og så kan man himle og se mærkelig ud med øjnene – henholder vi os bare til, hvad Forsvarets Efterretningstjeneste siger i sin trusselsvurdering, og den vil garanteret blive taget op under det kommende punkt.
Det er jo den, vi kan henholde os til.
Jeg har ikke en selvstændig trusselsvurdering, men jeg har den, som Forsvarets Efterretningstjeneste har.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-04-08:
Ordføreren siger, at Rusland ikke er en trussel imod Danmark.
Jeg tror, vi alle husker tilbage til, hvordan det var efter anden verdenskrig med Bornholm, hvordan Danmark var kraftigt truet af Rusland.
Det ved jeg ikke om ordføreren kan erindre, og for et par uger siden var vi selv som medlemmer af Europarådet med til at bede Rusland om at forlade Europarådet, fordi det er en trussel.
Er de ting, som man har set med de små grønne mænd, der også har infiltreret i Ukraine, og det, som man i de baltiske lande har frygten for også kommer til at ske der, ikke en reel trussel, altså at vi også ser en sikkerhedstrussel i de baltiske lande, som måske ikke kommer direkte militært, men ved en infiltrering?
Søren Søndergaard (EL), 2022-04-08:
Jeg diskuterede jo lidt tidligere med hr. Jens Joel det der med, hvad der står i partiprogrammer.
Ja, Enhedslisten ønsker NATO afskaffet.
Enhedslisten ønsker en anden sikkerhedsordning i Europa, bl.a. for at undgå den situation, hvor der er magtblokke, der står over for hinanden, og det kan vi kun ændre ved at lave et kollektivt sikkerhedssystem.
Og det er begrædeligt, at vi i forbindelse med, at Rusland var i knæ efter Murens fald, ikke lykkedes at lave et kollektivt sikkerhedssystem i Europa, der undgik, at vi fik de konfrontationer over for hinanden.
Ja, det er vores holdning, at det er målet.
Hvad betyder det så for, hvad vi gør præcis i dag?
Altså, vi har ikke stillet noget forslag i Folketinget om, at vi skal melde os ud af NATO.
Det må jeg bare sige.
Jens Joel (S), 2022-04-08:
Den første del af svaret var: Nej, der er ikke en trussel mod lande, der er i NATO.
Kan hr. Søren Søndergaard så svare på, om Enhedslisten stadig væk synes, vi skal ud af NATO?
Søren Søndergaard (EL), 2022-04-08:
Jo, jeg kan fuldstændig bekræfte, at der er nogle lande, der føler sig truet, og at der er en sikkerhed over for det med NATO, fuldstændig.
Men det, som spørgsmålet var, var, om der lå en trussel mod Europa, og i øjeblikket prøves der at dannes sådan et billede om, at vi alle sammen står i den situation, at Rusland kan intervenere og angribe alle lande i Europa.
Det kan Rusland ikke.
Men det er klart, at Rusland udgør en trussel mod de lande, der ligger omkring Rusland – de europæiske lande, der ligger omkring Rusland – og det har de i øvrigt gjort længe.
Jeg bliver bare nødt til at sige, hvad jeg også sagde tidligere: Invasionen i Ukraine var ikke noget, der skete den 24. februar; invasionen i Ukraine skete i 2014.
Så truslen har været der rigtig længe, og det er klart, at det er blevet tydeligere, ved at man har lavet en krig, som har inddraget områder tættere på vores grænser.
Men det er klart for mig, at Rusland udgør en trussel mod konkrete lande, der ligger i Europa, og det skal vi bekæmpe.
Det er jo derfor, vi er gået ind for våben til Ukraine.
Det er jo lige præcis, for at de skal have en mulighed for at forsvare sig.
Jens Joel (S), 2022-04-08:
Hr. Søren Søndergaard startede sin tale med at sige, at det, der var sket den 24. februar i år, faktisk markerede et vendepunkt.
Det er så også cirka det eneste, jeg var enig i.
For det fremgår tydeligt, at man faktisk ønsker at forhindre, selv hvis det var positivt, at man så kunne indgå i EU-samarbejdet om forsvar.
Det vil man ikke.
Det er derfor, man anbefaler et nej.
Man støtter heller ikke, at vi styrker det danske forsvar, som vi har aftalt, ved at bruge flere penge på et styrket dansk forsvar.
Og man ønsker mig bekendt stadig væk at melde Danmark ud af NATO.
Kan hr. Søren Søndergaard ikke se, at grunden til, at der er nogle lande i Europa, som ikke er truet, er, at vi har samarbejder?
Og kan hr. Søren Søndergaard bekræfte, at man stadig væk ønsker at forlade NATO?
Søren Søndergaard (EL), 2022-04-08:
Men det er jo, fordi spørgsmålet ikke er særlig præcist.
Altså, Rusland er jo oplagt en trussel mod bestemte lande i Europa.
Jeg vil vurdere, at Rusland kan være en trussel – ovenikøbet en aktuel trussel – mod Moldova.
Jeg vurderer, at Rusland aktuelt kan være en trussel mod Georgien.
Til gengæld vurderer jeg ikke, at Rusland er en trussel mod Danmark, og derfor er Rusland ikke en trussel mod hele Europa.
Og jeg bliver bare nødt til at sige, at vi altså har en efterretningstjenestevurdering, der siger præcis det.
Nej, tværtimod, vi sender våben til Ukraine for at bekæmpe Putin.
Det er det, vi går ind for.
Der er en konkret trussel, og den skal bekæmpes, men det er ikke det samme som, at der er en konkret trussel mod Danmark.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-04-08:
Okay, det undrer mig.
Jeg opfatter Rusland som en trussel mod Europa, både lige nu og i fremtiden.
Det chokerer mig faktisk en lille smule, at Enhedslisten ikke mener det, men det forklarer måske også Enhedslistens holdninger, dog ikke til et punkt, hvor jeg er enig med dem.
Hvis Enhedslisten ikke betragter Rusland som en trussel lige nu mod Europa, hvad er så en trussel mod Europa lige nu?
Søren Søndergaard (EL), 2022-04-08:
Generelt er svaret nej.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-04-08:
Tak til Enhedslistens ordfører.
Vi ser jo forskelligt på den her situation, og når jeg lytter til ordførerens tale, bliver jeg lidt nysgerrig på et enkelt spørgsmål.
Mener Enhedslisten, at Rusland er en trussel mod Europa lige nu?
Søren Søndergaard (EL), 2022-04-08:
Altså, alt er jo en prioritering, og jeg må ærligt indrømme, at med det udgangspunkt og den historie, som EU har, mener jeg, at EU burde satse på nogle andre ting.
Det gælder også i forhold til Bosnien.
Der burde man satse på demokratiopbygning og hjælp til nationale minoriteter – den type ting.
Altså, hvis vi nu ser på Putins muligheder for at lave ravage rundtomkring, består de jo i høj grad i, at der er nogle nationale minoriteter i forskellige lande, som har nogle problemer med at blive anerkendt – nogle gange tale deres eget sprog.
Der synes jeg, at EU kunne spille en kæmpemæssig rolle, og det ville have en sikkerhedspolitisk betydning.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-08:
Det, at indsatser i europæisk EU-regi foregår under den hat, der hedder det europæiske forsvarssamarbejde, er ikke nødvendigvis ensbetydende med, at man sætter militært ind.
Der er også civil-militære blandingsformer, og det er det, jeg taler om her.
Søren Søndergaard (EL), 2022-04-08:
Hr. Ole Birk Olesen har lige præcis ret i, at vi ikke synes, det er en god idé at sætte militær ind mod indvandrere eller flygtninge.
Det synes vi ikke er et særlig egnet redskab.
Så lige på det punkt kan jeg bekræfte fuldstændig, at det ikke er noget, vi vil være med i.
Men jeg siger bare, at vi engang havde noget, der hed SHIRBRIG.
Det var noget, der lå oppe i Høvelte.
Det var en hurtig udrykningsstyrke under FN.
Den blev nedlagt, og et af argumenterne for, at den blev nedlagt, var, at vi jo ikke kunne stille tropper til rådighed for så mange forskellige steder på en gang.
Vi blev nødt til at koncentrere os.
Der har vi måske nogle andre prioriteringer end hr. Ole Birk Olesen.
Nogle af de ting, der har været nævnt, f.eks. at vi ikke har kunnet rydde miner under ét flag, men så har vi til gengæld kunnet gøre det under et andet flag, er jeg da glad for.
Det er jo rart.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-08:
Men hvis dette samarbejde foregår under EU's fælles forsvarspolitik, må vi jo ikke, fordi vi har et forsvarsforbehold.
På samme måde kan man forestille sig mange andre indsatser, som bliver planlagt under EU's fælles forsvarspolitik, hvor vi ikke kan deltage, selv om vi måtte synes, at det er positivt at gøre det, og selv om vi måtte føle en pligt til at deltage i stedet for bare at sidde på bagsædet og lade de andre klare det, som vi synes skal gøres.
F.eks. er der jo bestræbelser i EU-systemet for via det fælles forsvarssamarbejde at bremse migrationen af illegale indvandrere over Middelhavet.
Det er muligt, at Enhedslisten synes, at de alle sammen skal komme, og at EU ikke skal forhindre dem i at komme.
Men vi andre, der synes, at sådan noget bør vi deltage i, kan jo ikke.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-04-08:
Ordføreren nævnte cybersikkerhed, næsten som om det er sådan et civilt anliggende.
Det er påvist flere gange, at store danske virksomheder, bl.a. Mærsk, er blevet angrebet fra Rusland via Ukraine.
Er der så på cyberområdet ikke en reel trussel, eller er det kun, hvis der står kampvogne?
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-08:
Jeg vil høre, desuagtet at Nye Borgerlige ikke ønsker, at Danmark skal bidrage til vores regions sikkerhed gennem det fælles EU-forsvar, om der dog slet ikke er noget af det, som EU's fælles forsvarspolitik gør, som Nye Borgerlige tænker alligevel er godt bliver gjort af nogen – det er så EU i det tilfælde – for det bidrager da til sikkerhed og stabilitet på vores kontinent.
Og hvis Nye Borgerlige kan se, at der i nogle af de indsatser, der foretages, er et positivt bidrag til vores kontinent, skammer man sig så ikke en lille smule ved at tænke: Ja, ja, det er alle de andre lande, der gør det der, som er positivt, men Danmark sætter sig bare tilbage og bidrager ikke?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-04-08:
Jeg vil ikke gå ind i den diskussion om, hvordan det skal finansieres, i forhold til hvad man har givet til venstrefløjen, fordi det ligger noget uden for mit område som EU-ordfører, og det må man tale med vores finansordfører om.
Men vi er med på, at man har fundet pengene til de 2 pct., og vi er meget, meget glade for, at der er så bred enighed om, at vi skal styrke forsvaret.
Så er der andre aftaler, vi ikke er med i, fordi vi netop ikke ville hæve dagpengene, og fordi vi ikke kunne blive enige om udenlandsk arbejdskraft, men det er jo en noget anden diskussion, i forhold til hvad jeg mener vi diskuterer her i dag.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-08:
Tak for det svar.
For det må jo så betyde, at den finansiering, der ligger nu, er en finansiering, man i Konservative er glad for, altså en finansiering, hvor vi deponerer regningen i børneværelset; hvor man giver venstrefløjen og regeringen en mulighed for at dele ud af ikke bare de milliarder, der skal gå til forsvaret, men også af de yderligere over 13 mia. kr. –
Hvad tror ordføreren er sandsynligheden for, at der kommer et borgerligt flertal, eller at danskerne får et mere borgerligt samfund, når Konservative vælger at stemme for en finansiering, der giver regeringen og de røde partier alle tiders mulighed for at dele ud af danskernes penge?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-04-08:
Jeg har ikke været med til lige præcis den forhandling, der foregik inde i det rum, men jeg kan sige, hvorfor vi stemte, som vi gjorde sidst, og det var, fordi der manglede finansiering til, hvordan det skulle lade sig gøre.
Men det er en del af vores generelle politik, at vi vil have det op på 2 pct. Og det er rigtigt, at Nye Borgerlige har været meget aktiv på den dagsorden, og det vil jeg rigtig gerne kvittere Nye Borgerlige for.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-08:
Tak for det.
Ordføreren og ordførerens parti ved, hvordan jeg og vi i Nye Borgerlige har det med politikere, der siger ét og gør noget andet, og jeg havde egentlig ikke tænkt mig at stille spørgsmål til Konservative i dag – vi plejer at have et godt samarbejde – men jeg må sige, jeg føler mig noget stødt på manchetterne, når ordføreren stiller sig op på talerstolen og får det til at lyde, som om hele Folketinget nu har fået et udbredt kendskab til og forståelse af vigtigheden af konservativ forsvarspolitik, altså at vi skal op på de 2 pct. af vores bnp til forsvaret, som vi har lovet NATO i 2014.
For et år siden fremsatte vi et forslag i Folketinget om at komme op på de 2 pct. af bnp hurtigst muligt.
Dengang stemte Konservative nej.
De partier, der efterfølgende er blevet inviteret til forhandlinger om det her, er præcis de partier, der sammen med Konservative stemte nej.
De partier, der dengang stemte for at hæve forsvarsbudgettet – DF, Liberal Alliance og Nye Borgerlige – var ikke inviteret med.
Kan ordføreren fortælle, hvorfor Konservative stemte nej sidste år – og var det en fejl?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-04-08:
Men som jeg siger, kommer vi ikke dertil nu.
Det er et meget hypotetisk spørgsmål, at det skulle komme op.
For når man går ned i EU-traktaten her, står der, at man i de her fælles passerellebestemmelser for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik – det er så artikel 31, stk. 4 – ikke kan gå fra enstemmighed til kvalificeret flertal i Rådet, hvis der er tale om en afgørelse med indvirkning på militær- og forsvarsområdet.
Så på en eller anden måde er det også lidt hypotetisk at sige, at det så kommer til at ske.
For det er faktisk ikke muligt, som det er nu.
Og så skal vi også have en regeringskonference, hvis det kræver fuldstændig elementære traktatændringer.