runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2021-01-27:
Jamen jeg synes, at indlægget var så passioneret og godt, at spørgeren næsten skulle have lov til at have lidt ekstra tid til at nå hele argumentationsrækken igennem.
Det ville da have været synd og skam at afbryde ham midt i det hele, for så var han bare blevet helt befippet – det kunne vi da heller ikke have.
Det var et forsvar for dig!
Jamen de argumenter, som bliver anført, og som der bliver refereret til, er efter min mening rigtige og saglige argumenter i vurderingen af, om der skal føres en rigsretssag eller ej.
Det er ikke argumenter, som er retligt bundet; det er i virkeligheden politiske argumenter, som man som folketingsmedlem må vælge, som man vil, fordi tiltalekompetencen er ubundet.
Jeg vil i hvert fald starte med at medgive, at det er lidt i samme boldgade som dér, hvor vi var lige før.
Men ikke desto mindre er det jo også her – og derfor er det i samme boldgade – i sidste ende op til Folketinget, hvad en sag skal føre til.
I den her sag peger partiernes udmeldinger på, at der er ønske om en rigsretssag, hvilket jo er en alvorlig beslutning, som kun er taget, som jeg også sagde før, fem gange tidligere i danmarkshistorien, og som er – det tror jeg vi er enige om – det sidste og mest ultimative redskab i Folketingets kontrol med regeringen.
Det er derfor en beslutning, som efter min mening bør basere sig på en klar, uafhængig og gennemarbejdet sagsfremstilling og vurdering.
Den foreligger jo nu i form af Instrukskommissionens delberetning og den efterfølgende vurdering, som er foretaget af uafhængige advokater, som er blevet bedt om at rådgive Folketinget i sagen.
Det er den vurdering, som jeg og mit parti har tilkendegivet at vi ikke mener der er grundlag for at tilsidesætte.
Peter Skaarup (DF), 2021-01-27:
Ja, som nævnt er det jo lidt i samme spor som det tidligere spørgsmål.
Det handler jo alt sammen om, om ikke den hetz, som vi i Dansk Folkeparti synes der er blevet ført mod tidligere integrationsminister Inger Støjberg og hendes linje, kunne være undgået, og at det kunne være klaret i Folketinget.
Det kan vi simpelt hen ikke forstå.
Vi ser det sådan, at det er et forsøg på at please venstrefløjen, de røde partier, og den dagsorden, man har haft, hvor man jo på mange måder forsøger på at få den stramme udlændingepolitik ned med nakken.
Jeg må sige, at jeg er overrasket og skuffet over, at Socialdemokraterne vil være med til at føre en rigsretssag mod Inger Støjberg på det grundlag.
Det, man kommer til, hvis man gennemfører rigsretssagen – vi skal debattere det i Folketingssalen i morgen og stemme om det på tirsdag – er i virkeligheden, at man kommer til at sætte konventionerne over den stramme danske udlændingepolitik.
Men er vi ikke enige om, at en rigsretssag er politisk bestemt?
For hvis ikke den var politisk bestemt skulle man med den målestok, der er brugt over for Inger Støjberg, have ført en række rigsretssager, eksempelvis mod tidligere justitsminister Morten Bødskov for nødløgnen.
For er der noget, som bryder med afgørende principper som minister og i behandlingen af Folketinget, er det jo præcis, hvis man fortæller noget, der ikke passer – og det var det, man gjorde.
Man gjorde det endda helt bevidst.
Man kom med en løgn, en nødløgn.
Så lad mig her høre ministeren svare på: Hvad er forskellen?
Hvad er det, der gør, at man i den her sag vil føre en rigsretssag?
Magnus Heunicke (S), 2021-01-27:
Ja altså, vi har jo i Danmark købt alt, hvad vi har kunnet komme i nærheden af, for vi har satset på alle de heste, der overhovedet er i det her ræs.
Det tror jeg er klogt.
Og det viste sig jo også, hvor uforudsigelig det er, altså at selv når der er lavet leveringsaftaler, kommer der pludselige nedgange, pludselig problemer med de her leverancer.
Og det vil sige, at alt, hvad der er gjort for et halvt år siden, viser sig at være klogt.
Det har så betydet, at vi i Danmark har sikret os forkøbsret på at vaccinere 23 millioner mennesker.
Så mange er vi jo overhovedet ikke i Danmark, og det vil sige, at vi altså, hvis det her går vel, og hvis der ikke skal revaccineres, og hvis ikke der sker ting i en uforudsigelig tid, så vil have vacciner tilovers.
Jeg mener, det er for tidligt nu at gå ud med en melding om, hvad der vil skulle ske med de vacciner, men det er helt klart muligt til den tid, hvor vi har vaccineret alle og der ikke er brug for vacciner i det omfang til den danske befolkning, at de vil kunne doneres eller på anden måde sendes et andet sted hen, hvor de kan gøre gavn.
Men lige nu og her handler det, som ordføreren også var inde på, kun om én ting: at få skaffet vacciner til den danske befolkning.
Der har vi gjort det, at vi har købt rigeligt ind, og det tror jeg var klogt.
Marcus Knuth (KF), 2021-01-27:
Og tak til ministeren.
Jeg er faktisk rigtig glad for det, ministeren siger i forhold til Natura 2000.
For mange af de henvendelser, vi har fået, handler om, at vi ikke skal sætte lighedstegn mellem de to.
Så siger ministeren, at det her jo er noget, som vi skal udarbejde over det næste stykke tid, også i løbet af det her år.
Der er over 160.000 jægere i Danmark, og jeg tror, at der er dobbelt så mange lystfiskere.
Så jeg vil høre ministeren, om ministeren vil favne så bredt som muligt i den, lad os sige gennemgang, der er, og det arbejde, der er, således at det ikke bare bliver – i gåseøjne – ministeren eller ministerens støttepartier, men også Danmarks Jægerforbund, lystfiskere og selvfølgelig også os blå partier, inklusive os fra blå blok, der også er ivrige jægere og fiskere.
Lea Wermelin (S), 2021-01-27:
Men det, debatten er gået på, har været spørgsmålet om, om strengt beskyttet så er det samme som Natura 2000.
Og det synes jeg vi skylder svar på.
Og jeg vil i hvert fald gerne sige til dem, der har været bekymrede for det, at det ikke er det, der er lagt op til.
Som jeg var inde på indledningsvis, har Kommissionen også der været ude at nuancere.
Det er selvfølgelig helt oplagt, at vi fra dansk side skal finde ud af, hvad der er op og ned i det, inden vi tager stilling til, hvad den konkrete vejledning og udkastet skal ende med.
Peter Skaarup (DF), 2021-01-27:
Tak, og det er lidt i samme boldgade.
Mener ministeren, at en rigsretssag imod Inger Støjberg kunne være klaret i Folketinget?
Egil Hulgaard (KF), 2021-01-27:
Men ministeren svarede jo faktisk ikke på det, jeg spørger om.
Altså, der er jo forskel på beskyttede områder og strengt beskyttede områder.
Så er det ministerens holdning, at der i de strengt beskyttede område skal være mulighed for jagt og lystfiskeri?
Lea Wermelin (S), 2021-01-27:
Jamen jeg tror, at man er nødt til at tage tingene i den rigtige rækkefølge, og en af de ting, der har været diskuteret herhjemme i Danmark, har jo først og fremmest været, at da man så den vejledning, satte man lighedstegn mellem strengt beskyttede områder og Natura 2000-områder.
Det er det, der har fyldt, og det har været diskuteret rigtig meget.
Det er derfor, jeg også bruger lidt tid på at sige, at det lighedstegn kan man ikke sætte, og jeg tror, at det i hvert fald for alle de fiskere og jægere, som jeg ved mange ordførere også har fået mails fra, er vigtigt at få den præcisering med.
Og så er der jo den anden del, altså nuanceringen, som Kommissionen er kommet med, og som jeg også lige var inde på.
Egil Hulgaard (KF), 2021-01-27:
Det, som har startet debatten, er jo netop det udkast, som ministeren også refererer til.
I den sætning, som får folk til at stejle, står der faktisk, at i de strengt beskyttede områder – og nu har jeg den kun på engelsk: »Extractive activities, such as mining, fishing, hunting, forestry, are not compatible with this level of protection.«
Der står det sådan set foreslået, at al jagt og al lystfiskeri skal være forbudt i de strengt beskyttede områder.
Jeg vil gerne have ministeren til at bekræfte, at det ikke er det, der kommer til at ske, altså at i de strengt beskyttede områder vil lystfiskeri og jagt stadig væk kunne finde sted i Danmark.
Lea Wermelin (S), 2021-01-27:
Tak for spørgsmålet.
Vi står i en global naturkrise, og derfor er jeg også glad for, at vi blandt medlemslandene i EU også i Danmark har støttet en ambitiøs EU-biodiversitetsstrategi, ligesom vi i Danmark har givet et historisk løft til vores natur med en natur- og biodiversitetspakke på finansloven på 888 mio. kr. EU's biodiversitetsstrategi indeholder bl.a. en målsætning om, at der i EU skal være 30 pct. beskyttede områder på land og på havet og heraf en tredjedel strengt beskyttet.
Kommissionens udkast til vejledning, som jo er det, spørgeren spørger ind til, skal bl.a. være med til at implementere biodiversitetsstrategien, og det skal drøftes her i løbet af 2021.
Europa-Kommissionen har efter udsendelsen af udkast til vejledning meldt ud, at beskyttet natur ikke ses som en trussel mod bæredygtig jagt.
Europa-Kommissionen kan udarbejde vejledninger, som angiver, at bestemte kriterier skal være opfyldt, før Kommissionen vil tælle et område med som f.eks. strengt beskyttet, men det er en dansk beslutning og dansk lovgivning, som regulerer danske områder.
Så til alle de jægere og fiskere, som måske ser med og er bekymrede oven på debatten herhjemme, vil jeg sige, at der ikke er lagt op til, at strengt beskyttede områder er det samme som natura 2000-områder, og det kommer jeg heller ikke til at lægge op til.
Det er allerede sådan, at vi har regulering af jagt og fiskeri både inden for og uden for beskyttede områder, og sådan mener jeg det fortsat skal være.
Egil Hulgaard (KF), 2021-01-27:
Tak skal du have.
Spørgsmålet er: Hvad er ministerens holdning til Kommissionens forslag om at forbyde jagt og fiskeri i strengt beskyttede områder?
Dan Jørgensen (S), 2021-01-27:
Tak for omsorgen.
Jeg kan sige om det der med at være vikar, at det kun er den første dag, man har lov til at sige det, og så går det så stærkt i sådan et ministerium, at man helst skal være ovenpå i alle sagerne.
Derfor er det selvfølgelig heller ikke et helt nyt forslag, som spørgeren her fremfører; det er også et, som ordførere fra samme parti og andre har fremført tidligere.
Så det er selvfølgelig noget, vi diskuterer og kigger på.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-01-27:
Jeg er med på, at ministeren er vikar osv. og er blevet kastet ind på det her område med kort varsel, så det har jeg al mulig forståelse for, men vil ministeren tage idéen med tilbage i de drøftelser, man har i regeringen?
For det er altså noget, vi kan se rigtig mange især af de små og mellemstore virksomheder, som ikke har en kæmpestor kassekredit, og som ikke har en kæmpestor egenkapital, de kan trække på, virkelig står og frygter.
Dan Jørgensen (S), 2021-01-27:
Nej, altså, vi har ikke i dag – her i den her anledning eller i øvrigt – nye ting, vi kan offentliggøre, i forhold til nye pakker.
Men det er klart, at vi selvfølgelig hele tiden løbende evaluerer på situationen derude og er i løbende dialog med erhvervslivet.
Jeg vil sige, at de pakker, vi nu heldigvis har fået ud at arbejde – senest som den sidste af de store; den for faste omkostninger – forventer vi jo at omkring 25.000 virksomheder kommer til at få gavn af.
Det er formentlig omkring 2 mia. kr. for januar og december måned.
Det vil alt andet lige jo heldigvis hjælpe rigtig meget.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-01-27:
Men nu spurgte jeg specifikt til momsen, for det er altså en dato, der står og tikker, og jeg er med på, at det ikke står i mit spørgsmål, så det er jo fint nok, hvis ministeren ikke har forberedt sig på det.
Men det var jo noget af det, som i hvert fald kunne give et håb derude om, at den store regning, der står og venter den 1. marts – uret tikker – og skal betales, kunne man se der i hvert fald var en villighed fra regeringen til at overveje at kigge på.
Dan Jørgensen (S), 2021-01-27:
Det hører jo med til billedet her, at vi sidste år til trods for den meget, meget alvorlige situation, som vi jo er i, faktisk havde færre virksomheder, der blev begæret konkurs, end vi har haft i de foregående 4 år.
Der vil en økonom jo sige: Jo, men det er nok, fordi nogle af de her hjælpepakker faktisk også har holdt hånden under nogle virksomheder, som under normale omstændigheder ville være gået konkurs.
Det hører med til billedet, fordi det viser, at de hjælpepakker, vi heldigvis har lavet med et bredt flertal i Folketinget, jo har hjulpet rigtig, rigtig mange.
Så er det klart, at der er mange, som er i fare nu igen, fordi vi har nye restriktioner, og fordi det her ser ud til at trække ud.
Derfor er det også godt, at vi nu har fået åbnet for alle de generelle hjælpepakker, bl.a. senest den for faste omkostninger, som vil hjælpe rigtig mange.
Lea Wermelin (S), 2021-01-27:
Jeg synes egentlig, at det er en fin måde her til sidst også at anerkende alle de mange jægere og fiskere på, der er i Danmark, og som sætter utrolig stor pris på ikke bare deres fritidsinteresse, men jo også det at være en del af at passe på dansk natur.
Og sådan oplever jeg det egentlig også.
Men som jeg også sagde, er der allerede i dag regulering, både inden for og uden for beskyttede områder, i forhold til både jagt og fiskeri.
Det er jo, fordi man går ind og kigger på, hvordan det kan det gå hånd i hånd, og hvilke restriktioner der skal der lægges.
Hvis ordføreren også selv er jæger, så er man jo fuldstændig bekendt med, at der kan være alle mulige restriktioner på det, også jagttider og arter og alt muligt andet.
Så det er jo den måde, vi er gået til det på i Danmark.
I forhold til det konkrete udkast fra Kommissionen skal vi også selv blive klogere på, hvad det egentlig er, der præcis ligger i det, og derfor er der nu en proces med medlemslandene.
Der er blevet sendt et udkast ud.
Jeg tror, der er mange, der har spørgsmål til det, inklusive også fra dansk side, hvor bl.a. det her med jagt eller fiskeri jo ikke er udboret – hvad ligger der egentlig i det?
Bare til dem, der så netop kunne ønske at få en nuancering af det, så er det jo efterfølgende blevet meldt ud ...
Marcus Knuth (KF), 2021-01-27:
Jeg fik ikke helt svar fra ministeren på, om ministeren vil inddrage så bredt som muligt i det her arbejde både politisk og selvfølgelig med lokale interessenter.
Det håber jeg at ministeren forhåbentlig lige vil bekræfte – ikke blot i forhold til Natura 2000-områder, men også overordnet i forhold til at beskytte den private ejendomsret.
Altså, der er mange gårdejere og jægere osv.
Danmark er jo et af de lande, der er længst fremme med biotopplaner, så man bør rent faktisk inddrage dem og sørge for at bevare den private ejendomsret.
Så bare ganske kort: I kommunikationen med EU håber jeg også, at ministeren vil lægge op til en ændring af ordlyden, hvor man i samme sætning nævner jagt, fiskeri og minedrift.
Joy Mogensen (S), 2021-01-27:
Jo, det er jo også det, som alle mine svar bærer præg af at jeg fuldstændig anerkender.
Det her udvalgsarbejde håber jeg bestemt vi kan vende tilbage til, men på nuværende tidspunkt og også med den tid, der er gået, vil det nok kræve, at vi på en måde ligesom tager det op igen.
Og vi skal vide, at vi har ressourcerne til faktisk at kunne følge det til dørs, inden vi tager det op igen.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-01-27:
Påvirker det ikke ministeren, at biskopperne er lodret uenige med ministeren i den beslutning og synes, som jeg citerede, at hvis folkekirken skal kunne agere folkekirke i Danmark, så er det et arbejde, der er vigtigt og nødvendigt?
Påvirker det ikke ministeren, at biskopperne har den holdning?
Joy Mogensen (S), 2021-01-27:
Jeg tror, at biskopperne og det brede flertal, der i den forrige folketingssamling satte det her udvalgsarbejde i gang, kunne se, at det her var en måde formelt at kunne lave nogle forbindelser mellem folkekirken og migrantmenigheder.
Og det er jeg fuldstændig enig i, men jeg er også minister under en pandemi.
Jeg er nødt til at være helt sikker på, at førsteprioritet for den her regering netop er at få Danmark og folkekirken og alle andre trossamfund godt igennem den her virus med så stor sikkerhed som muligt, med restriktioner og alting.
Det er førsteprioritet, og dermed bliver jeg også nødt til at være ærlig og sige: Det er svært for mig at se lige nu, at der også er ressourcer til det her udvalg.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-01-27:
Det kan man sagtens lægge ud lokalt, men det, som udvalget jo netop skulle gøre, var at se på en mere national strategi for, hvordan det her skulle foregå.
Og der har jo været bekymrede røster fra biskopperne i Danmark, som bestemt ikke er enige i ministerens beslutning.
Jeg læser op her, hvad biskoppen over Københavns Stift, Peter Skov-Jakobsen, siger: Landets biskopper er forbløffede over kirkeministeren beslutning.
Og han siger samtidig, at udvalgets arbejde er vigtigt og nødvendigt, hvis folkekirken skal kunne agere folkekirke i Danmark.
Det er da nogle stærke ord.
Tror ministeren ikke, at landets biskopper har ret i den betragtning?
Joy Mogensen (S), 2021-01-27:
Det vil jeg bare gerne gentage at jeg ikke på nogen måde har gjort.
Men jeg vil også gerne dermed præcisere, at jeg ikke kan se det ud fra den præmis, som spørgeren har sat, om, at det er umuligt for folkekirken at byde de her migrantmenigheder og andre kristne indvandrere velkommen, altså at det skulle blive forhindret af, at det her udvalgsarbejde ikke kommer videre på nuværende tidspunkt.
Det er der jo alle muligheder for lokalt, altså for, at man lokalt slår dørene op og byder hjertelig velkommen.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-01-27:
Coronaepidemien får skyld for meget nu for tiden; det må vi jo bare indse.
Det betyder jo selvfølgelig i praksis, at de kristne migranter, der kommer til Danmark, ikke har samme mulighed for at blive integreret.
Altså, kan ministeren ikke prøve at forestille sig, hvor vigtigt det er, at folkekirken kan stå og tage imod med åbne arme, altså hvordan det vil gavne migranternes integration, hvordan det vil gavne deres mulighed for netværk i Danmark, jobmuligheder osv., hvis man gennemfører det her?
Det er jo den mulighed, ministeren har taget fra dem nu.
Joy Mogensen (S), 2021-01-27:
Mange tak.
Lad mig indledningsvis komme med en præcisering.
For som spørgsmålet synes at forudsætte, virker det, som om udvalget i sin tid blev nedsat for at se på, hvordan folkekirken kan spille en rolle i den brede politiske dagsorden med at integrere udlændinge i det danske samfund.
Men sådan som jeg har fået udvalgets kommissorium overleveret, er det dog ikke helt korrekt.
Udvalgets arbejde har været afgrænset til at vedrøre kristne migranter og kristne migrantmenigheder og muligheden for, at de kunne få en mere formaliseret tilknytning til folkekirken, bl.a. gennem mulighed for dobbelt medlemskab af folkekirken og vedkommendes egen kristne kirke.
Udvalget skulle se på tre områder: muligheden for at ansætte en lokal præst, muligheden for en associering mellem en kristen migrantmenighed og sognemenigheden i folkekirken, muligheden for dobbelt medlemskab af folkekirken for enkeltpersoner, der f.eks. er medlem af kristne kirker i hjemlandet.
Det er bestemt ikke usandsynligt, at det også kunne have en integrationsmæssig effekt, men det er altså et ganske teknisk kommissorium, sådan som jeg i hvert fald har læst det.
Da der så blev udskrevet valg til Folketinget i maj 2019, blev udvalgsarbejdet på helt normal vis indstillet.
Vi har gentagne gange haft det oppe i drøftelsen mellem ministeriet og folkekirken, for der har været et stort ønske om at få det i gang.
Og det, jeg nu har meldt ud, er, at med det arbejdspres, som bl.a. coronaepidemien lægger på et lille Kirkeministerium med få ansatte, så er det svært for mig at forudse, hvornår vi kan komme i gang med det igen.
Betyder det så, at regeringen aldrig i den her folketingssamling vil være indstillet på at kigge på det?
Nej, det betyder det ikke.
Jeg kan godt forstå, hvorfor folkekirken bliver ved med at spørge til det her, men jeg bliver også nødt til at være ærlig og sige, at med den tid, der er gået, og med det arbejdspres, ministeriet er under, så er det min vurdering, at det lovforberedende udvalg om folkekirken og migrantmenigheder i øjeblikket trods alt er et mindre presserende arbejde i forhold til prioriteterne omkring både folkekirkens og andre trossamfunds udsatte, men meget påtrængende position her under coronaepidemien.
Så det er altså en mangel på de nødvendige ressourcer, der gør, at jeg har syntes, at jeg har været nødt til at melde det klart ud.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-01-27:
Tak for det.
Vil ministeren begrunde, hvorfor ministeren har valgt at nedlægge det udvalg, som var nedsat af den tidligere borgerlige regering til at se på, hvordan folkekirken kan spille en rolle i at integrere udlændinge i det danske samfund?
Lea Wermelin (S), 2021-01-27:
Jeg tror ikke, at der er nogen grund til sådan at signalere, at der skulle være noget fordækt her.
Kommissionen har på baggrund af strategien lavet et udkast til en vejledning.
Det er så blevet sendt rundt.
Alle har kunnet læse med på det.
Det har jeg da også kunnet se at bl.a. jægerne har gjort.
Så kommer de med en tilkendegivelse i forhold til det, og der prøver vi at sige: Hvad er egentlig fakta; hvad er op og ned?
Og der skal vi selvfølgelig også politisk tage stilling til det, og der er det jo i hvert fald meget vigtigt at få understreget, at det er en dansk beslutning, hvad der så i så fald skal være strengt beskyttet natur, og også i forhold til de restriktioner, der vil blive pålagt de enkelte arealer – det gælder jo også private arealer, hvor vi har helt konkrete retningslinjer og høringer i forhold til det.
Egil Hulgaard (KF), 2021-01-27:
Super.
Jeg er rigtig glad for, at ministeren er kommet her og har besvaret nogle spørgsmål i forhold til den diskussion, som foregår, men som ikke foregår åbent nok.
Og jeg håber, at den fremtidige diskussion om, hvordan biodiversitetsstrategien fra EU skal implementeres i dansk lov, og hvordan det skal diskuteres med interessenterne, bliver en åben diskussion, som inddrager interessenterne og selvfølgelig også Det Konservative Folkeparti – det er klart.
Det håber jeg at ministeren kan bekræfte.
Lea Wermelin (S), 2021-01-27:
Det er godt at se, at der også er andre, der kæmper med at få det hele med i den korte taletid, vi har.
Hvis jeg bare lige skulle afslutte min sætning, så er den nuancering, de kom med, at beskyttet natur ikke ses som en trussel mod bæredygtig jagt.
Det tror jeg bare er vigtigt at få med.
Så bliver der jo en proces nu, hvor vi selv skal blive klogere, og jeg lytter meget gerne til input.
Jeg kan sige, at både jægerne og lystfiskerne også er rigtig gode til at give deres mening til kende, og sådan kender jeg egentlig også Det Konservative Folkeparti.
Så jeg lytter meget gerne også til pointer fra jer.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-01-27:
Lønkompensation kan jo kun komme på tale, når man har en virksomhed, der stadig eksisterer, og som stadig kan have de pågældende medarbejdere ansat.
Og de meldinger, vi får – og der har også senest været en undersøgelse primært rettet mod SMV'er – viser, at hver tiende mener, at der er en meget stor risiko for, at de vil gå konkurs om ganske kort tid.
Så giver det jo ikke mening at tale om lønkompensation, for hvis den virksomhed, man er ansat i, er gået konkurs, er der jo heller ikke nogen, der kan betale ens løn, og som så bagefter kan få kompensation.
Den 1. marts skal der betales moms.
Det er noget, som virksomhederne har fået lov til at få udsat – altså de virksomheder, der har problemer.
For nogle går det jo rigtig godt; supermarkeder osv. har jo ikke nogen problemer, i hvert fald ikke i samme grad.
Men der er rigtig mange, som nu står og kigger ind i datoen den 1. marts, hvor der skal betales moms, og som simpelt hen ikke ved, hvordan de skal finde pengene.
Hvad har regeringen i støbeskeen?
Eksempelvis sådan noget som udsættelse af betalingen af moms her den 1. marts, var det noget af det, som man ville være villig til at se på fra regeringens side?