runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-19:
Til at starte med vil jeg sige: Jo, trepartsinstitutionen er en del af den danske model, men den er ikke en del af lønforhandlingsmodellen.
Vi bruger ikke trepartsaftaler til at fastsætte løn- og arbejdsvilkår, hverken i den private eller i den offentlige sektor.
Vi kan have mange andre elementer i trepartsaftalerne, men der er ikke – i hvert fald ikke efter min bedste historiske viden – fortilfælde for, at der er blevet forhandlet lønvilkår som en del af trepartsinstitutionen.
Det er jo derfor, at vi siger, at vi faktisk synes, det er en fornuftig fremgangsmåde – det er også i forhold til den anden del af fru Pernille Skippers spørgsmål – at få afdækket den historiske viden om, hvad der har haft betydning, hvad der har en forgrening tilbage til tjenestemandsreformen, og hvad der skyldes valg og fravalg i bestemte overenskomstforhandlinger.
Det har jo været meget fremme i debatten, at der er nogle faggrupper, der har en højere grundløn, og som også har prioriteret lønstigninger på grundlønnen, mens andre faggrupper har prioriteret bedre tillæg.
Meget af det vil jo være fornuftigt at få frem i Lønstrukturkomitéens arbejde, og vi vil dermed også have nogle klare anbefalinger at stå på.
Pernille Skipper (EL), 2022-05-19:
Som jeg også startede med at sige, er vi slet ikke imod, at man også har en indsats, som er målrettet en form for beskæftigelse.
Det kan starte i det små – der er gode erfaringer med det sociale frikort – og der kan være rigtig mange grunde til, at man ikke skal udelukke det at få et arbejde, også når det gælder socialt udsatte mennesker.
Men i de forhandlinger om den nye hovedlov, som ministeren også henviser til, og som vi jo også sidder i og er rigtig, rigtig begejstrede for endelig er kommet i gang, er det jo f.eks. en grundlæggende forudsætning, at det sanktionssystem, der er i beskæftigelsessystemet, skal tages med, og det vil sige, at man ikke som sådan i kraft af den nye hovedlov kan undtage mennesker fra sanktioner i beskæftigelsessystemet.
Vi ved jo, at det sker.
Ministeren siger, at det ikke var meningen, men det sker jo.
Så synes ministeren ikke, at det er et problem, der ligesom forhindrer os i at komme helt i mål med den nye hovedlov?
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-05-19:
Det er jo så der, hvor ordføreren forholder sig således, at ordføreren mener, at man, hvis man er i tvivl om det, jo så skal opsøge det sted, hvor man kan få svar på de spørgsmål, således at man ved det.
Og det kunne jo f.eks. være i jobcenteret.
Mette Thiesen (NB), 2022-05-19:
Undskyld, nu kommer jeg simpelt hen til at beskylde ordføreren for en lille smule privilegieblindhed.
Vi taler altså om nogle mennesker, som ikke lige har styr på e-boksen, som ikke lige har styr på indkaldelser og mødetider, og som – hvad skal man sige – ikke har en stabil hverdag som os andre.
Så der kan man pludselig opleve det her, og det her er jo et konkret citat fra en hjemløs.
Så jeg er bare nødt til at sige til ordføreren, at det jo ikke er så let at sige, at du bare må tjekke din e-Boks eller gå ned på jobcenteret og spørge.
Det her er jo nogle mennesker, som er helt på kanten af samfundet, og som har brug for, at vi holder hånden under dem.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-05-19:
Dertil vil jeg sige, at jeg, ligesom ordføreren fra Nye Borgerlige har besøgt de hjemløse, måske så også synes, at ordføreren skulle tage imod den fremstrakte hånd, jeg så kommer med, og tage med over og besøge f.eks. jobcenteret i Esbjerg, hvor man også laver en udfarende indsats over for de hjemløse for netop at tage hånd om det problem.
Peter Skaarup (DF), 2022-05-19:
Tak for det, og tak til forslagsstillerne for et fint forslag.
Der er ingen tvivl om, at langt de fleste hjemløse er i en meget vanskelig og sårbar situation, og de har svært ved at manøvrere i det samfund, som måske endda også nogle privilegerede folketingsmedlemmer nogle gange har svært ved at manøvrere i, nemlig hele det digitale samfund med NemID og pc'er og computere – man skal have adgang, man skal svare på det offentliges breve via e-Boks.
Kommer der så ovenikøbet nogle og siger, at nu skal man i øvrigt også lige indgå i det her jobforløb som hjemløs – opsøgende, som hr. Niels Flemming Hansen var inde på, som man måske så prøver på, når det ikke fungerer den anden vej – ja, så er spørgsmålet, om kæden i virkeligheden ikke hopper af for nogle hjemløse.
Der kan være andre, som så, når de kommer ud af misbruget, godt kan, og hvor en kontakt til et jobcenter måske kan være relevant.
Men altså grundlæggende synes jeg da, at forslagsstillerne har fuldstændig ret i, at det jo ikke er relevant og aktuelt hele tiden og igen at være spundet ind i hele det her forløb omkring jobcentrene.
Og man skulle måske generelt gentænke jobcentrene og funktionen over for dem, der skal have job, for de er jo meget forskellige, som også en tidligere ordfører var inde på.
Nogle fungerer faktisk rigtig godt, andre fungerer ikke ret godt, og det er ikke der, virksomhederne får deres medarbejdere fra.
Men tilbage til de hjemløse.
De er i en sårbar og vanskelig situation, og jeg synes, at ordføreren for forslagsstillerne er kommet med nogle gode bemærkninger her, og jeg synes egentlig også, at man skal se på selve forslagsteksten her til sidst.
Der lyder en opfordring til regeringen om, at man skal indkalde Folketingets partier til forhandling om en løsning eller uafhængig undersøgelse af området.
Det er ikke noget, der behøver at koste noget.
Det er ikke noget, der behøver at afføde en hel masse initiativer.
Så hvorfor egentlig ikke bare støtte det her forslag, gerne et samlet Folketing?
Lad os komme i gang til gavn for de hjemløse.
Mette Thiesen (NB), 2022-05-19:
Og som ordføreren fuldstændig rigtigt siger, så pålægger man med det her forslag sådan set bare regeringen at få undersøgt området og få lavet en løsning på det her.
Så jeg er bare fuldstændig enig.
Der er dem, som også har talt om en beretning.
Jeg er superglad for, at folk støtter det, men i bund og grund ligger det jo faktisk allerede i beslutningsforslaget, hvis man vælger at støtte det ved at stemme grønt til det i Folketingssalen.
Så egentlig bare tak for opbakningen til Dansk Folkeparti.
Peter Skaarup (DF), 2022-05-19:
Så har vi jo nogle gange regeringer, der er sådan lidt fornemme og ikke rigtig kan acceptere, at der vedtages beslutningsforslag, som man ikke selv har fremsat.
Der kan man bare sige: Hvorfor egentlig være så fornem her?
Hvorfor egentlig ikke bare sige, at det da er et meget fint forslag, og lad os da vedtage det, også selv om vi sidder i regering?
Så det skal være opfordringen til Socialdemokratiet, at man ordner det på den måde.
Pernille Skipper (EL), 2022-05-19:
Det her med rammerne for den danske model er simpelt hen nærmest ved at være fantastisk!
Så bliver der foreslået trepartsforhandlinger, og så siger ministeren det, som om en forhandling om det ikke skulle være inden for rammerne af den danske model – og da nogle af parterne i øvrigt forsøgte at løse det gennem helt legitime strejker, endte regeringen med at gribe ind.
Regeringen mangler også at anerkende, at det er regeringen og Folketingets flertal, der sætter de økonomiske rammer for lønforhandlingerne i det offentlige.
Det bliver ved med at være sådan en forbistret catch-22.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, for det fremgik ikke helt af ministerens svar: Anerkender ministeren, at der i kraft af tjenestemandsreformen fra 1969 er et lønefterslæb, og at det er en del af årsagen – det er ikke hele årsagen – til den ulige løn, der er i den offentlige sektor?
Liselott Blixt (UFG), 2022-05-19:
Mange tak.
Altså, det er så kedeligt altid at høre en socialdemokrat komme efter ministeren, for det er præcis den samme tale, der bliver holdt.
Jeg vil starte med finansieringen.
Jeg mener, at de penge, jeg betaler i skat, borgerne betaler i skat, skal gå til danske statsborgere og dem, der bor i Danmark som danske statsborgere.
Alt andet skal der ikke gives penge til.
Så kan vi begynde at prioritere danskerne og danskernes sundhed – der er massevis af penge der.
Men gør det ikke indtryk på ordføreren, at læger og specialister gerne ser, at vi får et videncenter?
Man henholder sig til Sundhedsstyrelsen og ministeriet, men jeg hører ikke, hvad ordføreren selv mener.
Magnus Heunicke (S), 2022-05-19:
Tak for det.
Og tak til SF for at fremsætte det her forslag, som adresserer ulighed i sundhed, som vi ved er særlig udtalt blandt mennesker med psykiske lidelser.
Og statistikken taler sit tydelige sprog: Mennesker med psykiske lidelser lever op til 15, ja, faktisk op til 20 år kortere end resten af befolkningen.
Det her konkrete forslag om systematiske retslige obduktioner i en 2-årig periode for mennesker med psykiske lidelser er et forslag, vi fra regeringens side må afvise.
Det skyldes, at forslagsstillerne ikke har anvist finansiering.
Forslaget er skønnet til at koste 15 mio. kr. årligt i en 2-årig periode, og det er jo sådan, at der, når man fremsætter forslag, følger en pris med – det gør der på nogle forslag, og det gør der her – og derfor vil jeg opfordre forslagsstillerne til at fremsætte forslaget i et andet regi; det kan bl.a. være i regi af forhandlingerne om det, der hedder SSA-reserven, men ellers selvfølgelig også i finanslovsforhandlingerne.
Så vil jeg afslutningsvis gøre opmærksom på, at Sundhedsstyrelsen i 2009 og senest i 2018 – og det var altså før projektet SURVIVE, men trods alt for ganske nylig – vurderede, at der allerede er de nødvendige redskaber, som kan bidrage til viden om overdødelighed blandt mennesker med psykiske lidelser uden brug af systematiske obduktioner.
Og Sundhedsstyrelsen bemærkede desuden på det tidspunkt, at de økonomiske og ikke mindst de personlige omkostninger ved systematiske obduktioner ikke står mål med den viden, der vil kunne opnås.
Og det vil sige, at også af de grunde afviser regeringen det her beslutningsforslag.
Jane Heitmann (V), 2022-05-19:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Nu nævner ministeren jo selv 10-årsplanen for psykiatrien, og der er jo ligesom lagt an til, at vi skal til et temamøde her inden for en relativt kort tidshorisont.
Men jeg vil egentlig bare spørge ministeren: Hvornår bliver vi indkaldt til realitetsforhandlinger?
Man kan jo holde temamøde på temamøde på temamøde, men jeg vil høre ministeren: Hvornår går vi til biddet, så vi kan få lavet en politisk aftale om den 10-årsplan for psykiatrien, som der vitterlig er brug for?
Magnus Heunicke (S), 2022-05-19:
Tak for at anerkende, at der er sat midler af, for det er der nemlig.
Det skal så følges op med en 10-årsplan for psykiatrien.
Bemærk også her Sundhedsstyrelsens vurdering af de personlige omkostninger ved sådanne systematiske obduktioner.
Det mente Sundhedsstyrelsen i 2018 – og det er det seneste, vi har fra Sundhedsstyrelsen på det område her – ikke stod mål med den viden, der vil kunne opnås.
Man skal ikke tage fejl af, at der også er nogle personlige omkostninger ved sådanne systematiske obduktioner af så mange mennesker.
Liselott Blixt (UFG), 2022-05-19:
Jeg er ikke enig med ministeren.
Ja, man har givet et fast beløb på 600 mio. kr. til psykiatrien.
Det første år blev det slet ikke brugt, fordi regionerne brugte det til alt muligt andet – til at afbetale lån og alle mulige andre ting.
Man har ikke løftet psykiatrien, som man har lovet.
Det er det, vi skal se på, altså bundlinjen.
Det ser værre ud nu, end det gjorde for 3-4 år siden.
Så det passer jo ikke.
Man følger ikke med udviklingen.
Ja, der er sat penge af, men det kan man ikke blive ved med at leve på hvert eneste år, og når der så kommer nogle forslag, der faktisk siger, at nu skal vi finde ud af, hvorfor der er så mange, der dør i en yngre alder, fordi de har en psykisk lidelse, så vil man ikke være med.
Magnus Heunicke (S), 2022-05-19:
Det er en fuldstændig forkert optegning af situationen.
Siden den her regering kom til, har vi hvert år prioriteret det psykiatriske område, og i den første finanslov, vi indgik med finanslovspartierne, løftede vi området med 600 mio. kr., både til flere sengepladser og til mere personale og en stærkere indsats i både børne- og ungepsykiatrien og i retspsykiatrien – overalt er de her midler ved at blive omsat.
Det er ikke en engangsinvestering eller en engangsforetagelse, det er et blivende, varigt løft, i forhold til hvordan det var før sidste folketingsvalg.
Så det er helt forfejlet at sige, at den her regering ikke prioriterer området.
Vi har et blivende løft – 600 mio. kr. blivende ekstra hvert eneste år.
Det her forslag handler om et andet tiltag, og der er slet ikke finansiering i forslaget, og af det princip kan vi ikke støtte det her, for der skal være finansiering med.
Liselott Blixt (UFG), 2022-05-19:
Mange tak.
Det her viser igen, at regeringen er gået ud med, at man vil gøre rigtig meget for psykisk syge.
Man bliver ved med at sparke alt til hjørne og hen til en psykiatriplan, som overhovedet ikke kommer til at se sin virkelighed i den her periode.
Nu taler vi om et område, som ikke er ligestillet med obduktioner af andre, der i en yngre alder dør.
Det er jo bare lige præcis det, der sker, hver gang vi taler om psykisk syge, den psykiatriske behandling, og hvad man vil gøre.
Så hvornår sker der en ligestilling på området?
Magnus Heunicke (S), 2022-05-19:
Jeg tror, vi altid kan bruge mere viden.
Trine Torp (SF), 2022-05-19:
Tak for det, men det er jo lidt ærgerligt ikke at forholde sig til SURVIVE-projektet, når nu der refereres til det i beslutningsforslaget.
Mener ministeren, at han kan stå på mål for, at vi har tilstrækkelig med viden omkring, hvorvidt psykisk syge dør af den behandling, de får?
Magnus Heunicke (S), 2022-05-19:
I Sundhedsministeriet har vi ikke modtaget oplysninger om, at Sundhedsstyrelsen har forholdt sig til det her SURVIVE-projekt, så det, jeg henviste til, var, at Sundhedsstyrelsen i 2009 og i 2018 vurderede, at der allerede er de nødvendige redskaber, som vil bidrage til viden om overdødelighed blandt mennesker med psykiske lidelser uden brug af systematiske obduktioner.
Og så har Sundhedsstyrelsen også haft de her bekymringer, hvor de netop har bemærket, at de personlige og også økonomiske omkostninger ved systematiske obduktioner ikke står mål med den viden, der vil kunne opnås.
Vi er selvfølgelig i løbende dialog med Sundhedsstyrelsen, og hvis Sundhedsstyrelsen vil se nærmere på SURVIVE-projektet og ender med at komme med en anden konklusion, har vi en anden situation, men indtil nu er det her Sundhedsstyrelsens vurdering.
Trine Torp (SF), 2022-05-19:
Tak for det.
Ét er diskussionen om finansiering.
Det kan man jo altid diskutere, og vi er selvfølgelig åbne for at finansiere det på den måde, som man nu kunne finde frem til.
Men hvis vi lige tager indholdet: Ministeren henviser til, at de nødvendige redskaber, der kan bidrage til viden om sygdom og dødelighed blandt patienter med psykisk sygdom, allerede foreligger uden yderligere brug af obduktioner, men det er jo på baggrund af, som ministeren selv siger, forskningsresultater, man kendte før SURVIVE.
Men hvorfor forholder ministeren sig ikke nærmere til resultaterne af SURVIVE-projektet?
Og hvad bygger ministeren påstanden om, at obduktioner ikke fører til viden, som ikke er kendt i forvejen, på?
Liselott Blixt (UFG), 2022-05-19:
Jeg vil først og fremmest sige, at jeg er lægmand; jeg er ikke forsker som hr. Stinus Lindgreen.
Jeg har også været i Kina og set, hvad de gør, og de bruger det som smertelindring.
De bruger det til fødende kvinder, så de er fri for at give blokader og alle mulige andre ting.
Jeg ved godt, at I sidder og kigger på nogle papirer og udleder noget.
Altså, jeg taler med mennesker og spørger: Hvordan har du det?
Hjælper det dig?
Magnus Heunicke (S), 2022-05-19:
Den her regering gik til valg på at tage to markante skridt, der handlede om markante forbedringer af psykiatrien.
Det ene var et løfte om at styrke psykiatrien med 0,5 mia. kr. årligt.
Det andet var et løfte om at styrke psykiatrien med en ny 10-årsplan.
Det første løfte har vi overholdt; vi har faktisk givet mere, for det er ikke kun 500 mio. kr., men 600 mio. kr. årligt, som vi har styrket psykiatrien med i forhold til den tidligere regering.
Det er jo sådan set midler fra statskassen, fra fællesskabet betalt via skatten, som vi investerer i psykiatrien.
Der er virkelig også behov for det her løft, som jo altså er et løft, som man ikke kan se fra dag et, for noget kræver, at man udbygger osv.
Der bestilte jeg for noget tid siden sammen med min kollega socialministeren et fagligt bidrag, og det er præcis det bidrag, som vi nu har, og det er jeg glad for.
Det skal så danne grundlag for de politiske forhandlinger.
Jane Heitmann (V), 2022-05-19:
Ministeren svarer jo ikke på mit spørgsmål.
Altså, jeg hører en masse ord fra ministeren om alt muligt andet, men ikke et svar på spørgsmålet.
Det er jo i virkeligheden til at overskue for en minister, vil jeg mene.
Hvornår indkalder ministeren til realitetsforhandlinger?
Jeg er helt med på, at Sundhedsstyrelsen har bidraget med et meget, meget flot fagligt oplæg, men til dato har vi jo ikke set så meget som en linje fra regeringen, i forhold til hvilken vej regeringen vil dreje psykiatrien.
Og man kan vel godt have en forventning om, at et udspil fra regeringen kunne danne baggrund for politiske drøftelser.
Så jeg prøver lige igen, minister: Hvornår bliver vi indkaldt til realitetsforhandlinger?
Stinus Lindgreen (RV), 2022-05-19:
Tak for det, og tak for talen.
Ministeren nævner bl.a. det nu hedengangne ViFAB og også det eksisterende SRAB, som jo tager sig af det her område i en dansk kontekst.
Jeg deler mange af de synspunkter, som ministeren har givet udtryk for her fra talerstolen, men jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren har kigget på nogle af de projekter, som vi jo offentligt har finansieret i Danmark via ViFAB og andre kilder.
Ministeren nævnte, at der er nogle ubrugte midler, som man en gang til genopslog, men har ministeren et overblik over antallet af projekter, der er færdiggjorte, hvad de er nået frem til, om de har fået publiceret deres resultater, og om vi er blevet klogere af de penge, vi rent faktisk har brugt siden oprettelsen af ViFAB og frem til i dag?
Magnus Heunicke (S), 2022-05-19:
Det er et supergodt spørgsmål.
Jeg kan ikke lige på stående fod præcis erindre, hvornår de udløber, men det er da helt, helt oplagt for både offentligheden, men ikke mindst for partierne, der skal forhandle det, at se på, om det er en vej, man skal gå videre ad.
For det, at noget er godt og sympatisk at få undersøgt nærmere, betyder jo også, at vi skal finde ud af, om det er den rigtige måde at undersøge det på, og om vi egentlig kan bruge de resultater til noget.
Jeg tror, at det her er et område, hvorom man bare må sige – det var også det, hr. Peder Hvelplund tidligere var inde på – at der er mange, mange patienter i Danmark, som bruger vores traditionelle sundhedsvæsen, men som også bruger en eller anden form for alternativ behandling.
Og det er meget, meget vigtigt, at det offentlige sundhedsvæsen er klar over det, og at man ikke som patient går og siger, at det vil man helst ikke lige oplyse om til sin læge, for det er en alternativ behandling, og det kan jo ende med at være til skade for en.
Der skal man være tryg ved, at det er der altså forståelse for.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-05-19:
Tak for det.
Jeg tænkte jo – ansporet af ordføreren – at jeg måtte sige et eller andet.
Ordføreren nævner – jeg tror, det var det samme studie, som ordføreren også nævnte under vores debat om akupunktører – at akupunktur efter sigende skulle vise en effekt ved fødsler.
Det fører mig til at spørge ordføreren, når nu ordføreren sætter sig ned og læser videnskabelige artikler, om ordføreren lægger mærke til, hvor velkontrolleret et studie er, om der er en placebogruppe, og om ordføreren også ser på den eksisterende viden på området, altså alle de andre studier af samme behandling.
For det er jo velkendt, og det går jeg ud fra at ordføreren er enig i, at man selvfølgelig er nødt til at se på den samlede evidens på et område, før man drager konklusioner.
Det er sjældent ét studie, der omvælter årtiers forskning.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-05-19:
Tak for det.
Jeg kan bakke fuldstændig op om de ting, der er sagt i forhold til behovet for at få taget fat på forhandlingerne om den nye psykiatriplan.
Det har været lovet længe, og vi har alle sammen ventet på overhovedet at komme i gang.
Nu har vi haft et enkelt møde her, og der kommer forhåbentlig snart til at ske meget mere.
Og så kunne man selvfølgelig sige: Jamen så er det bare der, vi skal tage det her op.
Men jeg har så den oplevelse herindefra, at hvis man vil have noget til at ske på forskellige områder, så er man også nødt til somme tider at tage fat i de enkelte delelementer af et eller andet og sige, at nu må vi gøre noget her, hvis man ikke kan få lavet de store planer.
De store planer kan tage rigtig, rigtig lang tid og være rigtig svære at komme igennem med, så derfor vil jeg gerne sige tak til SF for at bringe det her tema op.
Jeg tror, at alle, der har haft at gøre med mennesker med psykiske lidelser, har oplevet alt for tidlige dødsfald, og når jeg læser rapporten fra SURVIVE-projektet, går det faktisk op for mig, hvor meget viden vi ikke har.
Det første er selvfølgelig, at man via projektet kan finde ud af – af hensyn til de pårørende – hvad årsagen til et dødsfald er.
Og den viden er også basis for, at vi kan vurdere, om der er noget i den medicinske behandling, der måske skal tænkes anderledes, om der er kombinationer af sygdom og medicin, som er uheldige, og om der er andre ting, vi skal være opmærksomme på, som er tegn på en forkert behandling.
Det er alt sammen noget, som kan hjælpe med til at optimere behandlingen af levende mennesker, så overdødeligheden forhåbentlig kan mindskes.
Der er meget, som vi bør kunne gøre bedre, og som der står: »SURVIVE – lad de døde gavne de levende«.
En systematisk tilvejebringelse af viden er ekstremt vigtig.
Så i Dansk Folkeparti vil vi gerne være med til at drøfte, hvordan vi kan skabe mere viden om, hvorfor mennesker med en psykisk lidelse dør tidligere.
Det kan godt være, at vi skal se på finansieringen.
Det er SF jo også helt klar på er en del af diskussionen.
Så det kunne godt være, at en fælles beretning er den mest reelle måde at komme videre med det her på, og som jeg hører de forskellige ordførere, burde der faktisk kunne samles et stort flertal for at tage fat på det her og sikre, at der i hvert fald bliver gjort noget ved det her, om ikke andet.
Tak for ordet.
Per Larsen (KF), 2022-05-19:
Det er så der, at jeg har den tilgang til det, at hvis det er sådan, at dødsårsagen beskrives som ukendt, så må der ud fra en lægefaglig vurdering besluttes, om der er nogle specifikke forhold, der gør, at en patient skal obduceres eller ej, frem for at man går ind og laver en specifik lovgivning på området, hvor man siger, at patienterne skal obduceres.
Der synes jeg der er en forskel.
Jeg synes som udgangspunkt, det skal være en læge, der tager stilling til, om der skal en obduktion til.
Trine Torp (SF), 2022-05-19:
Det er jo de indsatser, der skal til, men mig bekendt er der bare ikke rigtig så mange andre typer af forskning, der peger på, hvad den egentlige dødsårsag er, og derfor er der også rigtig mange registreringer i Dødsårsagsregisteret, hvor der står, at dødsårsagen er ukendt.
Jeg vil bare høre den konservative ordfører: Er det tilfredsstillende, at vi har en gruppe som de psykiatriske patienter, hvor vi accepterer, at dødsårsagen af ukendt?