runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sjúrður Skaale (JF), 2024-05-29:
Vi har talt mange gange om de her ting, og vi er jo meget enige om de ting, som vedrører alle de her problematikker.
Hvad jeg mener om bosættelserne, sagde jeg i min tale: De er jo forbryderiske.
Det er en stor kim til konflikt og frustration og håbløshed.
Det er da klart.
Til hvad jeg tænker om Den Internationale Straffedomstol, vil jeg sige, at jeg synes, det er meget mærkeligt, at man samme dag siger, at Hamas' leder, Sinwar, og Israels leder skal tages, at de skal fanges, og at de skal straffes.
Den ligestilling mellem Netanyahu og Sinwar synes jeg er mærkelig, det må jeg sige, når jeg tænker på, hvordan krigen føres i øjeblikket.
Jeg mener, at prisen er meget høj, men jeg må også sige, at jeg gyser ved tanken om, at Sinwar, Hamas' leder, om nogle uger måske kommer op fra tunnelerne og siger: Vi vandt, vi har stadig væk magten, vi klarer den.
Det synes jeg er en uhyggelig tanke.
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-29:
Tak til hr. Sjúrður Skaale for det, som jeg bestemt synes var en god tale, og jeg deler hele fordømmelsen af mørkets ideologi og had, som hr. Sjúrður Skaale udtrykker.
Grunden til, at man søger hen imod lygtepælen, er jo en forventning om, at man der kan finde noget, og grunden til, at man søger debatten med Israel, er jo troen på, at man i debat med et demokrati kan opnå resultater.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre hr. Sjúrður Skaale, hvad han tænker om den nuværende regering i Israel og de ulovlige bosættelser og administrative tilbageholdelser og den måde, krigen føres på.
Det er både med hensyn til den retssag, der nu er i gang i Den Internationale Straffedomstol og dens anmodning om at få rejst en arrestordre.
Hvad tænker hr. Sjúrður Skaale om det?
Sjúrður Skaale (JF), 2024-05-29:
Jeg har læst, at der har været argumenter for, at man godt kan være antizionist uden at være antisemit.
Men det mener jeg i dagens virkelighed ikke kan lade sig gøre.
Hvis man er antizionist, ikke under jøderne deres stat, så er konsekvensen, at man er antisemit, for det ville gå forfærdelig meget ud over dem.
Se på, hvad der skete for jøderne i Mellemøsten; der er fordrevet 900.000 jøder fra de mellemøstlige lande.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-05-29:
Ordføreren var jo helt rigtigt inde på, at det her udsagn om, at man påstår, at man blot er antizionist, men at man absolut intet har imod jøder og ikke er antisemitisk, er et meningsløst udsagn.
Hvad tror ordføreren er årsagen til, at det er så udbredt blandt højtuddannede, vidende, kloge, ressourcestærke mennesker i Danmark og i resten af den vestlige verden, at man har en forestilling om, at det at være antizionist nærmest er at gøre noget godt for jøderne?
Sjúrður Skaale (JF), 2024-05-29:
Jeg er lige i gang med et kæmpestort værk, der hedder Antisemitisme, og som tager fat på antisemitismen helt historisk.
Det er bare uforståeligt.
Der har været et had mod den befolkningsgruppe, altså altid.
Derfor er det, man må sige, at hvis de ikke har deres egen stat, er det som en skildpadde uden skjold.
Det er uforståeligt.
Altså, racisme er uforståeligt; jeg kan simpelt hen ikke forstå det.
Islam er jo en religion, som ekspanderer.
Kristendommen er også en religion, der ekspanderer.
Man vil omvende folk til sin egen religion.
Det har jødedommen jo ikke gjort.
Man er født ind i den, og man udbreder den ikke.
Den er ikke aggressiv, og den er ikke ekspanderende.
Derfor er det en gåde, og jeg tror ikke, nogen forstår, hvor det kommer fra.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-05-29:
Jeg må også bare starte med at istemme rosen.
Den her tale var – ud over at den var velleveret, og det er den jo som regel, når hr. Sjúrður Skaale holder taler – en enormt stærk og enormt vigtig tale; den absolut vigtigste tale i dag og måske også videre end det, så tak for det.
Det står jo sådan lidt i skærende kontrast til den diskussion, der var i salen for et par timer siden, hvor fru Franciska Rosenkilde simpelt hen ikke kunne få over sine læber, at når danske jøder er truet på livet og ikke kan sende deres børn i skole, fordi de er truet, så skyldes det selvfølgelig muslimske borgere i det danske samfund.
Selv mange af spørgerne, der mener det, kunne ikke få de ord ud af deres egen mund, så derfor er det bare så forfriskende at høre en tale, hvor man bare siger tingene, som de er, men uden at det af den grund bliver polemisk.
Jeg ved ikke, om hr. Sjúrður Skaale hørte den diskussion, der var tidligere, men spørgsmålet kunne bare lyde: Hvad tror ordføreren er årsagen til, at jøder overalt i Europa er forfulgt?
Sjúrður Skaale (JF), 2024-05-29:
Det var ikke et spørgsmål, nej, men mange tak for det.
Det er jeg selvfølgelig fuldstændig totalt enig i.
Altså, det med, at enten er det 1-0 eller 0-1, enten har vi det hele eller også har de andre det hele, går jo ikke.
Der er jo, som jeg sagde, fascister i Israel, som også råber »From the river to the sea«, som ikke respekterer palæstinensernes rettigheder overhovedet.
Så vil jeg i øvrigt også sige, at en ting, som mange gange negligeres eller bliver glemt, eller som man ikke forholder sig til i den her debat, fordi det er for svært, er den del, som slet ikke handler om lande eller områder, men om religion.
Når de slår sig selv ihjel, tager de også fire-fem jøder med sig i døden, og så kommer de i himlen –
vi forstår ikke den tankegang, men den er også meget vigtig, og den handler slet ikke om områder, men om ren religion, det kosmiske, det hinsides.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-05-29:
Det er jeg enig med ordføreren i.
Det er netop også det, der ligger i hele diskussionen i Danmark.
Altså, udfordringen for jøder i Danmark er jo ikke, at de bor i Danmark.
Det er på grund af deres religion.
Og det er jo ikke noget, jeg føler eller oplever, det er en objektiv sandhed.
Vi har haft diskussionen tidligere i dag her i Folketingssalen.
Jeg synes, der er behov for for os som venstrefløj i hvert fald at slå fast, at antisemitisme aldrig er i orden.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-29:
Stor tak til hr. Sjúrður Skaale for aftenens og dagens bedste tale.
Dødskulten Hamas vinder frem.
Det er der sådan set ikke nogen tvivl om, når man kigger på, hvordan det antivestlige selvhad vokser blandt Vestens ungdom og på vores universiteter og gymnasier.
Det er set fra mit synspunkt en eller anden fortabelse ind i en påstået progressiv ideologi.
Den er påstået, for når noget bliver en vej til en dødskult og til støtte af en dødskult, må det være en blindgyde.
Og den rigtige progressive vej at tage, når man er på vej ind i en blindgyde, er at vende ryggen til og gå væk.
Derfor må vi jo konstatere, at den progressivitet, vi kigger på, er der, hvor vi skal sørge for, at det ægte progressive – altså det liberale demokrati – vinder frem.
Der ser jeg hr. Sjúrður Skaales tale som værende et fremragende eksempel på det.
Derfor stor ros.
Mit spørgsmål er ganske hurtigt om, at 140 lande har anerkendt Palæstina.
Og i den tid er mængden af angreb fra Palæstina til Israel kun vokset.
Vil en anerkendelse af Palæstina hjælpe på problemet?
Sjúrður Skaale (JF), 2024-05-29:
Nu har statsministeren rejst spørgsmål om børn og sociale medier.
Der er mange aspekter, hun har rejst i den sammenhæng, men det her er et overset aspekt.
Altså, kræfter kan jo bruge sociale medier til at påvirke børn, som er meget modtagelige, på en måde, som er uheldig, og hvor de får en ekstrem holdning og bliver radikaliseret.
Det er også et aspekt af den diskussion.
Susie Jessen (DD), 2024-05-29:
Jeg er fuldstændig enig.
Det er også derfor, jeg vil sige mange tak for den tale, som ordføreren holder i dag.
Det kunne også være, vi alle sammen skulle være lidt mere ligesom Salman Rushdie.
Sjúrður Skaale (JF), 2024-05-29:
Tak for det.
Ja, der er et stille flertal, helt sikkert, men det er jo helt galt, når man ikke tør sige sin mening, fordi der jo opstår, som jeg sagde – det var måske lidt hårdt sagt, men jeg mener det faktisk – sådan et parallelt univers, hvor mennesker, som er ganske unge, får tiktokbeskeder, måske 150 om dagen, som varer et par sekunder hver, hvor de får deres mening, dak, dak, dak, uden sammenhæng, uden indsigt, uden historisk forståelse, for det er meningen.
Altså, den ene er on, og fortællingen er, at Israel dræber børn med vilje, det er deres hensigt.
Susie Jessen (DD), 2024-05-29:
Jeg har også lyst til at sige mange, mange tak for den stærkeste tale, som jeg har hørt her i Folketingssalen.
Det er netop en ekstremt vigtig tale, for jeg tror også, at der er et flertal, som er meget stille, i den her debat.
Og vi har alle sammen måske også skullet svare på en henvendelse fra TV 2, som ringede rundt til folketingsmedlemmer for noget tid siden for at høre, om de blandede sig i den her Israel-Palæstina-debat, og der var der frygtelig mange herinde, som svarede, at det gjorde man ikke, måske fordi man var lidt bange for, hvad der ville ske.
Og det kan jeg ærlig talt
godt forstå, for det er jo voldsomt, hvad man kan blive udsat for med kommentarer og sådan nogle ting.
Så det er også bare for at sige, at jeg tror, at der er et stille flertal derude, som ikke smider maling på mindesten, og som ikke råber »fra floden til havet«, og som måske ikke siger noget, men som også, ligesom hr. Sjúrður Skaale, siger, at Israel på en måde er en lygtepæl i Mellemøsten, som vi skal passe på.
Og derfor vil jeg bare sige tusind tak for den her meget, meget stærke tale.
Sjúrður Skaale (JF), 2024-05-29:
Jeg tager det ad notam.
Det var mere en bemærkning end et spørgsmål, så tak for det.
Mette Frederiksen (S), 2024-05-29:
En gang imellem er det jo sjovt at lytte til den politiske debat, for forleden dag så jeg de første ord, og når først de er der, så ved man, at det kommer til at blive gentaget rigtig mange gange: Lige om lidt er hele regeringsgrundlaget ved at være udfyldt og ordnet, og skal der så ikke komme et folketingsvalg eller et nyt regeringsgrundlag?
Og den anden lejr siger: Hvorfor gør vi ikke ting meget hurtigere?
Nu har jeg fulgt mange regeringer, og jeg har været en del af tre forskellige regeringer.
Og hvis vi tager corona, som var en helt ekstraordinær situation, til en side, så tror jeg faktisk ikke, at der er gennemført så meget og så mange forandringer på så kort tid, som det er sket igennem det seneste stykke tid, altså især store strukturelle velfærdsreformer.
Og mon ikke vi kommer til at diskutere det, inden vi går på sommerferie?
Sjúrður Skaale (JF), 2024-05-29:
Netop, og derfor er det fuldstændig umuligt for mig at sige det.
Men det er klart, at der må komme nogle andre kræfter til.
Der har været andre kræfter; dengang det israelske Labourparti havde ledelsen, var der jo flere gange tilnærmelser til at få oprettet en stat, at få anerkendt en stat.
Så var der for mange ekstremister på den anden side.
Så der må i hvert fald være kræfter på begge sider, som har et ønske om, at de skal leve sammen, altså om, at selv om de ikke kan lide hinanden, så skal de leve sammen.
Jette Gottlieb (EL), 2024-05-29:
Jamen det er derfor, jeg spørger, hvilken slags proces der kan føre frem til, at man kan opnå det.
Alle i salen siger jo, at det egentlig er deres opfattelse, at det er en nødvendighed for at komme et skridt videre.
Men hvad er den rette måde, og hvornår er det rette tidspunkt – med den situation, vi står i nu?
Altså, jeg mener, problemstillingen har jo eksisteret i 75 år.
Sjúrður Skaale (JF), 2024-05-29:
Det er jo the million dollar question, som det er meget svært for mig at svare på.
Der hælder jeg mod det, det store flertal her i salen, siger.
Hvis man gør det nu efter massakren, mens Hamas stadig står til at vinde i hvert fald propagandakrigen og har erklæret, at den dag, de kommer til magten igen, så gør de det samme en gang til, synes jeg det vil være et meget mærkeligt signal at komme med.
Man bliver nødt til at få en anden ledelse end en dødskult.
Altså, når man har til hensigt at dræbe andre og gerne vil dø i den proces, så er man en dødskult, og det er umuligt at få en statsdannelse under en dødskult.
Jette Gottlieb (EL), 2024-05-29:
Jeg har i tidligere samtaler med ordføreren forstået, at ordføreren også er af den opfattelse, at for at få en varig løsning er man nødt til også at anerkende to stater.
Så nu vil jeg spørge til, hvilken opfattelse ordføreren har af en proces, der fører frem til anerkendelsen af en palæstinensisk stat.
Sjúrður Skaale (JF), 2024-05-29:
Tak for det.
Vi er fuldstændig enige.
Og jeg tror ikke, at der er nogen partier her i salen, som på nogen måde støtter den larm, der er fra gaderne osv.; det er der helt sikkert ikke.
Men jeg har lige været i England og haft møder med f.eks. Labourfolk, bl.a. de jødiske Labourmedlemmer, og desværre har man set, at der på den yderste venstrefløj i England har været nogle meget ubehagelige holdninger, som gik ud over jøderne i Labour, ikke?
Anders Kronborg (S), 2024-05-29:
Så har vi et demokrati, der er ved at slå revner og sprækker.
Jeg synes, at det er essentielt, når ordføreren peger på, at vi er nødt til at tage afstand fra de meget kraftige råb, der lyder i øjeblikket – så tak for den erkendelse.
Mona Juul (KF), 2024-05-29:
Det vil jo være dejligt.
Men det havde da også været dejligt, at vi allerede for nogle år siden havde været i fuld gang med at tage fat på nogle af de udfordringer, der er i forhold til iværksætteri.
Jeg kan jo høre og læse mig til, at der er flere regeringspartier, der er villige til og faktisk synes, det er deres egen idé, at fjerne nogle ting og gøre nogle ting.
Hvorfor kan vi ikke bare gøre det løbende?
Hvorfor er det, at det skal være én samlet strategi?
Hvorfor kan vi ikke tage de ting, som vi i forvejen er enige med hinanden om og som synes at kunne lade sig gøre, og som ikke nødvendigvis koster noget?
Mette Frederiksen (S), 2024-05-29:
Det er meget interessant, at den socialdemokratiske udlændingepolitik altid bliver påduttet forskellige begreber.
Der er ingen tvivl om, at vi har taget et meget, meget stort ryk på udlændingepolitikken og flyttet os gevaldigt.
Det er også vigtigt at sige, at der er mange med udenlandsk baggrund, der er kommet til Danmark, som klarer sig godt i vores land, som opfører sig ordentligt, og som bidrager til vores land, men der er for mange, der ikke gør, og det er derfor, vi fører en stram udlændingepolitik.
Har der været diskussion omkring hr. Frederik Vad og hr. Frederik Vads udtalelser?
Ja, men han har fuldstændig og aldeles partiets og min opbakning.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-05-29:
Det lyder, som om statsministeren aldrig har hørt om Martin Luther, når jeg hører svaret på hr. Steffen Larsens spørgsmål.
Han var temmelig grov over for paven dengang og kæmpede for religionskritik – det er ham, hele vores folkekirke bygger på.
Men det, jeg egentlig vil spørge om, er bureaukratiet.
Det er jo eksploderet under statsministeren.
Antallet af administratorer og ledere i staten er steget med 28 pct. – heraf 20 procentpoint siden 2019, hvor statsministeren blev statsminister.
Vi har passeret 100.000 mennesker i det offentlige, der arbejder med administration.
Vi mangler jo soldater, vi mangler pædagoger, vi mangler håndværkere, men i stedet får vi bureaukrati og administration.
Kuren mod det er jo mere simple regler.
Jeg ser ikke ret meget fra regeringen i forhold til at lave mere simple regler.
Vi ser i hvert fald, at summen af det er, at det stiger og stiger.
Og nu overvejer regeringen differentieret moms, som vil forøge kompleksiteten i vores i forvejen hårdt prøvede skattesystem, acontoordninger, nye tilbagetrækningsordninger osv. osv.
Vil statsministeren erkende, at der skal en helt anden politik til, hvor man virkelig prioriterer simplicitet?
Og er der nogen ting, hvor regeringen vil sige nej, fordi det simpelt hen er for kompliceret?
For ellers vil det bare fortsætte med at vokse.
Mette Frederiksen (S), 2024-05-29:
Det er faktisk en god kommentar til det, der er dilemmaet, for jeg synes, der er kommet for meget administrativt personale.
Og det er ikke en kritik af de pågældende, for det er os, der har ansvaret for den lovgivning, der er her i huset.
Men meget af det har vi jo gjort med åbne øjne.
Jeg synes, det er en god idé at ansætte flere i dansk politi – det har vi gjort.
Jeg synes, det er en god idé at ansætte flere i kriminalforsorgen – det har vi gjort.
Vi er i gang med en massiv oprustning af dansk forsvar.
Kræver det flere soldater?
Kræver det også andre typer medarbejdere?
Ja, det gør det.
Meget af det her gør vi jo med åbne øjne; det kan bare ikke forklare hele stigningen.
Og der er jeg sådan set et langt stykke ad vejen enig i, at det fordrer nogle mere enkle regler.
Det er jo det, vi er i gang med nu, f.eks. på folkeskoleområdet, når vi tager ni ud af ti bindende mål ud.
Det er det, vi gør, når vi samler tilsynene på ældreområdet og fjerner nogle af tilsynene.
Så den arbejdsmetode tror jeg er rigtig.
Jeg tror, at hvis ikke vi havde sat os et meget klart mål om, at ni ud af ti mål skulle væk, så havde vi aldrig fjernet ni ud af ti mål.
Kan vi bruge den arbejdsmetode på andre områder?
Ja, det tror jeg vi kan.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-05-29:
Men jeg tror, der skal nogle andre arbejdsmetoder til, for vi kan jo se, at summen af det er, at det bare fortsætter opad.
Der er kommet 11.500 mere bare i statsministerens regeringstid, som arbejder med administration i det offentlige.
Altså, man kan sige, at det har taget rigtig mange år at komme op på ca. 90.000, og nu er vi over 100.000, og den stigning er sket under statsministeren.
Finansministeren er lige kommet med et udspil om, at der skal reduceres med 1.000, men det er jo så 11 skridt frem og 1 tilbage.
Så skeen skal over i den anden hånd, og vi har brug for, at vi siger nej til nogle ordninger.
Er det virkelig noget, man ønsker?
Mette Frederiksen (S), 2024-05-29:
Dilemmaet i det, der bliver spurgt til, er rigtigt, altså at ofte indfører vi meget komplicerede regler her, og det medfører så, at der skal ansættes flere medarbejdere til at sikre det.
Derfor kan jeg meget godt lide tanken om, at vi forenkler.
Det tror jeg vi kan gøre på en række områder.
Og jeg tror ikke på, at vi kan få retssikkerheden tilbage i vores domstole, hvor ventetiden har været for lang, uden at der bliver ansat flere.
Så på nogle områder ønsker vi flere medarbejdere, men til gengæld er der så noget, vi må have mindre af.
Det skal vi så også være enige om her i Folketinget, for vi kan ikke få alle de svar, vi gerne vil have, hvis der skal dokumenteres mindre, og det synes jeg der skal.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-29:
Jeg vil gerne komme ind på noget, der for befolkningen, for Enhedslisten og for mig er et af de vigtigste og største spørgsmål.
Det handler om tryghed og frihed for den enkelte, det handler om, hvilken retning vi gerne vil have vores samfund i.
Det handler for mig også om at have været med til at begrave alt for mange i en alt for ung alder, hvor det især var det at have et hårdt arbejdsliv, som betød, at deres liv ikke blev længere.
Og ja, vi skal gøre rigtig meget i forhold til arbejdsmiljøet og alle de forskellige ting, men rigtig meget handler også om, hvad det er for et seniorliv, der venter dem, og det bekymrer mig rigtig, rigtig meget, hvis ikke vi gør noget ved den stigende pensionsalder.
En mand på 30 år, der har en grundskoleuddannelse, ser frem til at kunne blive 76 år, hvis man tager det i gennemsnit; nogle lever ikke engang så lang tid.
Og med den stigende pensionsalder og også med retten til tidlig pension, der bliver ved med at stige, bliver det uretfærdigt og uværdigt og skævt, og der vil jeg gerne høre, hvad statsministerens svar er til dem.
Mette Frederiksen (S), 2024-05-29:
Så længe Socialdemokratiet har noget at skulle have sagt i dansk politik, vil vi aldrig acceptere, at det er uværdigt.
Det er derfor, vi har kæmpet for at få Arne ind.
Hvis vi lige skruer tiden lidt tilbage, vil jeg sige, at Enhedslisten jo ikke var med til at lave velfærdsforliget tilbage i 2006 og har derfor ikke været med til at lave det, der er selve motoren eller en af de vigtigste motorer i dansk økonomi.
Det er vi så heldigvis nogle andre partier der har taget ansvar for.
Så sker der det efterfølgende, at der er nogen, der får den idé at forringe efterlønnen ganske meget, og derfor har vi så måttet finde på noget nyt for at sikre, at lønmodtagere efter et langt arbejdsliv kan trække sig tilbage.
Det spor vil vi blive ved med at forfølge.
Jeg synes også, det er vigtigt at sige, at i takt med vi bliver ældre, må vi også lægge til grund, at vi så skal arbejde længere.
Men det kan vi jo kun, hvis vores krop og sjæl kan følge med,
og derfor er det i mine øjne vigtigt, at der er en værdig tilbagetrækning, hvor man ikke skal spørge om lov, men hvor man har retten efter at have været mange år på arbejdsmarkedet.
Det er derfor, Arnepensionen er så god.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-29:
Der er også et problem i, at vi simpelt hen ikke lever op til den aftale, jeg egentlig synes vi har lavet, om, at vi vil passe bedre på hinanden i forhold til det arbejdsmiljø, der skal være, men netop også muligheden for, at man kan trække sig tidligere tilbage.
For hvis tidlig pension bliver ved med at være koblet op på den stigende pensionsalder, når nogen jo ikke engang at leve, til de får retten til tidlig pension.
Så jeg forstår bare ikke, hvorfor Socialdemokratiet holder så stædigt fast i det, når vi ellers faktisk kunne få et flertal for at lave det om.
Mette Frederiksen (S), 2024-05-29:
Jamen vi kommer da til løbende at forholde os til pensionsalderen, hvad det er for et arbejdsmarked, der er, og hvad det er for nogle vilkår, der gælder for danske lønmodtagere.
Det kommer vi da til hele tiden løbende at forholde os til.
Det var derfor, vi indførte en Arnepension for ganske få år siden, altså fordi vi, når vi kiggede på dem, der havde været længst tid på arbejdsmarkedet, kunne se, at der manglede lige præcis retten til tidlig, værdig tilbagetrækning.
Det øje vil Socialdemokratiet altid have på det danske arbejdsmarked.
Det ændrer så ikke på, at når vi lever længere, må vi hver især også forvente, at vi skal bidrage mere til det her samfund.
Men det kan vi jo altså kun, hvis vi er i stand til at gøre det.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-29:
Jeg vil gerne fortsætte lidt i samme spor, for velfærdsforliget blev jo netop præsenteret som et kompromis, hvor man sagde, at den daværende efterløns- og pensionsalder skulle stige i takt med levealderen, og til gengæld lavede man nogle ret gode initiativer i forhold til borgernes stilling på arbejdsmarkedet.
Men hovedbudskabet var jo, at de penge, som man kunne få i råderummet i statskassen, skulle bruges på velfærd.
Det er et svar, vi har fået fra Finansministeriet.
Mener statsministeren, at man har levet op til den kontrakt, den aftale, man sagde man indgik med danskerne, om at bruge de penge på velfærd?
Mette Frederiksen (S), 2024-05-29:
Jeg står egentlig lige og undrer mig over, hvorfor SF lavede en skattereform for mere end 10 år siden, som i øvrigt var skævere end den personskattereform, vi laver nu, hvis det der har været SF's synspunkt siden tilbage i 2006; så har man jo ikke skullet bruge penge på miljø eller på en skævere skattereform end den personskattereform, den her regering laver.
Jeg mener, at vi står over for et behov for at investere mere i vores velfærdssamfund.
Økonomiaftalerne med kommuner og regioner er lige oppe over.
Når der er en stærkere økonomi, skal det selvfølgelig kunne mærkes i vores nære velfærd.
Så vi vil meget gerne, også sammen med SF, prioritere velfærd, men jeg synes bare, at SF bliver nødt til lige at huske på, at man selv stod bag en skattereform, og det er altså, efter at man havde indgået aftalen tilbage i 2006.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-29:
Jeg synes, at det er en statsminister med et forklaringsproblem, som ikke vil svare på et simpelt spørgsmål om, om man har overholdt den aftale med danskerne om, at det råderum, der blev skabt, skulle bruges på velfærd.
Vi kan se, at siden år 2011 mangler der 50 mia. kr. i velfærden.
Man kan også sige det på en anden måde: Af det nye råderum, der er tilvejebragt, skal det hele og mere til bruges for at komme tilbage på 2015-niveau.
Så vil statsministeren ikke prøve at svare mig på mit spørgsmål?