runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2018-05-17:
Tak for det.
Alternativet og Enhedslistens forslag om dokumentation af ligeløn kommer i forlængelse af en længerevarende debat om, hvordan vi bedst muligt sikrer lige løn for samme arbejde.
Som det er set før i debatten, peger beslutningsforslaget mod Island.
Men forholdene på det islandske og det danske arbejdsmarked er imidlertid vidt forskellige, og certificeringsordningen på Island er baseret på 10 års trepartsforhandlinger og et fælles ønske fra arbejdsgivere og arbejdstagere.
Det er ikke sammenligneligt med de danske forhold.
Derfor har Venstre ingen intentioner om at indføre den islandske model i Danmark en til en.
Jeg mener derimod, vi skal værne om den danske aftalemodel, hvor lønfastsættelse er et spørgsmål mellem arbejdsgiver og arbejdstager.
Derudover har vi allerede en række regler, der skal være med til at sikre lige løn for samme arbejde i Danmark.
Vi har nemlig allerede forbudt lønmæssig forskelsbehandling på grund af køn.
Derudover kan man klage og få godtgørelse, hvis man oplever forskelsbehandling i lønnen.
Samtidig er alle virksomheder med over 35 ansatte allerede forpligtet til at have ligelønsstatistik.
På den baggrund mener jeg, at vi har en række gode værktøjer til, at både medarbejdere og virksomheder kan arbejde med og tage ansvar for ligeløn.
Jeg mener ikke, vi sikrer en højere grad af ligeløn ved at pålægge vores virksomheder og organisationer unødigt bureaukrati, for vi har i Venstres øjne allerede gode og tilstrækkelige regler på området.
Men når det så er sagt, anerkender jeg fuldt ud, at der er en uforklaret lønforskel mellem mænd og kvinder på omkring 4-7 pct., som skal tages alvorligt.
Men det er der ikke nogen hurtig og enkel løsning på.
Vi skal passe på med at indføre regler, som måske i nogles øjne tager sig godt ud på avisforsiderne, men i virkeligheden ikke fører andet med sig end en større byrde for vores virksomheder.
Afslutningsvis vil jeg igen understrege, at jeg er overbevist om, at løsningen på ligelønsproblematikken i højere grad skal findes i vores danske aftalemodel.
Reglerne er der allerede, så det handler om at sikre et langstrakt fokus på området.
Arbejdet mod højere grad af ligeløn er ikke overstået med et enkelt tiltag, og på den baggrund støtter Venstre ikke forslaget.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-05-17:
Og tak til ordføreren for talen.
Jeg mærker en diskrepans i argumentationen.
Jeg hører ordføreren sige – og ordføreren må lige rette mig, hvis det er forkert – at vi har en række gode værktøjer og tilstrækkelige regler.
Okay, så det er altså godt nok, hvad vi har.
Men så siger ordføreren også, at der er et løngab, som han ikke kan forklare, men at det når vi bare ikke i mål med ved et enkelt forslag.
Det er rigtigt.
Det er jo derfor, man laver en række forslag, og det her er så et af dem.
Men vi har jo fremsat flere, som Venstre har sagt nej til. Så har vi tilstrækkelige regler?
Er det godt nok, hvad vi gør?
Eller skal staten, skal Folketinget gøre mere?
Hans Andersen (V), 2018-05-17:
Tak for det.
Jeg hilser det velkommen, at der i den seneste aftale, der er lavet i forbindelse med overenskomstforhandlingerne, faktisk er afsat midler til en ligelønspulje.
Lovgivningen er jo klar – det er det, jeg henviser til.
Lovgivningen er sådan set soleklar.
Så vil jeg gerne sige, at vi da har brug for at skabe større opmærksomhed om ligeløn, og det er også derfor, jeg anerkender, at vi har en udfordring – ingen tvivl om det.
Men jeg mener ikke nødvendigvis, at lige præcis det her beslutningsforslag så løser det hele i forhold til at skabe ligeløn i Danmark.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-05-17:
Tak for det.
Okay, så siger ordføreren også, at vi ikke skal sammenligne Island og Danmark, fordi vi er forskellige lande.
Det er rigtigt, det er vi, men vi plejer jo at sammenligne os med vores naboer i mange andre henseender, bl.a. i forhold til vores velfærdssamfund.
Altså, hvordan går det med ligestillingen?
En 14.-plads!
Alle vores naboer ligger i topfem.
Island er nr. 1.
Så hvordan vil ordføreren sørge for, at vi kommer op at ligge blandt vores naboer?
Hans Andersen (V), 2018-05-17:
Jeg tror ikke, at det beslutningsforslag, vi behandler her i dag, er løsningen.
Og jeg hilser det sådan set velkommen, at arbejdsmarkedets parter nu har afsat en ligelønspulje.
Det er da et skridt på vejen.
Men jeg medgiver, at vi ikke er der, og jeg anerkender, at der er et problem.
Jeg tror bare ikke, at løsningen er, at vi pålægger virksomheder større administrative byrder.
Men jeg vil jo meget gerne være med til at skabe større opmærksomhed om det her, altså at vi får italesat, at her er der et problem.
Og så tror jeg sådan set, at man ude på den lokale virksomhed, ude på den lokale arbejdsplads også kan være med til at skabe større ligeløn gennem dialog.
Pernille Skipper (EL), 2018-05-17:
Tak for det.
Jeg antager, at ordføreren er enig med ministeren i, at det vil være en god idé at se på, hvordan vi frivilligt kan udbrede den islandske model, så det vil jeg ikke spørge om, da det ville være meget overraskende, hvis ordføreren mente noget andet end ministeren.
Til gengæld vil jeg spørge om noget andet.
Nu siger ordføreren flere gange her, at det her forslag ikke er løsningen, at der er et problem, men at det her forslag ikke er løsningen, og så bliver jeg simpelt hen nødt til snart at vide, hvad løsningen så er.
Når ordføreren kommer med svaret på, hvad løsningen så er, vil jeg godt vide, hvornår slutdatoen så er?
Hvornår har uligelønsproblemerne været så store i lang tid nok, at man begynder at ville tage grovfilen i brug?
Hans Andersen (V), 2018-05-17:
Så må jeg forstå, at Enhedslisten sådan set nærmest ikke anerkender, at arbejdsmarkedets parter faktisk nu også tager fat i det her, for de har sat penge af til ligelønspuljer, og det hilser jeg velkommen.
Enhedslisten har ikke selv nogen slutdato på for, hvornår vi skal have ligeløn i Danmark, i deres beslutningsforslag, men alligevel ønsker de en dato fra Venstres side.
Det kan jeg ikke give, men jeg anerkender, at vi har et problem, men jeg tror ikke på, at mere bureaukrati og flere byrder til virksomhederne er en del af løsningen.
Jeg tror sådan set mere på dialog, åbenhed og fokus på, at vi har en ligelønsudfordring, og at vi skal gøre noget ved det.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-05-17:
Tak, og tak for svaret.
Ligelønslovgivningen er jo så 40 år gammel, blev revideret i 2015.
Vores eget institut, Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd, fremskriver, at det vil tage 111 år, før vi når ligeløn med det nuværende tempo.
Så det kan godt være, at vi har en lovgivning, men den fungerer altså ikke godt nok til, at vi ser fremskridt på området hurtigt nok.
Det er vores ansvar at sørge for, at det fremskridt sker.
Nu har Alternativet sagt: Lad os sammen med Enhedslisten tilbyde en ligelønspulje i forhandlingerne.
Vi har talt om øremærket barsel, som i den grad også vil hjælpe til at bane vejen for et bedre og ligestillet arbejdsmarked og et stærkere samfund.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-05-17:
Jeg må sige, at jeg altså bedre kan lide den danske model end den islandske model.
Med beslutningsforslaget, som vi behandler her, foreslår Alternativet og Enhedslisten, at offentlige og private virksomheder og organisationer med mere end 35 fuldtidsbeskæftigede forpligtes til at dokumentere, at de udbetaler lige løn for samme arbejde for mænd og kvinder.
Det er klart, at der skal være ligeløn, og at vi skal betale det samme for det samme arbejde – det er jeg helt enig i.
Og derfor er det også godt, at vi har ligelønsloven, der beskriver, hvordan der på grund af køn ikke må finde lønmæssig forskelsbehandling sted.
De juridiske rammer er altså helt klare på dette område, og i Danmark er man uskyldig, indtil andet er bevist.
Alternativet og Enhedslisten foreslår så en omvendt bevisbyrde, hvor det er virksomhederne, der skal bevise, at de overholder loven.
Det mener vi i Liberal Alliance er den forkerte vej at gå, og forslaget vil i øvrigt medføre endnu mere bureaukrati og administrationsarbejde for virksomheder og organisationer.
Det, man kan gøre, hvis man har en konkret mistanke om forskelsbehandling og om, at en virksomhed bryder loven, er, at man kan rejse sagen, og så skal den selvfølgelig behandles.
Vi mener i øvrigt, at det er op til arbejdsmarkedets parter at forhandle løn, og sådan skal det blive ved med at være.
Derfor kan Liberal Alliance ikke støtte forslaget.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-05-17:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg vil bare kvittere for åbenheden og ordførerens fine input om at involvere medarbejdere, så de er med til at fastlægge kriterier og gennemgå deres ansættelser.
Hvordan ordningen udmøntes, hvilke kriterier der involveres, og hvordan processen bliver,
vil vi jo netop lade være op til virksomhederne, så længe de så dokumenterer, at der er ligeløn.
Så det er ikke, fordi vi ikke ønsker medarbejderinddragelse, som forslaget er fremsat.
Det er mere for at give virksomheden en så stor frihed som muligt til at komme med den dokumentation, vi mener er på sin plads for at sikre, at løngabet bliver minimeret.
Trine Torp (SF), 2018-05-17:
Jo, men egentlig er det også et spørgsmål om, at man kan være sikker på, at den certificering, der er, også er reel.
For den virksomhed, som gerne bare vil opfylde loven, kan jo sådan set med den islandske model – sådan som jeg har forstået den – gøre det i ro og mag for lukkede døre, uden at der egentlig er nogen mulighed for, at medarbejderne kan stille sig kritisk over for de forklaringer, virksomheden f.eks. har på lønforskelle eller på anden måde gøre noget.
Så det er i hvert fald bare for at sige, at hvis certificeringen egentlig er noget, man skal kunne stole på, og hvis den reelt skal være et brugbart værktøj i en dansk kontekst, så mener vi i hvert fald, at vi skal file på modellen, så den i højere grad sikrer, at arbejdstagerne også er en del af den.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-05-17:
Igen tak til ordføreren for svar.
Altså, det er jo det, der er så godt ved at få debatten, altså at vi netop får en samtale om indholdet.
ISO-standarden bliver brugt i mange forskellige ordninger eller modeller for virksomheder.
Og de point er simpelt hen med til at synliggøre, både over for medarbejdere, men også over for ledelsen, hvad det så er for en værdi, som den her stilling skaber for virksomheden, og hvor nødvendig den er.
Så på den måde er det også et ret interessant ledelsesværktøj for virksomhederne.
Trine Torp (SF), 2018-05-17:
Det er så der, hvor jeg tænker, at det ikke kun skal gå en vej.
For det er jo netop det, der er den store diskussion omkring lønforskelle; det er, at den måde, man værdisætter på, jo også er til diskussion.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-05-17:
Har du samme uddannelse, samme mængde erfaringer og samme kompetencer og kvalifikationer, skal den månedlige udbetaling ikke være lavere, blot fordi du er kvinde.
Beslutningsforslaget her i dag tager udgangspunkt i den islandske model udviklet på baggrund af et fælles ønske fra de islandske arbejdsgiverog lønmodtagerorganisationer.
Det samme fælles ønske er der ikke hos arbejdsmarkedets parter i Danmark.
Lønfastsættelsen i Danmark er overladt til arbejdsmarkedets parter ud fra den danske model, og noget af løsningen på ligelønsproblematikken skal findes i den danske model.
Vi kan fra konservativ side ikke støtte beslutningsforslaget her.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-05-17:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at Konservative ønsker ligeløn, blev der sagt.
Jeg har en lille tvivl, så den italesætter jeg så.
Ordføreren taler om, at det ikke er et samlet ønske fra arbejdsmarkedets parter, og det er rigtigt.
Er der et samlet ønske fra arbejdsmarkedets parter om at betale skat og betale den skatteprocent, der er i dag, og sikre det arbejdsmiljø, der er i dag?
Er der et samlet ønske om det i Danmark hos arbejdsmarkedets parter?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-05-17:
Jeg tror, at når vi taler løn og løndannelse, er det et komplekst samspil af flere faktorer, bl.a. at det er over 75 pct. af mændene, der er ansat i den private sektor, og over 50 pct. af kvinderne, der er ansat i den offentlige sektor.
Derudover tror jeg også, at noget af den problematik, der er i forhold til løn, er en del af det, som foregår i forhandlingslokalet, når man skal forhandle løn.
Nu er jeg selv kvinde og har også tidligere været ansat, og jeg kan da gribe i egen barm i forhold til lønforhandlinger.
Det handler jo også om at spille sig selv på banen på den rette måde, og det, man nu forhandler om – om det er løn eller fleksibilitet – kan jo være meget individuelt.
Derfor tror jeg også, det er lidt svært at måle, om man får den løn, man nu mener arbejdet er værd i forhold til, hvad man nu egentlig har forhandlet sig frem til i lokalet.
Hvis man nu f.eks. har ønsket noget mere fleksibilitet i forhold til, hvordan ens liv er, så kan det være det, der er vigtigt.
Men for os er det vigtigt at lytte til arbejdsmarkedets parter, som ikke ønsker den her model.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-05-17:
Men så hører jeg til gengæld ordføreren sige, at det jo også er, fordi der er mange kvinder i det offentlige og der er mange mænd i det private.
Jeg læste lige før et citat op: »Træk lige vejret, feminister« – om, at hvis kvinder arbejdede på fuldtid i stedet for på deltid og påtog sig ledelsesansvar og søgte arbejde i det private i stedet for i det offentlige, så ville vi have lige løn.
Det er nogle af de mavefornemmelser og antagelser, der hersker i vores land, men det er ikke korrekt.
Det er ikke mig, der siger det.
Det er Det Nationale Forskningscenter for Velfærd, det er MIT, det er norske forskningsresultater og analyser.
Så hvis jeg lige spiller bolden tilbage til ordføreren, vil jeg spørge: Hvilke konkrete tiltag har Konservative tænkt sig at fremlægge, for at vi får en ligeløn, som det ikke tager 111 år at opnå i den fremskrevne udvikling?
Trine Torp (SF), 2018-05-17:
I Danmark har vi i rigtig mange år haft en ligelønslov, som siger, at det er ulovligt at lønne forskelligt på grund af køn.
Men det går alligevel meget, meget trægt med at få fjernet lønforskellene mellem mænd og kvinder – det går alt for langsomt.
Og derfor er vi også i SF glade for, når andre partier viser et politisk ønske om reelt at gøre noget ved det.
Det vigtige er at gøre noget, som rent faktisk virker i forhold til at fjerne lønforskellene og at udvikle nogle tiltag, der passer til det danske arbejdsmarked.
SF deler forslagsstillernes bekymring for den manglende ligeløn, og vi vil se åbent på yderligere modeller ud over udviklingen af bedre lønstatistikker, som vi jo forhåbentlig på et tidspunkt også kan få til at gælde de små og mellemstore virksomheder.
Vi er i SF lidt skeptiske over for, at i den her certificeringsordning, som den i hvert fald praktiseres i Island – nu er loven jo kun trådt i kraft her den 1. januar – er medarbejderne tilsyneladende ikke rigtig inddraget i løncertificeringen af virksomhederne.
I den islandske model har de alene krav på at få resultatet oplyst.
Altså, hvis man vil have et godt resultat, er det i hvert fald vores opfattelse, at så skal begge parter deltage i processen.
Arbejdstagerne skal være med til at fastlægge kriterier og beskrive deres egne job, og de skal være med til at gennemgå de mulige forklaringer på forskellig løn for samme arbejde eller arbejde af samme værdi.
Vi kan ikke rigtig se, hvordan modellen sikrer det.
Derudover ved vi jo ikke rigtig endnu, om modellen har den ønskede effekt på det samlede arbejdsmarked.
Men det vil jo også vise sig fra det islandske arbejdsmarked.
Men det er altså meget vigtigt, hvordan man sikrer at få medarbejderne involveret i det.
Og så havner vi lidt i det samme problem, som vi har med de kønsopdelte lønstatistikker, altså at det er en ret stor del af vores arbejdsmarked, som så på den måde ikke bliver omfattet af det her.
Men i SF deltager vi rigtig gerne i de videre drøftelser i udvalgsbehandlingen, for vi deler sådan set forslagsstillernes bekymring over den manglende ligeløn i Danmark, og vi vil gerne være med til udvikle en model, der passer til det danske arbejdsmarked, og med nogle virkemidler, som reelt virker.
Og gerne noget, hvor det er sådan, at når det gælder ligeløn på de enkelte virksomheder, så bør sådan en proces bygge på lønåbenhed og dialog og på medarbejderinddragelse.
Og ved at bruge lønstatistikker aktivt og etablere et miljø, hvor man taler åbent om løn blandt kolleger.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-05-17:
Det her, som Alternativets ordfører kalder for det eneste, er for virksomhederne enormt krævende.
Det kræver meget administration og dokumentation, og det koster mange penge.
Så rejser man den konkrete sag, og så kører man den konkrete sag over for den konkrete virksomhed, som man mener ikke overholder loven, frem for at vi går ind og beder alle lovlydige virksomheder om at lave en masse unødig dokumentation.
Nej, det synes jeg ikke, og jeg synes heller ikke, at det er en straf, at virksomheder med mere end ti ansatte allerede i dag skal indberette en lønstatistik til Danmarks Statistik.
Det skal de gøre, og derfra bliver der jo trukket de her statistikker, hvor man kan se forskellen på lønningerne.
Det er jo derfra, vi har de her analyser og tal.
Så de indberetter altså allerede.
Pernille Skipper (EL), 2018-05-17:
Så hvis fru May-Britt Kattrup synes, det er fint, at virksomheder indsamler oplysninger om lønforholdene, hvorfor så ikke bruge en model, der rent faktisk er gennemsigtig, og som kan påvise lønforskelle?
May-Britt Kattrup (LA), 2018-05-17:
VIVE siger, at der er 3 pct. forskel, og andre analyser siger, at der er mellem 4 og 7 pct. forskel.
Så det er jo derfra, vi har de her tal.
Det er jo fra de lønstatistikker, der allerede er.
Pernille Skipper (EL), 2018-05-17:
Så det er et spørgsmål om, om de tal, der allerede bliver indberettet, er retvisende.
Mener fru May-Britt Kattrup det?
Hvis det er tilfældet, hvorfor ser vi så ikke flere sager på baggrund af de tal, der er indsendt, som er rejst om ulige løn?
For der er jo ulige løn.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-05-17:
Jeg mener, at tallene er retvisende.
Jeg har ikke grund til at tro andet, end at tallene er retvisende.
Og grunden til, at der ikke er rejst flere sager, tror jeg, er, at den forskel, der er, på de her mellem 3 og 7 pct. – det er afhængigt af, hvilken analyse man tager – ikke er udtryk for forskelsbehandling, men er udtryk for, at kvinder vælger forskelligt.
De vælger måske nogle stillinger, som er mere fleksible, som er mere familievenlige, og det er ikke et udtryk for forskelsbehandling.
Det er ikke et udtryk for, at loven bliver brudt.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-05-17:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for tale og svar.
Jeg er fra et parti, som er helt enig med ordførerens parti i forhold til afbureaukratisering, i forhold til at vi ikke skal puste ekstra unødig besvær ind over vores virksomheder og organisationer.
Lige nu har vi en arbejdsmiljøvurdering og en arbejdspladsvurdering hvert tredje år.
Hvis man har over 35 ansatte, skal man selvfølgelig sørge for, at det er en virksomhed, som har noget sikkerhed og noget sundhed, som passer på borgerne og de ansatte.
Er ordføreren enig i, at det er en god lovgivning?
May-Britt Kattrup (LA), 2018-05-17:
Det synes jeg er udmærket.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-05-17:
Vi må sige, at det jo også er ret nødvendigt, at vi sørger for, at der er et sikkert og sundt miljø for vores ansatte i landet.
Det er med inspiration herfra, at vi siger, er hvert tredje år udvider man så den undersøgelse ved at sørge for, at det sikre og sunde arbejdsmiljø også har et ligestillingsmiljø for lønudviklingen.
Så det ledelsesværktøj, som ministeren også medgiver det er at indføre sådan en ISO-standard, som vi foreslår, ligger altså i direkte forlængelse af, hvad det er for en arbejdsplads, hvad det er for et arbejdsmiljø, vi har i Danmark – tager vi hånd om det, og sørger vi for at sikre det for vores ansatte og for vores borgere?
Og det er det eneste, vi spørger om.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-05-17:
Jamen jeg anerkender, at der er en udfordring, og jeg har også lyttet mig til, at beskæftigelsesministeren i dag har sagt, at han er åben for at drøfte elementer fra den islandske model med ligestillingsministeren, og så ser jeg da frem til at se, hvad der kommer ud af den drøftelse.
Og så må vi jo ligesom tage det derfra.
Josephine Fock (ALT), 2018-05-17:
Tak for det.
Jeg har også lige et par ord til den endelige vedtagelse af databeskyttelsesloven, som jo kommer til at ske i dag.
Forordningen på dataområdet er jo rigtig, rigtig god, og implementeringen af loven er også rigtig, rigtig god på rigtig lange stræk, og det gælder bl.a. forbrugerbeskyttelsen på hele det private område, og at vi nu har mulighed for at sikre, at kommunerne også behandler borgernes data ordentligt.
Der, hvor der så desværre er nogle hår i suppen, er jo der, hvor regeringen ikke har valgt at sørge for, at når man bruger borgernes data på en anden måde end det, de er indsamlet til, så skal det ske ved et lovforslag.
Der har regeringen så lavet en aftale med Socialdemokratiet, som nu siger, at det til gengæld skal igennem to udvalg, altså det konkrete fagudvalg, hvis det f.eks. er på sundhedsområdet man gerne vil bruge dataene på en anden måde, end de var indsamlet til, og Retsudvalget, og hvis et af de udvalg nedlægger veto eller siger, at det er de ikke enige i, skal ministeren rette sig efter det, og ministeren har så også i et svar til os tilkendegivet, at det er juridisk bindende.
Så derfor synes vi, at den del er faldet godt ud.
Vi er spændt på at se – det er jo en helt ny demokratisk konstruktion – hvordan det kommer til at fungere i virkeligheden, og det bliver jo spændende at følge fremadrettet.
Grunden til, at Alternativet så desværre ikke kan støtte lovforslaget hundrede procent og stemme grønt, men ender med at stemme gult i dag, er så den del om profilering af borgere, det, at data altså bliver indsamlet med et eller andet formål, og at man så vælger at bruge dataene til noget andet og profilere borgerne.
Det, som det betyder, er jo altså, at man har indsamlet data på borgerne, og så siger man, at nu vil man egentlig gerne sammenstille folks beskæftigelse med, hvor de bor, hvor mange penge de tjener, og hvor mange børn de har, og om de går i den ene eller den anden daginstitution osv.
Der har vi meget, meget svært ved at forstå, hvorfor regeringen ikke er enig i, at borgerne skal orienteres om det, altså når man bruger data til noget andet, end de var indsamlet til.
Det forstår vi simpelt hen ikke, og jeg forstår ikke, at regeringspartierne virkelig ikke mener, at det er vigtigt, at borgerne bliver orienteret, og fremadrettet behøver det jo ikke at være besværligt.
Altså, ministeren har brugt nogle begrundelser: Jamen skal jeg så til at sende et personligt brev ud til alle borgere på gammeldags manér?
Nej, kære hr. minister, sådan behøver du ikke gøre det; der er systemer, hvor du fremadrettet kan gøre det elektronisk.
Så det synes vi er rigtig ærgerligt.
Tak for ordet.