runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-09-07:
Mette Frederiksen, som jo både er Socialdemokraternes formand og landets statsminister, har sagt – og jeg citerer – at der er masser af penge.
Jeg tror, det virker uforståeligt med det udsagn i de her dage og uger, hvor rigtig mange kommuner ser ind i at skulle lave budgetter med store besparelser – omkring halvdelen af landets kommuner skal spare på kernevelfærden – og hvor man så også, som ordføreren var inde på, kan se frem til et efterår med skattelettelser.
Jeg vil gerne læse et citat op og understrege over for formanden, at der altså er et citat, jeg læser op.
Det er af borgmesteren i Sønderborg Kommune, en socialdemokratisk borgmester: »I Sønderborg har vi inden for det seneste halve år gennemført kæmpe besparelser på ældre, børn og handicap, fordi vi simpelthen ikke kan finde pengene andre steder.
Så jeg synes faktisk, det er at tisse på os.«
Hvad synes ordføreren om, at socialdemokratiske borgmestre – og der er jo rigtig mange af dem derude – har den holdning, at i en tid med rigtig god økonomi er det simpelt hen at opføre sig fuldstændig uacceptabelt over for landets kommuner og borgerne?
Christina Olumeko (ALT), 2023-09-07:
Tak til spørgeren fra Enhedslisten for et godt spørgsmål.
Det korte svar er nej.
Jeg tror ikke på regeringens ambitioner, og at regeringen rent faktisk ønsker at nå 2025-målet.
Regeringen er jo faktisk også lidt ærlige i finanslovsforslaget.
De skriver sådan set selv, at vi ikke når målet med de initiativer, der er, og det er også det, Klimarådet siger.
Så vi skal have nogle helt andre initiativer på bordet end det, der lige nu ligger, og der er jeg stor fan af det, CONCITO har fremlagt, det, Klimarådet har fremlagt, det, 92-gruppen har fremlagt, og det, Den Grønne Ungdomsbevægelse har fremlagt.
Der er rigtig mange gode initiativer, vi kunne tage fat i, og de ligger sådan set klar og parat.
Meget af det er plug and play.
Jeg har svært ved at se, hvorfor regeringen ikke prioriterer mere end det, de gør.
Benny Engelbrecht (S), 2023-09-07:
Når vi snakker om den kommunale økonomi i 2024, taler vi jo om det, som er råderummet i 2024, og herunder også de muligheder, vi har for at kunne sikre, at vi samlet set ikke kommer til at puste til den inflation, som har ramt vores samfund ret hårdt.
I de kommende år frem mod 2030 bliver der gradvis år for år flere penge, og derfor kunne man lave det samme regnestykke som hr. Dennis Flydtkjær og se, hvor meget der som minimum egentlig kommer til at blive tilført kommunerne i de kommende år yderligere ud over de penge, de har i dag, og den almindelige pris- og lønfremskrivning, og det ville jo ligge i størrelsesordenen 20-21 mia. kr.
alt andet lige, hvis man blot lægger til grund, at man følger demografien – og det vil sikkert også være mere end det.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-09-07:
Jeg er helt enig i, at vi skal passe på med at puste til inflationen, men jeg vil give nogle andre eksempler.
Man halverer bredbåndspuljen.
Man nedprioriterer den offentlige transport i landdistrikterne, så man kan se, at busruter lukker.
Der lukker skoler derude rundtomkring.
Men det, man kommer frem til i et finanslovsforslag, er at opprioritere udenrigstjenesten med 2,6 mia. kr. hen over den 4-årige periode.
Udviklingsbistanden skal stige bare på et år med 2.870 mio. kr.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-09-07:
Tak for talen.
Når jeg kigger de her 5 kg papirer igennem, er der én ting, jeg savner, og det er prioriteringer.
Der sker en ret stor udvidelse af den offentlige sektor, der bliver brugt flere penge, bureaukratiet vokser.
Vi har nu passeret 100.000 mennesker, der arbejder med administration i den offentlige sektor.
For en regering, som har slået sig op på, at den var nødt til at blive dannet, for at den kunne lave de nødvendige reformer i Danmark, er det påfaldende, hvor få reformer der faktisk bliver lagt op til.
Danmarks store økonomiske problemer, som først og fremmest er mangel på arbejdskraft, bliver ikke adresseret, hverken med finansloven eller andre dele af regeringens politik.
Indtil videre er det eneste, der er sket, at man har afskaffet store bededag – et tiltag, som der nærmest er konsensus blandt økonomer om ikke har nogen effekt på arbejdsstyrkens størrelse på lang sigt, fordi folk bare vi tage fri på andre tidspunkter.
Hvornår kommer reformerne?
Og meget specifikt vil jeg spørge: Hvorfor bliver der ikke taget et opgør med den her meget store stigning i bureaukratiet i den offentlige sektor?
Benny Engelbrecht (S), 2023-09-07:
Pelle Dragsted og andre kan gentage det, så meget de vil – jeg tænker, det står i Enhedslistens talemanuskript – men det ændrer ikke på, at med det finanslovsforslag, som vi faktisk behandler her og denne førstebehandling handler om, er der 100 mio. kr., som bliver brugt til et øget befordringsfradrag, og så er der nogle milliarder, som bliver prioriteret til velfærden og til det grønne.
Så kan man være uenig i den prioritering.
Det er man meget velkommen til.
Vi synes jo selvfølgelig, at det samlede katalog er det rette.
Pelle Dragsted (EL), 2023-09-07:
Nu er det jo ikke kun gennem finansloven, at der føres økonomisk politik.
Borgmestrene kan jo ligesom jeg og alle andre læse regeringsgrundlaget og se, hvilke skattelettelser der er på vej.
Det er jo derfor, de spørger sig selv: Hvorfor er det, at en socialdemokratisk ledet regering prioriterer de her skattelettelser?
Så er det da rigtigt nok, at Liberal Alliance gerne vil have meget mindre velfærd.
Det burde ikke komme som nogen overraskelse for ordføreren.
Er det Ole Birk Olesen eller ordførerens egne kollegaer ude i kommunerne?
Så hvad er det, der er sket i Socialdemokratiet?
Benny Engelbrecht (S), 2023-09-07:
Man kan jo godt forstå, hvis der er nogle, der sidder derude og undrer sig lidt.
Lige før sagde hr. Ole Birk Olesen, at pengene fosser ud af statskassen.
Han har også i den offentlige debat fremhævet, at vi kommer til at brandbeskatte de allermest velstillede i samfundet.
Sandheden er jo, at med det finanslovsforslag, der ligger her, prioriterer vi velfærden og det grønne.
Hr. Pelle Dragsted kan ryste på hovedet alt det, han vil.
I dette forslag er der én skattelettelse, og det vedstår vi gerne.
Det er, at vi øger befordringsfradraget for de personer, der bor længst væk fra de større byer og på øerne.
Der er afsat en ramme på 100 mio. kr. til det, som skal forhandles.
Det er rigtigt, at det indeholder det.
Men i forhold til den samlede balance og i forhold til de ekstra midler, der bruges på velfærden og det grønne, er det en ret lille, men ikke desto mindre væsentlig håndsrækning til dem, der bor uden for de største byer.
Victoria Velasquez (EL), 2023-09-07:
Tak for det.
Det kom der rigtig, rigtig meget kritik af, og mange er stadig ramt af de reformer.
Så lovede statsministeren, at hun ville stå i spidsen for at lave reformerne om.
Men det er ikke det, vi har set.
Tværtimod er vi vidne til, at statsministeren nu sammen med Socialdemokratiet, Venstre og Moderaterne står i spidsen for igen at svigte nedslidte lønmodtagere.
Jeg kan godt forstå, hvis der er rigtig mange ude på arbejdspladserne, som er ramt af en arbejdsskade, som er ramt af sygdom, der simpelt hen ikke forstår det.
Hvorfor gør man ikke, som man lover, men i stedet for nu vil forringe seniorpensionen og tage penge ud og væk fra nedslidte lønmodtagere?
Pelle Dragsted (EL), 2023-09-07:
Tusind tak for det, og tak for talen.
Her til morgen vågnede jeg op og tændte for radioen, ligesom mange andre danskere gør, og der kunne man jo høre et veritabelt nødråb fra mange af landets borgmestre, ikke mindst mange socialdemokratiske borgmestre.
De stillede nærmest med én stemme samme spørgsmål: Hvorfor prioriterer regeringen skattelettelser over velfærd?
De fortalte om ældre, som nu kun skal have gjort rent hver tredje uge, om lokale skoler, der skal lukkes, og om mennesker, der er ramt af handicap og ikke får den hjælp, som de har krav på.
Og så spurgte de: Hvorfor vælger en regering, særlig en socialdemokratisk ledet regering, at prioritere at sænke skatten for ejendomsinvestorer, for virksomhedsarvinger og for direktørfamilier og andre, altså store topskattelettelser, i en situation, hvor der simpelt hen er en krise ude i vores velfærdssamfund?
Det spørgsmål vil jeg egentlig gerne sende videre.
Hvad blev der af Socialdemokraternes tilgang om, at velfærden skulle komme før skattelettelser, når man hører det her fra landets kommuner derude?
Benny Engelbrecht (S), 2023-09-07:
Vi er jo bredt i Folketinget bl.a. enige om, at der f.eks. skal bruges flere penge på forsvaret, og i sagens natur kommer det også til at påvirke det samlede forbrug; andet ville alt andet lige være mærkeligt.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-09-07:
Det demografiske træk kræver, at det offentlige forbrug udvides med 0,4 pct. i 2024.
Dette forslag til finanslov for 2024 rummer en udvidelse af det offentlige forbrug med 2,1 pct. – 2,1 pct.!
Pengene fosser ud af statskassen, som en tidligere oppositionsleder sagde.
Kunne man ikke opfordre til lidt mere ansvarlighed fra en regering, der siger, at den bekymrer sig om, at der er mangel på arbejdskraft til de opslåede stillinger, så denne regering ikke opslår et væld af nye stillinger i det offentlige med sit forslag til finanslov?
Benny Engelbrecht (S), 2023-09-07:
Jeg tror, at jeg kommer til at henvise til hr. Ole Birk Olesens indlæg senere i debatten, når vi sikkert fra andre steder i salen bliver beskyldt for at bruge for lidt på den offentlige sektor.
Jeg synes, at der er en god balance.
Den samlede indsats i forslaget til finanslov puster ikke yderligere til aktiviteten i samfundet.
Aktiviteten er 0,0 pct., når man regner på det.
Jeg er godt klar over, at forslaget til finanslov for 2023 faktisk tog lidt aktivitet ud af samfundet, men aktivitetsniveauet med dette forslag er 0,0 pct., fordi dansk økonomi har det så godt, som den trods alt har det, og vi skal selvfølgelig ikke højere op end det.
Når det er sagt, er vi selvfølgelig også nødt til at tage noget af vores egen medicin, for når vi har bedt bl.a. kommunerne om at blive mere effektive i forhold til administration, er vi også nødt til at lade noget følge med på Slotsholmen, og det sker så også i form af en rammebesparelse på 400 mio. kr. om året.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-09-07:
Det er svært for private arbejdsgivere og offentlige arbejdsgivere at få besat alle de stillinger, man opslår i disse år, og staten medvirker til at forstærke det problem ved hvert eneste år at bestemme i en finanslov, at der skal være endnu flere ansatte i den offentlige sektor, end der var året forinden.
Socialdemokratiet gik til valg på, at der skulle være flere ansatte svarende til det såkaldte demografiske træk.
Det var lidt en underdrivelse, når hr. Benny Engelbrecht siger, at det her forslag til finanslov rummer en anelse flere offentligt ansatte, end det demografiske træk kræver.
Forslaget til finanslov rummer fem gange så mange flere offentligt ansatte, end det demografiske træk kræver, eller i hvert fald fem gange så høj en offentlig forbrugsvækst, end det demografiske træk kræver.
Er det ikke for meget i en tid, hvor vi i forvejen har svært ved at besætte alle stillinger i det her samfund?
Benny Engelbrecht (S), 2023-09-07:
Tidligere har det været sådan, at bredbåndspuljen har skullet forhandles år for år, og nu lægger regeringen op til, at der kommer en bredbåndspulje med et langsigtet perspektiv.
Det tror jeg sådan set er rigtig udmærket for de dele af Danmark, som har et behov for at få lavet yderligere investeringer.
Heldigvis er vi jo godt dækket på bredbånd.
Der er også en pulje til kollektiv transport.
Og så er det jo sådan generelt, at udviklingsbistanden er en procentsats af det, som er vores bnp, og det er jo den brede aftale, der er i Folketinget: Når bnp vokser, bliver der også afsat mere til udviklingsbistand, ligesom der også bliver afsat mere til eksempelvis forskning.
Samira Nawa (RV), 2023-09-07:
Jeg havde håbet, at ordføreren ville blive mere konkret på Venstres prioriteringer.
Der er jo andre regeringspartier, som melder ud, hvad de som partier bærer ind i interne regeringsforhandlinger.
Noget andet, som ordføreren også kom ind på, var international arbejdskraft, og hvor stort et bidrag det har været til dansk økonomi.
Kunne man udfritte ordføreren for nogle specifikke initiativer til, at vi kan tiltrække mere international arbejdskraft til den danske økonomi?
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-09-07:
Jeg glæder mig meget til, at 2030-planen bliver lagt frem, for der er ingen tvivl om, at det bliver vigtigt, i forhold til hvordan vi leverer på den økonomiske politik i fremtiden og forholder os til den økonomiske ramme, der ude i årene heldigvis er blevet lidt større, end vi troede tidligere.
Derfor synes jeg også, det er vigtigt, at vi sørger for at bruge 2030-planen til at være med til at sikre – og det ligger i regeringsgrundlaget, så det er ikke nogen overraskelse – det øgede arbejdsudbud.
I forhold til tilbagetrækning er regeringsgrundlaget sådan set ganske klart i sin melding, og det er selvfølgelig det, som vi i Venstre henholder os til.
Samira Nawa (RV), 2023-09-07:
Mange tak, og tak for en god tale.
Ordføreren havde et stort fokus på stærk økonomi, høj beskæftigelse og reformer gennem tiden, der har sikret, at vi er i en økonomisk gunstig situation i dag.
Alligevel siger ordføreren også, at diskussionen om reformer kan vi måske parkere, til der kommer en 2030-plan.
Men når nu ordføreren selv er så optaget af det, får jeg alligevel lyst til at dykke lidt ned i det.
Og en af de løsninger, som vi jo tidligere har fundet fælles fodslag om, er, at raske og rørige seniorer selvfølgelig ikke skal trække sig tidligere tilbage fra arbejdsmarkedet.
Så man kunne jo bl.a. se ind i en afskaffelse af efterlønnen.
Hvordan stiller Venstre sig som parti til det spørgsmål og til den 2030-plan, som jeg jo regner med kommer fra regeringens side?
Peder Hvelplund (EL), 2023-09-07:
Der er jo et problem.
Det er rigtigt i forhold til Livsliniens budget, at der er en del af de midler, der ligger i SSA-reserven, men der er jo også en grundbevilling, som ligger på finansloven, som bl.a. er det, der sikrer, at der kan opretholdes to centre, altså et center i København og et i Aarhus.
De får 215.000 opkald årligt, og de kan kun besvare knap 20.000 af dem.
Alligevel bliver der en besparelse i grundbevillingen fra 2,9 mio. til 2,7 mio. kr., og det er jo noget, der konkret kan betyde, at man bliver nødt til at lukke et af de to centre.
Så det er jo bare ét eksempel på det, man konkret oplever, og selv om regeringen siger, at man vil give et markant løft til psykiatrien, så er det, der reelt sker, at det ikke opleves hos hverken brugere, patienter eller pårørende.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-09-07:
Uden at det skal blive til en talkrig, tror jeg, sundhedsområdet næste år samlet bliver løftet med omkring 3 mia. kr. Og det betyder jo ikke, at så er alle problemer løst.
Jeg anerkender, at det er vanskelige budgetprocesser, der foregår i øjeblikket, og det var jo også det, som regeringen tog bestik af, og som gjorde, at regeringen for snart 14 dage siden sagde, at der er brug for 1 mia. kr. ekstra til den borgernære velfærd, altså 650 mio. kr. hos kommunerne og 350 mio. kr. hos regionerne.
I forhold til Livslinien husker jeg det, som om det er en tidsmæssig bevilling, der er udløbet, og noget af det kan jeg jo så høre stadig væk er i spil i forhold til de ting, der ligger på psykiatriområdet.
Så der tror jeg måske, at vi kan blive lidt mere beroliget i forhold til den frygt, som er rejst tidligere.
Peder Hvelplund (EL), 2023-09-07:
Tak for det.
Nu nævnte ordføreren selv i sin tale, at der var blevet givet et markant løft til psykiatrien i finansloven, og det er jo også rigtigt, at der er afsat 400 mio. kr. til psykiatrien.
Men samtidig er der jo ude i kommuner og regioner blevet indgået en økonomiaftale, hvor det, som både patienter, pårørende og ansatte konkret oplever, er, at der er et ansættelsesstop, og at der er patienter, som skal køre fra Esbjerg til Odense, hvis de skal have akut hjælp.
Så de kommer jo ikke til at mærke midlerne derude, fordi der er indgået så stramme økonomiaftaler, hvor regionerne selv anslår, at de mangler 2,5 mia. kr. for bare at kunne leve op til den service, der tidligere har været.
Et af de elementer, der indgår i finansloven, er også, at man sparer på den grundbevilling, der er til Livslinien, en indsats, som faktisk er en del af den nationale handlingsplan for at forebygge selvmord, og som regeringen selv roser sig af.
Hvordan hænger det sammen, altså at der er de meldinger om et markant løft, samtidig med at man skærer på Livslinien, og samtidig med at regionerne ikke får de midler, så de kan opretholde den service, som de har i dag?
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-09-07:
Jeg tror faktisk, at det er sådan her – og nu bliver det sådan lidt kedeligt teknisk, men det er, fordi jeg også har en baggrund som økonom: Tidligere var det sådan, at man altid havde den her hovedaktionærproblematik, at uanset om man tog det som løn eller som udbytte, var skatten fuldstændig den samme.
Det mener jeg faktisk blev fraveget en smule ved en af de seneste skattereformer, fordi det kunne give nogle uhensigtsmæssigheder i forhold til udbytteskatten, og jeg vil tro, det er det, der ligger bag her.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-09-07:
Det var ikke et svar på mit spørgsmål.
Mit spørgsmål går på, at den her blomst, som er groet et eller andet sted, og som Venstre har tænkt sig at putte ind i sin have, kun beskatter lønmodtagere, som tjener over et vist beløb; folk, der får udbetalt meget større beløb via udbytte, bliver ikke beskattet som følge af den.
Jeg advokerer ikke for, at vi skal hæve udbytteskatten i Danmark, men hvorfor skal vi indføre en skat for højtlønnede lønmodtagere, når man som ejer af en virksomhed bare kan undslå sig den skat ved at få udbytte i stedet?
Burde man ikke droppe den her ekstra skat for højtlønnede lønmodtagere?
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-09-07:
Det er jeg glad for, altså at det står tydeligt frem.
Det er jo også det, der gør sig gældende i hele diskussionen omkring den forestående skattereform, og der er jeg bare ked af det, hvis det bliver ultimative krav, der bliver det bærende, og der håber jeg – og sådan tolker jeg også det, som hr. Ole Birk Olesen siger – at man melder sig konstruktivt ind i koret, for det synes jeg der er brug for.
Altså, det er jo ikke nogen hemmelighed for hr. Ole Birk Olesen, at toptopskatten ikke er noget, der er groet i Venstres baghave.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-09-07:
Nu synes jeg lige, at regeringen internt skal koordinere, om den her debat skal bruges til at tale om den forestående skattereform, eller om den ikke skal.
Og så kommer så det næste regeringsparti på talerstolen og begynder straks at snakke om den forestående skattereform.
Der er en forside på Berlingske i dag, som fortæller, at af de 100 rigeste familier i Danmark vil de 98 ikke skulle betale en krone mere i skat som følge af toptopskatten, for sådan som den er strikket sammen, behøver de ikke at betale den, overhovedet.
Så altså, af de 100 rigeste familier i Danmark kan de 98 slippe for at betale mere.
Så det er bare almindelige lønmodtagere, der tjener mange penge, som skal betale mere i skat, men ikke rige familier.
Er det en særlig hensigtsmæssig måde at gøre det her på?
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-09-07:
Jeg understregede i min tale, at beskæftigelsen er steget med 150.000 de sidste 10 år, når vi ser på international arbejdskraft og flere udlændinge i beskæftigelse.
Det er faktisk en af årsagerne til, at dansk økonomi har det bedre, end vi tidligere troede.
Det er med til at styrke den.
På samme måde er der nogle fasttrackordninger i forhold til bestemte uddannelser, og jeg synes, det er vigtigt, at vi sørger for, at det er attraktivt.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-09-07:
Tak for det.
Det er jo utroligt, at man skal så langt hen i en debat, før der overhovedet er nogen, der interesserer sig for dem, der virkelig har det hårdt, nemlig pensionisterne.
Som jeg tidligere nævnte over for den socialdemokratiske ordfører, er det jo virkelig tankevækkende, at samtidig med at kommunerne derude over en bred kam skal skære ned, ja, så sløjfer man nu ældremilliarden, altså værdighedsmilliarden, og kaster den op i bloktilskuddet, så den kan bruges til hvad som helst.
Samtidig fjerner man så den forbedring af seniorpensionen, som vi egentlig var blevet enige om.
Derfor vil jeg bare sådan høre helt åbent, hvad hr. Torsten Schack Pedersen egentlig tænker i forhold til de drakoniske nedskæringer, der sker på ældreområdet rundtomkring: ældrecentre, der lukker; plejehjem, der lukker ned; rengøring og den daglige service, der bliver beskåret, osv. osv.
Alting bliver bare ringere.
Er der nogen som helst håndsrækning til dem i det forslag til finanslov, som hr. Torsten Schack Pedersen forsvarer?
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-09-07:
Jeg er modstander af offentligt frås.
Det er også derfor, vi har en forpligtelse til – ikke til offentligt frås, for det er, når man bruger pengene helt tåbeligt og unødvendigt og ikke får noget ud af dem – at bruge skatteborgernes penge bedst muligt.
Det er derfor, der eksempelvis i økonomiaftalerne med kommuner og regioner er stillet krav om besparelser på de administrative udgifter.
Det er derfor, regeringen vil lave en frisættelse af den offentlige sektor, så det er kernevelfærdens hovedopgave, der er i centrum, og ikke processer, bureaukrati og tidsskemaer.
Det er vi grundlæggende enige om, og det er det arbejde, der ligger i regeringsprogrammet, og det skal vi levere på til gavn for danskerne.
Pernille Vermund (NB), 2023-09-07:
Tak for det.
Jeg vil gerne følge op, for statsministeren sagde for nylig, at vi har rigeligt med penge, og at arbejdskraft er den nye valuta i Danmark.
Man kunne måske også sige, at tid er den nye valuta i Danmark, og det er jo et spørgsmål om, om man prioriterer tid med familien, tid med sine nære og kære eller tid, som man investerer i et socialdemokratisk velfærdshamsterhjul, som rigtig mange mennesker efterhånden bliver syge af.
Vi er i Nye Borgerlige også optaget af at sikre, at der er et højt og et tilstrækkeligt arbejdsudbud, og sikre produktivitet, men vi synes også, det er ret relevant, at vi tager diskussionen om, hvordan vi bruger tiden bedst.
Og vi kan jo se, at vi har en offentlig økonomi, hvor der spildes masser af penge, og samtidig er der kommuner og for den sags skyld også regioner derude, som siger, at de på kernevelfærden må skære ned.
Hvad siger Venstre til, at vi har et offentligt budget, hvor vi tvinges til at arbejde mere, hvor der fråses med danskernes penge, og hvor den kernevelfærd, som vi i hvert fald i Nye Borgerlige gerne vil prioritere, lider?
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-09-07:
Ja, det er begge dele.
Så det er begge faktorer, der har afgørende betydning.
Det er faktisk de to faktorer, der har betydning for et lands velstand.
Man skal ikke stirre sig blind på hverken den ene eller den anden; vi skal bruge begge dele.
Det er derfor, vi både er optagede af at sikre et højere arbejdsudbud, altså højere beskæftigelse, men jo samtidig også investerer, så det er attraktivt at forske og udvikle og gøre sådan, at produktiviteten stiger i virksomhederne.
Christina Olumeko (ALT), 2023-09-07:
Alternativet er enig med regeringen i, at det er vigtigt, at Danmark har en stærk økonomi, ligesom det er vigtigt, at vi overholder jordens balancer, ligesom det er vigtigt, at mennesker trives.
Jeg vil gerne spørge ordføreren til Venstres forståelse af Danmarks økonomiske situation.
Der er meget få mennesker, der vil mene, at Danmark er blevet et rigt land, fordi vi har et meget, meget højt arbejdsudbud.
Det, der har gjort Danmark til et velfærdssamfund, er, at vi har høj produktivitet, at vi har lige muligheder og vi har investeret i mennesker.
Kan jeg bare få ordføreren til at svare simpelt på: Skyldes det produktivitet eller arbejdsudbud?