runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Rod (RV), 2023-04-11:
Tak for det, formand.
Hvor det skønt, at vi får lov til at få den her diskussion om sprog i skolen, også selv om det bare drejer sig om en lillebitte del af det.
Så dermed også tak til Dansk Folkeparti for at kaste sig ind i den her debat, for det gør det jo også lidt nemmere at dele os efter anskuelse.
For jeg synes, det her forslag er fedt.
Jeg har selv gået på tysk skole, og det vil sige – også til Dansk Folkeparti – at ud over dansk havde jeg jo samtlige timer på tysk.
Jeg har lært historie, jeg har læst de forskellige værker, jeg har lært alt i naturfagene på tysk.
Da jeg var færdig med det, rejste jeg til Frankrig og gik på gymnasiet der.
Så jeg anerkender selvfølgelig fuldstændig, at det jo er noget andet at tilegne sig noget på et andet sprog end sit modersmål, men for mig har det været den største gave at få lov til at vokse op med tysk og dansk som to sprog og to kulturer.
Jeg tror, at noget af det, der i virkeligheden har fyldt for lidt i debatten i dag, er det, som de her linjer jo kan, nemlig at skabe en faglig stolthed, at skabe en identitet, at skabe noget, som man er fælles om og begejstret for.
Jeg drømmer jo om – det var SF's ordfører også inde på – at det her kunne være en start på at skabe den begejstring for, at man kan få lov til at fordybe sig, altså på ikke at have en folkeskole, hvor man skal skynde sig så meget igennem tingene, hvor der er så mange mål, og hvor det hele tiden handler om, at man skal videre til det næste, men en folkeskole, hvor man faktisk kan få lov til at blive rigtig god til noget.
Jeg ville da elske, at der var plads til at lave virkelig fede forløb i skolen, musiske, kreative, æstetiske forløb.
Så Radikale Venstre kan støtte det her forslag.
Jeg er jo det samme sted, hvor jeg synes – det spurgte jeg også et par af de andre ordførere om, og jeg kunne høre, at den konservative ordfører havde bidt mærke i det samme – at der jo er en underlig skævvridning i, at hvis man er en friskole, så skal man lave en helt filial, altså finde en bygning, der ligger et andet sted, men hvis man er en folkeskole, så kan man bare lave det som en linje på skolen.
Jeg synes, det er helt oplagt, at når vi næste gang skal kigge på friskolelovgivningen, så skal friskolerne da have den samme mulighed for at lave internationale linjer, som vi hermed giver folkeskolen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-04-11:
Var den tyske skole, som fru Lotte Rod gik på, en tysk folkeskole, eller var det en tysk friskole, eller var det en tysk privatskole?
Lotte Rod (RV), 2023-04-11:
Den er faktisk det hele på en gang, for den hedder Deutsche Privatschule Apenrade.
Det er en privat skole, men for det tyske mindretal er det en folkeskole, og det vil sige, at det er noget så smukt som en folkeskole og en privatskole på en gang.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-04-11:
Det er jo en vigtig lille detalje, for det viser, at man sagtens kan have fremmedsprogede skoler i Danmark, nemlig som friskole eller privatskole, og derfor er der ingen grund til, at man giver folkeskolerne lov til det, i og med at man så også kommer til at konkurrere på ulige vilkår, hvilket jeg ikke synes er i orden.
Det må et liberalt parti som Radikale Venstre jo kunne forstå.
Så hvorfor stemmer man så ikke nej til det her?
Lotte Rod (RV), 2023-04-11:
Men hvorfor er det et problem?
Altså, jeg så da gerne, at der var mange flere, som havde lyst til at vælge den lokale skole til, så vi ikke får sådan en skole, hvor man synes, at man skal shoppe rundt mellem skolerne, men så det er naturligt for de fleste børn, at man går på den skole, man hører til, og så giver det da god mening, at der på den skole også kan laves en international linje.
Jeg ser ikke nogen modsætning i, at man kan gøre det på både friskoler og i folkeskolen.
Tværtimod er problemet jo lige nu, at friskolerne faktisk har dårligere forhold her end folkeskolen.
Kris Jensen Skriver (S), 2023-04-11:
Tak, og tak for talen og for en spændende debat her i dag.
Jeg vil bare høre ordføreren, hvordan ordføreren læser det høringssvar, der er kommet fra Friskoleforeningen, som jo, i hvert fald som jeg læser det, ikke ser nogen udfordringer ved det her lovforslag.
Jeg vil godt høre, hvad ordføreren siger til det høringssvar.
Lotte Rod (RV), 2023-04-11:
Jeg har godt bidt mærke i, at man kun kan lave det på en friskole, hvis det er en egentlig filial og ikke en udskolingsskolingslinje.
Jeg synes bare, det giver god mening, at der gælder de samme regler for folkeskolen og friskolen.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-04-11:
Jeg vil gerne takke ordføreren for en tale, der hylder det internationale udsyn, og så stille det samme spørgsmål, som jeg stillede til SF's ordfører.
Jeg synes, det er interessant, at trivslen øges med de her forsøg.
Hvad tænker ordføreren kan være årsagen til det?
For du har jo om nogen kendskab til en skole, der underviser på et andet sprog.
Lotte Rod (RV), 2023-04-11:
Jeg har ikke været dybt nede i tallene, så lidt ligesom SF's ordfører må jeg sige, at det står for min egen regning, og at jeg ikke kan tage nogen forskere til indtægt for det.
Men jeg forestiller mig, at der er en særlig faglig identitet – altså at det for de elever, der går på den internationale udskolingslinje, er lidt på samme måde, som vi kan se på erhvervsskolerne, nemlig at der er en enorm faglig stolthed forbundet med ens fag.
Og her er det jo knyttet op på noget internationalt.
Der er sikkert nogle, der gerne vil ud; måske er der nogle, der, ligesom jeg gjorde, drømmer at komme ud i verden og blive udvekslingsstudent.
Måske taler de sammen om nogle ting.
Måske er de bare begejstret for det og har et fællesskab om det.
Jeg tror, at vi i hele det her spørgsmål om trivsel nu har et stort behov for at komme væk fra, at alt skal være noget, der handler om noget inde i den enkelte, og at der er noget galt med den enkelte, og at man skal forholde sig til ens egne mål.
For vi har som mennesker brug for at være en del af noget, der er større.
Og i det her tilfælde er det så måske det internationale udsyn og det, at man måske nogle gange også bander over, at det er svært at lære det her på engelsk, som binder eleverne sammen, og som dermed giver et fællesskab og skaber trivsel.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-04-11:
Jeg er meget enig med ordføreren.
Jeg tænker også, som jeg nævnte over for SF's ordfører, at det også kan have noget at gøre med, at de i højere grad bliver tilpas udfordret på det niveau, de nu engang er på.
Er ordførerens parti også villig til at kigge på, at vi i højere grad, end vi gør i dag, udfordrer de dygtigste elever?
Lotte Rod (RV), 2023-04-11:
Det er mit håb – og det er i hvert fald en af de ting, som vi i Radikale Venstre gerne vil tage med til finanslovsforhandlingerne – at vi kan lave et egentligt videncenter for højt begavede børn, for det er en gruppe børn, som vi taber i skolen i dag, fordi vi er for dårlige til at undervisningsdifferentiere.
Anni Matthiesen (V), 2023-04-11:
Tak til ordføreren for ordførertalen.
Hvad ikke alle kan lære, skal ingen lære.
Er det Dansk Folkepartis holdning?
Som jeg forstår ordføreren, siger han, at fordi friskolerne kan gøre det her, skal folkeskolerne ikke have lov til det, selv om man også ud fra de undersøgelser, vi har modtaget resultaterne af, kan dokumentere, at det faktisk er sådan, at det øger elevernes trivsel.
Er det rigtigt forstået, at så må folkeskolen ikke tage ved lære af noget af det, som faktisk er godt, og rent ud sagt bruge det.
Er det sådan, det skal forstås?
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-11:
Nu skal vi jo nok sætte præmissen for, hvad vi snakker om, når vi snakker om forskelle på friskoler og folkeskoler, for der er kæmpe forskelle på friskoler og folkeskoler, også bare med hensyn til hvilken baggrund og hvilket indgangsmotiv man har, når man ligesom laver uddannelsesplanen for friskoler.
Der findes friskoler i mit område med også mange forskellige pædagogiske tilgange til verden.
Lige nu får de så bare ikke samme økonomiske muligheder, og det er der, jeg siger, at det godt kan være problematisk.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-04-11:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti var jo en del af forhandlingerne, der ledte frem til dette lovforslag.
Og det var jo nogle lange forhandlinger og også nogle seje forhandlinger alene af den grund, at der var forskellige holdninger til, hvordan tingene skulle udformes.
Vi landede et kompromis, der var o.k., og som nu er afspejlet i lovforslaget.
I bund og grund er det måske et lidt unødvendigt lovforslag, for der er intet, der forhindrer gymnasierne i at undervise i de ting, som lovforslaget og ændringsforslaget beskriver.
Gymnasierne har mulighed for at fokusere på miljø og klima i en række fag, og man har også mulighed for at inkorporere en form for seksualoplysning og -undervisning i fagene.
Men der var et udtrykt ønske fra lobbyister og organisationer om, at der skulle være obligatorisk seksualundervisning, og vi landede så dette kompromis.
Og jeg har med tilfredshed noteret mig, at disse organisationer er meget utilfredse med indholdet af lovforslaget, hvilket bare betyder, at det har været et godt kompromis, for så har vi landet det, så vi er på fornuftens vej og ikke på ekstremernes vej.
Og Dansk Folkeparti kan selvfølgelig støtte lovforslaget, når vi også er med i aftalen.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-11:
Jeg kender ordføreren som en meget vidende mand og en mand, som før har talt om almen dannelse, og derfor overrasker det mig lidt, at vi her har et lovforslag, som siger, at lige pludselig er miljø og klima dannelse.
Så vil ordføreren ikke lige forklare mig, hvordan ordføreren er kommet frem til at synes, at miljø og klima nu er dannelse?
Er det ikke et spørgsmål om, at vi forfladiger et overordnet begreb om dannelse til at være noget meget specifikt, og at vi på sigt risikerer, at vi får en lang række af politiske sager, som så skal skrives ind i gymnasieloven som dannelseselementer til den pågældende tid?
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-04-11:
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren, og det var også de argumenter, jeg bragte til torvs under forhandlingerne.
Selvfølgelig er der også en vis form for dannelse, når det drejer sig om miljø og bæredygtighed.
At det ligefrem skulle skrives ind, sådan som det er blevet, er i mine øjne unødvendigt, men det skader heller ikke, hvis jeg skal svare lidt neutralt.
Astrid Carøe (SF), 2023-04-11:
Tak for det.
Ordføreren har jo helt ret i, at det var nogle meget lange forhandlinger, vi havde.
Vi var meget uenige.
Jeg er også enig i, at det er et fint kompromis, vi har fundet.
Altså, hvad er det, der er kommet fra hverdagens eksperter, som arbejder med det her til daglig, der er så ekstremt?
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-04-11:
Man forveksler seksualoplysning med politisk ideologi og politisk underminering af seksualoplysningen, sådan som vi kender den fra folkeskolen.
Der skal helst være en samklang mellem det, man underviser i folkeskolen, og det, man underviser i gymnasiet, og disse organisationer vil gå meget videre og tillægge det et ekstremt ideologisk indhold, i stedet for at det skulle være en praktisk orienteret seksualoplysning.
Og jeg er meget tilfreds med, at det endte, som det gjorde.
Astrid Carøe (SF), 2023-04-11:
Jeg tror simpelt hen, at vi læser de der høringssvar helt forskelligt.
Jeg læser det, som om man gerne vil være sikker på, at der ud over den klassiske seksualundervisning om kønssygdomme, prævention og alt muligt andet også skal være noget viden om seksuelle orienteringer og kønsidentitet, fordi der går unge mennesker derude, som reelt lever i det her og mistrives, fordi de er lgbt-personer.
Det er jo ikke lige så meget en politisk orientering, som det faktisk bare er viden om seksuel orientering og kønsidentitet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-04-11:
Det er netop ekstremt at skrive sådan noget ind i et lovforslag.
Gymnasierne har jo mulighed for at undervise i det, ligesom folkeskolerne har.
Og folkeskolerne gør det.
Det hører bare ikke hjemme i et lovforslag, og det synes jeg er ekstremt og politisk ideologiseret.
Disse foreninger har totalt misforstået, hvad opgaven var.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-04-11:
Under behandlingen af det sidste lovforslag var ordføreren fornuftigt nok inde på at sige, at hvis man har fag om det naturvidenskabelige, er det dét, der skal være fokus på.
Nu står vi så med et forslag, hvor man tager et område – et fagområde – der hedder natur og miljø og klima, og skriver det ind, at det skal bredes ud på alle fag.
Hvad har ordføreren af holdning til det, når ordføreren under behandlingen af det tidligere lovforslag var imod denne indblanding?
Nu støtter man så, at den indblanding alligevel sker, bare med nogle andre emner.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-04-11:
Jeg har jo egentlig svaret på spørgsmålet, da hr. Kim Edberg Andersen stillede mig samme spørgsmål.
Jeg var enig med hr. Kim Edberg Andersen.
Egentlig er der ingen grund til, at man laver det her, for gymnasierne kan allerede i dag gøre det, men der var et stærkt ønske fra nogle partier om, at man gør klima og miljø til dannelse og dermed gør det til en del af pensum, og pensum er jo en fantastisk ting – det har man i gymnasierne; det ønsker vi også i folkeskolerne.
Her ønsker man så også, at klima og miljø skal være en del af dannelsen og skrives ind, selv om det på mange måder er lidt unødvendigt at gøre det, for de kan bare gøre det i dag.
Det blev så et kompromis.
Det var både om seksualoplysning og miljø og klima, og vi kan godt leve med det, som det endte.
Sådan er det jo ofte, når vi laver forhandlinger her på Christiansborg.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-04-11:
Det er det så absolut.
Der indgår man kompromiser: Man giver, og man tager.
Hvad fik DF så igen for det her kompromis, hvor man måtte give noget?
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-04-11:
Nu skal jeg jo ikke referere fra forhandlingerne, men vi var nogle stykker, der lagde meget kraftig vægt på, at kønsidentitet kom ud af aftaleteksten, og det er vi meget tilfredse med, for det hørte ikke hjemme.
Noah Sturis (ALT), 2023-04-11:
Vi behandler L 101.
Med det lovforslag skriver vi klima og miljø ind i dannelsesperspektiver for de gymnasiale uddannelser, og så indfører vi obligatorisk seksualundervisning.
I Alternativet er vi sjovt nok begejstrede for begge tiltag, og vi støtter lovforslaget, som det er.
Jeg vil dykke en lille smule ned i seksualundervisningen.
Der har været en lille smule debat om det her, men det er jo en utrolig vigtig del af vores dannelse som mennesker, og det bør også i høj grad afspejle den undervisning, vi får.
Det har også været mærkeligt, at det er stoppet efter folkeskolen.
Det skal jo strække sig længere, for de unge stopper ikke med at udvikle sig i relation til deres krop, køn, kønsidentitet og seksualitet, når de går ud af 9. klasse.
Så i Alternativet synes vi, det er væsentligt, at forslaget om at have obligatorisk seksualundervisning også inkluderer undervisning i kønsidentiteter.
Jeg beklager til hr. Alex Ahrendtsen.
I de seneste år er vi nemlig blevet utrolig meget klogere på, hvilken betydning det har for unge mennesker at føle sig inkluderet i og mødt af samfundet, og lgbtq+-personer er i dag desværre overrepræsenteret, når det gælder depression, angst og selvmordstanker.
Så det er super vigtigt, at vi danner og uddanner alle unge i forskellige kønsidentiteter, seksualiteter, kroppe og køn, da det vil skabe mere inkluderende miljøer for alle og især for lgbtq+-personer.
Med disse bemærkninger støtter Alternativet forslaget.
Og med fare for at genåbne en diskussion, der har taget rigtig lang tid, var det bemærkningerne.
Astrid Carøe (SF), 2023-04-11:
Tak for det.
Jeg tror bare lige, jeg vil starte med at rette en misforståelse – og jeg skal selvfølgelig ikke referere alt for meget fra forhandlingerne – nemlig det her med, at alle kønsidentiteter skulle være skrevet ind i det her lovforslag, da vi startede forhandlingerne.
Det er altså ikke rigtigt.
Den diskussion har slet ikke været der.
Diskussionen har været om, hvorvidt der skulle være seksualundervisning, og hvor meget frihed der skulle være til skolerne om, hvad man skulle undervise i.
Det, jeg egentlig vil spørge til, er det her med, at ordføreren siger, at det er godt nok, at man bare har seksualundervisning folkeskolen.
Det er jo også rigtig godt, at vi har seksualundervisning i folkeskolen og har haft det de sidste 50 år.
Men hvad siger ordføreren egentlig til det her med, at langt de fleste unge har deres seksuelle debut, efter de har forladt folkeskolen – at det altså faktisk er efter, at de har haft den her undervisning, og nogle gange også et stykke tid efter, de skal bruge det, de er blevet undervist i?
Er det ikke meget godt, at vi også underviser i det, når det reelt er noget, de også skal bruge til noget, altså på ungdomsuddannelserne?
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-11:
Nu står ordføreren her og tænker tilbage på, hvornår hans var – om det var i folkeskolen, eller det var i gymnasietiden.
Men jeg tror ikke, jeg havde haft behov for at få det at vide i gymnasiet.
Men virkeligheden er jo bare, at hvis ikke man blander det her sammen til at være en lang kønsidentitetsdebat, men snakker om f.eks. sygdomme, seksuelt overførte sygdomme, hvordan man gør hinanden gravid, og hvad man skal passe på osv., så er jeg helt sikker på, at folkeskoleelever er i stand til at få viden i folkeskolen, som de godt kan huske, når de skal gå ud og passe på sig selv.
Der er nogle sloganer, jeg stadig væk kan huske, hvor jeg fik at vide, hvad der kunne ske, hvis ikke jeg passede på.
Men problemstillingen er måske netop det, som vi også har hørt bragt op i debatten i forhold til erhvervsuddannelser og folkeskolen, at det her er mange fine ord.
Derfor kan jeg også tage det helt roligt, for det her bliver skrevet ind, og der er mange fine ord, som ordføreren selv sagde, men der er ingen penge med, og der er ingen timer med.
Så mon ikke bare det bliver rigtig god gammeldags politisk varm luft, og så foregår tingene fremadrettet, som de er, og det er måske der, vi skal tage fat i stedet for og så gøre det i folkeskolen i stedet for på gymnasierne, men rent faktisk kræve, at man opfylder hele pensum og rent faktisk lærer eleverne det, man skal.
Lotte Rod (RV), 2023-04-11:
Ja, det gør jeg, for jeg tror sådan set, det er en meget god pointe, at det jo ikke er folketingsmedlemmer, der bestemmer, præcis hvordan gymnasielærere skal undervise.
Men jeg synes, da, det giver god mening, at vi skal sige, hvad formålet er, altså hvad meningen med at gå i gymnasiet er.
Der synes jeg som radikal, at det giver god mening, at vi ud over at sige, at man skal lære om naturen, medmennesker og samfundet, også skriver miljø og klima ind.
Og så synes jeg også, at det giver god mening at opdatere vores fagbeskrivelser, og at de dygtige lærere, vi har i gymnasiet, selv er med til at beskrive, hvordan det giver mening at undervise.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-04-11:
Jeg vil sige til formanden, at det var ordføreren selv, der nævnte ordet tørke, så det er ikke mig, der bringer det op.
Men jeg er enig i, at vi skal forholde os til naturen, og også, at vi skal forholde os til klimaet, og derfor er det også vigtigt, at det er den rigtige og faktuelle fortælling, der bliver bragt derude, for hvis man i dannelsesøjemed siger, at vi skal passe på nu, fordi der er kommet mere tørke, så er det jo et falsum, for der er faktisk kommet mindre ekstrem tørke, hvis man kigger på det areal på kloden, som lider under ekstrem tørke.
På den måde kan man sige, at det faktisk går den rigtige vej for kloden.
Mattias Tesfaye (S), 2023-04-11:
Tak til formanden for ordet, og tak til ordførerne for en, synes jeg, god og væsentlig debat, også selv om det er et forholdsvis lille og afgrænset forslag.
En række kommuner og skoler har siden skoleåret 2014/15 som led i et forsøg haft mulighed for at etablere internationale udskolingslinjer.
Det er linjer på 7.-9. klassetrin, hvor en væsentlig del af undervisningen foregår på engelsk.
Forsøget blev sat i gang for at afdække, om et fokus på en international vinkel med undervisning på engelsk øger elevernes fremmedsprogskompetencer, deres lyst til at lære og deres alsidige udvikling.
Der har været et varierende antal kommuner, 10-12 stykker, der har deltaget i forsøget undervejs, og 6 kommuner tilkendegav ved en forespørgsel sidste sommer, at de ønskede at forlænge forsøget med indeværende skoleår.
En evaluering af forsøget fra maj 2021 indikerer, at elever fra internationale udskolingslinjer klarer sig væsentlig bedre i engelsk ved folkeskolens afgangsprøve sammenlignet med andre elever.
Evalueringen indikerer også, at forsøget påvirker elevernes samlede trivsel og sociale trivsel i positiv retning.
Jeg kan også sige, at man ikke ud af evalueringen kan konkludere, at de er blevet meget bedre eller meget dårligere til naturvidenskab.
Forsøget har overordnet vist, at eleverne på de deltagende skoler opnår det, der var hensigten med forsøget.
Nu har forsøget så været forlænget et par gange og dermed nu kørt i en længere årrække, og derfor mener jeg også, at det er det rigtige, at der nu skal tages stilling til, om forsøget skal permanentgøres, eller om det skal lukkes ned.
Skolerne har jo taget godt imod ordningen, og de ønsker, at den skal fortsætte, og det synes jeg vi bør lytte til.
Med lovforslaget foreslås det derfor at permanentgøre forsøgsordningen, så de kommuner og skoler, der allerede har oprettet udskolingslinjer, kan fortsætte med dem, og så andre kommuner og skoler får mulighed for at gøre det samme.
Det er vigtigt at understrege, at forslaget giver en mulighed til de kommuner og skoler, der ønsker at oprette internationale linjer, og som har forudsætningerne for det.
Det mener jeg også var en væsentlig del af debatten, vi har været igennem.
Forudsætningerne indebærer jo bl.a., at man har kapaciteten på undervisersiden til det, og derfor er det heller ikke et krav til kommunerne, at de skal oprette sådan en linje.
Forslaget skal give noget fleksibilitet, nogle muligheder, noget frihed, og forhåbentlig kan det nogle steder være med til at fastholde nogle af de elever, som ellers normalt i udskolingen fravælger folkeskolen, og dermed sikre elevtilgangen i udskolingen.
Tak for ordet.