runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2018-04-06:
Jeg forstår bestemt hr. Torsten Gejls spørgsmål.
Det er dybt relevant, for som jeg nævnte før, har jeg tidligere rykket adskillige hårtotter ud af hovedet i frustration over, at kommunerne øjensynligt både var blinde og døve over for de intentioner, som forligskredsen har.
Mit svar må alligevel være, at vi især lægger os op ad de to, som vi opfatter som de vigtigste høringssvar.
Det er de to parter, som mest arbejder med det.
Den ene er jo altså Ankestyrelsen, som selv siger, at når den her lov kommer igennem, bliver Ankestyrelsen nødt til at ændre praksis.
Det er dog ret vigtigt.
Det er dem, der skal sidde og arbejde med det.
Og den anden, som vi lægger os tæt op ad, er kammeradvokaten, der siger, at dette vil medføre en praksisændring.
Christian Juhl (EL), 2018-04-06:
Vil det sige, at hvis vi gennemfører den her reform, vil der blive flere skrækkelige eksempler på, at dødssyge borgere, mennesker med hjerneskade og unge udviklingshæmmede bliver sendt i det ene ressourceforløb efter det andet?
Sådan hørte jeg det.
Det håber jeg ikke.
Altså, ordføreren sagde godt nok, at det var, fordi kommunerne fortsat vil handle sådan, men er det ikke meningen med det, at der skal være færre af de her eksempler i fremtiden?
Det håber jeg, og jeg håber inderligt, at jeg har misforstået det – ellers har jeg godt nok været meget dårlig til at læse den her tekst.
Karsten Hønge (SF), 2018-04-06:
Desværre tror jeg tværtimod, at jeg nærmest må give en garanti til hr. Christian Juhl om, at det er det modsatte, der vil ske, for vores erfaringer med kommunerne er, at der er så stor forskel i behandlingen rundtomkring, at jeg bedst kan sammenfatte det med det, som jeg sagde tidligere, altså at jeg ikke helt kan gennemskue, hvilken legemsdel de tænker med i kommunerne, men at det i hvert fald ikke er hovedet.
Der er Norddjurs Kommune, hvor man tildeler tre gange så mange førtidspensioner, som man gør i Københavns Kommune – en uforståelig forskel.
På Fyn har vi Nordfyns Kommune, der sender nul afgørelser tilbage, når rehabiliteringsteamet indstiller til kommunens pensionsnævn, at de skal bevilge pension – der sender de nul tilbage og retter sig efter det – og vi har Midtfyns Kommune, der sender en tredjedel tilbage.
Så jeg er helt sikker på, at der fortsat vil være kommuner, som ikke er i stand til at møde deres egne borgere med tilstrækkelig omsorg og respekt og forståelse.
Jo, det er jo indlysende.
Altså, nu er vi ude i logik for perlehøns – det er jo logik.
På spørgsmålet om, om jeg kunne garantere, at der ikke fremover vil komme skrækeksempler frem, svarede jeg, at jeg nærmest kan garantere, at det kommer der nogle stykker af – forhåbentlig ingen, men jeg tror nærmest, jeg kan garantere, at der vil være en eller anden kommune, der fortsat vil behandle deres borgere dårligt.
Det var kun det, jeg svarede på.
Det her vil rette op på det.
Når jeg nu alligevel har ordet, vil jeg sige om den der ros for, at vi som SF'ere taler for de her rettigheder til svagtstillede borgere, at hvis der er noget, jeg i øvrigt er træt af i den her sammenhæng, er det, når man fra Enhedslistens og Alternativets side fuldstændig uberettiget smykker sig selv med de blomster, som de sociale bevægelser giver dem.
Vi er mange, der trækker i den her retning – mange flere end Enhedslisten og Alternativet.
Christian Juhl (EL), 2018-04-06:
SF var selv medansvarlig for den reform, da den blev lavet i 2013 – jeg kan stadig væk huske det – og derfor er det jo dobbelt positivt, når SF siger: Vi er utålmodige efter at komme i gang med at få rettet de fejl, der er i reformen.
Så det vil jeg gerne sige som noget positivt.
Men jeg vil gerne høre: Mener SF's ordfører, at vi fremover vil undgå at se skrækkelige eksempler på, at dødssyge borgere, mennesker med hjerneskade, unge udviklingshæmmede bliver sendt i det ene ressourceforløb efter det andet eller i minifleksjob, hvor der kun er få minutters arbejdsevne om ugen?
Karsten Hønge (SF), 2018-04-06:
Vi har en lang række forslag, som jeg ved vil være bl.a. hr. Torsten Gejl bekendt.
Man kan sige, at overskriften for de forslag, der kommer fra SF, er, at borgerne skal have flere konkrete rettigheder, så de står stærkere over for kommunerne.
Konkret kan vi da udmønte det i de seks forslag, som kommer fra de forskellige faglige organisationer og sociale bevægelser.
Ud af de seks forslag, som blev stillet op, giver SF thumbs up til fem af dem.
Det sjette kræver en noget længere diskussion, for det er der, hvor man stiller forslag om, at ydelserne skal hæves betragteligt.
Der er vi lidt mere i tvivl om, hvordan vi finder pengene til det.
Det er i øvrigt ikke noget, vi afviser, men vi kan umiddelbart her og nu sige go til fem af dem.
Torsten Gejl (ALT), 2018-04-06:
Jeg synes, det var en lidt opløftende og reel ordførertale, hvori jeg synes at ordføreren var tydelig og adresserede de udfordringer, der trods alt stadig væk er i det her.
Nogle mener jo, at den her ændring nærmest er kosmetisk.
Jeg synes, at det er spændende, at ordføreren nævner, at ordførerens parti kæmper for yderligere forbedringer.
Når vi nu skal i gang med de reelle forbedringer, kan ordføreren så være lidt mere detaljeret omkring, hvad ideerne er til at sørge for, at de reformramte kommer ud af de her klemmer?
Karsten Hønge (SF), 2018-04-06:
Endelig, langt om længe blev partierne bag lovgivningen om førtidspension og fleksjob enige om at forbedre og præcisere i loven, at ingen skal i ressourceforløb, hvis der ikke er en realistisk udsigt til, at arbejdsevnen udvikles.
Så kan man jo sige: Var det virkelig nødvendigt at lave en lovændring for noget så banalt og noget så indlysende?
Ja, det var nødvendigt.
Jeg vil også sige, at jeg igennem årene har rykket hårtotter ud af hovedbunden i en blanding af raseri og frustration over, at kommunerne ikke rettede deres sagsbehandling til efter Folketingets ønsker.
Forgæves har forligskredsen tidligere på flere forskellige måder forsøgt at få kommunernes administration til at flugte med intentionerne bag reglerne.
Nu ændrer vi loven, og kommunerne skal fremover behandle deres syge, sårbare og udsatte borgere på en mere human og respektfuld måde.
Det er vel strengt taget
heller ikke for meget forlangt.
Når vi er blevet præsenteret for den nærmest endeløse række af respektløs og inhuman behandling af syge borgere, har jeg tit overvejet, hvilken legemsdel de tænker med i de her kommuner.
I stedet for at spænde snubletråde ud skal vi række borgerne en hjælpende hånd.
SF har konstant arbejdet for en hurtigere og mere gennemgribende ændring af loven.
Den justering, som vi lægger frem nu, trækker i den rigtige retning, men det er gået alt for langsomt, og den er slet ikke så gennemgribende, som SF kunne ønske sig, men det er så langt, som vi kunne komme nu.
Vi kom ikke igennem med store og gennemgribende ændringer den her gang, men nu smøger vi ærmerne op og gør klar til næste omgang forhandlinger.
Overskriften for SF bliver igen: at styrke borgerne over for systemet.
Førtidspension eller fleksjob kan netop være redningskransen til et bedre liv, og alle borgere i Danmark har krav på at blive behandlet med omsorg og værdighed.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-04-06:
Tak for det.
Det har været en grundig debat, synes jeg, indtil nu.
Og der blev netop redegjort for nogle af de ting, som jeg også ville sige, i dialogen mellem de to ordførere her.
For det her er jo svaret på den fremrykkede, mindre del af en meget stor evaluering – nok den største, der er lavet på beskæftigelsesområdet i meget, meget lang tid – af de omfattende reformer af førtidspensionsområdet og fleksjobområdet.
Den her mindre del har vi lavet – og man kunne altid have ønsket sig det før, men jeg er meget tilfreds med, at det kommer nu – fordi det var akut, fordi intentionerne ikke var blevet opfyldt flere steder.
Derfor vil jeg godt henlede opmærksomheden på det svar, jeg har fået fra ministeren, på det spørgsmål, jeg har stillet under alm. del, spørgsmål nr. 316, hvor ministeren svarer: »Det er således også min klare forventning, at lovforslaget vil medføre en reel praksisændring, sådan forstået, at der for nogle borgere vil ske tilkendelse af førtidspension på et tidligere tidspunkt, og at flere borgere vil få tilkendt førtidspension uden først at have været igennem et ressourceforløb.«
Det er det, der er essensen af den her ændring, vi foretager nu, nemlig at ingen, som ikke har mulighed for det, skal tvinges ud i ressourceforløb, og at flere borgere vil få tilkendt førtidspension tidligere, og at borgere, der ikke kan gennemføre ressourceforløb, vil få tilkendt førtidspension uden at skulle i ressourceforløb, hvilket også Socialdemokratiets ordfører brugte tid på at understrege.
Der er langt mere arbejde foran os, når vi får gennemgået den grundige og meget omfattende evaluering; det tror jeg at alle ordførere, inklusive ministeren, i mange debatter før den her også har gjort klart.
Torsten Gejl (ALT), 2018-04-06:
Altså, hele processen er jo ekstremt forsinket i forhold til karakteren af alvoren, der er i det her problem.
Jeg er godt klar over, at den her lille forsinkede præcisering i forhold til ambitionen om at få det her evalueret lang tid før træder i kraft til juni.
Det er jeg klar over.
Men der kommer en hovedevaluering, som forhåbentlig fører til en hovedjustering, som forhåbentlig også kommer til at omfatte fleksjobsystemet – hvilket DF også efterspørger – og hvor vi forhåbentlig får en langt, langt større justering og får det her på plads en gang for alle.
Og det tyder faktisk på, at det først vil træde i kraft efter et valg – i hvert fald for så vidt angår hovedjusteringerne, så vidt jeg kan bedømme.
Nu viser det sig jo i høringssvarene, at nogle af de her organisationer, altså KL og socialcheferne, lidt skyder det her ned fra starten.
Man tænker selvfølgelig: Hvordan skal det dog gå med det her lovforslag, når nogle af dem, som skal være med til at realisere det, skyder det ned fra starten?
Hvad for en proces tror ordføreren der er nødvendig over for de myndigheder, der skal få det her lovforslag til at fungere?
Hvad skal der til?
Hvad er det for nogle skridt, der skal tages, for at få det kommunale Danmark til at tage det her ordentligt alvorligt?
Torsten Gejl (ALT), 2018-04-06:
Jeg har stillet et spørgsmål til flere af ordførerne, som jeg ikke rigtig har kunnet få svar på, så derfor har jeg glædet mig til, at ministeren kom på talerstolen.
Det er jo helt tydeligt, at man forventer, at flere mennesker vil kunne få en førtidspension, og man baserer meget sin argumentation på det.
Så er det, at jeg har glædet mig til at høre, hvad målsætningen er.
Er det en lang række?
Hvor mange er det?
Har man arbejdet helt uden målsætning, eller har man en målsætning for, cirka hvor mange af de danskere, som er ramt af ikke at kunne få en førtidspension, selv om de har fortjent den, der vil kunne få den efter den her regelændring?
Hans Andersen (V), 2018-04-06:
Tak for det.
Det her lovforslag følger op på finansloven for 2018 mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Vi er enige om at styrke Registret for Udenlandske Tjenesteydere, RUT, som er et vigtigt værktøj i vores bekæmpelse af social dumping.
Ifølge loven skal udenlandske virksomheder, der får arbejde i Danmark, registrere sig i RUT, så SKAT kan holde øje med, at virksomheden betaler skat i Danmark, og så Arbejdstilsynet kan føre tilsyn med, om virksomheden overholder arbejdsmiljøloven.
Derfor skal vi selvfølgelig også slå hårdt ned på de udenlandske virksomheder, der bevidst og konsekvent undlader at lade sig registrere i RUT, fordi de gerne vil flyve under radaren.
Derfor giver vi ny Arbejdstilsynet hjemmel til at påbyde udenlandske virksomheder, at de straks skal skrive sig op i RUT, og hvis virksomheden fortsat undlader at skrive sig op, skal Arbejdstilsynet kunne udstede daglige tvangsbøder, indtil virksomheden efterlever kravet.
Arbejdstilsynet får også mulighed for at videregive oplysninger til andre offentlige myndigheder og arbejdsmarkedets parter, når der er blevet givet et påbud eller bøder til en virksomhed.
Det synes jeg sådan set er sund fornuft.
Jeg synes, det her er et rigtig godt forslag, for vi skal slå hårdt ned på virksomheder, der bevidst og konsekvent undlader at registrere sig i RUT, fordi de vil undvige de danske myndigheder.
Det gør vi med det her forslag, og det støtter Venstre fuldt op om.
Og så skal jeg hilse fra De Konservative, der desværre ikke kunne være til stede, og sige, at de også støtter lovforslaget.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-04-06:
Der er utrolig mange udenlandske virksomheder, som kommer til landet og tjener nogle gode penge uden at overholde de regler, vi har, og så stikker de af igen bagefter.
Dette bliver på ingen måde bedre, desværre, og det mener jeg bestemt ikke – og det tror jeg ikke der er ret mange af os der gør – at vi skal finde os i, så det er vi selvfølgelig nødt til at tage meget alvorligt.
For at sikre, at Arbejdstilsynet kan håndhæve de her regler om f.eks. bedre arbejdsmiljø over for udenlandske virksomheder, der arbejder i Danmark, så skal de her virksomheder jo indregistrere sig i det, vi kalder RUT, altså et register for udenlandske tjenesteydere.
Det har eksisteret i nogle år efterhånden, og man kan altid spørge sig selv, om det her register så virker.
Der kan man i lovforslaget se noget ganske interessant: Hvis man kigger på dem, som ikke står i det her register, vil man se, at 57,2 pct. af dem har fået et alvorligt påbud i forbindelse med en eller anden arbejdsmiljøsituation, men hvis man kigger på dem, som står i registeret, vil man se, at det tal er nede på 1,5 pct.
Så det vil sige: Ja, registeret virker skam, og det virker skam rigtig godt. Problemet er bare, at der er rigtig mange, der ikke tilmelder sig det her register.
Hvis man ikke gør det, får man et påbud, og hvis man ikke reagerer på det og melder sig ind i registeret, så får man en bøde på 10.000 kr.
Det har så bare vist sig, desværre, at mange virksomheder er ligeglade og undlader at betale, og at andre virksomheder betaler, men retter ikke ind og melder sig ikke ind i det register, og så når de jo nok at tage hjem, inden man kan følge op på det.
De tænker, at det er en meget billig måde at slippe for det på.
Vi mener, at det er et stort problem, og at vi rent faktisk skal gøre noget ved det her.
Så er det jo selvfølgelig glædeligt at se, at der er lavet en aftale mellem regeringen og DF, hvor det nu foreslås at give dagbøder, indtil det her bliver bragt i orden, altså indtil man melder sig ind i registeret, samt at Arbejdstilsynet vil videregive oplysninger om arbejdssted til arbejdsmarkedets parter, som så kan følge sagen op.
Jeg synes, det er nogle meget fine små skridt for at stramme op over for de her virksomheder, der kommer til landet og snyder og bedrager vores samfund.
Men når jeg siger små skridt, er det jo, fordi vi i Socialdemokratiet eksempelvis gerne vil gøre bøderne større, så de her firmaer vil rammes endnu hårdere på deres pengepung, altså så det vil gøre endnu mere ondt på dem, samt på en eller anden måde sikre os, at det ikke sker igen for samme firma, når de kommer hen til et andet arbejdssted eller kommer tilbage til landet igen.
De kan jo sådan set bare stikke af, og når de så kommer tilbage igen, er alt glemt, og så kan de starte forfra.
Vi mener, at det stadig væk er for nemt og stadig væk for billigt for firmaerne at snyde og bedrage, og her mener jeg bestemt ikke vi skal lægge fingrene imellem.
Så med de ord stemmer Socialdemokratiet for lovforslaget, men jeg tror godt, det kan høres, at vi bestemt mener, at man godt kan gå endnu længere.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-04-06:
Altså, det er jo meget tydeligt for dem, der har læst lovforslaget, at det netop tager afsæt i, at det nu tydeliggøres, hvordan det kan sikres, at man i bestemte situationer kan få tildelt en førtidspension uden at skulle igennem et ressourceforløb.
Det er lige præcis det, hele diskussionen har drejet sig om.
Jeg kan også bekræfte – for det, som hr. Christian Juhl gerne vil spørge om, er, hvorvidt man nu laver et nybrud, hvorvidt man laver om på de regler, som lå til grund for den overordnede reform – at nej, det gør man ikke med det her lovforslag, det er et hundrede procent korrekt.
Man præciserer det, som var intentionen på det tidspunkt, som man var enige om, og som har udviklet sig forkert.
Og så kommer vi til anden halvleg, som starter her i april måned, når vi diskuterer: Er der så noget i den overordnede lovgivning, som kræver ny lovgivning?
Christian Juhl (EL), 2018-04-06:
Ja, selvfølgelig gør jeg det.
Det her hedder korte bemærkninger, hr. minister, og det betyder, at man udveksler synspunkter.
Jeg forstår, at der også er visse socialpolitiske initiativer med det her forslag, og derfor vil jeg gerne spørge: Er det rigtigt forstået, at der ikke er flere, der kommer på førtidspension, men at nogle kommer lidt hurtigere igennem systemet til en afklaring, hvor de kan få deres ret til førtidspension, hvis de har ret til den?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-04-06:
Jeg må simpelt hen sige, at jeg ikke opfattede det spørgsmål, der måtte være blevet stillet.
Jeg opfattede det som en klar politisk tilkendegivelse om, hvordan Enhedslisten ser på tilværelsen.
Jeg forstod ikke spørgsmålet.
Christian Juhl (EL), 2018-04-06:
Jeg tror på ministeren, når han siger, at han får det skidt følelsesmæssigt, når han ser, hvordan mennesker er blevet behandlet.
Men det må have en konsekvens, fordi for hver dag der går, er der jo altså mennesker, der kommer ind i det her maskineri.
Og vi har hørt på debatten i dag, at der jo ikke er nogen garanti for, at vi ikke fortsat får en stribe af de her historier – det er der ingen garanti for.
Jeg synes, vi skal snakke om det på den måde: Ret til førtidspension.
Det er jo ikke noget, samfundet vil tvinge mennesker på.
Den her reform har tilsyneladende haft en fejljustering, sådan at også folk, der burde på pension i god tid, ikke kommer det, og det er det, vi skal have rettet.
Og der filosoferer filosoffen fra Liberal Alliance over ...
Troels Lund Poulsen (V), 2018-04-06:
Når man prøver at løse en problemstilling, opstår der hele tiden en ny, og ellers er der jo heller ikke nogen grund til at være her som politiker, kan man sige.
Nogle gange er det også de samme ting, man prøver at løse igen og igen.
Det, vi diskuterer her, er sådan set et godt eksempel på det, for man troede jo, at man havde løst den udfordring, da man lavede reformen.
Planen er jo den, at vi går i gang med evalueringen med de politiske partier her i løbet af april måned, og så er det planen, at der vil komme justeringer.
Denne store breaking news kan jeg godt offentliggøre i dag i Folketingssalen: Der vil komme justeringer i forhold til hovedevalueringen, og det vil blive fremlagt i næste samling.
Der kommer ny lovgivning, som følger op på den hovedevaluering, i næste folketingssamling.
Torsten Gejl (ALT), 2018-04-06:
Nej, kære minister, det, som Alternativet mener, er selvfølgelig, at dem, der ikke kan arbejde, skal have en førtidspension, så de måske kan bidrage på anden måde til samfundet eller til deres familie.
Mit sidste spørgsmål handler om noget andet.
De borgere, som nu står i en situation, hvor de er rigtig, rigtig syge og ikke kan komme videre i systemet, hvad skal de forvente i forhold til hovedevalueringen?
Så dem, som ikke rigtig tror på det her, og som håber, at der kommer noget, som kommer til at hjælpe dem, hvor længe skal de vente?
Hvornår kan vi regne med, at de mennesker kan se frem til en ændring?
Hvor mange år vil der gå?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-04-06:
Altså, nu synes jeg, man skal passe på med at gøre det til et succesparameter, at borgere skal have en førtidspension.
Det er mig helt ubegribeligt, for hr. Torsten Gejl var heroppe og sige, at alle mennesker gerne vil arbejde.
Det er jo det, som han lagde vægt på i sin ordførertale.
Men når det er sagt, har vi jo ikke et tal, som vi kan slynge ud og sige, at med den her præcisering betyder det så x eller y.
Men det, det betyder, er jo, at der er nogle, der før er blevet sendt igennem et ressourceforløb, der måske potentielt endte med en førtidspension, som så ikke skal den vej igennem, fordi det ikke er nødvendigt.
Men i min verden skal man da arbejde for at have et samfund, hvor færrest muligt får en førtidspension, for det kan aldrig nogen sinde være et mål, at flest mulige mennesker skal have en førtidspension.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-04-06:
Beklager, hvis det var mig, der var for sent på den.
Jeg syntes, jeg havde trykket.
Men jeg er bare lige nødt til at høre noget, og det er jo faktisk et ret vigtigt spørgsmål.
For jeg synes, at jeg hørte hr. Torsten Gejl sige, at den her præcisering først træder i kraft efter et valg.
Det synes jeg at jeg hørte ordføreren sige.
Jeg tror, ordføreren er klar over, at det her træder i kraft den 1. juni i år – altså præciseringen.
Og grunden til, at vi lavede det her før den store evaluering, var, fordi vi rent faktisk mente, at det her var en af de mest alvorlige sager, og at det ikke kunne vente til evalueringen, der går i gang her til foråret, og som så kommer i salen til efteråret og måske træder i kraft til næste år.
Vi gjorde det her, netop for at vi kunne få det til den 1. juni.
Så jeg vil bare spørge: Er ordføreren klar over, at det her lovforslag, vi står med her, faktisk træder i kraft den 1. juni?
Det var det, jeg blev i tvivl om.
Det kan godt være, at det kun var mig, der hørte forkert; det ville glæde mig.
Torsten Gejl (ALT), 2018-04-06:
Jeg mener, at mange, mange flere gerne vil bidrage.
Et bidrag kan være mange forskellige ting.
Det kan være at være noget for sin familie efter en langvarig sygdom, det kan være at komme ind på arbejde, det kan være et fleksjob, men jeg deler ikke ordførerens mistillid til det danske folk, i forhold til at så mange gerne ville undgå at arbejde, hvis de kunne.
Vi tror, det er langt, langt de fleste, der gerne vil bidrage til det her samfund.
Christian Juhl (EL), 2018-04-06:
Jeg prøver igen: I bedste fald er der tale om en lillebitte forbedring for en meget lille gruppe, og hvis vi får bekræftet det i lovbehandlingen, stemmer vi for.
Karsten Hønge (SF), 2018-04-06:
Nu skulle jeg jo trykke mig ind i god tid, og der kom en antydning af et svar til sidst.
Det var en voldsom kritik af hele lovforslaget.
Men hvad vil Enhedslisten så?
Er det her et tilbageskridt?
Hvis man vurderer det, kan jeg godt forstå konklusionen om at stemme imod.
Er det det, man har tænkt sig?
Eller er der lyspunkter, der gør, at man trods alt vil noget andet, selv om Enhedslisten bruger 99,9 pct. af tiden på at kritisere det.
Men hvad har I tænkt jer at stemme?
Hans Andersen (V), 2018-04-06:
Jeg synes i hvert fald, man skal bemærke, at Ankestyrelsen jo tilkendegiver, at de simpelt hen kasserer principafgørelser på baggrund af det lovforslag, vi står med her i dag.
Hvad angår indholdet af ressourceforløb, skal vi jo diskutere det, når vi skal følge op i forligskredsen om evalueringen, og der vil jeg da gerne medgive i dag, at der da er forhold i dag, hvor man sender mennesker i ressourceforløb, men hvor indholdet bestemt ikke er tilstrækkeligt på nogen måde, og det skal vi da hanke op i og gøre noget ved.
Christian Juhl (EL), 2018-04-06:
Jeg stillede også et andet spørgsmål, nemlig hvilken indflydelse det ville få på de rigtig groteske forløb, vi har haft om fleksjob.
Inden for den økonomiske ramme, ja, tak skal ordføreren have!
Det er jo sådan, at man ikke engang har udfyldt den ramme, og derfor er der et rigtig stort råderum, og det har virket hårdere, end man havde regnet med, og det er derfor, vi står her i dag, og derfor er den økonomiske ramme jo slet ikke opbrugt.
Det er klart nok.
Derfor er det også interessant at vide, hvilken effekt det har, især for de mennesker, for er det 7 mennesker, eller er det 700 mennesker?
Det er da ret interessant for de mange, mange mennesker, der nu har været hevet igennem de her forløb i 5 år.