runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2018-10-23:
Jeg vil ærligt indrømme, at jeg ikke kender så meget til det der med at være ansat med aktieoptioner.
Det har jeg aldrig selv været, og det tror jeg heller ikke Finn Sørensen har været.
Hvor mange aktieoptioner en enkelt ansat kan have, før arbejdsgiveren siger, det kan være en fordel at afskedige medarbejderen, skal jeg lade være usagt.
Det kender jeg ikke noget til.
Jeg har ikke det kendskab til det.
Men medarbejderen har jo også mulighed for at sige nej til at modtage aktieoptioner og sige: Jeg vil ikke have et job, hvis det er med aktieoptioner.
Det har man også mulighed for.
Det er jo ikke sådan, at man er tvunget til at sige ja til et job med aktieoptioner.
Henning Hyllested (EL), 2018-10-23:
Nu skal jeg nok lade være med at spørge ordføreren om det, jeg har spurgt de andre ordførere om.
Er det ikke faldet hr. Karsten Hønge for brystet, at man endnu en gang – igen igen kan man næsten sige – vil fjerne klageadgangen for borgere og i det her tilfælde altså også f.eks. DSB?
Det ligner jo på mange måder andre store anlægsprojekter i nyere tid, at man ligesom gør det der, fordi man vil sikre fremdriften i projektet.
Karsten Hønge (SF), 2018-10-23:
Vi har ikke lagt os helt fast på den del af det, for vi synes, at der seriøst er argumenter for og imod.
Jeg synes jo ikke, som hr. Henning Hyllested ligesom fremstiller det, at det bare er et spørgsmål om at sikre fremdrift.
Det er faktisk en vigtig ting.
Altså, det at sikre fremdriften i et projekt har jo enorme konsekvenser for økonomien i det, som så også falder tilbage på resten af de borgere, der er i det område, i den her situation København.
Og jeg synes faktisk, at det ved den sidste proces, vi var igennem for nogle år siden, var et helt unødigt ophold, der var i byggeprojektet dengang.
Så erfaringer fra dengang gør, at jeg mest hælder til at synes, at det er en god idé at få det klaret af en gang for alle, for jeg synes, at vores erfaringer dengang var, at der var en helt unødig obstruktion i arbejdet.
Til gengæld vil jeg også godt være med til frem til den endelige afgørelse at overveje, om man kunne finde en model, der mere kom borgerne i møde.
Men vi vil hælde til at fastholde, at det er en god idé en gang for alle at beslutte sig for et projekt og herunder tage højde for de gener, der kan komme – men altså sikre fremdriften.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-10-23:
Det er, fordi der er nogle fordele forbundet med, at den bygherre, som har med byggeriet af stationen at gøre, også har med selve arealudviklingen at gøre.
Omvendt ville der være ulemper forbundet med, at der kunne være modsatrettede interesser mellem bygherren bag stationsbyggeriet og selskabet bag udviklingen af arealerne.
Altså, der kan jo tænkes nogle situationer, hvor fordele og ulemper skal afvejes over for hinanden ved forskellige løsninger, og så er det godt, at det er ét selskab, der har interesse i begge projekter, som afvejer fordele og ulemper, frem for at det er to forskellige selskaber, der kan vurdere tingene forkert, fordi de bare tænker på deres egne interesser.
Karsten Hønge (SF), 2018-10-23:
Jamen jeg vil give hr. Henning Hyllested fuldstændig ret i, at det ikke entydigt kun var beboerne, der lavede et, må man sige, meget effektivt klagearbejde.
Metroselskabet opførte sig også dengang, fuldstændig hovedrystende, unødig brysk over for beboerne.
Så lykkedes det da heldigvis Folketinget at være meget rundhåndet og få lavet en løsning, der gjorde, at alle vist endte med at være tilfredse.
Men vi vil gerne overveje, om det er det rigtige snit, der er lagt, i forhold til klageadgang.
Henning Hyllested (EL), 2018-10-23:
Ja, for det kan jo være, at ministeren kan opklare det.
Nu har jeg været inde på det både i nogle spørgsmål og i min ordførertale.
Hvorfor er den her opgave med at byudvikle et område i Københavns Kommune havnet hos Metroselskabet?
Jeg kan sagtens forstå, at Metroselskabet skal være involveret i at bygge selve metrostationen, som ligger under jorden, og det er rigtigt, at man jo så skal lave et dæk hen over, hvis man i øvrigt vil bruge arealet eller kan bruge det fornuftigt.
Men hvorfor det er Metroselskabet, der skal have den opgave, fatter jeg ikke, når man har, som jeg siger, ekspertise både til højre og til venstre, som egentlig kan stå for byudviklingen.
Det er ikke Metroselskabets spidskompetence.
Altså, om der i sin tid ved Metrocityringens forskellige stationspladser osv. var tale om en unødig obstruktion, er jeg ikke sikker på at jeg er enig med ordføreren i.
Men hele ideen er jo netop, at man på forhånd går i en meget, meget tæt dialog med de omkringliggende bebyggelser og de omkringboende beboere, så man netop undgår et hav af klager.
Derfor er det også, at vi frygter, at det samme nok sker igen, fordi Metroselskabet ikke har spidskompetencer på det her område.
Og derfor kan vi igen stå i sådan noget bøvl, frem for at vi altså går i meget, meget tæt dialog med beboerne, så vi forebygger, at det her, som ordføreren kalder unødige obstruktioner, opstår.
Kaare Dybvad (S), 2018-10-23:
Jamen jeg er da ærgerlig over, at Enhedslisten – jeg kender jo hr. Henning Hyllesteds kvaliteter i øvrigt – ikke møder op med sin boligordfører, der kan diskutere den her sag.
Det er da en vigtig sag.
Men jeg vil gerne, når nu man siger, at der mangler billige boliger, og at de nye ikke bliver billige, høre, hvornår det er billigt nok.
Altså, i Holbæk bygger vi 154 billige boliger – Lejerbo bygger dem – og de nybyggede boliger kommer til at have en husleje på omkring 4.000 kr.
Er det ikke billigt nok?
Altså, hvor billig skal nybyggede boliger være, før Enhedslisten mener, at de er billige nok, og derfor også stemmer for at bygge billige boliger?
Henning Hyllested (EL), 2018-10-23:
Jo, jo, vi stemmer jo for at bygge billigere boliger.
Vi siger også, at det her lovforslag fører til billige boliger – det gør vi jo udtrykkeligt opmærksom på.
Vi gør bare opmærksom på, at der ligger et høringssvar fra bl.a. Rådet for Socialt Udsatte, som gør opmærksom på, at der stadig væk ikke er en mulighed for dem med de allerlaveste indkomster; der er boligerne stadig væk ikke billige nok.
Vi har jo et kæmpe problem med, at folk med de allerlaveste indkomster har svært ved at betale de huslejer, også i det almennyttige byggeri, som bliver etableret – om end vi jo altså med det her lovforslag bestemt sikrer billigere boliger.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-10-23:
Tak for det.
Det lyder, som om hr. Bent Bøgsted er klar til at undersøge det her nærmere.
Det er jeg superglad for, for det er jo klart – og nu tror hr. Bent Bøgsted ikke på, at der er nogen, der kan finde på det, men der er nu nok nogle, der kan se en fordel i det – at man selvfølgelig nu ifølge det forslag, vi behandler her, kan købe til markedsværdien, men hvis man ved, at om 3-4 uger eller måneder bliver værdien langt højere, fordi der sker et eller andet, som ingen andre end arbejdsgiveren ved hvad er, så kan man lige tjene nogle hurtige penge.
Jeg er bare nødt til at spørge, for hvis det nu viser sig, at jeg har ret i det, er Dansk Folkeparti så klar til at gå ind og ændre det her og sige, at vi nu er nødt til at få en lønmodtagerrettighed ind i det her, så vi undgår det her?
Bent Bøgsted (DF), 2018-10-23:
Jeg synes lige, vi skal høre, hvad ministeren svarer på spørgsmålet.
Nu har hr. Leif Lahn Jensen jo stillet spørgsmålet.
Jeg vil godt lige høre ministerens svar på det, inden jeg tager stilling til, hvordan vi stiller os til det i Dansk Folkeparti.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-10-23:
Så synes jeg også, der er noget andet, som ordføreren skal stille et spørgsmål til ministeren om, for det her er jo forhandlet i forbindelse med vækstudspillet med Radikale Venstre, Dansk Folkeparti og regeringen.
Og hvis man kigger på høringssvaret fra Akademikerne, kan man se, at de siger: »Lovforslaget ... er efter Akademikernes opfattelse meget vidtgående og synes mere vidtgående end den politiske aftale umiddelbart lægger op til.«
Så det, som Akademikerne siger her, er, at det, vi behandler her, er meget mere vidtgående end den aftale, Dansk Folkeparti og Radikale har lavet med regeringen.
Det vil jeg da også foreslå at hr. Bent Bøgsted stiller spørgsmål om.
Bent Bøgsted (DF), 2018-10-23:
Det går nemlig ud på, at hvis man som lønmodtager stopper i en virksomhed, kan de aktieoptioner, man har i virksomheden, ikke tilbagekøbes af virksomheden til under markedsprisen, man kan ikke underbyde den pris, så virksomheden skal give markedsprisen for dem.
Det skulle ganske enkelt sikre, at lønmodtagerne ikke kunne få mindre end det, som markedsværdien er på aktieoptioner og aktier.
Det, som hr. Leif Lahn Jensen siger, er, at hvis arbejdsgiveren spekulerer i at afskedige medarbejderen, for at aktieoptionerne kan stige i værdi, skal arbejdsgiveren være af den der lede slags, der spekulerer i at afskedige medarbejderen og så købe aktierne tilbage til en lavere pris, fordi han ved, at de stiger ret væsentligt om 3-4 uger, og arbejdsgiveren skal så ud og ansætte nogle nye medarbejdere, måske endda de samme, hvis det er det, hr. Leif Lahn Jensen tænker på.
Jeg ved ikke, om det fungerer sådan, og jeg ved ikke, hvor mange arbejdsgivere der vil spekulere i at afskedige deres medarbejdere for at få aktieoptioner billigere end det, markedsprisen angiver.
På samme måde er det, hvis vi andre køber aktier og køber dem til markedsværdien, at når vi sælger dem igen, er det til den markedsværdi, der er.
Vi kan heller ikke vide på forhånd, hvad der sker med en virksomhed, vi har købt aktier i.
Men jeg synes, det er et fornuftigt spørgsmål, som hr. Leif Lahn Jensen kommer med her.
Og jeg er da også spændt på at høre, hvad ministeren siger til det spørgsmål fra hr. Leif Lahn Jensen, når ministeren kommer på talerstolen, for jeg har ikke selv noget svar på det.
Jeg tror så ikke på, at arbejdsgiveren virkelig vil spekulere i det og sige, at han vil afskedige sin medarbejder, og at han så selv vil købe aktieoptionerne og aktierne, fordi de vil stige på et tidspunkt.
Jeg håber ikke, at det er den slags arbejdsgivere, vi har, men man kan selvfølgelig ikke udelukke det.
Men jeg er spændt på at høre, hvad ministeren siger til det spørgsmål, som hr. Leif Lahn Jensen har stillet til ministeren her.
Ellers støtter Dansk Folkeparti forslaget.
Jamen hvis det er de samme problemer, som de rejser her, med tilbagekøb af aktier, så har vi jo mulighed for at få det undersøgt inden tredjebehandlingen.
Jeg har så ikke den tro, at virksomhederne vil snyde medarbejderne og sige: Jeg kan tjene nogle penge på det her; jeg afskediger alle mine medarbejdere.
Så står virksomhederne tilbage uden medarbejdere.
Jeg har lidt svært ved at tro på, at det er den måde, virksomhederne tænker på.
Finn Sørensen (EL), 2018-10-23:
Jeg vil ikke sådan kommentere ordførerens naivitet, i forhold til hvad arbejdsgivere kan finde på, men bare sige, at man da må give hr. Leif Lahn Jensen ret i, at som loven er formuleret nu, giver den jo en arbejdsgiver mulighed for at spekulere i lige nøjagtig det forhold, som hr. Leif Lahn Jensen påpeger.
Og sådan en mulighed bør arbejdsgiverne vel ikke have, uanset hvilke forventninger man så har til, hvor slemme de kan være.
Det er den ene ting.
Den anden ting er det helt principielle: Den her lovgivning åbner jo for, at man ved aftale kan fravige en klar rettighed, som lønmodtagerne har i dag, nemlig at hvis de bliver fyret, mister de ikke deres aktieoptioner.
Det er da et meget mere principielt spørgsmål, om man skal kunne forringe en lønmodtagerrettighed med en aftale.
Mener ordføreren virkelig, at det er en ligeberettiget forhandlingssituation med en arbejdsgiver på den ene side af bordet, der har magten til at fyre og ansætte, og så en medarbejder på den anden side af bordet, der ikke har den magt?
Bent Bøgsted (DF), 2018-10-23:
Det her giver også sikkerhed for, at man altid vil få markedsprisen ved tilbagekøb af aktier.
Før kunne man jo tilbagekøbe aktier til en lavere pris end markedsprisen.
Det kan man så ikke fremover.
De skal vel at mærke selvfølgelig også være registreret på markedet.
Men om man virkelig sidder og spekulerer i at ansætte en medarbejder og afskedige medarbejderen igen, fordi der måske kommer en aktiestigning, og så er det en fordel at købe de aktieoptioner tilbage – altså, den tankegang er jeg slet ikke inde på.
Det er også derfor, at jeg siger: Lad os nu lige høre, hvad ministeren siger til det her, for så kan vi jo i forbindelse med udvalgsbehandlingen undersøge, hvordan det ser ud.
Jeg har ikke nogen forestilling om, at arbejdsgiveren helt vildt siger: Nu skal vi bare fyre vores medarbejdere for at score kassen på aktieoptioner.
Finn Sørensen (EL), 2018-10-23:
Min pointe var, at uanset hvad man mener om arbejdsgiveres motiver, og hvor groft de kan opføre sig, så giver loven mulighed for den spekulation, fordi der står, at man ved en aftale mellem arbejdsgiveren og den ansatte kan fravige den ret, der er i loven.
Det giver jo arbejdsgiveren en pressionsmulighed over for lønmodtagerne.
Det var det, der var min pointe.
Det giver også arbejdsgiveren initiativretten i forhold til at fyre lønmodtageren på et tidspunkt, hvor det kan være gunstigt i forhold til en senere udvikling i aktiekursen.
Så jeg synes ikke rigtig, at ordføreren forholder sig til det principielle i det: Hvad står der egentlig i loven?
Karsten Hønge (SF), 2018-10-23:
SF ønsker et lige samfund med større sammenhængskraft, og derfor ønsker vi også en almen boligsektor med en bred sammensætning af små og store boliger.
Det er vigtigt, at kommunerne spiller en nøglerolle i forhold til at udvikle den almene boligsektor, da det er dem, som bedst kender det lokale boligbehov.
Vi mener samtidig også, at det er vigtigt, at man i fremtiden bliver bedre til at sikre mindre og billigere boliger, så alle danskere uanset indkomst har mulighed for at anskaffe sig en ordentlig bolig.
SF bakker derfor også op om forslaget om at sikre, at kommunerne i højere grad har et incitament til at bygge mindre og billigere boliger, som særlig unge, mindre husstande, enlige og udsatte borgere kan bosætte sig i.
Vi har en interesse i at sikre gode boligforhold for alle borgere uanset indkomst, og derfor mener vi også, at man kan gøre mere for at sikre alle en bolig.
Vi bakker op om forslaget om udlejning af kommunalt ejede almene ældreboliger som almene ungdomsboliger under særlige omstændigheder.
Dermed kan man også reducere manglen på ungdomsboliger, sådan at de unge ikke i fremtiden skal opleve at stå i den frustrerende situation, der kan opstå, når man ikke kan finde en bolig at bo i, når man typisk flytter til en større by for at tage en uddannelse.
SF støtter lovforslaget.
Christina Egelund (LA), 2018-10-23:
Tak for det.
Hver eneste sommer lige omkring studiestart er avisernes sider fyldt med historier om unge mennesker, som ikke kan finde et sted at bo i de store uddannelsesbyer.
Selv om det selvfølgelig må være rigtig dejligt for redaktionerne rundtomkring, at de har noget at skrive om i sommerferien, så drømmer jeg om en sommer uden den slags historier.
For det har store konsekvenser, når unge studerende ikke kan finde et sted at bo, som de har råd til at betale.
Det har det både for samfundet generelt, men sådan set også for den enkelte.
Nogle bliver nødt til at finde alternative steder at bo langt væk, andre kan blive nødt til at droppe de studier, som de gerne vil gå på.
Selv om det ikke er en menneskeret at bo midt i København eller midt i Aarhus, mens man studerer, skal boligsituationen i hvert fald ikke være en hindring for, at man kan fortsætte på sit studie.
Det er baggrunden for, at regeringen og kommunerne er enige om at øge det økonomiske incitament til at opføre flere mindre boliger, som er til at betale for unge studerende og for unge familier.
Samtidig giver vi med det her lovforslag kommunerne mulighed for at stille tomme ældreboliger til rådighed for de studerende ved at udleje dem som ungdomsboliger.
Man slår så at sige to fluer med ét smæk.
Man kommer af med det problem, som mange kommuner har, med tomme ældreboliger, og vi skaffer de unge mennesker et sted at bo.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-23:
Tak for det.
Lovforslaget er jo allerede meget godt gennemgået af de tidligere ordførere.
Så meget kort går det ud på flere mindre boliger, en incitamentsstruktur hertil samt en bedre udnyttelse af boligmassen, såsom at ældreboliger kan stilles til rådighed for de studerende.
Fru Christina Egelund har jo allerede omtalt de her historier, vi hører, om, at de unge mennesker bor i campingvogne og telte osv. rundtomkring i landet, og det her er jo så en god mulighed for at få udnyttet den boligmasse, der faktisk er til rådighed – når det passer.
Så Alternativet kan også godt støtte lovforslaget.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-10-23:
Tak for det.
I lighed med de forrige talere kan Radikale Venstre også støtte dette lovforslag.
Det udmønter en aftale mellem KL og regeringen, og sigtet er, som det er fremført, at give kommunerne et incitament til at bygge flere mindre boliger.
Samtidig er der i forslaget en øget fleksibilitet i forhold til ledige almene ældreboliger.
Vi er fra radikal side enige i hensigten, og vi støtter lovforslaget.
Anders Johansson (KF), 2018-10-23:
Mange tak.
Lovforslaget her følger, som flere af de foregående ordførere har været inde på, økonomiaftalen mellem regeringen og KL for 2019.
Konkret indeholder forslaget en nedsættelse af den kommunale grundkapital til 10 pct. fra 14 pct. i 2019 og 2020 gældende for almene boliger og friplejeboliger.
Nedsættelsen af grundkapitalkravet helt frem til 2020 vil give kommunerne og friplejeboligleverandørerne bedre mulighed for at planlægge helt frem til udgangen af 2020.
Derudover foreslås en differentiering af den kommunale grundkapital for almene familieboliger, sådan at der gives større incitament til at bygge små boliger.
Formålet med differentieringen er at fremme byggeri af mindre og billigere almene boliger, og det kan vi selvfølgelig fra konservativ side bakke op om.
Endelig foreslås det, at kommunerne får mulighed for at udleje ældreboliger som ungdomsboliger i de tilfælde, hvor de er vanskelige at udleje.
Det skal være med til at begrænse tomgang og dermed også løse nogle af de udfordringer, som nogle kommuner oplever.
Det kan vi selvfølgelig også bakke op om fra konservativ side.
Samlet set kan vi selvfølgelig støtte hele lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-10-23:
Først tak til ordførerne for den positive modtagelse af lovforslaget.
Lovforslaget udmønter den aftale, som regeringen og KL indgik som led i økonomiaftalen for 2019 på boligområdet.
Kommunerne spiller en nøglerolle i udviklingen af den almene boligsektor.
Det er kommunerne, som beslutter, hvor mange nye almene boliger der skal bygges.
KL og regeringen er enige om, at der skal bygges flere mindre og billigere boliger.
Det skyldes, at vi i de senere år har set både stigende boligpriser og boligstørrelser.
Det er både i den almene boligsektor og på boligmarkedet generelt.
Det har skabt en øget efterspørgsel på små boliger.
Det er blevet vanskeligere at finde fodfæste på boligmarkedet for eksempelvis studerende og små familier.
KL og regeringen er derfor enige om at forlænge nedsættelsen af den kommunale grundkapital til almene ældre- og ungdomsboliger, der således fastholdes på 10 pct. Derudover er der enighed om at indføre en ny model for kommunal grundkapital til almene familieboliger efter devisen jo mindre boliger, jo billigere bliver det for kommunerne at bygge.
Dermed gives kommunerne en klar tilskyndelse til at bygge mindre og dermed også billigere boliger.
Hensigten er, at kommunerne fremover bygger flere små boliger, som dermed har en lavere husleje, der er til at betale – også i de store byer.
Herudover indeholder lovforslaget et forslag om at gøre det muligt at udleje kommunalt ejede almene ældreboliger som almene ungdomsboliger, hvis de står ledige hen.
Forslaget er et kommunalt ønske, som er stillet inden for den såkaldte udvidede udfordringsret for kommunerne.
Hvis kommuner har et overskud af ledige ældreboliger, vil boligerne med forslaget kunne udlejes som ungdomsboliger i en periode på op til 10 år.
Det er en betingelse, at der ikke generelt er efterspørgsel efter de pågældende ældreboliger fra den berettigede personkreds, og at der også er en efterspørgsel på ungdomsboliger.
Forslaget vil derfor bidrage til at afhjælpe kommuners problemer med ledige ældreboliger og herved begrænse tomgangsvejene, men ikke på bekostning af de ældre.
Hvis der er en efterspørgsel efter ældreboliger fra den berettigede personkreds, skal boligerne naturligvis fortsat anvendes til ældre borgere.
Formålet med forslaget er altså grundlæggende at give kommunerne bedre mulighed for at udnytte den eksisterende boligmasse bedre end i dag.
Jeg vil gerne endnu en gang takke for de positive bemærkninger, og jeg ser frem til udvalgsbehandlingen i samme positive ånd.
Jens Joel (S), 2018-10-24:
Spørgsmålet lyder: Er statsministerens udtalelse om, at der i 2030 skal køre over en million el-, brint- og hybridbiler og andre lavemissionsbiler på vejene, en politisk målsætning, som regeringen har forpligtet sig til at følge op på og sikre realiseringen af gennem nødvendige politiske initiativer?
Men med al respekt: Jeg er jo enig i, at vi skal lægge et pres, og at vi skal drive det her frem, men det er vel ikke noget soleklart signal, at man i en uge trækker overskrifter på, at man vil sikre en million biler.
Så kommer papirerne fra regeringen, og så står der, at man gætter på, at der kan være en million biler.
Det er vel et lidt anderledes signal.
Derfor har bilindustrien da brug for at vide, om det er et mål, de kan regne med, eller om det ikke er et mål, de kan regne med.
Statsministeren var stor i slaget og gjorde det til et mål.
Efter at han har fået sine overskrifter, har det været lidt svært at få regeringens forpligtelse på, at det rent faktisk også bliver til virkelighed.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-10-24:
Som jeg sagde før, er der mange forhold, der spiller ind, teknologiudviklingen bl.a. Men med det her er der sendt et klart og tydeligt signal til bilindustrien – ikke bare fra Danmark, men også fra en række andre europæiske lande – at man vil lavemissionsbiler, elbiler, hybridbiler, biler, som kører på biobrændstof, og i det hele taget biler med et lavt energiforbrug.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi sender det klare og tydelige signal.
Så er det klart, at der da vil blive behov for løbende at vurdere og tilpasse den her indsats, men uanset hvad vi gør i Danmark, tror jeg ikke vi alene kommer til at drive udviklingen af det her.
Vi kan lægge et pres på bilindustrien, og det gør vi.