runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2022-04-28:
Ja, der kan man jo desværre frygte, at der kunne komme færre
Det vil sige, at man så skal drøfte den her situation med de pårørende, og der er meget, meget gode resultater der.
Og det, man kan frygte, hvis en afdød har sat kryds ved »ved ikke«, er, hvad det kan give af diskussion, hvilke tanker det så kan sætte i gang.
Vi er nødt til at være sikre på, hvis vi skal lykkes med det her, at de der meget saglige, men jo også vanskelige diskussioner, man har med pårørende i sådan en situation, gøres bedre, mere trygt og på et bedre grundlag.
Martin Geertsen (V), 2022-04-28:
Jeg tror, man må sige, at det vel har formodningen for sig, at hvis man spørger den der meget, meget store del af danskerne, der ikke har taget stilling til det her spørgsmål, så er der jo nok en pulje af dem, der vil svare ja til, at man gerne må bruge deres organer, og at man så dermed i virkeligheden øger antallet af organer, der kan bruges i det danske sundhedsvæsen.
Men det, jeg vil spørge ministeren om, er: Betyder det her, at jo mindre vi snakker om det, jo flere organer vil der være?
Og det er ikke for at være polemisk, men det er jo det, ministeren siger, altså at jo mindre vi gør, jo bedre er det.
Magnus Heunicke (S), 2022-04-28:
Det er dog ærgerligt at komme med sådan en kommentar ved sådan en debat her.
Der er ingen her, der har sagt noget om at gøre mindre.
Jeg synes, alle ordførere er med til, at vi har en kvalificeret debat, og der kender jeg ordføreren godt nok til, at det slet ikke der, vi er.
Alle er interesseret i, hvad vi kan gøre.
Det, jeg også prøver at adressere, er, at det her ikke er undersøgt.
Hvis man vil gøre det på dansk grund, har vi ikke nogen undersøgelser, målinger eller andet.
Det vil sige, at det virkelig skal gøres klogt og rigtigt, så jeg appellerer til, at vi lytter til dem, der står for de sundhedsfaglige samtaler med de pårørende, før vi træffer en beslutning.
Mette Abildgaard (KF), 2022-04-28:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg havde gjort mig lidt forhåbninger om, at man måske fra Socialdemokratiets side var villig til at gå lidt længere på baggrund af de citater, ordføreren gav til Kristeligt Dagblad, da vi den 9. oktober præsenterede det her forslag i Det Konservative Folkeparti, altså på den internationale organdonationsdag.
Jeg kunne bare godt tænke mig at spørge, når man nu fra Socialdemokratiets side ikke i højere grad omfavner det her forslag, end man gør, hvad der så er af alternativer, og jeg er helt med på alle de gode ting, man har gjort, og det vil jeg ikke tage fra nogen.
For det helt oplagte alternativ til det her er jo den der model, hvor man er automatisk tilmeldt, og det skal vi også snart drøfte hernede.
Har Socialdemokratiet rykket sig på den dagsorden?
Har det en betydning for, hvordan man stiller sig til det her forslag?
Altså, de to ting hænger jo lidt sammen.
Så jeg er lidt nysgerrig på, hvordan Socialdemokratiet ser på den ordning, og om man står det samme sted, som man har gjort hidtil, i forhold til at afvise den model.
Magnus Heunicke (S), 2022-04-28:
Hvis det er tilfældet og det er meldingen, så lad os drøfte det med dem, der står for de her samtaler.
Det er nogle specialister, vi har, som er enormt dygtige og får meget, meget gode resultater i det nuværende setup med samtaler.
Resultatet skal jo være, at man har tryghed, og at man kan træffe et valg, og så også, at vi ikke får færre organer ud af det til dem, som virkelig har brug for dem.
Og der har vi i den nuværende situation, som vi kender, gode resultater, og vi skal bare være helt sikre på, før vi ændrer det – det vil jeg i hvert fald være – at dem, der skal stå for samtalerne, ved, hvad det så betyder, og fortæller os om det, før vi træffer beslutningen.
Det er det, jeg appellerer til.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-04-28:
Så det, jeg hører ministeren sige, er, at det sådan set ikke er vigtigt at kende den enkeltes holdning til det her, men at det er vigtigere at finde en metode, som gør, at vi efterfølgende får flest mulige organer.
Det er vigtigere end at tage hensyn til den enkeltes holdning.
Magnus Heunicke (S), 2022-04-28:
Jeg beklager lidt.
Jeg er lidt ærgerlig over de her replikker, I kommer med en gang imellem.
Altså, jeg kender jer som nogle, der lytter ekstremt godt efter og er ekstremt saglige, og der er da intet af det, jeg har sagt, der på nogen måde skulle indikere, at jeg syntes, at det var ligegyldigt.
Alt, hvad jeg har talt om, og alt, hvad vi arbejder med, vedrører da at få flere til at tage stilling.
Det lå i hele min tale, men også i det, jeg har gjort som sundhedsminister, da vi introducerede det nye sundhedskort på app og netop gjorde en ekstraordinær indsats for det, hvilket også havde en succes.
Så det der kan jeg afvise.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2022-04-28:
Tak for det, og tak til forslagsstillerne for at holde fokus på en meget vigtig diskussion.
Så lang tid jeg kan huske, har vi diskuteret manglen på organer, og der er også blevet gennemført utallige oplysningskampagner og anbefalinger om at tage stilling.
Alligevel er der stadig væk i dag mangel på organer, og ved udgangen af 2021 stod, som ministeren også nævnte, 389 patienter på venteliste til et organ.
Desværre viser erfaringerne også, at det ikke er alle, der når at få transplanteret et organ i tide.
Jeg er derfor enig med forslagsstillerne i, at vi kan redde menneskeliv, hvis flere danskere tager stilling til organdonation.
Der er også de seneste år gennemført en række tiltag, som har til formål at få flere til at tage stilling til organdonation og dermed få flere organdonorer.
Med det nye digitale sundhedskort er det blevet meget enkelt at registrere sit ønske.
De 15-17-årige har fået mulighed for at tilmelde sig Organdonorregistret.
Sundhedsstyrelsen har opdateret oplysningsmaterialet og gennemført en modernisering af Organdonorregistret, og der er lavet en bred politisk aftale om at genoptage organdonation fra hjertedøde.
Alt det betyder jo, at der er flere, der tager stilling i de kommende år, så vi får flere organer til at redde liv, men vi må også erkende, at det ikke er sikkert, at det får os helt i mål.
Når det stadig væk sker, er vi jo ikke kommet i mål endnu.
Det er et vigtigt emne, og jeg kan derfor også kun bakke op om, at regeringen indkalder til drøftelser i etisk kreds om, hvordan indsatsen på organdonationsområdet kan styrkes bedst muligt, både ved at vi ser på de initiativer, der allerede er blevet gennemført, og ved at vi kigger på, om der er andre værktøjer, der kan bringes i spil, eksempelvis det her forslag, som forslagsstillerne kommer med her.
Det håber jeg kan danne grundlag for, at der kan laves en fælles politisk beretning om det, når vi er færdige med at behandle det.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-04-28:
Jeg troede, vi kunne være enige om, at det måtte være vigtigt at få rigtig, rigtig mange til at tage stilling, så mange som muligt, og det er jo noget af det, det her handler om.
Og når jeg hører ministeren sige, at det er betænkeligt, hvis folk svarer »ved ikke«, vil jeg sige, at jeg da tænker, at der ligger et meget, meget klart signal i det om, at man ikke ønsker at tage stilling, men ønsker at overlade det til de pårørende, så de kan tage stilling på ens vegne, fordi man netop siger »ved ikke«.
Så hvordan skulle det kunne føre til, at der kom færre organer?
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-04-28:
Jeg var lidt i tvivl, om man kunne stille spørgsmål til ministeren igen, men det er jo fair nok.
Jeg synes, det er udmærket, at vi får belyst det yderligere i udvalgsarbejdet.
Som jeg har forstået den mere vidtgående model, som er lagt frem, hvor man egentlig fortsætter med den model, der var i covid-19-tiden – altså, at man kunne give 1.200 kr. eller var det 1.000 kr. til en restaurant eller lignende – så kostede den 350 mio. kr.
Derfor er det lidt underligt, at det her, hvor det er de samme kriterier – 1.200 kr., det er bare lidt bredere anvendelsesmuligheder, og det er ikke udbetalt i kontanter – skulle koste 350 mio. kr., eller var det 300 mio. kr.
Virksomheden må jo ikke give større gaver.
Det er jo ikke sådan, at man lige pludselig giver en gave til 2.000 kr.
Det er præcis den samme gave, nu er det bare en bredere anvendelsesmulighed.
Jeg glæder mig til at se, hvordan man er kommet frem til, at det skulle koste 300 mio. kr., at man kan købe det samme som i dag, men bare bruge det på nogle andre ting – altså, at det skal koste så meget.
Simon Kollerup (S), 2022-04-28:
Det sidste først: Det er klart, at når vi etablerer Danmarks Eksport- og Investeringsfond, skal vi selvfølgelig overholde de relevante internationale regler, og det gælder også EU's statsstøtteregler.
Vi er i Erhvervsministeriet i gang med dialogen med Europa-Kommissionen om behovet for notificering af Danmarks Eksport- og Investeringsfond og rammerne for de aktiviteter, der skal ligge i fonden.
Vi kan i øvrigt se, at der er flere andre EU-medlemsstater, der har samlet den statslige finansiering under én organisation og har notificeret konstruktionerne.
Så jeg ser ikke noget problem i at vedtage loven før notificeringen, og derfor forventer jeg heller ikke problemer med den del af sagen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-04-28:
Der er jo ikke nogen, der er uenig i formålet.
Det er bare et spørgsmål, om en ændret organisering er svaret på det.
Og det svar må jeg konstatere at regeringen i hvert fald ikke er kommet med endnu.
Et andet spørgsmål, som også fru Lisbeth Bech-Nielsen rejste, er i forhold til EU-godkendelsen.
Som jeg har fået oplyst, er der en risiko for, at hvis det her lovforslag bliver vedtaget, før EU-godkendelsen foreligger, kan der opstå nogle problemer.
Så kan ministeren enten garantere, at EU-godkendelsen er på plads inden tredjebehandlingen, eller at en eventuel vedtagelse før EU-godkendelsen ikke får nogen betydning for Eksportkreditfondens vindforretninger i højindkomstlande?
Simon Kollerup (S), 2022-04-28:
Hr. Torsten Schack Pedersen fortæller jo kun den ene del af, hvad lovforslaget egentlig handler om, for det er rigtigt, at der etableres to datterselskaber, som svarer til det, der er EKF i dag, og det, der er Vækstfonden i dag.
Jeg ved ikke helt, hvad det er for en verden, Venstre lever i, hvis ikke man også er i stand til at kigge ud af vinduet og se, hvordan de internationale eksportmarkeder udvikler sig, og med hvilken intensitet og også nogle gange aggressivitet lige præcis den her type af finansieringskilde blive anvendt strategisk ret voldsomt også af lande, som vi konkurrerer med.
Det er ikke »vi« som stat som sådan, men på vegne af store danske grønne eksportvirksomheder.
Vi skal have ordrerne ude på de grønne eksportmarkeder, og det kræver nogle gange, at vi har staten med til at stille garantierne.
Det kan vi gøre endnu mere slagkraftigt med én organisation.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-04-28:
Tak for det.
Da regeringen præsenterede planen »Danmark kan mere I« – eller mindre – var regeringen meget klar i mælet.
Der skulle ske en fuld sammenlægning, og det mente regeringen ville have en masse positive konsekvenser.
Med lovforslaget, og det er også det, ministeren siger fra talerstolen i dag, etableres der to selvstændige datterselskaber, som så skal se på, hvordan der opnås fordele.
Er det ikke en klar indrømmelse af, at der ikke lå nogen analyser bag forslaget fra regeringen, men at der bare var en politisk ambition?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-04-28:
Jeg synes måske godt, at vi kan være uenige herinde i salen uden at sige, at andres holdninger er dumme.
Man kan sige, at man ikke synes, det er rigtigt eller produktivt osv., men lad det nu ligge.
SF er en del af »Danmark kan mere I«, og dermed er vi også en del af den her aftale om den her såkaldte superfond, som den bliver kaldt i folkemunde, hvor tre fonde bliver lagt sammen.
Efter lidt indledende usikkerhed – i hvert fald nogle steder – om, hvad sammenlægningen og processen vil betyde specielt for EKF, som jo yder støtte til eksportvirksomheder, virker det, som om der er kommet mere ro på, og det er rigtig godt.
Og jeg ved, at der fra Erhvervsministeriets side har været fokus på, at sammenlægningen skal ske på en god måde.
Jeg kunne godt tænke mig, at ministeren kom lidt ind på den del af processen, der handler om EU's godkendelse, for Europa-Kommissionen skal jo altid godkende så store sammenlægninger, og så vidt jeg ved, er den ikke blevet godkendt endnu.
Så ministeren kunne måske oplyse her eller alternativt skriftligt noget om processen og tidsperspektivet for den.
Undervejs i diskussionen om sammenlægningen til den her fond, har jeg været meget optaget af, som jeg også kunne høre Enhedslistens ordfører er, at vi skulle bruge den på den bedst mulige måde, dvs. eksplicit få skrevet ind, at vi selvfølgelig ikke skal understøtte virksomheder, der er i skattelylande, og det har vi jo nu fået en EU-definition på – og om end den ikke er specielt god, er det dog noget, at den her nye store fond også skal gøre en ekstra indsats på det grønne område.
For vi skal selvfølgelig have en fond, der helhjertet bakker op om 70-procentsmålsætningen.
Det er et ønske fra stort set et samlet Folketing, og derfor skal de statslige penge, der ligger bag, selvfølgelig også bruges til bakke op om det, ligesom de også skal bruges til at bakke op om Parisaftalens målsætninger.
Jeg har ikke mere at sige til det her.
Vi synes som Enhedslisten, at det her er en af de rigtig gode ting, der er kommet ud af »Danmark kan mere I«, og der er altså nogle stordriftsfordele ved at kunne have så stor en fond, der også kan blive en noget mere relevant spiller på det globale marked.
Så tak for det.
SF støtter forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-28:
Det er simpelt hen bare så dum en kommentar, men det er ikke nyt, at hr. Orla Hav kommer med dumme kommentarer.
Det har været et ekstremt godt år at være investor i i Danmark og andre steder i verden, og også i de her coronaår.
Aktierne er steget, virksomhedernes værdi er steget.
Derfor har også Vækstfonden, den grønne investeringsfond og Eksport Kredit Fonden tjent penge i de her år, men det gjorde de ikke lige efter finanskrisen, dengang det var dårlige år.
Orla Hav (S), 2022-04-28:
Det, jeg spurgte om, er, om det var gode år at tjene penge i.
Så er det et godt år til at gøre det op?
Eller er det hr. Ole Birk Olesens ideologiske generaliseringer, vi er udsat for?
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-28:
Tak til ministeren.
I Frie Grønne er vi naturligvis ærgerlige over, at regeringen ikke støtter op om forslaget.
Det, jeg vil gøre opmærksom på, er, at vi med forslaget jo forsøger at gå efter de store formuer, og det er kun ca. 10 pct. af den danske befolkning, der vil være omfattet af det her forslag – de rigeste 10 pct. af den danske befolkning.
Men er det regeringens holdning, at vi bør have en formueskat i Danmark igen?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-28:
Det var godt forsøgt, men det var bare ikke svar på mit spørgsmål.
Det var ganske simpelt: Har den her regerings politik øget uligheden, eller har den mindsket uligheden?
Det står i jeres forståelsespapir, at I skal søge at mindske uligheden.
Og så spørger jeg bare, om man også fra ordførerens side anerkender, at den politik – det er Finansministeriet, der selv siger det, så jeg går ud fra, at man anerkender det – som den her regering har ført, har øget uligheden i samfundet.
Brian Bressendorff (S), 2022-04-28:
Jeg tror først og fremmest, at jeg vil sige, at vi har en regering, der igennem de seneste år har stået i krise efter krise – har jeg lyst til at sige – hvor man alligevel har formået at holde hånden under arbejdspladser, under erhvervslivet, og det, det først og fremmest gør, er jo at sikre, at helt almindelige danskere hver evig eneste dag kan stå op til at have et arbejde, og det er jo først og fremmest noget af det, som sænker uligheden imellem os.
Vi kan stå op hver dag, vi har et arbejde at stå op til, vi kan betale ind til vores pension, og vi kan betale af på boliglån, og hvad vi ellers har.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-28:
Ordføreren sagde, at regeringen ønsker at mindske uligheden.
Er det det, som den her regering har gjort?
Er uligheden øget med de tiltag, som den her regering har taget, eller er uligheden mindsket med de isolerede tiltag, som den her regering har taget?
Brian Bressendorff (S), 2022-04-28:
Om det så er ved en formueskat, tror jeg ikke jeg vil stå her og love hr. Sikandar Siddique.
Men vi er allerede i gang med tiltag – de er taget – og den dagsorden tror jeg bestemt ikke vi er færdige med at diskutere.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-28:
Det er korrekt, at formuen vokser ved det, at man bliver ældre, men kurven går altså først op og så ned.
Så det vil altid stadig kun være de ca. 10 pct.
Jeg fik ikke svar på mit spørgsmål, så jeg vil spørge igen: Er det socialdemokratisk politik, at man gerne vil indføre en formuebeskatning, som det jo var, indtil den blev afskaffet på grund af De Konservative?
Brian Bressendorff (S), 2022-04-28:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil egentlig godt starte med de 10 pct. rigeste, som hr. Sikandar Siddique nævner.
Jeg synes egentlig, ministeren redegjorde meget godt for det i sin tale ved egentlig nærmest at give os et billede af den her kurve over, hvordan nettoformuen udvikler sig for rigtig mange mennesker i det her land igennem livet – at man i de unge år kan stå og sådan set have en negativ nettoformue, som for manges vedkommende vokser op til pensionsalderen, ved at man investerer i en bolig, ved at man stille og roligt sparer op til sin pension ved hårdt arbejde, og så når man pensionsalderen, hvor man så begynder at bruge nogle af de penge, der er lagt til side.
Så jeg må sige, at jeg synes, der mangler en eller anden retfærdighed i det her, hvor vi kommer til også at ramme helt almindelige danskere, der har gået på arbejde og arbejdet hårdt hver evig eneste dag og har lagt penge til side, både ved at have betalt deres gæld og afdrag på deres bolig, men sådan set også ved at have gjort det, vi gerne vil have dem til, nemlig at spare op til pensionen.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-28:
Tak til den socialdemokratiske ordfører.
Vi er naturligvis kede af, at Socialdemokratiet ikke vil støtte vores forslag.
Men jeg vil bare gerne lige minde om, at med det her forslag rammer vi de 10 pct. rigeste danskere, og ud af de 10 pct. kommer 90 pct. til at betale 1 pct. i formuebeskatning – 1 pct.
Det betyder, at alle dem, der har under 3,5 mio. kr., ikke bliver ramt, men har du så 3,6 mio. kr., skal du betale 1.000 kr. om året.
Brian Bressendorff (S), 2022-04-28:
Tak for ordet, formand.
Beslutningsforslaget fra Frie Grønne, som vi nu skal til at behandle, vil pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag, som skal indføre en progressiv formueskat.
Intentionen bag forslaget er sådan set ret sympatisk, nemlig at mindske uligheden i det danske samfund.
Ifølge Frie Grønne skal det gøres gennem en meget bred progressiv formuebeskatning, som bl.a. dækker over ejerboliger, pensionsformuer og værdien af unoterede aktier og mere.
Som udgangspunkt er Socialdemokratiet enig i, at vi skal bekæmpe den stigende ulighed, for vi ser også flere goder i at have et mere lige samfund.
Det gælder både i forhold til færre sociale spændinger, bedre social mobilitet og den økonomiske vækst.
Derfor er vi også optaget af ulighedsspørgsmålet.
Det ses bl.a., ved at regeringen har indført en række tiltag, som netop har til formål at mindske uligheden i samfundet.
Derfor deler vi også Frie Grønnes intention med forslaget, men det skal gøres på en ansvarlig og retfærdig måde, og det er der en række årsager til at forslaget her ikke gør.
For det første ved vi, at mange af de personer, som vil blive ramt af det her forslag, er personer, der gennem et langt arbejdsliv har gået og sparet op til deres pension.
For det andet ved vi, at folk med opsparing i en pensionskasse vil kunne risikere at blive beskattet af en bunden formue.
Det vil betyde, at nogle af dem vil være nødsaget til at optage lån bare for at kunne betale formueskatten.
Det synes vi ikke er retfærdigt.
For det tredje kan det endelig føre til skattespekulationer, og at pengene simpelt hen flyttes ud af landet, hvis der indføres en formueskat af den størrelsesorden, som der her foreslås.
Jeppe Bruus (S), 2022-04-28:
Altså, jeg tror, man skal passe på, at man ikke siger: Nu har vi haft corona, og uligheden er stigende, og så skal vi iværksætte nogle hårdere værktøjer for ligesom at rydde op efter coronakrisen.
Noget af det væsentligste, der er under udvikling, er jo boligskatteaftalen, som betyder, at du får en løbende avancebeskatning af dine boliger, fordi beskatningen af boliger kommer til at afspejle den reelle handelspris.
Noget af det, der har været rigtig dyrt og har skabt ekstremt meget ulighed, har været, at man tilbage i starten af 00'erne indførte skattestoppet, som jo har gjort, at man ikke har haft en reel beskatning af boligen, der er fulgt med markedsudviklingen.
Så det er jo et af de tiltag, som faktisk vil genoprette noget af den balance, der var.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-28:
Det glæder mig naturligvis, at det stadig er den socialdemokratiske holdning – det var det, jeg forstod på svaret.
Hr. Mogens Lykketoft har også været ude at sige for ikke særlig lang tid siden, at det var forkert at afskaffe formuebeskatningen, og at vi bør genindføre den.
Hr. Mogens Lykketoft lægger op til en anden model end den, vi lægger op til her.
Så vil jeg gerne lige spørge ministeren om noget.
Vi står jo lige nu i en situation, hvor vi har været igennem en coronakrise og man har givet hundredvis af milliarder i coronahjælpepakker til erhvervslivet og virksomhedsejere.
Der har vi jo set, at uligheden har været stigende.
Har regeringen et bud på, hvordan man helt konkret vil bekæmpe den ulighed, som er opstået her under coronaen?
Jeppe Bruus (S), 2022-04-28:
Lige til den første del vil jeg sige, at sådan som jeg i hvert fald er blevet det oplyst, baseret på beslutningsforslaget, så vil i alt omkring 425.000 blive omfattet af formueskatten, heraf 385.000 alene på det laveste trin, dvs. personer med en formue på under 10 mio. kr.
Og som jeg så redegjorde for i mit indlæg, er det også mange mennesker, som har sparet op, som vil blive ramt af den her formueskat tæt på pensionsalderen.
Så til det andet spørgsmål om, om det er rimeligt at lave en beskatning af formuer: Altså, nu er formuebetegnelsen jo meget bredt defineret her.
Vi har lagt et forslag frem, som faktisk beskatter f.eks. bo- og arveafgift – nogle vil jo sige, at det er en formue, man arver – og der har vi jo hævet beskatningen.
Så det at hæve beskatningen for nogle ting, man i virkeligheden får i arv eller andre ting, for at mindske uligheden og bruge de ting til noget andet og dermed også skabe større retfærdighed er vi jo sådan set enige i.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-28:
Enhver, der ejer aktier, ved, at det har været gode år at have aktier i.
Det er rigtigt.
Orla Hav (S), 2022-04-28:
Er det som udgangspunkt et godt år at tjene penge i, hr. Ole Birk Olesen?
Lad os så gøre det der med kommunalreformen færdigt: Hvis nu man havde rettet sig efter nogle af de anbefalinger, der lå fra den kommission, der gennemgik kommunalreformen, og som den lagde op til, så kunne der have været lidt bid i det, hr. Torsten Schack Pedersen giver udtryk for nu.
Vi har det på samme måde med det her.
Vi tror i høj grad, at det der med at samle kræfterne giver nogle muligheder for både specialisering og at have flere muskler til rådighed. Og det tror vi sådan set er klogt af hensyn til det samspil, som vi gerne vil have med erhvervslivet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-04-28:
Nu tror jeg, at hr. Orla Hav glemmer, at der var en strukturkommission, der arbejdede i nogle år, inden der blev lavet aftale om en kommunalreform.
Så det var jo ikke bare sådan et eller andet med nogle synsninger og nogle gæt; der lå et ret stort arbejde bag.
Grunden til, jeg spørger, er, at jeg selv lagde meget energi i den reform af hele vores erhvervsfremmesystem, der blev lavet i 2015, 2016 og 2017, hvor det hele er blevet analyseret.
Da var analysen ganske klar: EKF fungerede fantastisk, der var ikke nogen grund til at flytte på det.
Jeg spørger: Hvad har ændret sig siden dengang?