runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-10-05:
Hvad med den kvinde der har valgt at iklæde sig burkaen?
Skal hendes mand sige: Det må du ikke?
Det er, fordi spørgeren ikke tror på, at det kan lade sig gøre, at man selv vælger at klæde sig i noget sådant.
Jeg ville aldrig tage en burka på.
Jeg ville synes, at det var mærkeligt.
Men betyder det så, at alle andre heller ikke skal kunne lide det eller bryde sig om det?
Det kan jeg da ikke bestemme.
Det ved jeg da ikke noget om.
Jeg kan da ikke antage, at det at tage en burka på i sig selv er kvindeundertrykkende.
Til det om optog: Hvis man går i et optog på Nørrebrogade og mændene har sagt til kvinderne, at de skal gå bagest, er det kvindeundertrykkende.
Men hvis hun selv vælger det, er det altså ikke.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-10-05:
Det var sådan set ikke, fordi jeg ikke havde respekt for, at man kunne være her i Folketinget med en holdning om, at burkaen er noget helt naturligt, og at en kvinde selvfølgelig, hvis hun skal ud og det er solskin, kan iklæde sig så meget tøj på kroppen, at der ikke er en sprække tilbage, hvor der kan komme lidt sollys ind.
Det forstår jeg godt, og den holdning kan man have, men jeg er slet ikke enig i det.
Jeg forsøgte bare at finde ud af, hvor langt jeg skal udstrække den der nye kvindekamp, der består i, at kvinden selv har valgt at være indhyllet.
Skal jeg også udstrække den til at gælde, når der er et optog på Nørrebro, hvor alle mændene kommer gående forrest og alle kvinderne går bagved, fordi de er henvist til at gå bagved?
Skal jeg også udstrække det der kvindesyn til, at det er helt naturligt, for det har kvinderne jo selv valgt, og de har deres frihed til at gå bagved mændene?
Er det også udtryk for Alternativets syn på det her, at det er en helt naturlig ting i Danmark, at kvinden skal gå bagved manden?
Det er da helt at vende det på hovedet i forhold til den kvindekamp, der var engang.
Jeg må nok sige, at der er sket noget, siden rødstrømperne kæmpede for kvindesagen i Danmark; hold da op.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-10-05:
Men det er jo interessant, for under spørgerens spørgsmål ligger den præmis, at kvinden er blevet tvunget til at gå med burka, men hvor ved spørgeren det fra?
Er en burka som beklædningsgenstand kvindeundertrykkende i sig selv?
Ville det være kvindeundertrykkende, hvis jeg tog, hvad ved jeg, en kalot eller en kasket eller et eller andet på?
Hvorfor er en burka kvindeundertrykkende?
Det er den præmis, som jeg ikke køber.
Så vil jeg da gerne være den første til at sige: Ja, der er da problemer med social kontrol, og ja, der er helt sikkert også kvinder, der er blevet tvunget til at gå med burka af deres mænd.
Men hvis det, at der er nogle, der bliver det, skal ligge til grund for, at vi lovgiver om, at ingen må iklæde sig en burka – heller ikke dem, som gør det frivilligt, for jeg tror også nok, at der er nogle af dem – gør vi det forkerte.
Vi skal selvfølgelig gå ind og angribe de problemer, der er, men det er bare ærgerligt, at vi ikke angriber dem på en måde, så vi sådan set også hjælper de kvinder, som givetvis har problemer.
Jeg kan ikke se, hvordan det her forslag skal hjælpe dem.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-10-05:
Tak, formand.
Når jeg sidder og hører på Alternativets ordførers svar her i dag, kan jeg jo bare konstatere, at der, når det gælder værdipolitikken, ikke er noget mere yderliggående parti end Alternativet her i Folketinget.
Det er jo en holdning, man selvfølgelig må have, men at sige, at f.eks. en burka ikke er udtryk for noget, der er kvindeundertrykkende, er ganske tankevækkende.
Jeg kunne stille et andet spørgsmål om de her ting: Hvis man på Nørrebro ser et stort optog af folk med en muslimsk tro – må man tro – hvor alle mændene først kommer vandrende, og så kommer kvinderne gående i en gruppe bagefter mændene, er det så udtryk for kvindeundertrykkelse, eller er det bare udtryk for, at kvinderne har valgt at synes, at det er dejligt at gå sådan et stykke efter mændene, for det er et udtryk for deres egne frihedstanker?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-10-05:
Jeg skal starte med at sige, at i forhold til de meget tekniske beregninger ved PSO og sådan noget bliver jeg nødt til at henvise til vores meget dygtige ordfører på området.
Men helt grundlæggende handler det om, at vi skal betale for den forurening, som vi er med til at skabe.
Det var PSO-afgiften jo en del af – altså at vi simpelt hen betaler i forhold til det elforbrug, vi har, og den måde, som det belaster vores ressourcer på.
Det har vi sådan set grundlæggende den mening om, at ja, det skal vi.
Derfor er det jo også, at hele vores skattepolitik handler om at sige, at vi gerne vil have mindre skat i bunden bl.a., og at vi gerne vil gøre det billigere med mindre skat på frugt og grønt, der er økologisk, hvorimod vi gerne vil beskatte forbrug og forurening.
Så på den måde, ja, så er det vores politik, at vi skal have en mere balanceret politik i forhold til det.
Villum Christensen (LA), 2017-10-05:
Tak for det.
Et moment mere i forhold til prisen for den grønne omstilling kunne jo være at kigge på det energiforlig, som nu er ved rinde ud, nemlig i 2020.
Alternativet er meget begejstret for PSO-afgiften, kan jeg forstå, som nu kommer på finansloven.
Det er jo sådan, at man troede, at PSO-afgiften vil koste halvanden milliard i 2012, da vi vedtog energiforliget.
Det blev så næsten 25 milliarder, og jeg kan næsten ikke udregne i procenter, hvor meget man har overskredet det budget.
Er Alternativet enig i, at det er en meget dårlig måde at føre energipolitik på, altså at man budgetterer så tåbeligt, at ansvaret for det, der sker, bliver rullet over på skatteborgerne og ikke på dem, der investerer i den grønne omstilling, for det er jo det, der er tilfældet?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-10-05:
Det er så en påstand, som jeg ikke bekender mig til.
Men spørgeren har sådan set ret i, at det jo ikke skal ses isoleret.
Hvis vi tager præmissen om, at vi kan dyrke flere tomater, som ikke er økologiske, end hvis vi dyrker dem økologisk, så er det jo rigtig nok, fordi de kræver mere plads til at blive dyrket på. Men det skal jo ses sammen med resten af Alternativets forslag på miljøområdet.
Vi skal nemlig bl.a. have sat fødevareproduktionen markant ned, bl.a. i høj grad kvægproduktionen, som jo tegner sig for rigtig meget af både den forurening, der er, altså metan- og CO2-udledning, men jo også i høj grad for den landbrugsjord, som vi verden over bruger til at producere foder til kvæg.
Den vil også kunne blive brugt til bl.a. økologisk produktion af frugt og grønt.
Så på den måde skal det ses i en større sammenhæng.
Morten Østergaard (RV), 2017-10-05:
Altså, jeg vil meget nødig gå ned i nogle konkrete detaljer, men bare sige, at jeg egentlig synes, at erfaringen er, at lykken ikke er, når Christiansborg kaster sig ind midt i overenskomstslagsmålet, og derfor vil jeg nok være tilbageholdende med at bidrage til, at vi her på Christiansborg stiller os ind midt i den overenskomstdiskussion.
Det var i hvert fald det, vi fik kritik for, allerede da vi fremlagde skolereformen i sin tid.
Men jeg vil også gerne understrege, at jeg meget håber, at vi kan komme tilbage til et aftalebaseret regime, og min stærke opfordring skal lyde til de ansvarlige i KL og også i regeringen om at gøre det, der skal til, og tilvejebringe det grundlag, der skal til, for at forhandlingen kan foregå på et godt og rimeligt grundlag.
Jacob Mark (SF), 2017-10-05:
Jeg er rigtig glad for, at hr. Morten Østergaard også gerne vil tilbage til et aftalebaseret regime.
Men jeg tror bare, at for at man kan lande en aftale, kræver det, at begge parter ved, hvad det er, man sidder og forhandler om.
Det kræver jo i sådan en overenskomstforhandling, at man ved, hvad det koster, når der skal laves ændringer.
Og jeg foreslår ikke, at vi går ind og decideret blander os i overenskomsten.
Jeg foreslår bare, at det, der ligger til grund for den lov, som vi lavede sammen, kommer frem, så nogle andre, altså arbejdsmarkedets parter, kan forhandle frit.
Det tænker jeg faktisk er i alles interesse.
Morten Østergaard (RV), 2017-10-05:
Det er jo et meget hypotetisk spørgsmål.
Det, jeg vil sige, er, at jeg synes, det er helt åbenlyst, at vi har en række problemer, som jeg også gerne taler åbent om.
Jeg nævnte i min tale problemerne med opdelte skoler, at vi i Danmark i alt for høj grad ser, at vores børn ikke går i skole sammen, men hver for sig; vi har bandekonflikter, som vi skal tage bedre hånd om; og så har vi problemer med social kontrol, som vi også bør sætte ind imod.
Alle de ting synes jeg er reelle problemer, som, uanset hvad der eventuelt måtte være sket for et årti eller to siden, er så tydelige i det danske samfund, at vi bør gøre noget ved dem.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-10-05:
Jeg vil gerne vende tilbage til udlændingepolitikken.
Jeg vil gerne spørge hr. Morten Østergaard, om Det Radikale Venstre anerkender, at hvis Danmark havde fået mange flere flygtninge og indvandrere af samme gennemsnitlige type, som vi har modtaget i de seneste årtier, så ville vi have haft meget større integrationsproblemer og meget større sociale spændinger og udfordringer med en ny etnisk underklasse, end vi har i dag.
Morten Østergaard (RV), 2017-10-05:
Det, vi har sagt, er – og det mener vi stadig væk – at en fælles europæisk skat på finansielle transaktioner er en vej at gå.
Det, der ikke duer, er at melde sig ind i en lille klub af lande, som så blot vil invitere til, at en lang række ting foregår rundt om dem.
Og derfor skal man have alle med.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-10-05:
Skattekommissæren var også inde på FTT'en, som den nyslåede franske præsident jo også støtter, altså en skat på finansielle transaktioner.
Inden for finanssystemet kan vi jo se flere og flere handler, der bliver udført som computerhandler, som højfrekvenshandler, hvor det netop er den del af økonomien, der ikke kommer ind i den reelle økonomi – der, hvor produktionen foregår, der, hvor vi bliver rigere, og hvor der bliver skabt arbejdspladser.
Hvorfor fastholder Det Radikale Venstre deres modstand mod en FTT, når der er så mange europæiske lande, der gerne vil gå videre ad den vej?
Morten Østergaard (RV), 2017-10-05:
Jeg tror, det er klogt, når det handler om de her grænseoverskridende problematikker, også på skatteområdet og det økonomiske område, at samarbejde om det.
Men jeg vil ikke i dag give tilsagn om konkrete løsninger på, hvordan det skal gøres, men sige, at vi i et og alt synes, at det er godt, når vi i de europæiske lande samarbejder, også om den her type af problemstillinger.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-10-05:
Nu er Det Radikale Venstre jo et parti, der er meget glad for det europæiske samarbejde generelt set.
Jeg har også hørt flere af Det Radikale Venstres folketingsmedlemmer tale meget rosende om den nye præsident i Frankrig.
Der pågår en diskussion i Europa, i EU lige nu om netop beskatning af f.eks. store it-virksomheder, der betaler tæt på 0 pct. i skat i Europa.
Og jeg havde et møde – det var vi flere der havde – med skattekommissæren i fredags, som understregede behovet for en løsning.
De problemer med den grænseoverskridende kapital, de problemer på skatteområdet, som nationalstaterne ikke kan løse alene, bliver vi nødt til at finde fælles fodslag om: på momsområdet og i forhold til beskatning af f.eks. it-virksomheder med en digital skat osv.
Hvad mener Radikale Venstre om netop de områder, hvor vi ikke kan gå ind hver for sig og komme det her problem til livs?
Er det der, vi skal lave internationale aftaler, aftaler i EU-regi, som en start i hvert fald?
Morten Østergaard (RV), 2017-10-05:
Det betyder jo, at man gerne vil løfte forneden, men i øvrigt gerne vil give frihed til folk.
Jeg glæder mig over og har ingen problemer med at glæde mig over at leve i et af verdens mest lige samfund, og jeg synes, vi skal blive ved med at være det.
Og så synes jeg, at der, hvor vi har de store udfordringer – dels med kontanthjælpsloftet, dels med integrationsydelsen – er, at vi giver nogle børn en dårlig start på livet.
Jeg synes, vi har nogle udfordringer med, at sociale problemer går i arv.
Det synes jeg er helt reelle problemer og bestemt ikke myter, og det er noget, man bør gøre noget ved.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-10-05:
Det var da et ægte radikalt svar.
Men når Morten Østergaard så i debatten forleden sagde, at de rige gerne må blive rigere, så er det altså ikke et udtryk for, at Radikale mener, at det er en myte, at der er problemer med uligheden i Danmark.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-10-05:
Er det, fordi Det Radikale Venstre godt ved, at det havde været en katastrofe for Danmark, hvis Det Radikale Venstre havde fået sin politik igennem i de sidste årtier, hvor man har arbejdet meget, meget ihærdigt for at modarbejde alle forsøg på at holde tilstrømningen en lille smule nede, eller hvorfor har man så vanskeligt ved at erkende noget helt åbenlyst?
Morten Østergaard (RV), 2017-10-05:
Jeg tror ikke, hr. Rasmus Jarlov kan have lyttet ret godt efter, hverken i debatten i dag eller i debatten i almindelighed, for det er jo nærmest ord til ord det samme, som vi har sagt, nemlig at det betyder noget med antallet.
Jo flere der kommer, desto sværere bliver det at integrere dem.
Og det er jo derfor, jeg synes, at også et i hvert fald indimellem europæisksindet parti som Det Konservative Folkeparti burde melde sig ind i kampen for, at vi får en fælles EU-håndtering af de her spørgsmål.
Havde vi haft det, havde der været færre flygtninge under den sidste flygtningekrise.
Det er da et meget konkret svar, men det er desværre nok ikke et svar, Det Konservative Folkeparti vil bide på.
Vi er i hvert fald ikke i stand til at blive uenige om, at når man er valgt til det her Ting, og det kan jeg mærke at spørgeren også mener, er det for at komme ind og få dej på fingrene, om man så må sige, og være med til at skabe nogle ting.
Og det er en ansvarlighed, som jeg synes er klædelig for ethvert parti.
Men vi afslører jo heller ikke nogen hemmelighed ved at sige, at vi så nok alligevel vore partier imellem har en lidt forskellig tilgang til det at sidde i regering.
Og vi siger altså åbent, at vi gerne påtager os det ultimative ansvar.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-10-05:
Nu kom ordet ansvar ind igen, som om der skulle være en modsætning mellem at være ansvarsfuld og så stå uden for en regering.
Jeg håber da, at Det Radikale Venstre, når man nu har vundet mandater i Folketingssalen, føler, at man også vil tage ansvar, selv om man ikke er en del af regeringen.
Kan vi ikke blive enige om, at man sagtens kan tage et ansvar for det her land uden nødvendigvis at kunne kalde sig selv minister, altså at der ikke er en modsætning mellem de to ting?
Det er bare lige for at prøve at tale os selv op en lille smule i stedet for altid at prøve at tale til laveste fællesnævner.
Kan vi blive enige om, at vi lægger den der med, at det kun er i regering, man tager ansvar, død?
Morten Østergaard (RV), 2017-10-05:
Jeg påskønner i et og alt det brede samarbejde og mest muligt af det.
Det, jeg siger, er, at det for os naturligvis er et mål at være med til at lede landet igen fra regeringskontorerne og være med til at sætte dagsordenen.
Og der er der jo bare en forskel i forhold til Dansk Folkeparti, som ikke rigtig ved, om det lige er attraktivt at være med på den galej.
Men det korte af det lange er, at der jo er en forskel.
Vi har en lang historik for at tage ansvar i regering, og det håber vi at vi kan fortsætte.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-10-05:
Tak for det.
Hr. Morten Østergaard fik i et af sine svar anført, at han mente, at Dansk Folkeparti undslog sig at tage ansvar, da vi ikke indgik i regeringsarbejdet.
Det er jo en holdning, man kan have, nemlig at det kun skulle være i regering, at folk kan tage ansvar.
Og så tænkte jeg på, at jeg jo i går aftes lavede en aftale sammen med innovationsministeren og alle Folketingets partier, bl.a. Det Radikale Venstre, repræsenteret ved hr. Andreas Steenberg, der jo som bekendt ikke er minister.
Betyder det, at Det Radikale Venstre ikke tager ansvar for den aftale, man indgik i går aftes, eftersom man ikke er en del af regeringen, og at det kun er i en regering, folk tager ansvar for tingene?
Morten Østergaard (RV), 2017-10-05:
Vi gradbøjer som sagt ikke vores holdninger, heller ikke på udlændingeområdet.
Men det siger sig selv, at vi selvfølgelig vil søge indflydelse, også på udlændingepolitikken.
Og tilfreds med at have nul indflydelse, det er der næppe nogen partier der er, i hvert fald ikke Radikale Venstre.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-10-05:
Se, det var jo et meget langt svar, som i virkeligheden ikke rigtig gav noget svar.
Så jeg vil godt prøve at spørge hr. Morten Østergaard igen.
Vil Det Radikale Venstre være tilfreds, hvis fru Mette Frederiksen får ret i det, fru Mette Frederiksen udtalte, nemlig at Det Radikale Venstre får nul indflydelse på udlændingepolitikken?
Vil det ikke være en forudsætning for Det Radikale Venstre for at kunne støtte en socialdemokratisk regering, at man f.eks., som hr. Morten Østergaard selv har peget på, får kvoteflygtninge tilbage til Danmark?
Morten Østergaard (RV), 2017-10-05:
Det er jo sådan en kunstig debat, man forsøger at tegne op.
Jeg kæmper for alle Radikale Venstres synspunkter, og jeg antager, at hr. Kenneth Kristensen Berth – til trods for at han f.eks. på euroområdet har et mindretalssynspunkt i Folketinget – vil fortsætte med at kæmpe for sine.
Sådan er det jo.
Meninger brydes, og det er jo sådan, det må være.
Det, jeg selvfølgelig siger, er, at skulle vi komme i en situation, hvor vores mandater er afgørende, vil vi selvfølgelig bruge dem aktivt til at fremme alle vores synspunkter, så langt som det kan lade sig gøre.
Det er jo sådan en idé om, at der er én udlændingepolitik, som et meget bredt flertal i Folketinget er enige om.
Men man kan jo ikke engang stole på de aftaler, Dansk Folkeparti indgår med regeringen, f.eks. om indfødsret.
De blev jo opsagt her fra talerstolen, da man så konsekvenserne af dem.
Og derfor er tingene jo ikke så sort-hvide.
Giv da også plads til nuancerne i udlændingedebatten.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-10-05:
Se, personligt har jeg det jo sådan, at skulle Det Radikale Venstre finde på at rose mig, ville jeg med det samme vide, at jeg havde begået en eklatant brøler.
Jeg ved ikke, om statsministeren har det på samme måde.
Men jeg må i hvert fald konstatere, at det Radikale Venstre gentog mantraet om, at islam ikke er en hindring for integration.
Set i det lys kunne det jo være meget interessant at finde ud af, hvor fast Det Radikale Venstre vil stå på at få indflydelse på udlændingepolitikken.
Forud for folketingsvalget i 2011 sagde hr. Henrik Sass Larsen og mange andre jo, at De Radikale ikke kunne rykke et komma, og nu har fru Mette Frederiksen været i det her fantastiske talkshow, som Søren Lippert har.
Hun fik spørgsmålet om, hvorvidt De Radikale skal have indflydelse på udlændingepolitikken.
Så svarede fru Mette Frederiksen:
Det må være sådan, at det er mandaterne, der afgør, hvilken politik der bliver ført.
Er hr. Morten Østergaard tilfreds med det, altså ingen indflydelse til Det Radikale Venstre på udlændingepolitikken?
Morten Østergaard (RV), 2017-10-05:
Radikale Venstres holdning til ulighed er lige så gammel som vores parti, og vi synes, det er noget, man skal bekæmpe, og det har vi gjort alle dage.
Men det er jo lige så klart, og det må være klart for enhver, at Danmark er et af verdens mest lige samfund.
Og derfor er det, vi er optaget af og også var optaget af, da vi sad i regering, at bekæmpe fattigdom – vi beklager, at vi har en regering, der stik imod deres løfter har ført en politik, der har bragt flere børn i Danmark i fattigdom – og det er at skabe muligheder.
Og det er det, vi gør, bl.a. når vi så massivt sætter ind med hensyn til børns opvækst og uddannelse.
Så vi er bestemt optaget af at sikre, at uligheden i Danmark ikke stiger, men vi glæder os over at leve i et af verdens mest lige samfund.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-10-05:
Tak for det.
Kan hr. Morten Østergaard bringe klarhed over Radikale Venstres holdning til ulighed?
Er man enig med Socialdemokratiet i, at et af de største problemer i Danmark er ulighed, eller er man ikke enig?
Morten Østergaard (RV), 2017-10-05:
Jeg har modtaget bogen og har da også tænkt mig at kaste mig over den, men det, jeg svarede på og også svarer på her, er, at det forløb, der var, ikke var lyksaligt.
Det var ikke godt for skolereformen, det var ikke godt for overenskomstsituationen på lærernes arbejdsmarked.
Og jeg kan sige, at det heller ikke var forudskikket.
Det er jo det, der ligesom har været diskussionen, altså at man ligesom skulle have planlagt efter, at man skulle stå hernede i Folketingssalen med et lovforslag, der skulle regulere lærernes arbejdstid.
Og jeg kan sige med sikkerhed, at det er der ingen af dem, jeg kender til, som arbejdede for eller ønskede sig.
Men det var ikke nogen hemmelighed; det var endda en del af diskussionen dengang.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-10-05:
Det afgørende spørgsmål i forhold til det, der skete dengang, er jo, om der lå en plan fra den daværende regerings side samstemt med KL om, at man gik hele vejen for at få det provenu hjem fra lærernes overenskomstforhandlinger, som skulle medfinansiere folkeskolereformen.
Lå der sådan en forudbestemt drejebog, altså en forudbestemt plan, som det jo er beskrevet i bogen med kildeangivelse, eller er det fuldstændig nonsens, når det er beskrevet således i bogen, som hedder »Søren og Mette i benlås«?
Jeg tror, hr. Morten Østergaard ved, hvilken bog jeg tænker på, selv om hr. Morten Østergaard siger, at han ikke har læst den.
Morten Østergaard (RV), 2017-10-05:
Jamen det er da utrolig tragisk, at vi står med den største humanitære katastrofe siden anden verdenskrig, og at der kommer så mange flygtninge til Danmark.
Det er tragisk for hver enkelt af dem, det er tragisk i forhold til de muligheder, vi har for at hjælpe dem, som havde været bedre, hvis der var kommet færre, som havde været bedre, hvis vi havde deltes om opgaven i Europa i stedet for at lade tilfældighederne råde.
Det havde formentlig også kunnet være færre, hvis der havde været vilje til at investere mere i de flygtningelejre, hvor FN's fødevareprogram løb tør for penge, og som var med til at sætte bevægelserne i gang.
Derfor synes jeg, at hvis man skal tage den her debat seriøst, så må det handle om, hvilke redskaber man vil tage i brug, og der ser jeg et fælles EU-samarbejde som den rigtige vej at gå.
Og så vil jeg bare til sidst sige, at jeg ville ønske, at Det Konservative Folkeparti også ville anerkende, at nogle af de ting, vi lavede, og som vi lavede i fællesskab, og som også bliver talt med som lempelser af udlændingepolitikken, var at skaffe mere udenlandsk arbejdskraft, noget, som den her regering jo svigter hver eneste dag, selv om der er stor brug for det.
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-05:
Jeg er med på, at antallet afhænger af, hvilken grad af succes man har i forhold til integrationen, men man må dog kunne komme det en lille smule nærmere.
Vi har i Det Konservative Folkeparti lavet en vision 2034.
Der sætter vi tal på.
Men det er da klart, at det tal også er variabelt i forhold til integrationen.
Det kan så gå lidt den ene vej og lidt den anden vej.
Men når vi nu havde et år, hvor der kom over 20.000 asylansøgere til Danmark, er det så for mange eller for få, havde jeg nær sagt?