Aleqa Hammond (NQ), 2018-12-19:
En stor del af arbejdet i Folketinget handler om at mødes med forskellige mennesker og lytte til deres tanker og ønsker for Grønland.
Som en af repræsentanterne for det grønlandske folk har jeg valgt at bo i vores land og pendle frem og tilbage mellem Grønland og Danmark.
I Grønland kan jeg daglig møde borgere og de grønlandske politikere og organisationer, som har hjemme i Grønland.
Jeg har som grønlandsk valgt folketingsmedlem et stort ønske om, at vores arbejde i Folketinget skal efterlade mærkbare resultater for Grønland og de grønlandske borgere i Danmark.
Derfor vil jeg gerne kvittere for, at finansministeren har valgt at lytte til vores input og har gjort brug af vores kapaciteter i bevillingerne, der vedrører os i Grønland.
Der har været meget på programmet i år.
I Inatsisartut behandlede vi i sidste måned de store investeringer i de nye lufthavne i Grønland – lufthavne, som skal sikre os en markant og bedre infrastruktur og skabe muligheder og vækst i vores erhvervsliv.
Jeg ser denne aftale som en best practice i rigsfællesskabet, hvor vi sammen sætter rammerne for et erhvervssamarbejde mellem Grønland og Danmark – en aftale, der har været baseret på et ligeværdigt samarbejde mellem vores regering i Nuuk og den danske regering.
Det er et positivt paradigmeskift i vores parlamentariske grønlandsarbejde i Folketinget, hvor vi sætter handling bag ordene, i forhold til hvordan Danmark bedst kan være med til at fremme udviklingen i Grønland inden for selvstyrets rammer.
Der er i den forelagte finanslov også afsat en pulje på 25 mio. kr., der skal højne de unges kendskab til rigsfællesskabet.
Midlerne skal iværksætte håndgribelige initiativer såsom studieture, højskoleophold og dokumentarfilm om rigsfællesskabet.
Jeg tror på, at dette initiativ vil gøre en positiv forskel, særlig for danske unge, der i højere grad får mulighed for at blive klogere på vores fælles historie og forskelligheden i vores kultur og sprog.
Historie og kulturformidling om rigsfællesskabet bør nemlig være på det obligatoriske skoleskema i Danmark, hvis vi langt bedre skal gøre danske unge klogere på Grønland og Færøerne.
Det vil for alvor kunne styrke kendskabet til rigsfællesskabet.
Det er ikke kun i forhold til danske unge, at der er behov for at styrke sameksistensen i rigsfællesskabet.
Som grønlænder er man dansk statsborger, men mange kan have brug for hjælp med det danske sprog, særlig når man kommer som nytilknyttet til Danmark som grønlandsk studerende.
Jeg har derfor tidligere efterlyst en mere konsekvent og sammenhængende indsats i forhold til danskkurser for grønlændere i Danmark.
Det gælder både vores ressourcestærke studerende og de udsatte borgere, der har brug for hjælp til det danske sprog.
Derfor glæder det mig, at der er blevet afsat 20 mio. kr. til kurser i dansk akademisk sprogbrug for grønlandske studerende samt et turbokursusforløb, så de studerende kan blive bedre rustet inden studiestart.
Vores udsatte borgere har også brug for en hjælpende hånd.
Et menneske, der går til grunde i vores samfund, er ét for meget.
Det kan derfor i den grad betale sig, hvis vi som samfund forhindrer, at folk havner i sociale problemer.
Derfor kan jeg godt blive bekymret for, at man i finanslovsforliget har aftalt at nedlægge satspuljen uden samtidig at have en plan for, hvad der skal erstatte puljen.
En lang række initiativer, der har hjulpet socialt udsatte grønlændere i Danmark, er blevet sparket i gang af satspuljemidler.
Der er ofte tale om projekter via De Grønlandske Huse, der har sikret, at grønlændere er blevet hjulpet ordentligt i gang, når de kom til Danmark – projekter, der har sikret en værdig hjælp i øjenhøjde til de udsatte grønlændere, der måtte have brug for det.
I den forbindelse noterer jeg også, at der fortsat er særskilte bevillinger på finansloven, der er målrettet udsatte grønlændere.
Det er godt, at der stadig er fokus på vores svageste.
Der er således også blevet afsat 4 mio. kr. i finansloven til en forlængelse af De Grønlandske Huses sociale inklusionsindsats, som ellers ville være udløbet næste år.
Politiet og retsvæsenet i Grønland er som bekendt et dansk ansvarsområde – et område, som i rigtig mange år har trængt til store og tidssvarende forbedringer.
Jeg har i det seneste år fornemmet en politisk vilje til at forbedre det grønlandske retsvæsen, både sort på hvidt i regeringsgrundlaget og via bevillingerne på finansloven.
Det er små skridt til det bedre, og det vidner om, at der lyttes til de grønlandske mandater.
I år er der eksempelvis afsat 5 mio. kr. til styrkelse af den kriminalpræventive indsats i Grønland
og 3,5 mio. kr. til styrkelse af landsforsvarerembedet.
Der er ligeledes igangsat en afdækning af lønforholdene for politiets og kriminalforsorgens ansatte i Grønland – et område, der er blevet forsømt i alt for mange år.
De grønlandske betjente får mindre i løn end deres danske kollegaer trods samme uddannelse og samme arbejdsgiver.
Senest har Fængselsforbundet krævet, at regeringen træder til med en ekstrabevilling på finansloven til grønlandske anstaltsbetjente.
Det er vel at mærke så hastende, at de foreslår, at bevillingen allerede skal falde i denne finanslov.
Lønforskellen mellem en dansk og en grønlandsk anstaltsbetjent er alt for stor – det skriger efter politisk handling.
Vi færdigbehandlede i går loven om afskaffelse af en ordning, der sendte forvaringsdømte grønlændere til afsoning i Danmark.
Lovforslaget har således også været mere end 20 år undervejs, idet Retsvæsenskommissionen allerede tilbage i 1994 blev bedt om at overveje, hvordan der kunne etableres særlige afsoningsanstalter i Grønland.
I indeværende folketingsår åbnes det første fængsel i Grønland – bedre sent end aldrig.
Det er glædeligt for de dømte, at de fra det nye år kan afsone deres foranstaltningsdom i deres hjemland, men det kræver også en opmærksom indsats fra Justitsministeriet, hvis fængslet skal få en god start.
Der må ikke være mangel på anstaltsbetjente grundet dårlige lønog arbejdsforhold.
De dømte skal fortsat have adgang til aktiviteter og medicin på lige fod med danske indsatte.
Politi- og retsområdet i Grønland kræver fortsat vores fulde opmærksomhed i finanslovsarbejdet for det kommende år.
Der er fortsat 14 ud af 60 bygder, der ikke har lovens repræsentant i form af en kommunefoged.
Sagsbehandlingstiden ved retssager er længere i Grønland, end den er i Danmark, og så er der ikke mindst forældede detentioner, hvor forholdene må være på kant med menneskerettighederne.
Der er en masse at tage fat på.
Jeg ved, at den politiske vilje er til stede i salen, så lad os fortsætte arbejdet på dette område, for vi er stadig langt fra målet.
Det er nu over 5 år siden, at Rigsrevisionen fremsatte en sønderlemmende kritik af beredskabet i Grønland, herunder en alvorlig kritik af de manglende søkort, der som bekendt er blevet flere år forsinket grundet udflytningen af Geodatastyrelsen til Aalborg.
Der er stadig meget at tage fat på.
Til dem er der én grønlandsksproget præst under den danske finanslov.
Ønsket om mindst én præst mere og om eget grønlandsk menighedsråd har været fremsat i flere år.
Det er et stort ønske, som vi mangler at få indfriet.
Etableringen af et frivilligt beredskab, fortsat indhentning af data til at understøtte submission til kontinentalsoklen samt stigende trafikale udfordringer i de grønlandske farvande kræver flere investeringer i Grønland, hvis det skal sikre vores fælles ambition om at være first movers i Arktis.
Det er som bekendt definitivt den sidste finanslovsdebat i denne valgperiode.
Jeg vil derfor gerne rose regeringen for at tage de nordatlantiske mandater med på råd, når der skal tales om bevillinger til rigsfællesskabet.
Jeg vil herfra kraftigt opfordre til, at ordningen fortsættes på den anden side af folketingsvalget, uanset om det bliver en blå, grøn eller rød regering.
Vi har alle et ønske om, at vores politiske arbejde i Folketinget skal efterlade konkrete og mærkbare resultater.
Det gør vi ved at lytte til hinanden.
Regeringen skal roses for langt hen ad vejen at have lyttet til de grønlandske mandater og samtidig have vist en grundlæggende vilje til at lægge handling bag ordene.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at sige rigtig glædelig jul til alle jer her i salen og alle kollegaerne.