runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2025-05-15:
Tak for det.
Jeg skal beklage forsinkelsen, men jeg troede, der var nogle, der skulle på før mig, men I har selvfølgelig fuldstændig styr på rækkefølgen.
Forslaget her minder jo meget om det forslag, vi behandlede for lidt siden, og jeg kan meddele, at vores indstilling er fuldstændig den samme som til det tidligere forslag: Vi stemmer nej.
I mine ører lød det, som om det forslag, vi behandler her, var meget værre.
For sagen er jo, at globalt vil menneskeheden have brug for, at der bliver udvundet rigtig mange fossile brændsler over de næste 100 år.
Det er jo bare et faktum.
Det handler jo ikke bare om, at vi skal bruge noget energi, og at vi får et meget, meget stort energiforbrug i de kommende år, særlig når man tænker på – og det er en god ting; det er jo en rigtig god ting – at flere hundrede millioner mennesker over de kommende år vil komme ud af fattigdom, vil blive rige, vil få et bedre liv, vil have mulighed for at give deres børn et bedre liv, men det handler også om den teknologiske udvikling, som kommer til at sætte nogle helt nye krav til kunstig intelligens og udviklingen af det.
Det vil sluge helt ufattelig meget energi.
Altså, det kommer simpelt hen ikke til at ske.
Og selv om jeg skulle blive en rigtig, rigtig gammel mand, vil det ikke blive i min tid, at man ser det – hr. Søren Espersen peger på sig selv, men jeg synes ikke, at hr. Søren Espersen er en gammel mand, så jeg vil sige, at jeg mente en meget, meget gammel mand.
Men vi kommer ikke til at udfase fossile brændsler, selvfølgelig gør vi ikke det, og derfor skal vi selvfølgelig heller ikke stemme for det forslag, der ligger her, som jo vil gøre det hele meget mere bøvlet.
Så Dansk Folkeparti siger pænt nej tak, endnu en gang, til et af de her grønne fantasiforslag.
Morten Bødskov (S), 2025-05-15:
Tak for det, formand.
Som det er sagt, skal vi nu behandle beslutningsforslag B 144, som jo er fremsat af Enhedslisten og SF.
Enhedslisten og SF ønsker så at forbyde banker og pensionskasser at investere i selskaber, der udvider deres fossile aktiviteter, som det hedder.
Forslagsstillerne mener, at danske banker og pensionskasser ikke bør finansiere virksomheder, der fortsat ekspanderer inden for fossile energikilder, da det ikke er foreneligt med Parisaftalens målsætninger.
Forslaget ligner det, vi behandlede før, men her taler vi så blot om investeringer og ikke om udlån.
Argumenterne mod forslaget ligner derfor også hinanden, og det skal jeg starte med at beklage, men de skal jo fremføres.
Regeringen deler ambitionen om, at vi skal have speedet den grønne omstilling op, og vi er enige i, at finansielle institutioner her spiller en vigtig rolle, f.eks. ved at mobilisere kapital ind i en mere grøn retning.
Derfor skal vores regulering, altså de regler, vi så at sige har, naturligvis også arbejde i den rigtige retning, og det gør flere af vores regler allerede.
F.eks. siger reglerne, at banker skal tage højde for bæredygtigheds- og klimarisici i deres kreditgivning.
Det er også sådan, at banker skal have retningslinjer for, hvilke bæredygtighedsrisici de ønsker at påtage sig; det siger ledelsesbekendtgørelsen.
Men regeringen mener ikke, at SF og Enhedslistens forslag vil arbejde i den rigtige retning.
Et nationalt forbud mod investeringer i fossile selskaber vil med stor sandsynlighed ikke kunne stilles som krav til finansielle virksomheder fra andre EU-lande, der jo altså også opererer i Danmark.
Så længe reguleringen ikke er forankret i fælles EU-lovgivning, vil det have en begrænset effekt.
Potentielt vil det skade konkurrencen for danske virksomheder.
Derfor mener regeringen, at den bedste vej er at arbejde for fælles EU-regler på området; ens spilleregler på tværs af medlemslandene er nødvendige for en reel, effektiv og retfærdig grøn omstilling.
Endelig risikerer beslutningsforslaget at bremse danske virksomheders grønne transformation, altså forandring, om man vil, f.eks. i de tilfælde, hvor virksomheder med fossile forretninger opkøbes med henblik på at gennemføre en grøn transformation af den opkøbte virksomhed.
Bliver det her beslutningsforslag til virkelighed, ja, så kan sådan en investering være umulig at foretage, da virksomheden ikke kan få finansiering hertil.
Problemet med forslaget er jo bare, at man kan gå over på den anden side af gaden, hvor der er en udenlandsk bank, og det vil stille den danske bank konkurrencemæssigt dårligt.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Louise Elholm (V), 2025-05-15:
Tak for ordet.
Nu har vi et beslutningsforslag, som på overfladen handler om forbrugerbeskyttelse, men i virkeligheden handler det mere om mere stat, mere kontrol og mindre konkurrence.
I Venstre går vi ind for forbrugerbeskyttelse.
Vi går ind for, at man får nogle billigere priser som forbruger i bankerne, men Enhedslisten foreslår bl.a., at bankerne skal kontakte alle kunder uopfordret og rådgive dem om f.eks. rentevilkår.
Det lyder måske fornuftigt, men i praksis vil det lægge et stort administrativt pres på bankerne, uden at det nødvendigvis skaber bedre vilkår for kunderne.
Der er allerede i dag rådgivningspligt, og den er blevet skærpet.
Det skal bankerne selvfølgelig leve op til, men vi skal ikke begynde at styre, hvordan bankerne tilrettelægger deres kundekontakt.
Forslaget om at offentliggøre ranglister over banker renter og kræve forklaring fra dem, der ligger i top og bund, er i mine øjne tæt på en indirekte regulering af priserne.
Der skal vi ikke hen.
Vi har brug for en stærk og velfungerende finansiel sektor med fri konkurrence og stabile rammer.
Hvis vi begynder at detailregulere bankernes forretningsmodeller, svækker vi deres konkurrenceevne.
Det vil på sigt skade både bankerne og deres kunder, og det hjælper ikke dem, der har brug for rådgivning.
Det skaber bare mere bureaukrati.
Derfor kommer Venstre heller ikke til at støtte det her forslag.
Tak for ordet.
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-15:
Tak for det.
Om det her med, at man skal rette henvendelse til kunderne, vil jeg sige, at det i forvejen er sådan, at hvis man som bank ændrer i rentevilkårene, skal man rette henvendelse til sine kunder via mail eller en besked i e-Boks.
Så det, vi foreslår her, er bare, at når det går den rigtige vej, altså når bankerne pludselig kan få 3 pct. i stedet for 1 pct., dvs. når de tager vores penge fra vores lønkonto og sætter ind på deres foliokonto i Nationalbanken, så skal bankerne lige huske at fortælle deres kunder, at de altså kan få andel i den her rentegevinst.
Jeg snakker med så mange borgere, som ikke kan forstå, hvordan gebyrerne kan blive ved med at stige, hvordan det kan være sådan, at de som lille håndværker skal betale en enormt høj rente på deres kassekredit, men ikke får en krone i rente på deres anfordringskonto.
Hvorfor stiller Venstre sig konsekvent på bankernes side i stedet for at stille sig på borgernes side?
Louise Elholm (V), 2025-05-15:
Vi stiller os på borgernes side.
For hvem er det, der skal betale for alt det her ekstra bureaukrati?
Det er jo kunderne.
Der er jo ikke andre til at betale for det end kunderne.
Så er det, omkostningerne stiger, og så bliver det dyrere at være bankkunde.
Det her er det tredje beslutningsforslag i streg, som Enhedslisten er medforslagsstiller på i dag, hvor at man lægger ekstra bureaukrati på den finansielle sektor.
Alt det skal betales af nogen.
Og det er kun kunderne, der kan det.
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-15:
De forslag, vi stiller i dag, f.eks. om at have en offentlig liste og om, at Finanstilsynet følger, om bankerne, når Nationalbanken f.eks. skruer renterne op, så er dygtig nok til at lade deres kunder få andel i det forbedrede rentemiljø, er de regler, man har i Storbritannien.
Det skulle være noget nyt for mig, hvis Storbritannien var et eller andet socialistisk land eller lignende.
Det er et land, som på mange måder ligner vores, men som har en mere, lad os bare sige det, aggressiv beskyttelse af forbrugerne over for den finansielle sektor. Hvorfor er det, at man i Venstre er imod at beskytte danske forbrugere?
Louise Elholm (V), 2025-05-15:
Jeg går fuldstændig ind for at beskytte forbrugerne, men også for at beskytte forbrugerne mod ekstraomkostninger som følge af ekstra bureaukrati.
I virkeligheden bør folk jo også kunne få en andel af rentenedsætningerne, fordi der er konkurrence på markedet.
Så det handler jo også om, at man som forbruger vælger en anden bank, hvis ikke man er tilfreds med det tilbud, man får.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-15:
I forhold til den sidste kommentar om, at der er konkurrence på markedet, så har Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen jo i deres rapport fra både 2017 og 2022 beskrevet, hvordan konkurrencen på ingen måde er god nok, og at der er masser at komme efter.
Så det er jo simpelt hen ikke rigtigt, at konkurrencen er tiptop, og at det i sig selv skulle sikre, at folk kan stemme med fødderne.
Louise Elholm (V), 2025-05-15:
Fru Lisbeth Bech-Nielsen burde holde sig for god til at lægge ord i munden på mig.
Jeg sagde, at der er konkurrence på markedet; jeg sagde ikke, at det var perfekt.
Og der behøver man ikke prøve at lægge mig ord i munden.
Tror jeg, at det her nødvendigvis forbedrer den?
Nej, jeg tror, at det bliver en ekstra omkostning for forbrugerne.
Der er rigtig mange regler i forvejen, og ekstra bureaukrati gør det ikke billigere at være forbruger.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-15:
Det er rigtigt, at der er rigtig mange regler for den danske banksektor, når det kommer til f.eks. AML, altså antihvidvaskregler, og andet.
Og det, man på moderne dansk kalder compliance, altså overholdelse af reglerne, er noget, som der er rigtig mange mennesker ansat til ude i bankerne.
Men der er jo ikke ret mange regler, som skal sikre forbrugerne, at de får ordentlige vilkår.
Det er der ikke.
Louise Elholm (V), 2025-05-15:
Vi havde jo lige et lovforslag for 2 uger siden på 814 sider, hvor det alt sammen handlede om finansiel regulering.
Så der havde vi jo rigtig meget regulering, og det skulle også gerne gavne forbrugerne.
Så det er jo ikke, fordi vi ikke har regulering på det finansielle område.
Vi har ganske meget.
Vi fik en teknisk gennemgang af det i går.
Vi har ret meget finansiel regulering, så det er jo ikke, fordi man ikke er beskyttet som bruger eller der ikke er regulering.
Det er der bestemt.
Karin Gaardsted (S), 2025-05-15:
Det er jo netop derfor, at man skal se mere på sin bank som en butik, og det er derfor, at man skal forhandle med den.
Det er meget vigtigt, at man forhandler med sin bank, for ellers får man ikke de vilkår, som man kan få, hvis man tager samtalen med sin bank.
Så jeg synes ikke, det er rigtigt, at man ikke foretager sig noget som helst fra regeringens side.
Jeg synes, at vi skal lytte til og holde ministeren op på det, han har sagt i dag, med, at vi skal have mere gennemsigtighed for bankkunderne.
Det går jeg i hvert fald ind for.
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-15:
Hvis noget ligger en meget på sinde, må konsekvensen af det være, at man handler på det.
Ministeren har nu været minister i 2½ år, og i de år er der blevet hevet milliarder af kroner op af lommen på danskerne til de finansielle institutioner.
Vores konkurrencemyndigheder har nu i 2-3 år råbt op om problemet med konkurrence.
Hver eneste dag, der går, hvor bankerne får lov til at ribbe danskerne på den her måde, er en dag for meget.
Hvad er det, man tøver i forhold til?
Tak for det, formand.
Danskerne bliver lige nu flået af de danske storbanker.
Så enkelt kan det siges.
Vi har set, hvordan de store bankers overskud bare er eksploderet.
Danske Banks overskud slog rekord i 2023, historisk rekord.
24 mia. kr. ned i lommen på Danske Banks aktionærer.
I Nordea og andre storbanker ser vi samme udvikling.
Forklaringen er enkel.
Bankerne tjener penge på at øge det, der hedder rentemarginalen, så borgerne betaler en høj rente, når vi låner, men til gengæld får vi næsten ingen rente, når vi får vores løn ind på vores anfordringskonto, vores konto i banken.
Samtidig med det fortsætter bankerne med at skrue vores gebyrer op for stort set alt, hvad de kan finde på at sætte gebyrer på.
Aldrig nogen sinde har de store danske banker hevet så mange penge op af lommen på borgere og på små selvstændige og virksomheder i det her land – aldrig nogen sinde!
Erhvervsministeren har i 2 år sagt, at regeringen ser på, hvad man kan gøre, men ingenting sker.
Vi har fremsat andre beslutningsforslag igennem tiden om at gå ind og tvinge bankerne til at dele deres rentegevinster med kunderne, men det er blevet afvist af regeringen.
I dag stiller vi nogle forslag, som er i den mere bløde ende.
Det handler om at øge konkurrencen og give borgerne en bedre mulighed for at gennemskue, hvilke banker der er billigst, og det er direkte inspireret af Storbritannien, som har de samme regler.
Morten Bødskov (S), 2025-05-15:
Tak for det, formand.
Der er ingen som helst tvivl om, at konkurrence er sundt.
Det er det både for forbrugere, og det er det også for virksomhederne, og det er det i den grad også for banker og andre finansieringsinstitutter.
Derfor bakker regeringen op om intentionen med forslaget.
Sagen er jo, at konkurrencen på bankmarkedet er for dårlig, og det er rigtigt, som ordføreren siger, at det er noget, jeg og regeringen har sagt et par gange.
En af udfordringerne er, at det simpelt hen er for uigennemsigtigt og besværligt at være bankkunde, men jeg mener ikke, at initiativerne i forslaget vil forbedre konkurrencen.
Tværtimod er det, jeg ser, endnu mere bureaukrati, og jeg ser, at initiativerne potentielt vil blive en form for priskontrol, og det ønsker vi ikke.
Lad mig prøve at forklare hvorfor.
Enhedslisten foreslår, at bankerne skal tage kontakt til alle kunder og rådgive dem om eksempelvis forrentning af deres indestående.
Allerede i dag er situationen den, at bankerne har en rådgivningspligt over for deres kunder, men en undersøgelse fra Finanstilsynet har jo vist, at bankerne ikke havde fokus nok på netop det, altså rådgivningspligten.
Det er blevet indskærpet over for dem, og Finanstilsynet har desuden netop præciseret den gældende rådgivningsforpligtelse i en udtalelse, og det forventer jeg selvfølgelig at bankerne efterlever.
Forslagsstillerne vil også have en officiel rangliste over bankernes ind- og udlånsrenter på nøgleprodukter, og at bankerne med de laveste indlånsrenter og højeste udlånsrenter skal forklare sig over for myndighederne.
Men der eksisterer jo allerede i dag private prissammenligningsportaler, og der vil altid være en bank med den højeste pris og en bank med den laveste pris, ellers havde vi jo, kan man roligt sige, for alvor et problem med konkurrencen.
Forklaringspligt vil også kunne have en begrænset effekt, medmindre myndighederne får beføjelse til at gribe ind i bankernes rentefastsættelse.
Det kan godt være, at Enhedslisten vil derhen, men det er ikke derhen, regeringen mener vi skal hen.
Sagt på en anden måde, i mine øjne virker forslaget mest som bureaukrati, der ikke gavner forbrugerne endsige konkurrencen.
Bankerne bestemmer jo selv, om de vil følge Nationalbanken, og vi skal ikke have mere priskontrol.
Som nævnt er jeg fuldstændig enig i, at konkurrencen på bankmarkedet ikke er stærk nok, og derfor er jeg og regeringen også i gang med at se på, hvordan vi reelt kan forbedre gennemsigtigheden og konkurrencen i den finansielle sektor.
Kunderne skal have bedre vilkår, og de skal have mere fordelagtige bankprodukter, men forslagene her er ikke vejen til det.
Tak for ordet.
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-15:
Jeg synes, det er ret useriøst af ministeren at snakke om priskontrol og alt muligt andet.
Det har intet med priskontrol at gøre.
Det har noget at gøre med at skabe gennemsigtighed.
Det har noget at gøre med at, om jeg så må sige, hænge de banker ud, som er lidt for langsomme, når Nationalbanken sænker renten, til at følge med og give deres kunder del i den her gevinst.
Det er det, man gør i Storbritannien, og det har virket.
De banker, som lå dårligst i forhold til renter på anfordringskonti, har hævet dem for deres kunder.
Jeg forstår ikke regeringens modvilje mod det her.
Regeringen har nu sagt i 2 år, og jeg citerer: Vi er i gang med at se på det.
Altså, hvor længe kan man være i gang med at se på, mens de store banker har hænderne dybt, dybt nede i lommerne på borgerne og på små virksomheder og på landbrug og på alle de andre, der er afhængige af bankerne?
Hvornår sker der noget, minister?
Morten Bødskov (S), 2025-05-15:
Men der sker også noget.
Jeg forstår godt Enhedslistens kampretorik – det er helt fair.
Men når Enhedslisten nu foreslår som eksempel, at enhver bank skal forpligtes til at tage kontakt til alle kunder og rådgive dem om forrentningen af deres indestående, er virkeligheden jo den, at vi har lovgivning i dag, som siger, at der skal være en rådgivningspligt.
Det er så blevet indskærpet, og jeg går selvfølgelig ud fra, at bankerne efterlever det.
Det er bare et eksempel på, at det, som Enhedslisten her forslår, er skudt ved siden af skiven.
Der er ingen uenighed i, at konkurrencen skal være bedre på det finansielle marked.
Det siger Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen jo rent faktisk også, og det er noget af det, vi sidder og kigger på hvordan vi kan sikre, således at det giver det, der er behov for, altså mere mobilitet på bankmarkedet – at folk kan se, hvad de betaler, og begynder at flytte sig efter, hvad de betaler.
Det er det, der giver konkurrence, hr. Pelle Dragsted – ikke, at vi indfører ordninger, som allerede i vidt omfang eksisterer i dag.
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-15:
Jamen det passer ikke, at de ordninger eksisterer i dag.
Det er også derfor, at den organisation, der repræsenterer danske forbrugere, Forbrugerrådet Tænk, har stillet de her forslag, som Enhedslisten præsenterer i dag.
Med hensyn til rådgivningspligten er problemet jo, at selv med de opstramninger, der er, er det kun, når banken alligevel er i kontakt med kunden eller på anden måde skal behandle kundens situation, at de skal give den her rådgivning.
Men bankerne er jo allerede med hvidvasklovgivningen forpligtet til at kende deres kunder.
Men de gør det jo ikke, fordi de tjener penge på at lade være; fordi de får lov til det af ministeren.
Morten Bødskov (S), 2025-05-15:
Men det er jo ikke rigtigt, hvad der bliver sagt.
Altså, jeg synes, man skal prøve at læse den indskærpelse, der kom fra Finanstilsynet, og så se, hvordan tolkningen rent faktisk er af rådgivningsforpligtelsen.
Det er jo alvorligt, at det blev skrevet, at man ikke havde gjort det, og det er blevet indskærpet over for dem.
Så derfor er det efter min opfattelse ikke rigtigt, at der ikke er et fokus på det.
Der skal være et fokus på rådgivning.
Det står soleklart i lovgivningen.
Så derfor vil jeg sige igen, at jeg ikke tror, der er nogen uenighed om, at der skal være mere konkurrence.
Det handler måske mere om, hvordan vi skaber konkurrencen, og det handler grundlæggende om, at vi skal sørge for mere gennemsigtighed og gennemskuelighed, således at valgfriheden bliver større og bedre og folk flytter mere og vi hjælper dem til at flytte mere.
Det er det, der er målet med det.
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-15:
Der var engang, hvor Socialdemokratiet havde en sund kritisk holdning og skepsis over for den finansielle sektor.
Den tid er åbenbart slut.
Ordføreren citerer ministeren for at have givet udtryk for over for bankerne, at de må gøre noget.
Og ja, det er rigtigt; ministeren har talt om og sagt det igennem flere år.
Problemet er bare, at der ingenting sker.
Det målrettede arbejde, som ordføreren taler om, findes ikke.
Jeg har haft samråd efter samråd med ministeren, og hver gang får jeg at vide: Vi er i gang med at se på det.
Hvert år forsvinder flere og flere penge op af lommerne på danskerne, og hvem rammer det?
Jamen det rammer jo bl.a. dem, der har de laveste indkomster.
Og I sidder stille og gør ingenting.
Hvad vil Socialdemokratiet konkret gøre for at beskytte danskerne mod bankernes grådighed?
Karin Gaardsted (S), 2025-05-15:
Jeg synes faktisk, at ministeren har svaret heroppefra lige for et øjeblik siden, at det ligger os meget på sinde at forbedre forholdene for bankkunderne, altså at det bliver mere gennemsigtigt.
For det, der er galt, er jo, at bankkunderne ikke forstår, hvad det er, der sker henne i banken.
Hvad er det, banken tilbyder mig?
Hvad er det, banken kræver af mig?
Det kan man ikke gennemskue, og den gennemsigtighed hører jeg i hvert fald ministeren give udtryk for er den, han vil gå på jagt efter.
Og det er bare ikke noget, der sker over night – undskyld, over natten.
Det tager længere tid, men vi har der det samme mål med, at det skal være mere gennemsigtigt at være bankkunde.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-05-15:
Tak for ordet, formand.
Den grønne omstilling er helt afgørende for regeringen.
Det er den også for Moderaterne og ikke mindst for mig personligt.
Vi skal nå vores klimamål, og det kræver, at alle bidrager.
Det gælder virksomhederne, det gælder bankerne, som er dem, der udlåner penge til virksomhederne, og det gør de heldigvis allerede.
Vi skal give virksomhederne incitament til at vælge grønne løsninger i stedet for at indføre forbud og stadig mere bureaukrati.
Vi skal hjælpe dem med at omstille sig, ikke spænde ben for dem, og det er netop det, vi mener et forbud som dette kan risikere, nemlig at bremse virksomhederne, der er i gang med at omstille sig i en grønnere retning.
Lige nu er der rigtig mange virksomheder, som er godt i gang med at omstille sig fra sort til grøn, og det skal vi anerkende, og vi skal også anerkende, at det er forskelligt fra branche til branche.
Ikke alle brancher kan overgå til at være fossilfri i morgen.
Her er det vigtigt, at vi værner om danske virksomheder, der er undervejs i deres omstilling, og som skaber vækst i Danmark.
Lad mig bare fremhæve en branche som lifescienceindustrien.
Det er en af de helt store vækstmotorer i et dansk samfund.
Det må vi ikke risikere ved at forhindre, at lifesciencevirksomheder ikke kan få finansiering i fremtiden, også selv om de stadig har fossile forretninger, ikke mindst fordi det netop er en industri, der de seneste år har vist sig at være i stand til at dekoble vækst og udledning.
Det gode arbejde skal naturligvis fortsætte.
Hvis bankerne forbydes at udlåne penge til dem, fordi de stadig har fossile aktiviteter, hvordan skal de så kunne gennemføre den grønne omstilling?
Men vi går ind for, at arbejdet skal ske på EU-niveau med fælles spilleregler for alle europæiske banker, for kun her kan vi sikre den største effekt.
Hvis vi i Danmark indfører et forbud, som SF og Enhedslisten lægger op til, vil det kun ramme de danske banker.
Udenlandske banker, der også opererer i Danmark, vil ikke blive omfattet.
Det betyder, at virksomhederne bare kan finde finansiering et andet sted, og så har vi ikke opnået noget som helst, og i stedet kan vi risikere at bremse de virksomheder, der er i gang med den grønne omstilling.
I den her situation er det afgørende, at vi ikke lægger for mange hindringer for vores virksomheders vækstpotentialer.
Der skal være balance mellem det grønne og muligheder for vækst.
Vi skal styrke vores virksomheder og hjælpe dem på vej til at blive endnu grønnere, og det gør vi altså bedst på EU-plan, i fællesskab og på tværs.
En af grundstenene i Moderaternes dna, mit parti, er at skabe lovgivning på tværs, bred lovgivning, som er bæredygtig.
På den baggrund kan Moderaterne ikke støtte forslaget.