Lise Bertelsen (KF), 2026-02-03:
Tak for ordet.
Tak til SF for den her vigtige forespørgselsdebat.
En af de vigtigste grunde til, at jeg gik ind i politik, var, at der er alt for mange børn og unge, der simpelt hen ikke trives; der er alt for mange børn, der lærer alt for lidt i vores skoler.
Det skyldes en forfejlet skolereform og en forfejlet inklusion.
Det er der slet ikke nogen tvivl om.
Det har vi i Det Konservative Folkeparti sammen med andre gode partier været med til at rette op på nu.
Vi har fået kortere skoledage, så børn og unge nu igen får mulighed for at deltage aktivt i foreninger og fællesskaber uden for skolen.
Det er dér, hvor man på fodboldbanen eller i gymnastikforeningen kan vise, at man faktisk er en holdspiller.
Man giver hånd før kampen; man hjælper kammeraten, der er faldet i græsset, op; man hjælper gymnasten med det svære spring, når man øver nye forhindringer; man giver modstanderen i skak lige lidt tid til at tænke over sit næste træk; det er dér, hvor man samler god energi blandt sine holdkammerater, dér, hvor man lærer fællesskabsånd, at vente på tur og at begå sig socialt.
Vi i Det Konservative Folkeparti har kæmpet for at bevare timetallet i historie, som i den her tid er vigtigere end nogen sinde før.
Vi er nødt til at have et værn imod usandheder, hvor vi i fællesskab står fast på vores værdier og vores kultur, hvor vi ved, hvor vi kommer fra, en national forankring, som kan værne os imod mørke kræfter.
Vi har kæmpet for, at de unge, der ikke finder bøger interessante i løbet af deres skoletid, kan komme ud på arbejdspladserne og opleve succesen dér, få kolleger, få noget mellem hænderne, de finder interessant og motiverende, ja, sjovt ligefrem, at de lykkes, og at der er brug for dem.
Det Konservative Folkeparti har sammen med andre gode kolleger gentænkt folkeskolen.
Vi har gentænkt psykiatrien med 10-årsplanen, vi har iværksat det lettilgængelige tilbud i alle kommuner landet over.
Det handler om tidlig opsporing og hurtig indsats, og det tror vi på kan være med til at forebygge mistrivsel, uro og skabe en hverdag, hvor børn og unge kan trives og faktisk får lært at regne og skrive.
For Det Konservative Folkeparti er udgangspunktet klart: Folkeskolen skal sikre, at børn lærer at læse, skrive og regne i trygge rammer, og ja, det kræver tilstrækkelig økonomi, og derfor bakker vi også op om den vedtagelsestekst, som regeringen har fremlagt.
Her slås det fast, at folkeskolens økonomi fastlægges lokalt i kommunerne, og at der er indgået ambitiøse økonomiaftaler med kommunerne senest for 2026, hvor servicerammen er løftet med 3,2 mia. kr. – midler, som kommunen kan bruge på folkeskolen.
Men for os er det afgørende at sige, og deraf min indledning: Økonomi gør det ikke alene.
Alt for mange børn og unge trives ikke, alt for mange lærer for lidt, alt for mange kommer slet ikke i skole.
Det skyldes ikke, at der ikke bruges penge.
Udfordringerne har i høj grad skyldtes den fejlslagne skolereform og den fejlslagne inklusion, som har lagt et massivt pres på børn, lærere og på kommunerne.
Derfor har vi sammen med andre gode folk taget ansvar og været med til at ændre den kurs.
Vi har sikret de kortere skoledage, bevarelsen af timetallet i historie, juniormesterlære, og vi har også prioriteret at styrke indsatsen imod langvarigt ufrivilligt skolefravær med det her nationale videncenter, for ingen børn vinder noget som helst ved at være væk fra skolen.
Og vi har kæmpet for det lettilgængelige tilbud.
Så vores svar på forespørgslen er: Børn skal opleve, at folkeskolen er et stærkt og trygt sted, men vejen dertil går ikke igennem automatiske koblinger mellem velstand og udgifter.
Vejen går igennem kloge prioriteringer, stærke fagligheder, tidlig indsats og ansvarlig brug af de midler, der allerede er tilført.
Tak for ordet.