runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Betina Kastbjerg (DD), 2025-05-07:
Tak for det.
Nu ved jeg jo, at ordføreren er tidligere selvstændig, hvis ikke hun stadig væk er det ved siden af – det er jeg lidt i tvivl om – og der vil jeg bare høre ordføreren, om det ikke er helt legitimt, at ordføreren gerne vil undersøge, hvem det er, man handler med i sin virksomhed, og om det nødvendigvis skal være sådan, at man skal bruge sit MitID til det, så Erhvervsstyrelsen kan tage en stikprøve og sige, om det er reelt og legitimt, at ordføreren tjekker de virksomheder, som hun skulle handle med?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-05-07:
Jeg tror ikke, at ordføreren har hørt min tale.
For jeg har nemlig lige nøjagtig prøvet at skille det her ad.
Ja, jeg er stadig væk virksomhedsejer, men jeg vil stadig væk kunne blive ved med at gøre det.
For det kræver ikke et login, og jeg kan stadig væk gå ind og læse deres regnskaber, ligesom jeg har kunnet det hele tiden, og det sagde jeg også i min tale, og jeg gentager det gerne.
Så det er enormt vigtigt.
Det eneste, jeg skal gøre, hvis jeg skal vide, hvem der er den reelle ejer, er, at jeg skal logge ind med virk.dk.
Sådan er det normalt ikke i forhold til de handler, jeg laver.
Jeg har reelt kun brug for det, jeg har kunnet gøre hele tiden, og det kan jeg fortsat.
Men har jeg brug for det, så er jeg selvfølgelig ligesom alle andre nødt til at klikke ind med virk.dk., og så får jeg efter 2 sekunder adgang til det.
Men der er jo ovre i Erhvervsministeriet ikke ansat en hel hær af folk, der sidder omme bag computeren og skal godkende det her, men det er noget, der sker automatisk.
Ja, jeg så stadig væk også helst, at tingene var, som de var i dag, men det er de ikke, fordi der er kommet en EU-dom.
Derfor er vi nødt til at implementere det.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-05-07:
Jeg tænker jo, at det er helt legitimt, at man som virksomhedsejer også gerne vil kunne slå en reel ejer op og se, om den ejer måske har lukket 12 selskaber, inden det selskab, man er ved at handle med, rent faktisk så er i gang.
Men hvis ordføreren står og siger, at det er helt legitimt at søge de her ting, og det vil det være for borgere, for virksomheder og for alle mulige andre, hvorfor så lave stikprøvekontrol?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-05-07:
Jeg har fuldstændig tillid til det.
Jeg kender ikke den helt dybe bagvedliggende årsag til, hvorfor det er nødvendigt at have en stikprøvekontrol, men det tænker jeg at ordføreren kan stille et spørgsmål om i udvalget og at vi også kan få svar på, og jeg er også sikker på, at der er blevet gjort mange overvejelser om, hvorfor det er det.
Men som virksomhedsejer synes jeg jo selvfølgelig, det er dødirriterende – jeg ved ikke, om det var en dårlig sprogbrug, og jeg beklager – lige at skulle lave den her ekstra øvelse.
Men det skal jeg jo, fordi der er kommet en EU-dom, der siger, at man ikke beskytter privatlivet for dem, der er reelle ejere.
Så derfor skal jeg jo ligesom alle andre rette mig efter loven, og det vil jeg også gøre som selvstændig.
Peter Kofod (DF), 2025-05-07:
Jeg synes, det var en interessant pointe i ordførertalen, at ordføreren sagde, at det var godt, at Danmark var medlem af EU, fordi det gav os nogle fantastisk favorable konkurrencevilkår.
Jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren uddybede, hvad det er, vi skal være så glade for i EU, når det kommer til konkurrencevilkårene.
Hvor man har set, at EU sådan virkelig har styrket dansk konkurrenceevne globalt set?
Jeg kan huske, at man mange steder har diskuteret en Draghirapport, der jo lige præcis understreger det modsatte, nemlig at EU ikke fremmer vores konkurrencedygtighed.
For EU tynger den.
Mens Kina og andre asiatiske lande, Sydamerika, Nordamerika brager af sted, så er Europa præget af stilstand, forfald og lavvækst.
Det er da ikke en vinderklub at være medlem af, men det har da lige præcis de modsatte resultater.
Så lige præcis på hvilket område er det, ordføreren ser at EU skulle være noget, der fremmede konkurrencevilkårene?
For det har da haft den stik modsatte effekt.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-05-07:
Nu kunne jeg godt høre, at ordføreren syntes, det var lidt morsomt.
Jeg tænker jo, at vi er fuldstændig enige i, at vi har alt for meget bureaukrati og alt for mange regler, der hæmmer vores konkurrence i EU, og det ved ordføreren også godt at jeg mener.
Men det at stå samlet i et handelsfællesskab med flere gør også, at vi kan udvikle vores styrkepositioner, og at vi kan samarbejde om at spille hinanden gode.
Så har vi jo en kæmpe udfordring i forhold til at gøre os mere konkurrencedygtige i EU.
Det anerkender jeg fuldstændig, og det ved jeg også at både ordføreren og jeg er meget optagede af.
Men det at have de her frihandelsaftaler og det, at man på tværs af EU handler med hinanden, giver altså også nogle kæmpe, kæmpe fordele, i forhold til at vi kan holde gang i hjulene, ikke kun i Danmark, men også i et samarbejde med de øvrige europæiske virksomheder.
Hvis vi skal blive bedre og dygtigere, og hvis vi skal kunne følge med de andre lande, så har vi travlt.
Peter Kofod (DF), 2025-05-07:
Jeg tror, ordføreren skal rette sig selv.
For jeg synes ikke, det her er morsomt.
Jeg synes, det er en dybt, dybt alvorlig situation, og ordføreren nævner selv bureaukrati og regler.
Jamen det er jo netop det, EU er skabt af, det, EU er eksponenten for, og det, EU er en garanti for at vi får meget mere af.
Hvor kommer alle de ting, der tynger os, fra?
De kommer fra Bruxelles og Strasbourg.
Så har der stået en række ordførere og nu også ordføreren på talerstolen, der har sagt, at vi alligevel skal takke EU for alt muligt.
Altså, det vil jo svare til at takke sin overgrebsmand, og det har jeg da ikke lyst til.
Jeg går ikke ud fra, at der var nogen, der havde fået den her dårlige idé, hvis ikke EU havde været til og havde fået den.
Så havde vi kørt videre med et system, der fungerer ganske udmærket i Danmark.
Er ordføreren ikke enig i det?
Hvis ikke EU var kommet med den her den her dom, så havde vi ikke behandlet det her lovforslag i dag.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-05-07:
Først vil jeg rose Dansk Folkepartis ukuelige evne og tro på, at Danmark kan klare sig ene og alene i denne verden, stor ros for det.
Men der er vi jo simpelt hen bare generelt fuldstændig uenige, og i forhold til de der 90 mandater i forhold til en blå regering vil jeg gerne se, hvilke af de andre blå partier der også mener, at vi skal træde ud af EU.
Men jeg venter spændt, hvis det er det scenarie, det bliver efter et valg.
Pernille Vermund (LA), 2025-05-07:
I ordførerens tale siger ordføreren, at alle, også hr. og fru Jensen eller Hansen, eller hvem det nu var, ville have legitim interesse i fremtiden.
Det er ikke sådan, jeg læser lovforslaget.
Som jeg læser lovforslaget, skal man have legitim interesse for at kunne få indsigt.
Har jeg misforstået ordføreren, eller har jeg misforstået lovforslaget?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-05-07:
Jeg tror faktisk ikke, ordføreren har misforstået noget.
For de skal have en legitim interesse, men en legitim interesse er jo også at sørge for, at man som hr. og fru Jensen kan opnå det bedste tilbud.
Om det er en misforståelse eller det ikke er en misforståelse, må jeg lade spørgeren vurdere selv.
Pernille Vermund (LA), 2025-05-07:
Så ordføreren bekræfter, at ikke alle mennesker fremover vil kunne se, hvem de reelle ejere er bag et firma, som man overvejer at anbefale til nogen, eller som man har hørt godt om, og som man måske en dag i fremtiden overvejer at bruge selv.
Det er det, jeg hører ordføreren bekræfte.
Hvis det er korrekt, mener ordføreren så, det bliver lettere eller sværere for os at handle med hinanden eller bare at få indsigt i, hvad det er for virksomheder, der er ude på markedet, og om der er nogle brodne kar imellem?
Bliver det lettere eller sværere at få indsigt i det for den almindelige del af befolkningen eller for folk, når de er medarbejdere i en virksomhed?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-05-07:
Jeg siger, at alle – alle – der har en legitim grund, har mulighed for at gå ind at søge.
Det har ordføreren også.
Det er ganske legitimt.
Så både hr. og fru Danmark og virksomheder, os alle, har mulighed for det her.
Vi skal bare ulejlige os og gå ind og klikke og sige, at vi er legitime, og så kan vi komme ind.
Er det bedre, som det er nu?
Ja, det er det, men der er en EU-dom, og vi kommer til at rette ind.
Moderaterne stemmer stadig væk for.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-07:
Det her spørgsmål er egentlig ikke til lovforslaget, men mere sådan overordnet.
Hvis det er helt legitimt, at man i forhold til at logge ind skal efterlade sig et spor, er det så også Moderaternes holdning, at det skal ske i resten af virksomhedsregisteret?
For der er jo, som jeg også sagde i min tale, masser af andre virksomhedsformer, hvor folks navne, adresser osv. står der.
Det kan være personligt ejede selskaber, og hvis man både er reel og legal ejer, vil man stadig væk stå der som legal ejer osv.
Så skal det, hvis det så at sige er endnu bedre, så gælde alle virksomhedstyper og de personer, der står bag dem, i CVR-registeret?
Helle Bonnesen (KF), 2025-05-07:
Tak for det.
L 192 handler jo om en balance, nemlig balancen mellem hvidvask af penge og EU-dommen om retten til et privatliv.
Nu er vi så blevet testet på den her lovgivning eller rettere på vores fælles EU-lovgivning.
EU-Domstolen har så konkluderet, at balancen er tippet og vi er nødt til at regulere.
For Det Konservative Folkeparti har det været vigtigt med den grundige høring, som der også har været, og som jo umiddelbart viser, at der i store dele af høringsrunden er opbakning til det.
Der er dog også visse bekymringer og visse ting, der skiller sig ud.
En af de ting, der skiller sig ud, er usikkerheden omkring tid, henholdsvis ikrafttrædelsesdatoen og længden på ventetiden på at få en aktindsigt.
Blandt nogle af dem, jeg har talt med, har jeg hørt, der er forskel i opfattelsen af, hvornår tiltrædelsesdatoen er.
Det jo ærgerligt, hvis der er så meget tvivl om det, så jeg håber, ministeren vil komme ind og præcisere den del af det.
Det her har jo nogle store konsekvenser for virksomheder, bl.a. de virksomheder, der kommer til at benytte MitID som et generelt værktøj fremover og skal have oprettet alle de informationer eller i hvert fald oprettet de procedurer i deres brancher.
Debatten i dag har jo tydeligt vist, at der er rigtig mange nuancer, der er rigtig mange ting, der kræver en afklaring – jeg har selv pointeret noget her – så jeg glæder mig til en god udvalgsbehandling.
Der er ingen tvivl om, at det er en balance mellem noget, som folk har været glade for, og så den her dom.
Det Konservative Folkeparti læner sig op ad at ville stemme for, men glæder sig til en grundig behandling i udvalget med dermed følgende svar på spørgsmålene.
Louise Elholm (V), 2025-05-07:
Jeg synes ikke, det er verdens største problem, at man skal bruge sit MitID og udfylde en tro og love-erklæring for at få oplysninger.
Så jeg vil sige, at EU for mig er et frihedsprojekt.
Det handler om, at vi skal stå sammen i Europa for at sikre fred og frihed.
Vi har brug for det mere end nogen sinde.
Og skal vi så til at logge på med MitID og udfylde en tro og love-erklæring, overlever vi nok det efter min mening.
Peter Kofod (DF), 2025-05-07:
Hvor af frihedsprojektet i det her?
Danske Medier siger, at det her er det stik modsatte; det har ikke noget med frihed at gøre.
Hvor er frihedsprojektet for de lønmodtagere ude på byggepladserne, hvor man ved, at det vil blive sværere i fremtiden at holde styr på, om der sker social dumping, om der sker udnyttelse af mennesker, om der er firmaer derude, der arbejder imod vores regler?
Hvad er friheden i det?
Det EU-projekt, som ordføreren omtaler, er det modsatte.
Det er et ufrihedsprojekt.
Det er et projekt, Venstre hylder.
Det er et ufrihedsprojekt, og det står i skærende kontrast og i hård opposition til et rigtigt, folkeligt funderet demokrati.
Louise Elholm (V), 2025-05-07:
Man vil stadig væk kunne undersøge, om der sker hvidvask eller er ulovlige hensigter med de forskellige ting.
Venstre bakker op om lovforslaget.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-05-07:
Tak for det.
L 192 handler om at begrænse offentlighedens adgang til oplysninger om, hvem der reelt ejer virksomheder i Danmark.
Regeringen begrunder det med, at vi skal leve op til EU's 6. hvidvaskdirektiv om at beskytte personoplysninger.
Men med det her forslag lukker vi ned for noget, der har været en hjørnesten i det danske samfund, nemlig muligheden for at pressen, forskere, civilsamfundet og almindelige borgere kan se, hvem der i virkeligheden står bag virksomhederne.
Den gennemsigtighed har været med til at afsløre økonomisk kriminalitet, skatteunddragelse og interessekonflikter, og den har været med til at sikre tillid i vores erhvervsliv.
Og hvem der falder ind under det, skal Erhvervsstyrelsen selv bestemme.
Det åbner for vilkårlighed, og det er ikke godt nok.
Jeg bliver bare nødt til at sige det, som det er: Det her er endnu et eksempel på, at åbenhed og sund fornuft må vige for centraliserede regler fra Bruxelles, der er en unødvendig indblanding fra EU's side.
Vi har i Danmark siden 1999 haft en velfungerende ordningen med CVR-registeret, hvor alle har haft mulighed for at søge information om, hvem der står bag en virksomhed.
CVR-registeret er et vigtigt værktøj for journalister i deres daglige arbejde, ligesom fagbevægelsen også bruger registeret i forbindelse med fagretlige sager for at sikre, at der udbetales korrekt løn.
Det bliver også nævnt i høringssvarene, at Danmark traditionelt har haft en model, hvor offentlige registre er tilgængelig for alle, hvilket har fremmet gennemsigtighed og gjort det muligt for almindelige borgere at bidrage til relevante undersøgelser af selskaber.
Den foreslåede lovændring vil være et skridt væk fra denne tilgang.
Det er et stort demokratisk tilbageskridt, ligesom lovforslaget er med til at skabe mindre åbenhed i Danmark.
I Danmarksdemokraterne vil vi den modsatte vej, så derfor kan vi ikke bakke op om lovforslaget.
Peter Kofod (DF), 2025-05-07:
Tak for det.
Jeg tager jo sådan set ikke ordet, fordi vi er uenige om sagen.
Jeg tror, vi ender med at stemme det samme, Dansk Folkeparti og SF, i den her sag.
Jeg tager det, fordi ordføreren triggede mig lidt – det må jeg ikke sige herinde, det er engelsk – men fik mig op af stolen med det, der blev sagt om EU-Domstolen.
Ja, jeg er helt med på, at vi jo følger dommene.
Sådan er det at bo i en retsstat.
Men lige præcis EU-domstolen er jo noget helt andet end det, vi traditionelt i Danmark forbinder med en domstol.
Hvis man ser på, hvordan danske domstole afgør sager, og hvordan EU-Domstolen jo meget aktivistisk afgør sager, mener jeg ikke, man med god ret – det er nærmest forkert – kan kalde EU-Domstolen for en domstol, for det forbinder vi med Højesteret, som vi er mange grunde kan have en meget, meget høj tillid til som danskere, men retspraksis ved EU-Domstolen er en helt anden.
Er Socialistisk Folkepartis ordfører ikke enig med mig i, at ja, vi respekterer domme, men at domme, jura jo er udtryk for størknet politik, om jeg så må sige?
Så hvis man kommer med nogle domme, som er åbenlyst forkerte eller uretfærdige, er det jo politikernes lod at ændre reglerne, så man i fremtiden får en anden praksis.
Det var to spørgsmål i et.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-07:
Jeg er i hvert fald glad for det, ordføreren sagde til sidst, nemlig at hvis man er uenig i domme, må man ændre det politiske rammeværk i stedet for at sige, at man ikke vil følge en dom.
Jeg tror, at alle kan glæde sig over, at det hverken er Danmarksdemokraterne eller DF og SF, der skal diktere nogen domstols domme, heller ikke EU-Domstolens, og jeg deler heller ikke ordførerens syn på EU-Domstolen.
Peter Kofod (DF), 2025-05-07:
Det er fint nok.
Vi kan lægge alt det der polemik væk.
Det, der interesserer mig, er ordførerens syn på den aktivisme, der er fra EU-Domstolens side.
Jeg går også ind for Højesteret.
Men lige præcis EU-Domstolen er jo konstrueret på en helt anden måde end det, vi er vant til i Danmark.
Jeg har meget svært ved at respektere en domstol, der har en praksis, der er så langt væk fra det, der vil være normen ved i praksis nogen domstol i Danmark.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-07:
Det er rigtigt, at EU-Domstolen jo er anderledes end danske domstole, men så ligger den måske til gengæld midt imellem en tysk domstol og en dansk domstol.
Domstole i EU-landene opererer forskelligt, men det gør dem ikke mindre legitime i mine øjne.
Det gør dem bare forskellige.
Nogle lande har forfatningsdomstole, og nogle lande har sådan et ad hoc-princip, som man har med lovgivning f.eks. i Storbritannien, hvor man ikke har en reel forfatning.
Så domstolssystemet i Europa fungerer på mange forskellige måder.
Jeg tror ikke, vi kan kræve, at det skal se ud præcis som i Danmark, når det skal dække hele EU.
Peter Kofod (DF), 2025-05-07:
Tak, og tak for en rigtig god tale.
Jeg er jo rørende enig med ordføreren meget langt hen ad vejen, men det, der fik mig til at tage ordet, var det, ordføreren sagde om, at hvis Liberal Alliance nu havde siddet i regering, skulle vi gøre noget andet på det her område.
Det er jeg glad for høre.
Det kan være, at ordføreren vil uddybe det yderligere.
Jeg håber jo, at der en eller anden dag i fremtiden, og jeg håber, den dag kommer snart, er 90 blå mandater i Folketingssalen, for så vil der også være 90 blå mandater, der siger, at når EU kommer med sådan noget tosset noget, gør vi ikke det, den her regering gør, dvs. bare lægger os fladt ned og vender bedetæppet mod Bruxelles og Strasbourg, men så tager vi krigen, og hvis EU vil slås om det her, er vi klar til at slås om det; vi vil ikke bare vedtage dårlig lovgivning, fordi de i EU har misforstået tingene.
Kan ordføreren uddybe, hvad Liberal Alliance vil gøre i sådan en sag, og hvor hårdt Liberal Alliance vil presse på?
Dansk Folkeparti ligger nok i den meget, meget EU-skeptiske ende af Folketingssalen, men det kunne være, ordføreren ville lægge Liberal Alliance på den lineal også.
Pernille Vermund (LA), 2025-05-07:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at der er kommet en række sager fra EU, hvor vi i Liberal Alliance er meget uenige både i de domme, der er kommet, men også i den måde, det er blevet tolket på, og den måde, det er blevet oversat til dansk lovgivning på.
Så der er jo flere skridt på vejen.
En ting er, at man kan gøre sin indflydelse gældende som regering, som minister eller med flere mandater i Europa-Parlamentet.
Det kan man gøre parlamentarisk, det kan man gøre i ministerrådene osv.
Man kan også gøre det diplomatisk, dvs. tale med sine kolleger, men man kan også gøre det i forhold til lovgivning.
Helt konkret har vi jo barselsregler, som er overimplementerede, og som er tåbelige.
Vi har et arbejdstidsdirektiv, som jo også er helt vanvittigt, og det er jo to eksempler på noget, som vi mener bryder med nærhedsprincippet, som vi derfor ville slås for i Liberal Alliance.
Peter Kofod (DF), 2025-05-07:
Nu nævnte ordføreren nogle helt oplagte sager, som jeg synes man skulle tage kampen med, men det kunne jo også være et mere principielt synspunkt, man valgte at stille sig på, altså at sige: Vi skal simpelt hen have et opgør med EU-Domstolen.
Det var noget af det, der drev brexit i Storbritannien.
Vi kan ikke have en situation, hvor et dansk Folketing bliver trynet på plads med dårlig lovgivning, fordi EU-Domstolen nu har bestemt et eller andet og er steget ned fra bjerget for at belære os andre om, hvad ham deroppe mener.
Det er jo næsten sådan, den her domstol opfører sig.
Så selvfølgelig er der nogle konkrete sager, hvor vi skal have et opgør, men der må også være tid til, at vi tager et ordentligt slagsmål med EU-Domstolen.
Pernille Vermund (LA), 2025-05-07:
Det er jo nok et grundlæggende vilkår, at hvis vi i EU skal kunne lave aftaler med hinanden, og hvis vi skal forvente, at alle landene overholder aftalerne, så skal der også være en endelig instans, hvor det så bliver afgjort, om landene forbryder sig mod de aftaler.
Så når vi er kritiske over for EU-domme, er det jo primært EU-domme, som strider imod vores nærhedsprincip, som jo er hele grundtanken for, hvad det er, vi nationalstater selv skal bestemme, og hvad det er, EU skal have lov til at bestemme.
Og så er det i sager, hvor vi mener, at der enten bliver overimplementeret, for hurtigt implementeret, eller hvor regeringen ikke har gjort nok for at påvirke stemningen i EU, efter der er faldet en dom.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-05-07:
Tak for ordet, formand.
Først har jeg nogle ting, jeg gerne lige vil pointere i forhold til det her lovforslag.
Det lyder i hvert fald, som om nogle af mine kolleger tror, at man ikke kan gå ind og se virksomhedernes regnskaber.
Som selvstændig inden for handel læser jeg rigtig mange regnskaber, og jeg læser rigtig mange virksomheders regnskaber, før jeg går ind og laver en handel med dem, fordi det gør mig tryg, lige så vel som hr. og fru Jensen, fru Petersen og hr. Larsen stadig væk kan gå ind og læse virksomhedens regnskab, uden at det er omfattet af det her lovforslag.
Det her lovforslag, for at slå det fast en gang for alle,
handler kun om reelle ejere.
Synes jeg, at det var bedre, som det er i dag?
Ja da, for der er selvfølgelig en begrænsning i, at vi nu skal logge ind med MitID og lave en tro og love-erklæring for at blive logget ind for at kunne se de reelle ejere.
Men det handler jo ikke om, at der er ansat 40 i Erhvervsministeriet, der sidder og logger ind her, det handler simpelt hen om en digital transaktion.
Så det tager mig et par sekunder, hvis jeg har behov for at vide, hvem de reelle ejere er, at gå ind og se, hvem det er.
Er det legitimt?
Er det legitimt at gøre det for hr. og fru Jensen, der gerne vil have et nyt tag?
Er det legitimt for graverjournalister?
Er det legitimt for alle i hele Danmark?
Så stadig væk fuld tilgang til alle regnskaber for alle virksomheder.
Det har ikke noget med det her lovforslag og gøre, men handler om reelle ejere.
Der er en dom for det her fra EU, og derfor er vi nødt til at rette ind til højre, fordi vi er medlem af EU.
Og ja, hr. Peter Kofod, jeg er superglad for, at vi er medlem af EU, ikke mindst på grund af specielt den geopolitiske situation, ikke mindst i forhold til konkurrence og for at holde med resten af verden, for hvis vi som danskere skulle stå helt alene, ville vi skulle leve af at vise hvide rundkirker frem, fordi vi ikke vil være i stand til at konkurrere på lige vilkår ude i verden i forhold til den styrke, vi har nu, i form af et EU-medlemskab.
Ja, det er jeg også.
Men som min kollega fra Venstre sagde: Det, vi skal nu, er, at vi skal gå ind med MitID, klikke ind og sige: Ja, vi vil gerne have adgang til den her virksomheds reelle ejere.
Så går der 2 sekunder, så er vi inde og tjekke, og det er en legitim anledning at gøre det i.
Det, der kommer til at ligge i Erhvervsstyrelsen, er, at man har mulighed for at lave stikprøvekontrol, og det synes jeg da også alt andet lige er fornuftigt.
Så mener jeg at kunne huske, at her for 2 år siden vedtog vi en lov, hvor det blev nemmere at gå ind og tjekke tredje, fjerde og femte adgangsejere i forhold til regimer, som vi også arbejder sammen med, så den sikring har vi stadig væk.
Ja, det her er et offer.
Var det bedre, som det er nu?
Lotte Rod (RV), 2025-05-07:
Det var mange forskellige spørgsmål.
Børn gør det godt, når de kan.
Det er derfor, vi har en vigtig opgave som Folketing i at sørge for at give skolerne rammerne for, at det er en god skole for alle børn, og at der altid er overskud til at interessere sig for det, når børn gør noget, som er forkert.
Hvad er det, der er sket forud for det?
Hvis man bare giver en straf eller en sanktion, virker det ikke.
Så gør det jo bare, at børnene bliver mere vrede og der formentlig så bare sker noget nyt igen.
Så hvis vi er optaget af, at vi vil have mindre vold i skolen, færre voldelige episoder, skal vi jo gøre det, der virker.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-05-07:
Jeg noterer mig også, at hver gang man nævner ordet konsekvens, laver Radikale det altid om til »straf«.
Hvis man ikke mener, at det er at lukke øjnene ikke at ville undersøge, hvem der udøver volden, og hvilke typer vold der er ude i folkeskolen, hvad er det så?