Thomas Jensen (S), 2019-02-19:
Det er jo et af de her forslag, som man håber aldrig nogen sinde kommer i anvendelse – i hvert fald ikke i forhold til at udbetale skadeserstatning.
Formålet er nemlig at etablere en ny ordning, der yder erstatning for skader opstået som følge af terrorangreb ved anvendelse af nukleare, biologiske, kemiske og radioaktive våben, altså det, man kalder NBCR-terror.
Så har vi slået det fast.
Den eksisterende ordning er baseret på, at statens genforsikringsgaranti udløses, når udbetalinger forbundet med NBCR-terrorskader overstiger et niveau, som bringer 25-30 pct. af det private forsikringsmarked i solvensmæssige problemer.
Det er ikke obligatorisk for forsikringsselskaberne at tilbyde den her NBCR-terrordækning i deres policer.
Nu er der så sket det, at forsikringsbranchen har gjort opmærksom på, at selskaberne i ordningen overvejer, om de fortsat skal tilbyde den her dækning ved NBCR-terrorangreb.
Det er jo sådan, at risici forbundet med terrorangreb, hvor der anvendes den her type våben, er meget svære at beregne, fordi der heldigvis er en sjælden forekomst af dem, og også fordi der er et potentielt meget betydeligt skadesomfang, der gør det meget svært at bringe sig frem til nogle meget sikre beregninger gennem de almindelige beregningsmetoder.
Det betyder, at der er meget begrænsede muligheder for de danske forsikringsselskaber for at købe genforsikring på NBCR-risici på det internationale genforsikringsmarked, og det er den her udfordring, som forsikringsselskaberne står med i dag.
Nu er der så den her overhængende risiko for, at de ikke længere vil udbyde den her terrordækning, og dermed vil de danske forsikringstagere stå uden mulighed for at forsikre sig mod økonomiske tab ved NBCR-terrorangreb.
Det skal vi selvfølgelig reagere på her fra Christiansborg, og derfor synes jeg også, vi skal hilse det her lovforslag velkommen.
Formålet med lovforslaget er så at erstatte den eksisterende ordning med en ordning, der indebærer, at forsikringsselskaberne kun påtager sig administrationen af forsikringsordningen, men ikke den ikkeforsikringsbare økonomiske risiko ved NBCR-terror.
Dermed sikrer man også, at erhvervsdrivende og borgere fortsat har mulighed for at få erstatning for de økonomiske følger af NBCR-terrorangreb, og det støtter vi selvfølgelig fuldt ud op om.
Det konkrete indhold af lovforslaget er, at det som i den nuværende ordning foreslås, at det skal administreres af Terrorforsikringsrådet bestående af relevante myndigheder og folk fra forsikringsbranchen, og at den nye terrorforsikringsordning skal baseres på, at den økonomiske risiko ved NBCR-terrorangreb i første omgang bæres af staten.
Erstatningsbeløbene skal så udbetales til de skadeslidte gennem Terrorforsikringsrådet.
Udbetalingerne finansieres ved et statsligt genudlån, dvs. et lån, der optages af Finansministeriet i Nationalbanken, og som derefter genudlånes til andre institutioner.
Udbetalingerne fra Terrorforsikringsrådet bestående af erstatningsbeløb samt administrationsomkostninger betales så af brandforsikringskunder til staten via bidrag fra alle forsikringstagere på brandforsikringer.
Det er meget klogt, at bidragsbetalingen først vil blive iværksat, efter at en hændelse har medført erstatningsudbetaling efter ordningen, hvilket synes at virke som en ganske rigtig prioritering, fordi vi så ikke binder nogen passive midler, der ellers kan komme samfundet og borgere til gavn.
Den statslige involvering i det her skal fortsat være på de 13,4 mia. kr. i 2010-prisniveau, så det kan Socialdemokratiet støtte op om.
Jeg skal også hilse fra den radikale ordfører, som stadig væk er ude blandt borgerne, og sige, at Radikale Venstre også støtter dette lovforslag.