runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-10:
Som det første skal vi jo lige huske, at der trods alt er rimelig gode orlovsordninger i Danmark, og danske forældre kan heldigvis gå i forholdsvis lang tid hjemme hos deres børn sammenlignet med forholdene i en række andre lande på det offentliges regning.
Jeg har ikke noget imod, at man går rundt derhjemme; spørgsmålet er bare, om det er på det offentliges regning, at man gør det.
Som jeg også sagde til fru Karina Adsbøl, er det her jo ikke kun et spørgsmål om, at nogle af dem, der i dag går hjemme på det offentliges regning, ville kunne tage en vagt på sygehuset.
Det er jo også et spørgsmål om, at dem, der i dag arbejder fuldtid på sygehuset, så ville kunne gå ned i tid og gå hjem og få penge for det fra staten for så at passe deres egne børn.
Og som jeg sagde før, tror jeg, at det regnskab samlet set ville ende i minus, altså at det samlet set ville betyde færre arbejdstimer på arbejdsmarkedet og ikke flere.
Igen vil jeg sige, at det jo er helt legitimt, hvis man gerne vil gå derhjemme med sine børn – jeg har selv været meget glad for at være derhjemme med mine tre børn – men så synes jeg jo også, at man, hvis man vil gøre det ud over orlovsperioderne, som udgangspunkt selv må være med til at finansiere det og i hvert fald ikke være et sted, hvor man enten kan få overførselsindkomst eller arbejde ved siden af.
Nanna Høyrup (ALT), 2023-05-10:
Nu handler det her ikke om de forældre, som måtte være på overførselsindkomst, men om dem, som enten har eller ønsker en tilknytning til arbejdsmarkedet.
Og det her med, at man går derhjemme på statens regning, synes jeg også godt at vi kan nuancere lidt, for det at varetage sit barns trivsel og udvikling er et kæmpe bidrag til fælleskassen.
For jo mere børnene trives i deres første år, jo mere lønner det sig på sigt.
Så hvad angår det her med, hvordan kassen bliver opgjort til sidst, kunne man ikke også tage værdien af omsorgsarbejde ind i den diskussion?
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-10:
Selvfølgelig har omsorg også værdi.
Det er også bare sådan, at vi lever i et samfund, hvor der er gratis sygehuse, gratis skole, udbygget politi, en masse offentlige institutioner, der koster en frygtelig masse penge, og som primært kun kan holdes i gang ved, at både mor og far går på arbejde.
Det er trods alt sådan, velfærdsmodellen er skruet sammen.
Derfor skal vi også passe på med at understøtte mekanismer, der direkte eller indirekte trækker enten far eller mor i mere eller mindre lang tid ud af arbejdsmarkedet.
Selv om man går derhjemme, slider man jo stadig væk på fortovene.
Nanna Høyrup (ALT), 2023-05-10:
Med beslutningsforslaget ønsker vi ikke at trække arbejdskraft ud af arbejdsmarkedet.
Vi ønsker med beslutningsforslaget at tilføje arbejdskraft, sådan at de forældre, der er derhjemme nu og passer deres børn, kan træde ind på det på en måde, der er afbalanceret.
Så vil jeg sige, at jeg er så glad for den her debat, for fordomme om, at det kun er, når man er i institution, at man lærer noget om sociale fællesskaber og at indgå i sociale relationer, bliver vi simpelt hen nødt til at gøre op med.
For det, der sker, når man passer hjemme, er ikke, at man bare sidder derhjemme inden for hjemmets fire vægge sammen med barnet.
Du er en del af nogle fællesskaber.
Der er en legegruppe i min egen kommune, som er en del af plejecentrene, og hvor de tager ud og er med.
Vi bliver simpelt hen nødt til at nuancere, hvad det vil sige at være et hjemmepasset barn.
Kris Jensen Skriver (S), 2023-05-10:
Tak for det – tak for spørgsmålene og kommentarerne.
Jeg er fuldstændig med på, at når man hjemmepasser egne børn, er det jo ikke sådan, at man kun – i gåseøjne – går derhjemme.
Man er også med i nogle sammenhænge med andre.
Jeg har selv familie og bekendte, der hjemmepasser, så det er jeg bekendt med.
Men jeg må også sige, at jeg er af den overbevisning, som jeg også kan se der er nogle eksperter der er, at man kan noget ude i daginstitutionerne, når man har en fast rytme og får et socialt sammenspil, som jeg tror på børn kan profitere rigtig meget af.
I forhold til den her del med arbejdskraften kan man jo se, at der over de sidste år faktisk er nogle flere børn, der bliver hjemmepasset, hvilket jo fortæller mig, at der er nogle muligheder i dag.
Så ligger der jo også i det beslutningsforslag her, at hvis vi gennemfører det, risikerer vi altså også, at der er nogle af dem, der i dag er ude på arbejdsmarkedet, som vi trækker ud.
Det er fuldstændig rigtigt, at det er en politisk beslutning, hvem der i sidste ende skal gøre det her.
Jeg synes, det har stor værdi, at vi har et kommunalt selvstyre derude, der kan bestemme nogle ting, og et lokalt demokrati, der virkelig blomstrer og lever.
Det synes jeg vi skal værne om, og derfor synes jeg, beslutningen fortsat skal ligge ude i kommunerne.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-05-10:
Jeg tror ikke, ordføreren lyttede til det, jeg nævnte i min tale.
Jeg kan da gentage det: Dog skal det understreges, at man som forælder naturligvis har ret til at passe sit barn hjemme, hvis det er det, man vil.
Det er dog ikke den bedste brug af skattekroner økonomisk at tilskynde til, at flere gør det.
En del af den her tilskudsordning er jo, at man får op til 85 pct. af det, som kommunen skal betale for at have barnet i institution.
Det må man gerne få.
Men skal man så samtidig også kunne få penge fra sit arbejde?
Anni Matthiesen (V), 2023-05-10:
Jeg kan berolige ordføreren med, at Venstre mener det samme, som vi gjorde før valget.
Det, der er forskellen, er jo, at vi nu har fået en vurdering af det her forslag.
Og jeg må være ærlig og sige, at den vurdering gør, at vi ikke kan stemme for det her forslag i dag.
Susie Jessen (DD), 2023-05-10:
Tak for ordet.
Da jeg så, at Venstre ikke bakkede op om det her forslag, blev jeg skuffet.
Men det rammer egentlig en, når man står her i Folketingssalen og så hører det fra Venstres egen mund.
Og det er så vigtigt, at vi har de her læreres ryg.
Det mente Venstre jo også før valget.
Altså, der understregede Venstre, at lærernes undervisningsfrihed er under pres mange steder, og at Folketinget nu må handle for at give lærerne rygdækning og løfte ansvaret væk fra lærerne.
Det sagde Venstre.
Hvad i alverden er det, der er sket med Venstre?
Steffen Larsen (LA), 2023-05-10:
Batley Grammar School i Storbritannien og Samuel Paty i Frankrig er jo ofre for, ja, lad os sige det, som det er, at islamister reelt set får lov til at styre, hvordan tingene foregår i skolevæsenet.
Derfor synes jeg også, det er mærkeligt, at ministeren siger, at vi skal undersøge omfanget af det her problem.
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-10:
Det er åbenlyst, at problemet findes, og jeg tror også, at det er åbenlyst, at det desværre er langt større, end det var for bare få år siden.
Men i forhold til omfanget af problemet: Nej.
Og hvorvidt det er et fænomen, der hører til i nogle bestemte geografiske områder af Danmark, eller om det er en mere landsdækkende tendens, synes jeg faktisk er relevant at få afdækket, bl.a. forud for at man diskuterer, om man skal skrive et bestemt punkt ind i en historiekanon, som dækker hele den danske folkeskole.
Steffen Larsen (LA), 2023-05-10:
Det er nu bare sådan, at når regeringen stemmer nej til det her og ministeren bl.a. bruger argumentet om, at han gerne vil undersøge omfanget, så kan det godt undre mig.
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-10:
Argumentet fra min side for at stemme nej til det her forslag handler ikke om, at jeg ønsker at kortlægge noget.
Argumentet er, at det ikke løser nogen problemer.
Så oplyser jeg bare til borgerne – som oplysning til borgerne om samfundet – at jeg ved siden af det mener, at det kunne være relevant at få foretaget en kortlægning på samme måde, som man har gjort det bl.a. i Frankrig, fordi jeg tror, at det kan være med til at kvalificere diskussionen, og at det også vil kunne understøtte mit arbejde som minister i forhold til den styrelse, der skal hjælpe skoler, gymnasier og andre uddannelsesinstitutioner med at få kortlagt, hvor det er, problemet er, og hvordan vi understøtter de lærere, der står yderst på kanten og skal forsvare de værdier, hele vores samfund bygger på.
Det ville blive langt mere kvalificeret, hvis vi vidste mere præcist, hvor problemet er.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-10:
Tak for det.
Ministeren nævner ad flere omgange, at det her ikke løser problemet.
Det ville måske også være en kende naivt at forestille sig, at et enkelt lovforslag eller beslutningsforslag her i Folketingssalen ville løse den trussel, der er mod ytringsfriheden, ikke bare i Danmark, men i hele Europa.
Det her ville være et skridt i den rigtige retning.
Jeg er selv skolelærer, og for mig ville det være et skridt i den rigtige retning.
Jeg har selv oplevet den usikkerhed, der kan være forbundet med gerne at ville undervise i en helt legitim del af den nyere danmarkshistorie, altså følt den usikkerhed, der er forbundet med at gøre det.
Og derfor ærgrer det mig dybt, at regeringen ikke tager et større ansvar for, at det ikke er den enkelte skolelærer, der skal bære ansvaret for den utryghed, der er forbundet med det her, men at det er os som stat, der bærer det ansvar, ved at udarbejde et undervisningsmateriale og dermed give den enkelte lærer en rygdækning, i forhold til at det selvfølgelig er helt legitimt og rimeligt at undervise i det her i den danske folkeskole.
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-10:
Det er helt legitimt og rimeligt at undervise i Muhammedkrisen i den danske folkeskole, og jeg stiller mig gerne bag det undervisningsmateriale, som er udarbejdet – det er godt nok ikke af staten, men af private forlag, ligesom alt andet undervisningsmateriale er det – og står inde for det.
For der er jo lavet masser af lødigt undervisningsmateriale, og jeg håber også og vil gerne opfordre til, at alle lærere bakker alle kolleger op, som vælger at undervise i undervisningsmateriale, og jeg har en klar forventning om, at alle skoleledelser og alle skoleforvaltninger står hundrede ti procent bag lærere, der ikke gør andet end at udøve deres job.
Det, vi diskuterer her, er så, om det skal være obligatorisk eller det er noget, vi bakker lærerne op i, hvis de mener, at det er relevant, og jeg står på det sidste standpunkt.
Det første mener jeg ikke løser problemet eller bidrager til at løse problemet.
Nogle ville måske faktisk sige tværtimod.
For det kan være med til at hvirvle en masse støv op, når det drejer sig om alle de mange lærere – det skal vi også huske på – der faktisk underviser i dag, og som frabeder sig lovgivning på det her område, fordi de er bange for, at noget, som jo egentlig blot er et helt almindeligt undervisningsforløb i en relevant periode af danmarkshistorien, bliver politiseret.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-10:
Jamen hvad er det for noget kujoneri?
Altså, ministeren siger, at han gerne vil stille sig bag det undervisningsmateriale, der allerede er udarbejdet, men ministeren vil ikke sætte sin underskrift på det og markere, at det her er noget, vi som stat bakker op om.
Det er sådan set det, vi med det her beslutningsforslag beder ministeren om, og jeg forstår ikke, at han kravler i flyverskjul.
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-10:
Ligesom alle tidligere undervisningsministre sætter jeg ikke min underskrift på undervisningsmateriale.
For vi lever jo i et land, hvor det ikke er staten, der udarbejder lærermaterialet.
Det synes jeg er et udmærket og godt princip.
Det betyder ikke, at jeg lægger afstand til de geografibøger og de matematikbøger, der er i den danske folkeskole, ligesom jeg heller ikke lægger afstand til det undervisningsmateriale.
Tværtimod synes jeg, det er rigtig godt, at lærerne kan vælge lidt fra alle hylder og tilpasse undervisningen til den klasse, de nu engang står med.
Nogle steder – nu blev Ishøj nævnt tidligere – tror jeg måske at undervisningsforløbet skal tilrettelægges på én måde, og det kan være, at det et sted i Sønderjylland skal være på en anden måde.
Der synes jeg ikke, vi skal leve i et land, hvor det er den samme bog, man kommer til i uge 42 i 4. c.
Jeg tror desværre, at det frygtelige mord, der var på en fransk lærer for et par år siden, har sat sig i hele lærerstanden i hele den vestlige verden.
Jeg har i hvert fald selv oplevet det her i Danmark – at folk refererer til det som noget, der virkelig gjorde ondt nede i maven på mange undervisere, fordi det jo fortalte, hvad der sker i yderste konsekvens, hvis verdslighed, demokrati og oplysning insisterer på at stå fast på hele fundamentet for vores samfund.
Det understreger jo også betydningen af vores skole.
Derfor mener jeg også, det er meget vigtigt, at vi ikke negligerer de her diskussioner.
Det, der er interessant, er, hvad det så er for et værktøj, der kan bringe os i retning af at stå fast på demokratiet ude i yderste frontlinje, som er i klasseværelset.
Nanna Høyrup (ALT), 2023-05-10:
Så kan jeg jo spørge opfølgende på det: Hvad kan så være årsagen til, at man som lærer ikke tør stå på den diskussion og svære samtale?
Er der noget dér, vi kan gøre herindefra?
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-10:
Jeg vil sige, at helt generelt kan man pege på en del historiske perioder, som jeg vil synes er helt naturligt at komme omkring som en del af sin folkeskoletid, men som alligevel ikke er nævnt detaljeret i læreplanerne.
Det er bare for at sige, at man sagtens kan undervise i Muhammedkrisen, uden at det skal være skrevet detaljeret.
Det andet, jeg vil sige, er, at de tiltag, der er blevet taget, godt nok af min forgænger, men dog alligevel, bl.a. handler om at invitere de undervisere og skoler, der ligger i sådan nogle udsatte boligområder, og som har udfordringer med at håndtere undervisning i kontroversielle emner, og som har brug for opbakning og støtte til det, så de kan blive klædt på til det.
Det er lavpraktisk støtte til de lærere, der står yderst på kanten og skal diskutere de her ting, at sikre, at den næste generation også bliver opdraget med demokratiske værdier.
Inger Støjberg (DD), 2023-05-10:
Altså, det, vi diskuterer her, er jo i virkeligheden voldsmandens veto kontra flertallets sammenhold.
Og det er jo der, jeg synes ministeren går helt galt i byen, for ministeren siger nu i virkeligheden, at det er voldsmandens veto, der tæller højere end flertallets sammenhold.
Og det er det, vi gerne vil gøre op med.
Det er jo derfor, at det her forslag er blevet fremsat og behandles her i dag – det er flertallets sammenhold.
I 2020 kom Ytringsfrihedskommissionen med deres rapport, og der kan man jo netop se, at der er et problem, når man f.eks. i rapporten kan se, at 76 pct. af indvandrere og efterkommere af indvandrere fra Tyrkiet, Libanon, Pakistan og Somalia, som bor i Danmark, mener, at det skal være ulovligt at kritisere islam.
Det er jo det, det her handler om, og det er derfor, vi har fremsat det her beslutningsforslag.
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-10:
Jamen jeg tror alligevel, jeg vil tillade mig at kommentere kommentaren.
Altså, hvis opgaven er at forhindre utryghed blandt lærerne og undgå selvcensur – det oplever jeg at vi er enige om – så er det her ikke løsningen.
Vi kommer ikke en millimeter tættere på at få løst det problem, som her bliver formuleret som voldsmandens veto, ved at vedtage det her beslutningsforslag.
Det er det, der er sagens kerne.
Inger Støjberg (DD), 2023-05-10:
Det er jeg ikke enig i.
For hvis man antager, at ministeren har ret, så siger ministeren jo også, at det sammenhold, som et kæmpestort flertal i Danmark har om, at vi netop har ytringsfrihed, at vi har religionsfrihed, men ikke religionslighed, og at vi har også ret til at kritisere religion, ikke har en betydning.
Selvfølgelig har det en betydning, selvfølgelig er det et rygstød, som hr. Morten Messerschmidt sagde.
Selvfølgelig er det et rygstød, som også hr. Jacob Mark sagde, til de lærere, der står og skal undervise i det her, at man rent faktisk fra Folketingets side, fra samfundets side har en opbakning til, at det her selvfølgelig også skal være en del af undervisningen.
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-10:
Jo, men sammenhold om hvad?
Sammenhold om frihed, om demokrati, om ytringsfrihed og om, at lærere skal kunne udøve deres lærergerning på en måde, hvor de får videreleveret hele vores kulturhistorie, inklusive den nyere danmarkshistorie, står jeg selvfølgelig et hundrede ti procent bag.
Det, jeg også bare siger, er, at hvis opgaven er at nå derhen, skal vi jo interessere os for, om den politik, vi vedtager, så bringer os derhen eller ej.
Og min egen konklusion er bare, at vi ikke kommer én millimeter tættere på at løse nogle af de udfordringer, som jeg anerkender der er, ved at vedtage det her beslutningsforslag.
Nanna Høyrup (ALT), 2023-05-10:
Jeg tog mig selv i at sidde og nikke meget til ministerens tale.
Jeg vil gerne spørge om, hvilke initiativer vi kan tage herinde fra Christiansborg, for at skolerne kan sikre et trygt undervisningsmiljø, bl.a. ved hjælp af de her skoleberedskabsplaner.
Jeg tænker nemlig, at diagnosen ligger et andet sted.
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-10:
Jeg talte engang med en leder af en ungdomsuddannelse ude på Københavns Vestegn om lige præcis de her spørgsmål.
For det var den skole, som Omar el-Hussein havde gået på.
Det var ham, der begik overfaldet ude på Østerbro og alt det frygtelige, der skete den dag ved Krudttønden.
Jeg spurgte ham skolelederen: Jamen havde I ikke opdaget ham?
Havde han ikke sagt noget ekstraordinært, noget vanvittigt, der fik klokkerne til at ringe?
Og så siger han: Men det er vores opgave som en dannelsesinstitution at tage de diskussioner, også selv om vi så ikke lige når hele pensum den dag.
Vi må aldrig bakke på de diskussioner, og vi har brug for politisk opbakning til det.
Vi skal stå derude i frontlinjen og insistere på de værdier.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-05-10:
Det skal nok være rigtigt, men jeg kan faktisk dårligt nævne en, der er så vigtig.
Der er mange, der er vigtige, men den her er på linje med verdenskrigene.
Det synes jeg faktisk den er.
Den er umådelig vigtig – umådelig vigtig.
Det var ikke alene i Danmark; det var hele verden, der stod i brand i 2005 og fremover, og man mærker det stadig væk.
Den er umådelig vigtig.
Så derfor synes jeg, at når man bare fejer det til side og siger, at der også er masser af andre ting, man kunne tage med, er det faktisk utilstedeligt.
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-10:
Jeg er enig i, at det er en umådelig vigtig periode af nyere danmarkshistorie.
Jeg synes måske, det er lidt svært at veje bestemte epoker op mod hinanden.
Altså, reformationen var vigtig, septemberforliget i 1899 var vigtigt, Kanslergadeforliget var vigtigt, og besættelsestiden var vigtig.
Der er mange vigtige perioder af danmarkshistorien, og jeg tror, at vi får en lidt mærkelig debat, hvis vi på den måde skal veje dem op imod hinanden.
Jeg tror, at historiekanonen starter med Ertebøllekulturen.
Så kan vi starte diskussionen dér.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-10:
Tak til ministeren for at svare Folketinget i den her debat.
Jeg kunne godt tænke mig lige til at starte med at give ministeren en chance for måske lige at korrigere det svar, som ministeren kom med lidt tidligere omkring det, der skete i februar 2015 i Danmark.
Ministeren kaldte det et overfald, men det var jo et terrorangreb mod Krudttønden og mod synagogen, der fandt sted i København, begået af pågældende gerningsmand i 2015.
Det andet spørgsmål, jeg vil komme med, handler om sikkerhedssituationen.
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-10:
Lad mig starte med at sige tak for at give mig mulighed for at korrigere.
Det, der skete i 2015, var ikke et overfald, men et terrorangreb.
Dernæst vil jeg sige, at ja, Politiets Efterretningstjeneste har foretaget en vurdering af det og er nået frem til, at det kan få sikkerhedsmæssige konsekvenser, hvis man viser Muhammedtegningerne i undervisningen.
Der er i øvrigt også en udenrigspolitisk vurdering af det, der siger, at det kan få udenrigspolitiske konsekvenser for Danmark, hvis man vil gå i retning af at undervise i Muhammedkrisen og vise Muhammedtegningerne i folkeskolen.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-10:
Jeg kunne godt tænke som opfølgning på det at spørge ministeren, om det er materiale, som Folketinget kan få indblik i, altså hvad en sådan vurdering mere præcis går ud på.
For det er klart, at det også kan få betydning for den vurdering, som skal foretages i Folketinget i forhold til det videre forløb i det hele taget, altså hvordan en sådan vurdering er.
Så vil jeg godt også høre ministeren, om ministeren ikke kan se, at der er en fordel med gruppeimmunitet i sådan nogle sager, altså gruppeimmunitet for skolelærerne, som i dag er nervøse ved at bruge det her materiale i undervisningen.
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-10:
Jeg må hellere lade min kollega i Justitsministeriet svare på mulighederne for, hvorvidt Folketinget kan få indsigt i de her vurderinger eller ej.
I Folketinget har man jo Kontroludvalget, som fører kontrol med efterretningstjenesternes arbejde, hvilket jeg ved at spørgeren er udmærket inde i – punktum.
Og i forhold til hvorvidt der vil være en beskyttelse i, at mange gør det, altså gruppeimmunitet, vil jeg igen sige, at jeg ikke tror, det handler så meget om et politisk synspunkt fra min side, men mere om, at det vil være en faglig vurdering fra de mennesker, der normalt beskæftiger sig med sikkerhedsspørgsmål.
Så også det må jeg nok henvise til det.
Susie Jessen (DD), 2023-05-10:
Det er det første.
Det andet er, at jeg hører ministeren sige mange gange, at det her beslutningsforslag ikke løser problemet.
Jeg hører også ministeren sige, at man skal have nogle undersøgelser, kortlægninger og politiske tiltag, der hjælper lærere, der i dag ikke tør undervise osv.
Jeg vil bare lige bede ministeren om at bekræfte, at ministeren og hans parti har haft regeringsmagten siden 2019, og at der ikke er sket noget som helst på det her område.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-10:
Det er jo simpelt hen så forstemmende at høre en minister, der stiller sig på talerstolen i Folketinget og siger: Vi ved, der er et problem; vi ved, der er skolelærere, som er bange – nogle er bange for at hvirvle støvet op, nogle er dybest set bare bange for at undervise i noget, de gerne vil undervise i.
Og regeringen vil gerne lave en undersøgelse af det, for man på den måde kan sylte det, fordi det her ikke løser problemet.
Men skal vi ikke bare slå fast, at problemet er skabt herindefra?
Det er os selv, der har åbnet grænserne og lukket de her mennesker ind.
Vi har i årtier hørt, at det skete der ikke noget ved, og at de bare skulle integreres.
Nu har vi danske skolelærere, der er bange for at udøve deres ytringsfrihed, og så har vi en minister og en regering, der siger: Vi laver en undersøgelse.
Men løsningen er jo en helt anden, nemlig at vi tager ansvar og siger: Det her bliver I nødt til at undervise i, for det er vigtigt for Danmark, at vi har ytringsfrihed.
Og når vi så som Folketing siger, at de skal undervise i det her, så sørger vi selvfølgelig også for med statens magt at sikre deres sikkerhed.
Det har jeg ikke hørt ministeren sige at man vil gøre på noget tidspunkt.
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-10:
Jeg tror, det er vigtigt at huske på, at der jo er lærere i dag, der underviser i Muhammedkrisen.
Der er også lærere, der viser tegningerne.
Jeg læste faktisk et interview – det var enten i går eller i dag, og jeg tror, det var i Jyllands-Posten – med en lærer, som fortæller, at det faktisk er eleverne selv, der efterspørger at se tegningerne, når de har været igennem et undervisningsforløb.
Det er jo helt naturligt.
Det er da mærkeligt at have et undervisningsforløb omkring det, uden at tegningerne bliver vist.
Men den lærer siger sådan set, at han ikke har noget ønske om, at Folketinget skal pålægge ham det.
Så hvis man er lærer og man sidder og ser den her folketingsdebat, så er jeg helt sikker på, at nogle af dem tænker som fru Pia Kjærsgaard, men jeg vil sige, at der i hvert fald er mindst en, der tænker, som jeg tænker.