runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2023-11-14:
Så på den ene side er der ikke er noget pres?
Det er bare noget, man har fundet på, altså den her indskrænkning af ytringsfriheden?
Det er ikke, fordi der er nogen, der har truet ude i verden?
Det er ikke, fordi der er skøre regimer, der presser Danmark?
Det er ikke, fordi der går voldsparate mennesker rundt og siger: Det her må I gøre noget ved?
Det er bare noget, man har fundet på?
Altså, de ting hænger jo ikke sammen, ordfører.
Det er jo helt vildt at høre Moderaternes ordfører.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2023-11-14:
Selvfølgelig ser regeringen også, hvad der foregår i verden omkring os, og hvad der sker i de muslimske samfund.
Det er jo noget, man ligesom konkluderer ud fra, og det er også derfor, at vi fremsætter det her lovforslag, som førstebehandles i dag.
Men igen vil jeg sige, at det er lidt, som om spørgeren ville blive tilfreds, hvis jeg siger, at vi er blevet presset, og det får man mig ikke til at sige.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-11-14:
Tak for det.
Jeg vil blot høre ordføreren, om ordføreren kan bekræfte, at udenrigsministeren deltog i et virtuelt møde med OIC den 31. juli, hvor han skulle have udtalt, at hans lands regering fordømmer fornærmelsen af den hellige Koran, og at regeringen undersøger dette spørgsmål med stor interesse, og at han understregede, at hans land er ivrig efter at opretholde venskabsrelationer og samarbejdsrelationer med medlemslande i Den Islamiske Samarbejdsorganisation?
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2023-11-14:
Det, som spørgeren citerer her, er jeg enig i at han har sagt, ja.
Og jeg mener også, at det er det rigtige at gøre.
Jeg mener, at det er utrolig vigtigt i det samfund, vi lever i i dag, at man har et godt samarbejde med det globale syd i en verden, hvor der er krig i Ukraine, der er spændinger i verdenssamfundet, og Kina opruster.
Så ja, det, spørgeren citerer her, er jeg enig i at udenrigsministeren har sagt.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-11-14:
Tak for det.
Tilbage i 2017 sagde ordførerens formand: Jeg kan bare sige, at jeg er stolt og glad for, at vi lever i et land, hvor vi i øvrigt har ophævet blasfemiparagraffen og man gerne må være kritisk også i satire og tegninger over for religiøse symboler.
Det må man så ikke længere.
Hvad er forskellen på at måtte have tegninger tilbage i 2017 og at afbrænde en koran nu?
Hvorfor giver man efter for de her ekstremister?
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-11-14:
Jeg har siddet og set debatten på tv nu her, først den socialdemokratiske ordfører og så Venstres.
Nu er jeg så her i salen og har hørt på Moderaternes ordfører.
Jeg ved ikke, om ordføreren kan huske Kuwaitkrigen.
Der var en, der hed Komiske Ali, der stod og sagde: Vi har fuldstændig styr på det – mens alt brændte bagved og sprang fuldstændig i luften.
Det er lidt det, vi er vidne til her, synes jeg.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Mener ordføreren virkelig, at vi har et problem med koranafbrændinger i Danmark?
Så er der nogle få, der gør det.
Eller er det det, at der er nogle lande og nogle ledere ude i verden, der er blevet sårede over det?
Det er faktisk det, der provokerer mig mest – at man ikke bare står ved det og siger: Ja, vi er bange for danskernes sikkerhed, og derfor giver vi efter for det pres.
Så enkelt er det vel bare.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2023-11-14:
Jeg synes ikke, det er så enkelt, som spørgeren antyder.
Det bliver sådan lidt ordkløveri, at man gerne vil have mig til at sige: Ja, der har været et pres fra det muslimske samfund.
Man må bare konstatere, at der har været 483 flag- og bogafbrændinger i Danmark i en periode, hvilket har gjort, at terrortruslen er på et højt niveau i dag.
Det tager vi bestik af og fremsætter et lovforslag, der skal gøre det ulovligt at brænde hellige skrifter fra anerkendte trossamfund.
Der har vi selvfølgelig en forhåbning om, at terrortruslen i Danmark så daler.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-11-14:
Så var det jo fristende at spørge: Hvis den så ikke daler, vil man så fjerne den her lov igen?
Men når det er danskernes sikkerhed, det handler om, går jeg også ud fra, at når nu nogle mullaher eller andre typer ude i verden siger, at der er noget, der generer dem – at i Danmark gør man nogle ting, de ikke kan lide, og hvis vi ikke laver det om, så kan vi tro, at de kommer efter os og vil jagte danskere i udlandet – så vedtager I vel så den næste lov.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2023-11-14:
Det har også været et tema i dag i debatten, og jeg kan godt forstå, at der er en bekymring for, om det bliver en glidebane.
Altså, hvad bliver det næste, der kommer til at ske?
Nu tager vi bestik af situationen, som den er lige nu.
Og ja, jeg har sagt »bestik« mange gange, og det vil jeg blive ved med.
Vi tager bestik af situationen i forhold til de her bog- og flagafbrændinger, der har været, og som har gjort, at terrortruslen er steget i Danmark.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-11-14:
Og ja, der blev sagt »tage bestik« igen, og jeg har faktisk slået det op.
Der bliver bl.a. forklaret her, at det er at stikke en finger i jorden, føle nogen på tænderne, have antennerne ude.
Det er helt fair, at man gør det.
Det tror jeg både de individuelle partier gør, og det håber jeg jo da også at regeringen gør.
Men det her er et lovforslag.
Det er et lovforslag om at indføre et forbud.
Det er ikke en vurdering, det er en aktiv handling.
Så det er fint, at man tager bestik af en situation.
Det skal man jo gøre.
Og det er fint, at hverken Socialdemokratiet, Venstre eller Moderaterne har lyst til at sige, at det er et pres.
Så handler det lige pludselig om ord.
Men er det så rigtigt, at det, at I har taget bestik af situationen, den vurdering, I har lavet, ikke handler om, at der er en brandfare foran en ambassade eller noget andet, men at der er voldsparate regimer derude, som er villige til at angribe Danmark, medmindre vi indretter os mere efter, hvad de synes er fornuftigt?
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2023-11-14:
Altså, jeg vil sige igen: Terrortruslen er høj mod Danmark.
Der har været et terrorangreb i Belgien; der sker terrorangreb flere steder i verden; der er sket afbrændinger af ambassader.
Jeg synes, det fortæller alt om, at man er nødt til at gøre noget, og det har vi så gjort med det lovforslag, hvor man har prøvet at lave den her nålestiksøvelse for at sige, at de enkeltindivider, der brænder koraner af, skal stoppes.
For det gør, at terrortruslen er steget, og danskernes sikkerhed er det allerallervigtigste.
Men det er en svær balancegang, for det er frihedsrettighederne, som vi har i Danmark, også, og der har man så prøvet at finde den balance med lovforslaget.
Man må bare konstatere, at der har været 483 bog- og flagafbrændinger i Danmark, og det har gjort, at terrortruslen er på et højt niveau, og det har gjort, at vi også har haft et terrorangreb tæt på Danmark, i Belgien, hvor tre svenske statsborgere i svenske landsholdstrøjer var udsat for et terrorangreb, hvor myndighederne endda selv siger, at det var på grund af bogafbrændinger.
Nu bliver ordet pres brugt igen, i forhold til at jeg skal sige, at vi er blevet presset af de muslimske samfund, og det er jeg ikke enig i.
Jeg køber simpelt hen ikke præmissen om, at vi er blevet presset til det.
Dernæst er der igen det, og det har jeg sagt flere gange, at jeg synes, at det terrorangreb i Sverige taler sit eget sprog.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-11-14:
Det er jeg lidt forundret over at man ikke kan tage stilling til med udtalelser fra ordførerens egen minister.
Men anerkender ordføreren overhovedet ikke, at det, vi har gang i her, de facto er at give ekstremister vetoret over, hvad vi bestemmer i Danmark?
Jeg er klar over, at der sikkert kommer en smøre om, at det er her, vi bestemmer lovgivningen, men det er efter et pres fra muslimske lande, bl.a., der truer os.
Pernille Vermund (NB), 2023-11-14:
Tak for det.
Ordføreren siger i sin ordførertale, at der er »nogle få individer, der ødelægger det for fællesskabet«.
I den her sammenhæng ville det jo være helt naturligt at tænke på de individer, som truer Danmark, som truer danskere, og som truer folk, der eksempelvis kritiserer islam.
Men næh nej, det er ikke dem, ordføreren henviser til.
Ordføreren henviser til de danskere, der benytter deres ytringsfrihed til at kritisere en meget magtfuld religion.
Jeg troede først, at det var løgn, men det er rigtigt, og da jeg sådan tænkte mig om, kom jeg i tanker om ordførerens formand, som jo for nogle år siden skrev en bog, der hedder »Befrielsens øjeblik«, og i den bog – og nu må jeg finde citatet frem her – skriver ordførerens formand: Han er en dreng, der leger med tændstikker i et krudtlager .
Det skriver han om Rasmus Paludan.
Jeg må bare sige: Det er jo ordførerens formand, som har importeret det krudtlager.
Det er ordførerens formand, som har været med til at sikre, at vi i Danmark står i en situation, hvor vi ikke længere kan føle os trygge.
Hvordan har ordføreren og ordførerens parti det med, at man svækker friheden for danskerne for at tækkes nogle voldsparate mennesker, som man har lukket ind i vores land?
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2023-11-14:
Der bliver sagt, at man svækker friheden.
Ja, det er klart, at det her er en indskrænkning af ytringsfriheden i Danmark.
Det kan vi jo se.
Men jeg mener også, det er en nødvendig indskrænkning af ytringsfriheden i Danmark, når man sammenholder det med den terrortrussel, der er mod Danmark.
Det er jo den balance, man skal se det her lovforslag i forhold til.
Der mener jeg, vi har fundet den rette balance.
Pernille Vermund (NB), 2023-11-14:
Men det er jo helt på månen.
Det er jo helt på månen, at man vil straffe folk, der benytter sig af en frihed, frem for at forhindre, at der er folk iblandt os, som er voldsparate, og som er klar til at knægte den måde, vi lever sammen på, og de frihedsrettigheder, som vi bygger vores samfund på.
Altså, helt ærligt, ordføreren er ordfører for et parti, hvor man i dag ikke bare sidder i regering, men hvor man også har en formand, der i årevis har været statsminister og har ført en politik, hvor man har lukket massevis af mennesker ind i vores samfund, som nu truer fredelige danskere, der bare kritiserer en meget voldsparat ideologi og religion.
Det er jo helt på månen.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2023-11-14:
Det lyder jo, som om det her lovforslag gør, at man slet ikke må ytre sig kritisk om andres religioner, men det er jo ikke sandheden.
Du må bare ikke brænde hellige skrifter af.
Du må gerne tegne, du må råbe, du må skrive ...
Men der er mange andre måder, man kan bruge ytringsfriheden på, end lige netop at brænde hellige skrifter af.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-11-14:
Tak for det.
På et tidspunkt har hr. Lars Løkke Rasmussen sagt, at den form for islam, som kan gå i spænd med vores samfund, er nødt til at være en mere moderniseret, mere tolerant eller mere moderat form for islam.
Jeg anerkender, at han på det tidspunkt ikke var en del af Moderaterne, men jeg vil bare høre, om det stadig væk skulle være Moderaternes synspunkt, at det er nødt til at være en mere moderniseret, mere tolerant eller moderat form for islam.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2023-11-14:
Spørgeren spørger lidt mere ind til det med, hvordan man skal håndtere islam i Danmark.
Jeg mener ikke, det er noget, man skal blande sig i, men det er klart, at hvis man går ud over grænserne, har vi jo et retssamfund i Danmark til at håndtere det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-11-14:
Men når jeg spørger om det, er det, fordi jeg måske ikke synes, at det er så tolerant og så moderne at lave indskrænkninger i ytringsfriheden og altså passe mere på følelser omkring religioner end at passe på vores følelse omkring demokrati.
Derfor synes jeg egentlig, at det er et relevant spørgsmål.
Så synes ordføreren, at det er moderat og tolerant at indføre den her nye lovgivning?
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2023-11-14:
Ja, det synes jeg det er.
Igen vil jeg sige, og det har jeg jo sagt flere gange, at danskernes sikkerhed er det allerallervigtigste, og med hensyn til den situation, vi står i, og den terrortrussel, der er mod Danmark, så mener jeg, det er fuldstændig afgørende, at vi kommer med det lovforslag, som vi gør.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-11-14:
Jeg er dog ikke ordfører på sagen, men jeg har et spørgsmål.
Danmark har jo været truet før, presset før på grund af ytringer i Danmark.
Under Muhammedkrisen blev der tegnet nogle karikaturtegninger af muslimernes profet Muhammed, og regeringen dengang reagerede på den måde, at man også tog bestik af situationen, men på den måde, at man sagde nej til omverdenen, når omverdenen truede og pressede Danmark til at gøre noget.
Vi havde jo ellers dengang en blasfemiparagraf, og vi ved jo fra Rigsadvokaten, at Rigsadvokaten fører sagerne, som regeringen ønsker det.
Så man kunne jo måske have kørt en blasfemiparagraf mod Muhammedtegnerne dengang.
Var det en fejl dengang, at man sagde nej og afviste presset og truslerne fra udlandet, eller burde man have gjort ligesom i dag, altså at man kørte sagerne imod dem, der var blasfemiske?
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2023-11-14:
Jeg skal ikke gøre mig til dommer over, om man gjorde det rigtige dengang, men jeg skal forholde mig til det lovforslag, som vi behandler i dag i Folketinget, og det mener jeg er det rigtige at gøre.
Men jeg anerkender også, at det er en svær balance.
Det er en svær balance at håndtere i forhold til ytringsfriheden, som er grundpillen i vores demokrati, men at man samtidig også skal tage bestik af den situation, man står i i forhold til den terrortrussel, der er mod Danmark, og vi så det bl.a. i Belgien, hvor der skete et terrorangreb.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-11-14:
Jamen jeg vil gerne gøre mig til dommer over, hvad Anders Fogh Rasmussens regering gjorde dengang.
Jeg synes, man gjorde det rigtige, idet man afviste presset og truslerne fra udlandet.
Men det opklarer en hel del, hvis udenrigsministerens ordfører fra talerstolen i dag er i tvivl om, hvorvidt man gjorde det rigtige dengang, og ikke tør gøre sig til dommer over, hvorvidt man gjorde det rigtige dengang.
For det kan jo så forklare, hvorfor den nuværende regering gør noget ganske andet, nemlig at give efter for presset og truslerne.
Er det det, der er på spil – at man simpelt hen er i tvivl om, om man gjorde det rigtige under Muhammedkrisen fra den danske regerings side dengang?
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2023-11-14:
Nej, det mener jeg ikke er situationen.
Altså, vi er også et andet sted i dag i forhold til den situation, Danmark står i med terrortruslen.
Så jeg mener ikke, at man ligesom kan sammenligne de to situationer et hundrede procent.
Det her handler også om ytringsfrihed.
Muhammedtegningerne handlede ikke på samme måde om ytringsfrihed, så jeg mener ikke, at man kan sige, at man gjorde det rigtige eller forkerte dengang, og så ændrer man kurs nu.
Som jeg har sagt mange gange, holder vi fast i, at man tager bestik af den situation, vi står i på nuværende tidspunkt.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-11-14:
Jeg bliver da lidt overrasket, hvis Muhammedtegningerne ikke havde noget med ytringsfriheden at gøre.
Men spørgsmålet går egentlig mere på, at Moderaternes uddannelses- og forskningsminister, fru Christina Egelund, var en af dem, der kæmpede allerhårdest for at få afskaffet blasfemiparagraffen dengang, så man bl.a. fuldt tilladt kunne stå og afbrænde en koran.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2023-11-14:
Jeg vil ikke stå i dag og sige, om jeg er enig eller uenig med fru Christina Egelund i forhold til dengang.
Jeg forholder mig til det lovforslag, vi har fremme i salen i dag, og det er mit svar på spørgsmålet.
Jon Stephensen (UFG), 2023-11-14:
Nu er det jo sådan, at jeg har været en del af kulturlivet i mange år, og jeg har prøvet at ransage min hjerne, i forhold til om der i de sidste 20 år har været nogen værker på de teatre, jeg har kendskab til, der ville være kommet i klemme med det nye lovforslag.
Det tror jeg ikke.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-11-14:
Nu har vi jo haft en del debat om politiloven, så jeg vil egentlig bare høre ministeren, om han kan give en garanti for, at man ikke kan anvende politiloven på de her koranafbrændinger.
Og kan ministeren også give en garanti for, at man ikke kan ændre politiloven på en meningsfyldt måde i forhold til at ramme de her koranafbrændinger i stedet for at lave det her indgreb i ytringsfriheden?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-14:
Jeg vil starte med at sige, at jeg har meget respekt for, at der er mange ordførere, der ønsker sig nogle andre greb i forhold til den her problemstilling, men normalvis plejer vi jo som Folketing også at lægge Justitsministeriets juridiske fortolkninger til grund for vores forståelse af anvendelsen af lovgivningen.
Som jeg har oplyst i flere folketingsbesvarelser, og det er også blevet sagt her i salen i dag, er det ikke muligt for politiet at gribe ind over for koranafbrændinger med henvisning til det generelle trusselsbillede mod Danmark, herunder som følge af reaktioner i udlandet.
Indgreb efter de relevante bestemmelser i politiloven forudsætter, at der er konstateret en konkret og nærliggende fare for forstyrrelse af den offentlige orden eller »fare for enkeltpersoners eller den offentlige sikkerhed«.
Det er årsagen til, at man har kunnet gribe ind, for så vidt konkret angår Rasmus Paludan, men det er samtidig også årsagen til, at man ikke kan anvende den hjemmel til et generelt indgreb mod afbrændinger eller utilbørlig behandling af eksempelvis koraner eller andre religiøse skrifter.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-11-14:
Så jeg vil egentlig gerne høre: Står ministeren og udelukker det og giver en garanti for, at det redskab kan vi ikke bruge?
Når jeg spørger, er det, fordi det er kernen i det.
Kunne man vælge at gå en anden vej, eller kunne man gøre noget, der er mere præcist, i stedet for at lave det her indgreb i ytringsfriheden og føje de her lande?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-14:
For min skyld kan jeg godt bruge ordet garanti.
Altså, det er den klare og utvetydige juridiske vurdering, at hjemmelen i politilovens § 7, stk. 4, ikke kan anvendes.
Og det er, fordi den knytter sig til og lægger sig op ad grundlovens § 79, hvorved vi jo har forsamlingsfrihed, men også godt kan gå ind og begrænse forsamlinger, hvis det er, at de er til fare for den offentlige orden.
Men den praksis, der også er, og som ligger op ad grundlovens § 79, er, at der skal være en konkret fare i situationen.
Det er ikke nok at konstatere, at det vil skabe uro 100 km væk; det skal foregå på stedet, på matriklen, og det er det, der skal være indgrebets begrundelse.
Theresa Scavenius (UFG), 2023-11-14:
Det er korrekt, at det er blevet mindre slemt.
Men dem, der har fremsat det første udkast, må jo have haft nogle virkelig mærkelige intentioner, hvor det både var den politiske og kunstneriske frihed, der virkelig blev kastet under bussen.
Den politiske frihed er jo stadig væk stærkt udfordret i det her forslag.
Så ja, der har måske været nogle præciseringer, men det er langtfra tilstrækkeligt til, at det overhovedet er et forslag, der burde findes i et dansk samfund i dag.
Inger Støjberg (DD), 2023-11-14:
I dagbladet Politiken den 4. august 2023 siger ministeren følgende: »Jeg anerkender, at der kan være en diskussion om glidebanen, og den synes jeg er legitim.«
Han siger også: »Jeg har noteret mig som argument, at man er bange for, om OIC vil bevæge sig videre til andre sfærer, og det anerkender jeg som en legitim diskussion.
For jeg er heller ikke interesseret i, at vi skal lade være med at diskutere religiøse dogmer og deres indflydelse på vores samfund.«
Mener ministeren stadig væk det?
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-14:
Det mente jeg klart på det tidspunkt, og det mener jeg sådan set også stadig den dag i dag.
Jeg fremsatte den udtalelse i en artikel på det tidspunkt, hvor vi havde meldt ud i offentligheden, at nu ville vi sætte os ned og forsøge at skabe et juridisk instrument, der kunne sætte en begrænsning for de mange gentagelsesvise forhånende afbrændinger af Koranen, som udelukkende – udelukkende! – har det sigte at fremprovokere negative reaktioner mod Danmark og danskere, den type reaktioner, der kan ende med at gøre skade på Danmark og danskere.
Det synes jeg vi har fundet, og jeg synes ikke, at der med det juridiske instrument, vi har fundet, er grundlag for at antage, at det er en åbning for en glidebane ud i alt muligt andet.
Inger Støjberg (DD), 2023-11-14:
Det var bare, fordi der jo ikke er nogen tvivl om, at OIC har et mål på globalt plan om et blasfemiforbud i forhold til Koranen.
Det kan man jo bl.a. se ved deres ageren i FN-systemet, og det er derfor, det er interessant, at ministeren siger det her, for det her vil jo give OIC og ligesindede en mulighed for netop at presse den her regering, fordi den nu har vist sig at være en regering, som man kan skubbe rundt med og flytte på.
Det er derfor, at udtalelsen fra den 4. august faktisk er interessant; for det er en glidebane.
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-14:
Jeg er uenig med fru Inger Støjberg i, at det her skaber en glidebane.
I virkeligheden kan man måske se det som en korrektion tilbage til noget af den retstilstand – ikke den hele, men noget af den – vi havde før 2017.
Det synes jeg og mit parti jo sådan set ud fra nogle sikkerhedspolitiske afvejninger og ud fra de trusler, man kunne imødese, mod danskere, var fornuftigt at have på plads, ikke af hensyn til religion, men af hensyn til danskernes sikkerhed.
Steffen Larsen (LA), 2023-11-14:
Ministeren bruger et eksempel med den tunesiske islamist, der dræbte to svenskere i Belgien.
Denne islamist var ikke kun optændt af Koranen, da han begik sin udåd.
Nej, han var faktisk også optændt af en af ministerens egne store interesser for tiden, nemlig konspirationsteorier.
Det lader til at være en drivende del af den her islamistiske vrede mod Sverige, for der kørte en påstand om, at svenske myndigheder skulle have kidnappet tusindvis af muslimske børn fra muslimske familier i Sverige.
Denne var en af de ting, denne mand troede på.
Derudover var der også et hævnmotiv over at være blevet afvist, for han havde søgt asyl i Sverige tidligere, og der var han også blevet afvist.
Så er det ikke den forkerte vej, regeringen slår ind på, når man går efter fredelige borgeres rettigheder som deres ytringsfrihed, i stedet for at man går efter de islamiske mørkemænd?
Kommer man ikke til at rette bager for smed, når man slår Rasmus Paludan i hovedet eller lignende i stedet for at gå efter de islamister, som laver problemerne, og som skaber død og ødelæggelse?
For jeg mindes ikke at have hørt en bombetrussel fra Rasmus Paludan endnu.
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-14:
Derudover har vi hele vejen igennem, siden den danske regering blev bekendt med den her alvorlige situation, hvor det også eskalerede i forsommeren og især hen over sommeren,
knyttet os op ad, hvad der er også den sikkerhedspolitiske vurdering.
Der har det også været de danske myndigheders klare vurdering, at vi i forvejen har et højt trusselsniveau mod Danmark, men at det også som følge af de mange koranafbrændinger er blevet skærpet inden for det i forvejen høje niveau.
Nu har der jo også været en lang debat i salen i dag om, hvorvidt vi ikke bare giver køb på hele vores frihed, og hvorvidt vi burde stå fast og så tage den risiko, at danskere risikerer at komme til skade eller blive slået ihjel.
Det synspunkt kan man jo sagtens have, det respekterer jeg, men det må altid være en afvejning efter beskyttelseshensynet af det, man gerne vil beskytte og om ikke andet risikere sine borgere for.
Jeg synes ikke, at afbrænding af religiøse skrifter, som betyder meget for mange mennesker, er et anerkendelsesværdigt beskyttelseshensyn, hvis man risikerer, at danskere ender med at komme til skade eller måske ligefrem blive slået ihjel.