Marie Krarup (DF), 2018-01-26:
Vi kan ikke støtte beslutningsforslaget, som det foreligger.
Det problem med en stor andel af ikkevestlige eller udenlandske elever på det almene gymnasium er ikke et problem, som vi kan fordele os ud af.
Problemet er et resultat af en forfejlet udlændingepolitik, som er blevet ført siden 1980'erne af bl.a. de partier, som har fremsat dette forslag, og vi politikere kan desværre ikke løse det ved at flytte rundt på eleverne via kvoter.
Der er jo selvfølgelig grænser for, hvor meget og hvor langt man kan flytte eleverne, når der er så mange.
Hvor skal man i sidste ende flytte dem hen?
Og hvorfor går det her beslutningsforslag kun på det almene gymnasium?
Hvorfor ikke også handels- og teknisk gymnasium, og hvad med erhvervsskolerne?
Der er mange uddannelsessteder, der har større problemer med mange ikkevestlige elever – f.eks. er SOSU-uddannelserne en af dem – men de uddannelser er slet ikke med i det her forslag.
Så forslaget løser ikke det, det vil løse.
Men som jeg sagde før: Problemet kan heller ikke løses.
Skaden fra en forfejlet udlændingepolitik er for dyb til, at der findes nogen snuptagsløsninger.
Det, man kan og skal gøre i stedet på gymnasierne, er at give alle elever – selvfølgelig også de ikkevestlige – de bedste muligheder for at tilegne sig viden, herunder selvfølgelig viden om dansk sprog, kultur, historie og litteratur, som vil give dem bedre muligheder for at finde sig til rette i Danmark.
Det er gymnasiets ansvar at indrette deres pædagogik efter kunderne i butikken.
Det nytter ikke noget at have en for løs pædagogik med ansvar for egen læring og fokus på, at undervisningen skal være sjov og underholdende, når eleverne ikke er parate til det, og det er det, vi meget ofte ser med elever med en anden kulturel baggrund end dansk.
En mere principfast pædagogik med fokus på faglighed og på, at eleverne lærer noget, er også god for danskere fra uddannelsesfremmede hjem, og derfor mener jeg, at en sådan pædagogik kan tiltrække og fastholde etnisk danske elever på skolerne.
Skolerne har et ansvar for at manøvrere i det kulturmøde, som politikerne har påtvunget dem, og de skal sørge for at bevare danske værdier, også selv om der er et flertal af fremmedsprogede elever, og man skal selvfølgelig sørge for, at adfærdsreglerne er sådan, at etnisk danske elever ikke føler sig generet, selv om man er i mindretal som dansker.
Ledelsen skal dermed være meget klar på, hvordan man skal opføre sig på skolerne.
Undervisningsministeriet bør overveje, om man skal samle best practises, som man kalder det, og videreformidle konstruktiv rådgivning til de skoler, som står med store udfordringer, fra de skoler, som har løst problemerne eller har en god måde at sætte ind over for problemerne på.
Så jeg tror, at det primært er pædagogikken, vi skal sætte ind over for.
Der er nemlig skoler i Danmark, som gør det og ser ud til at have succes med det.
Det ser ud til, at flugten af danske elever fra de skoler er stoppet, selv om der er mange ikkevestlige elever på skolerne.
Så det vigtigste, vi kan gøre, når vi står med de her store problemer, som vi jo har overalt i samfundet på alle uddannelsesinstitutioner, er jo selvfølgelig, at ulykken skal stoppes.
Der skal ikke komme flere indvandrere eller flygtninge, der misbruger asylsystemet til at blive i Danmark og dermed også forøger problemet i fremtiden.
Det her beslutningsforslag løser ikke problemerne.
Vi siger nej til beslutningsforslaget.
Vi siger nej til kvoter.
Vi siger i stedet for ja til en fast udlændingepolitik og en fast og målrettet pædagogik.
Det er de muligheder, vi har.
Tak for ordet.