runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2021-12-22:
Ja, det er rigtigt, at der er faldet en EU-dom, men der er ikke faldet en dom om, hvordan det skal implementeres.
Hvorfor implementerer vi det ikke, som de gør i f.eks. Sverige?
Hvad er grunden til, at man vælger den form, hvor man går efter tv-pakkerne, som er dem, der bringer public service og via streamingafgiften finansierer en kæmpe del af det, der går til danske kunstnere og rettighedshavere?
Der er jo ingen krav om, at det skal finansieres på den her måde.
Hverken Radikale Venstre eller Enhedslisten var jo med til det, og vi ville gerne have lavet en aftale også om kriminalforsorgen.
Vi var bare enige om, at den finansiering ikke er acceptabel.
Men betyder det så, at SF sammen med os vil forpligte sig til at finde de 100-150 mio. kr., der så ryger ud af systemet, i forhold til medieaftalen?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-12-22:
Det gør det, fordi vores ambition om, at vi skal sikre public service og vi skal sikre dansk indhold, står vi ved hundrede procent.
Det er afgørende i en verden, hvor kultur måske betyder mere end nogen sinde før, og hvor vi er under pres både fra engelsksproget indhold sådan rent kulturelt, men jo også i forhold til at de kendte forretningsmodeller er under opbrud på grund af techgiganter og andet.
Så det er vigtigere end nogen sinde før, at man som fællesskab og samfund og stat siger, at det her vil vi være en garant for at sikre også i fremtiden.
Så det vil jeg gerne garantere her fra talerstolen.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-22:
Tak for det.
Vi er jo nået til det sted i den grønne omstilling, at hver gang Folketinget beslutter, at der skal gives mulighed for at opstille flere havvindmølleparker, så tjener statskassen penge på det.
Rune Lund (EL), 2021-12-22:
Jeg vil spørge om noget, som ikke er helt lige så knagende godt, og det er det faktum, at SF jo desværre har bidraget med de afgørende mandater til den kriminalforsorgsaftale, som er indgået, og som betyder, at der skal oprettes fængselspladser i udlandet, og ikke bare i udlandet, men i Kosovo.
Hvordan har SF det egentlig med det?
Vi har jo set, at Norge har gjort sig erfaringer med det før, hvor man placerede fængselspladser i Holland, og hvor det dér var meget svært at leve op til at overholde de indsattes rettigheder, og det var i Holland.
Her snakker vi om Kosovo, hvor vi jo, kan jeg vist roligt sige, ikke taler om et land, der har verdens bedste fængselsvæsen.
Så hvordan har SF det egentlig med at indgå en aftale og levere de afgørende mandater til, at der nu skal placeres fængselspladser i udlandet – på SF's afgørende stemmer?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-12-22:
Jeg synes, at det er et fuldt ud rimeligt spørgsmål.
Det er jo også noget, der har floreret meget.
Jeg kan ikke tale på alle SF'eres vegne, men jeg vil sige på mine egne vegne, at jeg har det fint med det – det er der flere grunde til – og det ved jeg også vores retsordfører har, som desuden, synes jeg, har kæmpet for en kriminalforsorg, der i den grad tager hensyn til de 90 pct. af de indsatte og ikke de 10 pct. mest hårdkogte – sådan har det ellers altid været – i forhold til sundhed, i forhold til retten til at se sine børn osv.
Det er på mange måder en fantastisk aftale.
Nogle gange bliver man nødt til at se på forholdene i jernindustrien, og faktum er bare, at vi ikke har haft så mange indsatte siden anden verdenskrig.
Vores fængsler er fuldstændig overbelagte.
Vores fængselsbetjente bliver slidt ned til sokkeholderne.
Når vi taler om f.eks. vores sygehuspersonale, som både er underbetalt og slidt ned, kan man virkelig sige det samme om vores fængselspersonale.
Sygefraværet er tordnende højt.
Den her situation kan ikke fortsætte.
Det tager 10 år at projektere at bygge et nyt fængsel.
Det er ikke et svar på den nuværende situation.
Jeg vil gerne svare yderligere, hvis ordføreren spørger mig igen.
Jette Gottlieb (EL), 2021-12-22:
Jeg konstaterer, at der i finanslovsforslaget ikke noget sted er nævnt noget som helst om dagpenge.
Jeg har dog hørt Radikale i årets løb ytre, at dækningsgraden er for lav, og så skal jeg høre, om man så skal forstå det sådan, at De Radikale forventer, at hvis der skal ske noget på det område, skal det være i forbindelse med de andre forhandlinger, der foregår, og om man i så fald forventer, at de forhandlinger skal være udgiftsneutrale.
Andreas Steenberg (RV), 2021-12-22:
Ja, vi forventer, at det er i forhandlingsforløbet i forbindelse med det her »Danmark kan mere I«, som regeringen har lagt frem, og det er rigtigt, at kompensationsgraden er for høj for nogle grupper.
Nu har regeringen så lagt op til, at det er for alle grupper, også hvor der ikke er det problem.
Men det er i de forhandlinger.
Når spørgeren spørger, om det skal være udgiftsneutralt, vil jeg sige, at det jo godt kan være, at man vælger at bruge noget af råderummet, men det er jo, fordi der er ledige penge i økonomien.
Det vil jeg da ikke hundrede procent afvise.
Men grundlæggende er vi et parti, der jo selvfølgelig synes, at udgiftsdrivende forslag skal finansieres, så på den måde skal det selvfølgelig hænge sammen, ellers er det jo uansvarligt.
Jette Gottlieb (EL), 2021-12-22:
Jamen så vil jeg spørge, for det betyder jo, at hvis man skal finansiere nogen forbedringer af dagpengedækningen, skal det ske, ved at man tager dem fra dimittenderne – det er det eneste sted, der er lagt op til at der kan ske nogle forandringer – om det er De Radikales opfattelse, at det er vigtigt at nedsætte dimittendsatsen meget væsentligt for at komme med andre tiltag på dagpengeområdet.
Andreas Steenberg (RV), 2021-12-22:
Nu kan man jo tage pengene et andet sted fra.
Det er regeringens oplæg, og der er jo en grund til, at det ikke er kommet igennem endnu.
Vi vil gerne være med til at kigge på dimittendsatsen, men vi synes, at det, regeringen har lagt frem, er for hårdt.
Vi ser gerne, at man starter på et lidt højere niveau og laver en trappe ned.
Det er jo noget af det, vi forhandler om, og der tror jeg da ikke, jeg røber nogen stor hemmelighed ved at sige, at det også er en af grundene til, at det, regeringen har lagt frem helt tilbage i august, eller var det september, jo ikke er blevet til noget endnu – fordi der ikke er flertal for det, regeringen har lagt frem.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-22:
Jeg forsøgte for ikke så lang tid siden at få en fornuftig samtale med SF's ordfører om det stadie, som vindmølleopsætning i Danmark er kommet til.
Det faldt på stenet grund i en retorisk sniksnak og en uvilje til at forholde sig til virkeligheden, men nu vil jeg prøve hos De Radikale.
Det er det med, at man laver finanslovsaftale om at opsætte flere havvindmøller i en tid, hvor vi allerede er nået dertil, at det at opsætte havvindmøller ikke længere er noget, der koster staten noget; det er noget, som staten får indtægter af.
Det er vel ikke noget, man sådan rigtig kan prale af i en finanslovsammenhæng, fordi det jo egentlig er noget, som hele Folketinget har lyst til: både at opsætte havvindmøllerne, og at staten skal få de indtægter fra opsætning af havvindmøller.
Andreas Steenberg (RV), 2021-12-22:
Jeg synes nu godt, at man kan prale af, at grøn energi er kommet dertil, at det formentlig i statskassen koster nul kroner.
Nu er det jo en forventning, og jeg kan sige, at en af grundene til, at det ikke lå lige på den flade, er, at det jo kan være, at forventningerne ikke bliver indfriet om 5 år eller på et andet tidspunkt.
Derfor kiggede Finansministeriet meget på, at der var en risiko for, at det kunne koste penge, og derfor lå det ikke lige på den flade at få det igennem, for ellers – det var også det, jeg nævnte i min tale – havde regeringen jo nok gjort det for længst, men det er jo meget glædeligt.
Det udbud, hr. Ole Birk Olesen nævner, kom jo, tror jeg, et par dage før vi offentliggjorde aftalen.
Og hvis alle de udbud, vi nu laver, går samme vej, så er det en rigtig glædelig nyhed, at vi uden at skulle bruge skatteborgernes penge, i hvert fald ikke via statskassen, skal bruge penge på vedvarende energi, fordi det åbner nogle store perspektiver for at få et CO 2 -neutralt Danmark.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-22:
Jeg tror gerne på, at hvis de forhandlinger er foregået, før vi fik meddelelsen om, at Thor Havvindmøllepark ikke kommer til at koste staten penge, men kommer til at bidrage til statskassen, så kan det have været nogle måske også lidt hårde forhandlinger med Finansministeriet.
Men nu er vi jo så der, at vi allerede nu kan konstatere, at de nuværende vindmølleudbud er indtægtsgivende for staten, og vi ved også, at det kun er gået én vej med havvindmøller, nemlig at det er blevet billigere og billigere at opsætte, og vi finder efterhånden også nogle løsninger, så man kan udnytte strømmen og tjene flere penge på det.
Så for fremtiden vil vi alle sammen jo gerne være med til at gøre det her fornuftige.
Susanne Zimmer (FG), 2021-12-22:
Og tak til ordføreren for talen.
Frie Grønne havde et ultimativt krav i forhold til at få en antiracistisk handleplan med i finansloven, og det er som bekendt ikke en del af finansloven.
Til gengæld er der så en indsats i forhold til hadforbrydelser, og jeg tror sagtens at ordførerne jeg kan blive enige om, at der er brug for begge dele.
Så nu vil jeg høre ordføreren: Er Radikale Venstre tilfredse med, at det ikke er blevet til noget med en antiracistisk handleplan, som vi jo tydeligvis har brug for?
Andreas Steenberg (RV), 2021-12-22:
Desværre har vi jo tydeligvis brug for den.
Der sker diskrimination og racisme – desværre – og derfor er vi ikke tilfredse; det var ikke noget, Socialdemokratiet var villig til at gøre noget ved.
Men så var de villige til at gøre noget ved hadforbrydelser, som jo også er et problem, og så tog vi det med.
Men jeg er fuldstændig enig med Frie Grønne og fru Susanne Zimmer i, at det er ubegribeligt, at man ikke kan blive enige om at bruge 1 eller 2 mio. kr. på at få lavet en handleplan mod diskrimination og racisme.
Det burde man jo være enige om herinde.
Susanne Zimmer (FG), 2021-12-22:
Tak for svaret.
Jeg vil springe videre til noget helt andet, nemlig til landbruget.
Jeg tænker, at vi også er enige om, at landbruget udgør en belastning svarende til ca. en tredjedel af vores CO 2 -udledning, plus det, at import af soja og fældning af regnskov også har en påvirkning, men at 90 pct. af udledningen fra landbruget faktisk kommer fra den animalske produktion.
Så mit spørgsmål er nu: Vil Radikale Venstre arbejde for, at vi får omlagt mere af landbrugsproduktionen fra animalsk til plantebaseret produktion?
Andreas Steenberg (RV), 2021-12-22:
Ja, det vil vi.
Vi kom for et halvt års tid siden, tror jeg, med et stort udspil om mere plantebaseret produktion.
Jeg vil nu, hvor jeg har været medlem af Folketinget i 10 år, og hvor landbrug og klima er blevet diskuteret i alle årene, glæde mig over, at man mig kendt for første gang – for første gang – faktisk har lavet en aftale bredt i det her Folketing om at sætte nogle mål for reduktion af landbrugets udledning af drivhusgasser.
Det vil jeg starte med at glæde mig over og sige, at så ligger der mange år og mange måneders arbejde foran os, men nu er målet sat, det er vigtigt, og de fleste partier har været med til det, så nu kan vi endelig gå i gang.
Men som sagt: Det ene udelukker ikke det andet.
Og jeg vil sige, som jeg også svarede hr. Troels Lund Poulsen, at jo flere mennesker, der er i arbejde, jo stærkere er økonomien, og jo stærkere et velfærdssamfund kan vi også få.
Vi er villige til at kigge på det hele for at få skabt et stærkt velfærdssamfund og få løst de udfordringer, vi står over for.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-12-22:
Kan jeg så af det udlede, at svaret ikke kun er udenlandsk arbejdskraft i forhold til den arbejdskraftmangel, der reelt set er på både det private og det offentlige arbejdsmarked?
Selvfølgelig er jeg klar over, at nogle af de ting, vi skal gøre, er på det strukturelle, langsigtede plan, men der er jo også noget af det, som vi kan gøre nu, der har effekt allerede om et års tid.
Igen: Der er 10.000 unge, der ikke har en praktikplads, og de kan ikke gøre deres uddannelse færdig, hvis de ikke har den, og de kan for manges vedkommende bidrage allerede om et år.
Rune Lund (EL), 2021-12-22:
Jamen der er jo sprogbarrierer.
Vi kan jo ikke være sikre på, at folk, der skal afsone, f.eks. kan engelsk, og vi kan ikke være sikre på, at fængselspersonalet i Kosovo kan det engelsk, der skal til, for at man kan kommunikere.
Vi har at gøre med mennesker, som måske skal fængsles, og som kan være en del af en familie med børn, hvor både forældrene og børnene kan være født og opvokset i Danmark – mennesker, som vi egentlig ville opfatte som danskere, men som har gjort noget, som de ikke skal, og som så ikke har dansk statsborgerskab.
Er det ikke et kæmpe problem, at vi på den måde laver de her fængselspladser, når der er de her store problemer, i den aftale, der er indgået?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-12-22:
Det synes jeg ikke, for det her er mennesker, der har fået en udvisningsdom.
De skal aldrig tilbage til Danmark igen.
De skal ikke integreres i Danmark, og de skal ikke bo i Danmark.
De har fået en udvisningsdom for meget alvorlig kriminalitet, og dem, der har børn, kommer bagest i køen, så at sige, for at komme til Kosovo.
Det her bliver ikke et fængsel på de lokale vilkår.
Så det bliver noget helt andet, og det er rigtigt, at de hollandske erfaringer er noget, der skal tages med videre.
Det har jeg også tillid til bliver gjort, og der bliver jo løbende fulgt op på det her.
Jeg må bare sige, at den nuværende situation er uholdbar.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-12-22:
Tak for det, og tak til fru Lisbeth Bech-Nielsen for ordførertalen, men jeg har dog alligevel lige en enkelt bemærkning i forhold til den.
Man prioriterer det, man selv synes er vigtigst, når man planlægger sin ordførertale.
Jeg lagde mærke til, at SF's ordfører kun i sådan en henkastet bemærkning om mangel på arbejdskraft overhovedet nævnte ældreområdet.
Det undrer mig, fordi vi i Dansk Folkeparti tidligere jo sådan lidt har kunnet sætte vores lid til, at SF satte ældreområdet højt på dagsordenen.
Nu er vi jo i en tid, hvor der er rigtig mange ældre, plejekrævende ældre, de mest udsatte ældre, som har uro i maven, fordi kommunerne skærer ned på hjælpen til dem, og nu er der lavet et nødberedskab, hvor vil man gå endnu videre.
Vi taler om kommuner, hvor man kun får gjort rent, så man ikke bliver syg af at være med det snavs, der så er i hjemmet, eller vi taler om personlig pleje, som de ikke kan hjælpe de ældre med – og så i en juletid, hvor alle skulle kunne gå de kommende dage nogenlunde trygt i møde.
Hvad er SF's bemærkninger til det?
Jeg synes, det manglede i talen.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-12-22:
Det er også rigtigt, og det er ikke, fordi ældre ikke betyder noget for SF.
Faktisk har min kollega, hr. Karsten Hønge, et stort fokus på specielt de mest udsatte og fattigste ældre, for ældre er en meget blandet gruppe.
Ældre er jo også kommet med på finansloven, hvor der er blevet sat penge af til området.
Men jeg vil ikke undervurdere, hvad det her har betydet for ældre.
Jeg har også en gammel mormor, som sidder meget alene på grund af corona og heldigvis er frisk nok til at bo derhjemme, men corona har jo haft kæmpe omkostninger for mange og ikke mindst ensomme ældre.
Jeg bliver bare nødt til at sige her fra talerstolen i forhold til de coronarelaterede udgifter, som kommunerne har, at finansministeren jo har lovet, at de merudgifter, der er, vil man sikre.
Det bliver jeg bare nødt til at sige igen, for det virker, som om der er en eller anden miskommunikation mellem kommunerne og Finansministeriet, fordi mange kommuner netop siger, at de har ekstra udgifter.
Ja, det ved vi; det giver mening, og derfor er der også dækning for dem.
Så kom i gang derude!
Det er så vigtigt, også med rengøring.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-12-22:
Det var sikkert et godt svar, men det var bare ikke lige det, jeg tænkte på – heller ikke de økonomiske forhold for ældre.
Jeg tænker på pleje og omsorg af de ældre mennesker, som ikke kan klare sig selv.
På mit bord her foran mig vælter det frem med historier fra landets kommuner, der skærer ned på hjælpen, og det sker i breve, der bliver sendt ud til ældre sådan massevis.
Skal man ikke lave en individuel vurdering?
Men det sker jo lige nu derude.
Ældre Sagen går så til Ankestyrelsen for at få det her underkendt, men man må da politisk også tage noget ansvar blandt de partier, som har flertallet herinde, og sikre, at vi har nogle værdige vilkår for vores mest udsatte ældre.
Troels Lund Poulsen (V), 2021-12-22:
Tak for det.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre lidt mere om fra ordføreren, som jo ikke fyldte så meget i talen, men det kan være, at det er, fordi Radikale Venstre er slået ind på en ny kurs her mod årsskiftet, var sådan set hele spørgsmålet omkring, hvad ambitionen er i forhold til arbejdsudbud.
Noget af det, som på en eller anden måde har ligget i det radikale dna er, at man skal føre en ansvarlig økonomisk politik, og det er vi jo helt enige i.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Radikale Venstre klart har givet udtryk for deres prioriteter, men jeg tænker også, at det kunne være spændende at høre her i Folketingssalen i dag.
Andreas Steenberg (RV), 2021-12-22:
Jeg synes nu, det fyldte en del, men nu kan jeg så få lejlighed til at konkretisere det lidt.
Noget af det, vi synes er allervigtigst, er international arbejdskraft.
Lige nu er der selvfølgelig lidt nedgang i økonomien på grund af nedlukning på grund af corona, men ellers er problemet uden for de her mure kæmpestort, uanset om det er de offentlige eller private.
International arbejdskraft er noget af det, der kan gøre, at vi med det samme kan få nogle mennesker ind i økonomien og løse de opgaver, vi mangler.
Det andet er en skattereform, hvor vi jo gerne ser – nok i modsætning til Venstre – at man kigger på boligområdet, kigger på rentefradraget og så gør noget ved det, skærer i det og så giver skattelettelser på arbejde.
Der er vi jo enige med Venstre i, at man burde se på topskattegrænsen – altså hvornår man begynder at betale topskat.
Det sidste er, at når man nu har den såkaldte Arnepension, efterløn, seniorpension, seniorjobordning, kunne det jo være, at vi kunne begynde at diskutere nogle af de ordninger, for der er i hvert fald rigeligt af dem.
Troels Lund Poulsen (V), 2021-12-22:
Det bringer mig sådan set videre til hele spørgsmålet omkring de kortsigtede og de langsigtede udfordringer.
For der er jo en kortsigtet udfordring nu, tror jeg – den anerkender ordføreren jo også – med det arbejdsmarked, vi står over for, men hvis vi bare ser ud i fremtiden i 2023 og 2024 og 2025, så kommer der også en strukturel udfordring i forhold til at sikre, at der er et stort arbejdsudbud.
Hvad gør Radikale Venstre sig af tanker i den forbindelse, fordi det her jo ikke er noget, der bare går over i løbet af, om man så må sige, et år eller to?
Andreas Steenberg (RV), 2021-12-22:
Det er sådan set det, der har været vores økonomiske politik i mange årtier.
Mit svar er stadig væk det samme på det konkrete område: En virkelig substantiel skattereform, der flytter beskatningen væk fra arbejde og over på bolig og forurening, vil være rigtig oplagt, og så selvfølgelig at få kigget på nogle af de her forskellige tilbagetrækningsordninger.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-12-22:
Og tak for et godt samarbejde i forbindelse med finansloven; det synes jeg virkelig.
Jeg vil gerne spørge i forhold til noget af det, som jeg også har løftet tidligere i dag i debatten omkring de mange mennesker i Danmark, som gerne vil ind på arbejdsmarkedet, men hvor der er nogle barrierer i dag.
Det gælder unge, der hverken er i uddannelse eller job; det gælder de seniorer, der gerne vil arbejde; det gælder dem, der gerne vil gå fra deltid til fuld tid; og det gælder de 49.000 mennesker med handicap, der faktisk gerne vil bidrage.
Jeg synes, at svaret lidt for ofte bliver givet med et enøjet fokus på udenlandsk arbejdskraft.
Det er måske også lidt skarpt skåret til, men vil ordføreren ikke lige sige noget omkring de her mange mennesker, som faktisk gerne vil bidrage, og som jeg også synes har en ret til at komme ind på vores arbejdsmarked, altså at der bliver plads til dem, når de nu gerne vil?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-12-22:
Vi synes, at vi bør have en trepartsforhandling og en generel diskussion om, hvordan vi i højere grad får de mennesker, som gerne vil ind på arbejdsmarkedet eller gerne vil gå fra ufrivillig deltid til fuld tid, ind der.
Der er rigtig mange mennesker, der både kan og vil arbejde i dag, men som af forskellige årsager ikke gør det.
I forhold til sygefraværet har vi, og det tror jeg også corona har været lidt et forstørrelsesglas for,
nogle arbejdsforhold alt for mange steder, som ikke passer til rigtige mennesker, og hvor man bliver syg af at gå på arbejde.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-22:
Jeg har et spørgsmål mere i en anden boldgade.
Det handler om skattepolitikken.
Jeg synes egentlig, at Dansk Folkeparti nogle gange har fået et lidt ufortjent ry for at være modstander af at lave skattenedsættelser.
Så jeg kunne bare godt tænke mig at høre finansordføreren her bekræfte, at Dansk Folkeparti faktisk er enige i, at vi skal holde skattetrykket nede i Danmark, så vores konkurrenceevne ikke bliver ødelagt.
Jeg har set, at Dansk Folkeparti tidligere sammen med os har stemt for, at vi sætter selskabsskatten ned.
Derfor vil jeg bare spørge, om Dansk Folkeparti er enige i den skattepolitik, der har været her fra regeringens side, hvor man igen og igen har hævet skatterne og har hævet skattetrykket i Danmark.
Er det et problem efter Dansk Folkepartis opfattelse?
René Christensen (DF), 2021-12-22:
Vi synes, det er ærgerligt, hver gang det bliver dyrere at være dansker, for det rammer alle, høj som lav, når man sætter afgifter op, og det er jo det, regeringen har valgt at gøre.
Vi er selv kommet med et forslag, som vi har kaldt gakkede afgifter, hvor vi var ude at kigge på, hvordan man kunne nedsætte afgifterne med 3 mia. kr., og det var faktisk nogle ting, som ville gøre, at der blev mindre grænsehandel og andet.
Der var også et ret godt tilbageløb på det.
Vi må sige, at skat jo er et politikområde som alt muligt andet, og selvfølgelig findes der også rigtig gode skattelettelser.
Selvfølgelig er der også nogle steder, hvor vi ikke er helt enige alle sammen, og sådan er det.
Jens Rohde (KD), 2021-12-22:
Mange tak for det.
Jeg vil godt tilbage til skatteområdet.
Det har jo altid været sådan nærmest et mantra for Dansk Folkeparti, at man ikke vil røre topskatten.
Nu hører jeg lidt forskellige signaler fra forskellige personer i Dansk Folkeparti, og det er jo interessant i forhold til den diskussion, vi skal have om »Danmark kan mere«, og de forhandlinger, og hvor langt vi vil kunne presse regeringen til at få øget vores arbejdsudbud.
For der er jo nogle af regeringens støttepartier, der ikke vil røre den, ved vi.
Og så kan vi måske sammen finde en fælles vej, der på en relativt billig og effektiv måde – og øvrigt uden at røre for meget ved Ginikoefficienten, altså ved at rykke topskattegrænsen – kunne skabe noget mere arbejdsudbud.
Hvor står DF her?
René Christensen (DF), 2021-12-22:
Jamen vi går ikke ind i lokalet og har ultimative krav hverken til den ene eller til den anden side.
Man skal bare huske, at topskatten jo ikke blev lavet, for at man skulle ramme ganske almindelige danskere.
Det var for, at de brede skuldre skulle bære mest.
Det er derfor, vi har det.
Vi har jo også været med til at fjerne den mellemskat, som vi havde engang, fordi der var for mange almindelige danskere, der kom til at betale den.
Så der er jo ikke noget, som gør, at vi ikke kan gå ind i det rum, men jeg er også glad for, at ordføreren siger, at det at røre ved procentsatsen – også fordi økonomien der er langt, langt større – ikke umiddelbart er blandt tiltagene i forhold til det her.
Det er jo heller ikke det forslag, der ligger.
Jens Rohde (KD), 2021-12-22:
Vi går heller aldrig ind i et forhandlingslokale med ultimative krav.
Det var heller ikke det, jeg spurgte om.
Men tolker jeg hr. René Christensens svar rigtigt, når jeg tolker det derhen, at Dansk Folkeparti faktisk godt kan være med i en aftale, hvor man ender med at rykke topskattegrænsen?