Uffe Elbæk (ALT), 2018-11-06:
Allerførst vil jeg sige, at jeg virkelig har meget, meget stor respekt for ordføreren og den måde, som Liberal Alliance agerer på.
I står ved det, I mener, både når I er i regering, og når I står uden for regeringen.
Det vil jeg bare lige sige som indgangsbøn til det næste.
For der er et eller andet helt surrealistisk ved den her debat.
Alle siger, at de ønsker, at den her lov skal ændres.
Er det regeringen, der skal sige: Vi kommer med et bedre bud på det, fordi vi kan se, at de partier, der før var med i forliget, er trådt ud af det?
Hvem er det, der skal tage initiativet, når der er så stor og bred enighed om, at vi skal have en bedre lovgivning?
Jeg synes, at det er rigtig, rigtig godt, at vi får den forespørgselsdebat om offentlighedsloven i dag, for der er sket rigtig, rigtig meget, siden vi besluttede det i sommeren 2013.
Allerede dengang var det jo en lov, der var meget omdiskuteret både i og uden for vores respektive partier.
Jeg kender den i hvert fald rigtig, rigtig grundigt fra de diskussioner, jeg selv var en del af i mit gamle parti, De Radikale.
Personligt har jeg aldrig før stået i så stort et politisk dilemma, som da jeg skulle ned i salen den 4. juni 2013.
Jeg var dybt imod loven, men mit gamle parti var dengang for.
Derfor skulle jeg den dag ned og trykke på jaknappen.
Som jeg sagde til min radikale sidekammerat, Nadeem Farooq, da vi skulle stemme: Det her er simpelt hen det værste øjeblik for mig som folketingsmedlem, for nu skal jeg ned og stemme direkte imod min egen overbevisning, men vi skal jo for pokker følge flertallet i gruppen.
Det sad vi og snakkede om.
Så jeg trykkede på jaknappen – troede jeg.
Men min moralske og politiske underbevidsthed havde åbenbart taget over og ført min finger hen på nejknappen, og resten er historie.
Jeg var imod offentlighedsloven som radikal, og jeg er det i den grad i dag, hvor jeg repræsenterer Alternativet, for det er ikke uden grund, at offentlighedsloven har fået det folkelige øgenavn mørklægningsloven.
Med den nuværende offentlighedslov har vi opnået det stik modsatte af den oprindelige intention.
Det er i dag blevet markant sværere for offentligheden og borgerne at se regeringen og os politikere over skulderen.
De mest markante kritikpunkter har jo allerede været nævnt af de foregående ordførere, eksempelvis ministerbetjeningsreglen og folketingspolitikerreglen, men også senest den aktuelle kritik fra Ombudsmanden om de alt, alt for lange svartider fra ikke mindst Integrationsministeriet.
Men ikke nok med det.
Flere år senere dukker der stadig nye ting op, der er dybt kritisable.
F.eks. kan man på side 85 i bemærkningerne finde en sætning, der ændrer retsvirkningen af § 20, så man i praksis kan mørklægge dokumenter bagudrettet, når man behandler lovforslag.
Det er helt uhørt efter vores mening, at man skal grave sig frem til så fundamentale ændringer i en bisætning på en fjern side i et bilag.
Heldigvis har justitsministeren undskyldt for, at den ændring ikke var med i opgørelsen over indskrænkninger, da loven blev fremsat i 2013, men det skete først efter en skriftlig henvendelse fra Alternativet den 31. august i år.
Det vil altså sige 5 år efter, at loven blev vedtaget.
Med justitsministerens undskyldning forventer jeg faktisk, at man tager konsekvensen af fejlen og får fjernet den ændring af retspraksis af § 20.
Men tilbage til den 4. juni 2013.
Det var en helt, helt forkert lov, vi besluttede dengang, og jeg håber med det, vi ved i dag, at der nu er et flertal i Folketinget, der efter et valg vil være med til at sikre, at mørklægningsloven igen bliver en åbenhedslov, som det danske demokrati og vi danske borgere fortjener.
Men ud over at vi får en ny offentlighedslov, foreslår vi fra Alternativets side, at Folketinget også opretter et åbenhedsudvalg, et ekspertudvalg, der med faste mellemrum, eksempelvis hvert andet år, kommer med anbefalinger til, hvordan man kan skabe mere åbenhed i den offentlige forvaltning og i de politiske beslutningsgange i regeringen og her i Folketinget, anbefalinger, som regeringen efterfølgende er forpligtet til at forholde sig til.
Hvis udvalgets anbefalinger ikke følges, skal regeringen, hvis det stod til os i Alternativet, redegøre for, præcis hvorfor den ikke mener at det er nødvendigt.
Kort sagt
, Alternativet ønsker ikke bare en ny offentlighedslov, vi ønsker også et åbenhedsudvalg, for hvis befolkningen og medierne igen og igen oplever, at magten lukker sig om sig selv, er resultatet ikke kun stigende politikerlede, men vigende tillid og opbakning til vores demokratiske institutioner som sådan.
Det kan ingen være tjent med, hverken regering, Folketing, vi politikere eller den enkelte borger.
Tak for ordet.