runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2023-02-01:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne slå fast, at danskerne skal kunne føle sig trygge ved, at landets akutmodtagelser har åbne døre døgnet rundt, så man kan få akut hjælp, når der er behov for det.
Man skal også kunne føle sig tryg ved, at man inde på akutmodtagelsen bliver modtaget og får den behandling, som der er behov for, hurtigst muligt.
Derfor tager jeg det også meget alvorligt, når jeg læser historier om, at akutmodtagelser er hårdt presset.
Det er desværre også noget af det, vi kan se i det eftersyn, som mit ministerium netop har foretaget, af sygehusvæsenet.
Jeg går ud fra, at spørgerens spørgsmål henviser til situationen på Regionshospitalet Gødstrup, som har været meget omtalt i pressen.
Jeg har noteret mig, at hospitalets ledelse ikke kan genkende billedet af, at ambulancer holder i kø foran akutmodtagelsen.
Og Region Midtjylland har desuden udtalt, at alle tilgængelige data viser, at patienterne i akutmodtagelsen på hospitalet får den fornødne behandling, selv om behandlingen til tider foregår under uhensigtsmæssige og utilfredsstillende forhold.
Uhensigtsmæssige behandlingsforhold er selvfølgelig ikke rimeligt, hverken over for personalet eller over for patienterne, og derfor er det helt afgørende for regeringen, at vi også får lettet presset på vores sygehuse og får sat ind over for de alt for lange ventelister, vi har, og får robustgjort vores akutmodtagelser.
Det er også baggrunden for, at vi har præsenteret et oplæg til en akutplan, som vi i øjeblikket forhandler med landets regioner, og som jeg håber at vi kan indgå en aftale om i løbet af de næste par uger.
Regeringen har med regeringsgrundlaget aftalt, at vi vil gennemføre en 2-årig akutplan for sundhedsvæsenet.
Vi skal ikke stå her i Folketingssalen og forklare, at så er alle problemer løst med den akutplan, for det ville ikke være et ærligt svar.
Men den skal sætte seriøst ind i forhold til at få gjort noget ved de alt for lange ventelister og samtidig få robustgjort vores akutmodtagelser, som mange steder er rigtig pressede.
I bedste fald er de status quo, i værste fald er de faktisk blevet forlænget.
Og derfor er der behov for, at vi laver en målrettet og dedikeret indsats med fokus på akutmodtagelserne, fokus på ventelisterne.
Akutplanen, som vi forhandler i øjeblikket, tjener i virkeligheden to formål, dels at få nedbragt de alt for lange ventelister, som alt for mange patienter er på i øjeblikket inden for en lang række af områder, dels at få robustgjort vores akutmodtagelser.
Og tingene hænger jo sammen: I øjeblikket bliver der også aflyst mange operationer, fordi de steder, hvor der mangler personale i eksempelvis en akutmodtagelse, bliver der også lukket nogle senge, der bliver lukket operationslejer rundtomkring, og det gør, at man ikke kommer i gang med afvikling af ventelister.
Derfor skal det her også adresseres i en samlet plan, og det er det, vi har sigte på i forhandlingerne med regionerne.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-01:
Men som jeg har forstået det – og der må ministeren jo korrekse mig –
er de forhandlinger, der foregår nu omkring en akutpakke til sundhedsvæsenet, primært målrettet mod at nedbringe de aktuelle ventelister, altså styrke operationsafdelingerne, og det hjælper jo umiddelbart ikke på akutafdelingerne.
Så måske kunne ministeren løfte lidt af sløret for, hvilken konkret indsats det er, man vil gøre for at afhjælpe det pres, der er på akutafdelingerne, og også sikre, at der kan være afløb til de medicinske afdelinger, altså sikre, at der også er tilstrækkeligt personale dér.
Sophie Løhde (V), 2023-02-01:
Det er mange spørgsmål på én gang, jeg skal forsøge at besvare?
Det er ikke en enkeltstående situation, og derfor er vi også meget optaget af i de forhandlinger, vi i øjeblikket har med Danske Regioner som sygehusejere, at vi får sat ind og styrket og robustgjort vores akutmodtagelser.
Og jeg forventer, at vi forhåbentlig kan lande en aftale i løbet af de kommende uger, fordi vi jo også har en gensidig interesse i at få styrket akutmodtagelserne.
Der er allerede taget en lang række initiativer ude i nogle regioner, og der bliver også arbejdet på det, ved jeg, aktuelt også i forhold til Region Midtjylland, som spørgsmålet refererer til.
Men det er en afgørende prioritet for regeringen, og det er det, vi også adresserer i forhandlingerne om en akutplan.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-01:
Det er helt rigtigt, at baggrunden for spørgsmålet selvfølgelig er situationen i Gødstrup, som ministeren også drøftede med min kollega, fru Kirsten Normann Andersen, tidligere.
Derfor råber vi vagt i gevær.
Men Henrik Ømark, som er formand for Dansk Selskab for Akutmedicin, tegner jo også et billede af, at det her er mere generelt.
Altså, Henrik Ømark siger, og jeg citerer igen: Flere steder i landet kører akutafdelingerne på kanten af kapaciteten og har gjort det i flere år, og jeg tror, vi kommer til at se mere af det her.
Vi ved jo, at antallet af patienter på akutafdelingerne fremover vil stige, bl.a. fordi borgerne lever længere.
Det er derfor, jeg godt vil høre ministeren om, hvilke planer der ligger fra regeringens side i forhold til at imødegå den her udfordring.
For der er ikke nogen tvivl om, at vi ikke kan løse spørgsmålet omkring mangel på speciallæger med et trylleslag, men hvis vi skal have personalet til at blive – hvis vi skal give dem troen på, at forholdene ser bedre ud, ikke bare om et år, men også om tre år og om fem år – kræver det også, at der bliver vist villighed til investering i området.
Og det klarer man jo ikke alene med en akutplan, som jeg i øvrigt har noteret mig er cirka halvdelen af, hvad Venstre foreslog i valgkampen.
Så derfor vil jeg godt høre: Hvilke planer ligger der fra regeringens side for netop at styrke hele indsatsen i det offentlige sundhedsvæsen og aflaste det pres, der er på akutmodtagelserne, som jo bl.a. også kommer, fordi der er sygeplejerskemangel, bl.a. på de medicinske afdelinger, så det kan være svært at få patienterne videre fra akut- og intensivafdelingerne?
Jens Joel (S), 2023-02-02:
Det, vi starter regeringsperioden med, er vel i virkeligheden at sige, at vi er nødt til at blive rigere som samfund, og at vi er nødt til at gøre noget for at styrke vores muligheder for at kunne tage hånd om den velfærd, som vi alle kerer os om.
Ja, som jeg sagde i min tale, er det meget at bede folk om at arbejde en dag ekstra.
Men jeg synes – også som socialdemokrat – at det er meget bedre at løfte i flok og bede alle om at arbejde en dag mere end at bruge de løsninger, man i andre situationer har brugt for at betale en kriseregning, hvor det er blevet dagpengemodtagerne eller efterlønsmodtagerne eller nogle andre, som har båret regningen alene.
Det er baggrunden for, at det her – når vi kan se ind i en situation, hvor det jo er vores ansvar på Christiansborg at sikre balance i økonomien – er vores forslag til en løsning på udfordringen.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-02:
Trepartsaftaler er jo noget, der understøtter både arbejdsmarkedet og vores velfærdssamfund.
Regeringen lægger jo også op til at bruge trepartsaftaler, i hvert fald sådan på skrift og i regeringsgrundlaget.
Men hvorfor vælger regeringen så at starte med arrogant at tromle hen over arbejdsmarkedet ved den førstgivne lejlighed?
Hvorfor vælger regeringen med Socialdemokraterne i spidsen at indlede det her frontalangreb mod lønmodtagernes rettigheder og mod den samlede fagbevægelse?
Hvorfor er det, at Socialdemokraterne vælger at starte regeringsperioden med at stjæle lønmodtagernes rettigheder?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-02:
Jeg takker for bekymringen for relationerne i den faglige bevægelse, som jeg i hvert fald selv har varme følelser for, og som jeg også føler jeg er vokset ud af.
De varme følelser er der fortsat, og jeg håber da og tror også på, at det at lytte til behovene på vores arbejdsmarked og i vores land også i meget høj grad vil være til stede i fremtiden, og det oplever jeg sådan set også at det fortsat er.
Torsten Gejl (ALT), 2023-02-02:
Vi er klar til sådan en folkeafstemning.
Hvad der vil ske i fremtiden, ved jeg ikke.
Det er et redskab, man rigtig, rigtig sjældent tager frem.
Men fra Alternativets side er vi ikke bange for at bruge folkeafstemninger lidt mere.
Vi synes godt, at vi kan slippe noget af folkets vilje ind gennem vores tykke mure om nogle store spørgsmål, f.eks. det her.
Jeppe Søe (M), 2023-02-02:
Men derfor kan en tale jo godt være god.
Jeg lytter.
Jeg lytter bl.a. til ordføreren, men også til rigtig mange andre, der dagen igennem har fortalt, at vi ved at bede danskerne om at arbejde 7 timer mere på et helt år nærmest får folk ned i en stressrutine og en stresstornado, og at det hele vil gå fuldstændig galt.
Jeg vil egentlig bare bede hr. Torsten Gejl om også at forholde sig til, om det er korrekt, at der er andre ting, som giver stress i det her samfund: at vi tester børn fra vuggestue og frem, at vi har karakterræs ud over alle grænser, at vi har haft fokus på vækst uden måske nogle gange at tænke på andre dele.
kunne måske være et forsøg på også at sige til danskerne: Lad os løfte i flok.
Vi kan ovenikøbet gøre store bededag 2024 til en helt speciel arbejdsdag, hvor de fleste nærmest er stolte over at gå ind og sige, at i dag gør vi noget for at løse nogle forskellige udfordringer.
Det er ikke et forslag herfra, men det er bare for at sige, at man jo altså også godt kan få det bedre som samfund og som fællesskab og få en samhørighed ud af nogle gange at løfte noget i flok.
Så spørgsmålet er, hr. ordfører, om ikke det er korrekt, at der er rigtig, rigtig mange ting i det her samfund, der er med til at stresse os alle sammen.
Torsten Gejl (ALT), 2023-02-02:
Den del af ordførerens kommentar er jeg fuldstændig enig i.
Det er ikke kun hårdt arbejde, der er mange ting, der kan stresse os.
Ledige bliver også stresset, ledige får også stress.
Løsningen er, at vi skal finde nogle måder at gøre det klogere på, f.eks. en 4-dagesarbejdsuge, hvor det viser sig, at der, når man sætter arbejdstiden lidt ned og giver folk en 4-dagesarbejdsuge, faktisk er mange steder, der bliver mere produktive.
Det synes jeg er spændende, og det synes jeg vi skulle kigge nærmere på.
Jeppe Søe (M), 2023-02-02:
Tak for det.
Det er jo korrekt, at ledige også får stress, men så er det jo godt, at vi med det her forslag også får en masse nye i arbejde.
Jeg har i virkeligheden ikke et opfølgende spørgsmål på den måde, men vil blot sige, at jeg reelt synes, at hvis man vender den om, kan man rent faktisk godt få mindre stress af at mærke, at man står sammen om nogle ting.
Jeg tror, vi kommer til at stå sammen om mange flere ting i løbet af de næste 4 år, og jeg tror også, at vi får en sund befolkning, hvis de forstår, og hvis vi alle sammen forstår, at vi skal yde mere.
Det betyder ikke nødvendigvis, at vi skal meget mere på arbejde, for jeg synes også, at grænsen er tæt på at være nået på det, vi kan byde hinanden.
Men jeg må sige, at jeg altså også mener, at man skal stå sammen om noget, og det kan også give noget godt.
Torsten Gejl (ALT), 2023-02-02:
Det var jo også en kommentar, og tak for den.
En af de ting, jeg tror en eller anden fra regeringslejren skal forklare mig, er, at jeg oplever, at regeringen i øjeblikket er bekymret over, i hvert fald i de papirer, jeg har set, at ledigheden kommer til at stige ganske meget de kommende år.
Samtidig har man kun ét i hovedet, og det er at skabe arbejdsudbud.
Så jeg synes, der er et eller andet grundlæggende, som ordføreren ved lejlighed måske endda kan forklare mig i det regnestykke.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Tak for det.
Og tak for talen.
Jeg vil gerne høre, om Dansk Folkeparti er enig i, at vi, i takt med at der i de kommende år kommer flere børn og flere ældre, har en udfordring i forhold til at kunne skaffe nok arbejdskraft og nok kvalificeret arbejdskraft især på det faglærte område, og hvordan Dansk Folkeparti i givet fald vil foreslå at løse udfordringen.
Nick Zimmermann (DF), 2023-02-02:
Ja, naturligvis anerkender vi det, men der er jo mange måder at få arbejdsudbuddet til at stige på.
Eksempelvis kunne vi jo tage fat i nogle af de mange arbejdsløse udlændinge, der render rundt i Danmark.
Altså, prøv at høre her: Vi danskere knokler løs, og arbejdsløshedsprocenten er minimal, men alligevel bliver vi ved med at importere folk hertil fra tredjeverdenslande, fra Mellemøsten og Afrika, som, når de kommer hertil, bare får lov til at sidde derhjemme og ikke kommer ud i beskæftigelse, og alligevel får de en tårnhøj passiv indkomst for det.
Så er der også hele senior- og ældreområdet.
Man kunne jo starte med at fjerne modregningen i folkepensionen, og man kunne gøre det mere attraktivt for virksomheder at beholde seniorer og ældre på arbejdsmarkedet.
Og så har vi jo i Dansk Folkeparti også foreslået, at vi skal gøre noget mere for at få folk til at vælge en erhvervsuddannelse.
Jeg er selv erhvervsuddannet, og jeg er bekendt med den stand, som de fleste erhvervsuddannelser er i, og den er absolut ikke særlig god.
Så der er masser af ting at gøre ud over det her.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-02-02:
Det er bare, fordi jeg ikke er blind for, at der sidder mennesker og har forklaret mig i løbet af i dag, at der er mange parlamentariske skridt, vi kan tage derhen.
Og jeg er ikke skeptisk anlagt som sådan, men jeg føler også, at jeg hører lidt de samme sange blive sunget på andre områder, også når jeg har set debatter herinde fra tidligere.
Så min bekymring er mere, om ikke vi i sidste ende når dertil, at lovforslaget bliver trukket ned over hovedet på os.
Men selvfølgelig kan vi undgå en folkeafstemning.
Så kan jeg godt høre herinde, at vi i Nye Borgerlige nok er dem, som er mest positive over for, at vi fik mange flere af dem.
Men så længe vi kan skaffe 60, hvis det bliver nødvendigt til sidst, stiller vi os også tilfredse med det.
Torsten Gejl (ALT), 2023-02-02:
Jeg oplever, at mange af de partier, som endnu ikke har bestemt sig for § 42 og den folkeafstemning, kæmper rigtig hårdt med nye forslag.
De kommer hele tiden med nye gode idéer til, hvordan vi kan løse det her.
Jeg håber, at deres bæger på et tidspunkt er fyldt, altså at hvis alt det ikke lykkes, kan vi sige: Nu har vi fået nok.
Men jeg synes også, det er rigtig, rigtig fint, at man kæmper på andre måder.
Det kan godt være, at det bliver sidste redning.
Jeg håber det ikke.
Men hvis det bliver, håber jeg, at vi får den afstemning.
Katrine Robsøe (RV), 2023-02-02:
Altså, først vil jeg sige, at det jo er rigtigt, som jeg sagde, at det var i 2010, Margrethe Vestager foreslog det her, men det var jo ikke en del af vores 2030-plan.
Og med hensyn til hvad regeringen har fået af gode idéer om at afskaffe den, er der jo tale om regeringens forslag.
Det er jo derfor, vi rent faktisk siger, at hvis vi skal være med, så er det klart, at vi gerne vil være med til også at kigge på, hvordan vi fremmer noget af det, som vi synes mangler; som vi synes skal gøres bedre.
Og den del – hvis jeg også lige må sige det – tager vi med regeringen.
Torsten Gejl (ALT), 2023-02-02:
Radikale Venstre kalder sig et socialliberalt parti, og det vil jeg godt spørge ind til.
Jeg har et problem med at se, er, hvordan det her forslag om at afskaffe store bededag kan være socialt.
Der er i hvert fald rigtig meget socialt samvær, vi går glip af, plus at i alle de ting, som man har snakket om det skal finansiere, har jeg ikke hørt noget socialt.
Hvordan kan et socialliberalt parti gøre noget, der er så lidt socialt og så lidt liberalt?
Katrine Robsøe (RV), 2023-02-02:
Jeg tror, hr. Torsten Gejl måske lidt med vilje vælger at overhøre, at vi faktisk også står heroppe og taler om vores børn.
Jeg mener, at det at være et socialt parti også handler om uddannelse, der både sætter den enkelte fri, men faktisk også hjælper med og sørger for, at man får de muligheder i sit liv, som man overhovedet kunne drømme om.
Det er nogle af de ting, vi gerne vil investere i.
Selvfølgelig er det en afvejning i et reformprogram, og når regeringen lægger op til flere forskellige reformer, så kigger vi naturligvis på, hvordan vi finder en balance i det.
Det er jo lige præcis derfor, vi siger, at vi synes, der er en generationsudfordring i det reformprogram, regeringen har lagt ud, og det vil vi faktisk gerne være med til at se på om vi kan få rettet op på.
Torsten Gejl (ALT), 2023-02-02:
Jeg synes, at ordføreren skulle prøve en runde som socialordfører, for jeg kommer lige derovrefra i dag, og der prøver man at hjælpe folk, der er udsat for alskens sygdomme, for mentale problemer, for seksuelle overgreb, ja, jeg ved slet ikke, hvor jeg skal starte, og hvor jeg skal slutte.
Det er socialpolitik.
Nu nævner ordføreren, at hun vil støtte uddannelse, og det vil Alternativet også gerne, men vi kom fra det sociale.
Hvordan kan det her være socialt, når man ikke støtter nogen som helst socialt, men fjerner sociale sammenhænge, masser af socialt netværk, socialt samvær, og man flytter ikke nogen af pengene over til socialpolitik.
Katrine Robsøe (RV), 2023-02-02:
Altså, jeg beklager, hr. Torsten Gejl, det virker lidt som en spøjs sammenblanding med forhandlingerne om SSA-reserven, som jeg beklager jeg ikke kunne deltage i som socialordfører, fordi jeg sad som beskæftigelsesordfører i Folketingssalen, og det er svært at være to steder på en gang.
Jeg gør mit bedste, men jeg er trods alt også kun et menneske.
Vi vil rigtig gerne være med til lige præcis at kigge på den sociale del, men den sociale del af vores parti er jo lige præcis at sørge for, at vi rent faktisk også tager hånd om nogle af de mennesker, der har det allersværest, og at vi også har pengene til det i vores samfund.
Vi er derfor også villige til at kigge på nogle reformer, som ikke altid er megapopulære, fordi vi ønsker at sørge for, at vi har hånd om økonomien, et fremtidssikret Danmark og penge til de mennesker, der har det sværest.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-02-02:
Vi er så lidt uenige om, om danskerne skal arbejde mere eller mindre, men det kan jeg leve med i det her.
Og jeg vil godt rose ordføreren for en som sædvanlig ret god tale.
Men vil ordføreren ikke bare bekræfte mig i, at såfremt der ikke er 60 mandater i Folketingssalen, som begynder at lære at tælle til 60, ligesom ordføreren og jeg kan, bliver det her trukket ned over hovedet på danskerne, og så bliver det et teater?
Så vil ordføreren ikke bare bekræfte, at § 42 nok i sidste ende er vores eneste valg for at få stoppet det her?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-02:
Jeg synes, at det er meget, meget modigt valgt af ministeren at bruge ordet veneration for den danske model.
Det er, når noget er på vej i graven.
Så altså, det er en veneration for noget gammelt, kan jeg forstå, noget, der måske var en gang.
Næh, hvis man har ægte interesse og føler ægte respekt for den danske model, gør man på daglig basis, hvad man kan for at styrke det organiserede, det regulerede og det civiliserede arbejdsmarked og ikke ved som her at kommandere danske lønmodtagere til noget og sige til dem, de skal arbejde længere for færre penge, og så indleder man forhandlinger med dem, men ikke engang et telefonopkald har der været fra regeringen til fagbevægelsen.
Hvordan kan det her hænge sammen for en socialdemokrat?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-02:
Jeg er sådan set enig i, at det også er et politisk ansvar at sørge for, at den danske model også er her i fremtiden.
Det mener jeg faktisk i al beskedenhed også regeringsgrundlaget vidner om en vilje til.
Der er en højere dækningsgrad af dagpenge de første 3 måneder, der er fagforeningsfradraget, og der er et annullationssøgsmål mod EU.
Der er en række ting, der faktisk styrker det at have et organiseret arbejdsmarked, og det er, fordi vi faktisk ægte ønsker, at den model også er der i fremtiden.
Inger Støjberg (DD), 2023-02-02:
Det var sådan noget af en overhaling, vi fik af ministeren, synes jeg.
Jeg skal sandelig love for, at ministeren sætter Folketinget på plads nu.
Men det er jo også, som om ministeren også forsøger på at sætte fagbevægelsen og, ja, hele den danske model på plads.
Hvornår mistede ministeren og regeringen egentlig respekten for den danske model?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-02:
Jeg kan bekræfte, at jeg fortsat har respekt både for det danske Folketing og den danske model.
Jeg glæder mig faktisk over, at der er så stor – man kan bruge ordet veneration eller kærlighed eller i hvert fald alliance bag og opmærksomhed på, at vi også i fremtiden skal have en stærk fagbevægelse.
Det synes jeg sådan set klæder det samlede Folketing at gå op i.
Det går jeg også selv op i, og det gør jeg fortsat.
Jeg vil dog alligevel advare en smule mod de ord, der bliver brugt om det at vedtage noget med et politisk flertal i Folketinget.
Det er jo helt legitimt at vedtage ting med et politisk flertal i Folketinget og har været det altid.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-02-02:
Med alle de ting, der blev listet op lige før, alle de udfordringer, vi har, er jeg egentlig imponeret over, at samfundet består endnu, mens vi stadig væk har store bededag.
For der er ingen grænser for, hvad den afskaffelse kan finansiere.
Så vil jeg gerne høre, om følgende forslag er tænkt ind i regeringens finansiering fremover, for ellers har jeg noget her, der kan redde det hele.
Helle Thorning-Schmidt-regeringen vedtog jo at mindreregulere dagpengene og su'en, da de havde regeringsmagten.
Det giver 3,7 mia. kr. og 9.000 i arbejdsudbud.
Der er ingen, der får mindre, men med Lars Løkke Rasmussens ord, er der nogle, der får mindre mere.
Så jeg skal bare høre: Er det en del af regeringens finansieringsplan i fremtiden eller ikke?
Og hvis det ikke er, ligger det lige her, og alle tre partier går vel ind for det?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-02:
Og der har været sagt meget om, at det her forslag skulle være usolidarisk.
Jeg synes jo faktisk, at det er en måde at skaffe 3 mia. kr. på, som betyder, at vi løfter i flok i stedet for f.eks. at ramme folk på kanten af vores arbejdsmarked eller folk på kanten af samfundet, som er en mindre gruppe, der rammes meget hårdt.
Det er også en vej til at skaffe finansiering.
Der mener jeg sådan set, at det her forslag går en anden vej.
Inger Støjberg (DD), 2023-02-02:
Det kan da godt være, at ministeren siger, at ministeren har respekt for både Folketinget og den danske model.
Det er nu ikke helt den opfattelse, jeg sidder tilbage med efter i dag og efter den debat, vi nu har haft her i den seneste tid, hverken over for det, man kunne kalde for det samarbejdende folkestyre – for det er tilsyneladende lige meget, hvad vi siger, så er svaret bare: Vi er en flertalsregering; vi kan køre det her igennem – eller den danske model.
Jeg kan hilse og sige – og nu er fagbevægelsen jo ikke det sted, hvor jeg befinder mig mest og oftest – at jeg som sagt var ude ved FH her i sidste uge, og jeg kan sige, at opfattelsen derude af regeringens respekt for den danske model er, at den kan ligge på et meget, meget lille sted.
Så ministeren kan sige, hvad hun vil, men der er ingen tvivl om, at det ikke er det, der er opfattelsen.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Har Dansk Folkeparti et måltal for, hvor mange ekstra hænder de mener vi har brug for at skaffe f.eks. frem mod 2030, hvis vi skal løse den her udfordring?
Så vil jeg også høre, om Dansk Folkeparti har som krav, at afskaffelsen af store bededag skal rulles tilbage under alle omstændigheder, hvis I igen får magt, som I har agt?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-02:
Nu abonnerer jeg jo faktisk ikke på, at hvis der er folk, der er uenige, er det, fordi de ikke fatter noget.
Tværtimod kan man sagtens være meget skarp i hovedet og også sagtens forstå det meste og stadig væk have en uenighed.
Jeg vil også samtidig godt understrege, at jeg har en stor veneration for den danske model og den danske fagbevægelse, og det har jeg også på den anden side af det her, og det tror jeg sådan set det samlede socialdemokrati og måske også hele regeringen har.