runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-03:
Det vil vi meget gerne drøfte i den forhandling, som regeringen nøler med at indkalde til.
Jeg har jo ikke konkluderet, at vi skal afskaffe kravet omkring selskabsgørelse; jeg har bare noteret mig, at der er en række kommuner, der synes, at det godt nok er ret vidtgående, hvis man er en lille kommune og det er ret store anlæg, man stiller op, og at der er andre kommuner, der har sagt: Nå, men så gør vi det, for det er det, der står i loven.
Så forsøger de at leve med det, og så har de alle mulige projekter, som har et dårligt budget, og de gør det kun, fordi der er et CO 2 -mål og det her kan være en måde at nå i mål på.
Jeg synes sådan set, at den åbne tilgang, jeg har til det her, altså at vi skal finde frem til en løsning for kommunerne, er den bedste, frem for at komme og sige, at det lige er den der tarif, der skal skrues lidt på.
Med hensyn til den der fair konkurrence er jeg egentlig der, hvor jeg synes, at det er okay at bruge den solenergi, der kommer ned på ens matrikel.
Vi risikerer jo, at kommunerne begynder at sætte batterier op til ligesom at håndtere solenergien fra deres egne solceller.
Christian Friis Bach (V), 2025-04-03:
Det var nye tanker.
Og jeg tog som sagt meget positivt imod Enhedslistens forslag om at gøre det nemmere for kommuner at sætte solceller op.
Det ønsker vi også i Venstre.
Men det var mere den her konkurrence mellem Det Konservative Folkeparti og Enhedslisten om, hvem der kommer først med forslaget.
Jeg må desværre meddele, at Dansk Folkeparti med B 56 allerede fremsatte et lignende forslag for stykke tid siden.
Men det er jo ikke den konkurrence, vi er interesseret i.
Vi jo interesseret i at få det her omsat til rigtig god politik.
Og det er der, hvor jeg undrer mig lidt, når Enhedslisten siger, at de 10 år har kæmpet for at komme af med den her selskabsdannelse, for jeg har ikke noteret, at Enhedslisten i 10 år har kæmpet for det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-03:
Det er sådan lidt spøjst – den solenergi, der kommer ned på kloden her, gør jo, at der er en mulighed for, at vi mennesker kan leve her, og hvem er det så, der ejer den solenergi, der kommer ned på vores egen lille matrikel eller på kommunens matrikel?
Er det finansministeren, der er solkongen, og som ligesom skal have alle fordelene?
Jeg dyrker nogle gange lidt jordbær i min have – skal jeg til at betale moms af, at jeg dyrker mine egne jordbær, fordi solen tilhører finansministeren?
Det er det, jeg synes er i fokus.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-03:
Tak for det.
Dansk Folkeparti foreslår i dag, at Danmark træder ud af FN's konvention om begrænsning af statsløshed.
Konventionen, indgået i en anden tid og under helt andre omstændigheder, tvinger os i dag til at tildele statsborgerskab til personer, der hverken har bestået indfødsrets- eller danskprøven.
Ja, selv mennesker dømt for manddrab, bandekriminalitet og voldtægt kan få dansk statsborgerskab, alene fordi de er født statsløse i Danmark.
Det er ikke ansvarligt.
Det er fuldstændig uhørt.
Statsborgerskab skal ikke være en automatisk rettighed, men en tillidserklæring.
Danmark er ikke et herberg.
Det er et hjem, og vi har ret til at vælge, hvem vi lukker ind.
Tak for ordet.
Med den her logik anser man jo Danmark for at være et herberg, der har forpligtet sig til at give statsborgerskab til alverdens kriminelle, blot fordi de er statsløse.
Det er jo fuldstændig uhørt, at voldtægtsforbrydere, bandekriminelle, folk dømt for de mest bestialske forbrydelser overhovedet har næsten gratis adgang til et dansk statsborgerskab, alene fordi de er født statsløse i Danmark.
Det kan da ikke for alvor være Socialdemokratiets politik, at vi skal dele statsborgerskaber ud på sølvfade til mennesker, der intet godt vil Danmark.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-03:
Det er simpelt hen ikke rigtigt, at vi deler statsborgerskaber ud på sølvfade.
Der er selvfølgelig færre krav i forbindelse med statsløse, men der er stadig langt større krav til en statsløs i Danmark for at få statsborgerskab end gennemsnitskravet for statsborgerskab i de europæiske lande, som vi omgiver os med.
Se ud over Europa, hvor man i mange lande automatisk får statsborgerskab efter 5 års ophold.
Vi har heldigvis meget stramme regler for, hvem der får statsborgerskab, og det er noget af det, som jeg også selv har været med til at vedtage i de aftaler, der har været, og som Socialdemokratiet har indgået i.
Selv for statsløse, som jeg personligt mener har en meget lempelig adgang, også for lempelig adgang – hvilket jeg mener vi skal påvirke i de internationale diskussioner, som vi er en del af – er der et strammere krav, end der er i de fleste europæiske lande.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-03:
Hvorfor skal den slags mennesker have et dansk statsborgerskab, hvis man anser Danmark, som vi gør i Dansk Folkeparti, for at være et hjem, hvor vi selv har kontrol med døren, og hvem vi lukker ind?
Så kan man da ikke for alvor mene, at vi skal lukke mennesker ind og give mennesker statsborgerskab, som er dømt for den slags grove personfarlige forbrydelser.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-03:
Jeg er uenig i den karakteristik.
Jeg mener, Danmark er et fædreland.
Jeg mener ikke, at Danmark er et hjem.
Jeg mener, det er et fælles fædreland, som vi har bygget op gennem flere tusind års historie og fælles værdier og fælles forståelse af, hvordan vores fællesskab skal hænge sammen, både i det konkrete og i det mere overordnede.
Så jeg synes ikke, det er et særlig godt billede på, hvad Danmark er.
Jeg forstår ikke, at Dansk Folkeparti vægrer sig sådan ved at kalde Danmark for et fædreland, men nu er begyndt at kalde det et hjem i stedet.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-03:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Jeg tror, at jeg bliver nødt til at spørge ministeren, hvem ministeren mener skal afgøre, hvilke personer der skal tildeles statsborgerskab i Danmark.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-03:
Det mener jeg er Folketinget.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-03:
Hvis ministeren mener, at det er Folketinget, hvorfor er det så, at ministeren, Socialdemokratiet og regeringen ikke arbejder hårdere for, at vi kan få ændret det, sådan at det lige præcis er Folketinget, der afgør, hvem der er, der skal tildeles statsborgerskab i Danmark, og at det ikke er statsløsekonventionen, der afgør, hvilke statsløse vi skal tildele statsborgerskab?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-03:
Tak, og tak til Dansk Folkeparti for det her beslutningsforslag, som vil pålægge regeringen at fremsætte lovforslag, der indebærer, at Danmark udtræder af FN's konvention om begrænsning af statsløshed.
Regeringen kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Som vi også har diskuteret før, mener jeg, at det er hensigtsmæssigt, at der er internationale konventioner, samtidig med at der selvfølgelig er ting ved de internationale konventioner, som er uhensigtsmæssige.
Det gælder også statsløsekonventionen, når den eksempelvis forhindrer Danmark i at tage dansk statsborgerskab fra dybt kriminelle udlændinge, og når konventionen forpligter Danmark til at sikre en lempeligere adgang til statsborgerskab for visse statsløse født i Danmark og dermed også begrænser os i at stille samme stramme vandelskrav som over for øvrige ansøgere om indfødsret.
Når det er sagt, er jeg uenig i, at Danmark som konsekvens heraf skal melde sig ud af konventionen.
Det er min opfattelse, at en opsigelse af internationale konventioner ikke er løsningen på de udfordringer, vi står over for, både i udlændingepolitikken, men også mere generelt.
Jeg mener, vi skal fortsætte i Danmark med at påvirke konventionerne der, hvor vi kan, og også sige højt og tydeligt, når de fører til resultater, som vi ikke kan forklare eller forsvare.
Men samtidig tror vi i regeringen på det regelbaserede internationale samfund, og jeg tror på, at vi har en interesse i et effektivt internationalt samarbejde som en måde at løse de globale udfordringer på, som vi står i.
En dansk udmeldelse af konventionerne vil selvfølgelig have en negativ påvirkning på Danmarks internationale samarbejde i bl.a. EU og FN.
Men det betyder selvfølgelig ikke, at konventionerne er hævet over debat.
De er udtryk for politiske forhandlinger og kompromiser, og vi ønsker en åben dialog om, hvordan vi kan ændre dem, men ikke en blank udmeldelse.
Steffen Larsen (LA), 2025-04-03:
Det ændrer jo ikke på, at det er statsløse, og når vi ser, at der i 2023 på et enkelt lovforslag er 175 statsløse, er det altså en voldsom mængde, hr. Anders Kronborg, og mere end en håndfuld.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-03:
Ja, der er kommunalvalg lige om lidt, og så kan vi så klart ude i alle kommuner sige, at Socialdemokratiet ikke vil være med til at fremme solceller på kommunale bygninger.
De er med i en mærkelig regering, og de kan ikke finde ud af, at man, når solen skinner ned på et tag, hvor solenergien ikke udnyttes, så skulle imødekomme kommunernes ønske om at kunne sætte solceller op der uden at tage noget fra nogen andre.
Det er sådan set den historie, som Socialdemokratiet er med til at sikre.
Det bliver en fantastisk valgkamp.
Der bliver en fremgang til Enhedslisten, det er jeg sikker på, for kommunerne vil have mulighed for at sætte solceller op.
Så tak for det negative svar.
Jesper Petersen (S), 2025-04-03:
Det er da en udmærket kaffe, men ellers hører jeg fra andre ministerier, at det er et noget andet traktement, der bliver fisket op med.
Nej, det er jo konsekvenserne af det, der egentlig ligger bag Enhedslistens forslag, som, uden at jeg har tjekket det efter en ekstra gang, koster et trecifret millionbeløb, vi taler om.
Når man foreslår det, er man selvfølgelig nødt til at have en idé om, hvordan man vil finansiere det.
Socialdemokratiet som parti og jeg som ordfører er jo ikke dem, der kan indkalde til forhandlinger.
Ministeren har tilkendegivet, at det gør han sådan set gerne, når der er et grundlag for det, og det tror jeg altså er så langt, vi kommer i debatten her, og det har Enhedslisten da så trods alt fået ud af bestræbelserne her, altså at ministeren faktisk gav den tilkendegivelse i sin besvarelse for et øjeblik siden.
Men det ændrer ikke på, hvor vi som parti står.
Det er hos ministeren, det ligger, og jeg forstår godt, at han ikke synes, at der i det her beslutningsforslag ligger et grundlag for at starte forhandlinger nu her.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-04-03:
Tak for det, formand.
Liberal Alliance stemmer for lovforslag L 167.
Lovforslaget imødekommer en høj forventet stigning i efterspørgslen på vand til industrien, herunder særlig til ptx og medicinalproduktion, hvor der ikke er behov for vand af drikkevandskvalitet.
Det er en konkurrencefordel, at industrien har adgang til vand i tilstrækkelige mængder og kvalitet, der samtidig aflaster presset på vores drikkevandsressourcer.
Lovforslaget slår således to fluer med et smæk og gør det samtidig til »mere marked«, kan man sige.
Tak for ordet.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-03:
Lovforslaget om teknisk vand er en vigtig brik i den grønne omstilling, fordi vi sikrer, at industriens vandforbrug kan blive dækket uden at belaste drikkevandsressourcer og uden at belaste forbrugerne.
Drikkevand er en knap ressource, og vi ser allerede i dag, at vores grundvand er under pres.
Ikke mindst fra den stigende efterspørgsel fra ptx-anlæg og fra industrien.
Det er både sund fornuft og god ressourceforvaltning.
Overgangsperioden for selskabsadskillelse er f.eks. blevet forlænget, så vi ikke presser selskaberne unødigt.
Der er også blevet lavet en bagatelgrænse, så små vandforsyninger ikke rammes urimeligt af de nye krav.
Vi har noteret os, at der stadig er bekymringer, f.eks. spørgsmålet om afledningsbidrag, men vi noterer også, at det er noget, som ministeriet arbejder videre med.
Så summa summarum synes vi, at det her er et fornuftigt lovforslag.
Vi sikrer, at industrien får den forsyning af vand, de har brug for, uden at det går ud over danskernes drikkevand.
Vi skaber også klare markedsvilkår, så der ikke opstår urimelig konkurrence mellem offentlige og private aktører.
Og så tager vi endnu et skridt mod en ansvarlig og bæredygtig brug af vores vandressourcer.
Derfor bakker Det Konservative Folkeparti op om lovforslaget, og jeg skal hilse fra Danmarksdemokraterne og sige, at det gør de også.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-03:
Med hensyn til den brintproduktion, som skal være i Danmark, er det jo vigtigt, at vi kommer frem til, at der bruges andet end grundvand, som er drikkevand, og at vi altså finder andre løsninger.
Det er her, at det her lovforslag sikrer, at der opstår noget nyt, som hedder teknisk vand.
Vi synes, at det er godt, at lovforslaget sikrer, at der kan være kommunale selskaber, der udfører den her opgave.
Det bliver nok det mest dominerende, for har man et spildevandsanlæg og har mulighed for at rense det spildevand yderligere og sælge det til en brintaktør, så er det nok det, der vil ske, og så er det jo ikke markedet, der kommer til at styre det her; det er sådan set kommunerne med de nye muligheder, de får.
Det bliver så uden kommunegaranti, og det synes jeg egentlig er i orden, når det er sådan, at man kigger ind i noget, hvor det er nogle private aktører, som skal være afhængige af at få noget renset vand, altså at det ikke er noget, der kommer til at påvirke de vandpriser, vi har til borgere og virksomheder.
Jeg synes, det er glædeligt at se, at den høring, der har været, i så høj grad har medført ændringer af lovforslaget.
Det er sjældent, at man ser det, i det omfang som det er tilfældet i det her lovforslag, og det må der jo være en grund til.
Der må jo være nogle gode høringssvar til det her nye område.
Så Enhedslisten støtter lovforslaget.
Samira Nawa (RV), 2025-04-03:
Tak, formand.
Med det her lovforslag opretter vi en helt ny kategori af vand, og det kan jo lyde lidt underligt, for er vand egentlig ikke bare vand?
Nej, det er det ikke.
Vi har i Danmark en begrænset drikkevandsressource, og derfor er det vigtigt, at vi ikke belaster den ressource unødigt.
Som en del af den grønne omstilling skal vi have produceret brint; vi skal have produceret grønne brændstoffer, og det sker via ptx.
I hele elektrolyseprocessen – som jo er en forstørret udgave af det, man lavede i folkeskolen i de små fysikforsøg – bruger man enorme mængder af vand.
I dag ville det medføre et kæmpe træk på vores drikkevand, og det er ikke en særlig god idé, henset til at vi har en begrænset drikkevandsressource.
Derfor opretter vi nu en ny kategori af vand, nemlig teknisk vand, som grundlæggende består af renset spildevand, afsaltet havvand og forurenet grundvand, som ikke kan bruges som drikkevand.
Så alt i alt er der tale om rettidig omhu.
Det er en beskyttelse af vores drikkevand til det formål, som der er brug for.
Radikale Venstre bakker op om lovforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2025-04-03:
I Danmark har vi noget af det reneste drikkevand i verden, og vi har masser af det, men det betyder ikke, at vi ikke skal passe på det.
Jeg tror, vi har vænnet os til at bare bruge løs af det til alle mulige ting.
Vi bruger rent drikkevand til at transportere en hel masse affaldsstoffer – bare kig ned i jeres toiletter.
Og vi er nok ved at være kommet i en situation, hvor vores vand er lidt under pres på grund af pesticider.
Desuden er der ikke uanede mængder af det, og endelig vi rigtig glade for, at det er så rent, så vi skal nok begynde lige så stille at indfase andre typer vand der, hvor det er muligt.
Og det er det f.eks. i forhold til nogle af de store industrielle behov for ferskvand, som kommer, bl.a. med hensyn til ptx, hvor vi skal lave en hel masse strøm om til brint.
Det kræver rigtig meget vand, og det skal ikke være drikkevand; det skal være afsaltet havvand eller spildevand eller andet vand, der egner sig.
Vi skal ikke bruge vores drikkevand til det.
Det er det, som det her forslag handler om, så det giver rigtig meget mening for Alternativet at stemme ja til det, formand.
Lars Aagaard (M), 2025-04-03:
Tak til ordførerne for jeres bemærkninger.
Jeg har også noteret et par konkrete spørgsmål undervejs, som vi selvfølgelig vil sørge for bliver besvaret i lovbehandlingen.
Jeg kan høre, vi alle sammen er fuldstændig enige om, at vi skal fjerne unødvendige barrierer, der står i vejen for investeringer i nye klimaløsninger, og i dag præsenterer vi derfor et lovforslag, der adresserer en af barriererne for ptx og grønne brændstoffer.
Det handler, som vi har været inde på tidligere, om adgang til vand, som er helt central for ptx-industrien.
I flere kommuner er drikkevand en begrænset ressource.
Vi skal beskytte vores drikkevand, men også blive bedre til at udnytte vores andre vandressourcer.
I dag er den nemmeste løsning for industrien at bruge drikkevand til produktion.
Det skyldes bl.a., at reglerne for andre typer vand er uklare, og det ændrer vi på med det her lovforslag.
Det kan komme fra forskellige vandkilder såsom spildevand, havvand, overfladevand eller forurenet grundvand.
Med klare rammer for teknisk vand kan vi få mest muligt ud af vores vandressource.
Med lovforslaget defineres teknisk vand som en helt ny forsyningsart i vandsektoren.
Teknisk vand vil derfor ikke falde ind under den nuværende økonomiske regulering og regler for drikke- og spildevand.
Teknisk vand er særlig tiltænkt industrien, som investerer stort og har særlige krav til vandkvalitet.
Det skal den almindelige vandforbruger ikke betale for.
Vand til ptx skal være ultrarent, og industrien er klar til at betale ekstra for at få den rette kvalitet.
Derfor fastsættes der med dette lovforslag særlige vilkår for forsyning med teknisk vand, og det kommer til at ske gennem nye, separate selskaber, der ikke leverer drikkevand.
I dag er vandselskaberne underlagt en regulering, der giver høj forbrugerbeskyttelse, men det er også begrænser, hvad selskaberne kan investere i.
De nye selskaber vil være på markedsvilkår, hvor selskaber og kunder selv aftaler priser, vilkår og leverancer.
Under høringen af lovforslaget er vi blevet gjort opmærksom på, at der i dag er flere vandselskaber, der allerede udnytter vandressourcen til teknisk vand i mindre skala uden stor økonomisk risiko for forbrugerne.
Det vil skabe bøvl at oprette et særligt selskab til de små aktiviteter, så derfor indfører vi en bagatelgrænse for forsyning med teknisk vand i mindre omfang.
Det kan jeg også høre er noget flere ordførere kvitterer for, altså at der er blevet lyttet i høringsprocessen.
Jeg ser frem til at drøfte og behandle forslaget i udvalget og anmoder om velvillig behandling.
Tak for ordet.
Jesper Petersen (S), 2025-04-03:
I forbindelse med aftalen om finansloven for i år var der et forløb, hvor regeringen ønskede at finde opgaver, der kunne bortfalde og områder, hvor der kunne bruges færre administrative medarbejdere og frigives folk til andre opgaver i staten eller erhvervslivet i øvrigt.
Et af de områder, hvor det blev vurderet at der kunne laves effektiviseringer, var i forbindelse med Forsyningstilsynets tilsyn med fjernvarmesektoren.
Det implementeres nu med lovforslaget, som vi skal behandle nu.
Ændringerne skal fokusere og reducere Forsyningstilsynets tilsyn med fjernvarmesektoren og spare et par årsværk.
Det er ikke mange årsværk, men det er altså en del af de mange små bække, der ender med at gøre en forskel, og som blev en del af aftalen om finansloven, som en række partier jo står bag.
Vi ønsker selvsagt ikke sagsbehandling for papirarbejdets skyld, og det er rigtig fornuftigt at se vores processer efter i sømmene.
Her er der altså nogle ting i Forsyningstilsynet, hvor sagsbehandlingen kan blive lettere og tilsynet kan indrettes smartere.
Der er tre elementer i lovforslaget:
For det første vil regeringen vil give mulighed for, at Forsyningstilsynet bedre kan prioritere mellem deres tilsynssager på fjernvarmeområdet.
Der findes nogle lignende muligheder i dag på affaldsområdet, og det er fornuftigt, at de også kommer til at gælde her.
For det andet vil regeringen indføre en tidsmæssig grænse for tilsynssager på 5 år, så der ikke bruges tid på forældede sager.
Der gives mulighed for at dispensere og undtage fra forældelse, så hvis man synes, det er særlig vigtigt, at man alligevel kan blive ved med at arbejde med sager, så vil man kunne det.
Det gælder f.eks. sager om lovovertrædelser, men ellers vil der altså blive en forældelsesfrist på 5 år.
Endelig foreslår regeringen at ophæve forhandlingspligten, som det hedder, på området, som ofte har vist sig at trække afgørelser i langdrag, og hvor det også kan konstateres, at der er sådan lidt forvirring om, hvad den der forhandling skal gå ud på og handle om.
Som det foreslås af regeringen her, vil det efter vurderingen give varmekunderne et hurtigere kendskab til de økonomiske konsekvenser af en afgørelse fra tilsynet.
Socialdemokratiet er som regeringsparti selvsagt en del af den finanslovsaftale, der forpligter partierne til at effektivisere på statens område.
Når det kan gøres på en fornuftig vis, som det er tifældet her, så er vi absolut tilhængere af det, og vi kan derfor støtte lovforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2025-04-03:
Tak for talen.
Jeg har bare et spørgsmål
: De penge, der bliver sparet ved de her par årsværk, er en del af en finanslovsaftale, men kan ordføreren komme sådan lidt nærmere ind på, hvor de går hen?
Der er sådan en lang, lang række forenklinger, der skulle finansiere det offentlige lønløft – er det dem, der er tale om?
Eller hvor er det, at de her penge forsvinder hen?
Jesper Petersen (S), 2025-04-03:
Ja, det indgår jo i de midler, som finanslovspartierne har at arbejde med.
Jeg kan ikke sætte en helt præcis adresse på specifikt de her få medarbejdere, der er tale om, og hvor den besparelse, der er der, så præcis havner henne.
Christian Friis Bach (V), 2025-04-03:
Tak for det, formand.
I Venstre er vi stærke fortalere for at fjerne bøvl og bureaukrati, og derfor skal vi jo hele tiden stille os spørgsmålet: Gør vi det godt nok?
Gør vi det enkelt nok?
Gør vi det effektivt nok?
Og prioriterer vi i det offentlige godt nok imellem opgaverne?
Prioriterer vi de opgaver, der faktisk gør en forskel?
Med det her lovforslag tager vi ansvar for, at vores tilsyn ikke bare bliver et mål i sig selv, men et middel til at beskytte forbrugerne – dem, der skal bruge varme derude – og fremme rimelige og gennemsigtige forhold i fjernvarmesektoren.
Vi fjerner ikke nødvendigt tilsyn, men vi skærper det, og vi gør det mere effektivt.
Forsyningstilsynet får mulighed for at bruge deres kræfter der, hvor de gør mest gavn, der, hvor det har principiel betydning, eller hvor forbrugerne mærker det.
Det her er ikke bare en administrativ justering; det er sund fornuft.
Og samtidig sætter vi jo en grænse på 5 år for, hvor lang tid tilbage man kan blive undersøgt.
Vi skal have klare spilleregler, ikke evighedssager.
Vi ophæver forhandlingspligten – ikke, fordi vi ikke tror på dialog, tværtimod, men fordi den måde, den bliver håndteret på, fører til misforståelser og forsinkelser.
Og det handler ikke om at tage en stemme fra nogen, men om at gøre tilsynets arbejde hurtigere, skarpere og mere retfærdigt.
Virksomhederne vil fortsat blive hørt i processen, og man kan som altid klage til Energiklagenævnet, hvis man er uenig.
Vi skal turde ændre det, der ikke fungerer godt nok, og sætte ressourcer, der går til rutinemæssige sagsbehandlinger, fri, så vi kan bruge det, der betyder noget: forbrugernes retssikkerhed, lavere priser og tilliden til hele fjernvarmesektoren.
Og så skal vi være ærlige: Det her handler også om færre offentlige ressourcer og færre offentlige medarbejdere.
Det er ikke en spareøvelse for enhver pris, men det er en ansvarlig prioritering i en tid, hvor staten skal løfte flere og flere opgaver med færre hænder.
Så ja, det er en teknisk lovændring, men det er udtryk for noget større: et ønske om at gøre det offentlige lidt mindre tungt og lidt mere fokuseret.
Derfor støtter Venstre lovforslaget.
Tak for ordet.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-03:
Tak for ordet, og tak for talen.
Jeg noterer mig, at ordføreren siger, at vi skal kigge på områder, hvor vi ikke gør det godt nok.
Er der noget i det her, vi kigger ind i, som ikke fungerer godt nok?
Det er den ene del.
I forhold til den anden del skal jeg lige forstå: Hvor meget er det præcis, det her lovforslag udmønter i besparelse i form af årsværk?