runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2020-04-16:
Tak for det.
Man fornemmer, hvordan flere beskæftigelsesordførere fra venstrefløjspartierne har hænderne hævet over hovedet i ren sejrsjubel.
Jeg kan ikke huske, hvornår sejrsjubelen sidst har været så stor.
Det skulle måske være, da man hævede kontanthjælpen tilbage i efteråret for de mennesker, der er på kontanthjælp og har børn.
Siden da mindes jeg ikke, man har været så begejstret for noget lovforslag.
Fra Liberal Alliances side er vi noget mindre begejstrede.
Tværtimod står vi last og brast sammen med vores liberale brødre, vel at mærke det Venstre, der var tilbage i efteråret, da Venstre mente, at man ikke skulle hæve kontanthjælpen, at man ikke skulle lempe udlændingepolitikken, men fastholde, at det stadig skulle kunne betale sig at arbejde.
Det gælder naturligvis også i den nuværende situation.
Ligesom hr. Lars Boje Mathiesen pointerer, vil det her lovforslag også betyde, at dem, der ikke levede op til 225-timersreglen inden coronakrisen, bliver friholdt fra det.
Det synes vi er forkert, og vi mener, at vi skal fastholde en fornuftig ydelsespolitik i Danmark og en stram udlændingepolitik i Danmark, ligesom vores gode borgerlige venner plejer at mene.
Der står vi stadig væk.
Hvis ikke de har oplevet en nedgang i omsætningen som følge af corona, får de jo ikke nogen hjælpepakke.
Hvis ikke de havde nogen omsætning tidligere, er det svært at få hjælp.
Der skal være et markant tab i omsætningen sammenlignet med sidste år.
Så hvis ikke du havde nogen omsætning sidste år, er det svært at få del i hjælpepakkerne.
Nu er vi ved at justere dem, så det kan godt være, det bliver lavet om.
Peter Hummelgaard (S), 2020-04-16:
Mange tak til ordførerne for bemærkningerne.
Jeg er glad for, at vi kan lave en hastebehandling af forslaget her i dag.
Vi står, som alle ved, i en helt ekstraordinær situation.
Covid-19-situationen har stor betydning for de modtagere af hjælp, som kan risikere at få nedsat hjælpen, hvis de ikke opfylder 225-timersreglen.
De kan få svært ved at finde job, når virksomhederne overvejer at fyre frem for at ansætte medarbejdere.
Når den almindelige rådighedsforpligtelse og beskæftigelsesindsatsen er suspenderet, foreslås det med dette lovforslag, at det skærpede rådighedskrav i form af 225-timersreglen også suspenderes.
Lovforslagets formål er at sikre, at 12-månedersperioden til opfyldelse af det skærpede rådighedskrav om 225 timers ordinært og ustøttet arbejde forlænges i perioden, hvor den almindelige rådighedsforpligtelse og beskæftigelsesindsatsen er suspenderet.
Lovforslaget betyder, at perioden fra den 9. marts til den 9. juni 2020 skal anses for en forlængelsesgrund på linje med de øvrige grunde, der kan forlænge perioden til optjening af 225 timers arbejde.
Personer, der er omfattet af 225-timersreglen, men som endnu ikke har fået nedsat deres ydelse, får derfor ikke nedsat hjælpen i denne periode, og perioden tæller for alle omfattet af 225-timersreglen som en forlængelsesgrund.
I den her tid må vi nemlig ikke glemme dem, der hele tiden har kæmpet for at finde en plads på arbejdsmarkedet, og vi skal sikre, at det i hvert fald ikke kommer dem yderligere til skade, at covid-19 har gjort sit indtog i vores samfund.
Jeg er overbevist om, at vi sammen med de øvrige tiltag på Beskæftigelsesministeriets område med det her forslag kan være med til at få også de personer, der bliver berørt af 225-timersreglen, bedst igennem den svære situation, vi står i.
Derudover vil jeg til sidst sige, at der lige nu pågår drøftelser med alle Folketingets partier om den meget brede aftale, der blev indgået i krisens begyndelse.
Såfremt Folketingets partier måtte blive enige om at forlænge perioden for henholdsvis pause i optællingen af dagpengeperiode og forlænge sygedagpengeperioden, vil vi også fra regeringens side under andenbehandlingen se velvilligt på at foreslå, at man således også forlænger det her forslag med den periode, man nu engang måtte blive enig om fra Folketingets side, sådan at der er en parallelitet.
Men alt det kan vi jo vende tilbage til under andenbehandlingen.
Jeg vil gerne takke for drøftelsen i dag og ser frem til den forestående behandling i udvalget.
Karsten Hønge (SF), 2020-04-16:
Ja, det så jeg gerne, altså at vi suspenderede den, men som jeg også sagde i min ordførertale, er jeg jo helt opmærksom på, at der er et stort flertal i Folketinget for at bevare karensdagen hver fjerde måned, så sådan er det jo.
Men det, jeg er interesseret i at sørge for, er, at man ikke laver den her øvelse, hvor man trækker en dårlig tand halvvejs ud.
For det, jeg uden tvivl nu kan se, er, at man sætter det på pause i de her måneder, men de opsparer stadig væk tiden, kan man sige.
Altså, uret er ikke sat i stå, så når den her 3-månedersperiode er gået, hvor den rigtigt nok er sat på pause, bliver de jo bare ramt, den første dag efter perioden udløber.
Det, jeg synes, man skal, er at lægge de 3 måneder oven i de 4 måneder
ligesom med dagpengeperioden, altså at vi skubber det, så man får ekstra tid til at finde et arbejde, hvis det er det, der skal være logikken bag at have den her karensdag.
Så det med kun at sætte det på pause, så alle bare opsparer retten til at få en dummebøde, den første dag efter perioden udløber, synes jeg ikke giver mening; det skal lægges oveni, så de her arbejdsløse kan trække vejret roligt, og så de ikke bliver ramt af det.
Men hvis regeringen og SF er enige, så lad os da få det gjort helt klart.
Peter Hummelgaard (S), 2020-04-16:
Altså, vi har haft debat om karensdagene en hel del gange før, og jeg tror faktisk også, vi er i gang med at få lavet noget materiale på skrift til hr. Karsten Hønge.
Jeg tror grundlæggende, at der er en uenighed, eller jeg ved ikke, om det er en uenighed, men der er fra regeringens side og fra SF's side en forskellig forståelse af, hvad det rent faktisk er, borgerne bliver ramt af med den her karensdag.
Altså, set med vores øjne ligger det der jo allerede iboende – det var også den diskussion, vi havde, dengang vi diskuterede forslaget om at sætte pause på ancienniteten i dagpengeforbruget, altså at det allerede ligger der, at man dybest set bare skubber det foran sig; det synes vi egentlig er rimeligt.
Og der ligger jo så også den begunstigelse i den her periode for de borgere.
Men jeg kan så forstå, at Karsten Hønge gerne vil have, at man helt suspenderer karensdagen, og det har vi fra regeringens side på nuværende tidspunkt ikke nogen planer om at gøre.
Jamen som sagt – og jeg tror også, vi har diskuteret det ved andre lejligheder – vil vi gerne indgå i drøftelser om det.
Men det, som vi i hvert fald hidtil havde forstået at SF's forslag gik ud på, var helt at suspendere, at der skulle være en karensdag.
Hvis det, som Karsten Hønge foreslår eller præciserer, er, at man skubber perioden for, hvornår den ligger, vil jeg sige, at vi gerne vil se på, i hvilket omfang man kan gøre det, og så vil vi på den baggrund overveje, om det kan være hensigtsmæssigt.
Karsten Hønge (SF), 2020-04-16:
Jeg vil præcis spørge ind til ministerens formulering omkring parallelitet.
Og det er jo rigtig godt, at vi både for dagpengeperioden, sygedagpengeperioden og nu også for 225-timersreglen har fået lagt månederne oveni.
Nu har jeg jo plaget ministeren med det her under en tidligere debat i Folketinget, så lad mig gøre det igen: Altså, hvad kan dog være argumentet for, at vi ikke gør det samme i forhold til karensdagen?
Peter Hummelgaard (S), 2020-04-16:
Det, som hr. Lars Boje Mathiesen læste op, blev læst op meget, meget hurtigt, men jeg tror, jeg forstår spørgsmålet.
Altså, helt grundlæggende er det jo sådan, at den samlede periode, hvor det er, at det bliver suspenderet, er fra den 9. marts, og derfor er det jo godt og vel en måned, hvor man ikke har haft mulighed for at optjene timer, og derfor har vi sat tidsgrænsen der, hvor den er.
Det synes vi egentlig er rimeligt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-16:
Så kunne jeg godt lige tænke mig, når vi behandler det, at få et notat på, hvilke måneder det gælder fra.
Ellers kan vi jo ikke sige, at folk udtræder fra den 1. april, altså hvis folk har haft en mulighed for at tjene det op i marts.
Den her måned kan være ret afgørende, så kunne vi ikke få belyst, om der ikke er en eller anden form for sagsbehandling, hvor den her periode kører indtil den 1. marts og man så får at vide i løbet af sagsbehandlingen i marts, at man ikke kan få det fra den 1. april?
For så er det jo ikke korrekt, at det har haft betydning for det, men hvis det er sådan, at marts måned tæller med og det først er derfra, til sidst, man får det at vide, har ministeren jo så en pointe.
Peter Hummelgaard (S), 2020-04-16:
Det vil vi meget gerne forsøge at udrede på skrift, og hvis det så skulle give anledning til drøftelser under andenbehandlingen, tager vi naturligvis også dem.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-16:
Da jeg trykkede mig ind, havde ministeren endnu ikke fortalt om, at man overvejede at putte det her ind under andenbehandlingen og derved forlænge det.
Det gør de forhandlinger, vi har, omkring hjælpepakkerne
noget lettere
Så tusind tak til ministeren for det tiltag.
Det kan vi støtte, så tusind tak for den tilkendegivelse omkring det.
Når jeg så gerne vil have ordet alligevel, er det, fordi der står her i lovforslaget
: »Personer, der forud for den 1. april 2020 har fået en afgørelse om, at hjælpen nedsættes eller bortfalder med virkning fra den 1. april 2020, der effektueres ved den månedsvis bagudbetalte hjælp ved udgangen af april, skal orienteres om forlængelsen og have udskudt bortfaldsdatoen samtidig med, at afgørelsen om nedsættelse eller bortfald tilbagekaldes.«
Ja, det var en lang smøre, men det handler grundlæggende om dem, som har fået at vide, at når vi kommer til den 1. april, ryger de ind under den her 225-timersregel, og det gør de jo, fordi de i løbet af perioden op til ikke har optjent de her ting.
Og det undrer mig, for der har jo ikke været krise i den periode.
Så som det står her, er det sådan, at hvis man har fået at vide, at man fra den 1. april ikke kan få hjælp og faktisk er trådt ind under den her regel, så bliver det suspenderet, og det undrer mig jo, for det har jo ikke noget at gøre med den kriseperiode, som ligger fra engang midt i marts og fremefter.
Det her er tilbagerettet, og der har folk jo haft rig mulighed – vi har faktisk haft en økonomi, som har været i nogenlunde god vækst – så jeg kan ikke forstå, at man har den med her.
Jeg kunne godt tænke mig, at ministeren svarer på, hvorfor man har taget den del med.
Per Larsen (KF), 2020-04-16:
Tak for det, formand.
Regeringen foreslår med dette lovforslag, at man forlænger 12-månedersperioden i 225-timersreglen som følge af covid-19.
Det bliver foreslået, at man indfører en bestemmelse om, at perioden fra den 9. marts til den 9. juni 2020 skal anses for en forlængelse af 12-månedersperioden til optjening af 225 timers arbejde.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi i Det Konservative Folkeparti er klar til at gøre undtagelser, hvor det giver mening, i denne ekstraordinære situation, præcis som vi har gjort på en række andre områder allerede.
Selv om meget skal gå stærkt i øjeblikket, er det vigtigt, at vi også giver os selv tid til at overveje behovet for de forslag, vi behandler her i Folketinget.
Det er først og fremmest vigtigt at huske på, at et krav om 225 timers arbejde på et helt år er et relativt beskedent krav.
Det mener vi stadig væk godt man kan opfylde på trods af covid-19.
Det er vigtigt, at vi fortsat stiller krav til borgere på kontanthjælp.
Vi er klar til at gøre undtagelser, hvor det giver mening, men i Det Konservative Folkeparti kan vi ikke se behovet for dette lovforslag og kan derfor ikke støtte forslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2020-04-16:
Endelig lykkedes det.
Og jeg kan sgu godt forstå – undskyld, at jeg bander – at der er nogle, der har været lidt i tvivl, for mens vi har lavet udmærkede hjælpepakker, der skulle sikre trygheden for lønmodtagere og for de selvstændige og sikre arbejdspladser for milliarder, så har det holdt hårdt at finde de millioner, det ville koste at suspendere 225-timersreglen.
Det er godt, at det endelig er faldet på plads, for det har givet ondt i maven til dem, der er på kontanthjælp, fordi de ikke har et arbejde og ikke kan forsørge sig selv, og som ud over virksomhedspraktik og nyttejobs ikke har kunnet finde de 225 timer.
Ellers mister de simpelt hen noget af den kontanthjælp, som i forvejen ikke er særlig meget, når enderne skal mødes.
Derfor er vi selvfølgelig ovenud tilfredse med, at 225-timersreglen bliver suspenderet i 3 måneder, og jeg går selvfølgelig ud fra, at dette bliver forlænget, ligesom vi gør det med erhvervspakkerne, hvis det er, at restriktionerne eller den høje arbejdsløshed fortsætter efter den 9. juni.
Der er dog en ting, der er helt galt med lovforslaget: Selv om vi i forgårs havde over 181.000 mennesker på dagpenge og kontanthjælp, tror man, at de kontanthjælpsmodtagere, der ikke har opnået 225 timer før coronakrisen, skulle kunne nå det nu.
De er simpelt hen ikke omfattet af lovudkastet, og det synes jeg ærlig talt er helt grotesk; her mangler der en forståelse for, at de borgere, der allerede har fået nedsat deres ydelse på grund af 225-timersreglen, og som jo har det mindst lige så svært som alle andre lige nu med at skulle finde et arbejde, har brug for en hjælpende hånd her.
Suspenderingen af 225-timersreglen bør også gælde for den her gruppe, og det vil jeg selvfølgelig stille ændringsforslag til, og jeg håber, at Folketingets partier vil være med til at bakke op om det.
Og selvfølgelig bakker vi jo op om lovforslaget i Enhedslisten – vi har presset på for det længe sammen med andre gode kræfter – og jeg vil også bruge den her anledning til at sige, at vi generelt bør fjerne 225-timersreglen, for vi ved, at folk kommer længere væk fra arbejdsmarkedet, når de bliver fattiggjort, og så burde vi i stedet for tage fat i det problem, man har ud over ledighed; det kan ofte være en manglende uddannelse eller en manglende håndholdt indsats.
Vi vil mangle faglærte i fremtiden, vi ser det også nu; det er der brug for, så lad os gøre det, der virker, i stedet for at fortsætte med et uretfærdigt og endda også ineffektivt system, der gør folk bange i stedet for at gøre dem stærkere – for slet ikke at tale om de konsekvenser, som det også har for deres børn, der vokser op i det.
Den beslutning bør vi tage hurtigst muligt, når vi er ovre den her hastelovgivningsperiode i forhold til coronakrisen; den behøver ikke afvente en Ydelseskommission.
Tak for ordet.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-04-16:
Vi har på beskæftigelsesområdet lavet en del ændringer og forenklinger de seneste år.
Vi har gennemgået hele beskæftigelseslovgivningen, rettet til, forenklet og lavet et bedre beskæftigelsessystem.
Vi har kigget på sanktionsområdet og sikret forenkling her samt lavet et mere retfærdigt sanktionssystem.
Men det er jo sådan, at når man gør alle de ting og går ind og ændrer i flere love, vil der være ting, man ikke får med, eller nogle konsekvenser, man ikke har forudset, selv om intentionerne var til stede, da man lavede aftalen – og endda også dele af aftalen.
Det tror jeg egentlig aldrig kan undgås, og derfor skal vi altid være klar til at tage det op og ændre det, når vi så finder ud af det.
Hvis jeg blot skal nævne et par enkelte elementer af det, som dette lovforslag indeholder, vil det være ledighedsydelsesmodtageres ferie i overgangsperioden og voksenlærlingeordningen.
Det vil være sådan, at fleksjobbere på ledighedsydelse fremover i overgangsåret 2020 vil få det samme antal feriedage fra den 1. maj til den 31. august som alle andre på andre ydelser, svarende til omkring 17 dage.
Det var selvfølgelig ikke meningen, at der skulle være forskel, da man lavede lovgivningen, og derfor er denne ændring nødvendig.
Angående ledige på voksenlærlingeordningen var det vigtigt for Socialdemokratiet under forhandlingerne om et mere forenklet beskæftigelsessystem for nogle år siden at sikre et højere tilskud til virksomhederne, når de tager voksne ledige ind i voksenlære.
Derfor var det jo heller ikke meningen, at en mindre gruppe skulle have et lavere tilskud end andre, og derfor støtter vi også, at denne ændring gælder med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar.
Socialdemokratiet støtter forslaget, da det flugter helt med de intentioner i aftalen.
Hans Andersen (V), 2020-04-16:
Tak for det.
Det her lovforslag er ganske simpelt, da det indeholder finjusteringer til allerede vedtaget lovgivning.
Hovedformålet med lovforslaget er en opfølgning på den nye ferielov med en harmonisering af reglerne for personer på ledighedsydelse.
Feriereglerne bliver derfor mere ens på tværs af ydelser, og det kan vi selvfølgelig kun bakke op om i Venstre.
Bent Bøgsted (DF), 2020-04-16:
Det lovforslag burde have været ganske simpelt, og noget af det er det også, nemlig det første med, at folk på ledighedsydelse får deres ferie harmoniseret med den almindelige samtidighedsferie, som det er blevet vedtaget.
Det er Dansk Folkeparti helt med på, ligesom alle de andre områder, hvor der er ferie.
Der, hvor det så begynder at knibe lidt, er, når man kommer lidt længere hen til det om den aktive socialpolitik, for der er et punkt vedrørende et hjemsendelsesprogram, et introduktionsprogram, og der er et punkt, som omfatter den forhøjelse af børneydelsen, der er kommet igennem, til de grupper, der er omfattet af det.
Der er der et par punkter, bl.a. ændring af målgruppen for aktiv jobsøgning og uddannelsespålæg, og i den forbindelse vil der også være konsekvensændringer som følge af ændringen af § 22 i lov om aktiv socialpolitik.
Inden Dansk Folkeparti siger ja eller nej til de to punkter, skal vi have studeret det lidt nærmere, og jeg skal have en til at gennemgå det for mig, for jeg er ikke sikker på, at det er så enkelt igen.
Vi holder i Dansk Folkeparti på, at de folk, der er omfattet af et hjemsendelsesprogram, selvfølgelig ikke skal have en aktiv beskæftigelsesindsats i forhold til arbejdsmarkedet, og de skal heller ikke have aktiv uddannelsesstøtte.
De punkter skal vi have støtte til, og det kan godt være, at vi i Dansk Folkeparti måske vil bede om at få forslaget delt op.
Det med ferie er vi helt med på, men de andre punkter skal vi have studeret lidt nærmere, inden vi træffer endelig afgørelse om dem.
Samira Nawa (RV), 2020-04-16:
Tak skal du have.
Der er tale om justeringer til allerede vedtagne love, og som der allerede er blevet redegjort for, handler det bl.a. om en harmonisering af ferieloven, så den bliver så ens som muligt for alle ydelsesmodtagere.
Radikale Venstre stemmer for det her lovforslag.
Karsten Hønge (SF), 2020-04-16:
Det er jo det, der kan ske: Vi vedtager nogle love, som ikke er et fuldstændig rent spark på bolden, og derfor er det nødvendigt nogle gange at justere, så vi får det hele til at spille sammen.
Det er det her lovforslag udtryk for, og SF støtter det.
Jette Gottlieb (EL), 2020-04-16:
Tak for det.
Se, jeg synes jo ikke, det er helt så simpelt, for jeg synes, det her lovforslag er udtryk for, at vi ikke laver et grundigt lovarbejde, og jeg synes, det er udtryk for, at vi laver lovsystemet mere og mere kompliceret og ubegribeligt og med paragraffer, der er modsigende og krydser hinanden på alle mulige ledder og kanter.
Ikke desto mindre kan jeg med det samme afsløre, at vi i Enhedslisten har tænkt os at stemme for forslaget.
For det første er der jo alle de her justeringer, vi snakker om, og konsekvensrettelser af ting, der allerede er vedtaget.
Og jeg kan da godt sige, at jeg synes, det er positivt, at der nu er en chance for at få sat en grænse for, hvor lang tid en sanktion for socialt bedrageri skal være, og at det skal være muligt at forbedre sig.
Og vi er også tilfredse med, at voksne selvforsørgende og unge under 18 år får bedre mulighed for at få befordringsgodtgørelse eller få dækket faktiske udgifter til befordring.
Men hvad har de to ting med hinanden at gøre?
Ingenting.
For det andet er det også godt, at arbejdsgivere, der har voksenlærlinge, nu får samme tilskud på 45 kr. i timen, når de har en uddannelsesaftale med en ufaglært, der kommer fra ledighed, uanset hvor længe den pågældende har været arbejdsløs, og uanset hvilken forsørgelsesydelse vokseneleven har modtaget inden da.
Men vi synes f.eks., det er forkert og udtryk for nidkærhed, at borgere, der deltager i ressourceforløb og jobafklaringsforløb, som jo netop skulle være medvirkende til at bringe dem videre i deres forløb, skal booke jobsamtaler.
Det burde være en mulighed og ikke en pligt.
Og der bør ikke være nogen sanktioner forbundet med, at de ikke tilmelder sig sådan et møde.
I det hele taget har vi jo det grundsynspunkt, at arbejdet i jobcenteret bør bygge mere på gensidig tillid, respekt og forståelse mellem borgere og sagsbehandlere og ikke på kontrol og sanktioner.
Så har vi lige en pointe, som handler om nogle bemyndigelser til ministeren.
Der vil vi gerne bede ministeren om at bekræfte, at når man ønsker bemyndigelse til at fravige rimelighedskravet ved specielle ansættelser såsom job med løntilskud, så gælder denne bemyndigelse kun, for så vidt angår den personkreds, nemlig førtidspensionister, som er omfattet af paragraffen, og at det ikke er en almen bemyndigelse til at fravige rimelighedskravet.
Det er i hvert fald rigtig vigtigt for os at få det bekræftet.
Men det satser vi på fremgår, når ministeren kommer herop.
Per Larsen (KF), 2020-04-16:
Det er rigtigt, at jeg har været så heldig at få lov til at arbejde med beskæftigelsespolitik, idet vores vanlige ordfører har forfald.
Dette lovforslag indeholder en række forslag til ændring af allerede vedtagne lovtekster for bl.a. at sikre en harmonisering af feriereglerne på tværs af ydelser.
Desuden foreslås det, at der gennemføres en række mindre konsekvensændringer i lov om socialpolitik.
Da forbedringerne er af teknisk karakter og er i overensstemmelse med den indgåede aftale, giver det for Det Konservative Folkeparti rigtig god mening.
Derfor støtter Det Konservative Folkeparti lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-16:
For så vidt er det her nogle korrektioner af et lovforslag, som er vedtaget, inden Nye Borgerlige kom i Folketinget, og derfor har vi ikke de store kommentarer til de tekniske ændringer.
Men vi deler til fulde bekymringen om de delelementer, som Dansk Folkeparti også har rejst her, og vi vil opfordre regeringen til måske at dele det op, hvis det er det, der skal til.
Men lad os ellers komme nærmere ind på det, for det er også noget, vi absolut gerne vil have undersøgt.
Så er der nogle elementer, som er gode, fordi de fjerner lidt bureaukrati for erhvervslivet, hvad angår forskellige tilskudssatser og sådan nogle ting.
Vi hilser det meget, meget velkommen, at man laver de ændringer.
Så der er også absolut positive ting ved det.
Men lad os få undersøgt de her ting nærmere, for det vil også være yderst afgørende for Nye Borgerliges opbakning til det her.