runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
Men det er jo netop processen, som vi først og fremmest kritiserer regeringen for, altså at man har lagt det her nederst i bunken i stedet for øverst.
Og nu er det her jo altså et beslutningsforslag og ikke et lovforslag, og derfor har det ikke været i høring, og derfor har det ikke været sendt ud til alle mulige.
Det er jo det, der vil komme som næste naturlige skridt, og det er derfor, det ligger her, som det gør.
Anders Kronborg (S), 2020-11-19:
Tak for ordet.
Lovforslaget, vi her skal behandle, nemlig L 58, har helt overordnet til formål at ændre økologilovens bestemmelser, så de tilpasses den kommende økologiforordning.
Derudover rummer forslaget ændringer, som det vurderes hensigtsmæssigt at gennemføre, når loven alligevel justeres.
Konkret foreslås det at ændre bestemmelsen om Det Økologiske Fødevareråd, at skærpe bødeniveauet for visse overtrædelser af økologibestemmelserne samt at tilpasse lovens gebyrbestemmelse sprogligt.
Endelig foreslås i lovforslaget en ny bestemmelse om samkøring af oplysninger fra andre myndigheder, der er i kontakt med økologierhvervet.
Hjemmelen forventes anvendt til at indhente oplysninger fra andre myndigheder for at kunne forbedre risikovurderingen, så den kan understøtte planlægningen og gennemførelsen af fysisk og administrativ kontrol.
Det finder vi alt sammen meget fornuftigt, må vi sige.
Lovforslaget ændrer heller ikke økologilovens bestemmelser om økologisk storkøkkendrift og økologikontrolmærket – det, som vi også kender som Ø-mærket.
Det er naturligvis vigtigt, at der altid er tillid til økologien og til Ø-mærket.
Og da vi ved, at bøderne ikke har været ændret de sidste 16 år, finder vi det også på sin plads at få et mere tidssvarende niveau for bøderne.
Derudover skal vi naturligvis også tage seriøst, at Rigsrevisionen har været inde over.
Man er blevet bedt om at vurdere, om sanktionerne var effektive, rimelige og afskrækkende nok.
Og det fremgår her, at Kommissionens målsætning for økologiområdet er mindst 25 pct. af EU's landbrugsjord i 2030.
Det er en rigtig flot målsætning, og det synes jeg godt at vi kan tillade os her i Folketingssalen at glæde os over.
Danmark er heldigvis godt med, når vi snakker økologi; vi er langt fremme.
Og det fremgår jo også af regeringens forståelsespapir, at målet er at fordoble danskernes forbrug af økologi inden 2030.
Med disse ord kan jeg sige, at vi i Socialdemokratiet kan støtte lovforslaget.
Og jeg har også en særlig hilsen med fra Det Radikale Venstres ordfører, Zenia Stampe, som har bedt mig over for Folketingets partier og ministeren at meddele, at Det Radikale Venstre også kan støtte dette forslag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-19:
Det er et 25-procentsmål.
Når man så ser på, hvad vi har i regeringsforståelsen, er det jo en fordobling af det økologiske areal i Danmark – vi går fra 10 pct. til 20 pct.
Så er det jo lige, hvordan vi når frem til det.
Når jeg kigger på sagen her, er der jo en indstilling om, at Det Økologiske Fødevareråd nedlægges eller nedprioriteres, og så er det sådan lidt åbent, hvad der så sker.
Jeg vil egentlig godt høre ordføreren, om man har gjort sig nogen overvejelser over, hvad man skal have i stedet for, for der er nogle af høringssvarene, der ligesom lægger op til, at så skal man måske nedsætte nogle udvalg på specifikke områder.
Det synes jeg egentlig er sund fornuft, når vi har en målsætning i regeringsforståelsen om, at vi skal fordoble øko-arealet, vi skal have fordoblet eksporten, vi skal have fordoblet hjemmemarkedet.
Det kunne være forskellige gode råd, vi skal have angående de tre emner.
Kan ordføreren se noget fornuft i, at vi får nedsat nogle forskellige typer råd omkring økologien, som skal rådgive os, så vi når målet i 2030 eller kommer endnu videre, altså op på EU-niveau?
Det er jo sådan nogle målrettede udvalg, som er taget med i nogle af høringssvarene, og det kan jeg sagtens følge.
Jeg tror også, at der er nogle aktører derude, som har været involveret i nogle processer indtil nu og synes, at de faktisk har ydet et stykke arbejde og måske er lidt utilfredse med, at man så nedlægger et råd, uden at de klart kan se, hvad man vil have i stedet for.
Jeg ser frem til, at vi får de drøftelser om, hvordan vi kan styrke den gode rådgivning om, hvordan vi politisk prioriterer økologien.
Anders Kronborg (S), 2020-11-19:
Jeg vil bare kvittere for, at hr. Søren Egge Rasmussen og jeg sammen med Folketingets øvrige partier, især, det er i hvert fald min opfattelse, i den røde del af Folketinget, har et særligt fokus på økologidelen.
Så herfra en kvittering for, at vi fortsætter vores gode, konstruktive drøftelser om at fremme både vilkårene, men også incitamenterne til at lave mere økologi i det danske landbrug.
Erling Bonnesen (V), 2020-11-19:
Allerførst tillykke til den nye minister for fødevarer, landbrug og fiskeri.
Man kan jo næsten sige: Velkommen hjem fra den store verden.
Når ministeren har været ude at rejse, har vi fra mange hørt om, at man jo tit fremhæver værdien af at kunne have mange kvalitetsfødevarer at sælge.
Så det håber vi jo at ministeren husker at tage med sig i sit kommende virke.
Derudover omhandler det jo EU-retten, og så betyder lovforslaget også, at kontrollen fremover bliver mere risikobaseret.
Det er jo også noget, vi har arbejdet en del med på området igennem de senere år, så det er godt, at det også bliver taget med her.
Det er en fornuftig vej at gå, hvilket vi også har set forskellige andre steder.
Og vi har målrettet kontrollen til der, hvor problemerne er, så det bliver mere fokuseret.
Endelig sker der også en stramning i forhold til bødestørrelsen over for dem, som ikke lige kan finde ud af det, hvis man skal sige det mildt, eller over for dem, der måske kunne finde på at snyde.
Så det er også godt.
Det er vigtigt, at man som forbruger og på vores eksportmarkeder kan stole på, at de produkter, der betegnes som økologiske, også lever op til de særlige krav, der er på området.
Så på den baggrund støtter Venstre lovforslaget.
Anders Kronborg (S), 2020-11-19:
Tusind tak, og tak for de fine ord.
Hr. Erling Bonnesen og jeg har også tidligere haft dialog omkring økologi.
Da hr. Erling Bonnesens parti for nogle år siden sad på regeringsmagten, syntes jeg måske ikke at de økologiske ambitioner var så store.
Men nu ved jeg jo, at hr. Erling Bonnesen er en driftig herre, der også kan se fremtiden inden for nogle erhverv, så jeg vil bare høre, for jeg synes ikke, det har stået helt klart i debatten i forhold til økologi, om Venstre kan dele, at der sådan set skal være en ambition om at sikre en fordobling af både det økologiske areal og eksporten og i forhold til danskernes forbrug.
Erling Bonnesen (V), 2020-11-19:
Jamen i Venstre har vi det sådan, at det er forbrugerne, der suverænt bestemmer, hvad der skal på tallerkenen, og hvis forbrugerne f.eks. ønsker mere økologi, er det jo fint.
Og så kan jeg jo også sådan lige repetere, at det faktisk var i den blå regering, at vi lige præcis fik lagt linjerne i forhold til en fordobling af de arealer.
Det glæder mig, at Socialdemokratiet sådan set viderefører den linje, vi fik lagt i blå lejr, så tak for det.
Anders Kronborg (S), 2020-11-19:
Først vil jeg sige tusind tak til Enhedslistens ordfører for det spørgsmål.
Jeg anerkender fuldt ud, at Enhedslisten virkelig prioriterer økologispørgsmålet højt og jo også har været med til at få det formuleret i et forståelsespapir.
Jeg anerkender også, at skal vi nå målene inden 2030, er det klart, at vi med hinanden og i fællesskab er nødt til også at diskutere de økonomiske rammer i forhold til at nå økologien.
Men overordnet synes jeg, at vi står med et fint forslag her, der forbedrer økologien.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-11-19:
Forslaget går ud på et krav om beskæftigelse eller beskæftigelsestilbud i mindst 37 timer pr. uge for alle indvandrere på enten kontanthjælp eller integrationsydelse for at have ret til at modtage kontanthjælp eller integrationsydelse.
I forslagets bemærkninger uddybes det, at indvandrere med ikkevestlig baggrund og især kvinder falder igennem på arbejdsmarkedet og har en meget lav beskæftigelsesfrekvens.
Det er rigtigt.
Der sondres ikke imellem, om disse indvandrere er kommet her til landet som flygtninge eller som familiesammenførte til f.eks. danske statsborgere.
Det er, som om De Konservative med forslaget har fokus på, at alle udlændinge i Danmark, der enten er på kontanthjælp eller integrationsydelse, skal arbejde i mindst 37 timer om ugen.
Der mener vi, at De Konservative begår den fejl, at de omtaler alle udlændinge i Danmark som indvandrere.
Det var præcis den fejl, der i årtier gjorde, at man ikke sondrede mellem de problemer, som flygtninge giver, og de udfordringer, som andre indvandrere giver.
Udgangspunktet må absolut være, at flygtninge kun skal være i landet midlertidigt og så vende hjem, når forholdene er til det.
Fejlen i årtier var, at man gjorde flygtninge til indvandrere.
Anderledes er det med indvandrere, der skal være her længe eller altid.
Det kan være en dansker, der har fundet kærligheden i Thailand, gifter sig og tager kvinden med til Danmark, og hun skal selvfølgelig lære dansk, arbejde og i det hele taget være selvforsørgende og bidrage til Danmark.
Den gruppe af indvandrere skal selvfølgelig integreres, og der skal stilles krav til dem i modsætning til flygtninge og familiesammenførte til flygtninge.
De skal ikke integreres, de skal ikke på arbejdsmarkedet og optjene en tilknytning til Danmark, så det bliver vanskeligt eller direkte umuligt at sende dem hjem, når der er mulighed for det.
For der er brug for dem i deres hjemland til at genopbygge landet.
I december 2018 indgik DF en finanslovsaftale med den daværende VLAK-regering om at have fokus på hjemsendelse af flygtninge, den såkaldte hjemsendelsesordning.
Det blev kaldt paradigmeskiftet, et lidt underligt ord, og jeg vil hellere sige »hjemsendelsesordning«, fordi fokus på flygtninge var hjemsendelse og ikke integration.
Det synes jeg at De Konservative har glemt lidt her.
Der skal lyde en opfordring til i kommende forslag at sondre mellem indvandrere, så flygtninge og indvandrere skilles ad.
Man kan ikke bare behandle flygtninge og indvandrere som én pærevælling.
Det vil altså være et løft i debatten.
Som forslaget ligger her, kan vi ikke støtte det.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
[Lydudfald]
... eksempler, der lever op til, hvad det her beslutningsforslag foreslår, er f.eks., at da tyskerne hentede udsatte yazidikvinder, valgte man specifikt at gå efter en religiøs minoritet.
Det kunne også være det, regeringen lægger op til, altså at hente flygtninge fra Congo, som er et altovervejende kristent område.
Synes ordføreren, at det er usympatisk og mærkeligt?
Rosa Lund (EL), 2020-11-19:
Jamen jeg kan selvfølgelig godt vælge at lægge en positiv tolkning ned over beslutningsforslaget fra Det Konservative Folkeparti, og hvis det, forslaget betyder, er, at vi skal tage endnu flere kvoteflygtninge end dem, vi tager i dag, synes jeg da, vi skal gøre det.
Det er bare ikke sådan, jeg læser forslaget, men der kan hr. Marcus Knuth jo nok gøre mig klogere, eftersom det er ham, der har fremsat det.
Jeg synes ikke, at vi skal vælge kvoteflygtninge på baggrund af deres religion, men netop på baggrund af hvad de flygter fra.
Og det er jo korrekt, at der er nogle mennesker, som flygter på baggrund af deres religion, og det må vi tage højde for.
Men med det her beslutningsforslag fjerner man altså muligheden for at hjælpe alle de andre sårbare mennesker, som jeg listede op: børn, kvinder, syge, ældre – hvis de altså vel at mærke ikke er kristne.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
Altså, den største og mest forfulgte religiøse gruppe i verden er kristne.
Vi kunne bare tage kopterne i Egypten; vi kunne tage dem, der overhovedet er tilbage i Irak.
Og de lever jo som jaget vildt.
Hvorfor er det, at ordføreren ikke kan se det?
Og hvis man tager dem, der er så forfulgt, nogle af de mest forfulgte, og som samtidig har en religion og en forståelse for kultur, der minder mere om vores end om den, som f.eks. folk fra diverse muslimske lande har, hvorfor kan det ikke være en positiv ting?
Rosa Lund (EL), 2020-11-19:
Jeg er for det første ret sikker på, at jøderne også føler sig som et ret forfulgt folk og en ret forfulgt religion.
For det andet synes jeg som sagt ikke, vi skal tage hensyn til, hvad folk tror på, men tage hensyn til, hvad de flygter fra.
Og der medgiver jeg da også, at der er nogle mennesker, som flygter på baggrund af deres religion, men der er altså også mennesker, som flygter, fordi de er syge, fordi de er politisk forfulgt, fordi de har en seksualitet, som ikke er accepteret i det land, de flygter fra.
Halime Oguz (SF), 2020-11-19:
Jamen jeg tror, at ordføreren misforstår lidt, hvad jeg siger.
Jeg mener jo ikke, at det er forkert, at man hjælper bestemte grupper.
Jeg mener jo heller ikke, at det er forkert at hjælpe bestemte grupper, der er udsatte på grund af deres religion, eller som står til en etnisk udrensning.
Det er jo slet ikke det, der er tale om.
Det, som vi opponerer imod, er, at vi lovgivningsmæssigt kun må prioritere de kristne.
Det synes jeg er forkert.
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-19:
Det var egentlig mest lige noget af det sidste, som fru Pernille Vermund var inde på, jeg synes var interessant, for det er jo noget af det, som Ruud Koopmans berører i sin bog »Islams forfaldne hus«.
Der har han en gennemgang af, hvordan libanesere i Australien klarer sig, og der er et helt entydigt mønster: Kristne libanesere klarer sig godt, og muslimske libanesere klarer sig dårligt.
Så vidt jeg husker, har han en anden undersøgelse, hvor det er arabere i Detroit, og der er samme mønster: Muslimske arabere klarer sig ikke så godt, og kristne arabere klarer sig rigtig godt.
Jeg synes, at fru Pernille Vermund har en pointe i, at det da er noget, der kunne være interessant, altså at det var sådan noget, man kunne ønske sig som et forskningsprojekt inden for integrationsindustrien herhjemme – hvis der var nogen, der ville kaste sig over det.
Men det var mere en bemærkning.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-19:
Jamen jeg ville ønske, at vi kunne få den viden.
Jo mere præcise vi kan være i forhold til at komme tæt på, hvor problemerne er, jo bedre kan vi også være til at løse dem.
Og i det omfang, at man kan sige, at det ikke gør noget, at du er rundet af en islamisk kultur, for det er din egen religion, og det er dit eget tankegods, der er stærkt nok til, at du ikke er kvindeundertrykkende, og at du ikke har de her totalitære tankesæt, som man ofte ser, så er det jo en rar og god viden at have.
Så vi bakker fuldt op om, at man får så meget viden som overhovedet muligt.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-19:
Tak for det.
Som jeg sagde i min ordførertale, er vi en lille smule bekymrede ved den del, der handler om at tage kvoteflygtninge fra de mellemøstlige lande.
Og vi er fuldstændig med på, at dér er presset mod kristne
allerstørst.
Vi har bare endnu ikke fakta nok, som viser, hvordan den enkelte flygtning og migrant, som allerede er kommet, klarer sig, afhængigt af hvad dennes religion er.
Og når vi har så massive udfordringer, som vi har, så synes jeg, vi skylder, at vi måske får sat noget arbejde i gang i forhold til at finde ud af, hvordan dem, der er kommet hertil fra Irak, fra Syrien osv., så klarer sig, afhængigt af om de er muslimer, om de er kristne, eller om de har en tredje religion.
Vil ordføreren eventuelt bakke op om sådan en undersøgelse?
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
Jeg vil i hvert fald meget gerne tage diskussionen i udvalgsarbejdet.
Altså, ordføreren for Socialdemokratiet hr. Rasmus Stoklund kom jo faktisk med nogle rigtig, rigtig gode eksempler fra Australien og fra USA, som viser det, som jeg i hvert fald ud fra bare et helt almindeligt fornuftssynspunkt tror gælder i forhold til mange af dem, der kommer hertil som forfulgte kristne fra Irak.
Jeg tror ikke, man som forfulgt kristen fra Irak havner i samme kriminalitetsstatistikker og arbejdsløshedsstatistikker, som sunnimuslimer eller nogle andre gør.
Men det er i hvert fald en diskussion, jeg meget gerne vil tage.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-19:
Tak, det er jeg glad for.
Og som ordføreren nævner, har hr. Rasmus Stoklund også nævnt andre lande, som man jo ikke plejer at betegne som totalitære eller på andre måder sådan menneskefjendske, og som jo netop har analyser, der viser, hvordan folk klarer sig.
I en tid, hvor kulturkonflikter og religionskonflikter betyder så meget, synes jeg, det ville være helt oplagt.
Så det håber jeg vi er partier på tværs af midten der kan være enige om at få afdækket, og så kan man jo bruge undersøgelserne til det, man vil.
Henrik Vinther (RV), 2020-11-19:
Tak for det.
Ved folketingsvalget forrige sommer var det en af Radikale Venstres mærkesager, at Danmark igen naturligvis skal tage imod kvoteflygtninge, nogle af verdens mest udsatte.
Danmark tager nu igen kvoteflygtninge.
Der er afsat penge på finansloven til 500 af slagsen, og her på kanten af julemåneden kunne det være et radikalt ønske, at vi også nåede op på de 500, men det er en anden diskussion.
Derfor er det på sin vis glædeligt, at De Konservative tager hul på diskussionen om kvoteflygtninge, om end vi ikke er helt pjattede med metoden.
Man flygter af mange grunde, og årsagerne til, at man ender i en situation, hvor man så kvalificerer sig til at blive kvoteflygtning, er mange, og forfølgelse på grund af religion er en af dem.
Krig er en anden.
Men det fælles træk er, at der er behov for beskyttelse af kvoteflygtninge, og det sker af humanitære, altså beskyttelsesmæssige, årsager, ikke på baggrund af den enkelte flygtnings religiøse overbevisning.
Det Radikale Venstre kan derfor ikke bakke op om det fremsatte forslag.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
Anerkender ordføreren, at religion, f.eks. om man er kristen eller muslim, har en stor indflydelse på integrationspotentialet i Danmark, altså når man kommer til Danmark, og anerkender ordføreren, at der er rigtig, rigtig mange forfulgte mennesker rundtom i verden, og at de kristne er en af de grupper, som er mest forfulgt?
Henrik Vinther (RV), 2020-11-19:
Jeg anerkender, at også kristne er forfulgte i verden, og at der kan være et behov for beskyttelse af kristne grupper, men jeg må fastholde, som også tidligere ordførere har nævnt, at behovet for beskyttelse netop hviler på et behov for beskyttelse, og at vi ikke kan lave den udvælgelse, fordi det ville kollidere med vores internationale forpligtelser.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
Nu var fru Pia Kjærsgaard jo inde på andre minoriteter, som også er en del af det her.
Jeg brugte før eksemplet med yazidikvinder, og Tyskland – jeg tror endda, det var delstaten Bayern – valgte specifikt at tage et antal hundreder udsatte, forfulgte, forfærdeligt torturerede yazidikvinder.
Mener ordføreren, det var forkert at have fokus på yazidikvinder, altså en religiøs minoritet?
Henrik Vinther (RV), 2020-11-19:
Jeg skal ikke gå ind i , hvad den bayerske delstat vælger af metoder.
Jeg kan konstatere, at Danmark har tiltrådt internationale forpligtelser, og dem agter vi selvfølgelig at overholde.
Det gælder også her, og det er behovet for beskyttelse, der afgør det, og ikke de forfulgtes religion.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
Det var jo netop det, tyskerne gjorde, da de gik ind og sagde: Her er en specifik gruppe.
Yazidier var jo en specifik, udsat religiøs minoritet.
Det var jo det, det var.
Så lad os sige, at kristne koptere i Egypten stod i en særlig udsat situation, eller kristne i Irak, dem, der overhovedet er tilbage, stod i en særlig udsat situation.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-19:
Jeg vil gerne følge op på hr. Marcus Knuths spørgsmål, for hvis det ikke er i strid med de internationale forpligtelser, som både Tyskland og Danmark i øjeblikket er bundet af, og for nogen glædeligt bundet af, må det jo være sådan, at det at tage imod en specifik religiøs gruppe, som er forfulgt, er o.k. og ikke i strid med konventionerne.
Henrik Vinther (RV), 2020-11-19:
Jeg kan som sagt ikke gå ind i , hvad den bayerske delstat har valgt af begrundelser.
Jeg kan kun tage den konservative ordførers ord for gode varer.
Jeg må fastholde, at jeg mener, at det her skal hvile på et internationalt regelsæt, hvor vi skal leve op til de forpligtelser, vi har, herunder at yde beskyttelse til dem, der har behov.
Her er det så aktuelt kvoteflygtninge, hvor Danmark har sat penge af til at kunne tage imod 500, og aktuelt tager vi imod 200.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-19:
Så hvis man faktuelt kan dokumentere, at der er kristne minoriteter og andre religiøse minoriteter rundtomkring i verden, som er voldsomt forfulgte og mere forfulgte end andre, vil det så være belæg nok til, at Radikale Venstre vil sige, at så har vi en forpligtelse til at hjælpe dem først?
Henrik Vinther (RV), 2020-11-19:
Det kan ikke være en forfulgts religion, der afgør, om man kan modtage beskyttelse.
Det er alene behovet for beskyttelse og dermed også de forpligtelser, vi har skrevet under på.
Halime Oguz (SF), 2020-11-19:
Tak for det.
I SF mener vi, at det er rigtig godt, at regeringen med pres fra bl.a. SF har åbnet op for at tage imod kvoteflygtninge – i det hele taget – og det gælder uanset deres religiøse tilhørsforhold, og deri indgår selvfølgelig, at kristne også er forfulgte.
Det anerkender vi.
Kvoteflygtninge er de flygtninge, der er mest sårbare, og som vi er nødt til at hjælpe og beskytte.
Man kan således efter vores opfattelse ikke gøre forskel på f.eks. en kristen og en muslim.
Hvis dette beslutningsforslag, der, som jeg tyder det, går ud på at skelne mellem flygtninges religiøse baggrund, kommer til vedtagelse, vil vi kunne se følgende scenario for os: To personer er truet på livet og er flygtet, de har forskellig tro, men er i familie med hinanden, og de sidder nu begge i en flygtningelejr og er lige udsatte og truede.
Vi tager fra dansk side ned for at hente dem, og så starter vi med at spørge dem om, hvad de tror på – ikke, hvad de er flygtet fra.
Sådan kan man efter vores opfattelse ikke agere.
Man kan have en principiel holdning til, hvor mange flygtninge vi kan tage imod, og vi kan også have en principiel diskussion om, at det kan hænge sammen med integrationen herhjemme, men at vælge flygtninge ud fra deres religiøsitet er ikke noget, vi bør dyrke i et verdsligt samfund.
Det er ren og skær tribalisme.
I et verdsligt samfund skelner vi mellem mennesker og ikke religioner.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
Vi har jo med vilje formuleret det her beslutningsforslag, så det kan fortolkes meget bredt, og man kan enten gøre det med et meget snævert, afvisende synspunkt og komme med et eksempel som det eksempel, ordføreren selv kom med, eller man kan prøve at favne bredt og se på, hvordan det her kunne gøres på en god måde.
Det kunne f.eks. være det, som ministeren har gjort ved at sætte fokus på et altovervejende kristent land i Afrika, i stedet for at vælge nogle af de lande, hvor vi ved der er integrationsproblemer, når man henter folk hertil fra Mellemøsten.
Men jeg kan prøve at komme ordføreren endnu mere i møde, for det gælder jo også andre minoriteter.
Nu nævnte jeg eksemplet med yazidikvinder, der blev hentet fra Syrien til Tyskland, altså hvor der var et specifikt fokus på yazidier, en religiøst forfulgt minoritet.
Så det synes ordføreren er forkert?
Halime Oguz (SF), 2020-11-19:
Nej, overhovedet ikke.
De var faktisk ikke alene, for man kan jo også sige, at shiitterne faktisk var lige så udsatte med hensyn til angreb fra Islamisk Stat, altså, de skånede jo ikke nogen – alle dem, der ikke abonnerede på deres tro, skulle slagtes – de skelner jo ikke mellem religioner.
Derfor mener jeg også, det vil være fuldstændig fejlslagent og ikke Danmark værdigt at gå ind og bedømme folk alene ud fra deres tro.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
Tak, og hr. Rasmus Stoklund har i hvert fald selv lagt op til en diskussion i den retning, så jeg håber, der vil være et flertal af partier, der gerne vil kigge på det, som ordføreren foreslår.