runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Erik Messmann (DF), 2019-03-27:
For at en flyvemediciner ansat i Trafikstyrelsen som luftfartslæge kan vedligeholde sin viden på området, er det vigtigste vel nok kurser, konferencer og at følge med i internationale fagtidsskrifter m.m. Mener ministeren, at mængden af undersøgelser, som styrelsens læger årligt udfører i deres egne klinikker, har betydning for vedligeholdelsen af faglige kompetencer på det flyvemedicinske område?
Tak, formand.
Finder ministeren det acceptabelt, at de i Trafikstyrelsen ansatte »medical assessor-læger« tillige fungerer som selvstændige flyvelæger i konkurrence med de flyvelæger, som de selv kontrollerer?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-03-27:
Jamen så tager hr. Kaare Dybvad noget med, som ikke er blevet sagt, men det vil sikkert tjene hr. Kaare Dybvads formål i valgkampen i bl.a. Ugerløse at påstå, at hr. Kaare Dybvad vil noget, som regeringen ikke vil.
Jeg har meget tydeligt her sagt, at regeringen har afsat en pulje til at undersøge flere projekter, og den pulje agter regeringen at bruge, vi har bare ikke lagt os fast på, hvilke projekter der skal undersøges.
Jeg har også sagt, at vi har 5,6 mia. kr. i en pulje til at gennemføre projekter, altså faktisk bygge projekter og ikke kun undersøge dem, og de 5,6 mia. kr. agter vi også at bruge, vi har bare ikke undersøgt en omfartsvej ved Ugerløse endnu.
Men de kommende år skal jo vise, hvad vi undersøger, og hvad vi i givet fald bruger penge på.
Man kan ikke konkludere, som hr. Kaare Dybvad gør – selv om det tjener hr. Kaare Dybvads valgkamp –
at vi ikke vil gøre noget i Ugerløse.
Tak for spørgsmålet.
Det er afgørende, at flyvelægerne i Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen ikke har berøring med sager og afgørelser, hvor vedkommende vil være forvaltningsretligt inhabil.
Man skal som borger, virksomhed eller tredjepart ikke sidde med en følelse af tvivl om, hvorvidt forvaltningens afgørelse er truffet på et korrekt og fagligt grundlag.
Enhver skal kunne stole på, at der ikke ligger andet end faglighed bag en afgørelse.
Man bliver dog ikke nødvendigvis generelt inhabil som luftfartslæge af, at man samtidig er selvstændig flyvelæge.
Habilitet er i stedet et område, man skal tage stilling til fra sag til sag og forud for hver eneste afgørelse, man træffer.
Men jeg er helt enig med spørgeren i, at der skal kunne være tillid til forvaltningens afgørelser.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-03-27:
Det er jeg selvfølgelig glad for.
Når jeg rejser det her over for justitsministeren og ikke over for kirkeministeren eller integrationsministeren, er det jo, fordi vi har haft nogle ret uheldige sager med Irans ageren rundtomkring i Europa, også i Danmark.
Ifald det skulle være tilfældet, medgiver ministeren så, at der er grund til alvorlig bekymring?
Altså, vil justitsministeren medgive, at det iranske regime, ikke kun i Danmark, men også i andre lande i Europa, forfølger og i yderste konsekvens slår deres politiske modstandere ihjel?
Christian Langballe (DF), 2019-03-27:
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til, at den stærkt kriminelle Jimmi Levakovic ifølge Højesteret ikke kan udvises af Danmark på grund af Den Europæiske Menneskerettighedskonventions artikel 8, og hvilke konsekvenser vil regeringen drage af Højesterets afgørelse?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-03-27:
Tak for det.
Og tak for spørgsmålet.
Udlændinge, der begår alvorlig kriminalitet i Danmark, skal udvises af landet.
Og den gode nyhed er, at ca. 2.000 personer udvises årligt ved dom.
Højesteret har i den konkrete sag fundet, at der ikke kunne ske udvisning.
Det vil med andre ord sige, at Højesteret fandt, at udvisning med sikkerhed vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Men regeringen arbejder benhårdt for at sikre, at udlændinge, der begår alvorlig kriminalitet, så vidt muligt bliver udvist.
Jeg har netop fremsat et lovforslag, der skal gøre det nemmere at udvise kriminelle udlændinge, der ikke møder op i retten.
Og vi fik under Danmarks formandskab for Europarådet vedtaget Københavnererklæringen, som bl.a. giver et større råderum på udvisningsområdet.
Jeg vil også gerne fremhæve, at der på det seneste har været en række sager, hvor Højesteret har fundet, at der kunne ske udvisning.
Som direktøren for Institut for Menneskerettigheder, Jonas Christoffersen, sagde i Information i weekenden, er der, når man kigger på det overordnede billede, helt klart sket en opstramning af retspraksis.
Og vi har jo også på det seneste set adskillige sager mod Danmark, hvor Menneskerettighedsdomstolen har godkendt de danske udvisninger.
Så for at svare på spørgsmålet: Regeringen vil fortsat arbejde benhårdt for, at udlændinge, der begår alvorlig kriminalitet, bliver udvist.
Og det ændrer Højesterets dom her naturligvis ikke på.
Christian Langballe (DF), 2019-03-27:
Jeg anerkender, at der, hvis man sådan ser ned over det og følger udviklingen i de seneste år, klart er sket en forbedring i forhold til udvisning.
Det, der bare står tilbage, er spørgsmålet om det formålstjenlige i, at personer som Jimmi Levakovic, sådan en stærkt kriminel plattenslager, kan bedrive sit spil og svindle både i forhold til de kommunale kasser og alt muligt andet.
Jeg synes bare, at sådan nogle sager er virkelig, virkelig krænkende for min retsfølelse, for han hører jo ikke til i Danmark, og han burde være udvist.
Da den her konvention blev udarbejdet, var det vel oprindelig sådan, at man ville beskytte almindelige, gode familier i samfundet.
Det var vel egentlig det, man tog udgangspunkt i dengang.
I dag er det så blevet sådan, at nu beskytter artiklen stærkt kriminelle mod at blive udvist af Danmark.
Det synes jeg bare skriger til himlen.
Vi så gerne, at der skete et opgør med den her konvention og med den her artikel 8.
Jimmi Levakovic hører ikke til i Danmark.
Han er blevet dømt.
Og jeg synes bare, at vi alle sammen ville være gladere og lykkeligere, hvis sådan en kriminel plattenslager blev udvist.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-03-27:
Jamen jeg tror ikke, at der er nogen, der ønsker at forsvare ham eller holde hånden over ham.
Alle de stramninger, jeg nævnte før, og flere til har vi jo lavet i fællesskab, fordi vi langt hen ad vejen, tror jeg, har den samme ambition om, at alvorligt kriminelle og udenlandske kriminelle selvfølgelig ikke skal være her.
Så kan vi have den helt overordnede diskussion om, om vi som land skal træde ud af menneskerettighedskonventionen.
Der tror den her regering altså bare, at hvis alle lande gjorde det, ville de små lande tit blive de små.
Og skal en eller to eller tre kriminelle, vi ikke kan lide, betyde, at vi går ud af det her, når vi får rigtig mange andre udvist?
Og vi ser jo, at domstolene har ændret retspraksis.
Christian Langballe (DF), 2019-03-27:
Jamen det, der er min holdning til det her, er, at jeg tror, at den her konvention og i øvrigt Den Europæiske Menneskerettighedskonvention som helhed på mange måder er med til at gøre de europæiske nationalstater dysfunktionelle.
Når man ikke kan udvise sådan en som Jimmi Levakovic og heller ikke kunne udvise onklen præcis på grund af de samme ting, nemlig at han havde ret til et familieliv i Danmark, så mener jeg bare, at det må være oplagt at sige, at Jimmi Levakovic skal udvises, og at det samme skal onklen, Gimi Levakovic, sigøjnerbossen, og så kan familien da tage med.
Så kan de jo have deres ret til familieliv et andet sted end i Danmark.
Jeg synes bare, at nogle kriminelle mennesker, som intet godt gør for Danmark og kun giver problemer og snyder og bedrager, slet ikke hører til i Danmark.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-03-27:
Næh, det bedste ville da også være, hvis han rejste.
Nu konstaterer jeg bare, at Højesteret er kommet med en dom, og den må vi forholde os til.
Lad os sige, at man stillede spørgsmålet: Kan han aldrig blive udvist?
Der har dommen jo også lagt vægt på, hvad graden af kriminalitet er.
Det er jo ikke sådan, at det ikke kunne ske.
Der er bare ingen af os, der kan sætte to streger under og sige, at det præcis sker ved det og det.
Men muligheden er der bestemt.
Og så glæder jeg mig bare over, at der er sket en ændring af retspraksis.
Det synes jeg vi skal glæde os over.
Vi udviser ca. 2.000 mennesker om året; altså, det går den rigtige vej.
Shuaib Khan troede man aldrig man fik udvist.
Nu er han udvist, og det synes jeg er en stor glæde.
Christian Langballe (DF), 2019-03-27:
Mit spørgsmål går meget principielt og helt enkelt på, at jeg synes, at det er et kæmpestort problem for den almindelige retsfølelse, at de her kriminelle plattenslagere ikke kan blive vist ud.
Jeg tror sådan set, at hvis man lagde summen af erfaringer sammen i de andre europæiske nationalstater, så ville de da sige det samme.
Folk vil da også sidde i Frankrig, hvis det her foregik i Frankrig, og sige: Hvorfor kan vi ikke udvise sådan nogle mærkelige mennesker?
De bruger egentlig bare deres ophold i landene til at svindle og bedrage og berige sig på andres bekostning.
Jeg synes simpelt hen, det er en skændsel, at han ikke er blevet udvist, og at de ikke er blevet udvist for længst – både Jimmi Levakovic og onklen, sigøjnerbossen.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-03-27:
Én ting er selvfølgelig kriminalitetens karakter, der kan give udfaldet.
Vi har også ændret lovgivningen.
Hvis hr. Christian Langballe går mange år tilbage, var det jo ikke kutyme at rejse påstand om udvisning i samme grad, som det gøres i dag.
Man er så også i nogle andre sager blevet fanget af, at det ikke er blevet gjort før.
Det har vi jo ændret.
Jeg synes, vi er kommet rigtig, rigtig langt.
Retspraksis er tydeligvis blevet ændret, og så står selvfølgelig den diskussion tilbage, om man skal gå ud af sådan en konvention eller ej, og der var synspunktet jo bare det, at et lille land som Danmark nok står sig bedst ved at være en del af en international retsorden.
Det deler jeg fuldt og helt.
Jeg deler også, at det, de mennesker står for, er noget fundamentalt modsat af det, som vi står for, og som det her samfund er bygget op omkring.
Det er også derfor, der er en indberetningsordning, og jeg håber da på et tidspunkt, vi kommer der, hvor der er materiale nok til at kunne rejse sådan en sag.
Men om foreningen er der eller ej, fjerner jo ikke nødvendigvis de tanker, der er i hovedet på folk.
Derfor skal vi jo bruge demokratiets midler til at forsvare os mod det antidemokratiske og det udemokratiske.
Jeg kan kun sige, at kan der overhovedet gøres noget, så kommer vi til at gøre det.
Christian Langballe (DF), 2019-03-27:
Diskussionen i det europæiske rum og i Danmark – altså sådan ud over Europa – har jo hele tiden været demokratiernes tilsikring af den enkeltes rettigheder.
Det er fint og godt.
Men tilbage står jo så et andet spørgsmål, og det er: Hvad gør demokratiet for at forsvare sig selv, når stærkt ekstreme organisationer som Hizb ut-Tahrir ønsker at omstyrte den danske stat og oprette et kalifat styret efter sharialov i stedet, hvor jeg hverken tror at jeg eller justitsministeren, hvis det skete, ville trække vejret ret længe?
Det er egentlig bare for at sige, at det fylder mig med gru og bekymring, at det her pågår, ikke bare i Danmark, men ud over Europa, og jeg synes, man skal tage det meget, meget alvorligt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-03-27:
Jeg er jo minister og ikke dommer.
Jeg er helt sikker på, at både hr. Christian Langballe og jeg sætter vores grundlov meget højt, og det kræver jo, at vi kan gennemføre en sag.
Jeg kender ikke de nærmere detaljer i dommen, men jeg mener, det var i går, han fik en dom for netop de udtalelser.
Kan der føres en sag, skal jeg med glæde bakke op om det.
For jeg er da enig: De har da ikke noget at gøre her.
Kristian Jensen (V), 2019-03-27:
Hvad er det for noget vås?
Hvornår har jeg sagt, at man overhovedet ikke skulle have nogen arbejdsevne tilbage?
Det kan spørgeren på intet tidspunkt komme med.
Det er jo det, der gør, at den her spørgetid ikke på nogen måde bliver et sted for politisk idéudvikling, men bare sådan en kasten ord frem og tilbage.
I stedet for tage en politisk, saglig diskussion om, hvad der er rimeligt, altså om man skal give pension til dem, der er nedslidte, eller bare til alle, der har nået en eller anden bestemt aldersgrænse – det synes jeg er en rigtig politisk diskussion – så bliver jeg mødt med en holdning om, at jeg skulle mene, at man skal være fuldstændig nedslidt.
Altså, allerede i dag er der forskellige muligheder for, at man kan trække sig tilbage tidligere uden at være fuldstændig nedslidt, og jeg har lige tilkendegivet, at jeg gerne ser de ordninger forbedret og udvidet.
Så lad os da tage diskussionen om det, i stedet for at man spilder tiden med at lægge mig ord, jeg ikke har sagt, i munden.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-03-27:
Tak for det.
Lad mig slå fast, at det grundlæggende er min opfattelse, at Hizb ut-Tahrir ikke hører hjemme i Danmark, og at foreningen skal søges opløst, hvis der på et tidspunkt kan findes grundlag for det.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at de her mennesker vil leve et så forfærdeligt sted, som Danmark åbenbart er i deres øjne.
Nu nævner spørgeren så grundlovens § 78 om foreningsfrihed, som først og fremmest indebærer, at foreninger kan dannes i ethvert lovligt øjemed.
Omvendt indeholder bestemmelsen mulighed for, at en forening, som allerede er dannet, kan søges opløst, og opløsning kan ske ved dom og forudsætter, at der foreligger en forening i grundlovens forstand.
Opløsning kræver også, at foreningen har et ulovligt øjemed, f.eks. at den søger at nå sit mål ved vold, og at der kan føres bevis for det i forbindelse med en eventuel opløsningssag.
Rigsadvokaten iværksatte helt tilbage i juli 2008 en indberetningsordning om forhold, der kan have betydning for spørgsmålet om forbud mod Hizb ut-Tahrir.
Men som det fremgår af mit svar på et udvalgsspørgsmål til Retsudvalget den 6. februar 2019, er det fortsat Rigsadvokatens vurdering, at der ikke er grundlag for at søge Hizb ut-Tahrir opløst ved dom.
Det er min klare forventning, at Rigsadvokaten orienterer mig, hvis rigsadvokaturen modtager oplysninger, der giver anledning til at vurdere, at der er grundlag for at overveje en opløsningssag.
Det er udfordringen ved at leve i et demokrati.
Vi holder vores grundlov højt, og den er der jo nogen der udnytter til yderste.
Nu er det sådan et holdningsspørgsmål, sådan som jeg hører det, hr. Christian Langballe stiller mig, om, hvad jeg synes om dem.
Det er nemt at svare på, og det har jeg gjort.
Om jeg vil forbyde dem?
Hvis der kan findes beviser, så retssagen kan føres med rimelig sandsynlighed for, at den kan vindes, så er jeg fuldstændig med på det.
Det er jo det, vi er i gang med med Loyal To Familia, som jo ikke er det samme, men trods alt jo også er i den boldgade.
Det er jo historisk, hvad der er i gang der.
Christian Langballe (DF), 2019-03-27:
Tak, formand.
Spørgsmålet er som lyder: Hvad mener ministeren om organisationen Hizb ut-Tahrir, som er en antidemokratisk bevægelse, der ønsker at oprette et kalifat styret af islamiske love, og vil regeringen være med til at forbyde organisationen jf. grundlovens § 78, stk. 2?
Jo, men jeg mener bare: En antidemokratisk bevægelse, som har til formål at omstyrte det danske demokrati og oprette et kalifat, og hvor imamer tilknyttet den her forening opfordrer til mord på jøder og folk fra organisationen i tidligere tider har tilsluttet sig vold – hvad mere skal der til?
Jeg kan jo citere ham, der hedder Mundhir Abdallah, som ved en fredagsbøn holdt en tale, hvor han siger: Dommedag oprinder ikke, førend muslimerne bekæmper jøderne, således at muslimerne slår dem ihjel.
Og jøden vil skjule sig bag sten og træer, og stenene og træerne vil sige: Oh, muslim, oh, Guds tilbeder, der er en jøde bag mig.
Så kom og dræb ham.
Det synes jeg jo nok er stærke sager.
Det synes jeg det er.
Og når vi så samtidig kan se, at de her mennesker samles uden for folkestyrets højborg, nemlig Folketinget, for at demonstrere, som de gjorde i fredags, synes jeg faktisk, det er uhyggeligt.
Jeg synes, det er meget, meget trist, at det er det, som Danmark er blevet til i dag.
Der er en masse diskussioner, der går ind i det, men jeg synes bare, det er forfærdelig trist, og jeg ville ønske, at alle var med på, at trossamfund som Hizb ut-Tahrir skulle forbydes så hurtigt som muligt.
Det, der bekymrer mig ved organisationer som Hizb ut-Tahrir, er jo, at de udadtil har det her polerede udseende, mens de indadtil er ekstreme.
De forsøger ligesom at virke udadtil sådan til beroligelse for alle, men indadtil driver de det her spil, og jeg synes bare, det må være på tide, at vi finder en løsning, sådan at de organisationer bliver forbudt.
Der kommer andre organisationer, der har præcis det samme budskab: omstyrtelse af vores demokrati, oprettelse af kalifat.
Christian Poll (ALT), 2019-03-27:
Det, vi står over for nu, er en helt ny udfordring, som dansk landbrug også skal tage til sig.
Og det, som jo er en af de vigtige opgaver, er ikke at lukke ned for kødproduktionen i morgen, som ministeren påstår at vi vil fra Alternativets side.
Der er jo masser af muligheder.
For så får man kæmpe arealer til rådighed til at producere kvalitetsprodukter, som bare har en langt lavere klimabelastning.
Var det ikke bare at tage fat i det og gå den vej i samarbejde med sektoren?
Magnus Heunicke (S), 2019-03-27:
Tak for det, formand.
Kristian Jensen (V), 2019-03-27:
Jeg ved godt, det sådan lidt er en yndet sport at tage et citat fra en minister og så spørge en anden minister, om han eller hun er enig med vedkommende, eller om det er dækkende for regeringens holdning, især på områder, hvor man godt ved, at det citat, der er kommet, ikke er dækkende for regeringens holdning.
Sagen er jo, at vi som regering har øget kommunernes råderum.
Faktisk har vi sat kommunernes rammer op med 2,5 mia. kr. siden valget i modsætning til i den periode fra 2011 til 2015, hvor spørgerens parti sad i regering, og hvor de kommunale rammer faldt med 3,5 mia. kr.
Så jeg synes ikke, det er pinligt eller andet, at man beder om penge.
Jeg synes, det er nødvendigt, at der kommer flere penge ud i kommunerne.
Men jeg synes måske også, at vi i stedet for at bruge alle vores kræfter på at diskutere, om væksten i kommunerne er 0,3 eller 0,4 eller 0,5 pct. eller et andet procenttal, skulle prøve at kigge på, om de penge, der er i kommunerne i dag, bruges rigtigt – altså om de midler, vi har i den offentlige sektor, egentlig bruges bedst muligt.
Det, vi kan se, er, at hvis man prøver at ændre på den måde, man indretter den offentlige sektor på, så kan vi faktisk frigøre ret mange penge.
Vi aftalte f.eks. med kommunerne, at man skulle kigge på den måde, man laver erhvervsfremme på.
Det har gjort, at vi har lavet en reform af erhvervsfremmeområdet.
Det siger kommunerne selv har frigjort 100 mio. kr., som de kan flytte over på bedre service til ældre, til børn, til folkeskoler og tilsvarende.
Med den reform, der kommer nu, får vi frigjort 1.000 årsværk ude i kommunerne fra administrativt arbejde til andet arbejde.
Det er faktisk noget af det, der for alvor flytter den måde, man kan indrette den offentlige sektor på.
Det er, at man bruger de penge, der er i den offentlige sektor, mere effektivt.
Magnus Heunicke (S), 2019-03-27:
Tak for svaret.
Nu kan man sige, at det jo så nok er 22 røde, socialdemokratiske borgmestre, men det er ikke tilfældet.
Halvdelen af dem er Venstrefolk.
Det er fra Assens, fra Greve, fra Kalundborg, fra Nyborg, fra Faxe, fra Esbjerg og fra Stevns.
Det er også fra Herning.
Der er også konservative borgmestre iblandt.
Så det er altså et bredt sammensat borgmesterkor her, som har set ind i budgetterne, har set ind i udgiftsrammerne og set ind i de lave vækstrater, som den nuværende regering har lagt frem, og så er overskriften: Velfærden er i fare, hvis det fortsætter som nu.
Det er den tværpolitiske overskrift.
Det er et opråb fra borgmestre fra hele Danmark, nord, syd, øst og vest, alle partifarver fra borgmesterposterne, som altså siger, at fordi den demografiske udvikling – altså det med, at vi bliver ældre, og at der også vil blive født flere børn – betyder, at der allerede i 2025 er behov for at forøge de offentlige budgetter for at følge med, når vi skal have hjemmehjælpere, skal have social- og sundhedshjælpere, skal have pædagoger, skolelærere og andet.
Så er der behov for, at vi følger med, og der er beskeden fra dem jo, at regeringens egen 2025-plan slet ikke er tilstrækkelig.
Så hvad er regeringens svar?
Hvis det ikke er økonomi- og indenrigsministeren, der tegner regeringens politik, hvad er så regeringens svar til det her opråb?
Kristian Jensen (V), 2019-03-27:
Jamen regeringens svar er jo den politik, vi har ført.
Vi har ført en politik, hvor vi faktisk i modsætning til den tidligere regering, der skar ned på kommunernes serviceudgifter, har givet dem mere økonomi til at levere velfærdsservice.
Det er, som om spørgeren har glemt sin egen ministertid.
Fra 2015 til nu har vi år for år løftet kommunernes serviceramme.
Det er bare for at fortælle, at vi altså er nogen, der godt kender fakta i, hvad der har været af forhistorie.
Magnus Heunicke (S), 2019-03-27:
Jeg tror, man må sige, at nu er det op til vælgerne at sammensætte Folketinget ved det kommende valg, og så kan vi se, hvilken rolle finansministeren får der.
Nu er han finansminister, og så er det regeringens egen politik, jeg spørger til, og som skal forsvares og forklares, og jeg har lige fået et svar fra økonomi- og indenrigsministeren – jeg håber, at det så er forpligtende for regeringens syn på sagen – som efter Danmarks Statistiks egen opgørelse siger, at hvis man sammenligner antallet af medarbejdere i vores kommuner fra den dag, regeringen trådte til, til december 2018, altså fjerde kvartal 2018, var der 6.000 færre medarbejdere i vores kommuner – 6.000 færre til at passe vores børn, til at hjælpe vores ældre til en værdig alderdom.
Så nej, det hænger jo ikke sammen, når ministeren siger, at det går så godt, og det er derfor, der er et oprør fra vores kommuners side.
Kristian Jensen (V), 2019-03-27:
Anerkender spørgeren ikke, at det er muligt for kommuner at løse opgaver ved at udbyde f.eks. græsslåning, pasning af veje til private selskaber?
Hvis man gør det, vil der være færre ansatte, men den samme service over for borgerne.
Det er bare for at sige, at antallet af ansatte ikke nødvendigvis er noget udtryk for, hvilken service der bliver leveret.
Hvis man kigger på, hvad det er, der er regeringens politik, så er det, at vi bruger pengene på det rigtige.
Lad mig give et konkret eksempel: Da antallet af flygtninge og asylansøgere til Danmark toppede, brugte vi over 9 mia. kr. på modtagelse og indkvartering af og opholdsgrundlag for flygtninge, men nu sparer vi over 4 mia. kr. ud af de 9 mia. kr., fordi vi har fået styr på flygtningetilstrømningen til Danmark.
Det er penge, der går til velfærd i stedet for, og det er penge, jeg langt hellere vil bruge på velfærd end på modtagelse af flygtninge.
Magnus Heunicke (S), 2019-03-27:
Det kunne være, man så kunne få et svar her, når det er sidste spørgsmål.
Det er en stor misforståelse, hvis man tror, at regeringens økonomi- og indenrigsminister bare udtaler sig om regeringens politik, for det er så ikke tilfældet, kan jeg så forstå.
Kan vi så få at vide, hvad regeringens politik så er for den velfærdsudfordring, vi står med, og som er lige foran os?
Vi har fået et svar fra finansministeren, og det kommer til at koste 20 mia. kr., hvis man skal følge med i forbindelse med ældrepleje og børnepasning, men hvad er regeringens politik så?
Er det muligt for finansministeren at komme med et bud på, hvad det er, der er regeringens økonomiske politik for at løse de udfordringer her?