runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sikandar Siddique (UFG), 2020-10-08:
Jeg vil starte med at sige tillykke med festdagen.
Det er jo en festdag – både åbningsdebatten og åbningen af Folketinget, så tillykke til jer alle sammen.
Vi kalder ofte Folketingets åbning for en af demokratiets festdage – det er det jo.
Men sandheden er, at demokratiet for alt for mange er en lukket fest.
Der er nemlig over en halv million borgere her i landet, der ikke er inviteret med til festen.
De er ikke danske statsborgere, og de kan ikke få lov til at stemme ved folketingsvalget.
Vi lever med andre ord i det, man kan kalde et demokratisk apartheid.
Det handler min tale om i dag.
For hvordan kan vi fejre demokratiet, når det ikke gælder for alle, når det ikke er alle, der bliver hørt?
Der er over 614.000 indvandrere i Danmark.
Af dem har
kun 150.000 statsborgerskab, altså under hver fjerde
Det er en demokratisk falliterklæring, hvis I spørger mig.
Derudover er der 193.000 efterkommere, altså andengenerationsdanskere, og af dem har hele 67.000 ikke statsborgerskab, altså kun hver tredje har statsborgerskab.
Vi taler om mennesker, der er født i Danmark og opvokset Danmark.
Så jeg spørger de ærede medlemmer: Kan det virkelig være rigtigt?
Alt i alt er det tæt på hver tiende borger i Danmark, der ikke har statsborgerskab og ikke må stemme til folketingsvalget, selv om de betaler skat, selv om de går i skole i Danmark, selv om de arbejder i Danmark, selv om de elsker Danmark, og selv om de og deres efterkommere altid vil bo i Danmark.
Se, der kan man tale om et statssanktioneret parallelsamfund.
Og man kan med rette spørge sig selv: Hvor stort et engagement i samfundet kan man overhovedet forvente af disse medmennesker, når vi ikke vil lukke dem ind i demokratiets hjerte?
Så der kan man tale om et demokratisk apartheid.
Og ved I, hvad det værste er?
Vi snakker nærmest ikke om det.
Det er faktisk så grelt, at når nogen prøver at lave det om, bliver de bare afvist.
Et godkendt borgerforslag om at give automatisk statsborgerskab efter 10 år er bare blevet hældt ned ad brættet.
Hvordan alle I ærede medlemmer i den her sal tror, at vi nogen sinde kommer parallelsamfund til livs og får skabt en bedre integration, når mennesker, der er født og opvokset i Danmark, ikke må stemme, ja, det fatter jeg ikke.
Jeg fatter det simpelt hen ikke.
Det giver mig i sandhed en dårlig smag i munden her på en af demokratiets festdage.
Ærede medlemmer, det kan vi og skal vi gøre bedre.
Det bringer mig over til en anden form for demokratisk apartheid, nemlig alle de andre, der også udelukkes fra eller ikke har en plads i vores demokrati.
Det er alle de andre, der ikke har en stemme.
Det er ungdommen.
Der er over en million danskere, der er under 18 år, som ikke kan stemme, men som skal leve i det land og den verden, vi skaber med vores lovgivning.
Den Grønne Studenterbevægelse var der også; det skal de have tak for.
Jer skal vi lytte til, uanset hvad hr. Morten Messerschmidt siger.
Kristian Hegaard (RV), 2020-10-08:
Det lyder rigtig godt.
Og så vil jeg lige spørge om en anden ting, nemlig det her med, at vi har en samtykkelov på vej i Danmark, der sikrer det meget vigtige fremskridt, at når der er tale om samleje, så er det selvfølgelig gensidigt og noget, man skal sikre sig, at den anden er med på.
Og når det er, at man behandler sådan noget i forhold til straffeloven, står der jo altid, at det ikke gælder for Grønland og Færøerne, og så kunne jeg godt tænke mig i den forbindelse at høre, hvordan ordføreren så på at få lavet lignende regler på Færøerne.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-10-08:
Hvorfor er statsministeren ikke omfattet af det samme krav til at kunne svare på spørgsmål, som hun beder andre om?
Det, der skete i juni måned, var jo, at statsministeren bad nogle af Folketingets partier svare på det her spørgsmål, altså at hvis vi fik et større EU-budget, hvor skulle pengene så komme fra?
Og statsministeren sagde endda, at hun ikke havde pengene.
Nu kan hun bare sige, at de er indbudgetteret på budgettet.
Hvordan kan det være, at statsministeren ikke skal kunne svare på det samme spørgsmål, som hun beder andre om at kunne svare på, hvis man i øvrigt ønsker et større EU-budget?
Selv om statsministeren siger, at nu er de indbudgetteret på budgettet, så vil jeg gerne vide: Hvad er det så, man har fravalgt?
Er det bare øget låntagning?
Er det bare en del af det, eller er det fra besparelser på andre ting?
Er det ting, man nu er gået bort fra at prioritere?
Det er da ret interessant for Folketinget at få et svar på det spørgsmål, statsministeren selv stillede Folketingets partier tilbage i juni.
Edmund Joensen (SP), 2020-10-08:
Tak for spørgsmålet.
Ja, det er et meget vigtigt spørgsmål, og faktum er, at politiet i flere år har sagt, at de er sakket for meget agter ud, og at der sker for lidt modernisering på Færøerne, i forhold til hvad der sker i Danmark.
Nu er vi selvfølgelig et andet slags samfund, men vi har så været i kontakt med regeringen, som indikerer, at nu sker der noget på området.
Der bliver f.eks. bygget en ny politistation på Færøerne, som står næsten færdig, og der sker en modernisering af ting og sager, som politiet tager sig af.
Så der sker noget på området.
Tak for spørgsmålet.
Kristian Hegaard (RV), 2020-10-08:
Tak for det.
Tryghed er jo vigtigt alle steder i rigsfællesskabet, og det er jo noget, der bliver sat rigtig meget fokus på i de her politiforhandlinger.
Så mange tak for de tilbagemeldinger.
Det er selvfølgelig noget, vi bringer videre, så vi sørger for at sætte fokus på trygheden i alle dele af rigsfællesskabet.
Edmund Joensen (SP), 2020-10-08:
Det er en meget vigtig funktion, som skal fungere i ethvert samfund.
Jette Gottlieb (EL), 2020-10-08:
Jeg lyttede meget til betragtningerne om handelsaftaler, og så vil jeg spørge, om ordføreren har nogen overvejelser om eventuelle aftaler med England efter brexit.
Edmund Joensen (SP), 2020-10-08:
Landsstyret har allerede en aftale med England, og den blev lavet på forhånd, sådan at den samme aftale – i tilfælde af at de meldte sig ud – skulle være gældende, som var gældende med EU.
Louise Schack Elholm (V), 2020-10-08:
Og tak for talen.
Jeg nyder altid at høre nyt fra det nordiske.
Det er altid spændende at høre fra Færøerne.
Noget af det, som Færøerne har gjort sig ret berømt for her på det sidste, er den meget effektive teststrategi i forbindelse med corona.
Vi har jo hørt om, at I på Færøerne kan teste mange mennesker meget hurtigt og med hurtige svar.
Så måske kunne jeg lokke ordføreren til at uddybe lidt mere, hvordan Færøerne har valgt at håndtere coronasituationen, og måske kan vi lære noget af Færøerne her.
Edmund Joensen (SP), 2020-10-08:
Altså, Færøerne er måske det land i verden, som tjekker flest folk, og det kommer af, at man i lakseopdrættet på Færøerne har læst, hvordan man kan undersøge mange på én gang med meget lave omkostninger.
Så det er lakseindustrien på Færøerne, man kan takke for, at man er i stand til at tjekke så mange folk.
Faktum er, at en, der kommer til Færøerne enten med fly eller med skib, bliver tjekket for corona.
Tak for spørgsmålet.
Louise Schack Elholm (V), 2020-10-08:
Det lyder rigtig interessant.
Edmund Joensen (SP), 2020-10-08:
Jeg vil sige, at vi har haft udbrud med det samme mønster, som man har i Danmark, men nok ikke så voldsomt.
Der har været perioder, hvor man har haft bryllupper eller forsamlinger, og hvor man har haft forholdsvis store udbrud.
Men myndighederne har haft et godt tag om det og har hele tiden klaret at dæmme op for smittefaren.
Så det står godt til på Færøerne, vil jeg sige.
Kristian Hegaard (RV), 2020-10-08:
Tak for det.
Og tak for talen, der som altid blev leveret med god karisma; tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til, at vi jo i øjeblikket sidder og har fokus på de politiforhandlinger, der foregår på retsområdet.
Og i betragtning af de besynderlige frifindelser, der efter det oplyste finder sted, så er det jo meget godt, at vi fokuserer på at modernisere forholdene, kan jeg høre.
Og derfor vil jeg bare sådan i al stilfærdighed høre, hvad for nogle input ordføreren har til, at vi kan modernisere politiet, sådan som vi har fokus på det i de her politiforhandlinger, både i forhold til renovering af bygningsmasse, anskaffelse af nyt materiel og andre tryghedsskabende tiltag.
For tryghed er jo vigtigt, og tryghed er vigtigt i alle dele af rigsfællesskabet.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-10-08:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo netop den slags praktisk samarbejde, som er det afgørende og det vigtige; det er ikke de ideologiske floskler.
Jeg har sammen med min gode kollega Edmund Joensen haft et meget fint og konstruktivt møde med justitsministeren om den sag.
Nu spørger spørgeren ind til, hvad vi har sagt, og det er jo en lang række meget tekniske ting.
Men vi har været i dialog med politiet på Færøerne, og med alle mulige instanser har vi lagt sådan en fælles pakke frem for justitsministeren, som han ser på i øjeblikket.
Og vi er meget fortrøstningsfulde og tror, at der vil blive fulgt op på det, som vi har sagt.
Mette Frederiksen (S), 2020-10-08:
Men statsministeren skal jo svare på alle spørgsmål, der bliver stillet.
Så skal man bare huske at stille spørgsmålet.
Jeg var blot lidt hurtigere til at stille det spørgsmål den anden vej.
Det syntes jeg var lige frisk nok.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-10-08:
Tak for det.
Det er rigtigt, at vi har haft et hårdt døgn, men jeg kan berolige eller afskrække med – alt efter temperament, og hvor meget man frygter det – at vi er her endnu, og at vi er de samme radikale.
Så jeg glæder mig også til samarbejdet.
Og det er jo helt relevant at efterspørge, hvad prisen for det er, og hvordan vi kommer derhen.
Vi skal også nok fremlægge vores bud.
Jeg vil jo også mene, at det måske var meget relevant for regeringen at fremlægge en plan for, hvordan prioriteterne skal hænge sammen.
Så vil der komme en plan for, hvordan det grønne skal hænge økonomisk sammen; hvordan vi får råd til de grønne prioriteter og på hvilket niveau og råd til den velfærd, som vi i hvert fald også i Radikale gerne vil prioritere, men det hører jeg også at regeringen vil?
Mette Frederiksen (S), 2020-10-08:
Ja, det er et simpelt spørgsmål, men det er da også ret simpelt at gengive tingene, som de i virkeligheden er.
Jeg er da ikke imod reformer – regeringen er ikke imod reformer.
Men vi vil have en kvalificeret diskussion af, hvad reformer er for en størrelse.
Et af vores bud på, hvordan vi gør samfundskagen større, er at indføre et 37-timerskrav til eksempelvis kvinder med ikkevestlig baggrund om, at de skal arbejde, når de er i Danmark.
Det gør samfundskagen større.
Andengenerationsreformer, hvor vi uddanner vores arbejdsstyrke, gør samfundskagen større – det er en reform.
Så det er ikke rigtigt, at den her regering er imod reformer.
Men vi har tænkt os at gennemføre gode reformer.
Tommy Ahlers (V), 2020-10-08:
Tak til statsministeren.
Jeg kunne godt tænke mig lige at berøre den der kære hockeystav lidt mere.
Jeg har set mange hockeystave i mit liv, for når man investerer i startups, ser man dem tit.
Nogle gange er det, fordi planen er sådan; andre gange er det bare en dårlig undskyldning, og den hockeystav bliver aldrig til andet end en kæp.
Men jeg tror, det er farligt at gøre diskussionen om hockeystaven til en diskussion om, om man er for eller imod teknologi.
Jeg tror, at ingen, der er signet op til 70-procentsmålsætningen, er imod teknologi.
Vi er alle sammen med regeringen med på, at teknologi kommer til at flytte det her.
Men det, som er bekymringen, er, om vi gør nok for at skubbe til efterspørgslen, så den der teknologi kommer ud i markedet.
For teknologien får først nogle priser, der kan konkurrere med det sorte, hvis der er tusindvis af kunder, der efterspørger den.
Derfor skal vi allerede nu træffe beslutninger, der skubber til den efterspørgsel.
Jeg tror, at det er der, kæden hopper af.
For mange af os, der tror på teknologi, vil også se nogle politiske handlinger, der gør, at den kommer ud at virke.
Mette Frederiksen (S), 2020-10-08:
Jamen altså, diskussionen bevæger sig jo i den rigtige retning, for nu bliver det sagt, at alle er enige om, at teknologi skal bruges.
Jeg gør så stilfærdigt opmærksom på, at vi jo i dag afsætter mange flere penge til at udvikle den teknologi, end den tidligere regering gjorde.
Nu er vi tilbage på en investeringsvej – ikke alene en investeringsvej, vi investerer flere penge, end vi gjorde tidligere.
Så er der spørgsmålet om det her med, hvordan vi skal påvirke markedet.
Ja, det skal vi jo, og vi skal gøre det på de rigtige steder, og det er jo også derfor, at vi lægger op til et stærkere strategisk samarbejde med erhvervslivet.
Men vi skubber jo til markedet, hvis vi snart bliver enige om en aftale om elbilerne.
Jeg håber altså stadig væk, at vi bruger flere kræfter inde ved bordet, for så kan vi jo lave præcis så god en aftale, som vi ønsker os, i fællesskab.
Tommy Ahlers (V), 2020-10-08:
Mit spørgsmål rettede sig mest mod efterspørgselssiden, men statsministeren svarede mest i forhold til udbudssiden, for det er jo der, vi har med forskning at gøre.
Men lad os samle den op om udbudssiden, for den måde, vi så får forskningen ud at virke på, altså ud i virksomhederne, ud i udviklingsafdelingerne, er jo ved, at vi har en masse risikovillige investorer, der tør investere i helt nye teknologier.
Og der giver det jo ikke mening, når statsministeren og regeringen hele tiden taler om, at vi skal investere i nye teknologier, at man så vil øge skatten på investeringer, for det er det, man gør.
Og det er jo så kun noget, vi kan erstatte med en stor statslig fond, for her taler vi om iværksættere, der skal have 100.000, 200.000 i investeringer fra en ganske almindelig lønmodtager, som vi står sammen med regeringen om at kæmpe for.
Hvorfor skal de nu straffes hårdere for at tage en risiko for at skabe nye arbejdspladser?
Og jeg tror, at jeg taler på vegne af alle danske iværksættere, når jeg siger: Stop jer selv.
Mette Frederiksen (S), 2020-10-08:
Vi har allerede lavet en række, synes jeg, også gode politiske aftaler, f.eks. om Danmarks Grønne Fremtidsfond, hvor der er penge direkte afsat til det her område.
Vi har også lavet noget i forhold til Vækstfonden.
Der er i hvert fald behov for, at vi får bragt de nogle steder for lange sagsbehandlingstider ned.
Jeg vil ikke stå på talerstolen og påstå, at vi kan løse alle problemerne, men vi sidder netop nu og kigger på politi og anklagemyndighed og dermed jo på nogle meget, meget vigtige elementer i vores retssystem.
Jeg håber også, at vi skal snakke paradigmeskifte på ældreområdet.
Jeg tror jo, at det allervigtigste på ældreområdet er at sørge for, at vores medarbejdere ude i ældresektoren bruger mindre tid på dokumentation og ved computeren og bruger mere tid sammen med de ældre.
Derfor håber jeg, at alle partier vil være med til det her velfærdseksperiment, hvor vi sætter en række kommuner helt fri af både lovgivning og de statslige reguleringer, der er.
Jeg kunne måske lige i den forbindelse høre, om Dansk Folkeparti egentlig er med på den idé.
Karina Adsbøl (DF), 2020-10-08:
Nu er det jo så egentlig mig, der stiller spørgsmålene hernede fra, og det er dejligt.
Men som jeg forstod det, vil statsministeren gerne kigge på, at vi simpelt hen skal have afskaffet strafferabat i forbindelse med personfarlig kriminalitet og andet, så offeret også får en følelse af, at gerningsmanden har fået en ordentlig straf.
For ikke så lang tid siden var der også en ulykke, hvor en ung mand var skyld i tre andres død, og han fik så en straf på 3 år.
Han stak af fra gerningsstedet, han var påvirket, og han var flugtbilist.
... fik han for at slå tre mennesker ihjel!
Mette Frederiksen (S), 2020-10-08:
Det korte svar er ja.
Vi skal altid se på, om vi har det rigtige niveau for straffe.
Vi har jo historisk i Danmark haft ret lave strafferammer, også for alvorlig kriminalitet, fordi vi på det tidspunkt var et land, hvor der ikke var ret meget kriminalitet, ej heller af den grove slags.
Nu har vi jo igennem de senere år set, at selv om meget af kriminaliteten faktisk er dalet, så er den brutale, hårde kriminalitet desværre blevet en del af det danske samfund, og noget af det skal besvares med hårdere straffe.
Karina Adsbøl (DF), 2020-10-08:
Tak for det, og også tak til statsministeren for talen.
Der er jo rigtig mange spørgsmål, man gerne vil stille til statsministeren, bl.a. hvordan statsministeren vil sikre et paradigmeskifte på ældreområdet, og hvordan statsministeren som tidligere nævnt vil sikre, hvordan mennesker med handicap ikke skal kæmpe sig igennem et helt klagesystem for at få den hjælp, de har behov for.
Men jeg har et andet spørgsmål, jeg også gerne vil stille statsministeren, og så kan statsministeren jo tage de andre spørgsmål som nogle ønsker.
Det er i forhold til den strafferabat, der i dag er i vores retssystem.
Når kriminelle gerningsmænd skal igennem vores retssystem, sidder der, når de kommer til domstolene, nogle og vurderer, at sagen simpelt hen har taget for lang tid, og så får de simpelt hen en kæmpe strafferabat.
Det vil sige, at der ikke rigtig er noget retfærdighedshensyn til offeret.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om det er noget, statsministeren vil sige at det skal vi ikke have mere.
Vi skal ikke have en strafferabat for forbrydere i vores samfund.
Karsten Lauritzen (V), 2020-10-08:
Samfundskagen bliver større på grund af reformer, som statsministeren er modstander af og har kritiseret.
Det, regeringen har gjort, er at gøre samfundskagen mindre, og der burde regeringen jo lade sig inspirere af tidligere regeringer.
Men det var egentlig ikke det, mit spørgsmål gik på.
Mit spørgsmål var: Er det stadig væk regeringens, Socialdemokraternes og statsministerens politik, at 95 pct. af danskerne ikke vil opleve en skattestigning?
Det er et ret simpelt spørgsmål.
Mette Frederiksen (S), 2020-10-08:
Altså, man kan jo ikke afvise, at vi i fællesskab har tabt nogle af seerne i løbet af dagen og her på det efterhånden fremskredne tidspunkt.
Hvorfor skal samfundskagen ikke gøres større?
Og hvorfor nævner Venstre ikke det faktum, at den bliver større?
Der sker jo en meget stor forøgelse af den strukturelle beskæftigelse i arbejdsudbuddet frem mod 2025 – det er en meget, meget stor forøgelse.
Det er jo derfor, vi tilrettelægger en økonomisk politik, hvor vi investerer os ud af krisen i stedet for det modsatte.
Jeg bliver nødt til at anholde den der præmis.
Hvorfor skal samfundskagen ikke gøres større?
Det skal den da.
Men finansieringen af pensionen til Arne, herunder annullering af nogle af de skattelettelser, som den tidligere regering – vi er tilbage i 2009, så det må være en VK-regering – lavede på det tidspunkt, gik vi jo til valg på.
Vi gik jo til valg på at indføre et samfundsbidrag fra den finansielle sektor.
Vi gik til valg på det, og vi har lagt det frem – er det ikke den måde, vi skal arbejde på?
Vi går til valg på noget, og så forsøger vi faktisk også at gøre det.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-08:
Tak for det.
Nu konstaterer statsministeren, at vi ikke har talt meget om corona her i aften, og det er sikkert også rigtigt nok, men én ting, der er helt sikkert, er, at mens vi ikke har talt om det, er der nogen derude, der har været i fuld gang med at håndtere det for os.
Men det, der er paradoksalt, er jo, at det er nogle af dem, der har de mest nedslidende jobs, det er nogle af dem, der er mest lavtlønnede, og det er samtidig nogle af dem, der udfører de mest vitale samfundsfunktioner, har det jo også vist sig her under krisen.
Derfor er spørgsmålet: Er det ikke på tide, at vi giver dem lidt mere end tak?
Og det er der jo en god lejlighed til nu, for der kommer offentlige overenskomstforhandlinger her i foråret 2021.
Vil Socialdemokratiet ikke være med til at afsætte sådan en pulje til de offentlige overenskomstforhandlinger?
Mette Frederiksen (S), 2020-10-08:
Jeg er af den meget, meget klare overbevisning, at en af de enkeltstående vigtigste samfundsbærende søjler, vi har, er den danske arbejdsmarkedsmodel.
Det er en af de vigtigste enkeltstående forklaringer på, at Danmark i dag er et så velfungerende samfund.
Derfor har jeg meget, meget stor respekt for, at overenskomstsystemet ikke skal være politisk bestemt eller defineret, og af den grund synes jeg forslaget ikke er godt.
Derudover vil jeg gerne advare mod, at vi udvælger nogle grupper, som vi mener er vigtigere for samfundet end andre.
Det er rigtigt, hvad ordføreren siger, at foråret afslørede nogle vitale arbejdsfunktioner, som alle måske ikke har været opmærksomme på, og ordføreren nævner nogle af de vigtige.
Men det gælder jo i lige så høj grad den private chauffør, som blev nødt til at være på arbejde, kassedamen, der blev nødt til at være på arbejde, og dem, der arbejder på apoteket, blev nødt til at være på arbejde.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-08:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at vi har den danske model, og derfor kan vi ikke blande os i, hvordan man laver overenskomster på det private arbejdsmarked.
Men på det offentlige arbejdsmarked er vi jo part i den danske model, fordi vi er arbejdsgivere, og hvis ikke det er os, der skal komme med pengene som offentlig arbejdsgiver, hvem er det så?
Det er jo derfor, det giver mening at sige, at vi lægger 5 mia. kr. ind i en pulje, som man kan forhandle om, fordi det er det eneste sted, pengene kan komme fra.
Mette Frederiksen (S), 2020-10-08:
Men det der er jo simpelt hen at blande sig.
Man kan have alle mulige holdninger til det, men det der er jo simpelt hen at blande sig så meget, som man overhovedet kan, og det er ikke det, der er den politiske opgave.
Det er det altså ikke, synes jeg.
Mona Juul (KF), 2020-10-08:
Tak for det.
Jeg er jo stadig væk lidt ny i politik.
Det er dejligt at være med, og jeg har nu været her i godt et år.
Jeg må erkende, at jeg havde lidt svært ved at begribe, at da vi skulle på sommerferie, fik vi lukket ned.
Jeg sad faktisk og ventede på, at vi skulle lave nogle scenarier for coronas udvikling i forhold til smitte, i forhold til kompensationer, i forhold til hvad man kunne regne med, men det skulle vi ikke.
Hvor velfortjent den ferie end måtte være, havde jeg håbet på, at vi skulle lave de scenarier – og gerne i fællesskab.
Kan statsministeren forklare, hvorfor der skulle gå til hele 7 måneder inde i krisen, før regeringen nu endelig melder, at der vil blive lavet ikke scenarier, som jeg kalder det, men det, som I kalder et varslingssystem?
Mette Frederiksen (S), 2020-10-08:
Ja, det er helt rigtigt, at vi er blevet enige om, at vi skal have et varslingssystem.
Jeg har egentlig nok lyst til allerede nu at sige: Pas på med, at vi ikke bilder nogen ind, at sådan et varslingssystem kan mere, end det kan.
Og det siger jeg, fordi nogle af de lande, der har et varslingssystem, nu står i en sværere coronasituation, end vi gør, med større restriktioner og med større nedlukninger, bl.a. i hovedstæder.
Al vores erfaring fra det her år viser os, at vi kan planlægge noget, at vi kan forudse noget, men vores evne til at have dømmekraft og handlekraft er de absolut vigtigste ting.
Og alt imens smitten i en række europæiske lande nu stiger meget voldsomt og også nogle steder er ved at komme ud af kontrol, så er vi jo faktisk i den situation nu – syv-ni-tretten!
Kryds alt, hvad krydses kan, her i rummet – at vi har fået stabiliseret stigningen.
Vi ser nu faktisk et fald.
Det viser jo noget om, at ja, vi skal have et varslingssystem, men at vores næse, vores dømmekraft og vores evne til at træffe kloge beslutninger altså bliver ved med at være det vigtigste værktøj, vi har.
Mona Juul (KF), 2020-10-08:
Men tænk sig, hvis vi nu rent faktisk havde lavet scenarierne; så kunne det jo være, at vi havde kunnet gøre det endnu bedre.
I det hele taget er det bare rigtig vigtigt, at vi har fokus på virksomheder og arbejdspladser.
Det har vi jo været gode til at støtte op om og lave løsninger for sammen, men der er fortsat brancher, som vi egentlig stadig væk har efterladt lidt på perronen.
Der er ikke mindst en voldsom utryghed ude i mange virksomheder og på arbejdspladserne, i særdeleshed når regeringen netop lancerer den ene skattestigning efter den anden, hvilket jo er med til at påvirke konkurrenceevnen.
Det gælder f.eks. selskabsskatten; man kunne jo vælge at sænke den fra 22 til 19 pct., som Finansministeriet selv har sagt vil øge lønnen.