runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annette Lind (S), 2017-03-15:
Så det forholder sig sådan, at ministeren overhovedet ikke vil forholde sig til, at hun har en ordfører, der siger, at lærerne bruger eleverne som ofre?
Vil ministeren så anerkende det samme, som ordføreren, Henrik Dahl, også siger, nemlig at den offentlige sektor er marineret i penge?
Merete Riisager (LA), 2017-03-15:
Som jeg sagde tidligere, henviser Henrik Dahl i citatet, så vidt jeg har forstået, til en generel pointe fra Jørgen S. Dich om den herskende klasse.
Jeg ved ikke, om ordføreren har læst det værk – jeg har desværre ikke nået at læse det selv endnu – men jeg kan forstå, at det er meget interessant og vist også, så vidt jeg husker, skrevet af en socialdemokrat.
Morten Bødskov (S), 2017-03-15:
Tak for det, formand.
Det er jo fantastisk at opleve Liberal Alliances ministre.
Og særlig ministeren her – på folkeskoleområdet – er kendt for at være, hvad man mildt sagt må karakterisere som frådende modstander af den nugældende folkeskolereform.
Og de ting, der i mange sammenhænge er blevet sagt om reformen, er – også pænt sagt – relativt vilde.
Nu er man så her, og den karakteristik af de offentligt ansatte, hr. Henrik Dahl giver, er jo meget speciel.
Det lyder nærmest, som om det er fuldstændig uigenkendeligt for ministeren, og at alt bare er, som det skal være.
Så spørger jeg ministeren uden at tage hensyn til hr. Henrik Dahl: Mener ministeren, at de offentligt ansatte, herunder lærerne, kan betragtes som hæmningsløse og skamløse i deres jagt på flere penge?
Altså, jeg spørger ikke til noget værk af nogen art.
Jeg kan se på ministeren, at det kan være svært ligesom at kigge op fra det talepapir, man har fået udleveret i ministersekretariatet – det er helt fint.
Det har vi, der har været ministre, alle sammen prøvet.
Nogle gange er man nødt til at holde sig til det papir, sådan er det.
Jeg spørger bare stille og roligt, om ministeren er enig eller uenig med hr. Henrik Dahl i den beskrivelse, han har, af de offentligt ansatte.
På folkeskoleområdet er det jo helt relevant at spørge, om ministeren mener, at det er rigtigt – lad mig så spørge sådan – at fremstille børn som ofre, således at lærerne kan få flere penge til den lokale folkeskole eksempelvis.
Merete Riisager (LA), 2017-03-15:
Det er rigtigt, at ordføreren har prøvet at være minister.
Jeg ved ikke, om ordføreren, dengang han var minister, blev kaldt for vild og frådende; det har jeg nu prøvet nogle gange af medlemmer af Folketinget fra Socialdemokratiet.
Jeg synes ikke, det er nogen voldsom konstruktiv måde at debattere på – sådan er vi så forskellige.
De omhandlede mange forskellige ting, bl.a. det videnskabelige grundlag for de prioriteringer, som hun foretog.
Sådan kan man jo lægge sit tryk forskellige steder, ja, sådan er vi i forskellige.
Det er ikke nogen hemmelighed, at jeg mente og mener, at der simpelt hen var for mange ting, der ikke blev tænkt ordentligt igennem, dengang man satte det her store projekt i værk.
Det har jeg drøftet med parter fra Socialdemokratiet, både i samråd og i alle mulige andre sammenhænge.
Skoledagens længde blev heller ikke fuldstændig tænkt igennem, og når vi taler om noget, der gør ondt på eleverne, så kan jeg sige, at skoledagen nogle steder er så lang, at den gør ondt på eleverne.
Det kan eksempelvis gælde elever, der har et fritidsliv, som de er glade for.
Det hele børneliv betyder noget for os i Liberal Alliance, og det er nu min opgave at sørge for, at tingene kan hænge godt sammen, sådan at børnene trives i et børneliv og ikke kun i skolen.
Morten Bødskov (S), 2017-03-15:
Det var et meget, meget langt svar på et relativt simpelt spørgsmål, nemlig om ministeren ikke vil anerkende, at når man gennemfører den økonomiske politik, som regeringen står for, hvor der altså er en mindre realvækst i det offentlige, end der var under den tidligere regering, så vil der være færre penge, og det vil udmønte sig i, at der er færre penge til at gennemføre nogle af de reformer, der er vedtaget i brede forlig her i Folketinget.
Hvis man bare tager det procent for procent, kan man se, at forskellen mellem det, der var under den socialdemokratisk ledede regering til offentligt forbrug, og det, der er under den regering, som Liberal Alliance nu er trådt ind i, er 14 mia. kr.
Direkte omregnet er det 16.000 offentligt ansatte, som fru Annette Lind sagde før.
Mener ministeren, at man bare kan gøre det og gennemføre det, uden at det vil have nogen som helst konsekvenser for den service, som borgerne vil opleve, eksempelvis de forældre, der har børn i folkeskolen?
Henrik Brodersen (DF), 2017-03-15:
Jeg vil gerne tage udgangspunkt i netop det besøg, som vi havde i Slesvig-Holsten, hvor jeg selv var med.
Man kan sige, at det selvfølgelig er godt, at ministeren er handlekraftig og også sætter gang i tingene, når han synes, at det halter lidt.
Vi måtte jo også sige til de tyske myndigheder, at vi har forståelse for, at de gør det på en anderledes måde, end vi gør, og at det kan give nogle udfordringer, når de har over 12.000 sager om Femern Bælt.
Jeg må samtidig også sige, at det jo ikke var, fordi vi sådan blev mødt med de helt store smil på grund af den måde, som det var håndteret.
Der var nogle, der virkelig følte, at de var blevet sat til vægs, netop fordi de ligesom var blevet sat ud af spillet i de handlingsprocesser, der skulle være fremadrettet.
Derfor vil jeg bare spørge om noget: Kunne man ikke efterfølgende overveje at inddrage dem, man er tættest på, altså netop delstaten Slesvig-Holsten.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-15:
I min forholdsvis korte ministerperiode har jeg allerede to gange rent fysisk mødtes med og talt med den tyske transportminister i delstaten Slesvig-Holsten, Reinhard Meyer, og jeg har også haft telefonsamtale med ham.
Så der er en meget tæt dialog med Slesvig-Holsten.
Men det er ikke Slesvig-Holsten, som den danske stat har en aftale om Femern Bælt med, det er med den tyske forbundsstat, og det vil sige, at det er med den tyske forbundsstats transportminister, jeg har en kommunikation og bør have en kommunikation kørende med om de udfordringer, som vores fælles projekt står over for.
Slesvig-Holsten er i den forbindelse myndighed og behandler miljøklager som myndighed.
Men aftalen om Femern Bælt er med den tyske forbundsstat, og derfor skal der også være en samtale mellem mig og den tyske forbundsstat.
Henrik Brodersen (DF), 2017-03-15:
Det er jeg fuldstændig bevidst om, men når Slesvig-Holsten nu har alle miljøsagerne og det er der, det største arbejde ligger, så var det måske meget godt, om man kunne have involveret alle tre parter.
Jeg tror nok, det er kommet lidt bag på dem i Slesvig-Holsten, at man har det syn på det i Danmark, at hvis ikke de sætter fart på, går jeg til den overordnede, og så har de bare at rette ind.
Nu er tyskerne jo et stolt folk, og jeg synes, de smilede en lille smule anstrengt, da vi var dernede, netop fordi der ikke var nogen, der syntes, det var den allerbedste historie at plante her i en forestående tysk valgkamp.
Jeg er selvfølgelig bevidst om, at det også er vigtigt, at vi overholder vores del af det, sådan at alle de aftaler, der er lavet, og som snart udløber, ikke når at udløbe, for så står vi igen i en ny situation.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-15:
Jeg synes faktisk, reaktionen i Slesvig-Holsten også meget godt illustrerer de problemstillinger, der er, om at orientere offentligt om de processer, der foregår mellem regeringer.
For hensigten med brevet til Alexander Dobrindt var at gøre ham opmærksom på et fælles problem, vi har, med forsinkelser i forhold til opførelsen af Femern Bælt-forbindelsen.
Hensigten var ikke at starte en mediedebat i Tyskland.
Men da Transportudvalget rejste til Tyskland, følte jeg, det var naturligt at informere Transportudvalget om, at brevet var afsendt.
Det gjorde så, at dokumentet blev offentligt tilgængeligt – ikke fordi der var nogen, der lækkede noget, men det blev lagt på Folketingets hjemmeside, som sådan noget nu bliver, og så blev det til en debat i de tyske medier om, hvorvidt jeg undsagde Slesvig-Holsten osv. osv.
Så det rejser da spørgsmålet om, hvorvidt jeg, hvis jeg skulle have orienteret Transportudvalget, så skulle have gjort det på fortrolig vis, i stedet for at det skete offentligt, sådan at henvendelsen til den tyske transportminister kunne nøjes med at være en henvendelse til den tyske transportminister og ikke en debat i de tyske medier.
Kim Christiansen (DF), 2017-03-15:
Tak for det.
Man føler i Slesvig-Holsten – det refereres i hvert fald i pressen – at de egentlig har en stor del af fortjenesten for Femernprojektet og i sin tid pressede på i forhold til Femernprojektet.
Så er der en noget omstændelig myndighedsgodkendelse, det ved vi – og den er værre end i Danmark, og det irriterer os alle sammen, at det her projekt gang på gang bliver forsinket.
Men mener ministeren, der kan være en risiko for, at det her vil kunne forsinke projektet yderligere, i og med at man nu har fået gjort nogle mennesker, der sidder med det her godkendelsesarbejde, rigtig godt og grundigt sure?
Det er den ene ting.
Den anden ting er: Vil ministeren en anden gang indkalde forligskredsen, eventuelt sammen med Femernprojektets bestyrelse, når vi skal tage de her skridt?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-15:
Jeg synes, at vi har en løbende og god drøftelse i forligskredsen omkring Femern Bælt om de udfordringer, vi står over for dernede.
Jeg har allerede oplevet både at blive kritiseret for ikke at gøre nok i forhold til at presse på dernede og nu at blive kritiseret for at have gjort for meget.
Så på et eller andet tidspunkt finder man vel den rette balance, og jeg kan ikke helt regne ud, om det er mig, der skal finde den rette balance, eller om det er udvalget, der skal finde den rette balance.
Men jeg kan jo i hvert fald ikke både gøre for lidt og for meget på samme tid, tror jeg.
Det er nødvendigt at tale med den tyske forbundstransportminister.
Og nej, jeg ved, at det ikke kommer til at forsinke myndighedsbehandlingen i Slesvig-Holsten, at jeg også taler med den transportminister i Berlin, som Danmark har indgået en aftale med.
Jeg har et meget, meget klart ønske om at indkalde til det her møde så hurtigt som muligt, også af de grunde, som fru Julie Skovsby nævner i sit spørgsmål til mig her.
Der skal indkaldes så hurtigt som muligt, men der er flere faktorer, der afgør, hvornår der vil ske.
Jeg synes bare, det ville være forkert at have benyttet sig af et alternativ til at skrive det brev til Alexander Dobrindt.
Så synes jeg da, det var min pligt at dele min bekymring med den tyske forbundstransportminister, for ellers ville jeg vel kunne blive kritiseret for det modsatte, nemlig at jeg sad inde med viden om, at der var problemer, men ikke havde gjort min tyske kollega i Berlin opmærksom på det.
Kim Christiansen (DF), 2017-03-15:
Nu er det vel ikke mere end et års tid siden, at man skiftede kraftigt ud i Femern Bælts bestyrelse, netop fordi man gerne ville have nogle kompetencer ind, som havde forstand på tysk forvaltning og den måde, man bearbejdede klager osv. på i Tyskland.
Og så kunne det vel egentlig have været betimeligt måske at rådføre sig med de her mennesker, når nu man havde gjort sig så store anstrengelser for at ansætte dem – også i forhold til at den her myndighedsproces jo ikke ligger i Berlin, men i Kiel.
Og jeg kan se i pressen, at i Slesvig-Holsten føler man sig en lille smule pikeret over, at man ikke er taget med.
Man føler måske, at ministeren går udenom og prøver at skyde genvej.
Det er i hvert fald sådan, som det er fremstillet i pressen.
Har det været hensigten?
Merete Riisager (LA), 2017-03-15:
De rammer, man har i folkeskolen, og som giver nogle problemer og anviser en masse nye forskellige ting, man skal gøre, er blevet implementeret historisk hurtigt.
Jeg tror, at jeg tidligere har nævnt, at jeg talte med en skolehistoriker, der sagde, at hun ikke mente, at der nogen sinde før i historien var blevet gennemført en folkeskolereform så hurtigt og så forhastet, som den her.
Det er klart, at det giver en række udfordringer, både for professionelle og for børn og forældre, og det er de rammevilkår, som folkeskolen har.
De økonomiske rammer er forskellige i kommunerne.
Der er faktisk kæmpestor forskel på, hvad de økonomiske rammer er i kommune A og i kommune B. Men hele det styringsapparat, der er lagt ned over folkeskolen, er noget, der er vedtaget under en socialdemokratisk undervisningsminister.
Annette Lind (S), 2017-03-15:
Nu beder vi ikke ministeren forholde sig til indholdet af reformen.
Det er udelukkende det svar, vi får.
Vi får overhovedet ikke svar på, hvordan man forholder sig til økonomien.
Vi spørger til, om ministeren synes, at den offentlige sektor er marineret i penge, at der er så mange penge, at de bare bliver skovlet ned i et vulkans hul.
Hvis det er sådan, at ministeren forholder sig til den økonomiske situation, arbejder hun så i fremtiden for, at folkeskolen skal have færre penge?
Til de konkrete ting, der blev spurgt til før, vil jeg sige: Hvor skal der spares?
Er det det, ministeren arbejder for?
Merete Riisager (LA), 2017-03-15:
Jeg har fremlagt et rammeforsøg på 50 skoler, hvor man får nogle frihedsgrader til at tilrettelægge arbejdet på skolen.
Man får simpelt hen i højere grad mulighed for lokalt at træffe nogle valg.
Det tror jeg er meget vigtigt, uanset hvordan de økonomiske rammer er.
Som jeg nævnte for den anden spørger, er det sådan, at de økonomiske rammer for folkeskolen er helt forskellige, alt efter hvilken kommune man er i.
Kommunerne prioriterer folkeskolens rammer helt forskelligt.
Så vidt jeg husker, koster et folkeskolebarn næsten dobbelt så meget i den dyreste kommune som i den billigste kommune.
Så de økonomiske rammer for folkeskolen er forskellige, men det er vigtigt, at man har nogle frihedsgrader, så man kan tilrettelægge sit arbejde
bedst muligt
Det er det, jeg er optaget af.
Kim Christiansen (DF), 2017-03-15:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvorfor orienterede ministeren først Transportudvalget og Femern Bælt A/S' bestyrelse den 27. februar om det brev, som ministeren sendte til den tyske trafikminister Alexander Dobrindt den 16. februar, om sin bekymring for yderligere forsinkelser af Femernprojektet, og burde denne orientering ikke være sket før afsendelse af brevet?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-15:
Tak for spørgsmålet.
Den 12. december 2016 oplyse Slesvig-Holstens transportminister Reinhard Meyer mig om, at den tyske proces for myndighedsgodkendelse af Femern Bælt-forbindelsen aktuelt var 6 måneder forsinket.
Den 12. januar 2017 fik forligskredsen en aktuel status af Femern A/S om Femern Bælt-forbindelsen og den tyske myndighedsproces.
Og den 13. januar 2017 oversendte jeg til Folketinget anlægsstatus for andet halvår 2016.
Heraf fremgik af side 88 den aktuelle forsinkelse på 6 måneder.
Den aktuelle forsinkelse på 6 måneder var årsagen til, at jeg valgte at skrive til min tyske kollega, forbundstransportminister Alexander Dobrindt, for at udtrykke min bekymring for yderligere forsinkelser i den tyske proces for myndighedsgodkendelse af Femern Bælt-forbindelsen, når Reinhard Meyer i løbet af foråret kommer til København for at præsentere en ny tysk tidsplan for den tyske myndighedsproces.
Jeg tror, at forligskredsen bag Femern Bælt-forbindelsen deler denne bekymring.
Jeg vil gerne understrege, at der ikke foreligger en ny situation for Femern Bælt-forbindelsen, og at vi ikke har fået en ny tysk tidsplan.
Hvis det havde været tilfældet, havde jeg naturligvis straks informeret forligskredsen og Folketinget herom.
Jeg forventer ikke yderligere forsinkelser, men hvis det skulle ske, kan det få konsekvenser for Femern Bælt-forbindelsen.
Det er vi udmærket klar over i Danmark, og vi har drøftet det i Femern Bælt-forligskredsen og i Folketingets Transport-, Bygnings- og Boligudvalg ved flere lejligheder.
Med brevet ville jeg sikre mig, at den tyske forbundstransportminister også var bevidst om problemet, da det er ham, der i forhold til traktaten mellem Danmark og Tyskland om Femern Bælt-forbindelsen har ansvaret for den tyske stats forpligtelser.
Kim Christiansen (DF), 2017-03-15:
Tak for det.
Måske var jeg lige uopmærksom, men jeg synes ikke, der var et svar på, hvorfor man ikke har orienteret – det kan også godt være, at ministeren har det – men i hvert fald ikke skriftligt, som jeg har kunnet se nogen steder, i forhold til den her dygtige bestyrelse, man har til at sidde i Femern Bælt A/S.
Det var vel betimeligt at tage dem med på råd i forhold til sådan et brev, og det har jeg ikke kunnet se fremgå nogen steder.
Det er også en del af det her spørgsmål.
Har det været sket op til afsendelsen af det her brev, altså har man taget bestyrelsen i Femern Bælt A/S med på råd i forhold til det her?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-15:
Det er jeg faktisk ikke bekendt med om man har gjort, men helt principielt føres samtaler mellem to landes regeringer efter min mening bedst ved, at de to landes regeringer taler sammen, og ikke nødvendigvis ved, at man spørger private virksomheder til råds først.
Altså, en ting er diplomati, noget andet er det at bygge en Femern Bælt-forbindelse.
Jeg mener ikke nødvendigvis, at der er grund til at spørge i Femern A/S, før jeg taler med den tyske transportminister.
Det mener jeg faktisk er et anliggende mellem regeringer.
Merete Riisager (LA), 2017-03-15:
I mit daglige virke som undervisningsminister har jeg glæden af at opleve mange dygtige og dedikerede lærere, der brænder for deres fag og for at gøre en forskel for de elever, de føler et stort ansvar for.
Jeg oplever ikke lærere som særskilt på jagt efter penge, men der er givetvis lærere rundtomkring på landets folkeskoler, som ville ønske, at der var afsat flere penge til arbejdet med elevernes læring og trivsel på netop deres skole.
Og det er jo meget forståeligt, at man som fagperson ønsker at forbedre de rammer, man arbejder under.
Jeg var ikke til stede under den høring om trivsel, som Henrik Dahl deltog i forud for sit interview til folkeskolen.dk, men jeg kan forstå, at det er den høring, som er konteksten for artiklen, som spørgeren henviser til.
Jeg kan også forstå, at Henrik Dahl i citatet, som spørgeren henviser til, refererer til en generel pointe fra Jørgen S. Dich om den herskende klasse.
Konteksten for svaret til folkeskolen.dk kan jeg ikke forholde mig til nærmere.
Jeg kan blot konstatere, at driften af folkeskolen er en kommunal opgave, som bl.a. byder på at sikre ordentlige rammer for elevernes trivsel.
Og heldigvis har vi i folkeskolen dygtige lærere, der til stor glæde og gavn for eleverne engagerer sig i elevernes trivsel såvel som læring.
Derudover har forældrene et ansvar for gennem opdragelsen af deres børn at sikre de bedste forudsætninger for, at de trives både i og uden for skolen.
Annette Lind (S), 2017-03-15:
Tak for det.
Morten Bødskov (S), 2017-03-15:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder: Er ministeren enig med Liberal Alliance i, at alle dele af den offentlige sektor, herunder folkeskolen, er »marineret i penge«, og hvilke konsekvenser bør det efter ministerens mening få for den kommunale økonomi og folkeskolens økonomi?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-03-15:
Jeg er enig i, at hr. Henrik Dahl er en af de bedre sprogekvilibrister her i Folketinget og er et medlem, der generelt er med til at højne den politiske debat, og det sætter jeg stor pris på.
Jeg er også enig i, at der bruges rigtig mange penge på offentligt forbrug.
I 2017 er der budgetteret med ikke mindre end 541 mia. kr., og for kommunerne alene på den kommunale serviceramme udgør udgifterne 242 mia. kr.
Enhver, der hører disse beløb, kan jo høre, at der er tale om rigtig mange penge.
Jeg tror, at det er en væsentlig debat, som hr. Henrik Dahl har sat gang, i forhold til om man altid har det svar, at flere penge er svaret på ethvert spørgsmål, og om man ikke i stedet for skulle se på, om man kunne bruge pengene bedre.
Det er jeg jo rigtig glad for at jeg kan være fælles med hr. Henrik Dahl og andre om, fordi det jo netop gør, at vi sammen med regeringen og regeringspartiernes folketingsmedlemmer kan sætte fokus på at bruge pengene bedre, og det håber jeg jo egentlig også er en dagsorden, som jeg har tilfælles med spørgeren og spørgerens parti.
Regeringen har stillet i udsigt, at en lang række initiativer skal støtte netop det her politiske synspunkt.
Fra 2018 er der indført et kommunalt moderniserings- og effektiviseringsprogram, der skal frigøre 1 mia. kr. årligt, hvoraf halvdelen afsættes til prioriteringer bredt i den offentlige sektor.
Vi får altså mere og bedre velfærd for de samme penge.
Regeringen vil ved årsskiftet 2017/18 præsentere et program for fornyelse af den offentlige sektor, der skal styrke det frie valg, og som skal sørge for, at der kommer mere konkurrenceudsættelse af offentlige opgaver.
Regeringen arbejder for at skabe de rette rammer for kommunernes mulighed for at styre og prioritere med frikommuneforsøg, udfordringsret, hjælp til oprydning i selvpåført bureaukrati.
Så bruges der mange penge i den offentlige sektor?
Ja, det gør der.
Kan de bruges klogere?
Helt sikkert.
Morten Bødskov (S), 2017-03-15:
Det var lige før, jeg fik et flashback til ministerens ministerkollega, udenrigsministeren, som svarede på et forkert spørgsmål for et par onsdage siden, og som måtte gå tilbage efter et andet talepapir, for jeg synes ikke rigtigt, at der blev svaret på det, jeg spurgte om.
Jeg spørger stille og roligt, om ministeren er enig med Liberal Alliance i, at alle dele af den offentlige sektor, herunder folkeskolen, er »marineret i penge«, og så fik jeg et langt svar om både det ene og det andet og det tredje, og hvad man kunne tænke sig at gøre.
Man kan svare ja eller nej på det.
Så derfor var det sådan set det, der var spørgsmålet.
Jeg tror, at når folk, familier, som har børn i daginstitution, har forældre på plejehjem, måske har et familiemedlem, der er på sygehus, eller leverer ungerne om morgenen i skolen, har lidt svært ved at genkende det billede, som det højtærede medlem af Liberal Alliance hr. Henrik Dahl har sagt, nemlig at alle dele af den offentlige sektor er »marineret i penge«.
Når nu ministeren er økonomi- og indenrigsminister og jo bl.a. har en del af ansvaret for tilrettelæggelsen af kommunernes økonomi, er det meget rimeligt at spørge ministeren, om ministeren er enig med sin partifælle hr. Henrik Dahl i – og det er det, der er spørgsmålet – at alle dele af den offentlige sektor, bl.a. folkeskolen, skulle være »marineret i penge«?
Det er det, der er spørgsmålet.
Så ja eller nej, er man enig i det?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-03-15:
Jeg synes, at vi først og fremmest skal sætte pris på sprogblomsterne fra hr. Henrik Dahls side.
Man kunne ønske, at der nogle gange var lidt flere sprogblomster og lidt færre platheder i debatten her.
Jeg ser det på den måde, hvis man nu flytter perspektivet lidt og siger, at de samme borgere, som hr. Morten Bødskov lige taler om, jo faktisk også er skatteborgere.
Der er det sådan, at skattetrykket her i landet ifølge OECD er på 47,4, det næsthøjeste i hele OECD, og det vil sige, at danske borgere er forholdsvis skatteplagede.
De penge, man tager fra borgerne, flyttes bagefter over i det offentlige.
Det kan være til velfærdsservice, det kan være til ydelser, men ja, der er utrolig mange penge i den offentlige sektor, men de skal bruges bedre, og det er en af de vigtige opgaver for den her regering.
Morten Bødskov (S), 2017-03-15:
Jeg fornemmer efterhånden, hvor det er, ministeren står, men ministeren tør jo ikke sige det.
Altså, ministeren er enig med hr. Henrik Dahl – det er jo det, ministeren siger.
Ministeren mener, at den offentlige sektor, herunder folkeskolen, er marineret i penge, og ministeren vil så bare ikke sige det.
Det undrer mig lidt, for det er jo et relativt enkelt spørgsmål.
Det er ikke mig, der kommer med platheder – det stammer fra noget, som hr. Henrik Dahl har sagt til folkeskolen.dk, og derfor er det et meget naturligt spørgsmål at stille ministeren, som jo har ansvaret for bl.a. kommunernes økonomi.
Er man enig med hr. Henrik Dahl i, at den offentlige sektor, alle dele af den faktisk, herunder folkeskolen, er marineret i penge?
Altså, det kan man jo bare sige ja eller nej til.