runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Fuglede (V), 2020-12-10:
Tak for ordet.
Jeg overrasker nok ikke nogen her i salen, når jeg siger, at vi selvfølgelig i Venstre mener, at dansk statsborgerskab er noget af det ypperste, man kan opnå.
Det er en gave, intet mindre.
Det er en gave, som man modtager, fordi man har vist sig værdig til at blive en fuldgyldig del af det danske fællesskab.
Det er, som alle andre privilegier, ikke noget, der bare kommer af sig selv.
Det er ikke noget, der bare pludselig står i et brev, der dumper ned i postkassen.
Det er noget, man har gjort sig fortjent til.
Det er jo på den baggrund, at vi gang på gang har strammet reglerne på indfødsretsområdet.
Det er derfor, vi i dag stiller en lang række strenge krav, før man kan blive dansk statsborger.
Vi kræver bl.a., at man taler dansk, at man accepterer de danske værdier, at man kender til dansk kultur og de danske samfundsforhold, at man kan forsørge sig selv og endelig, at man holder sig på dydens smalle sti og er fri af kriminalitet.
Og sådan skal det selvfølgelig blive ved med at være.
Der er brug for, at Folketingets partier sætter sig sammen og gennemgår, om de regler, vi nu engang har på det her område vedrørende indfødsret, er tidssvarende.
Fra Venstres side kan jeg sige, at vi allerede nu har fundet to områder, hvor vi mener der er plads til stramninger.
Det første er i forhold til tildelingen af statsborgerskab.
Her er det et særligt krav, at man holder sig fra kriminalitet, og vi er klar til at forhandle om at gøre det meget vanskeligere på det her område, for helt grundlæggende skal man opføre sig ordentligt og overholde loven for at få dansk statsborgerskab.
Men bare at kigge på tildelingskriterierne for statsborgerskab er ikke nok.
Der er også folk, der allerede har fået statsborgerskab, som i høj grad misbruger det danske pas.
Det gælder eksempelvis kriminelle indvandrere, der er en del af bandemiljøet, og syrienskrigere, som har myrdet, begået vold og kastet vrag på demokratiet.
Den slags mennesker, som desværre har opnået dansk indfødsret, skal vi tage statsborgerskabet fra igen, og det kræver, at vi får strammet op på reglerne – og gerne hurtigt – hvilket er grunden til, at vi har fremsat en række beslutningsforslag, der gør det muligt at tage statsborgerskabet fra bandekriminelle, hvis de har dobbelt statsborgerskab.
Det er alt sammen i et forsøg på at vække til dåd i ministeriet, sådan at vi kan blive indkaldt til de forhandlinger, vi er blevet stillet i udsigt.
Det er også derfor, vi står her i dag i den her forespørgselsdebat, nemlig for at opfordre ministeren til at få gang i de her forhandlinger om nye regler for tildeling af statsborgerskab.
Vi kan selvfølgelig tilslutte os det forslag til vedtagelse, som Konservative har læst op på vegne af bl.a. os.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-10:
Jeg vil bare sige tak til Venstre for det gode samarbejde.
Måske er det noget, jeg bare bilder mig ind, men jeg siger i hvert fald til mig selv, at hvis vi ikke havde presset på med det fælles brev år og med forespørgslen nu her – og igen og igen – så kunne der godt have gået meget lang tid, før Socialdemokratiet fik det ønske at indkalde til de forhandlinger.
Så det var ikke sket uden det gode samarbejde på tværs af de blå partier.
Så vil jeg bare lige høre ordføreren, om han deler ministerens betragtning, i forhold til at der kun er behov for meget små justeringer
, fordi det ikke er mere end et par år siden, at vi sidst justerede.
Behovet må vel være ud fra de udfordringer, som vi ser i samfundet, og ikke i forhold til hvornår der sidst var justeringer.
Jeg havde en interessant samtale i går, tror jeg det var, med Danes Worldwide, som jo i optakten til et helt andet lovforslag sagde, at der jo er nogle danskere, som er taget til Amerika og har fået amerikansk statsborgerskab, og så har de opgivet deres danske statsborgerskab.
Og der har vi jo lavet sådan en 5-årig ordning om, at hvis man har opgivet sit danske statsborgerskab, men godt vil have det igen, så kan man få det.
Det synes vi jo er en fin ordning, og jeg tror også, vi kommer til at arbejde hen imod en forlængelse af den.
Men en del af de regler siger faktisk, at hvis man har fået en fængselsdom, så kan man ikke få det danske statsborgerskab tilbage, og det synes vi jo er sund fornuft.
Så hvorfor ikke bare bruge præcis den samme ordning i forbindelse med folk, der skal have nyt statsborgerskab, altså så du, hvis du har fået en fængselsdom, ikke kan få dansk statsborgerskab?
Susan Kronborg (RV), 2020-12-10:
Det er i hvert fald ikke det, der ligger i vores pakke, vores 18-årsgave til de unge mennesker.
I den forbindelse vil jeg også gerne pointere, at der jo er rigtig mange – det er jo flertallet – af de her unge mennesker, som rent faktisk opfører sig som alle andre unge mennesker.
Rosa Lund (EL), 2020-12-10:
Da Enhedslistens indfødsretsordfører, hr. Peder Hvelplund, ikke kunne være i salen i dag, har jeg lovet at læse denne tale op: I et samfund som det danske sætter vi demokratiet højt.
Vi forventer af hinanden, at vi deltager aktivt i vores demokrati, og derfor er vi også et af de lande i verden, som har den højeste valgdeltagelse.
En forudsætning for et sundt og aktivt demokrati er, at alle borgere i landet har muligheden for at påvirke udviklingen.
Borgerrettigheder er en helt grundlæggende forudsætning for et sundt og demokratisk samfund som det danske.
I lande, som vi normalt sammenligner os med, er erhvervelse af statsborgerskab en forvaltningsakt, hvor ansøgeren kan søge ud fra klart formulerede og gennemskuelige kriterier, hvor afslag begrundes, og hvor der er en klageadgang, altså procedurer, der er en retsstat værdig.
Sådan er det desværre ikke i Danmark, og vi ved fra mediernes dækning, at flertallet i Indfødsretsudvalget giver afslag på langt de fleste dispensationssager, der forelægges i udvalget.
Mennesker, der er her lovligt, og som har udsigt til at tilbringe hele deres liv her i landet, skal have de samme rettigheder som alle os andre.
Og de børn, der bliver født og vokser op i Danmark, skal have de samme rettigheder som de andre børn, de går i klasse med, leger med og vokser op med.
Men vi er på vej mod et samfund, hvor en voksende gruppe af mennesker skal leve her sammen med os uden at have de fulde borgerrettigheder, som vi andre har.
Det er en bekymrende udvikling, synes vi i Enhedslisten, og vi vil gerne være med til at vende den og gøre det både lettere at få permanent ophold og lettere at få statsborgerskab.
Såfremt udlændinge- og integrationsministeren ønsker at lave en ny aftale om erhvervelse af dansk indfødsret, er Enhedslisten meget positivt indstillet over for at deltage i en sådan aftale, og vi vil gøre alt, hvad vi kan, for at sikre, at den har til formål at øge adgangen for en demokratisk deltagelse i samfundet for de borgere, som i dag ikke har den mulighed.
Vi ønsker kort og godt at gøre det lettere for flere at opnå dansk statsborgerskab.
Det ville dog være dejligt, hvis udlændinge- og integrationsministeren inviterede til den type forhandlinger.
Peter Hummelgaard (S), 2020-12-10:
Jamen jeg tror, at det, som fru Astrid Carøe også hørte mig sige, var, at jeg jo mener, at de her ting er uacceptable, men også at vi skal finde den rigtige balance mellem på den ene side ytrings- og trykkefriheden og på den anden side det også at ville gøre noget ved dem, der bevidst forsøger at påvirke andre menneskers handlinger og begrænse menneskers kærlighed til andre mennesker uanset deres køn.
Det er derfor, vi er optaget af to ting.
Vi vil gerne lave en undersøgelse, hvor vi får mere viden om, hvad omvendelsesterapi egentlig kan karakteriseres som, og i hvilket omfang det er udbredt i Danmark.
Samtidig med det er man på undervisningsministerens område jo også i gang med at se på det her undervisningsmateriale osv., i forhold til om man kan gøre mere for at begrænse det.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-10:
Tak for det.
Det sætter jeg virkelig stor pris på at regeringen har gjort, altså at man har sat den her undersøgelse i gang, og jeg glæder mig også til at høre udfaldet af den.
Synes ministeren ikke, nærmest uanset om det er et stort problem eller et lille problem i Danmark, at det også ville være et stærkt signal at sende at sige: Omvendelsesterapi er forbudt i Danmark?
Peter Hummelgaard (S), 2020-12-10:
Jeg synes helt klart, at det er et vigtigt og afgørende signal at sende at sige: Vi tager afstand fra de eksempler, vi kan se, uanset hvor de finder sted, og uanset hvordan man forsøger at påvirke andre mennesker til ikke at elske dem, de nu engang elsker.
Det synes jeg helt klart, men hvis vi skal lave lovgivning eller udstede et egentligt forbud mod noget bestemt, skal vi også være klar over, hvad det er, vi forbyder.
Så det er ikke en afvisning af at forbyde noget, det er mere en appel om, at vi på forhånd bliver klar over, hvad det er, vi forbyder, og hvordan vi forbyder det.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-10:
I dag skal vi tage stilling til et forslag om forbud mod omvendelsesterapi af homoseksuelle.
For Socialdemokratiet er enhver form for diskrimination af lgbt+-personer fuldstændig uacceptabel, og vi er stolte af altid at have været det parti, der er gået forrest i kampen for rettigheder til lgbt+-personer, både i Danmark og internationalt.
Enhver hadefuld tale over for lgbt+-personer skal bekæmpes, og derfor er vi glade for, at vi sammen med blå blok bl.a. fik lavet en aftale om at forbyde hadprædikanter indrejse til Danmark.
Før dette var det nemlig snarere reglen end undtagelsen, at f.eks. Islamisk Trossamfund i Danmark inviterede imamer til Danmark, der ville henrette homoseksuelle.
Og vi har klart sagt fra over for de friskoler, der har frarådet homoseksualitet eller på anden måde opført sig uhensigtsmæssigt.
Nu er vi i gang med at undersøge omfanget af omvendelsesterapi, og hvorvidt det findes, og hvordan det skal defineres.
Socialdemokratiet mener, at det er mest seriøst at afvente den her undersøgelse og så vende tilbage og se, hvad der kan gøres konkret.
Derfor kan vi på nuværende tidspunkt ikke støtte forslaget.
Det eksisterer jo tydeligvis hos nogle imamer, for det har vi haft problemer med.
Altså, direkte citeret er der imamer, der har sagt, at homoseksuelle skal dræbes.
Det hører under straffeloven, og derfor har vi også kunnet udelukke nogle af dem.
Jeg synes, at det er en svær balance.
Taler vi om folk, der sætter elektroder på folks hoveder, eller hvordan er det præcis man skal afgøre det?
Har man som folkekirkepræst lov til at sige, at man syntes, at homoseksualitet er forkert?
Det mener jeg jo sådan principielt at man har lov til.
Har man så lov til at sige: Kom igen næste onsdag, og så snakker vi om det?
Ja, det har man jo også lov til.
Så seriøst – inden man kommer med et forbud – synes jeg, det er vigtigt at definere, hvad det er, og så finde ud af, hvad vi gør ved det.
Der er ingen i Socialdemokratiet, som mener, at man skal omvende folk.
Og i forhold til undervisningsmaterialet er det en opgave også at stoppe det, hvis der er noget materiale, der er forkert.
Man skal overholde lovgivningen som friskole.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-10:
Tak for det.
Ordføreren taler meget om de ting, der foregår blandt imamer osv., og jeg synes, at uanset hvilken religion der undertrykker homoseksuelle, skal vi gøre noget ved det.
Men anerkender ordføreren, at det også er noget, der foregår i de kristne miljøer f.eks. på hjemmesiden AdamogEva.dk, hvor vi senest har set eksempler på, at homoseksualitet bliver sammenlignet med pædofili, vold og incest?
Anerkender ordføreren, at det er lidt bredere end i bare de muslimske miljøer?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-10:
Ja, det var også derfor, at jeg nævnte kristne friskoler.
Men jeg synes stadig væk, at der er en væsentlig forskel på at sige noget grimt om homoseksuelle og så det at opfordre til drab.
De var inviteret til Danmark.
De har sagt direkte, at homoseksuelle skal slås ihjel.
Det synes jeg der er en forskel på.
Men det gør det jo ikke mere rart at sammenligne homoseksualitet med pædofili eller andre ting.
Det tager jeg stærkt afstand fra.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-10:
Tak for det.
Jeg vil også høre hr. Lars Aslan Rasmussen, om det ikke, nærmest uanset hvad den her undersøgelse viser – altså om det er et stort problem i Danmark eller et lille problem, hvor det eksisterer henne, om det eksisterer i meget muslimske miljøer eller i meget religiøst kristne miljøer – er et rigtig stærkt signal at sende at få lavet et forbud.
Tak for det.
Jeg bider mærke i, at ministeren siger, at der er en række organisationer, der mener, at det her ikke er nødvendig lovgivning i Danmark.
Men når vi så ser det materiale, som er det eksempel, jeg har givet som baggrund til det her lovforslag, og som henviser til et rådgivningstilbud, der sammenligner homoseksualitet med pædofili, og når organisationerne så derefter går ud og siger, at der er behov for et forbud, skal vi så ikke lytte til dem, selv om de ikke lige sagde det, dengang man spurgte, men siger det nu, hvor der er et konkret eksempel på, at der foregår problematiske ting derude?
Mette Thiesen (NB), 2020-12-10:
Nå, men i Nye Borgerlige vil vi ikke gå med på den måde, som de fleste politikere herinde smider om sig med danske statsborgerskaber på til folk, der aldrig nogensinde burde have haft det.
Og jeg siger det igen, og jeg har sagt flere gange før – men det er, fordi der faktisk sidder rigtig mange i det her Folketing, som tilsyneladende har glemt det – men nu skal jeg minde dem om det igen: I 1983 vedtog et stort flertal i Folketinget den utrolig skadelige udlændingelov.
Den åbnede simpelt hen Danmarks døre og lod udlændingemasserne strømme ind.
Det var og er fortsat helt vanvittigt.
I 2008 udarbejdede Danmarks Statistik en fremskrivning, der viste, at vi i Danmark kunne forvente 340.518 ikkevestlige indvandrere i år 2050.
Men det tal har vi allerede overgået nu, og det er jo rystende, når vi kan se, at moskéer skyder op i flere byer, vi kan se, at det kvindeundertrykkende muslimske tørklæde trives på institutioner og skoler og offentlige arbejdspladser, at halalkød og kønsopdelt svømning accepteres uden videre, at indvandrerbanderne skyder løs på åben gade, og at terrorsikring jo er blevet nutidens arkitektur, og når vi kan se, at politi, redningsfolk og hjemmehjælpere mødes med vold og hærværk i udlændingetunge boligområder.
Og kriminalitet begået af personer med mellemøstligt eller udenlandsk eller arabisk udseende er dagligt læsestof i lokalmedierne.
Mandlige ikkevestlige efterkommere er mere end dobbelt så kriminelle som danske mænd.
39 pct. af ikkevestlige efterkommere ønsker at indføre restriktioner for aviser for at beskytte folks religion.
Ytringsfriheden er altså under massivt pres.
I Nye Borgerlige mener vi slet ikke, at dansk statsborgerskab skal gives til indvandrere og efterkommere fra muslimske lande, hvor vi har statistisk belæg for, at indvandrerne og deres efterkommere langt oftere begår kriminalitet end danskere, når de kommer hertil.
Kriminelle udlændinge skal selvfølgelig udvises konsekvent og efter første dom, og udlændinge, der har fået tildelt et dansk statsborgerskab, skal have det frataget, hvis de får en ubetinget frihedsstraf.
Det danske statsborgerskab er en meget stor gave, og den skal vi værne om; vi skal ikke smide om os med den til højre og venstre.
Og det er nogle af de ting, som vi går ind til de her forhandlingerne med.
For vi skylder danskerne at sikre, af danske statsborgerskaber ikke uddeles lemfældigt, som det desværre er tilfældet i dag.
Tak for ordet.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-10:
Jeg vil takke Nye Borgerlige for det rigtig gode samarbejde og en lille, jeg vil ikke sige åbenbaring.
Men nu har jeg jo arbejdet med udlændingeområdet i flere år, men det er faktisk kun det seneste år, jeg også har haft med indfødsretsområdet at gøre.
Jeg tror, der er rigtig mange, især ude i Danmark, men ikke mindst inde i det her Folketing, som slet ikke er klar over, hvor mange statsborgerskaber vi egentlig giver, og hvor mange der slet ikke skulle have det.
Det er jo os i denne lille kreds, der sidder her, som kan gå ind at justere i de regler.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-10:
Tusind tak for rosen, og også tak for det gode samarbejde om at stille den her forespørgsel.
Vi går altid konstruktivt til forhandlingerne.
Vi kommer ikke til at sidde i et hjørne med korslagte arme.
Vi vil rigtig gerne gå ind og bidrage til, at man får løst de her problemer, at man får skærpet det her, og det vil vi kæmpe for.
Henrik Dahl (LA), 2020-12-10:
Tak for ordet.
Historisk er der jo blevet givet alt for mange statsborgerskaber til mennesker, som ikke brød sig om Danmark og ikke har gjort noget godt for landet, og det er et brud på det princip, der egentlig altid har været gældende i grundloven: at tildeling af statsborgerskab er et politisk spørgsmål, som ikke bør håndteres administrativt og bureaukratisk.
Hvorfor kunne det princip så blive brudt?
Jamen det kunne det, fordi der i 1980'erne og 1990'erne var en anden fremherskende ideologi, end der er i dag, og det er en ideologi, der kan være helt svær at forstå, når man ser på den fra 2020.
Men den gik jo ud på, at lande var en form for statsretslige konstruktioner og abstraktioner uden kulturel eller historisk værdi, og derfor var det i princippet ligegyldigt, hvem der boede i landene, bare man udstyrede de personer, der boede i dem, med tilstrækkelig mange rettigheder.
Det lyder virkelig mærkeligt, når man står og forklarer det, men det var sådan, der blev tænkt over lande, nationer og statsborgerskab dengang.
Men i mellemtiden har virkeligheden jo afsløret, at ideologien ikke er andet end lige præcis en ideologi, og det vil sige et sæt af forestillinger, som ikke er afledt af praktisk erfaring eller af sund fornuft, men som er afledt af høje idealer og mere eller mindre fornuftige idealer, som regel det sidste.
Det, som erfaringen har vist, er, at statsborgerskab kun bør tildeles meget selektivt, for hvis man ikke gør det, begynder der en proces fuld af illegitime samfundsforandringer og samfundsforandringer, som er uønskede for det store flertal.
Den form for uønskede samfundsforandringer skal Folketinget sætte meget ind på at undgå, og derfor er det nødvendigt, at vi genforhandler aftalen om principperne for at tildele statsborgerskab.
Det skal være svært, men det skal selvfølgelig ikke være umuligt at blive dansk statsborger, og vi skal prøve at undgå at give statsborgerskab til personer, som er modstandere af dansk kultur og den danske samfundsmodel – altså for at sige det kort: personer, der er modstandere af danskerne.
Den slags mennesker har vi ikke brug for.
Som enkeltpersoner ødelægger de hverdagen for deres omgivelser.
Her kunne vi med fordel importere et princip fra Schweiz, hvor man har afvist ansøgninger om statsborgerskab med den begrundelse, at ansøgeren var generelt irriterende.
Det er noget, man også kunne overveje at gøre her i Danmark.
Som gruppe er personerne ikke bare generelt irriterende; de ødelægger også på lang sigt selve samfundet.
Det synes jeg vi som danske politikere skulle tænke lidt over.
Men vi er glade for de tilkendegivelser, som er kommet fra ministeren, og vi er glade for at tilslutte os det forslag til vedtagelse, som hr. Marcus Knuth allerede har oplæst, og med det takker jeg for ordet.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-10:
Nu har jeg jo takket alle mine gode blå kolleger, og så skal jeg selvfølgelig også takke hr. Henrik Dahl.
Nu kan jeg med endnu større sikkerhed sige, at det bliver både nogle spændende og også underholdende forhandlinger, som vi går til, når hr. Henrik Dahl er med.
Men i mere ramme alvor: Styrken for os i blå blok er jo bl.a., at vi kommer med forskellige vinkler.
Jeg ved, at LA også har erhvervsvinklen i forhold til sociale ydelser, som tæller som beskæftigelse.
Og når vi tager alle de forskellige vinkler, vi hver især har, og går samlet som blå blok til forhandling med Socialdemokratiet, så tror jeg faktisk, at vi kan få en rigtig fin aftale med de høje krav, som vi alle sammen stiller.
Nu nævner Venstre også, at selv de vil have stramme opstramninger, ikke bare nogle små ting, som Socialdemokratiet vil.
Så jeg ser rigtig meget frem til forhandlingerne, også med LA.
Henrik Dahl (LA), 2020-12-10:
Det betragter jeg mest som en kommentar, som jeg gerne vil takke for.
Men jeg ved jo godt, at vi ikke må gå i rette med formanden, og det ligger mig også meget, meget fjernt, men jeg må sige, at formanden ikke må have så ringe tanker om sig selv, som formanden netop har udtrykt.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-10:
Jeg vil også takke for debatten i dag og starte med at sige, at jeg ser frem til de videre drøftelser, vi skal have i ministeriet inden alt for længe.
Og som jeg allerede har sagt, vil alle Folketingets partier modtage en invitation inden for kort tid.
Jeg vil ikke lave nogen længere opsamling på forespørgselsdebatten her, men bare sige, at jeg faktisk synes, at der fra begge sider i Folketingssalen har været rigtig mange gode bidrag, ikke kun i form af konkrete justeringer af indfødsretsaftalen, men også lidt mere brede betragtninger om, hvad statsborgerskabet er for noget.
Jeg er jo f.eks. helt enig med hr. Henrik Dahl, når han siger, at vi nok i nogle år – det, som var min barndom og ungdom – havde en forestilling om, at et samfund bygger på nogle materielle vilkår, og at et land er rammen omkring en stat, der giver borgere nogle rettigheder, men måske helt glemte, at kultur og historie også har betydning for mennesker.
Jeg tror måske, at det var det, det handlede om, altså at man glemte, at når folk står ved grænsen, efterlader de jo ikke deres værdier ved grænsen, og fra den ene dag til den anden træder ind i et nyt værdisæt.
Selvfølgelig har man sine værdier med sig.
Der er ikke så meget at sige til, at folk, der kommer hertil, også holder fast i deres værdier.
Det er ikke noget, vi bare kan stemme os ud af i her i Folketingssalen, og det er heller ikke noget, vi bare kan vente os ud af, har vi jo fundet ud af, for folk fastholder deres værdier, særlig hvis de vokser op og bor i områder, hvor de værdier, som i resten af samfundet er undtagelsen, er gået hen og blevet reglen.
Derfor er både udlændingepolitikken og integrationspolitikken helt afgørende for Danmarks nutid og for Danmarks fremtid.
Men jeg vil også sige, at jeg faktisk er enig i noget af det, Rosa Lund siger, nemlig at det ikke er sundt for et demokrati, at der er en voksende gruppe af borgere, som ikke har fulde rettigheder til at træde ind i demokratiet og afgive en stemme ved folketingsvalget.
I min egen valgkreds – jeg er opstillet på Vestegnen – var det ved det sidste folketingsvalg i en kommune som Ishøj hver fjerde voksne over 18 år, der ikke havde stemmeret.
Det er jo ikke holdbart, hvis vi skal leve i et land, hvor hver fjerde voksne ikke har stemmeret.
Over for det kan man jo gøre to ting: Enten kan man sænke barren, så flere får et statsborgerskab; eller også kan vi reducere tilstrømningen og så til gengæld arbejde med den fjerdedel, som ikke har statsborgerskab i den pågældende kommune, i et håb om, at de lever op til kravene om at få statsborgerskab, så vi kan få reduceret andelen af mennesker i det her samfund, som ikke har et statsborgerskab.
Vi er i regeringen tilhængere af det sidste.
Det skal ske på en ordentlig måde og med respekt for alle parter.
Jeg tror på, at en justering af indfødsretsaftalen kan være et lille, beskedent bidrag til det, og jeg glæder mig til at kunne indkalde til de forhandlinger.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-10:
Jeg er simpelt hen nødt til at stoppe ordføreren lige her.
Danskerne kan jo ikke rejse en modstand mod det her.
De aner ikke, hvilke varer der er halalcertificerede.
Det er fuldstændig umuligt at gennemskue, som det er på nuværende tidspunkt, så det er jo et totalt ikkeargument.
Hvordan i alverden kan man sige, at man er imod at købe en vare, hvis man har lige købt den uden at vide det her?
Prøv at høre her: Vi står altså vagt om danskernes ret til at vide, om de betaler penge til islam eller ej.
Det kan jeg så forstå at Det Radikale Venstre ikke gør.
De mener ikke, at danskerne skal have lov til at købe ind på et oplyst grundlag.
Det fik ordføreren da lige eksemplificeret.
Men jeg er bare nødt til at rette ordføreren og sige, at grunden til, at vi står her i dag, jo er, at der er virkelig, virkelig mange danskere, som ikke aner, at mange af de varer, de køber, er halalcertificerede.