runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Olsen (SF), 2025-10-23:
Tak for ordet, formand.
Hvis vi skal nå i mål med vores klimamål, er der brug for en markant omlægning af bilparken
Salget af elbiler brager derudaf, og vi kan med rimelig stor sikkerhed kalde os et grønt foregangsland, i hvert fald på det her punkt.
Men der er jo ikke nogen grund til at trække i håndbremsen så at sige.
Jeg er derfor glad for, at vi dag skal behandle et lovforslag, der har til formål at gøre det nemmere for netop denne gruppe af borgere at tilvælge elbilen.
Med lovforslaget fjernes en række forhindringer, der står i vejen for etablering af ladepunkter for borgere, som bor i ejendomme, hvor en udlejer eller en forening har retten til at disponere over parkeringspladserne.
Lovforslaget giver borgerne bedre mulighed for at etablere et ladepunkt tæt på deres bolig, og vi må forvente, at dette skaber et større incitament til at vælge elbilen frem for fossilbilen.
Lovforslaget gælder for private arealer, der ikke administreres af kommunerne, og jeg håber, at behandlingen af dette lovforslag kan blive startskuddet til, at vi også begynder at diskutere, hvad vi kan gøre for den store andel af borgere, som bor i etageejendomme uden tilknyttede parkeringsarealer.
Når vores klimamål er afhængig af en effektiv elektrificering af den danske bilpark, skal vi have alle borgere med, og det her lovforslag er sådan set et godt skridt i den rigtige retning.
Så SF bakker op om lovforslaget.
Nick Zimmermann (DF), 2025-10-23:
Tusind tak for det.
Dansk Folkeparti har en hel stribe spørgsmål, som vi vil have brug for at få besvaret i udvalgsarbejdet, bl.a. om, om man har undersøgt, om der rent faktisk er mulighed for at føre strømmen til de her boligområder, og selvfølgelig også om, hvad man har tænkt sig de steder, hvor udlejningsejendommene ikke nødvendigvis har en parkeringsplads tilsluttet selve ejendommen, men hvor det er sådan nogle fælles p-pladser, altså hvordan man skal dele det op, hvis man ender med det her.
Det synes vi der mangler lidt forklaring på.
Så vi ser rigtig meget frem til det.
Tak for ordet.
Lotte Rod (RV), 2025-10-23:
Tak for det, formand.
I Radikale Venstre arbejder vi målrettet på at lave en fuld grøn omstilling i løbet af de næste 5 år.
En del af det er jo, at vi skal gøre vores transport meget grønnere.
Vi skal i løbet af de næste år holde op med at køre i benzin- og dieselbiler og i stedet for køre grønt på el.
Derfor har vi i Radikale Venstre i årevis arbejdet herinde for at gøre alt, hvad vi kan, for at skubbe på, for at der kommer flere og flere elbiler.
Så det er en rigtig god idé.
Vi støtter forslaget.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-10-23:
Tak for det, formand.
Men forståeligt nok er borgerne jo også praktisk orienterede – hvordan gør man det her i virkeligheden?
Så for at elbilerne skal blive mere udbredt, skal det være muligt at kunne oplade tæt på hjemmet.
Med lovforslaget implementerer vi en mindre del af EU's bygningsdirektiv og fjerner hindringer for, at man kan opsætte ladepunkter tæt på sin bolig – til gavn for både ejere, lejere og andelshavere og til gavn for miljøet, og det er jeg rigtig glad for og tilfreds med.
Jeg er klar på at besvare eventuelle spørgsmål, der måtte komme.
Pause Pause (Pause), 2025-10-23:
Mødet er udsat.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-10-23:
Tak for det.
Ja, overordnet set er der jo mange gode ting ved forslaget her.
Vi har dog også nogle bekymringer, som vi kommer til at stille nogle spørgsmål om i udvalgsarbejdet, inden vi kommer til at træffe den endelige afgørelse.
Så vi ser frem til svarene der, inden vi træffer endelig afgørelse.
Claus Jørgensen (SF), 2025-10-23:
Hej igen, formand.
Tak for ordet.
SF bakker op om forslaget, da bilejerne lige nu ser ud til at betale for meget, i forhold til hvor meget den her skrotningsgodtgørelse rent faktisk bliver udnyttet.
Det har betydet, at der nu er en formue på 400 mio. kr., som er blevet opbygget, og i SF er vi enige i, at det er fornuftigt at bruge af denne pulje i stedet for at lade den vokse yderligere.
Det er i øvrigt kernepolitik for SF, at producenter i højere grad skal tage ansvar for deres produkter.
Bilproduktionen tegner sig f.eks. årligt for hele 6 mio. t plastikforbrug i EU, svarende til 10 pct. af det samlede plastforbrug i hele unionen.
Vi glæder os derfor også til, at der kommer mere producentansvar, f.eks. på tekstiler i 2028.
Forureneren skal jo betale.
SF stemmer for dette forslag.
Pernille Vermund (LA), 2025-10-23:
Tak for ordet.
I Liberal Alliance har vi jo foreslået det, vi kalder en tilbagebetalingsgaranti, så når staten bliver polstret med penge, mener vi, at det øgede og udvidede råderum, ud over de penge, vi gerne vil afsætte til det demografiske træk, forsvaret osv., skal gå tilbage til danskerne.
Og når vi så har et forslag som det, vi behandler i dag, som jo et eller andet sted er for mange penge i en pulje, i forhold til hvad man havde regnet med at få ind, så er det jo også helt oplagt, at det bakker vi naturligvis op om.
Der, hvor jeg alligevel studser lidt, er jo ved, at der kommer noget andet i stedet.
Det kommer vi nok også til at spørge lidt ind til i udvalgsbehandlingen, og det kan være, at ministeren kan sætte nogle flere ord på, hvad konsekvenserne bliver på den lange bane.
Men her og nu er det jo klart, at når der er for mange penge i puljen, skal de tilbage.
Tak for ordet.
Henrik Frandsen (M), 2025-10-23:
Tak for ordet, formand.
Jeg skal gøre det her helt kort.
Det drejer sig om, at vi hæver skrotningspræmien og sænker miljøbidraget på en særdeles fornuftig ordning, hvor man jo gør det endnu mere attraktivt at aflevere sin udtjente bil til en seriøs autoophugger, som behandler den på den rigtige måde.
Så Moderaterne støtter med glæde lovforslaget.
Tak for ordet.
Tina Cartey Hansen (KF), 2025-10-23:
Tak for ordet.
Som nævnt foreslår regeringen med det her lovforslag, at vi justerer bilskrotordningen ved at nedsætte miljøbidraget og forhøje skrotningsgodtgørelsen.
Bilskrotordningen har i 25 år været et godt redskab til at sikre, at vi får gamle biler væk fra vejene, og at de bliver håndteret miljømæssigt forsvarligt.
I Det Konservative Folkeparti går vi ind for, at miljøhensyn og økonomisk ansvarlighed går hånd i hånd.
Derfor skal vi også sikre, at bidragene står mål med de faktiske udgifter.
Så når kassen bugner med 400 mio. kr. giver det god mening at sænke miljøbidraget, så borgerne ikke betaler mere end nødvendigt.
Sidste ændring var i 2017
, så jeg kan måske blot undre mig over, at nedsættelsen af miljøbidraget ikke er sket før nu.
Det er sund fornuft at give et lille økonomisk incitament til at få gamle, forurenende biler ud af trafikken.
Det styrker miljøet, og det fremmer fornyelsen af bilparken, hvilket også gavner trafiksikkerheden.
Lad os lige tage et kig på tallene.
På landsplan havde vi pr. 1. januar 2025 omkring 2,86 millioner personbiler i Danmark.
Gennemsnitsalderen for en privat personbil i Danmark ifølge Danmarks Statistik er på ca. 10,2 år.
Borgerne der, hvor jeg kommer fra, i Vallensbæk og deromkring er hurtigst til at skifte bilerne ud.
De beholder dem i 8,5 år, mens borgerne på Ærø beholder deres i 15 år.
Derfor er ordningen med skrotning vigtig.
Så ud over at bakke op om de to ændringer vil jeg også benytte lejligheden til at kvittere for, at ministeren har lyttet til høringssvarene og tilpasset startdatoen efter ønske fra forsikringsbranchen.
For selv om jeg gerne så, at nedsættelsen af miljøbidraget kom hurtigst muligt, er det kun rimeligt at give branchen tid til at tilpasse deres systemer.
For Konservative er det altid et opmærksomhedspunkt at give en given branche rimelige frister til implementering af ny lovgivning.
Det gælder naturligvis også her.
Som det nævnes i både lovforslaget, høringssvarene og her i salen, bliver det interessant at følge, hvordan ELV-forordningen vil påvirke bilskrotordningen, og jeg ser frem til de forhandlinger.
I dag er jeg dog bare glad for, at Det Konservative Folkeparti kan medvirke til at sænke en afgift for danskerne og øge incitamentet til at skrotte sin gamle bil.
Tak for ordet.
Anne Paulin (S), 2025-10-23:
Tak for det, formand.
Med L 39 styrker vi rettighederne for dem, der bor til leje og gerne vil etablere et ladepunkt til deres elbil.
Med lovforslaget får lejerne ret til at få etableret et ladepunkt, hvis de bor til leje privat, alment eller bor i en andelsforening, og det gør hverdagen nemmere for lejerne og styrker den grønne omstilling.
Lovforslaget udspringer af EU's reviderede bygningsdirektiv, der forpligter os til at sikre en bedre adgang til opladning af elbiler, og det giver rigtig god mening, for i Danmark går udviklingen nemlig meget stærkt.
I dag er der indregistreret næsten ½ million elbiler på de danske veje, og det er mere end dobbelt så mange som ved udgangen af 2023.
Samtidig ser vi, at mange virksomheder, lige fra energiselskaber til boligorganisationer og -foreninger, er positive over for lovforslaget.
De peger på, at klare regler vil gøre det nemmere og hurtigere at opsætte ladepunkter.
Det betyder mindre bureaukrati, mere samarbejde og flere grønne løsninger i praksis.
Mange beboere, der gerne vil køre grønt, bor i lejlighed eller i en ejendom, hvor de i dag ikke er mulighed for at opsætte et ladepunkt selv.
Hvis vi vil have, at flere vælger elbilen til, skal det være nemt at lade bilen op, også i etageejendomme eller andelsboliger.
Lovforslaget giver lejerne ret til at opsætte et ladepunkt for egen regning og pligt til at betale for omkostningerne, hvis ladepunktet skal fjernes ved fraflytning.
Det er en fair og rimelig balance, der både beskytter beboernes rettigheder og udlejers ejendom.
Samtidig får ejere og andelsforeninger klare rammer, så beslutningerne kan træffes hurtigere og enklere.
Det gør det lettere at vælge grønt i hverdagen.
På baggrund heraf bakker Socialdemokratiet op om lovforslaget, og jeg skulle hilse fra Moderaternes ordfører, fru Nanna W. Gotfredsen, der sidder i en formandsstol i et samråd her i huset, og sige, at Moderaterne også støtter op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2025-10-23:
Jeg kan tilslutte mig nogle af de bemærkninger, der tidligere er faldet fra mine borgerlige kollegaer, i forhold til at når der er for mange penge i staten, giver det rigtig god mening at betale dem tilbage til dem, der har betalt dem ind til at starte med, nemlig danskerne.
Så den del af lovforslaget er vi helt med på, og vi synes sådan set også, det er rigtig fint, at man har den her mulighed.
I forhold til det andet om den kommende ELV-forordning har vi nogle spørgsmål, for det med det udvidede producentansvar tror jeg ikke er noget, vi har lyst til at støtte fra Dansk Folkepartis side, i hvert fald ikke på den måde, som jeg har læst mig frem til det skal ske på.
Så vi kommer også til at stille en del spørgsmål i udvalgsbehandlingen i forhold til lige præcis den del, altså om det også er noget, som er indbefattet af det her lovforslag.
Men den del om, at man giver flere penge tilbage til danskerne, synes vi er rigtig fin.
Katrine Robsøe (RV), 2025-10-23:
Tak for det.
Det er jo grundlæggende et rigtig fint lovforslag, miljøministeren har fremsat.
Jeg kan dog godt undre mig over, at man ikke har fundet en mere smidig måde at indrette det her system på, end at vi skal ned i salen for at diskutere en helt, må jeg sige, naturlig tilretning, nemlig at når der er kommet for mange penge ind, bør man tilrette ordningen efter det.
Jeg er dog glad for, at vi så kan lave en tilretning, der gør, at skrotningspræmien rent faktisk stiger, så danskerne får et større incitament til at få sendt deres biler det sted hen, hvor de bliver håndteret bedst muligt, når de ikke skal køre på vejen længere.
Men Radikale støtter naturligvis lovforslaget.
Pernille Vermund (LA), 2025-10-23:
Når jeg stillede spørgsmålet på talerstolen, var det, fordi vi jo har fået en første teknisk gennemgang, som jeg husker det.
Jeg ved ikke, om det var en teknisk gennemgang.
Vi fik i hvert fald en uddybet gennemgang af, hvad ministeren forventede at der ville være i det her.
Så vidt jeg husker, var det oppe i Europaudvalgets lokale for lang tid siden før sommerferien.
Men når det så alligevel står i lovforslaget her, bliver jeg sådan lidt i tvivl om, om man sådan indirekte får indikeret, at hvad der end kommer dér, bakker man også op om det, og det er jo ikke sådan, jeg læser lovforslaget; jeg læser lovforslaget, som om det alene handler om de danske regler omkring skrotning, og hvad der så måtte komme af udvidet producentansvar, tager vi stilling til på et senere tidspunkt.
I den forbindelse må jeg bare opfordre regeringen og ministeren til at have i baghovedet, hvordan det gik, da nogle indførte tilsvarende lovgivning tidligere, og prøve at gøre sig endnu mere umage næste gang.
Magnus Heunicke (S), 2025-10-23:
Her er tale om en forordning, og en forordning har jo retsvirkning i Danmark, så snart den er vedtaget i EU.
Så partiernes stillingtagen til mandatet, som regeringen fik, er blevet afgjort og afgivet i forbindelse med behandlingen i Europaudvalget.
Det er ikke op til, og det kan man jo glæde sig over, hvert enkelt medlemsland at fortolke og implementere og eventuelt udsætte forordningen eller at begå fejl undervejs i forhold til forordningen.
Det er en forordning, som har retsvirkning, hvilket også giver god mening, fordi bilmarkedet i verden og bilmarkedet i Europa ikke er forskelligt fra land til land, og derfor er det jo fornuftigt at have ens regler, når det handler om, hvordan bilerne skal være designet for at være på det europæiske marked.
Men det er altså en forordning, og dermed ville det være helt at lukke øjnene for virkeligheden, hvis vi ikke adresserede det her.
Men man tager ikke stilling til, hvad man synes om den forordning.
Det er jo sådan set positivt.
Pernille Vermund (LA), 2025-10-23:
Jo, men som ministeren selv siger, har Danmark jo formandskabet i øjeblikket, og ministeren sidder formentlig med ved bordet – det gør jeg da ud fra – når det arbejde skal laves, og derfor har Danmark jo også en mulighed for at påvirke det arbejde, der foregår.
Det er der, jeg appellerer til, at man gør sig lidt mere umage, end da vi i Folketinget sidst forhandlede emballageafgift og udvidet producentansvar osv. med de konsekvenser, det fik.
Så det er ikke for at sige, at det er noget, der skal i Folketinget.
Det er mere for at appellere til, at ministeren og regeringen gør sig ekstra umage, i lyset af hvordan det er gået tidligere.
Susie Jessen (DD), 2025-10-23:
Tak for det.
Jeg vil gerne følge op fru Helena Artmann Andresens spørgsmål her, for det står jo rent faktisk også i lovforslaget, at det her – og jeg citerer: » ... afhængigt af antallet af sager om seksuel chikane kunne medføre længere sagsbehandlingstid for nævnets øvrige sager, herunder sager med særligt belastende omstændigheder, f.eks. sager om mobning, vold, forskelsbehandling ...«
Altså, det vil sige, at de her sager om seksuelle krænkelser kommer til at komme forrest i rækken, foran f.eks. en sag med en lærling, der er blevet gennembanket.
Hvad har ordføreren at sige til det?
Matilde Powers (S), 2025-10-23:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg også har bemærket den her nye dokumentar, som kom ud i går, og som også har rystet mig dybt.
Og først og fremmest vil jeg, som jeg også har kommenteret på, i forhold til den her dokumentar sige, at sager om vold, grov mobning osv. simpelt hen skal politianmeldes.
Det er ikke lovligt, så det skal tages dybt seriøst, og det skal ikke bare vente på Tvistighedsnævnet; det skal simpelt hen meldes til politiet.
Så det er min første kommentar.
Når det er sagt, vil jeg da også synes, at det er væsentligt, at vi holder øje med, hvor lang ventetid der generelt bliver på de her grove sager, for det er klart, at der ikke er andre grove sager, der skal vente i urimelig lang tid, fordi det her kommer foran i køen.
Så det skal vi da selvfølgelig holde øje med.
Susie Jessen (DD), 2025-10-23:
Jeg har selvfølgelig også respekt for, at der har siddet nogle parter ved et bord og syntes, at det her var en god idé.
Det er også derfor, at vi gerne vil spørge mere ind til det her, ikke også?
Men som jeg læser det, kommer der bare til at ske det, at andre sager – som der også står i lovforslaget vil ske ved særlig belastende omstændigheder – vil blive trukket i baggrunden.
Derfor har jeg også bare behov for at få at vide af ordføreren, om ordføreren mener, at det er fair.
For jeg synes på en eller anden måde ikke, det er fair, at de her sager bliver skubbet i baggrunden i forhold til alle sager om seksuelle krænkelser.
Seksuelle krænkelsessager er enormt vigtige, men jeg kan ikke se, hvorfor den ene sag er vigtigere end den anden.
Matilde Powers (S), 2025-10-23:
Jeg kan godt følge ordførerens bekymringer, og optimalt ville det måske også være sådan, at man hele tiden individuelt kunne se, hvad for en sag der er voldsomst.
Jeg forestiller mig, at der har været en vurdering af, at hvis man skal kunne tiltrække flere kvinder til de her fag, så er man også nødt til at tage de oplevelser, som de måske hyppigt bliver udsat for, meget seriøst.
Det synes jeg er væsentligt, også i forlængelse af snakken før om, hvordan det er, at vi får tiltrukket endnu flere og får dem til at vælge de her fag.
Men jeg er fuldstændig enig i, at alle alvorlige sager selvfølgelig skal behandles hurtigt.
Så jeg synes, det er en helt oprigtig bekymring, og at vi skal følge med i ventetiderne.
Anni Matthiesen (V), 2025-10-23:
Tak for ordet.
Når man er lærling eller elev i praktik, skal det være en god og tryg oplevelse, og det skal være et sted, hvor man lærer, hvor man udvikler sig, og hvor man trives, og altså ikke et sted, hvor man bliver mødt med ubehag eller for den sags skyld har ondt i maven, når man står op og skal af sted på arbejde.
Heldigvis er det også sådan, langt, langt de fleste oplever det, altså at man har en god og ordentlig praktik.
Men desværre sker det alligevel indimellem, at unge udsættes for noget, som de aldrig burde opleve, og jeg tror da i hvert fald, at os, der også har set DR's dokumentar omkring de her ting de seneste dage, er helt enige, og for den sags skyld også næsten selv kan få ondt i maven, når vi oplever, hvad der er nogle lærlinge og unge mennesker, som er blevet udsat for.
De unge, der står midt i en svær situation, skal kort og godt ikke opleve, at deres sag så kommer til at tage lang tid, og derfor tager vi jo så med det her lovforslag et skridt i forhold til dem, der er blevet udsat for seksuelle krænkelser eller for den sags skyld blufærdighedskrænkelser, og der må jeg sige: Der giver man her en mulighed for, at lovforslaget sikrer, at Tvistighedsnævnet prioriterer de her sager om seksuel chikane og dermed kommer dem foran i køen, for at de hurtigere kan få en sagsbehandling.
Lovændringen her er et lille, men vigtigt skridt mod mere trygge rammer, måske især for de kvindelige lærlinge, og et klart signal om, at seksuel chikane aldrig skal tolereres nogen steder.
Derfor stemmer Venstre også for lovforslaget, og jeg har lige lovet at sige fra Moderaterne, at det gør de også.
Susie Jessen (DD), 2025-10-23:
Tak for det.
Nu nævner fru Anni Matthiesen jo netop det her DR-program, den her dokumentarserie, der kører nu.
Den er netop et bevis på, at der foregår rigtig mange ting også ud over seksuelle krænkelsessager.
Altså, det er psykisk vold, det er fysisk vold, det er racisme, det er jo mange forskellige ting, der foregår.
Med det i hånden synes jeg netop, at vi lige skal trække lidt i bremsen her i forhold til det her lovforslag, fordi det netop vil betyde, at de sager, som jeg nævner her, bliver skubbet bagud i forhold til sager om seksuelle krænkelser – som også er alvorligt, men jeg kan bare ikke se, hvorfor den ene sag er vigtigere end den anden.
Det er jo det, man gør med det her lovforslag: Man laver en prioritering, hvor man afgør, at de her sager skal skubbes op i systemet i forhold til de andre.
Er ordføreren enig med mig i, at det på en eller anden måde er lidt usundt at prioritere de her sager over de andre sager?
Anni Matthiesen (V), 2025-10-23:
Jeg kan sige så meget, at det her jo er en prioritering.
Jeg kan også sige så meget, at det bl.a. også var på baggrund af nogle helt konkrete sager, at vi tænkte: Nu er vi nødt til at handle, og det skal gå hurtigt.
Nu kan man jo så sige, at nu er der flere af os, der så har fået syn for sagen om, hvad der også er af udfordringer i nogle virksomheder.
Jeg har så samtidig også brug for at sige, at heldigvis er det jo sådan, at i langt, langt de fleste virksomheder trives de unge mennesker, og de får nogle gode uddannelser.
Derfor tænker jeg også lidt: Vi skal også passe på, at vi så ikke bare kommer til handle unødvendigt hurtigt.
Jeg siger ikke, at vi ikke skal drøfte det her.
Det synes jeg vi skal.
Men jeg synes også, vi skal bearbejde tingene på en god og ordentlige måde, inden vi træffer nye beslutninger.
Tak for spørgsmålet og kommentaren, for jeg er helt, helt enig.
Heldigvis er det jo også noget af det, man, som ordføreren siger, kan drøfte i udvalgssammenhæng, og man kan for den sags skyld også få stillet nogle spørgsmål og få nogle svar.
Susie Jessen (DD), 2025-10-23:
Tak for det.
I går tog DR hul på en ny dokumentarserie, hvor 68 lærlinge fortæller om grænseoverskridende adfærd.
Den ene lærling, som DR talte med, hedder Patrick, og han havde fra dag et en utrolig hård tid som lærling i byggebranchen.
Han blev råbt af, han blev nedgjort, han fik kastet ting efter sig.
Han blev udsat for psykisk og fysisk vold.
Der er også sager om seksuel chikane imellem DR's cases.
Og lad mig sige det med det samme: Vi er ovre den tid nu, hvor kvinder skal chikaneres, fordi de er kvinder – og det er, uanset hvilken branche de er i.
Og jeg er slet ikke i tvivl om, at det kan være en ekstremt ubehagelig situation for f.eks. en ung kvindelig tømrerlærling at blive chikaneret seksuelt af chefer og kollegaer.
Loven, vi behandler i dag, er en udløber af en trepartsaftale mellem den tidligere socialdemokratiske regering og arbejdsmarkedets parter.
Jeg har som regel stor respekt for, at når der sidder parter og taler med samme stemme og har en ambition om at lave om på noget, så lytter vi også her i Folketingssalen.
Men jeg må også ærligt sige, at jeg har en bekymring her.
For når Tvistighedsnævnet med den her lov får hjemmel til at behandle sager om seksuel chikane forud for andre sager, sker der også det, at andre sager kommer til at blive presset bagud i køen.
Det står jo også sort på hvidt i lovforslaget, nemlig, og jeg citerer: »Herudover vil lovforslaget efter omstændighederne og afhængigt af antallet af sager om seksuel chikane kunne medføre længere sagsbehandlingstid for nævnets øvrige sager, herunder sager med særligt belastende omstændigheder, f.eks. sager om mobning, vold, forskelsbehandling m.v.«
Begge dele er forfærdeligt.
Seksuel chikane er forfærdeligt, og vold, psykisk vold og racisme er ikke godt.
Men er det ene mere forfærdeligt end det andet?
Er der nogen sager, der skal opprioriteres foran andre?
Det synes jeg umiddelbart ikke.
Jeg kommer ikke til at sige i dag, at vi stemmer imod det her forslag, for jeg har også så meget respekt for parterne i det her, der har anbefalet det, at jeg gerne vil have nogle svar på nogle spørgsmål, inden vi endeligt siger, at vi stemmer imod.
Det vil vi klare i udvalgsarbejdet.
Det var det.
Tak for ordet.