Theresa Scavenius (UFG), 2025-12-18:
I den her uge op til jul køres der ufattelig mange lovforslag igennem den her Folketingssal – 81 i alt, faktisk.
De fleste her i salen ville nok dumpe en test om alle detaljerne i alle lovforslagene.
Så jeg glæder mig til, at vi på et tidspunkt kan have den her samtale om, at der kører alt for mange lovforslag igennem den her sal, i forhold til hvad der er muligt her i salen.
Men specifikt i forhold til det her lovforslag vil jeg gerne, fordi jeg ved, at der er mange, der ikke kender indholdet, fortælle om indholdet, så man i hvert fald ved, hvad man stemmer om, fordi det er noget meget fundamentalt i forhold til domstolenes uafhængighed.
I tirsdags løftede statsministeren faktisk sløret for hendes syn på domstolene i forbindelse med en diskussion i Europaudvalget om de internationale konventioner.
Hendes syn på domstolene er, at de er underlagt regeringen, og at de skal understøtte regeringens politik.
Det betyder faktisk, at vi har en statsminister, som ikke anerkender domstolenes uafhængighed, hvilket ellers er et fundament i vores retsstat.
Det står i grundlovens § 3, at magten skal deles for at undgå magtmisbrug.
Så det hele er faktisk fuldstændig vanvittigt, altså at vi har en statsminister, som ikke anerkender og respekterer dansk grundlov og magtens tredeling og ikke værner om domstolenes uafhængighed.
Men også vores justitsminister udtrykker ringe forståelse for domstolenes uafhængighed.
Til førstebehandlingen af det her lovforslag kunne han ikke svare på, hvorvidt puljedommerordningen, som er en del af det her forslag, er i strid med delegationsforbuddet i grundlovens § 61.
Jeg har efterfølgende spurgt ind til det skriftligt.
Sagen er den, at grundloven selvfølgelig siger, at domstolene skal være uafhængige.
Men spørgsmålet er, hvordan man sikrer det i praksis.
Det er, ved at den udøvende magt, dvs. regeringen, ikke administrativt og funktionelt må styre domstolene, og allervigtigst er det, at dommeren skal være udpeget, før sagerne kommer ind.
Specifikt står der i Folketingets kommenterede udgave af grundloven: »Domstolen skal altså behandle en sag, der er kendt, før dommeren er udpeget ...«
Der er meget uro i salen; det er bare lidt vigtigt, når jeg læser op fra grundloven, så måske kunne man lige lytte med.
Jeg starter lige citatet fra grundloven forfra: »Domstolen skal altså behandle en sag, der er kendt, før dommeren er udpeget.
Det er et problem, fordi regeringen kan have en interesse i at vælge en dommer, der har en bestemt holdning til sagen.«
Problemet er bare, at man siden 2006 bruger det, der hedder puljedommere.
Det er dommere, som placeres efter, hvor der er mange sager, og det kan jo godt være praktisk.
Problemet er bare, at det sandsynligvis er i strid med grundloven.
Den kritik har jeg så som nævnt forelagt justitsministeren til førstebehandlingen og skriftligt, men han er ikke kommet med noget argument, der tilbageviser kritikken.
Det eneste, han har sagt, er, at vi har gjort det før.
Men det er jo ikke et argument.
Siden 2006 er ordningen løbende blevet udvidet, og senest nu med det her lovforslag udvider man det til 44 puljedommere.
Vi har ca. 400 dommere i alt i forvejen.
Det betyder, at det er ca. 11 pct. af vores dommere, som potentielt set kan placeres der, hvor sagerne er.
Derudover er der også grundlovens § 64, der skal sikre, at dommerne ikke kan forflyttes, og det handler om at sikre, at en dommer ikke straffes med en forflytning efter en specifik sag.
Igen er det risikoen ved puljedommerne.
Puljedommerne kan jo netop flyttes, udskiftes og afskediges uden det her forfatningsmæssige værn.
Det betyder, at de ikke har den personlige uafhængighed, som vores retsstat burde hvile på.
Det kan skabe et klima, hvor de sådan ubevidst tilpasser sig regeringen eller den politiske stemning, og dermed har vi ikke uafhængige domstole.
Derfor vil jeg spørge justitsministeren igen i dag, inden Folketinget skal stemme om den her lov: Kan ministeren gå på talerstolen og sige til alle i hele Folketinget, at lovforslaget med garanti ikke strider med grundlovens §§ 3, 61 og 64?
For hvis han ikke kan det, vil jeg appellere til alle om at stemme imod lovforslag nr. L 21 og ikke hoppe på statsministerens og justitsministerens manglende respekt for domstolenes uafhængighed.