runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2018-06-04:
Tak til hr. Marcus Knuth.
Hvis det er, at regeringspartierne og Dansk Folkeparti er enige, bør man jo i fællesskab kunne stemme for beslutningsforslaget.
Beslutningsforslaget handler om, at hvis forældre sender deres børn af sted på en genopdragelsesrejse, skal man tage opholdstilladelsen fra forældrene, hvis der overhovedet er mulighed for det.
Og hvis det er, at man er enig med Dansk Folkeparti i det, bør man jo stemme for og ikke stemme imod.
Marcus Knuth (V), 2018-06-04:
Vi er jo enige i hensigten, men jeg tror også, at ordføreren er klar over, hvorfor der er nogle partier, der lige pludselig har ændret holdning til det her.
Det er jo netop, fordi en af de dele, som Dansk Folkeparti foreslår, er, at hvis et barn allerede er sendt på genopdragelsesrejse, skal man ikke hjælpe barnet, men i stedet for sende forældrene af sted.
Det mener vi jo ville være at straffe barnet unødvendigt.
Martin Henriksen (DF), 2018-06-04:
Der skal man jo være opmærksom på at det er forældrene, der træffer beslutningen.
Forældrene må også stå på mål for de beslutninger, de træffer, og når man som forælder træffer beslutninger, har det også nogle konsekvenser for ens børn.
Der synes vi i Dansk Folkeparti at der er en tendens til, at vi fra Folketingets side i alt for stor grad går ind og overtager forældreansvaret, især for indvandrerforældrene, når de ikke kan finde ud af at leve op til det.
Hvis det er, at man fremadrettet får mulighed for at sende sit barn af sted på en genopdragelsesrejse, men kan være sikker på, at barnet kommer tilbage,
hvad er så egentlig begrundelsen for, at man ikke skulle gøre det?
Så vi synes, det havde været meget fornuftigt, at vi havde vedtaget det her beslutningsforslag, for hvis man som forælder træffer beslutning om, at familien og børnene ikke skal leve efter danske værdier, og at man heller ikke ønsker at gøre det som forælder, siger vi, at hele familien må tage af sted, og så må de leve et sted, hvor værdierne passer bedre til deres livssyn.
Martin Lidegaard (RV), 2018-09-06:
Altså, vi har kig på det, og vi har også kig på hele affaldssektoren, som jo er en hovedpine, vi skal have løst.
Vi har kig på oliefyrene, og vi har kig på landbrug og transport, ligesom jeg ved at Alternativet har.
Man kan jo helt kort sige det sådan, at hvis det skal give mening at bygge flere havvindmølleparker end dem, vi allerede har aftalt, så skal det være, fordi vi rent faktisk får gjort noget ved transportsektoren og varmesektoren, nemlig ved at behovet for el, altså grøn el, stiger – med flere elbiler og mere rumopvarmning ved grøn el.
For hvis det bare fortsætter, som det ser ud nu, har vi rigeligt med grøn el, hvis jeg må sige det på den måde.
Så det kræver altså, at vi også får gjort noget ved efterspørgslen, og ud fra den forudsætning er svaret ja.
Christian Poll (ALT), 2018-09-06:
Først vil jeg sige tak for vores gode samarbejde i oppositionen omkring energiaftalen.
Det var en fornøjelse, og jeg ved jo, at ordføreren deler min passion for den grønne omstilling og især på energiområdet.
Vi fik jo landet en energiaftale, som blev betydelig bedre.
Det første bud, vi så fra regeringen dengang, var jo en enkelt havvindmøllepark, dvs. 800 MW i hele perioden de næste 12 år.
Vi fik den løftet til tre havvindmølleparker i samme periode, og det er klart bedre.
Men jeg vil egentlig høre noget, som skal ses i lyset af, at Klimarådet, som jeg ved ordføreren også har stor respekt for, jo har fortalt os, at vi for at nå de klimamål, der er nødvendige for at holde os under 1,5-2,0 graders temperaturstigning, faktisk skal opstille noget i størrelsesordenen 700 MW om året frem til 2030 og også længere frem.
Det vil sige, at vi faktisk har brug for betydelig mere end de tre havvindmølleparker, der er aftalt her.
Vil ordføreren være med til at tage den debat op igen efter et valg og forsøge at få presset et endnu højere tempo i omstillingen til vedvarende energi igennem?
Jacob Jensen (V), 2018-09-06:
Jeg skal bare lige forstå det korrekt: Der skulle leveres indrømmelser i en eller anden udstrækning på de tre områder, der blev nævnt her.
Skulle det forstås sådan, at det skulle være på alle tre områder, altså at det skulle være på både uddannelsesområdet, klima- og miljøområdet og på udlændingeområdet, at der i en eller anden udstrækning skulle leveres?
Det kunne så være i varierende grad.
Altså forstået på den måde, at hvis der bliver lagt et papir foran hr. Martin Lidegaard og hr. Morten Østergaard m.fl., der siger, at sådan her kommer politikken på udlændingeområdet til at se ud – take it or leave it – betyder det så, at man siger: leave it?
Martin Lidegaard (RV), 2018-09-06:
Altså, lad os sige helt ærligt, at det bliver et vanvittig spændende valg den her gang.
Og så lad mig sige, at vi har den stik modsatte strategi af Alternativet.
Vi ønsker ikke at trække vores mandater ud af ligningen.
Og de tre punkter, som vi går op i – og ikke noget af det er ultimativt, men det er dem, vi lægger vægt på – er miljø og klima, hele integrationsområdet og udlændingedebatten, og så er det uddannelsesområdet, som har fyldt en del i dag.
Det er de tre ting, vi kommer til at stille krav til, og hvor vi helt sikkert ikke bare pr. automatik vil lægge vores stemmer til en statsministerkandidat, der ikke kan levere noget på de tre områder.
Og så må vi jo se, hvordan vælgerne lader mandaterne falde, og hvem der kan levere mest på de tre områder.
Vi synes ikke, at den nuværende regering med dens nuværende parlamentariske flertal leverer den retning.
For som vi ser spillet, bliver regeringen trukket meget i retning af Dansk Folkepartis prioriteringer, fordi Dansk Folkeparti er et dygtigt parti, og det er vi kede af.
Så derfor er vi i opposition til den nuværende regering.
Vi ønsker en ny regering, og det er derfor, at vi giver fru Mette Frederiksen chancen til en start.
Men selvfølgelig kan man ikke bare regne vores mandater med for enhver pris.
Men altså, jeg forstår spørgsmålet sådan, om vi forventer at få indflydelse på alle de politikområder, som vi skal bringe en ny regering til magten på.
Ja, det gør vi.
Vi ved jo godt, vi hverken kan diktere hele klimapolitikken eller uddannelsespolitikken eller udlændingepolitikken.
Christian Poll (ALT), 2018-09-06:
Tak for et godt svar.
Det giver mig håb, for jeg ville netop også spørge til det med, at der jo er mange andre teknologier, som vi ikke har fået fremmet nok i den her energiaftale.
Geotermi har f.eks. fået lidt, men slet ikke nok.
Varmepumperne har fået lidt, men slet ikke nok.
Hele solområdet har vi jo nærmest overset i den her aftale.
Vil solceller også være noget, som vi kan snakke om og virkelig hæve ambitionerne for?
Pelle Dragsted (EL), 2018-09-06:
Tak for en rigtig fin tale, og også herfra skal lyde en tak for et godt samarbejde i forbindelse med energiforhandlingerne før sommerferien – i det hele taget et hurra for, at vi er nogle partier i Folketinget, for hvem det her betyder rigtig meget.
Jeg kan hvert fald
sige, at vi i Enhedslisten har præcis samme tilgang, nemlig at vi efter et valg vil kaste vores mandater ind, og vi vil på det her område heldigvis stå side om side, i forhold til at sikre at en ny regering faktisk vil betyde en langt, langt mere ambitiøs politik på klimaområdet, for det er helt nødvendigt.
Det er det her folketingsvalg og de kommende, som afgør, om Danmark kan levere det, der skal leveres.
Det er der, hvor vi er enige.
Der, hvor vi er mindre enige, er i spørgsmål som f.eks. pensionsalderen.
Mit spørgsmål er egentlig meget kort: Mener ordføreren, at det nuværende pensionssystem, hvor man tager udgangspunkt i den gennemsnitlige levealder, er rimeligt, al den stund det jo betyder, at nogle af de grupper, som har en høj levealder, som typisk er højtuddannede akademikere og andre, vil have mange år efter endt arbejdsliv, mens nogle af de grupper, som har en kortere levetid, nemlig typisk ufaglærte eller mennesker med en kort uddannelse, vil have meget færre år sammen med deres familie, børn og venner efter endt arbejdsliv?
Er det en rimelig model?
Martin Lidegaard (RV), 2018-09-06:
Det vil jeg meget gerne svare på, men lad mig starte med at kvittere for det grønne område.
Vi har også været glade for samarbejdet og ser frem til at fortsætte det i de kommende måneder og år, og vi får lejlighed til det i forbindelse med klimaaftalen her i efteråret.
Nej, vi finder ikke, at det nuværende pensionssystem er rimeligt.
Vi har en stærk fornemmelse af, at mange af de folk, der er blevet nedslidte gennem et hårdt arbejdsliv, har svært ved at få en førtidspension eller har svært ved at gå på pension på det tidspunkt, hvor de egentlig burde gøre det.
Det er ikke tilfredsstillende.
Det må selvfølgelig være sådan, at de folk, der ikke kan, eller som er nedslidte, har mulighed for at gå på pension, når ikke de kan mere, hvorimod at vi, der f.eks. har en lang uddannelse og derfor ikke har været så mange år på arbejdsmarkedet, til gengæld, netop for at de nedslidte kan få mulighed for at gå på pension tidligere, er nødt til at blive nogle år længere på arbejdsmarkedet.
Det er derfor, at vi har gjort os tanker om, at vi gerne vil have et system, hvor vi altså på den ene side giver den nedslidte gruppe mulighed for at gå tidligere på pension, mens vi på den anden side for at få penge til det siger til alle os andre, som er i fuld vigør, og som i øvrigt også kan tjene på at blive længere på arbejdsmarkedet, at vi må tage et nøk mere.
Vi forestiller os ikke, at det skal være i årevis, men måske nærmere måneder, afhængigt af hvor meget vi gerne vil finansiere gennem det.
Vi vil også gerne finansiere en ekstra uddannelsesindsats for at undgå, at den nuværende generation på arbejdsmarkedet får de samme nedslidningsproblemer, men får mulighed for at skifte arbejdsplads, inden de bliver nedslidte.
Så nej, det nuværende system er ikke rimeligt; lad os gøre noget ved det.
Pelle Dragsted (EL), 2018-09-06:
Det synes jeg er en vigtig tilkendegivelse.
Med hensyn til spørgsmålet om penge er der jo kommet den her ret interessante oplysning fra de økonomiske vismænd, at de reformer, der er gennemført, rent faktisk har gjort økonomien overholdbar.
Man har simpelt hen, hvis jeg skal sige det meget simpelt, hævet pensionsalderen mere end nødvendigt.
Martin Lidegaard (RV), 2018-09-06:
Der skilles vandene nok lidt.
Det, vismændene har regnet på, er jo, at vi, sådan som vi alle sammen undtagen Enhedslisten er blevet enige om, frem mod 2030 gradvis hæver pensionsalderen til 68 år.
Hvis man så vil hæve den yderligere fra 2030 til 2040, er det, at vismændene siger: Det behøver I ikke at gøre, for vi har sådan set penge til at lade være.
Men det, vi diskuterer nu, er jo, hvad vi gør ved de nedslidte mennesker, som vi i dag har i vores samfund.
Der, hvor vandene skiller, er jo der, at vi insisterer på, at vi, hvis vi skal gøre noget for de nedslidte og komme ud over status quo, bliver nødt til at finde de penge frem mod 2030.
Det er ikke det, vismændene har regnet på.
Det er der, vi er klar til at sige, at så må de bredeste skuldre altså også bære lidt mere, for at vi får råd til at hjælpe de folk, der er nedslidte.
Vi bliver simpelt hen nødt til at have en større forskellighed i vores pensionssystem.
Det er ikke nogen enkel opgave at lave det system, det anerkender jeg.
Men første skridt er jo, at vi bliver enige om princippet, nemlig at de sunde og raske og bedst uddannede og dem med de bredeste skuldre kommer til at skulle bære lidt mere.
Men det vil Enhedslisten, så vidt jeg forstår, ikke være med til.
De vil kun, om jeg så må sige, bruge flere penge på de nedslidte.
Rune Lund (EL), 2018-09-06:
Hvordan skal det præcis forstås?
For i den velfærdsaftale, der er lavet, er det jo sådan, at pensionsalderen i dag vil være 68, men i 2020 skal Folketinget jo stemme om, hvorvidt den skal hæves til 69 år gældende fra år 2035.
Spørgsmålet er så: Er det noget, som Det Radikale Venstre vil stemme for, eller er det en forudsætning for den stigning i pensionsalderen, at der samtidig bliver lavet nogle mekanismer, sådan at de mennesker, der er blevet fysisk nedslidte på arbejdsmarkedet, f.eks. gennem et langt liv, eller er psykiske nedslidte, ikke bliver ramt af en sådan stigende pensionsalder?
Martin Lidegaard (RV), 2018-09-06:
Jeg tror ikke rigtigt, at jeg kan binde mig til, hvad Det Radikale Venstre vil stemme i 2020 til noget, der skal ske i 2035, på et tidspunkt hvor jeg fornemmer, at der begynder at være en vis enighed om, at vi skal kigge på den aftale, vi har lavet, fordi der er nogle nedslidte, som har det for svært.
Med hensyn til hvor vi er nu, kan man sige, at hvis man gør det, som vismændene har regnet på, og som Enhedslisten åbenbart gerne vil efter 2030, tager vi jo hele råderummet.
Så er der altså ikke en krone til hverken uddannelse eller ældre eller sundhed eller noget andet, og det tror jeg ikke vil være radikal politik.
Man spiser, om jeg så må sige, hele det økonomiske råderum, der er, for at holde pensionsalderen på 68 – men vi kan jo blive klogere.
Jacob Jensen (V), 2018-09-06:
Nu var der før en lidt ophidset debat mellem Alternativet og Enhedslisten om, hvem af de to partiers respektive statsministerkandidater der skulle bringes i spil.
Og nu er De Radikale så et af de få partier, hvis ikke det eneste, der ikke har meldt sig som statsministerparti – nej, SF har heller ikke meldt sig på banen endnu.
Og det vil sige, at De Radikale så skal ud og finde nogen at lege med.
Jeg forstod på hr. Martin Lidegaard, at man i dronningerunden ville pege på fru Mette Frederiksen som undersøger, og respekt for det.
Jeg vil spørge, om der ligger nogle streger, kan man sige, røde linjer, grønne linjer, eller hvad vi skal kalde det, for De Radikale.
Jeg tænker eksempelvis på udlændingeområdet, og om man ser nogle muligheder der for at sige, at nok er nok.
Eller om jeg, hvis jeg sad som socialdemokrat, bare kunne forvente at tælle De Radikale med, uanset hvilken udlændingepolitik man eksempelvis lægger for dagen.
For jeg har forstået, at De Radikale søger indflydelse, og det er jo De Radikales dna at gøre.
Men hvis man ligesom får præsenteret et ultimatum, en færdig løsning, hvor der bliver sagt, at sådan her bliver politikken, hvad for et reaktionsmønster vil vi så se fra De Radikale?
En ting er, at man går ind i en dronningerunde, men efter det skal man jo begynde at finde ud af, hvilken slags politik en given regering skal basere sig på.
Martin Lidegaard (RV), 2018-09-06:
Noget af det, jeg faktisk personligt er mest i tvivl om – og det er jo sådan næsten mere en teknisk end en politisk betragtning – er, præcis hvor det rationelle snit mellem sol og vind går, herunder hvor mange decentrale anlæg vi kan få passet ind i vores system på en effektiv måde i forhold til centrale, og hvad der er billigst.
Og noget af det, vi har sat gang i med det her, synes jeg, virkelig gode energiforlig, vi lavede før sommerferien, er jo en masse analyser af netop elmarkedet, fjernvarmemarkedet og meget andet, der skal gøre os klogere på, hvad det er for en form for vedvarende energi, vi har brug for mere af, og hvordan vi bedst kan fremme det.
Det afhænger jo også lidt af, hvordan den teknologiske udvikling går.
Der er nogle, der mener, at sol vil overhale vind med mange, mange meter i løbet af få år, så det er meget, meget billigere, og der er nogle, der mener det modsatte.
Så det er lidt tidligt at sige det.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-09-06:
Jeg er sådan set enig i, at dem, der er her, selvfølgelig ikke skal ligge samfundet til last, og at de skal i arbejde.
Det må man sige – vi er jo et relativt ungt parti – at man fra Folketingets side historisk set har været elendige til.
En af grundene til, at der er det her store træk, er jo nogle af de mange indsatser, man laver.
Altså, det koster bare utrolig meget, det tager en utrolig stor del af råderummet.
Men nu taler jeg så også om, at folk kommer hertil, og der vil jeg egentlig gerne høre Det Radikale Venstre: Hvad er politikken der?
Vi ved, at det her koster, selv hvis vi får en beskæftigelsesprocent – en erhvervsfrekvens – på 40 eller 50, og historisk set er der noget, der taler for, at den falder meget kraftigt igen, når vi får en lavkonjunktur, og vi er i en højkonjunktur lige nu.
Hvad er Det Radikale Venstres svar på det her?
Er det Det Radikale Venstres indstilling, at vi kan blive ved med at tage så mange, som vi har gjort, med de enorme omkostninger, det har for vores samfund?
Martin Lidegaard (RV), 2018-09-06:
Lad os lige holde fast i, at for at man overhovedet kan få asyl i Danmark, skal man altså være flygtning, og hvis man bare flytter fra fattigdom eller dårlige livsvilkår, får man ikke asyl, hverken i Danmark eller noget andet europæisk land.
Det er jo en vigtig pointe her.
Derfor er det ikke ligegyldigt overhovedet, at den samlede tilstrømning til Europa er faldet med 95 pct., for selvfølgelig påvirker det også, hvor mange der kommer til Danmark, ellers vil jeg tillade mig at sige, at man taler imod bedre vidende.
Jeg kan jo ikke udelukke eller garantere, at det danske regelsæt så i sig selv også har en virkning, altså hvordan de 5 pct., der så kommer stadig væk, fordeler sig som asylansøgere, dem af dem, der måtte være flygtninge, og for dem kan det have en betydning, hvordan det nationale regelsæt er.
Det vil jeg til gengæld også gerne medgive.
Vi lægger vægt på, at vi ligger på samme niveau som resten af Europa.
Vi synes ikke, vi skal være slappere end resten af Europa, vi synes sådan set, at vi skal ligge på det niveau, sådan at vi tager vores fair del, hverken mere eller mindre.
Rune Lund (EL), 2018-09-06:
Jeg synes egentlig, at den her diskussion om pension er lidt interessant, og jeg tror, der vil blive en gigantisk, kæmpestor diskussion frem mod 2020, når Folketinget skal tage stilling til, om pensionsalderen skal hæves til 69 år.
Den er jo allerede startet i dag.
Når jeg hører Socialdemokratiet, kan jeg høre, at Socialdemokratiet også er på vej væk i hastigt løb fra velfærdsaftalen, som automatisk hæver pensionsalderen, og jeg hører også, at Det Radikale Venstre er i tvivl om, hvor klogt det er, at man bare laver den her automatiske hævelse af pensionsalderen for alle.
Det vil jo kræve nogle penge.
Vi foreslår også finansiering til det, bl.a. at fjerne fradragsretten for pensionsindbetalinger af topskatten.
Det ville give et anseligt milliardbeløb.
Men jeg synes bare, at det er interessant, at Det Radikale Venstre godt kan se, at der er nogle kæmpe problemer med, at pensionsalderen bare skal stige.
Det er da trods alt positivt.
Martin Lidegaard (RV), 2018-09-06:
Det kan jeg svare klart ja til.
Jeg havde selv fornøjelsen af at forhandle den klimalov, vi har i dag, og det er ikke nogen hemmelighed, at den havde vi da gerne set endnu stærkere, end den endte med at blive, men vi lagde stor vægt på at få et enkelt parti fra den blå blok med, så vi var sikre på, at både Klimarådet og loven kunne overleve et regeringsskifte.
Og det er jeg sådan set glad for at vi gjorde, men det betød også, at dele af loven blev mindre ambitiøs, end jeg som minister dengang gerne havde set.
Så hvis vi kan samle et flertal – og helst et bredt flertal, for det klæder det her område –
vil jeg meget gerne lave en klimalov, som både, kan vi sige, går lidt skrappere til den uafhængige del af anbefalingerne, og som også binder regeringen lidt mere op på at komme med konkrete forslag til reduktioner, end den nuværende klimalov gør.
Men der er jo mange håndtag i den lov, vi allerede har, som man kunne bruge, hvis man havde flertallet.
Vi vil bestemt gerne være med til at lave en mere ambitiøs klimalov, men lad mig sige med det samme, at vi også gerne vil lave et grønt superministerium; vi vil også gerne lave et nyt grønt bnp.
Der er alt muligt, vi gerne vil lave – alt det, Alternativet også har foreslået.
Men det vigtige for os er sådan set at få lavet de konkrete ændringer ude i virkeligheden.
Det er CO2-reduktionerne – altså, hvordan vi skruer centraladministration og klimalov og alt det der sammen, er fint for os, men det, der betyder noget, er jo i den klimaforhandling, vi skal have nu, at få gjort noget ved landbruget og få gjort noget ved transporten.
Det lykkedes før sommerferien at få hele Folketinget med på en 55 pct.s vedvarende energi-målsætning, kan man sige, og 100 pct.s vedvarende energi i forhold til el og varme.
Det er jo samme ambitionsniveau, vi skal have i forhold til landbrug og transport, og det er det, vi gerne vil bruge kræfterne på.
Men vi vil også gerne lave en klimalov.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-09-06:
Nu havde vi jo en energiaftale, der koster 2 mia. kr. om året i 5 år, og nu står vi over for et finanslovsforslag, der afsætter måske 200 mio. kr., hvor ordføreren sagde, at Radikale vil doble op, og så vil det være 400 mio. kr. om året til en klimaindsats.
Det er trods alt relativt små beløb, i forhold til hvad der var i energiaftalen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad det så er for nogle reduktionsmål, vi skal gå efter i 2030.
Der er nogle græsrødder, der siger, at vi skal frem til 70 pct. som minimum i reduktionsmål i 2030.
Er det det, som ordføreren forestiller sig at vi skal lægge ind i en bindende klimalov, altså årlige reduktionskrav til CO2, eller er det noget mindre ambitiøst, De Radikale forestiller sig?
Martin Lidegaard (RV), 2018-09-06:
Altså, vi har lagt et forslag frem, som siger 60 pct.s CO2-reduktion i 2030.
Det kræver ganske vidtgående reformer og ændringer i de to sektorer, og det vil vi arbejde for.
Vi har afsat 300 mio. kr. ekstra i forhold til regeringen til klimaindsatser, men det er ikke kun derfra, pengene skal komme.
Vi skal også have omlagt landbrugsstøtten i en retning, der fremmer klimainitiativer; vi skal have kigget på beskatning af elbiler; vi skal i det hele taget have kigget på hele den måde, vi bruger vores penge på i dag i flere sektorer, som kan gøres bedre.
Men det er rigtigt – 300 mio. kr. ekstra til næste år er det, vi har sat af.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-09-06:
Tak for det, formand.
Jeg kunne godt tænke mig at tale lidt om indvandring, som ikke er arbejdskraft, og der tror jeg vi er enige.
Det demografiske træk er jo blevet diskuteret en del i dag, og det skal anvendes med varsomhed.
Det siger Finansministeriet selv.
Men det er jo åbenbart en stor del af debatten.
Indtil 2015 var det demografiske træk på 0,4 pct.
Efter 2015, hvor der kom 21.000 flygtninge ind over vores grænser, steg det demografiske træk til 0,65 pct.
Det siger jo noget om, at det er utrolige ressourcer, vi skal bruge på ikkevestlig indvandring i Danmark.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide: Hvor ligger De Radikale i det spørgsmål?
De Radikale bruger jo rigtig mange penge på mange, mange ting, og her har vi altså et område, som tager en stor del af de penge, vi kan disponere over.
Martin Lidegaard (RV), 2018-09-06:
Nu er jeg ikke i stand til på stående fod helt at godtage den præmis, at det alene skulle være flygtningene fra 2015, der er årsagen til den stigning i det demografiske træk, som hr. Joachim B. Olsen snakker om.
Men uanset om han har ret i det eller ej, så er den vigtige pointe jo her, at hvis de 20.000 mennesker kommer i arbejde, løser de et kæmpe problem for os, og hvis de ikke kommer i arbejde, vil de selvfølgelig udgøre en stor økonomisk udfordring.
Men noget tyder jo på, at der med den trepartsaftale, der er blevet indgået, og med den nye form for integrationsindsats, som vi har gang i, så faktisk er kommet langt flere af de syriske flygtninge i arbejde, end vi er vant til, på ganske kort tid.
Jeg mener, at vi er oppe på 40 pct.s selvforsørgelse allerede nu, og hvis den tendens fortsætter, ender det jo med at være en løsning på et problem i stedet for et nyt problem.
Men det er jo helt indlysende – og det må vi sige ligeud – at det selvfølgelig kræver, at vi gør integrationen bedre, stiller de rigtige krav, laver danskundervisning fra dag et, betragter de her mennesker som ressourcer, der skal anvendes i det danske samfund, i stedet for at parkere dem i asylcentrene i måneder og år.