runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2025-12-02:
Det er svært at være uenig, synes jeg, i grundprincippet i beslutningsforslaget om, at hvis det giver mere mening at gøre det med maskiner, skal vi ikke stå og gøre det manuelt.
Det er også derfor, vi synes, det egentlig er svært at finde noget, hvor vi sådan lige kan være imod selve beslutningsforslaget.
Så det er nok kun ligesom i graden af optimisme i, hvor langt vi er med den der teknologi, at vi måske ser lidt anderledes på det end Borgernes Parti og nogle andre.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-02:
Det går lige op for mig, hvorfor regeringens situation ser ud, som den gør, med 30-35 procents opbakning.
Man forstår jo simpelt hen ikke det der med, at tingene er blevet dyrere for danskerne derude, og at de har svært ved at få det til at hænge sammen.
Nu stiller jeg et simpelt spørgsmål: Anerkender ordføreren, at den her ordning er blevet væsentlig dyrere end det, man sagde til danskerne?
Danskerne kan jo godt mærke, at det er blevet dyrere, de kan godt mærke, at pengene forsvinder hver måned, og den her affaldssorteringsordning er jo en af årsagerne til det, fordi den er blevet væsentlig dyrere, end hvad politikerne sagde til danskerne at den ville blive.
Thomas Monberg (S), 2025-12-02:
Jeg stillede før et spørgsmål til ordføreren fra Danmarksdemokraterne, som han ikke ville svare på.
Han angreb i stedet mig og mine holdninger.
Men jeg vil sådan set stille det samme spørgsmål til ordføreren fra LA.
For der bliver nu påstået fra talerstolen, at de i Norge og Holland her kører med fuldt knald.
Det gør de jo ikke.
De går faktisk igen tilbage til mere kildesortering, fordi de ikke kan opnå deres genanvendelsesmål.
Så kan det godt ske, at ordføreren gerne vil have nogle andre genanvendelsesmål, men vi bruger jo maskiner i dag.
Vi bruger dem bare efter kildesorteringen.
Men hvor virker kildesorteringen sådan, at vi både kan leve op til de genanvendelsmål, som vi selv har, men også dem, som EU har?
Eller er EU også ligegyldig?
Steffen W. Frølund (LA), 2025-12-02:
Sidst jeg tjekkede det, var Holland da medlem af EU, og jeg ved ikke, hvordan de i Norge har lagt sig i forhold til det her niveau.
Det må jeg lade stå hen i det uvisse, men så længe Holland tør gøre det, tør jeg også.
Noget andet, jeg kan konstatere, er, at jeg endnu ikke har besøgt et andet EU-land, hvor man sorterer det manuelt i så mange fraktioner, som man gør herhjemme i Danmark.
Ordføreren har jo i det, du nævnte her, lige beskrevet en mindre, manuel sorterings- og fraktionsopdeling end det, vi bliver udsat for i Danmark.
Hvorfor kan de gøre det i Holland, når vi ikke kan gøre det her?
Jeg tror, det er et retorisk spørgsmål.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-02:
Jeg er jo nordjyde, så jeg er ikke så god til at tælle, men det kan være, at ordføreren fra LA lige kan tælle op, hvor mange fraktioner ordføreren fra Socialdemokraterne sagde der var.
Vil ordføreren bare ikke bekræfte, at vi her i Danmark af en eller anden grund skal have ti?
Jeg mener altså, at det var fem, ordføreren fra Socialdemokraterne magtede at sige at kildesorteringen der kunne bruges til, men jeg er jo nordjyde, så det kunne være, at Liberal Alliances ordfører lige kunne være behjælpelig med at sige, at det, ordføreren sagde, også var en fuldstændig underbygning af det, han selv har sagt, altså at vi er duksene, og at vi er gået helt ekstremt ud.
Som ordføreren også sagde til Venstres ordfører, er det jo den opdragelsesrejse, som vi sammen skal være på, som har sat præmissen.
For jeg mangler stadig væk at høre en eneste fra regeringspartierne sige, at kildesorteringen virker.
Derfor har vi restaffald, hvor vi, når vi alle sammen giver op, smider det i restaffaldet, og så bliver det i hvert fald ikke bedre for miljøet.
Thomas Monberg (S), 2025-12-02:
Hvor virker den her teknologi henne, ordfører?
Steffen W. Frølund (LA), 2025-12-02:
Jeg talte ikke lige, hvor mange fraktioner det var, der blev nævnt fra Holland.
Men det var da i hvert fald færre end dem, jeg møder hjemme ved mit eget setup.
Henrik Frandsen (M), 2025-12-02:
Tak for ordet, formand.
I Moderaterne er vi ikke blege for at anerkende, at det for nogle borgere kan opleves som kompliceret at skulle sortere affald i mange fraktioner, men for andre borgere er det noget helt naturligt og noget, de bakker op om.
Så er jeg bare nødt til at sige, at der altså er flest af den sidste kategori.
Når alting blandes, bliver det bare dårligere bagefter, og det kan man ikke bortforklare med teknologi.
Det er bedre at sortere hjemme ved kilden.
Det gælder om at genanvende mest muligt, og det forslag, vi debatterer i dag, handler i virkeligheden ikke om genanvendelse; det handler om at se på, hvor mange spande der kan stå i gården.
Vi er nødt til at se på, hvad der sker med indholdet, og det er det, der er det afgørende.
Når pap, papir og tekstiler bliver fugtige og snavsede, mister de værdien; når glas knuses og blandes, går kvaliteten tabt; når madaffald bliver forurenet, kan det ikke længere ende som en tryg gødning på markerne; og når fødevareplast blandes med restfald, forsvinder muligheden for at det bliver til ny fødevareemballage; og det er ikke kun en mavefornemmelse, men det er faktisk noget, Miljøstyrelsen og DTU vurderer, altså at kildesortering giver langt bedre muligheder for en høj genanvendelse, end hvis vi blander det hele sammen i én beholder, og EU's analyser peger i samme retning.
Samtidig har kommuner, virksomheder og producenter investeret milliarder i den fælles forståelse, at det, vi samler ind, skal være værd at genanvende.
Det ansvar kan vi ikke bare trække tilbage, fordi én spand ser pænere ud og er nemmere at håndtere i gården end flere.
Så Moderaterne kan ikke støtte forslaget.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-02:
Så må man hos politikerne herindefra lige have glemt, hvad det er for en verden, der er derude, altså at man tror, at borgerne derude er sådan nogle tal i et excelark, som bare gør præcis, som man vil.
Men det er jo ikke virkeligheden derude.
Nu spurgte jeg jo både ministeren og Socialdemokratiet, om man vil erkende, at det er blevet langt dyrere, end hvad man dengang sagde til borgerne.
Så fik man en lang udredning om, at der også var nogle forudsætninger og sådan noget.
Men man har jo ansvaret, og man har magten, så det er jo nogle forudsætninger, man selv har lagt ind.
Derfor må jeg så spørge Moderaternes ordfører, om man vil anerkende, at det her er blevet langt dyrere for borgerne, som oplever, at deres affaldssortering stiger langt mere i pris, end hvad man gik ud og sagde at det ville gøre, dengang man foreslog det.
Henrik Frandsen (M), 2025-12-02:
Jeg har ikke glemt verden derude.
Det er jeg bare nødt til at sige.
Jeg befinder mig faktisk ganske udmærket i verden uden for Christiansborgs mure.
Den der opfattelse af, at man, fordi man kommer i Folketinget, så kommer til at sidde i en eller anden osteklokke, anerkender jeg overhovedet ikke.
Jeg ser ikke verden igennem et excelark; jeg ser verden igennem realiteterne.
Det er jeg bare nødt til at sige.
Så kan man jo godt argumentere for, at teknologien kan tage over, og de i Holland og Norge, og jeg ved efterhånden ikke hvor, gør det her.
Men jeg er bare nødt til at sige, at det ikke er i hele landet, man gør det, men at det er i isolerede områder, og at det er med et væsentlig ringere resultat end det system, vi har i Danmark, hvor der i øvrigt er en bred accept i befolkningen af, at det er den rigtige måde at gøre det på.
Søren Søndergaard (EL), 2025-12-03:
Selvfølgelig kan vi diskutere enkelte programmer.
Det gør vi da tit.
Selvfølgelig kan vi da diskutere journalisters indsats, inklusive om det er klogt, at de skriver under på forskellige erklæringer.
Selvfølgelig kan vi da diskutere det.
Det er overhovedet ikke det, der er diskussionen.
Men hvor vi kan tage stilling til økonomien, og hvor vi kan tage stilling til rammerne for DR, kan vi ikke tage stilling til, hvilke journalister der skal være ansat på DR, eller hvilke programmer DR skal sende.
Så overskrider vi armslængdeprincippet.
Det sætter vi en bestyrelse, en uafhængig, men bredt sammensat bestyrelse, til.
Det er jo der, forskellen er.
Det er ligesom det, der er min pointe, nemlig at der er forskel på de to ting.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-12-03:
Det er rigtigt, men så kan vi vel også diskutere dokumentaren om Grønland.
Vi kan vel også diskutere journalisters meget, meget provokerende venstreorienterede opfattelse af, hvad der foregår i Mellemøsten, udtrykt med deres underskrifter.
Skal vi så der bare overholde armslængdeprincippet og sige, at det blander vi os overhovedet ikke i?
Det synes jeg bestemt ikke vi skal gøre.
Altså, der er jo detailting – lad mig sige det på den måde – inden for DR, som giver en meget, meget stor opstandelse.
Det kan vi vist rolig sige.
Det gælder i hvert fald omkring journalisterne, der pludselig talte om folkemord og gav deres underskrift, og jeg ved ikke hvad.
Det er journalister, der er i DR, og som er på P1 Morgen, hvor ministeren meget ofte er inde, og hvor man kan give hinanden ret.
Søren Søndergaard (EL), 2025-12-03:
Jeg glæder mig til, at det blå alternativ bliver enige om, hvor lille DR skal være.
Jeg kan forstå, at det spænder fra lidt mindre til absolut ingenting, men lad det nu ligge.
Jeg synes, at fru Pia Kjærsgaard blander to ting sammen, når man snakker armslængde, nemlig det, der handler om retningslinjer og rammer, og det, der handler om at gå ind i de enkelte programmer og selve programplanlægningen.
Der er jo intet i armslængdeprincippet, der forhindrer, at vi tager stilling til DR's budget.
Det gør vi ved hver eneste medieforlig og faktisk også ved hver eneste finanslov.
Vi gør det ved hver eneste medieforlig, og så vidt jeg husker det sidste medieforlig, var Dansk Folkeparti med til at tage stilling til de økonomiske rammer for DR.
Så der er jo ingen her, der siger, at vi ikke kan diskutere DR's økonomiske rammer, og at det er underlagt et eller andet armslængdeprincip.
Det er underlagt en politisk diskussion, som vi kan tage, og hvor vi kan have forskellige holdninger.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-12-03:
Det ved jeg ikke om vi kan, men der er ingen tvivl om, at man kan få public service med en mindre del end det, DR er i dag.
Det står vi 100 pct. ved; selvfølgelig gør vi det.
Det, jeg godt kan være lidt nervøs ved, selvfølgelig, er, om det så er en undersøgelse, der ender med, at man faktisk giver ministeren ret i, at der overhovedet ikke er noget problem.
Altså, der skal det være en helt neutral og uvildig undersøgelse.
Jeg ved f.eks., at hr. Bent Blüdnikow har været meget aktiv i det her spørgsmål.
Der kunne jeg da foreslå, at hr. Bent Blüdnikow bliver en del af den undersøgelse, så det ikke bare bliver venstreorienterede jurister, der giver ministeren ret.
Katrine Daugaard (LA), 2025-12-03:
Det var absolut ikke for at provokere, det var simpelt hen bare ren og skær interesse, fordi vi to aldrig har haft den snak om, hvor meget mindre I egentlig ønsker det.
Men lad mig spørge om noget andet.
Mener ordføreren, at man kan få god public service selv med et privatiseret DR?
Altså, kan man nytænke det?
Kan man gøre det på en anden måde end det, vi kender, og hvordan mener ordføreren i så fald, at man kunne gøre det anderledes?
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-12-03:
Det synes jeg sådan set er noget, man skal overlade til det blå konvent, og det synes jeg da bare Katrine Daugaard skal være med til.
Jeg synes egentlig ikke, at det er her, at fru Katrine Daugaard skal provokere – for at sige det ligeud.
Jeg synes, at man skal provokere over for de ordførere, som har en helt anden holdning, end f.eks. Katrine Daugaard har og jeg egentlig også har.
Jeg synes, det er et andet sted, kritikken skal rejses.
Katrine Daugaard (LA), 2025-12-03:
Jeg fandt ikke helt ud af, om Dansk Folkeparti stemmer for eller ej.
Jeg kunne også godt tænke mig at høre om noget andet.
På blåt konvent kom vi jo sammen i den blå opposition med 50 forslag, som vi vil gennemføre de første 100 dage, hvis vi skulle få magten efter næste valg.
Et af dem er et meget mindre DR.
Derfor vil jeg gerne høre fru Pia Kjærsgaard, hvor meget mindre Pia Kjærsgaard mener det skal være, i hvert fald hvis ikke hun mener, det skal privatiseres, sådan som det foreslås i dag.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-12-03:
Tak, fordi hr. Søren Søndergaard nævnte DR's bestyrelse.
Jeg sad på min plads dernede i salen og tænkte på: Hvad hører vi egentlig til den bestyrelse?
Hvad med de der personer, som forskellige politiske partier har sat ind i den bestyrelse?
Intet hører vi – intet.
Jeg mindes faktisk ikke, vi har hørt noget som helst til DR's bestyrelse, siden hr. Ole Hyltoft som næstformand indsat af Dansk Folkeparti ytrede sig vældig meget og blev kritiseret for det.
For siden da har der faktisk ikke rigtig været nogen, der har gidet at give deres mening til kende, selv om de sidder i DR's bestyrelse.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-03:
Jeg taler med rigtig, rigtig mange danskere derude, som siger: Nok er nok.
Det sker ikke, og det er stadig væk venstreorienteret.
De synes ikke, det er rimeligt, at de skal betale for det.
De vil hellere bruge deres penge på noget andet.
Det her forslag er et forsøg på at sige: Godt, nu lytter vi til dem, og vi giver så de her penge i afgifts- og skattelettelser.
De folk, der har lyst til at tilkøbe DR med den tydelige politiske bias, som DR har, kan så tilkøbe det.
Det er det, vi forsøger her, selvfølgelig med de public service-forpligtelser, man kan tillade sig at gøre det til, hvis en privat skal byde på det.
Det kan man sagtens lægge ind i det.
Det gør vi på en lang række andre områder.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om Dansk Folkepartis holdning til det her.
Kommer man til at stemme ja til det her?
Kommer man til at stemme ja til, at det nu må være slut for politikerne at bestemme, hvad for nogle tv-programmer danskerne skal betale til?
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-12-03:
Det er sjovt, at man bruger meningsmålinger, som det nu passer ind i ens politiske program.
Jeg kan nævne tonsvis af meningsmålinger om andre ting, hvor venstrefløjen er fuldstændig ligeglad med, hvad danskerne egentlig mener.
Der kunne man måske lave nogle folkeafstemninger.
Er det DR, der har stillet de her spørgsmål, så er jeg meget tøvende, i forhold til at man har stillet spørgsmålet på den rigtige måde.
Mogens Jensen (S), 2025-12-03:
Man må vel erkende, at når man sender over 27.000 timers flow-tv og 88.000 timers radio om året, kan der jo også begås fejl.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at det så er vigtigt, at man får rettet de fejl, og at det også må være tilladt at begå fejl?
Men jeg synes ikke, ordføreren svarede på mit spørgsmål, altså om det, når 85 pct. af danskerne år efter år har sagt, at de finder DR's nyhedsformidling mest troværdig, så er danskerne, der tager fejl.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-12-03:
Tak for det, og det var godt, så slap jeg for at sige det, og det vil jeg altid gøre som forhenværende formand.
Må jeg sige til hr. Mogens Jensen, at det er rigtigt, at den debat har været der i evigheder, og at jeg ser frem til, at den stopper.
Men uanset hvad kommer det jo an på, hvilken politisk observans man har, når det drejer sig om, hvad man mener om det her, og der er venstrefløjen meget optaget af, at DR bare kan fortsætte, som de gør, mens højrefløjen eller den borgerlige del måske er mere optaget af, at der sker noget på det her område, hvor vi kan slippe for de her meget skarpe kritikpunkter, der har været.
Hr. Mogens Jensen må jo også indrømme, at der virkelig har været ret mange sager, hvor det har været mere end på kanten af, hvad man som public service-station kan tillade sig.
Jeg bliver nødt til at sige til hr. Lars Boje Mathiesen, at det vil jeg have lov at afvente.
Hvis, hvis og hvis – og så fortsætter jeg ikke, hvordan det udtryk plejer at være.
Men jeg synes ikke, der er nogen grund til på nuværende tidspunkt, hvor der foregår nogle ting, at jeg tager endelig stilling til det her.
Selvfølgelig kommer vi til det, og så kan vi tage diskussionen på det tidspunkt.
Hvis det er, som hr. Lars Boje Mathiesen siger, hvilket er en sandsynlighed, at det kommer til afstemning, inden den her undersøgelseskommission er færdig, så tager vi stilling til det på det tidspunkt.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-03:
De her undersøgelser, der skal laves, arbejder jo ikke vanvittig hurtigt.
Det ved vi alle sammen.
Det her forslag kommer sandsynligvis til afstemning, før der ligger en beslutning om en undersøgelse, og før den undersøgelse har været der, og i hvert fald, før der ligger en konklusion på den undersøgelse.
Så hvis der ikke ligger en konklusion på den undersøgelse, skal man jo forholde sig til det beslutningsforslag, som ligger her, hvor vi vil gøre op med, at det er politikerne herinde, der skal bestemme, hvilke tv-programmer danskerne skal betale for – om de vil se noget, der hedder Dr. Abby, eller om de vil se »Gift ved første blik USA«, noget, som intet har med Danmark at gøre, overhovedet, og som ikke er rimeligt at danskerne skal tvinges til at betale for.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-12-03:
Det må jeg sige at jeg ikke kan svare på på nuværende tidspunkt.
Jeg er meget optaget af, hvad ministeren kommer med i forhold til den undersøgelse, og hvilke personer der skal sidde og finde ud af, om det er rigtigt, at det er venstreorienteret, om der er en skævvridning i DR, eller hvad det egentlig er, der foregår.
De beslutninger, vi har taget med det samråd, der var i sidste uge, synes jeg godt lige at jeg vil afvente, så vi kan se, hvad der sker på det her område.
Jeg lover hverken det ene eller det andet til hr. Lars Boje Mathiesen.
Det vil jeg ikke i dag.
Men jeg er meget optaget af, at der skal ske noget på området, og at DR faktisk kan leve op til de principper, som er fastlagt igennem mange år, og som der har været et misforhold til – i allerhøjeste grad.
Det er også det, jeg siger: Jeg synes, at det er på høje tid, at der sker noget med det her.
Om det er en ren privatisering, kan jeg ikke sige.
Jeg tror det faktisk ikke, men lad os se, hvad der kommer ud af den undersøgelse, og hvilke personer der bliver sat til at undersøge det her.
Mogens Jensen (S), 2025-12-03:
Tak, og jeg må minde Folketingets tidligere formand om, at man ikke må bruge direkte tiltale i Folketingssalen.
Ordføreren bliver jo ved med at påstå, at der er en venstredrejning af DR, og det er jo, som ordføreren siger, rigtigt, at det har DF påstået, siden Morten Messerschmidt lavede sine Kritiske Licensbetalere.
Den seneste forskning, vi har på det her område, og den store undersøgelse, der blev lavet af TV 2 og DR, viser, at der hverken på TV 2 eller DR var nogen politisk drejning i deres nyhedsformidling eller valgdækning.
Anerkender ordføreren ikke det?
Må jeg også spørge ordføreren, om det, når 85 pct. af danskerne år efter år siger, at de finder DR's nyhedsformidling troværdig, så er sådan, at ordføreren mener, at danskerne lyver?
Halime Oguz (SF), 2025-12-03:
Ja, det er rigtigt, at der har været nogle problematiske dokumentarer og programmer, og heldigvis er der jo også plads til, at vi kan diskutere det og debattere det.
Det har også haft konsekvenser for de medarbejdere, der har medvirket.
Men jeg hører det, som om DR sådan helt grundlæggende, altså når vi ser bort fra nogle af de her problematiske programmer, styres af røde lejesvende.
Søren Søndergaard (EL), 2025-12-03:
Jamen det er to vidt forskellige ting.
Det ene er bygning af vejene, ikke?
Bygningen af vejene synes vi skal være en statsopgave, sådan at der er mulighed for, at alle kan køre på dem.
Så kan vi diskutere, hvad der så skal ske i forhold til at køre bestemte steder.
Man skal også betale parkeringsafgift.
Hvis man vælger at parkere sin bil på en vej, som skatteyderne har bygget, så skal man også betale en parkeringsafgift.
Det synes vi er fuldstændig rimeligt; det synes vi ikke der er noget problem i.
Det er bare en helt anden diskussion end diskussionen om DR.
DR-diskussionen handler om, at vi laver en institution, som har muligheden for at give den danske befolkning et bredt udvalg på et ordentligt grundlag, og det skal vi fastholde.
Helle Bonnesen (KF), 2025-12-03:
Altså, nu vil jeg meget nødig skulle svare på tværs af flere partier.
Jeg kan sige, at fra Det Konservative Folkepartis side mener vi, at vi har set eksempler på uholdbare episoder, som vi ikke synes hører sig til, og som vi gerne ser debatteret, hvilket vi så også har gjort.
Så når DR har det ansvar, de har, så skal vi også være på vagt, når de så ikke lever op til den fælles aftale, vi har, og det er vi også.
Halime Oguz (SF), 2025-12-03:
Tak for det.
Og mange tak for en meget fin og balanceret tale, som jeg kun kan erklære mig enig i.
Jeg bliver bare lidt nysgerrig på, om ordføreren, som tilhører et borgerligt parti, mener, at DR helt grundlæggende styres af røde lejesvende, sådan som nogle fra den her side hævder.
Eller mener ordføreren, at der er noget for enhver smag?
Helle Bonnesen (KF), 2025-12-03:
Nu kan jeg forstå, at kulturministeren har sat en undersøgelse i gang, og lad os få den.
Men nej, umiddelbart føler jeg ikke, at DR grundlæggende bliver styret af røde lejesvende.
Men vi har set meget alvorlige eksempler, som vi skal forholde os til.
Jeg kan ikke rigtig se, hvor konflikten ligger i spørgsmålet.
Vi er jo enige om, at man skal gribe ind, hvis arbejdet ikke bliver gjort på neutral vis.
Jeg forstår ikke konflikten i spørgsmålet.
Søren Søndergaard (EL), 2025-12-03:
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i, men så er det jo ikke alene det faktum, at en journalist har en personlig holdning, som vedkommende giver udtryk for, f.eks. ved at stille op for Det Konservative Folkeparti til kommunalvalget, eller hvad ved jeg; men det må jo også være, at det giver sig udtryk i vedkommendes arbejde, for så er det jo kritisabelt, og så skal der gribes ind over for det.
Helle Bonnesen (KF), 2025-12-03:
Jeg mener klart, at offentligt ansatte har ytringsfrihed, og jeg mener, at det jo er en grundlovsfæstet ret, så den står ikke til diskussion.
Jeg synes, at man skal være klar over det ansvar, man har, når man sidder og formidler neutral journalistik, og sørge for, at man også udfylder den rolle korrekt, og at man bør tænke sig godt om.
Søren Søndergaard (EL), 2025-12-03:
Nu kan der jo ikke være to meninger om, at nyhedsjournalistik skal være faktabaseret og afbalanceret og give forskellige synspunkter retten til at komme til orde og ikke udtrykke journalistens eget synspunkt.
Om det sker, må man jo kigge på i forhold til konkrete indslag, og så må man jo bedømme de indslag.
Men hvad er Det Konservative Folkepartis holdning til offentligt ansattes ytringsfrihed?
Mener Det Konservative Folkeparti, i modsætning til hvad der er vedtaget her i Folketinget, at offentligt ansatte ikke længere har nogen ytringsfrihed?
Katrine Daugaard (LA), 2025-12-03:
Der kan jeg bare ikke forstå, hvorfor man har én holdning til DR, nemlig at DR absolut er noget, der skal betales i fællesskab og ikke kan overgå på nogen måde til, at vi gør det på en anden måde end den, vi kender i dag, mens man med vejene, så vidt jeg husker i hvert fald, var positive over for at lave en betalingsring omkring København.
Altså er der jo nogle steder, hvor ordføreren mener at man godt kan betale for det.
Søren Søndergaard (EL), 2025-12-03:
Jo, jeg synes, man skal overholde retningslinjerne, men det har jeg bare ikke fået nogen dokumentation for at man ikke gør, eller at man, hvis det ikke er blevet overholdt, ikke har rettet det.
Ja, der bor ca. 50.000 mennesker på Grønland, og der bor knap 6 millioner mennesker i Danmark, og det gør selvfølgelig, at regnestykket bliver lidt anderledes.
Men de der 600-700 kr., som hver dansker kan få til at købe medieforbrug for, svarer altså til 2½ måneds abonnement på TV 2, hvis man ikke køber den helt store pakke, så vidt jeg lige husker.
Det svarer til godt en måneds abonnement på Politiken eller Berlingske.
Det er virkeligheden.
Så jo, det er en rigtig god forretning, at man kan få alt det, man kan få, på DR og vælge mellem det og vælge fra for den beskedne sum.
Jeg synes, det er fuldstændig oplagt, at det er en rigtig god forretning for danskerne, at vi har DR, og derfor kan vi ikke støtte det forslag, som Liberal Alliance har, om at dele det hele op i nogle små bidder.
Det er en dårlig idé.