Karen J. Klint (S), 2017-10-12:
Tak for det.
Først vil jeg udtrykke glæde over, at vi nu opfylder grundlovens forpligtigelse til, at vi som Folketing lovgiver om de fra folkekirken afvigende trossamfund, som der så smukt står i vores gamle grundlov.
Det var jo nok blevet formuleret på en lidt anden måde i dag, men det er en opfyldelse af grundlovens § 69.
Mit parti havde også gerne set, at vi efterlevede nogle andre paragraffer i grundloven, nemlig de paragraffer om at lovgive for folkekirken.
Det gør vi også som parti, men derfor vil jeg nu alligevel lige sige nogle ting om lovforslaget.
Først vil jeg gerne takke det udvalg, der har siddet og arbejdet det rigtig godt igennem.
De er kommet med en meget fin redegørelse for det.
De har haft en fin proces, som andre trossamfund har været med i.
Nogle har været med direkte i udvalget, andre har været med til nogle midtvejshøringer, og ministeren har også efterfølgende haft møder med rigtig mange af de andre trossamfund.
Så der har været en god proces.
De trossamfund, der er uden for folkekirken, er jo meget forskelligt opbygget, så derfor kan man ikke bare skære alle over en kam.
Derfor er det også en udfordring, når vi nu laver en lovgivning, at lovgivningen så skal dække alle.
Det forslag, vi står med i dag, er meget sammenfaldende med de anbefalinger, som forarbejdet bygger på.
Dog er der rettet lidt i nogle ting, herunder i et forslag om, at der minimum skulle være 150 myndige medlemmer.
Det antal er nu sat ned til 50 myndige medlemmer med fast bopæl i Danmark.
Det er jo rigtig fint, for så er der i hvert fald flere af de små trossamfund, der på et godt grundlag kan søge om at blive anerkendt – anerkendt bliver det fælles udtryk i den nye lov.
Derfor er der flere trossamfund, der kommer med og får de samme rettigheder, privilegier og pligter.
Lovforslaget medvirker til øget ligestilling mellem folkekirken og de øvrige trossamfund på flere punkter.
Ægteskabslovens bestemmelser om vielsesbemyndigelse bliver ens for de trossamfund, der ønsker at få den bemyndigelse.
Dekorumkrav for forkyndere og præster bliver ens.
Så de ting, vi har rettet i anden lovgivning, bliver også inkorporeret i den fælles lovgivning.
Der er stadig væk adgang til religiøse bygninger og egne begravelsespladser, det ændres der ikke på.
Det synes jeg også er vigtigt at vi får sagt ud i det åbne rum i dag.
Der er så nogle nye krav i lovforslaget her, bl.a. et krav om 2 kursusdage for at få viden om dansk lovgivning og dansk familieret, hvis man skal have vielsesbemyndigelse.
Så bliver der et lovfæstet tilsyn med de anerkendte trossamfunds organisationer og økonomi, ikke med hensyn til indholdet, men med hensyn til den måde, man driver trossamfund på.
Man skal også aflevere regnskaber, men ikke store forkromede regnskaber.
Der skal nok blive en let administration i forbindelse med det, men det er lidt vigtigt, at der også er åbenhed omkring andre trossamfunds opbygning og økonomi.
Jeg har som formand for Kirkeudvalget modtaget nogle henvendelser om lovforslaget, allerede før vi skulle drøfte det her, deriblandt en henvendelse fra Humanistisk Samfund, som synes, at vi skulle have taget livssynsforeningerne med ind sammen med trossamfundene, ligesom man gør i Norge.
Den henvendelse lægger vi selvfølgelig ved lovforslaget, og vi har også sendt den til ministeriet til bemærkninger.
Personligt tror jeg ikke, at vi skal ligestille livssyns- og trossamfund, men det er jo godt at få en debat om, på hvilke områder vi kan ligestille, på hvilke områder vi ikke ville kunne, og på hvilke områder det ville kræve en ændret lovgivning.
For der er en definition på trossamfund i Danmark, som går på, at det er et fællesskab, hvis medlemmer samles om en tro på magter, som står over mennesker og naturlove, efter udformede læresætninger og ritualer.
Og det er jo lidt svært at tage en forening ind under den hat, hvis den ikke tror på noget.
Men lad os få en god snak om det.
Jeg er også blevet præsenteret for nogle ting, vi skal have afklaret, omkring de religiøse stempler, som er rundtomkring, for når man laver en ordning, hvor ministerialbøgerne kommer ud af nogle af trossamfundene, får det så også den konsekvens, at der ikke må være et folkekirkestempel på en dåbsattest, og må man heller ikke bruge sine egne stempler på sine egne dokumenter?
Det skal vi i hvert fald have afklaret, og derfor er det jo godt, at der er god tid til implementeringen.
Der er i øvrigt også en revisionsparagraf i lovforslaget, så loven bliver revideret i 2021-22.
Så jeg synes, at det er en glædelig dag i dag, fordi vi nu samles om det her og i fællesskab forhåbentlig kan lave en samlet lovgivning for de øvrige trossamfund, og jeg ser frem til den debat, vi skal have i det videre udvalgsarbejde.
Men vi støtter lovforslaget, og det gør SF også.