runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DF), 2018-02-21:
Mange tak.
Jeg er først og fremmest meget glad for den melding, som ministeren kommer med i dag, i forhold til at det er dybt forargeligt og provokerende, at man kan købe sig til 12-taller.
Ministeren var jo selv inde på det her med muligheden for at forbyde sådan en slags organiseret snyd, som den såkaldte virksomhed, fixminopgave.dk, tilbyder for nuværende.
Men der er jo reelt tale om noget bedrageri, altså det er jo et bedrageri, som man gør sig skyldig i, ikke kun som såkaldt virksomhedsejer, men også i forhold til de elever, som altså køber sig til de her opgaver – og måske også de forældre, som i nogle tilfælde måske endda er ude i at betale for, at Karsten eller Josephine, alt efter hvad ens datter eller søn hedder, kan få en topkarakter for sin SRP-opgave i gymnasiet.
Merete Riisager (LA), 2018-02-21:
Det kan jeg svare ret klart på.
Jeg finder det stærkt provokerende, at en virksomhed som fixminopgave.dk sælger opgavebesvarelser til elever, der benytter dem til at snyde.
Når elever køber opgavebesvarelser, som afleveres i forbindelse med en prøve, er der selvfølgelig tale om uretmæssig hjælp og snyd efter reglerne på Undervisningsministeriets område.
Generelt er snyd uacceptabelt.
Når elever snyder, kan det underminere vores uddannelses- og prøvesystem.
Systemet er baseret på, at vi kan stole på, at elevernes karakterer afspejler, hvad de kan.
Det er vigtigt, at vi fastholder troværdigheden i vores prøver.
Jeg har derfor iværksat flere tiltag for at forhindre snyd, og det er fortsat et meget vigtigt fokusområde for mig.
En virksomhed som fixminopgave.dk er derfor i mine øjne ødelæggende for vores uddannelsessystem.
Hvis man køber sig til sine karakterer, kan man ikke stole på vores prøvesystem i forhold til optaget på videregående uddannelser.
Dermed kan elever, der har snydt, komme foran i køen, mens elever, som ikke har snydt, bliver skubbet tilbage i køen.
Derfor må vi som politikere handle, når vi kan se, at der bliver snydt i uddannelsessystemet.
Når jeg kigger på den stigende aktivitet, som fixminopgave.dk har, må jeg konstatere, at det her er så alvorligt, at vi bliver nødt til at se på, hvordan vi forhindrer denne type organiseret snyd.
Jeg er derfor også ved at se på, om vi kan lave et forbud, og hvordan sådan et forbud kan skrues sammen.
Jeg vil tage en drøftelse med Folketingets partier om et sådant forbud.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-02-21:
Hvad er ministerens holdning til, at gymnasieelever kan købe sig til topkarakterer for skriftlige eksamensopgaver hos fixminopgave.dk?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-21:
Næh, nu har jeg ikke en lang forhistorie i Folketinget, så de præcise diskussioner om, hvordan det foregik på det tidspunkt osv., skal jeg lade være med at kaste mig ud i.
Jeg har jo selv på mit partis vegne sagt, at jeg synes, der var grundlag for at kigge nærmere på den her lov.
Nu har vi et regeringsgrundlag, hvor der står, at der skal ske en lempelse af ministerbetjeningsreglen.
Det har jeg lagt frem for forligskredsen, og så må vi se, om der kommer den dag, hvor forligskredsen kan blive enige om noget.
Det håber jeg, og til den tid skal jeg gerne tale om det her forhandlingsforløb og resultatet af det.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-02-21:
Jeg vil bare spørge ministeren: Er det ministerens indtryk, at man, inden de her regler blev ændret sidste gang, slet ikke kunne diskutere noget, at man bare kunne slå op i alt og se det hele, altså at det ligesom var det, der blev fremhævet?
Er det ministerens indtryk?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-21:
Nu kan man tage en lang diskussion om, om den danske presse i stor stil er afholdt fra at kontrollere magthaverne.
Jeg er helt sikker på, at det, vi kommer med, og det, vi ender med, hvis vi overhovedet får en aftale – jeg ved jo ikke, om forligskredsen kan blive enige om det – vil danske journalister ikke være tilfredse med.
Det tør jeg godt love, det har jeg ikke fantasi til at forestille mig at de vil.
For jeg tror, at de fleste vil ønske den her totale åbenhed, og det mener jeg ikke at der skal være.
Der skal kunne være regeringsprocesser, som man skal have lov til at have uden at skulle lægge alt frem i det offentlige rum.
Så får vi selvfølgelig en diskussion om, om det, vi har lagt frem, er godt nok.
Det kræver, at forligskredsen kan blive enige.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-02-21:
Så ministeren kan fuldstændig garantere, at hvis man kommer igennem med de ændringer, regeringen påtænker, så vil det garantere mere åbenhed og en nemmere adgang for den frie presse til at kontrollere magthaverne i det her land?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-21:
Jeg forholder mig jo til, at vi har skrevet et regeringsgrundlag, og i det regeringsgrundlag står der, at vi skal lempe ministerbetjeningsreglen.
Der har jeg haft møder i forligskredsen på baggrund af et mandat fra regeringen, og det har jeg lagt frem, og det har vi diskuteret længe og haft mange møder om.
Jeg skal jo ikke kunne sige, hvad Information sådan har undersøgt nærmere, og hvilke papirer de har fået, og sådan noget, det har jeg ærlig talt ikke brugt ret mange minutter på i dag.
Jeg kan bare sige soleklart, at det, vi har lagt frem, er en lempelse af ministerbetjeningsreglen.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-02-21:
Tak for det svar.
Det er jeg glad for at I sidder og kigger på, for i mange andre sammenhænge skal vi jo sådan set skrive under på alle mulige erklæringer om, at de her oplysninger, som vi videregiver, er korrekte osv.
Derfor kan det undre mig lidt, når man i dag – man må formode på en eller anden måde enten digitalt eller med sin underskrift, når man afleverer en SRP-opgave – dermed også dokumenterer, at det er ens egen opgave.
At man så derved ikke kan komme efter vedkommende, synes jeg er lidt mærkeligt.
Måske kan ministeren uddybe det lidt.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-02-21:
Nu har vi den her bog »Radikalisering og terrorisme«, og den kan vi – ministeren og jeg – godt have nogle forbehold over for, og der sker ikke noget i relation til det, men for et par år siden var der jo en anden skolebog, der hed »Os og kristendom«, for 5. klasse, og den blev trukket tilbage fra forlaget Malling Beck, fordi man mente, at den kædede islam og terror sammen.
Tænk dog – skulle der være nogen forbindelse, det kan jeg da slet ikke forestille mig.
Men bare det, at man antog, at der kunne være en forbindelse, var nok til, at den her bog blev pillet af hylderne.
Kan ministeren ikke se, at der er meget stor forskel på, hvordan de her ting behandles?
Merete Riisager (LA), 2018-02-21:
Jeg vil gerne understrege igen, at der er masser af undervisningsmateriale, som jeg ikke personligt er enig i.
Det var jeg også med til at diskutere, og jeg sagde også offentligt, at den bog ville jeg ikke anbefale.
Sådan kan vi sagtens stå her og have en diskussion, men jeg mener ikke, at vi skal have et curriculum i Danmark, som man har i andre lande, for jeg synes faktisk, at det er nyttigt, at vi står her og diskuterer, hvad der er godt undervisningsmateriale.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-02-21:
Jeg tror sådan set heller ikke, at vi skal ud i at forbyde noget, men det er jo sådan, at i andre lande har man offentlige myndigheder, der simpelt hen kigger de her ting igennem, inden de bliver godkendt, og jeg kunne da godt forestille mig, at man kunne overveje sådan et system i Danmark.
Det er jo klart, at hvis det her var et fuldstændig enkeltstående problem, havde det jo ikke været så alvorligt, som det i virkeligheden er.
Jeg har også et andet eksempel, hvor man kan læse i en skolebog, at det der med, om Osama bin Laden og al-Qaeda stod bag 11. september, ikke var sådan helt sikkert.
Merete Riisager (LA), 2018-02-21:
Jeg må da også indrømme, at jeg faktisk har bedt om siderne her og sat mig ind i det, og jeg kom også til at kigge på resten af bogen, for hvad er der egentlig i resten af bogen?
Det er da ret interessant.
Hvad er det egentlig for en tilgang, man her har?
Men jeg vil også bare sige, at jeg også har set masser af andet undervisningsmateriale, som jeg har undret mig over, og det gør ikke, at jeg kommer til at forbyde det, for det er ikke sådan et system, vi har i Danmark – altså, at vi forbyder enkeltdele af undervisningsmaterialet.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-02-21:
Tak for oplæsningen fra ministeren.
Jeg kunne næsten lige så godt have stillet et skriftligt spørgsmål med det svar.
Det, jeg sådan set er på udkig efter, er, hvad ministerens holdning er til det her.
Hvis man nu forestiller sig, at de her forfattere i stedet havde givet Liberal Alliance ansvaret for den terrorgerning, som medførte, at 77 mennesker mistede livet i Norge, er jeg ikke sikker på, at undervisningsministeren havde reageret på fuldstændig samme måde.
Her drejer det sig om to privatdrevne webmedier, to mennesker, hvor i hvert fald den ene, tror jeg, er relativt offentligt kendt, Kim Møller, som i en skolebog, som må kunne forventes at blive brugt i rigtig, rigtig mange år fremover, får hovedansvaret for, at Anders Breivik myrdede 77 mennesker i Norge for nogle år siden.
Det er efter min mening en fuldstændig uantagelig påstand, helt urimelig, ubegrundet, og det er ikke rimeligt og fair, at det skal stå i en dansk skolebog.
Der kunne jeg jo godt ønske mig, at undervisningsministeren med noget anderledes hård retorik tog afstand fra det her, for det hører simpelt hen ikke nogen steder hjemme, at man uden at have mulighed for at tage til genmæle får ansvaret for, at en gal nordmand har slået 77 mennesker ihjel.
Det kan der simpelt hen ikke være nogen retfærdighed og rimelighed i.
Det her er jo ikke et enestående problem.
Tværtimod er det et problem, som jeg selv har beskæftiget mig ganske meget med.
Jeg har skrevet en bog om problematikken, hvor man bl.a. kunne finde i en bog af Gregers Friisberg, en bog fra samfundsfag i gymnasiet, en såkaldt objektiv beskrivelse af, at Dansk Folkeparti skulle være fascistisk, altså, at Dansk Folkeparti var et fascistisk parti.
Det fik jeg så hr. Alex Ahrendtsen til at spørge om i sin tid og fik et svar fra den daværende undervisningsminister, Bertel Haarder, om, at det var fuldstændig uacceptabelt, og det er sådan set den samme erkendelse, jeg ønsker fra ministeren, nemlig at der da må være en grænse for, hvad man kan skrive i undervisningsbøger.
Merete Riisager (LA), 2018-02-21:
Der er rigtig meget undervisningsmateriale i det her land, som jeg formentlig helt personligt vil være uenig med.
Det sker jævnligt.
Men det er også sådan i Danmark, at vi har et frit marked for skolebøger og andre undervisningsmidler, som staten ikke blander sig i.
Kommunerne har pligt til at stille gratis undervisningsmidler til rådighed i folkeskolen, og skolebestyrelserne har det overordnede ansvar for valget af undervisningsmaterialer og skal godkende skolens undervisningsmidler.
Det gælder alle bøger, pjecer, film m.v.
Det er den enkelte lærer, der afgør, hvilke af de godkendte undervisningsmidler der skal anvendes i undervisningen og hvordan.
Det er godt, at lærere og skolebestyrelser på den måde står for frit at vælge undervisningsmaterialer.
Ministeriet skal alene forholde sig til, om undervisningen lever op til folkeskolens formål om at forberede den enkelte elev til medbestemmelse i et demokratisk og tolerant samfund med frihed og folkestyre.
Folkeskolelovgivningen stiller krav til skolen og lærerne om at rammesætte undervisningen, så eleverne får et fundament for en selvstændig kritisk stillingtagen til forskellige kilder og synspunkter.
Eleverne skal stifte bekendtskab med forskellige holdninger og positioner i samfundet og lære at forholde sig kritisk til forskellige kilder og diskutere de argumenter, der anvendes.
På gymnasieområdet er det det enkelte gymnasium eller den enkelte lærer, der afgør, hvilke undervisningsmidler der skal anvendes i undervisningen og hvordan.
På samme måde stiller gymnasielovgivningen krav til skolen og lærerne om at rammesætte undervisningen, så eleverne forberedes til medbestemmelse, medansvar, rettigheder og pligter i et samfund med frihed og folkestyre.
Undervisningen og hele institutionens dagligliv skal derfor bygge på åndsfrihed, ligeværd og demokrati og styrke elevernes kendskab til og respekt for grundlæggende friheds- og menneskerettigheder.
Det stiller krav til lærerne om at være særlig bevidste om også at præsentere eleverne for andre perspektiver og modsatrettede synspunkter, når forfattere skriver så bombastisk, at Breivik særlig var inspireret af Snaphanen og Uriasposten.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-02-21:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det er rimeligt og acceptabelt, at man i en dansk skolebog, »Radikalisering og terrorisme«, lægger en stor del af ansvaret for Anders Breiviks terrorhandling den 22. juli 2011 på to mindre, danske privatdrevne webmedier, Uriasposten og Snaphanen, når der i Breiviks 1.515 sider lange manifest optræder en fodnotehenvisning til Uriasposten og tre fodnotehenvisninger til Snaphanen, finder ministeren det ikke problematisk, at disse private websider på så spinkelt et grundlag udstilles på denne måde uden mulighed for at tage til genmæle, og hvilke forestillinger gør ministeren sig om, hvilke konsekvenser det kan få for folkene bag siderne, at de udstilles sådan?
Mener ministeren, at det er rimeligt og acceptabelt, at man i en dansk skolebog, »Radikalisering og terrorisme«, lægger en stor del af ansvaret for Anders Breiviks terrorhandling den 22. juli 2011 på to mindre, danske privatdrevne webmedier, Uriasposten og Snaphanen, når der i Breiviks 1.515 sider lange manifest optræder en fodnotehenvisning til Uriasposten og tre fodnotehenvisninger til Snaphanen, finder ministeren det ikke problematisk, at disse private websider på så spinkelt et grundlag udstilles på denne måde uden mulighed for at tage til genmæle, og hvilke forestillinger gør ministeren sig om, hvilke konsekvenser det kan få for folkene bag siderne, at de udstilles sådan?
Skriftlig begrundelse
Spørgeren er forfatter til bogen »Skolen i løgnen – løgnen i skolen«, der afdækker indoktrinering og politisering i en stribe danske skolebøger.
Seneste eksempel i rækken findes i bogen »Radikalisering og terrorisme« af Hans Henrik Fafner og Ole Bjørn Petersen, hvoraf det bl.a. fremgår, at den norske terrorist Anders Breivik var »inspireret af højreekstremisternes virtuelle medier og især Uriasposten og Snaphanen«.
Merete Riisager (LA), 2018-02-21:
Som sagt kigger vi nu på et muligt juridisk indgreb over for fixminopgave.dk og virksomheder som denne.
Samtidig har jeg været optaget af at lave en generel opstramning af prøver og eksamensformer, sådan at vi sikrer, at de er objektive og retfærdige, fordi det præcis er, som ordføreren siger, at man skal vurderes på det, man selv har gjort, og ikke på det, andre har gjort.
Det er også derfor, at vi i gymnasiet har slukket for den direkte adgang til internettet, for man kan sige, at har man fuldstændig direkte adgang til internettet, så er det næsten ligegyldigt, hvad vi ellers gør, for så er det ganske vanskeligt overhovedet at reducere omfanget af snyd.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-02-21:
Tak for det.
Det betyder jo også, at folkeskolens karakterer kommer til at betyde rigtig meget.
Har ministeren gjort sig nogen tanker om, hvad sådan en virksomhed som fixminopgave.dk kan risikere at betyde for karakterer i folkeskolen, og den betydning, de har, for optagelse på gymnasiet?
Merete Riisager (LA), 2018-02-21:
Man skal allerede i dag verificere, altså sige, at det er ens egen opgave.
Det skal man.
Det, vi har gjort med gymnasiereformen, og som jeg selv har været dybt engageret i, er, at man nu også fremadrettet mundtligt skal eksamineres i sin SRP-opgave.
Det er også med til at nedbringe risikoen for snyd, for har man så fået sin onkel eller tante eller fixminopgave.dk til at skrive sin opgave, vil det forhåbentlig komme for en dag, når man skal forklare indholdet i den opgave.
Det mener jeg er en klar styrkelse af de nuværende regler.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-02-21:
Jeg citerer igen fra forsiden: Ifølge to eksperter på det her område vil det her ikke føre til mere åbenhed.
Nu ved jeg jo, at Det Konservative Folkeparti, i hvert fald indtil man indtrådte i en regering, var på det hold, der ønskede åbenhed – jeg tror endda, det blev defineret som en åbenhedstrojka – og derfor vil jeg bare vide, hvordan ministeren har det med det, og om man fuldstændig kan afvise de tanker, der er her.
Men så ville jeg også høre, hvad det var, ministeren afviste i sit tidligere svar.
Er det det, som Information har fået adgang til af materiale?
Eller er det det citat, som ministeren mener er usandt eller ikke passer med det, regeringen vil?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-21:
Jeg kan fuldstændig og aldeles afvise de kommentarer, der er i dagens Information.
Det, som vi har lagt frem, er en lempelse af ministerbetjeningsreglen, som der står i regeringsgrundlaget.
Det er klart, at man i sådan nogle forhandlinger her til tider er udsat for, at ting, der bliver lagt frem, bliver lækket, og at der så er nogle, der kommenterer det.
Jeg kommer ikke til at kommentere et forhandlingsforløb, der foregår, yderligere, ligesom jeg heller ikke ville gøre det, hvis det var spørgeren og jeg selv, der sad i et forhandlingsforløb.
Jeg kan bare afvise, at det, der bliver skrevet om i dagens Information, er korrekt.
Selvfølgelig fremlægger vi en lempelse af ministerbetjeningsreglen, når det er det, vi har sagt vi vil gøre.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-02-21:
Vil ministeren arbejde for, at der igen vil være patruljeret udkørsel fra Station Amager på Kamillevej, i forlængelse af sine udtalelser til Avisen Danmark den 8. februar 2018 om, at »vi står nu et sted, hvor vi har fået behov for igen at have et mere lokalt orienteret politi.
At man føler, at politiet er tæt på en, selv om man ikke bor et sted, hvor kuglerne flyver om ørerne på en«?
Kristian Jensen (V), 2018-02-21:
Hvis han skrev bloggen i august 2017, så var det, fordi det var regeringens politik.
Det, der er sket efterfølgende – og det sagde jeg også – er, at vi har besluttet at tage 2,5 mia. kr. ud af de 22 mia. kr. og bruge dem til at rette op på et problem, som eksisterer i samfundet, nemlig at det for alt for mange danskere hidtil ikke har kunnet betale sig at spare op til sin egen pension.
Det bliver nu løst, og derfor bliver beløbet sænket fra 22 til 19,5 mia. kr.
Det er jo ikke et spørgsmål om, at man talte usandt i august måned, for da var det regeringens politik, men regeringen stod alene med den politik – det var kun os, der havde den.
Nu har vi en aftale med Dansk Folkeparti om at bruge de 19,5 mia. kr. på at løfte infrastrukturinvesteringerne, og det er stadig væk 19,5 mia. kr. mere end det, som spørgerens parti har lagt frem.
Rasmus Prehn (S), 2018-02-21:
Ministeren taler hurtigt, ministeren taler engageret, men ministeren svarer jo ikke på spørgsmålet.
Er det urigtige oplysninger, som Venstres politiske ordfører, hr. Jakob Ellemann-Jensen, lægger frem, når han i en blog på TV 2's hjemmeside i august 2017 skriver, at der er 22 friske milliarder til infrastruktur?
Kristian Jensen (V), 2018-02-21:
Der er jo sket det siden da, at vi har valgt at tage 2,5 mia. kr. af de 22 mia. kr. for at finansiere en skattereform, der løser det samspilsproblem, der har eksisteret igennem længere tid, nemlig at dem, der sparede op til pension, fik mindre ud af deres opsparing, end hvis de havde ladet være med at spare op til pension.
Det har vi brugt nogle flere midler på, end vi kunne finansiere på anden vis, og derfor er de 22 mia. kr. blevet til 19,5 mia. kr.
Men det er jo 19,5 mia. kr., som regeringen har ekstra til investeringer.
Det er 19,5 mia. kr., vi har ekstra til f.eks. at sørge for, at infrastrukturen hænger bedre sammen, at der bliver bygget de veje, der skal til, for at man kan komme frem, at der bliver bygget de veje, der skal sikre, at der er fremkommelighed i byerne, altså at Danmark kan hænge sammen geografisk.
Det synes jeg det er utrolig væsentligt at vi bruger penge på, og det er derfor regeringen lægger op til, at der skal bruges 19,5 mia. kr. ekstra til infrastruktur ud af det råderum, som vi kan se at der er i dansk økonomi.
Rasmus Prehn (S), 2018-02-21:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi socialdemokrater selvfølgelig også bakker op om, at der skal bruges penge på forsvaret.
Det er desværre nødvendigt i de her tider.
Hvis de 7 af dem er gået til forsvaret, er der jo ikke 22 tilbage til netop infrastruktur.
Det er det, vi skal have svar på fra ministeren.
Kristian Jensen (V), 2018-02-21:
Det er jo sådan, at regeringens 19,5 mia. kr. er oven i, altså på toppen af de milliarder kroner, der forventes afsat normalt i 2021, 2022, 2023, 2024 og 2025.
I det investeringsråderum, der normalt er, er der også plads til, at man investerer i f.eks. forsvaret eller i forskning eller i undervisningsbygninger eller andre ting.
Det er jo ikke kun et spørgsmål om, hvorvidt man investerer i veje eller ej.
Det havde jeg egentlig også en forventning om at de øvrige forligspartier bag aftalen var enige om, altså at det var klogt at investere i det danske forsvar.
Forskellen er, at vi så har afsat midler i regeringens udspil til, hvordan dansk økonomi skal udvikle sig.
Vi har afsat midler svarende til 19,5 mia. kr. i alt hen over perioden oven på det normale niveau.
Men spørgerens parti går ud fra, at den investering, der skal være, inklusive i forsvaret, skal være på det normale niveau.
Det betyder sådan set i den politik, som regeringen står på mål for, at der er plads til yderligere investeringer for 19,5 mia. kr.
Det synes jeg er klogt.
Rasmus Prehn (S), 2018-02-21:
Tak til ministeren.
Det er jo tydeligt, at vi oplever en minister her, der er krigslysten, og som virkelig har blod på tanden og glædet sig til den her debat.
Kristian Jensen (V), 2018-02-21:
Der er nogle spørgsmål, som man undrer sig over bliver stillet, og så er der nogle spørgsmål, som man glæder sig til at få lov til at svare på.
Her har vi faktisk at gøre med et spørgsmål, som jeg både undrer mig over er blevet stillet og bagefter glæder mig rigtig meget over at få lov til at svare på.
For det er rigtigt, at regeringen ud over den normale niveau for offentlige investeringer planlægger at afsætte yderligere 19,5 mia. kr. til investeringer i 2021-2025.
Det betyder, at ud over det, vi har i det normale økonomiske råderum, så løfter vi i regeringens udspil det investeringsniveau, der må være, med i alt 19,5 mia. kr.
Når jeg siger 19,5 mia. kr., er det, fordi de 2,5 mia. kr. er gået til at finansiere den skatteaftale, der er.
Men det betyder altså, at vi i regeringens politik frem til 2025 har yderligere 19,5 mia. kr. at lave investeringer for.
Jeg ved ikke, om spørgeren er bekendt med den her publikation.
Det er Socialdemokratiets oplæg til forhandlinger om regeringens 2025-plan.
Nu blev der ikke nogen forhandlinger om planen, for det er ikke sådan en plan, der skal forhandles i sin helhed; det er vores ramme for, hvad der sker fremadrettet.
Jeg har prøvet at undersøge: Hvor meget sætter spørgerens parti af til at lave et investeringsløft?
Altså, regeringen har lagt 19,5 mia. kr. ind til et investeringsløft fremadrettet.
Hvor meget lægger Socialdemokratiet ind?
Hvis man tager den graf, I har på side 5, vil man se, at det er 0 mia. kr.
Så er det forsvarligt, at regeringen lægger op til at investere 19,5 mia. kr. mere i infrastruktur, end Socialdemokratiet gør?
Ja, det er forsvarligt.
Rasmus Prehn (S), 2018-02-21:
Tak, formand.
Jeg skal læse spørgsmålet højt: Er det efter ministerens opfattelse en fornuftig prioritering, at regeringen har afsat 22 mia. kr. til at løfte rammen for offentlige investeringer i perioden 2021-2025, hvoraf 7 mia. kr. går til forsvaret, 2,5 mia. kr. til en skatteaftale, hvilket indebærer, at maksimalt 13 mia. kr. går til andre offentlige investeringer, herunder til investeringer i infrastruktur?
Er det efter ministerens opfattelse en fornuftig prioritering, at regeringen har afsat 22 mia. kr. til at løfte rammen for offentlige investeringer i perioden 2021-2025, hvoraf 7 mia. kr. går til forsvaret, 2,5 mia. kr. til en skatteaftale, hvilket indebærer, at maksimalt 13 mia. kr. går til andre offentlige investeringer, herunder til investeringer i infrastruktur?