runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2017-01-25:
Men så er vi i hvert fald enige i analysen af, at der er nødt til at blive gjort noget på området, og at man især, og ellers må ministeren korrigere mig, i forhold til den faglærte arbejdskraft har et behov for et kompetenceløft.
Ministeren ved jo, at vi på det område har foreslået en opkvalificeringsreform, så vores dør står altid åben i forhold til diskussioner om det.
Tilbage står jo så spørgsmålet om målet for de 60-64-årige.
Kristian Jensen (V), 2017-01-25:
Vi har jo arbejdet med trepartsaftaler, hvor man både går ind og kigger på IGU-uddannelsen, men også får lavet en praktikpladsaftale, der øger antallet af praktikpladser, så vi kan få nogle flere faglærte ind.
Og vi kommer i de kommende diskussioner med arbejdsmarkedets parter også til at arbejde med at forbedre og forstærke kvaliteterne og kompetencerne for dem, der er på arbejdsmarkedet.
I forhold til niveauet for de 60-64 årige skal man huske på, at pensionsalderen i Danmark i 2004 var 67 år, og da var det normen, at man, hvis ikke man havde andre ordninger, først skulle gå på pension, når man var 67 år.
Jeg mener stadig væk, at vi kan arbejde med at øge beskæftigelsen og også beskæftigelsesfrekvensen for de 60-64-årige.
Benny Engelbrecht (S), 2017-01-25:
Men på baggrund af den analyse i forhold til arbejdsmarkedsdeltagelse blandt de ældre generationer, som ministeren jo så selv har fået iværksat, og som jo i høj grad også er aktuel ikke mindst i den diskussion, der i øjeblikket er om, hvorvidt man skal hæve pensionsalderen eller ej ud over det, som allerede er aftalt – og der kender ministeren jo godt Socialdemokratiets synspunkt – vil jeg egentlig bare bede ministeren om at bekræfte, at det vil være sådan, at man i 2025 vil have en beskæftigelsesprocent blandt de 60-64-årige, som ligner den, som Sverige har i dag.
Kristian Jensen (V), 2017-01-25:
Jeg har ikke et tal med mig her, der kan bekræfte, at man vil nå det samme niveau, som Sverige har i dag.
Vi ved jo heller ikke, hvilket niveau Sverige vil have i 2025 i forhold til beskæftigelsesfrekvens for lige præcis den aldersgruppe.
Jeg tror på, at danskere er mindst lige så sunde, raske og arbejdsduelige, som svenskere er, og jeg synes, vi skal arbejde på at sørge for, at vi deltager lige så meget på arbejdsmarkedet, som vores nordiske brødre gør.
Og det gør jeg ud fra den betragtning, at jo flere, der deltager på arbejdsmarkedet, jo større beskæftigelse får vi, og dermed har vi et større grundlag for at have en stærk velfærdsstat.
Benny Engelbrecht (S), 2017-01-25:
Er ministeren enig i, at arbejdsudbuddet frem mod 2025 stiger markant som følge af de seneste års reformer, og at indførelsen af budgetloven sikrer styring af offentlige udgifter – henset til at ministeren tidligere har sammenlignet situationen i dag med situationen under en anden venstreledet regering i midten af 00’erne med henvisning til manglende styring af offentlige udgifter og manglende arbejdsudbudsreformer?
Er ministeren enig i, at arbejdsudbuddet frem mod 2025 stiger markant som følge af de seneste års reformer, og at indførelsen af budgetloven sikrer styring af offentlige udgifter – henset til at ministeren tidligere har sammenlignet situationen i dag med situationen under en anden venstreledet regering i midten af 00'erne med henvisning til manglende styring af offentlige udgifter og manglende arbejdsudbudsreformer?
Kristian Jensen (V), 2017-01-25:
Det er ganske korrekt, at arbejdsudbuddet vil stige frem til 2025.
I det foregående svar har jeg lige nævnt, hvor meget det på grund af reformer stiger med frem til 2020, og det vil stige yderligere frem til 2025.
Det betyder bare ikke, at man skal lade sig lulle ind i en tro på, at så er den hellige grav velforvaret og alt er i orden.
Der vil nemlig være et pres på det danske arbejdsmarked for at få et tilstrækkeligt udbud.
Hvis konjunkturerne er positive og der er medvind, kan man ikke bare sige, at fordi vi har vedtaget reformer, er alting i den skønneste orden.
Det er rigtigt, at der er en budgetlov nu, som fastlægger rammerne mere stabilt end i 00'erne, hvor vi jo gang på gang så, at de aftaler, der blev lavet med kommuner og amter og siden regioner, ikke blev overholdt, men overskredet.
Men selv om der er et øget arbejdsudbud og faste rammer, kan konjunktursituationen godt være sådan, at der kommer så meget pres på, at vi får flaskehalse i dansk økonomi og får den uhensigtsmæssighed, at danske virksomheder ikke kan få den arbejdskraft, der er nødvendig for at tage imod de ordrer, der er mulighed for.
Dermed kan vi gå glip af opsving og investeringer, og en dag risikerer danske virksomheder, at de ikke kan levere de ordrer, de får, og ikke kan investere i udlandet alene af den grund, at der ikke er tilstrækkelig kapacitet i Danmark.
Så der er altså en lang række ting, som der skal arbejdes med, herunder også at den demografiske medvind, altså at der bliver flere i den arbejdsdygtige alder, stadig vil være der nogen tid endnu frem til 2022, og at den vender derefter.
Der ændrer befolkningssammensætningen sig sådan i Danmark, at der vil være flere, der står uden for arbejdsmarkedet, end der er på arbejdsmarkedet.
Det er i mine øjne en god grund til allerede nu at begynde at tænke over, hvordan vi skal reagere på det.
Benny Engelbrecht (S), 2017-01-25:
På baggrund af de allerede vedtagne reformer vil det jo være sådan, at der fra nu af og frem til 2025 vil ske en væsentlig udvidelse af arbejdskraftudbuddet og antallet af hænder på arbejdsmarkedet, og ministeren må korrigere mig, hvis jeg tager fejl, men som jeg husker det, er det fra nu af og frem til 2025 170.000, man øger arbejdsudbuddet med.
Jeg ved, at regeringen i sit regeringsgrundlag arbejder med en udvidelse af det tal med yderligere 55.000-60.000, og det skal vi ikke debattere nu, men jeg vil godt spørge ind til det tema, som ministeren selv rejser, nemlig flaskehalsproblemet.
Mener ministeren, at det flaskehalsproblem alene løses ved at øge arbejdsudbuddet, altså uanset om man øger arbejdsudbuddet med 170.000 eller med yderligere 55.000-60.000?
Vil det så være sådan, at der ikke er en eneste branche i kongeriget, hvor der ikke vil være et flaskehalsproblem?
Det er det første.
Men spørgsmålet er, hvad regeringens målsætning i grunden er.
Hvor højt skal det tal op?
Er det nok, at vi er på niveau med Sverige, eller skal tallet for erhvervsfrekvensen for de 60-64-årige højere op i 2025?
Kristian Jensen (V), 2017-01-25:
Jeg kan i hvert fald sige, at jeg er enig med mig selv, og det er jo et godt udgangspunkt.
Det er også rigtigt, hvis vi tager en brændende platform i sådan en klassisk forstand, nemlig at økonomien, hvis ikke man gør noget, løber af sporet på kort sigt, eller at man står i en gældskrise, som vil have negative konsekvenser, at Danmark ikke står dér.
Danmark står i et ganske godt og stærkt udgangspunkt, når vi i de her år oplever fornyet fremgang med stigende beskæftigelse.
Vores udfordring er den modsatte.
Vores udfordring er, at det arbejdsudbud, der er blevet skabt via reformer, ikke er nok til at følge med den stigende beskæftigelse, der er, og derfor hører vi danske virksomheder sige, at der er stigende flaskehalsproblemer, og at der er større besvær med at få besat stillinger.
Vi oplever både i industrien og i servicefagene, men måske vigtigst af alt i byggeriet, at det er svært at få besat de ledige stillinger, der er, og derfor er der et behov for at kigge på, hvad man skal gøre for at kunne forlænge det nuværende opsving.
Der kan man arbejde med at udvide arbejdsudbuddet for at sikre, at der er arbejdskraft nok til, at det opsving, der er i gang i Danmark – og heldigvis for det – bliver stærkere, men vigtigst af alt, at det bliver langvarigt, så vi ikke risikerer, at vi kommer i en situation, hvor vi får en overophedning på det danske arbejdsmarked.
Derfor er det, at regeringen har sagt, at vi vil arbejde med arbejdsudbuddet, ligesom vi også vil arbejde med andre måder, man kan skabe vækst på, i form af produktivitetsforbedringer både i den offentlige og i den private sektor.
For det kan være med til at gøre, at det opsving, vi er på vej ind i, ikke bare bliver kortvarigt, men at det bliver langvarigt og sejt og kommer alle danskere til gode.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-01-25:
Tak for spørgsmålet.
Det gør naturligvis indtryk på mig, at 3F har indsamlet mange underskrifter mod en højere pensionsalder.
Men det er nu engang sådan, at danskerne heldigvis lever længere og længere og bliver sundere, og det er jo en på alle måder god og positiv udvikling.
Restlevetiden for 60-årige er steget for både ufaglærte og personer med kortere og længerevarende uddannelser, og det samme gælder beskæftigelsesfrekvensen.
Derfor er regeringen også kommet med et nyt oplæg om tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, hvor vi beder dem, der kan, om at blive lidt længere på arbejdsmarkedet.
Det er en økonomisk nødvendighed for at sikre, at kommende generationers velfærd også vil være brugbar og holdbar i fremtiden.
Men det betyder ikke, at der ikke findes f.eks. 3F'ere, som bliver nedslidt inden for tilbagetrækningsalderen.
Det gør der, og det anerkender regeringen også.
Vi har jo allerede i dag gode muligheder for tilbagetrækning.
Mennesker, der er blevet nedslidt efter mange år på arbejdsmarkedet, har f.eks. mulighed for et fleksjob, hvis deres arbejdsevne er væsentligt og varigt nedsat.
I modsætning til tidligere er der nu mulighed for at blive ansat i et fleksjob få timer om ugen, og det er i høj grad kommet gruppen af ældre til gode.
Det er rigtig positivt og viser, at der i gruppen af ældre er flere af dem med nedsat arbejdsevne, som nu bevarer en lille tilknytning til arbejdsmarkedet i stedet for at forsvinde helt ud af arbejdsmarkedet på førtidspension.
Endelig har de mennesker, der slet ikke har mulighed for at komme tilbage på arbejdsmarkedet, jo også mulighed for at få tilkendt en førtidspension.
Her er der med seniorførtidspensionsordningen adgang til en mere smidig sagsgang for seniorer, og faktum er jo, at cirka ni ud af ti personer, der ansøger om seniorførtidspension, får den.
Så regeringen vil stadig væk sikre, at personer, som er nedslidte, også fremover får gode muligheder for at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet.
Karsten Hønge (SF), 2017-01-25:
Da jeg stillede spørgsmålet, var der 130.000, der havde skrevet under, men jeg kan konstatere, at man i dag faktisk er oppe på 170.000 mennesker, som har skrevet under på 3F's opfordring til, at regeringen trækker forslaget om, at vi skal være længere på arbejdsmarkedet, tilbage.
Det her er åbenbart noget, der gør indtryk på ministeren – sådan sagde ministeren – men dog ikke mere indtryk, end at det bare er blevet til en, synes jeg, gold henvisning til regeringsgrundlaget.
For ellers oplevede jeg, at det indtryk, det gjorde, som sædvanlig først og fremmest var at afføde et skuldertræk fra ministeren, et skuldertræk fra regeringen: Nå, ja, men i gennemsnit lever vi jo længere.
Hvad skal 3F'eren bruge det til, når vi kan konstatere, at hver fjerde 3F'er har forladt arbejdsmarkedet, når de fylder 60 år – enten fordi de er gået på pension, eller simpelt hen fordi de er døde?
Jeg synes, at ministeren er faret vild, og at regeringen er faret vild, for de har både et kort og et kompas, der ikke svarer til den virkelighed, som lønarbejderne lever i.
Men hvad kan den hårdtarbejdende, nedslidte lønarbejder bruge det til?
Derfor synes jeg ikke, at det kan nytte noget, at man som minister her henviser til en seniorførtidspensionsordning, som vi vel kun kan kalde én ting, nemlig en fiasko.
Vi har lige set de nye tal, og det viser sig, at 653 mennesker i dag har fået tildelt seniorførtidspension, mens man efter planerne på det tidspunkt skulle have tildelt det til 2.700 mennesker.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-01-25:
Jamen vi bliver jo ikke i dag enige om præmissen for spørgsmålet.
Altså, først og fremmest kan jeg sige, at vi kan diskutere det her konkret, når regeringen kommer med et udspil; så tror jeg, at det giver mere mening at diskutere det, frem for at vi diskuterer nogle overordnede principper, der står i et regeringsgrundlag. Derudover er jeg sådan set heller ikke enig i, at seniorførtidspensionsordningen er en fiasko.
Er det en fiasko, at næsten 90 pct. af dem, der søger, er i stand til at få en seniorførtidspension?
Det synes jeg godt nok er en noget mærkelig holdning at give udtryk for, så det er jeg simpelt hen ikke enig med spørgeren i.
Karsten Hønge (SF), 2017-01-25:
Det er, fordi jeg synes, at regeringen her opstiller sådan en falsk virkelighed.
Man farer rundt med et kort over en virkelighed, der simpelt hen ingen steder hører hjemme.
For ude i virkeligheden er det jo rigtigt, at mange af dem, der søger om seniorførtidspension, får den tilkendt.
Men hvad nytter det, når der er 653 mennesker, der indtil nu har fået den tildelt inden for de første 2 år, mens målet var 2.700?
Det, det handler om her, er jo, at man ønsker at presse ganske almindelige hårdtarbejdende lønarbejdere, der kommer tidligt ud på arbejdsmarkedet – og som typisk har et hårdt fysisk arbejde til en lavere løn og med mindre mulighed for at bestemme over sit eget liv – til at arbejde længere ved at sige til dem, at det gør andre mennesker, som rent faktisk har nogle andre arbejdsliv, hvilket gør, at de er i stand til arbejde længere.
Så er spørgsmålet, som regeringen må tage stilling til: Hvad skal de kortuddannede, de hårdtarbejdende, dem på den lave løn dog bruge det gennemsnit til, når de ikke selv er omfattet af de muligheder, som dem med de høje lønninger og det gode arbejdsliv har?
Det er jo der, hvor jeg mener, at regeringen simpelt hen er udstyret med et falsk kort og med et kompas, der simpelt hen er i stykker – for man navigerer rundt i en virkelighed, som de her mennesker ikke lever i.
Vi har brug for, at elevatoren på vej mod nogle gode seniorår skal stoppe på nogle flere etager, så alle får nogle fair muligheder for nogle gode år som senior.
Seniorførtidspensionen er et plaster på et åbent benbrud.
Tanken er god nok, men den virker ikke.
Og så er der altså brug for, at regeringen eller dens minister sender det signal til befolkningen, at der ikke er nogen grund til den her utryghed, der er i øjeblikket, ved regeringsgrundlaget.
Den utryghed siver ud i titusindvis af hjem, hvor man er bange for, om man er i stand til at holde i så mange år, som regeringen optimistisk og på vegne af befolkningen tror de kan holde til.
Og så giver man dem med seniorførtidspensionen det her plaster på benbruddet.
Altså, det er jo, fordi det er galt med de tilkendelseskriterier, der er.
Det er simpelt hen for svært at få den, og derfor er der også alt for få, der overhovedet søger den.
Vi bliver nødt til at sende det signal til befolkningen, at vi ikke forventer, at folk, der er nedslidte, skal arbejde længere; at vores hovedsigte tværtimod er at skabe tryghed ude i så mange lønarbejderhjem som muligt, ved at vi for det første garanterer, at vi ikke bare sætter pensionsalderen op, og at vi for det andet vil sikre, at elevatoren stopper på flere etager, fordi alle skal have en fair chance for nogle gode seniorår.
Benny Engelbrecht (S), 2017-01-25:
Mener ministeren, ligesom han tidligere har udtalt, at dansk økonomi ikke længere befinder sig på en brændende platform?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-01-25:
Men jeg vil faktisk gerne kvittere for, at hr. Karsten Hønge jo nu selv tager fat i det med, at 90 pct. i forhold til seniorførtidspensionsordningen er et flot procenttal.
Så skulle vi måske gøre noget mere for at udbrede viden om den mulighed, der nu findes; det er jo en fælles forpligtelse.
Den tidligere beskæftigelsesminister har jo også taget et initiativ til at udbrede mere viden om den her ordning.
Men jeg synes jo netop, at det at have en ordning, hvor 90 pct. får mulighed for at få tilkendt pension, er noget, man bestemt kan være tilfreds med.
Derudover glæder jeg mig til at diskutere med hr. Karsten Hønge, hvordan vi fremtidssikrer det her samfund.
Jeg er jo ikke interesseret i, at folk, der er nedslidte, om man så må sige ikke skal have mulighed for at trække sig tilbage, hvis de ikke har nogen arbejdsevne.
Benny Engelbrecht (S), 2017-01-25:
Men når vi taler om, hvad der sker efter 2022, er det væsentligt at huske på, at vi jo løbende har bedt ikke mindst de økonomiske vismænd og Finansministeriets egne regnedrenge osv. om at se på, hvad der egentlig sker i årene derefter.
Vi har haft mange diskussioner om hængekøjer og den slags ting.
Og når man regner i det perspektiv, altså ikke bare frem til 2022, men så langt øjet rækker, så er der en holdbarhed i økonomien i det langsigtede perspektiv.
Så de bekymringer, som ministeren angiver, er der taget højde for i det langsigtede perspektiv.
Så er vi til gengæld enige om, at der kan være nogle flaskehalsudfordringer.
Men som vi også var inde på under det foregående spørgsmål, er det ikke sådan, at man ved at øge arbejdsudbuddet i sig selv løser alle de flaskehalsproblemer, der måtte være på arbejdsmarkedet.
Det er en diskussion, som jeg i øvrigt synes er yderst relevant, og som ministeren også ved, er vi til enhver tid klar til at drøfte med ministeren og regeringen i øvrigt, hvordan vi kan være med til at lave løsninger.
Det kan jo naturligvis også være løsninger, som sker i samarbejde med arbejdsmarkedets parter.
Kristian Jensen (V), 2017-01-25:
Først og fremmest er der ingen tvivl om, at der for at undgå flaskehalse skal findes nogle løsninger i samarbejde med arbejdsmarkedets parter.
Derfor er jeg glad for, at det lykkedes V-regeringen at lave to succesfulde trepartsaftaler allerede i løbet af det første halvandet år, vi sad som regering, og det håber vi på også vil fortsætte med den nye regering i det kommende arbejde.
Fremadrettet er det sådan, at der er holdbarhed.
Men problemet er jo, at der vil være en meget, meget lang periode, hvor man får underskud i staten.
Og jeg tror, at hvis spørgeren og jeg gik ned til hver sin bankrådgiver og sagde: Bare lån mig penge frem til 2060, for derefter har jeg råd til at betale dem tilbage, så ville det være svært for os at få helt den kredit, som der er nødvendig for at klare så lang en periode med underskud.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-01-25:
Det, jeg håber de fynske borgere går mest op i, er, at kriminalitet bliver efterforsket og forhindret i så høj en grad, som man kan.
Jeg tror, det er vigtigt at sige, at det her ikke skal gå ud over responstider, det skal ikke gå ud over trygheden.
Der kan godt være nogle organisatoriske forandringer, der betyder, at man gør tingene på en ny måde, og det behøver ikke at betyde, at det, der sker, er dårligere.
Det tror jeg er meget, meget vigtigt
vi holder os for øje, for vi skal jo heller ikke skabe en situation, hvor folk går rundt og tror, at politiet er væk, for det er de ikke.
Når meget af kriminaliteten er flyttet over på f.eks. cyberkriminalitet, får man udfordringen der, og når kriminaliteten generelt er dalende, skal vi jo glæde os over det, men det gør jo, at politiet i en forandringsproces vil lave nogle forandringer, og derfor vil folk selvfølgelig føle det anderledes, og det forstår jeg jo godt.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-01-25:
Jeg er glad for, at ministeren siger, at det ikke skal gå ud over responstiderne.
Kommer det her til at gå ud over responstiderne i Fyns Politi?
Det vil jeg gerne have svar på.
Noget af den lovgivning, vi vedtager her i Folketinget, skal der følges op på, bl.a. på rocker-bande-området, og der skal det jo sikres, at der er betjente nok til at slå ned på den kriminalitet, vi fremadrettet vil imødegå.
Vi kan jo vedtage nok så meget lovgivning, men hvis ikke der er betjente nok til at håndtere den udfordring, fortsætter det jo.
Så er ministeren tryg ved den situation, og hvordan vil responstiden i Fyns Politi udvikle sig?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-01-25:
Og så kæmper vi – det ved spørgeren også godt – lidt med et efterslæb her, men det, vi skal glæde os over, er, at der blev optaget 600 betjente sidste år, der bliver optaget 600 betjente i år på politiskolen, så lige om lidt får vi endelig flere betjente i Danmark.
Men vi står i en svær situation lige nu, det ved både spørgeren og jeg bedre end mange, for vi sidder jo i det hver eneste dag.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-01-25:
Jeg vil bare takke ministeren for besvarelsen.
Mener ministeren, at man vil kunne sikkerhedssikre en eksisterende bygning, der skal huse en kommende politiskole, i tilstrækkelig grad, f.eks. mod et terrorangreb eller andet?
Tak for det.
Mener ministeren, at man vil kunne sikkerhedssikre – der skulle stå sikre – en eksisterende bygning, der skal huse en kommende politiskole, i tilstrækkelig grad, f.eks. mod et terrorangreb eller andet?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-01-25:
Ja, hvor kom det spørgsmål mon fra?
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at regeringens ønske var en nybygget politiskole.
Det skyldes, at Rigspolitiet i sin rapport om politiskolen konkluderer, at nybyggeri vil være den bedste løsning for politiet, både i forhold til politiets behov for sikkerhed og i forhold til at skabe det bedste læringsmiljø.
Det har rigspolitichefen i øvrigt gentaget så sent som i fredags, og det har Politiforbundet også været ret tydelige omkring.
Når det så er sagt, må regeringen jo altså tage til efterretning, at der ikke har været politisk flertal for at give politiet det bedste.
Nu skal vi så se på, hvordan vi kan komme videre med de eksisterende bygninger. Så vil jeg også godt sige ganske klart, at Rigspolitiet jo ikke ville have peget på eksisterende bygninger, hvis de var umulige at sikre.
Derfor skal vi nu videre, og vi skal have den allerbedste løsning, vi overhovedet kan få, med den nye politiskole, så vi får sikret den efter alle kunstens regler.
Det har vi en fælles interesse i.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-01-25:
Det synes jeg er godt, og vi glæder os også til den forhandling, for det er i hvert fald rigtig vigtigt for os, at vi får sat ind der.
Jeg vil spørge ministeren om noget, vi også snakkede om her i sidste uge i spørgetiden: Hvor lang tid skal vi regne med det går den her vej, altså færre betjente?
Nu skal det siges, at det er Fyns Politi, det drejer sig om, det er ikke nødvendigvis færre betjente på landsplan.
Kan regeringen ikke komme med en eller anden melding om det?
Hvornår kan de fynboer, der synes, at det altså nu er gået lidt for stærkt og i den forkerte retning, begynde at se en opklaring igen med flere betjente?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-01-25:
Ja, her til sidst kommer vi måske på kanten af spørgsmålet om Fyns Politi, men jeg kan selvfølgelig godt se sammenhængen i det.
Må jeg ikke godt lige først sige, at jeg tror, det er vigtigt at holde sig for øje, at der er forskel.
Jeg kan godt forstå, at man i lokalbefolkningen spørger, hvad det nu er, der forsvinder fra os, hvor det nu er, det forsvinder hen, og hvad det betyder, fordi det er trygt at have det.
Det kan så godt ske, at den patruljevogn, der kommer, ikke var kørt ud fra den lokale station, men fra en anden station, fordi patruljevognen fra den lokale station ikke kan forlade stationen, når de er der.
Det er en ting, man skal have med i det billede.
Så må jeg sige, at spørgeren har ret i, at mit parti har en holdning om 1.500, men regeringen har ikke på nuværende tidspunkt haft en drøftelse af, hvor mange flere betjente der skal være.
Men vi har jo en forhandling til gode senere i år om optag på politiskolen for de kommende år.
Benny Engelbrecht (S), 2017-01-25:
Den diskussion skal finansministeren så i virkeligheden tage med Nationalbanken, som jo så i den senere tid har haft forskellige synspunkter om det pågældende spørgsmål, men det må vi vende tilbage til, når regeringen engang fremlægger en plan, som vi kan forholde os til, og det ved jeg finansministeren ikke vil tale om nu.
Når vi så står her, kunne jeg alligevel godt tænke mig bare lige kort at få belyst det, som der immer væk er især en fremtrædende økonom, nemlig Nina Smith, der peger på, og det er, at en række af de arbejdsudbudsmuligheder, som der har været hidtil, faktisk er udtømt.
Det vil jeg da godt bede ministeren forholde sig til.