runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-03-11:
Tak for det.
Indfrielsen af Danmarks klimamål indebærer, at det danske gassystems rolle vil blive markant ændret de kommende år.
Frem mod 2040 anslås det at der vil komme betydelig mere grøn gas i gassystemet, og at den grønne gas vil udgøre en markant stigende andel af det danske gasforbrug.
Sammenholdt med et faldende gasforbrug betyder det, at grøn gas vil udgøre ca. 65 pct. af det danske gasforbrug i 2030.
I 2040 antages det at hele det danske gasforbrug dækkes af grøn gas.
Det kræver, at naturgasforsyningsloven tilpasses, så den i højere grad understøtter denne grønne omstilling.
Et andet vigtigt element i lovforslaget er udbud af pristillæg for opgraderet biogas samt udbud af støtte til produktion af power-to-x.
Power-to-x kan bidrage betydeligt til at løse klimaudfordringerne.
Grøn strøm fra sol og vind kan omformes til brint eller brintbaserede produkter såsom ammoniak, metanol, metan og dieselprodukter og erstatte fossile brændsler i de sektorer, der ikke kan køre på ren el eller batteri.
Strøm fra vind og sol kan altså blive klimavenligt brændstof til fly, skibe, lastbiler og industri.
Power-to-x har potentialet til at levere vigtige dele af klimaløsninger til, at Danmark kan indfri de ambitiøse klimamål i 2030.
Med de ord støtter Venstre lovforslaget.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-11:
Tak for det.
I går havde vi fornøjelsen af at diskutere, hvordan vi kommer videre efter Klimarådets rapport med vores mål om 70 pct.'s drivhusgasreduktion i 2030.
For nogle kan carboncapture og power-to-x lyde som ord fra en fjern fremtids- eller science fiction-film, men teknologierne er heldigvis langt tættere på virkeligheden, end man skulle tro.
Det konkluderer Klimarådet også.
Med det lovforslag, vi behandler i dag, er det overordnede formål netop at sikre, at lovgivningen understøtter muligheden for indfasning af de nye teknologier.
Vores lovgivning skal være rustet til den fremtid, som står for døren.
Det gør vi først og fremmest ved at præcisere, at loven gælder for alle gasser, der kan tilføres gassystemet, herunder gasser fra vedvarende energi-kilder som f.eks. power-to-x.
Det bliver samtidig muligt at anlægge gasinfrastruktur til industri, som har behovet for grønne gasser, men som i dag ikke har forbindelse til gassystemet eller er omfattet af reglerne i varmeforsyningsloven.
Med lovforslaget vil det også blive muligt for kommuner, der i dag producerer biogas, at søge Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet om tilladelse til at opgradere og tilføre biogassen i gassystemet.
Med lovforslaget følger vi op på vores klimaaftale for energi og industri ved at give klima-, energi- og forsyningsministeren mulighed for at afholde udbud, få opgraderet biogas og andre gasser fra vedvarende energi-kilder frem mod 2030.
Med lovforslaget giver vi også ministeren mulighed for, at der kan afholdes udbud, og at støtte produktion af brændstoffer eller andre produkter fra elektricitet – det, vi kalder power-to-x.
For i den fremtid, vi ser ind i, vil gasser og brændstoffer fra vedvarende energi-kilder være afgørende, og vi er i fuld gang med at sikre de juridiske rammer for den udvikling.
Med lovforslaget justerer vi også den økonomiske regulering, hvor gasdistributionssektoren vil være konsolideret i ét statsligt selskab.
Reguleringen skal i langt højere grad end i dag understøtte den grønne omstilling og samtidig sikre lavest mulige omkostninger.
Derudover justerer vi detailmarkedet for gas med henblik på at harmonisere gasmarkedet med elmarkedet, hvor det er hensigtsmæssigt.
Derfor indfører vi en leveringspligt som erstatning for den nuværende forsyningspligtsregulering.
Det ville være til gavn for både forbrugerne og konkurrencen.
Den sidste del af lovforslaget indebærer en ensretning af regler for egenproduktion af elektricitet ved selskabsudskillelse, så regioner bliver sidestillet med kommuner.
Nu brugte vi dagen i går på at diskutere de næste skridt.
I dag er vi allerede gået i gang med arbejdet.
Derfor bakker Socialdemokratiet op om lovforslaget.
Thomas Jensen (S), 2021-03-11:
Jeg ved godt, at man somme tider i debatten hører en sammenligning mellem knallert 45 og så de her speedpedelec – jeg kan ikke udtale det ordentligt, men jeg tror ordføreren kan korrigere mig, når han får ordet igen lige om lidt.
Men, altså,
jeg ser ikke, at det er helt samme type køretøj.
Det er jo ikke sådan, at man kommer fræsende med 45 km/t. med samme acceleration, som jeg har forstået teknikken er i de her køretøjer, så jeg synes ikke helt, man kan sammenligne det, lige så vel som jeg slet ikke synes, at man før kunne sammenligne en knallert 45 med en traktor.
Men, selvfølgelig, vi skal sørge for, at trafiksikkerheden, også for dem på elcykler, der kan køre stærkt, er i orden; og der er jo f.eks. også nogle krav til dem om at skulle køre med hjelm.
Men, nej, jeg synes ikke helt, at det er det samme køretøj, sådan som spørgeren prøver at tegne det op.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-03-11:
Et fuldstændig tilsvarende lovforslag blev jo fremsat i folketingssamlingen 2018-19 og havde et flertal i Folketinget, før et folketingsvalg kom i vejen.
En del af det flertal var Socialdemokratiet.
Der var jo en drøftelse af det forslag i Socialdemokratiets folketingsgruppe, og Socialdemokratiets transportordfører sagde offentligt, at Socialdemokratiet agtede at bakke op om det.
Hvad er der sket i mellemtiden?
Det er jo ikke, fordi der er sket noget nyt.
De mennesker, der går op i færdselssikkerhed, og som siger, at det er det eneste vigtige i verden, mener stadig væk, at det her ikke bør gennemføres, mens vi andre, der også går op i andre ting, og som synes, at tingene skal afvejes, stadig væk synes, at det skal gennemføres.
Men hvad er der sket i Socialdemokratiet?
Det er jo lidt ærgerligt, at man lige inden valget siger til de mennesker, som går op i det her forslag, at det vil man støtte, men så er der ikke sket noget som helst efter valget, og så har man bare skiftet mening.
Benny Engelbrecht (S), 2021-03-11:
Der er jo sket noget, hr. Ole Birk Olesen.
Det kan godt være, at hr. Ole Birk Olesen, dengang han var ansvarlig minister, ikke gik op i, hvad Færdselssikkerhedskommissionen gik og foretog sig, men det gør denne regering.
Derfor lytter jeg selvfølgelig også meget nøje til deres konklusioner.
Og det brev, som er fremsendt, må man bare sige er fuldstændig klokkeklart i sin indstilling og meget mere klart end det, der kom fra den tidligere kommission.
Jeg synes derfor ikke, at man dermed kan konkludere, som hr. Ole Birk Olesen gør, nemlig at der ikke er noget, der er nyt.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-03-11:
Jeg går meget op i færdselssikkerheden.
Jeg går også op i andre ting.
De ting skal afvejes mod hinanden.
Hvis man kun gik op i færdselssikkerheden, skulle vi jo bevæge os med 30 km/t. på alle veje.
Men vi går også op i mobilitet, og derfor kan vi køre hurtigere på vejene.
Jeg forstår bare ikke, hvordan det kan være sådan, at Socialdemokratiet kort tid inden valget siger, at det her er en god idé, men efter valget har man skiftet mening.
Så skal jeg bare forstå, om det er sådan, at Socialdemokratiets holdning til det her er deponeret i Færdselssikkerhedskommissionen, og at det er Færdselssikkerhedskommissionen alene, der har gjort, at Socialdemokratiet har skiftet holdning.
Benny Engelbrecht (S), 2021-03-11:
Nå, der er sandelig ikke nogen!
Som jeg også sagde i min tale, er det her jo noget, som er drevet af relativt få personers ønsker.
Hvis det er sådan, at man gerne vil fremme unge menneskers muligheder for at få en øget mobilitet, vil jeg meget gerne kigge på det.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-03-11:
Jeg havde faktisk håbet og forventet, at det her lovforslag fik en lidt venligere modtagelse af ministeren.
Ministeren har jo ligefrem erklæret sig overrasket over, at vi har fremsat det.
Det synes jeg ikke man skal være, for det er mindre end 2 år siden, det sidst har været til behandling her i salen, altså et stort set identisk forslag, og på det tidspunkt var der massiv støtte fra Socialdemokratiets side til forslaget, og vi var få dage fra at vedtage det, og dermed gik Socialdemokratiet også til valg på at gennemføre det her.
Sådan må man forstå det med den støtte, der var til forslaget.
Det har man så ændret på, og jeg vil da gerne have et svar på, hvad det er, der har ændret sig.
Dengang var Færdselssikkerhedskommissionen sådan set også imod.
Det er ikke nyt, at Færdselssikkerhedskommissionen er bekymret for færdselssikkerheden, for det er de sådan set sat i verden for at være.
Så det andet spørgsmål er, hvilken rolle den kommission egentlig har.
Er det ikke sådan, at de er sat i verden for at forebygge uheld og pege på risici osv., men at det er en politisk opgave her i salen at vælge, hvilke transportmidler danskerne kan benytte ud fra en afvejning af mange forskellige hensyn?
Benny Engelbrecht (S), 2021-03-11:
Det er min klare opfattelse, at de meget dygtige medlemmer, som sidder i Færdselssikkerhedskommissionen, som arbejder intensivt med at fremme god trafikkultur, med at modvirke trafikal egoisme, med at komme med gode råd og indstillinger til regeringen, også er yderst kompetente.
Jeg har selv både udpeget formanden og næstformanden i Færdselssikkerhedskommissionen, og derfor har jeg også kun grund til at lytte meget nøje til kommissionen, og når så stor en del af kommissionen så klart samlet set advarer imod, at man indfører det her forslag, kan jeg jo ikke sidde det overhørig.
Og så bør det ikke komme som nogen overraskelse for hr. Kristian Pihl Lorentzen, at dette er regeringens indstilling, for vi havde jo sådan set også gjort opmærksom på i forvejen, at vi ville inddrage Færdselssikkerhedskommissionen i dette arbejde.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-03-11:
Jamen det er da alletiders, at man inddrager kommissionen, det skal man gøre, det har man pligt til, og jeg har den dybeste respekt for kommissionens arbejde og dens medlemmer, for de er rigtig dygtige og dedikerede, men det er og bliver i min optik en politisk opgave at vælge, hvilke transportmidler der er lovlige ved forskellige alderstrin.
F.eks. ved vi, at elcykler er meget populære, men vi ved også, at de er farlige, og at der sker rigtig mange ulykker med elcykler, og skulle det så få os til at forbyde elcykler?
Det tror jeg ikke lige.
Derfor vil jeg også lige spørge ind til det der med, at ministeren siger, at der ikke er nogen unge, der efterspørger det her.
Jeg ved ikke, hvilke unge ministeren taler med, men jeg taler med rigtig mange unge, der bor på landet, for der bor jeg selv, og jeg skulle hilse og sige, at der vil man gerne have mere mobilitet, for der er ikke ret mange busser efterhånden.
I dette øjeblik er man ved at skære ned på busruter i Region Midtjylland, fordi der skal være råd til en dyr letbane ude i Aarhus, så der bliver færre og færre busafgange rundtomkring, og det har de unge jo brug for at blive kompenseret for på en eller anden måde ved at få noget bedre mobilitet.
Så af de unge på landet, kan jeg garantere for, er der rigtig mange, der gerne vil det her.
Gå ud og spørg her i København, så vil de svare, at de ikke vil have knallerter, for de har ikke noget at bruge en knallert til, da man kan tage sin cykel, man kan tage den kollektive transport.
Så hvad er det for nogle unge, ministeren har talt med?
Det vil jeg gerne vide.
Benny Engelbrecht (S), 2021-03-11:
Det var sådan set det, der var konklusionen, nemlig at der ikke er kommet borgerhenvendelser vedrørende det her.
Jeg bor selv i en landsby i Sønderjylland, hvor jeg til fulde forstår der er nogle der har brug for at have en mobilitet, og derfor synes jeg også, vi skal kigge på, hvordan vi fremmer mobilitet uden for de store byer, når vi skal drøfte mobilitetsplan i dette forår.
Jeg må bare sige, at for mig vægter det meget højt, at vi får den her samlede vurdering fra Færdselssikkerhedskommissionen, det er væsentligt for mig, at vi sikrer det, og at færdselssikkerheden er i højsædet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-03-11:
Tak for det.
Ministeren har nu flere gange sagt, at man ikke har fået nogen henvendelser fra unge mennesker, og det er sådan rimelig afgørende i argumentationen.
Men kunne det tænkes, at de unge mennesker ikke skriver ind til os folketingspolitikere om det, fordi de faktisk regner med, at vi gennemfører det, vi siger vi gerne vil?
Der var et massivt flertal før valget, inklusive Socialdemokratiet, der sagde: Det her vil vi gerne.
Så det kunne jo godt tænkes, at man ikke begynder at skrive til politikerne, fordi man regner med, at de faktisk fører det igennem, som de har sagt de ville.
Men skal jeg måske forstå ministerens holdning på den måde, at hvis man så nu får en masse henvendelser fra unge mennesker om, at de synes, at det her er en god idé, så vil man ændre sin stillingtagen til det?
Nu har man jo fundet ud af, at man ikke kan regne med Socialdemokratiet.
Så kunne det jo godt være, at de unge mennesker kom og sagde: Hov, vi vil faktisk gerne det her.
Vil man så skifte holdning, hvis man måske får 100 eller 500 henvendelser, inden vi skal til at have tredje behandling af det her?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-03-11:
Nu tror jeg, at spørgerens eksempel i forhold til hastighedsnedsættelser måske er en lille smule malplaceret, fordi SF jo faktisk mange steder går ind for en væsentlig grad af hastighedsnedsættelser både for trafiksikkerhedens, men også for støjbekæmpelsens skyld, men det kan vi jo så snakke om på et andet tidspunkt.
Men jeg vil bare sige, at selvfølgelig går vi ind for, at unge skal have større mobilitet.
Det er bl.a. derfor, vi gerne vil styrke den kollektive trafik, og at vi også gerne vil gøre den billigere, og vi går ind for, at de kan erhverve sig en knallert, som de kan nu – bare en lille en.
Og det er jo selvfølgelig noget, der bidrager til mobiliteten, men vi kan ikke se, hvorfor vi skal sætte liv på spil for at gøre noget, som der ikke er efterspørgsel på.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-03-11:
Jamen jeg synes faktisk, det er SF, der ser meget enøjet på det her.
Man kigger jo – fair nok – på trafiksikkerheden, men man glemmer jo også bare alle de goder, man giver til typisk unge mennesker, der med det her får mere mobilitet i hverdagen.
Hr. Ole Birk Olesen kom jo med et godt eksempel, hvor han spurgte: Skulle vi så ikke bare alle sammen kun køre 30 km/t. inde i byen?
Hvorfor ikke kun køre 10 km/t., for så er der jo en bedre trafiksikkerhed?
Altså, vi er jo nødt til at opveje de to ting.
Når man i resten af Europa har fundet ud af, at man faktisk også synes, der er positive ting ved at sige, at man godt må køre på en stor knallert, når man er 16 år, så er det, fordi de positive ting, der følger med i forhold til mobilitet for deres befolkninger, i langt højere grad opvejer den risiko, man så trods alt løber.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-03-11:
Jeg synes, at analogien, som spørgeren her giver udtryk for, i forhold til hvordan vi skal tage stilling til, om vi skal være for eller imod ting, er en lille smule mærkelig.
Altså, man henviser til, at andre lande tillader det her, men man vil ikke forholde sig til de trafiksikkerhedsorganisationer og andre, som har sagt, at det her i dansk kontekst kun er at fraråde.
I andre lande i verden må kvinder ikke stille op til Folketinget.
Skal vi lytte til dem, bare fordi andre lande har det sådan?
Selv hvis det var rigtig mange lande, der havde det sådan, så går jeg da ikke ud fra, at spørgeren mener det.
Så hvorfor vil spørgeren ikke forholde sig til den faglige vurdering, der ligger, i stedet for bare at sige, at vores naboer har det sådan her, så hvorfor kan vi ikke også?
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-03-11:
Jeg vil også godt kvittere for talen, og jeg synes jo trods alt, det er positivt, at man mener det samme, som man gjorde før valget.
Det kunne Socialdemokraterne jo så lære af.
Det er jo sådan set forventeligt nok.
Jeg var lidt mere ked af talen, i den forstand at man sådan indikerede, at vi alle sammen skulle være ligeglade med trafiksikkerheden, selv om vi egentlig bare stilfærdigt foreslår det, som man gør i stort set alle andre EU-lande, nemlig at man giver lov til, at man må køre på en knallert, der kan køre 45 km/t, når man er 16 år.
Så jeg skal egentlig bare forstå, om SF's ordfører så mener, at alle Europas politikere simpelt hen er uansvarlige, fordi de sådan set mener det samme som forslagsstillerne.
Altså, er det så ikke uforsvarligt, at man godt må køre 45 km/t. på en elcykel uden styrthjelm – det er der ikke engang krav om – når man er 15 år?
Men hvis man kører på en knallert, skal man være 18 år og have styrthjelm på.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-03-11:
Jo, men samtidig med at der er andre steder, hvor man kan køre lovligt på de her, så siger European Road Safety Observatory jo også, at risikoen for at komme slemt til skade, når man kører på et hvilket som helst køretøj, generelt er meget højere, hvis man er ung, end hvis man er ældre, og de anbefaler generelt høje aldersgrænser for kørekort til de her ting.
Det er jo selvfølgelig op til landene selv at vurdere, og der synes jeg bare, at vi i Danmark skal tage den ansvarlige vurdering, som vores færdselssikkerhedsorganisationer og andre lægger op til.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-03-11:
Det kan jeg godt garantere at jeg heller ikke kunne drømme om at give en 6-årig lov til, men jeg synes, det var en sød og sjov historie, og det var jo dejligt, at det trods alt endte godt, og at nogen fik standset bilen.
Men jeg synes ikke, det er en rimelig sammenligning, når vi taler rent politisk.
For her har vi altså et transportmiddel, hvor man i resten af Europa kan køre lovligt på det fra 15 eller 16 år, og hvor man i Danmark som det eneste land skal være 18 år for at kvalificere sig til at futte af sted med 45 km/t.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-03-11:
Jeg tror, jeg vil fortælle hr. Kristian Pihl Lorentzen en historie, der sætter hans spørgsmål en lille smule i perspektiv.
Da jeg var 5-6 år gammel, sad jeg på bagsædet i min fars bil med en veninde, min far var inde i en Brugs at handle, og vi to 5-6-årige piger bliver enige om, at vi vil ud at besøge morfar.
Vi får på en eller anden måde startet den her bil og er på vej ud til morfar, og det går ganske vist tilpas langsomt til, at der er nogen, der når at stoppe os, og gudskelov for det.
Jeg ved ikke, om hr. Kristian Pihl Lorentzen kan se parallellerne, men bare fordi man synes, at den enkelte har ansvaret for sin egen sikkerhed, og at der er andre drivmidler, som sådan set også er farlige, hvis de forkerte mennesker bruger dem, er det så ensbetydende med, at vi også skal frigive det?
Nej, selvfølgelig er det ikke det.
Jeg kunne da aldrig nogen sinde drømme om at give 6-årige Anne lov til at køre bil for hendes personlige friheds skyld, også selv om andre måske godt kan finde ud af det.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-03-11:
Jeg vil også springe let hen over den tekniske baggrund for det her lovforslag, som andre ordførere har redegjort for.
Så vil jeg fortsætte lidt i hr. Kristian Pihl Lorentzens spor, for jeg møder også de jyske vælgere – jeg er jo også valgt i Jylland – som siger: Hvorfor bruger I så mange milliarder på noget, som skal komme svenskere til gavn, når de gerne vil hurtigere ud i Europa?
Til det er svaret jo, som hr. Kristian Pihl Lorentzen også har sagt: Jamen vi bruger ikke nogen milliarder på det, for der bliver optaget et lån, og det lån bliver tilbagebetalt af dem, der benytter forbindelsen.
Den største finansieringskilde til Femern Bælt-forbindelsen er brugerbetaling fra dem, der benytter den.
Og så er der også en anden væsentlig bidragsyder til det, og det er EU, som ikke betaler til, at der kan komme biler under Femern Bælt, men som giver et væsentligt milliardtilskud til, at der kan komme tog under Femern Bælt.
Så der bliver ikke brugt nogen skattekroner i Danmark på det her projekt.
Det, der tværtimod er på spil her – og det er så min tilføjelse til hr. Kristian Pihl Lorentzens tale – er, at på et tidspunkt er Femern Bælt-forbindelsen betalt tilbage.
Og så ejes den ikke i fællesskab af den danske og den tyske stat, næh, den ejes af den danske stat.
Og det vil sige, at hvis vi vælger at fortsætte med f.eks. 500 kr. i betaling for at køre under Femern Bælt, også efter at lånet er betalt tilbage, så kommer svenskere og tyskere og europæere i det hele taget til at hælde milliarder ned i den danske statskasse for at benytte det bygningsværk, som vi har lavet – hælde milliarder ned.
De milliarder kan vi så bruge på at bygge vores egne veje i Danmark eller på nogle bedre jernbaneforbindelser, eller hvad vi nu måtte ønske.
Det her bliver en pengemaskine for den danske stat, og det kommer til at spare de danske skatteydere for mange penge, som man så ikke behøver at betale i skat, fordi vi i stedet for får pengene fra svenskere og tyskere og andre europæer, der benytter Femern Bælt-forbindelsen, når lånet er betalt tilbage og der ikke længere er nogen penge, der skal betales i afdrag.
Benny Engelbrecht (S), 2021-03-11:
Det sidste indlæg fra hr. Ole Birk Olesen fik mig uundgåeligt til at tænke på Øresundstolden – det skal vi ikke komme nærmere ind på her, men vi kan i hvert fald konstatere, at det jo var en rigtig god forretning i rigtig, rigtig mange år for den danske stat, indtil der var noget med, at der var nogle krige, som man tabte.
Jeg vil gerne takke ordførerne for den positive modtagelse af lovforslaget og for en god og konstruktiv drøftelse i dag.
Jeg anerkender også, at Enhedslisten, til trods for at man ikke kan støtte forslaget, i det mindste heller ikke stemmer imod.
Baggrunden er jo altså som nævnt, at retten ved Den Europæiske Unions Domstol den 13. december 2018 annullerede Europa-Kommissionens daværende statsstøttegodkendelse, som var givet i 2015, og den 20. marts 2020 traf Kommissionen så en ny statsstøtteafgørelse med en række krav til finansieringen af Femern A/S med statslige genudlån og lån med statsgaranti.
Fra dansk side har vi grundlæggende svært ved at se, hvordan anlæg af en fast forbindelse med vej og bane under Femern Bælt kan være omfattet af EU's statsstøtteregler, og derfor har regeringen også stævnet Kommissionen for dele af afgørelsen med henblik på at slå fast, at anlæg af brugerbetalt offentlig infrastruktur ikke er en økonomisk aktivitet, som er omfattet af EU's statsstøtteregler.
Men det er i sagens natur også sådan, at der kan gå rigtig mange år, førend der bliver afsagt en endelig dom i den sag, og derfor er vi her og nu nødt til at efterleve Kommissionens statsstøtteafgørelse, og derfor har vi fremsat det her lovforslag, som vi behandler nu, der skal implementere de krav, som Kommissionen stiller.
Det afgørende er, at vi nu er kommet i gang med at bygge forbindelsen og har mulighed for at finansiere anlægsudgifterne.
Og derfor ser jeg også frem til den videre behandling af lovforslaget i udvalget.
Jeg forstår, at der er en misforståelse, der går på, at regeringen ikke skulle have indikeret, at vi vil lytte til Færdselssikkerhedskommissionen.
Det synes jeg er helt forkert.
Fra det første øjeblik jeg trådte ind i Transportministeriet, har jeg understreget, at færdselssikkerheden skal højnes.
Der er en række af de ting, som har været indført igennem tiden, som man ikke har tænkt ordentligt igennem, grundigt nok.
Et godt eksempel på det er elløbehjul, hvor der også var færdselssikkerhedshensyn, som burde være taget, inden man indførte en forsøgsordning.
Det er vi så blevet enige om, et bredt flertal her i Folketinget, giver god mening at kigge på.
Det synes jeg er rigtig klogt og rigtig fornuftigt.
Så lad os sørge for, at den tilgængelige viden er der.
Og når det så handler om at fremme mobilitet, gør jeg det meget gerne – det vil jeg meget gerne kigge på – men det skal altså ikke ske på bekostning af, at vi kan risikere, at flere unge mennesker mister livet i trafikken.