runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Møller (S), 2021-11-23:
Tak, formand.
Der kan man sige, at hvis det er sådan, at vi stadig væk skal have vores samfund åbent og vi skal have vores sundhed intakt, er det nødvendigt, at vi kigger lidt på, hvilke mulige skridt vi kan tage for at inddæmme smitten.
Det er sådan, at den 12. november indgik regeringen, FH og DA endnu en trepartsaftale, som skal give virksomhederne mulighed for at kræve coronapas af ansatte.
Som en del af den her trepartsaftale sendte parterne også en klar opfordring til, at vi i Folketinget genindfører den lov, som gav arbejdsgiverne mulighed for at pålægge ansatte at lade sig coronateste.
Den her anbefaling bakker vi selvfølgelig op om i Socialdemokratiet.
For ligesom coronapas og coronatest kan være et effektivt redskab til at inddæmme smitten, er det også med til at skabe mere tryghed på arbejdspladsen, også for de medarbejdere, som er bekymrede for at blive udsat for smitterisiko, mens de passer deres arbejde.
Med trepartsaftalen er der enighed om, at det er vigtigt, at arbejdsgiverne har de rette redskaber til at håndtere den stigende smittespredning i samfundet og på arbejdspladserne, så de ansatte kan gå trygt på arbejde og virksomhederne kan fortsætte driften uhindret.
Derfor bakker vi også i Socialdemokratiet op om arbejdsgivernes mulighed for at kunne kræve, at ansatte viser coronapas, som skal kunne opnås ved enten vaccination, tidligere sygdomsforløb med covid-19 eller ved negative testresultater.
Vi bakker ligeledes op om arbejdsgivernes mulighed for at kunne kræve test af de ansatte.
Jeg tror, det er vigtigt at understrege, at det her jo ikke er et krav, men en mulighed, som vi giver virksomhederne, men i og for sig også de ansatte, der er på virksomhederne.
Og det er klart, at jeg også synes, at jeg her i Folketinget er nødt til at sige, at vi må sende et klart og tydeligt signal til de danskere, som stadig væk ikke er vaccineret: Gå ned og bliv vaccineret, gør det for din egen skyld, gør det for dine forældres skyld, for dine bedsteforældres skyld, for dine venners eller kærestes skyld.
For hvis det er sådan, at vi skal kunne vende tilbage til et normalt samfund, uden at vi årligt skal have restriktioner og potentielle nedlukninger, når vi nærmer os vintertiden, kræver det, at endnu flere lader sig vaccinere.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2021-11-23:
Og tak for redegørelsen.
Det fremgår af § 1, stk. 5, at »beskæftigelsesministeren kan fastsætte regler om, hvad der forstås ved et coronapas ...«.
Henrik Møller (S), 2021-11-23:
Jeg synes, jeg i indledningen af min tale nævnte, at det sådan set var hele paletten, nemlig at det var coronatest, immunitet, men at det også kunne være almindelig testning, som var en del af coronapasset.
Det er mig bekendt i hvert fald ikke det, der er tilfældet, men nu vil jeg jo så give ministeren muligheden for at svare, når det bliver ministerens tur.
Hans Andersen (V), 2021-11-23:
Derfor er jeg rigtig glad for, at arbejdsmarkedets parter har fundet sammen om at finde en løsning, der imødekommer dette.
Smitten her er heldigvis stadig væk på et lavere blus, vi står i en anden situation, end vi gjorde for et år siden, og en stor del – heldigvis – af danskerne er blevet vaccineret.
Samtidig har vi med det her lovforslag mulighed for at imødekomme erhvervslivets ønske om et coronapas.
På den måde kan vi blive ved med at opretholde aktiviteten i samfundet, uden at det bidrager til yderligere smitte blandt medarbejdere.
Indførelse af muligheden for, at virksomhederne kan stille krav om coronapas, medfører jo også – og det er det, vi skal arbejde med i udvalgsbehandlingen – en række spørgsmål om, hvordan påbuddet konkret skal implementeres ude på den enkelte virksomhed, og i den forbindelse vil Venstre også i udvalgsbehandlingen stille en række spørgsmål til ministeren med henblik på at få foldet disse uklarheder ud.
Det er bl.a. spørgsmålet om udenlandske medarbejderes retsstilling i forhold til loven, vi skal have afklaret, da virksomhederne jo fortsat også har brug for international arbejdskraft, ligesom vi skal have afklaret muligheden for lokalt at bruge CE-godkendte selvtest som en del af værktøjerne for at begrænse smitten lokalt.
Og så skal vi også, som hr. Torsten Gejl var inde på, have afklaret og være præcise og skarpe på, hvad det er, der menes med et coronapas: Hvad skal det indeholde?
Der forventer jeg også, at der i forbindelse med udvalgsbehandlingen vil blive stillet en række spørgsmål, med henblik på at få det præciseret, sådan at der ikke kan være tvivl om det.
Der ligger jo også i ønsket om, at man skal vise et coronapas, diskussionen af, at man, når man viser det, kan have en forventning om, at man så også er blevet testet, og at man altså ikke har vist et coronapas, der ikke indeholder noget om test, for det vil måske efterfølgende medføre, at man skal bruge mange dage på at blive testet for at kunne få et gyldigt coronapas.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (NB), 2021-11-23:
Jeg vil også gøre det ganske kort og sige, at Nye Borgerlige støtter det her lovforslag.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-11-23:
Da vi her taler om et område, hvor der både er private aktører, som får godkendt køretøjer, men også et erhvervsliv, som er afhængigt af at kunne få godkendt køretøjer til erhvervs- og produktionsformål, så mener vi, at det er en god idé at sikre, at retstilstanden bliver genetableret så hurtigt som muligt.
Og det gør den jo med dette hastelovforslag.
Så jeg ser ingen grund til at trække det længere end ved at sige, at Konservative stemmer for.
Thomas Jensen (S), 2021-11-23:
Tak, formand.
Det er ikke usædvanligt, at vi hastebehandler lovforslag her i Folketinget i disse coronatider, men årsagen til denne hastebehandling på Transportministeriets område er dog noget usædvanlig.
Transportministeriet er blevet opmærksom på, at Færdselsstyrelsen ved en nyudstedelse af synsbekendtgørelsen i november 2020 har ophævet den overgangsordning, der blev indført den 30. juni 2020, hvorefter køretøjer, der ikke er omfattet af typegodkendelsesforordningerne, kunne godkendes for registreringssyn efter reglerne i den dagældende synsbekendtgørelse.
I praksis betyder det, at de godkendelser ved registreringssyn af ca. 16.000 køretøjer, der er foretaget i perioden siden 1. januar 2021, er sket på baggrund af bekendtgørelsesregler, som ikke har hjemmel i lov.
Derfor er indholdet i det her lovforslag for det første, at man skal genetablere hjemmel til, at reglerne om nationale godkendelser ved registreringssyn kan genudstedes hurtigst muligt; for det andet har lovforslaget til formål at sikre, at registreringssyn, som er foretaget af køretøjer fra den 1. januar 2021, opretholdes, dvs. gælder i overensstemmelse med deres indhold fra og med ikrafttræden af dette lovforslag; og endelig har lovforslaget til formål i skatte- og afgiftsmæssig henseende at stille ejere af de berørte køretøjer, som om der på tidspunktet for skatteforvaltningens afgørelse eller faktisk udøvede forvaltningsvirksomhed var gennemført et gyldigt registreringssyn af køretøjet.
Der er behov for, at lovforslaget hastebehandles, således at køretøjsejerne hurtigst muligt kan få godkendt deres køretøjer, bl.a. for at undgå at fordyre det for erhvervet og privatpersoner yderligere.
Jeg kan i Ekstra Bladet i dag læse om en kørelærer, der er kommet i klemme og venter på, at den her lov bliver vedtaget, så hun kan få synet sin bil og komme ud på vejene og undervise køreelever og tjene penge på det.
Det er selvfølgelig meget, meget beklageligt, at der er privatpersoner og erhvervsdrivende, der er kommet i klemme i disse uger, hvor vi afventer det her lovforslags vedtagelse.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-11-23:
Tak for det, formand.
Som min socialdemokratiske kollega så udmærket har redegjort for, drejer det her sig om, at vi skal have genindført lovhjemmel til at udføre køretøjsgodkendelser og registreringssyn.
For det er således, at der siden nytår reelt ikke har været lovhjemmel på grund af en fejl, der er sket i Færdselsstyrelsen.
Og det er nu engang sådan, at når man opdager en fejl, drejer det sig om at få den rettet hurtigst muligt, og det er jo så det, vi gør her med denne lovbehandling.
Venstre er naturligvis kritisk over for, at der skulle gå så lang tid, inden man opdagede fejlen, for når der sker sådan en graverende fejl, er det jo med til at give utryghed ude blandt borgerne.
Men jeg har også noteret mig, at Transportministeriet og Færdselsstyrelsen har taget tiltag til, at der fremover bliver en bedre kvalitetssikring af de regler, man udsender.
Det hilser vi selvfølgelig velkommen.
Jeg noterer mig også ud fra høringssvarene – og det er jo lynhøringssvar, som der er tale om her – at tekniske konsulenter for vejtransporten finder, at reglerne for hele det her område er for uoverskuelige.
Og det håber jeg at ministeren lytter til, sådan at der kommer mere enkelhed i de regler, der gælder for området her.
Men med disse bemærkninger kan Venstre støtte lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-11-23:
Tak, hr. formand.
Jamen det er jo ikke hver dag, at vi her i Folketinget behandler lovforslag, som skal gøre, at vi nærmest med tilbagevirkende kraft skal sikre, at det, der burde have været lovhjemmel for, og som har været praksis ganske længe, snart et år, også bliver lovligt – i forhold til den godkendelse, der har været under Færdselsstyrelsen.
Det er jo med hensyn til den her synsbekendtgørelse, at der desværre har vist sig ikke rigtig at være symbiose.
Men omvendt skal vi jo selvfølgelig rede tvisterne ud, når de er der.
Det her er ikke noget, jeg har indtryk af regeringen eller Færdselsstyrelsen har gjort af ond vilje.
Vi mener, at man har gjort det af et godt hjerte, men det ændrer jo ikke på, at der faktisk er en række både borgere og virksomheder, som har oplevet at komme i klemme, i forhold til at deres specialkøretøjer ikke var omfattet af typegodkendelsesforordningerne.
Det får vi nu på plads – så hurtigt, som det overhovedet kan lade sig gøre – efter at vi, i hvert fald som opposition, er blevet gjort bekendt med, at der var den her diskrepans.
Det er selvfølgelig ærgerligt, og det er også noget, der skulle have været styr på noget tidligere, men det ændrer ikke ved, at der trods alt nu bliver reageret, og at vi her i Folketinget viser god forståelse for det og også får det lovbehandlet så hurtigt, som det overhovedet kan lade sig gøre – så de her virksomheder ikke skal opleve, at de nærmest begår lovbrud ved at benytte deres køretøjer, og så de, som har investeret i nye køretøjer, som ikke har kunnet få nummerplader på osv. på grund af den her tvist, nu kan få lov til at køre videre med deres virksomhed.
Så Dansk Folkeparti støtter naturligvis også det her lovforslag.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-11-23:
Det der med at gøre ting uden lovhjemmel tror jeg vi alle sammen efterhånden er enige om er en rigtig dårlig idé, så SF støtter selvfølgelig lovforslaget om at genetablere hjemmelen til godkendelse af køretøjer, der ikke er omfattet af typegodkendelsesforordningerne.
Vi skal selvfølgelig også hurtigst muligt sikre rettighederne for de ejere, som har berørte køretøjer, og som lige nu er i besiddelse af en ugyldig godkendelse.
Derfor er vi for hele forslaget.
Jeg tænker, at der må være en dummebøde til Færdselsstyrelsen for det her lille uheld, men det kan jo ske.
Til gengæld kunne jeg godt tænke mig, at transportministeren måske bare sådan for en god ordens skyld opklarede, hvorfor det er nødvendigt med en decideret lovhjemmel i stedet for bare en bekendtgørelse.
Det er bare, så alle er klar over det, men ellers er der fuld opbakning fra SF.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-11-23:
I lighed med de tidligere ordførere støtter Radikale Venstre det her hastelovforslag, og vi finder heller ikke, at der er noget belæg for, at der skulle have været ond vilje nogen steder.
Så der er sket en fejl, den retter vi op på, og det støtter Radikale Venstre også.
Henning Hyllested (EL), 2021-11-23:
Ja, det her er noget værre noget, men der er vel ikke andet at sige til det end ups og så se at få rettet op på fejlen i en hulens fart.
Det er så også det, vi gør, så Enhedslisten støtter det her lovforslag.
Vi støtter også den delvise hastebehandling, der er lagt op til, så vi ikke har en hel masse, der er kommet i klemme og mere eller mindre kører ulovligt rundt i deres køretøjer.
Så der er støtte herfra.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-11-23:
Jeg afviser egentlig ikke, at der i hvert fald er to livstidsdømte, som man godt kan stramme op over for, og jeg tror også godt, vi ved, hvem det er, vi taler om.
Men kan Socialdemokratiets ordfører fortælle, hvorfor det er nødvendigt at indføre de regler for samtlige livstidsdømte, som jo passer deres afsoning på en fredelig og ikke særlig markant vis?
Altså, hvorfor er det nødvendigt at genere resten med de her opstramninger?
Altså, nu sovser vi dem ind i mere detailregulering, som vil komme til at tage deres tid.
Giver det mening i Socialdemokratiets optik?
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-23:
I forhold til det sidste har jeg lidt svært ved at se, hvordan det her medfører en masse bureaukrati for fængselsbetjentene.
Altså, det er klart, at det selvfølgelig vil være kriminalforsorgen, der har ansvaret for at håndhæve reglerne.
Men man kunne sige, at der i forvejen er masser af regler i et fængsel i dag, som skal efterleves, og hvor det er kriminalforsorgen, der har ansvaret for det, og som jo kan give disciplinærstraffe osv.
I forhold til hvorfor det skal gælde for andre livstidsdømte end to: Altså, det er jo rigtigt, at der har været nogle eksempler de sidste par år, men jeg synes egentlig også, at det her er et sådan mere principielt, grundlæggende spørgsmål om, at når man har begået nogle af de værste forbrydelser, vi overhovedet kan komme i tanke om, hvad er det så for nogle muligheder, man skal have, når man sidder i fængsel.
Så det kan godt være, at de konkrete sager har været anledningen til at spørge, om reglerne er stramme nok i dag, men jeg vil også sige, at selv hvis vi ikke havde haft de konkrete eksempler, ville jeg stadig væk synes, at det her lovforslag skulle gennemføres.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-11-23:
Måske har ordføreren ikke fantasi nok til at forestille sig, hvad det er, der skaber bureaukrati.
Det skaber bureaukrati inden for murene, hvis man skal kontrollere, om noget er en nær relation, og når der skal fremskaffes beviser, og man måske skal hjælpe til med det, og så skal man tage nogle afgørelser omkring det.
Disciplinærstraffe skaber mere bureaukrati – det ved vi – og det er ikke særlig virkningsfuldt.
Og der skal skrives rapporter.
Så der er jo noget bureaukrati indbygget i det her.
Mit sidste spørgsmål skal være: På nær forslaget om disciplinærstraffe og forslaget om at afskære fra en offentlig optræden, hvilke af de her ting kunne man så ikke tage en beslutning om i dag?
Altså er der noget nyt i det her forslag, som man ikke kunne have gjort?
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-23:
Lad mig bare lige starte med det med bureaukratiet.
Altså, lad mig sige det sådan her: Hvis det her medfører øget bureaukrati, så vil jeg være meget åben over for at drøfte, om der er andet bureaukrati, som kan fjernes, så den samlede mængde af bureaukrati for fængselsbetjentene ikke bliver større.
For det er jo en prioritering, og det er jo en prioritering, vi skal lave herinde: Hvad er det så, vi synes er det vigtigste?
Og der må jeg bare sige, at der synes jeg, at det her er vigtigt.
Og det er jo også bare vigtigt at have med i det regnestykke, at så mange livstidsdømte har vi jo heller ikke, og så mange forvaringsdømte på straffe, der svarer til livstid, har vi jo ikke.
Så man skal nok også passe på med at gøre spørgsmålet større, end det er.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-11-23:
Tak for det.
Det forslag, som vi behandler i Folketinget i dag, har til formål at stramme op på afsoningsvilkårene for de personer, der er livstidsdømte eller forvaringsdømte for forbrydelser, de kunne have fået livstid for.
Det medfører, at personer, der er livstidsdømt eller forvaringsdømt under de her forhold ikke kan afsone i andet end lukkede fængsler de første 10 år.
Det medfører, at der ikke er nogen udgang i 10 år.
Derimod er der ikke noget til hinder for, at man kan se de gamle venner, om man så må sige, og familien, men vi vil altså ikke have, at fængslet bliver en eller anden form for mødeplatform eller medieplatform for den sags skyld.
Endelig er der en bestemmelse om bødestraffe, og jeg ved ikke rigtig, hvor stor virkning den vil få.
Det er de ting, der skitseres i det pågældende lovforslag.
Jeg kan sige, at Venstre kan støtte forslaget.
Vi lægger bl.a. også vægt på, at der trods alt er mulighed for dispensation for de her regler.
Der kan jo tænkes situationer, hvor det på trods af udgangspunktet alligevel skal være tilladt for den pågældende at have den pågældende aktivitet eller mødes med de pågældende personer osv.
Hvorfor så dette forslag?
For at imødekomme andre må jeg sige, at det er et forslag, der er stillet af hensyn til familierne til ofrene, og som det er beskrevet i bemærkningerne til forslaget, tillader vi os også at sige, at unge mennesker skal beskyttes mod at indgå nye relationer med de folk, der sidder dømt med de her former for domme.
Det er et forslag, som også kan give genlyd andre steder.
Jeg blev bl.a. ringet op af en amerikansk radiostation, der ville spørge om, hvordan vi kunne finde på at lave sådan noget her, og om ikke det stred mod menneskerettigheder osv.
Jeg var jo nok nødt til at sige, at de sædvanlige rettigheder, som man har som et frit menneske, ophører, når man går ind igennem fængselsporten.
Så er der nogle indskrænkninger, og de her indskrænkninger er dem, vi under de foreliggende omstændigheder finder er rimelige.
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-23:
Altså, det er jo en bemyndigelsesbestemmelse til beskæftigelsesministeren, men jeg kan så sige her fra Folketingets talerstol og sørge for, at det bliver ført til referat, at jeg ikke kommer til at udstede nogen bekendtgørelser, der opfinder min egen definition af, hvad et coronapas er.
Halime Oguz (SF), 2021-11-23:
Tak, formand.
Jeg vil for god ordens skyld starte med at sige, at jeg ikke er beskæftigelsesordfører.
Det er min kollega, hr. Karsten Hønge, som desværre ikke har mulighed for selv at være her.
Det her lovforslag udmønter en trepartsaftale og går ud på at give arbejdsgivere mulighed for at pålægge ansatte at vise coronapas, så længe covid-19 kategoriseres som en samfundskritisk sygdom.
Derudover genindføres de regler, der giver arbejdsgivere adgang til at pålægge ansatte at blive testet for covid-19 og at blive oplyst om testens resultat, som også gjaldt tidligere.
SF støtter lovforslaget, men vi er samtidig opmærksomme på den bekymring, der er i HK's høringssvar, vedrørende saglighedskriterium for medarbejdere, der fuldt ud arbejder hjemme.
Vi har derfor stillet en række skriftlige spørgsmål, og vi håber, at ministeren i besvarelsen af dem vil betrygge os i, at intentionen med det her lovforslag selvfølgelig er, at den sunde fornuft stadig væk skal gælde.
Tak for ordet.
Samira Nawa (RV), 2021-11-23:
Mange tak, formand.
Det her lovforslag udmønter en trepartsaftale indgået mellem arbejdsmarkedets parter og regeringen.
Det er en aftale, som giver arbejdsgiverne mulighed for at kræve coronapas af deres medarbejdere.
Det skaber en tryghed på arbejdsmarkedet, både blandt arbejdsgiverne, der ikke i samme omfang som ellers behøver at frygte, at virksomheder skal lukke ned, og at det kommer til at have negative konsekvenser for deres omsætning, men også en tryghed for de medarbejdere, der skal gå på arbejde, at de ikke behøver at frygte, at andre kollegaer møder ind og er smittet.
Det vil formentlig ikke være alle arbejdsgivere, der vil gøre brug af den her mulighed.
Det er netop en mulighed.
I Radikale Venstre støtter vi det her lovforslag.
Ligesom andre partier har vi også en række ting, som bør præciseres, bl.a. en ting, som hr. Torsten Gejl rejste før, nemlig hvordan et coronapas skal forstås.
Tak for ordet.
Jette Gottlieb (EL), 2021-11-23:
Tak for det.
Når coronaen vinder frem igen, må vi jo gøre noget, og trepartsaftalen nævner udtrykkeligt, at der er en sammenhæng mellem den her lov og så definitionen af covid-19 som en samfundskritisk sygdom.
Vi havde en lignende lov, der udløb for 3 måneder siden, og jeg morede mig med at sammenligne de to love, og der må jeg indrømme, at jeg hæftede mig ved, at der i § 2 i den gamle lov stod, »hvis det er sagligt begrundet«.
Det er faldet ud i § 2 i den her lov.
Men så er jeg blevet beroliget af, at der i § 3 står, at en arbejdsgiver alene kan pålægge en ansat en test, hvis det er sagligt begrundet.
Så der er taget højde for, at der skal være en saglig begrundelse, og det hænger selvfølgelig sammen med, at der kan være hjemmearbejdspladser eller folk, der arbejder enkeltvis udendørs, eller lignende ting, der gør, at det ikke giver mening at kræve et coronapas eller en test.
Men det er vel foreløbigt, og ministeren må gerne bekræfte, at det forholder sig sådan.
Så vil jeg sige, at loven jo løber til den 11. december, men under særlige betingelser kan ministeren så udskyde bortfald af loven, men dog højst til den 31. december 2022, og der formoder jeg, at de særlige omstændigheder alene betyder, at det er, så længe som covid-19 klassificeres som en samfundskritisk sygdom.
Og der vil jeg meget gerne bede ministeren om at bekræfte, at det er sådan, de særlige omstændigheder skal forstås – det er § 10.
Men Enhedslisten støtter forslaget.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-11-23:
Tak, og således opløftet.
Det er klart, at vi skal sikre os så meget, vi nu kan, mod en yderligere nedlukning, og det er ikke for meget at forlange, at en virksomhed har mulighed for at tjekke medarbejderne for, hvorvidt de skulle have denne forfærdelige sygdom.
Det er jo vigtigt for virksomheder både at beskytte de øvrige medarbejdere, men jo selvsagt også deres kunder imod coronaen.
Dagens omtalte trepartsforhandlinger understøtter jo også med den aftale det her forslag, og den eneste bemærkning, jeg har til det her, ud over det, der er sagt, er i forhold til det her med selvtest, altså hvis man skal have mulighed for det.
Man forestiller sig, at to montører skal ud, den ene er testet, og den anden er ikke testet, og så kan den ene af dem så tage en hurtig selvtest, og der tænker jeg bare, at vi skal have en eller anden form for fireøjnesystem på det, således at man sikrer, at det er den rigtige medarbejder, der har taget en selvtest.
Men ellers kan Konservative bakke op om forslaget.