Ida Auken (RV), 2017-04-27:
Tak for det.
Det gode ved sådan en debat her er, at man kan få lov at komme med nogle hensigtserklæringer.
Nu har regeringen sagt, at vi ligesom skal vente på EU.
Det plejer jo ikke at være Dansk Folkepartis primære argument for noget, så det andet, jeg vil spørge om,
er: Er vi enige om, at vi selv godt kan gå i gang her i Danmark, også før der ligger en europæisk plan på området?
Mange tak.
Tak for den positive modtagelse af vores forslag, og tak til vores samarbejdspartnere, ikke mindst SF, som er gået i spidsen for, at vi fik det her forslag ned i Folketingssalen.
Det er jo altid godt, at vi kan arbejde sammen på den her måde i oppositionen.
Når vi taler om plastik i havene, er det ikke noget lille problem, vi taler om.
Det er et kæmpestort problem for os alle sammen, for verdensøkonomien, for vores børn.
Det er den ene side: Det er et kæmpestort forureningsproblem.
Den anden side er jo, at det er en tabt ressource.
Hver gang vi taber plastik ud af systemerne, mister vi faktisk en ressource, der kunne have været brugt til at lave nye produkter, der kunne have været brugt på en meget klogere måde, og det er jo i sig selv en stor fejl.
Så derfor synes vi, det er rigtig godt, at vi med det her forslag har kunnet ryge regeringen ud af regeringskontorerne og få dem til at love, at de vil lave en national handlingsplan mod plastikforurening.
Vi synes også fra radikal side, at det er godt, at man vil forbinde det til det arbejde, der sker i advisory boardet for cirkulær økonomi.
Det, jeg hører på vandrørene, er, at det er et meget ambitiøst arbejde, der bliver gjort i det her advisory board, og jeg håber, regeringen vil tage rigtig godt imod mange af anbefalingerne.
Når man har arbejdet med cirkulær økonomi i en række år, kan man se, at det egentlig handler om at lave systemer om.
Altså, det handler ikke om at løse et lille problem herude i enden.
Det handler om at få gentænkt hele den måde, vi gør tingene på.
Cirkulær økonomi handler om at gendesigne både den måde, vi forbruger på, og den måde, vi producerer på, sådan at plastikken bliver ved med at have en værdi.
Så ender den ikke som affald, så ender den ikke de forkerte steder og egentlig til sidst til havs.
Så vi skal faktisk helt tilbage og tænke forfra om den måde, vi designer plastik på.
Noget af det, jeg håber kan komme ud af arbejdet – ikke mindst i EU, hvor der er volumen til at begynde at se på nogle standarder – er jo, at vi kan begynde at sige, at vi kører plastik i nogle forskellige kategorier, som er let mærket, så de er nemmere at adskille bagefter.
Vi kan begynde at have nogle materialepas for store produkter, så man kan se, at her er der noget plastik med et bestemt indhold, som kan genanvendes.
Det kunne være i et byggeri, det kunne være andre steder, hvor der er plastik i store mængder, som man kunne sikre bevarede sin værdi.
Jeg synes også, det er spændende, at civilsamfundet i den grad er med på den her dagsorden.
Man bør virkelig ære en gruppe som Plastic Change, der har fået løftet det her på rekordtid fra at være noget, som man gik og snakkede om i nogle mindre kredse, til at være en stor samfundsdagsorden.
Vores grønne organisationer er kommet med meget konstruktive forslag på det her område om, hvorvidt man i et samarbejde med f.eks. detailhandelen kan gøre noget for at stoppe plastiktabet og sikre en højere genanvendelsesprocent af den plastik, vi har.
Jeg har altid gået drømt om, at man her i København kunne lave et lille demonstrationsanlæg eller et projekt, hvor man, samtidig med at man fik lavet et stort sorteringsanlæg, måske med best available technology plus de næste 5-10 års muligheder indtænkt fra start af, kunne få sorteret plastik i måske fem eller syv eller otte kategorier.
Og jeg forestiller mig, at vi på et tidspunkt også kan få den sorte plastik ud, så vi er klar til den også, og at man fik et anlæg, der kunne samle plastik for rigtig mange kommuner og få den sorteret ud i 5-8 fraktioner, så den har en høj værdi.
Og så kunne vi faktisk på den måde blive et pilotområde, der kunne vise, hvordan nogle af de her ting kan fungere i praksis, og på den måde også spille ind i forhold til det europæiske arbejde om at få et helt andet fokus på plastik.
Jeg tror, udviklingspotentialet er meget stort.
Jeg hører også positive toner fra plastindustrien i Danmark.
Se, hvad vi har gjort på energiområdet.
Det er jo en af grundene til, at vi nu er førende i de nye energiteknologier.
Lad os se cirkulær økonomi og ikke mindst plastik som sådan en mulighed for Danmark.
Der er et stort forureningsproblem, og der er en tabt ressource, men det kan vi faktisk vende til en styrkeposition, hvis vi sammen med industrien finder den kloge måde at få genanvendt så meget plastik som muligt, får designet processer og kredsløb, også mindre lukkede kredsløb.
Vi behøver ikke få alle dele ind i et europæisk system for at genanvende plastik.
Så vi håber rigtig meget, at vi kan få en beretning ud af det her, som er så ambitiøs som muligt.
Vi håber, at dem, der skal ind og forhandle finanslov, vil være med til at finde nogle penge, både til at få et overvågningsprogram, så vi kan få en idé om problemet, men også til faktisk at få lavet demonstrationsprojekter, der viser, at det her kan løses.