runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-04-19:
Som ordføreren sagde, er diskrimination ulovlig, men spørgsmålet er jo, hvordan vi får håndhævet den lovgivning, som vi så rent faktisk har, og det her beslutningsforslag er jo et eksempel på, hvordan man kan gøre det.
Hvordan får vi restauratørerne til ligesom at anerkende, at man ikke må skille sine gæster ad ud fra hudfarve?
Det kan jeg så forstå at Venstre synes er vidtgående, men hvad med de mennesker, som bliver afvist?
Hvor er retssikkerheden for dem, og hvad vil Venstre gøre?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2022-04-19:
Tak for det, formand.
Denne tale holder jeg på vegne af Venstre samt Nye Borgerlige, som desværre ikke kan deltage i debatten her i dag.
Indledningsvis vil jeg takke forslagsstillerne, Socialistisk Folkeparti og Radikale Venstre, endnu en gang for at bringe dette vigtige tema på banen.
Lad mig slå fast, at Venstre er imod enhver form for diskrimination, uanset hvem den rettes imod, og hvad enten det skyldes oprindelse, religion, hudfarve, handicap eller køn osv.
Og Venstre er imod enhver form for diskrimination, uanset om den finder sted i nattelivet, i skolen, på arbejdspladsen eller i sportsklubben.
De to forslag, vi behandler her i dag, retter sig alene mod nattelivet, og der er næppe tvivl om, at diskrimination udspiller sig her, men desværre viser diskriminationen jo også sit grimme ansigt i resten af døgnet, netop i skolen, på arbejdspladsen, i fritidslivet osv.
Derfor kan man sætte spørgsmålstegn ved, om det er rigtigt kun at lovgive om diskrimination lige netop i nattelivet.
Vi har allerede i dag, heldigvis, lovgivning, der forhindrer eller burde forhindre diskrimination, herunder også den del, der finder sted i nattelivet.
Det gælder lov om forskelsbehandling, lov om etnisk ligebehandling, det gælder straffelovens § 81, for slet ikke at tale om menneskerettighedskonventionen.
Der er desværre nok meget mere grund til at fokusere på, hvordan lovgivningen bruges i praksis, eller snarere hvorfor den ikke bruges.
Hvorfor er der så få anmeldelser til politiet i de tilfælde i nattelivet, hvor der er vidner til stede, som er vidner til diskrimination?
Her er der i høj grad brug for en oplysningskampagne og en mere aktiv indsats fra politiets side samt fra de borgere, som er vidner til diskrimination.
Forslagsstillerne mener, at en afgørelse i Ligebehandlingsnævnet skal tillægges vægt, eventuelt i bevillingsanmodninger og -forlængelser.
Ikke alene risikerer restauratøren en bøde – det er én ting – men restauratøren risikerer også hele sit levebrød i form af en fratagelse af bevillingen.
Det strider efter vores opfattelse imod proportionalitetsprincippet, og det strider imod retssikkerheden.
Venstre har forstået på regeringen, at der inden længe kommer et samlet udspil vedrørende diskrimination – et udspil, der dækker hele døgnet og alle døgnets og livets aspekter.
Og den tilgang er vi enige i.
Vi har brug for en helhedsorienteret indsats i forhold til diskrimination.
Det udspil vil vi se positivt på, men nogen særlig lovgivning for nattelivet oven i den lovgivning, vi har i dag, kan vi ikke støtte, og derfor kan vi ikke støtte de to beslutningsforslag.
Orla Hav (S), 2022-04-19:
Jamen jeg skal bare tilkendegive, at vi er indstillet på at handle.
Det er jo det, ministeren står her og siger i dag, altså at der er sat et stykke arbejde i gang med henblik på at ændre restaurationslovgivningen, så den også sikrer et bedre værn mod diskrimination.
Så det er ikke et spørgsmål om, at vi ikke vil handle.
Vi har bare et hensyn, der siger, at det her ikke alene handler om diskrimination; det handler også om, at vi får lavet det rigtige snit i forhold til den retssikkerhed, som naturligt skal være i et samfund.
Og jeg tror faktisk også godt, at fru Rosa Lund i en stille stund vil acceptere, at retssikkerhed også betyder noget.
Rosa Lund (EL), 2022-04-19:
Jamen den invitation tager vi jo meget gerne imod i Enhedslisten.
Det tror jeg heller ikke er nogen hemmelighed.
Jeg synes bare, at når der nu ligger et godt forslag på bordet – eller i salen, om man vil – kan man jo lige så godt støtte det, og så vil det indgå i det arbejde, som skal foregå i Erhvervsministeriet.
Jeg synes sådan set, det er fuldt ud naturligt, at man stiller krav til regeringen, og at regeringen bakker op om de ting, som regeringen er enig i.
Så det er bare det, jeg ikke forstår.
Hvis man er enig i det her, hvorfor så ikke bare få det vedtaget, så det netop kan blive en del af det arbejde?
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at ordføreren nævner spørgsmålet om retssikkerhed.
Orla Hav (S), 2022-04-19:
Ja, så er forslaget jo det, jeg har argumenteret for, altså at afvente, at regeringen kommer med sit udspil om ændring af restaurationsloven og får den tilpasset, sådan at man modvirker diskrimination i nattelivet med den lovgivning, der ligger der, og at man modtager den invitation, som ministeren her fra talerstolen har givet, i forhold til at gå ind i det stykke arbejde og være med til at sikre, at vi får et bedre værn mod diskrimination, end vi har i dag
Jeg kan godt forstå utålmodigheden, men jeg kan også godt forstå, at der er en regering, der skal have alle kabalerne til at gå op, inden man er i stand til at lave den lovgivning, der bliver efterspurgt på området.
Rosa Lund (EL), 2022-04-19:
Tak for det.
Det er jo lidt skørt at høre Socialdemokraterne sige, at man ikke har ændret holdning, men man vil bare ikke handle.
Altså, i 2016-17 bakkede man op om det her forslag, og nu vil man kun i tale sige, at man ikke går ind for diskrimination.
Så langt, så godt.
Det tror jeg faktisk ikke der er nogen mennesker der gør.
Der, hvor forskellen er, er jo, om man er villig til at handle på det.
Altså, vil man rent faktisk sætte ind over for det?
Og der er det her forslag jo et glimrende eksempel på at sætte ind.
Så spørgsmålet til Socialdemokraternes ordfører er: Hvis ikke det er det her, der er løsningen i forhold til at stoppe diskriminationen, hvad så?
Orla Hav (S), 2022-04-19:
Jamen der er jo ikke tale om, at Socialdemokratiet har skiftet holdning i forhold til det her spørgsmål.
Vi synes stadig væk, at diskrimination ikke er acceptabelt.
Vi synes stadig væk, at vi skal bekæmpe diskrimination.
Vi synes stadig væk, at vi skal behandle mennesker lige i forhold til deres rettigheder som mennesker.
Der er spørgsmålet, hvor hurtigt vi kan gå.
Det er spørgsmålet, hvor mange andre retsprincipper vi er nødt til at agte, for at vi får fundet det rette snit i forhold til at sikre den behandling, vi gerne vil have af unge, også unge i nattelivet.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-04-19:
Det er jo så desværre det, vi kan se lovgivningen i dag ikke gør.
Nu var det jo egentlig mig, der skulle stille et spørgsmål, men jeg vil med det samme bare aflive, at det skulle være sådan, at det, i det øjeblik man har fået oprettet en sag i Ligebehandlingsnævnet, skal kunne føre til en fratagelse af alkoholbevillingen; sådan er det selvfølgelig ikke, på ingen måde.
Det, der ligger i forslaget, er, at man netop kan lægge vægt på afgørelser fra Ligebehandlingsnævnet.
Men det, jeg egentlig ville spørge til, er det med, at ordføreren i sin tale sagde, at der selvfølgelig ikke skal foregå useriøs forskelsbehandling i nattelivet.
Men findes der seriøs forskelsbehandling i nattelivet, som godt kan retfærdiggøres?
Det er mit spørgsmål.
Simon Kollerup (S), 2022-04-19:
Jeg er glad for, at min gode kollega Bjørn Brandenborg også har nævnt handlingsplanen mod racisme, for det er også et af de værktøjer, man kan bruge i den samme problemstilling.
Men det skal jo ikke fratage os i den her sammenhæng og i den her debat at kunne se på bevillingsspørgsmålet og se på nogle af de ting, der bliver rejst i beslutningsforslaget, også fra De Radikale Venstre her.
Det er bare det, jeg tilkendegiver, altså at det vil regeringen gerne være med til, og vi vil gerne lave et forarbejde, som vi kan drøfte, så vi til efteråret kan lave en ændring af restaurationsloven.
Der synes jeg, det er oplagt, at man kan se på, om man kan blive ved med at få sin bevilling, hvis man gentagne gange har fået afgørelser mod sig i Ligebehandlingsnævnet.
Det synes jeg er helt fair, men derfra og så til at kunne miste sin bevilling i bevillingsperioden, fordi man har fået – nu er det måske så flere afgørelser – en afgørelse fra Ligebehandlingsnævnet, synes jeg er ret vidtgående.
Man har muligheden i dag, og så er det domstolene, der går ind og afgør det, fordi man på grund af grove og gentagne tilfælde ikke har levet op til loven, men så er det også meget vidtgående, og den mulighed findes jo så allerede i dag.
Jeg synes ikke, det er den rigtige vej at gå, men det må vi jo drøfte med hinanden, når vi så sidder og kigger på det konkrete lovforslag.
Peter Skaarup (DF), 2022-04-19:
Der findes bestemt seriøs forskelsbehandling i nattelivet og mange andre steder.
Altså, hvis der f.eks. er en gruppe, som man mener har lavet ballade henne på nabostedet, nabonatklubben eller -værtshuset, så kan der være god grund til, at man ikke synes, at den gruppe skal lukkes ind på det sted, man selv ejer.
Det virker meget forståeligt, og i øvrigt er det måske noget, man skulle arbejde mere hen imod, for der er jo nogle, der gør grin med værtshusmiljøet, fordi de bare går ind på nabostedet, og så laver de balladen der.
Og er der noget, man ikke er interesseret i som indehaver af et fornuftigt sted, hvor man gerne vil have gang i butikken, så er det ballade, slåskamp, kasten med ting og sager, nogle, der kommer noget i en drink, eller hvad det nu kan være.
Så der er mange problemer.
Så der kan være rigtig gode grunde til, at en natklub eller en café foretager en seriøs, fornuftig, rigtig behandling af dem, der kommer ved døren, nemlig ved ikke at lukke dem ind.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2022-04-19:
Ja, det kan godt være, at det er vanskeligt.
Nu er det en gang imellem sådan, at man kommer til at filme og sådan noget med sin mobiltelefon, så der er da nogle, der er gode til den slags.
Men ellers kan det godt være vanskeligt at løfte en bevisbyrde, og derfor er det også fair nok, at vi har fokus på det her, at vi har debatten.
Det hilser vi velkommen.
Men det er altså et vidtgående middel lige præcis at plukke nattelivet ud og så sige, at der laver vi nogle ret vidtgående foranstaltninger over for de der restauratører, som er de brodne kar.
Dem skal vi have tilrettevist på en anden måde, og det får vi, ved at man melder det her til politiet, og så får vi fokus på det.
Og så ser vi i øvrigt frem til, hvad regeringen har i posen i forhold til en helhedsplan for det her, for vi skal have en helhedsorienteret tilgang til diskrimination.
Peter Skaarup (DF), 2022-04-19:
Jeg tror bestemt, at der er nogle, der oplever det, de ville kalde diskrimination i nattelivet.
Jeg tror, at der er nogle, der oplever noget på grund af f.eks. indvandrerbanders meget truende adfærd, hvor de jo tit ernærer sig ved at sælge narko og hash, for det er der mange penge i.
Det kan måske gå ud over andre, som egentlig ikke har urent mel i posen, om man vil.
Der kan også være folk, der bliver siet fra i døren, fordi der generelt har været uro i et område af nattelivet, og hvor det også er træls, at man bliver det.
Men det ændrer bare ikke ved, at det altså nu engang er ham, der har butikken, der bestemmer, hvem der skal ind.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-04-19:
Jamen tak for det svar.
Så blev jeg oprigtigt klogere.
Jeg tror, at vi lægger noget forskelligt i ordet forskelsbehandling.
Men så vil jeg bare stille spørgsmålet, om ordføreren mener, at der i dag er et problem med diskrimination i nattelivet på baggrund af etnicitet.
Anerkender ordføreren, at det i dag udgør et problem?
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-20:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Ordføreren nævner selv EU, og Europa-Parlamentet har i februar 2022 opfordret medlemslandene til at støtte kriminaliseringen af ecocide i regi af Den Internationale Straffedomstol og undersøger, hvordan ecocide kan have relevans for EU-lovgivning.
Tror ordføreren på, at den opfordring bliver taget ind, og at Danmark f.eks. vil tage aktion i forhold til at gøre noget for at støtte det?
Christian Juhl (EL), 2022-04-20:
Tak for det.
Nu har jeg jo ved et par lejligheder på den her talerstol sagt, at en af de mest trælse ting, jeg har oplevet ved den nye regering, altså Socialdemokratiet, er, at de er født i trillebørens tegn: De skal både løftes og skubbes for at komme fremad.
Det er en virkelighed, som vi er nødt til at arbejde med, og jeg kan høre på ministeren, at det skal vi også i det her spørgsmål.
Men med min tolkning af den her vedtagelsestekst, vi laver nu i dag, tolker jeg det sådan, at nu er der i hvert fald lukket op for, at det her skal vi videre med.
Så er det op til os, der trods alt er et flertal – regeringen er et mindretal – at presse på.
Hvis ellers den her side er med på det, er det intet problem at sætte nogle ting i gang.
Hvorfor skulle vi ikke kunne udvikle et system?
Nu prøvede jeg med den der definition, som andre har lavet.
Selvfølgelig kan vi komme videre, hvis vi vil bruge noget energi og nogle kræfter på det.
Det er jo derfor, vi har straffedomstolen i dag, altså fordi nogle har lavet et forarbejde og er kommet videre og har sagt: Vi insisterer på en ordning.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-20:
Tak for svaret.
Nu nævnte ordføreren også noget om at få naturen ind i grundloven.
Mener ordføreren ikke også, at det kunne være en god basis for at komme videre i et internationalt perspektiv, at vi rent faktisk får naturen ind i grundloven, og at den får sine egne rettigheder?
Christian Juhl (EL), 2022-04-20:
Jo, det er jeg helt enig i, og det er derfor, vi har foreslået det, to gange tror jeg endda, at vi skulle prøve at arbejde med det.
Men også i FN arbejdes der jo med de her ting, sådan at alle væsener på den her klode har rettigheder.
Derfor er det jo vigtigt, at vi bakker op, og det er så der, hvor ministeren har ret, i forhold til at vi skal bruge alle fora, ikke til at holde øje med, hvad der sker, det er for passivt efter min mening.
Vi skal handle, vi skal være aktive, og vi skal måske også være dem, der går foran.
Det har vi været før i historien, og det har især Norden været, og derfor peger jeg på Norden som et godt sted at starte.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-20:
Det er vi fuldstændig enige i.
Spørgsmålet er bare, hvornår det skal ske.
Så nu spørger jeg ordføreren om noget: Hvis vi nu tog det her op igen om 1 år, hvad mener ordføreren så der vil være sket i det år, der er forløbet?
Er der noget handling, som gør, at vi nærmer os og kan få det ind i Romstatutten, eller er der en anden løsning, som er lige så god?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-04-20:
Ja, økomord, det er selvfølgelig en vigtig problemstilling at rejse omkring de vidtgående indgreb på natur og miljø verden over.
Det er også, fordi det jo er meget, meget vanskeligt.
Hvem er årsagen til det?
Der er nævnt mange eksempler fra regnskoven.
Det er rigtigt.
Det er også trist.
Der er også regeringer, der måske har givet tilladelser, de ikke skulle have givet.
Der er sket afskovninger, måske også til vores eget landbrug, som heller ikke altid har været så hensigtsmæssigt.
Der er rigtig, rigtig mange aktører involveret, og hvornår sætter man en startdato?
Hvornår er det, at det egentlig indtræder?
Det er vigtigt for også at kunne definere, hvad den kriminelle hændelse er, hvis man skal gå så vidt.
Det med at foreslå, at man skal ændre Romstatutten, synes vi er meget problematisk.
Statutten har jo til formål at stille personer, der har begået alvorlige forbrydelser såsom folkedrab, krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden til ansvar.
Og det er en domstol, som jo ikke fungerer uden udfordringer.
Så det er også vanskeligt at se, hvordan den skulle tage mere ind.
Derudover har vi, som det også er nævnt af de tidligere ordførere, virkelig en udfordring, fordi der ikke er en definition, en afgrænsning.
Det er vanskeligt for både retspraksis og for retssikkerhed.
Nogle af de muligheder, der er, er jo FN's konventioner.
En, som er et inspirerende eksempel, er f.eks. den, der hedder CITES, hvis man må sige det sådan på dansk i oversættelse, altså den, som går ud på bekæmpelse af handel med truede dyrearter og planter.
Det er et rigtig godt eksempel på, hvordan man nu virkelig har fået sat fokus på alle de truede dyrearter og handelen med dem.
Så spørgsmålet er, om det ikke er i nogle af de fora, man skulle prøve at tage de her problemstillinger op.
Det ville i hvert fald også kræve en diplomatisk bjergbestigning og et meget stort arbejde.
Men derfor bakker vi op om vedtagelsesteksten, der siger, at det er noget, vi vil arbejde på.
Det er jo vigtigt, at vi kan rejse det i de relevante fora og også her se på bl.a. FN's konventioner, og hvor der er mulighed for at gøre det.
Tak for ordet.
Christian Juhl (EL), 2022-04-20:
Jeg synes nu, at De Konservatives ordfører skulle være lidt mere optimistisk i sin tankegang.
Vi er jo nødt til at løse det her problem.
Menneskeheden er notorisk truet af den klimakatastrofe, der er på vej.
Dengang havde vi et stort problem, og der måtte vi jo trække en streg og kigge fremad og så sige, at nu er det ulovligt.
Det kan godt ske, at det har været lovligt at svine i Grindsted, og at det har været lovligt at grave kemikalier ned ude i Harboøre Tange.
Det må vi løse i fællesskab og også med offentlige midler, men vi er nødt til at sige, at fremover er det ikke lovligt længere.
Så det er jo ikke så svært at tænke sådan nogle tanker og begynde at lægge en strategi for det både nationalt og internationalt.
Er ordføreren ikke enig i, at vi er nødt til det, og at det kan lade sig gøre?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-04-20:
Jeg mener, at det er meget vigtigt – netop som ordføreren gør – at skelne mellem det, altså hvad der er nationale hændelser.
Og de eksempler, ordføreren gav, er jo lige præcis afgrænsede geografisk, altså hvor det er fra, og det kunne dokumenteres, bl.a. ovre ved Grindsted, som det blev nævnt.
Internationalt blev der netop på COP26 nævnt og vedtaget, at vi skal se på de globale rammer.
Jo, vi skal alle sammen gøre noget, og det er også derfor, at de store industrinationer meldte ind.
Det er også derfor, at Kina og USA lige pludselig stod sammen og sagde, at vi skal gøre noget.
Det er også derfor, at man nu skal opdatere de nationale mål meget mere, nemlig årligt i stedet for hvert 5. år, fordi man netop har set på, at vi alle sammen skal gøre noget, altså hjælpe de udviklingslande, der er ramt, også på det, der hedder loss and damages, ramt af klimaudfordringer.
Det er jo både klima, men det er også det, der bliver talt om her, nemlig økomord.
Det er jo også i forhold til direkte udryddelse af f.eks. en regnskov.
Det er rigtig mange ting, der er blandet sammen, og jeg tror, det er vigtigt, at vi lige stiller skarpt på, hvad vi taler om.
Christian Juhl (EL), 2022-04-20:
Nu har kloge jurister jo prøvet at give en definition, som jeg synes er en god ramme, for den siger i hvert fald noget i retning af det, vi alle sammen omkring de her borde tænker, tror jeg.
Derfor mener jeg, at vi jo ikke kan vente.
Vi kan jo i hvert fald ikke sige, at vi skal vente på en retspraksis, for man skal først have en lov eller en beslutning, før man kan begynde at danne en retspraksis ved en domstol, og den er ikke oprettet endnu.
Altså, det har vi gjort utallige gange.
Vi er nødt til at gøre det igen, og derfor mener jeg, at vi skal have mere fart på.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-04-20:
Mener ordføreren, at vi afhjælper det her problem ved at have en domstol?
Jeg tror ikke, at vi ændrer klimaforandringerne ved en domstol.
Det gør vi nu ved det samlede pres, vi lægger på hinanden ved at binde os op i COP26-aftalen, i EU's stærke målsætninger, i vores egne nationale målsætninger, og så også i den ramme, vi har verdensmålene i.
Det kan blive lidt slidt, men der er jo faktisk noget meget vigtigt i – det er verdensmål 12 – at se på også vores eget ansvarlige forbrug og produktion.
Det er jo hele vejen rundt.
Det er jo det, vi alle sammen skal gøre nu.
Så der er mange instrumenter, og det er det, vi skal arbejde hen imod.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-04-20:
Men er udfordringen så ikke, at hvis det nu er et firma, der opererer lovligt i Brasilien, om man så skal retsforfølge firmaet for noget, hvor de ikke har overtrådt en lov dér?
I dag er der meget debat om Aalborg Portland i Danmark, som helt klart er et firma, der udleder rigtig meget CO 2 .
Skal man så komme efter ejerne, når det ikke er ulovligt i Danmark?
Altså, hvem er det?
Er det nogen, der opererer lovligt rundtomkring, som vi så skal sidde her i Danmark og sige: Hov, hov, vi er da ligeglade med den brasilianske lovgivning, for vi synes, de skal retsforfølges.
Det er jo det, ministeren også er inde på, nemlig at der ikke er nogen retspraksis og ikke nogen klar definition af, hvad det er, vi snakker om.
Og når der ikke er det, kan man vel ikke sige til en international domstol, at den så skal dømme om ting, som man ikke nationalt nogen steder i verden ved om egentlig er ulovligt.
Kim Valentin (V), 2022-04-20:
Jeg håber, at vi er kommet tættere på en ordentlig løsning af et problem.
Og det er ikke for bare at sige nogle ord her.
Men det ligger jo sådan set også i teksten fra Socialdemokraterne, det ligger der i den tekst, og det er derfor, vi kan tilslutte os den tekst, som ordfører Annette Lind læste op før.
Det er det, der er vigtigt for os, nemlig at vi anerkender problemet, at vi kan se problemet, og at der så findes en ordentlig løsning på det.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-20:
Tak til ordføreren for talen.
Vi er jo langt hen ad vejen meget enige.
Ordføreren siger om det med vores hjem, at det skal tænkes bredere.
Nu vil jeg sige, at ecocide faktisk betyder, at det rammer nogens hjem, og når jeg siger vores hjem, tænker jeg ikke egoistisk, så tænker jeg globalt.
Det er lokalbefolkningens hjem, men det er vores alle sammens ansvar.
Det handler om kloden og naturen, og det er vores hjem og vores fremtid.
Det er lige for at få det på plads.
Til det om tidsperspektivet: Hvor hurtigt skal den her udvikling gå, før der kommer til at ske noget?
Det er afgørende, for lige nu er der jo ting, der brænder sammen rundtomkring os.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-04-20:
Jeg kigger på formanden og spørger, om jeg kan få 5 minutter til at gentage min tale, for jeg synes sådan set, at jeg har svaret på alt det, der bliver spurgt om her, i den tale, jeg holdt.
Her sagde jeg for det første, at det er en lang proces; vi skal starte med EU for at komme videre med det her.
For det andet, at landene ikke har lovgivningen på plads, fordi de tit er for sårbare i forhold til enkeltvirksomheder og multinationale selskaber, som er så rige, at de dermed har en magt over lande, som har behov for den økonomi, virksomhederne lægger.
Så jeg synes egentlig, at jeg kom med meget tydelige svar i talen.
Jeg skal gerne sende en udskrift, når den er klar på Folketingets hjemmeside, til spørgeren.
Man kan sige, at den udvikling, der har været i forhold til det her spørgsmål bare siden 2015, da jeg kom i Folketinget og begyndte at deltage i de her diskussioner, også i forskellige internationale fora, har været helt ekstrem.
Når man ser på den udvikling, der har været inden for EU fra valget af Kommissionen i 2014 til valget af den Kommission og det Europa-Parlament, der sidder nu, er der sket et kvantespring, i forhold til hvordan man italesætter de her problemer.
Når man ser på diskussionerne på COP26 sammenlignet med COP15 i København, er det fuldstændig vildt, hvad der er sket.
Det var egentlig også det, jeg prøvede at understrege.
Jeg spørger så: Hvordan kommer vi hurtigst til at reagere?
Der tror jeg, at en fiksering på Romstatutten er forkert, for jeg tror, at perspektivet er for langt.
Jeg tror, at det er andre steder, vi skal rykke.
Og vi har EU som institution, der er rigtig god til det, og når vi rykker, kan vi få flere med internationalt.
Men vi har også verdensmålene som motor for noget af det her, og jeg synes, at vi skal se, hvordan vi kan udnytte dem rigtigt.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-20:
Til det der med at rykke: Det er rigtigt, at der er sket meget, men nedbrydningen af naturen er jo ikke blevet mindre.
Det eskalerer jo helt vildt.
Så vi har ikke tid til at vente.