runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jette Gottlieb (EL), 2021-12-14:
Det var en meget velkommen konklusion, vil jeg sige, og tak for ordet.
Jeg vil for en sikkerheds skyld starte med at sige, at vi også støtter ønsket om at nedsætte en kommission, som vel at mærke fordomsfrit kan vurdere de forskellige mandatfordelingsmetoder.
Grunden til, at jeg siger det på den måde, er, at jeg synes, at vi har brug for noget materiale.
Jeg synes, man skal analysere valgene i 2009, 2013, 2017 og 2021 og så prøve at beregne resultatet af dem ud fra den d'Hondtske metode, som er den nuværende.
Der kender vi valgresultaterne og mandatfordelingen.
Dernæst skulle man regne det ud, ud fra at man havde brugt Sainte-Laguës metode og største brøks metode, og så skulle man beregne det med og uden valgforbund, og så ville man få at vide det, som vi alle forventer – den her debat er jo altid fyldt med illusioner – nemlig at der ikke er nogen entydig løsning på det spørgsmål, vi rejser.
Så vil jeg sige, at jeg hører til dem, der tænker, at efter matematikken kommer taktikken, og derfor vil der, hvis vi vælger andre metoder, lynhurtigt tilpasse sig en taktik, der svarer til de nye metoder.
Hvis vi f.eks. valgte at bruge Sainte-Laguës metode, ville vi meget hurtigt komme ud i en situation, hvor de store partier for at sikre deres fortsatte magt, ville dele sig op.
Så det ville få det resultat, at man vil lave en S-liste Røsnæs, en S-liste Høng og en S-liste Svebølle, ligesom man kunne finde på at have en V-liste Grindsted og en for Billund og Sønder Omme.
Det vil sige, at man omgående ville se, at taktikken tilpassede sig.
Det kan godt være, der ville gå et valgs tid, inden man fik tilpasset den, men taktikken følger efter matematikken.
Derfor er der ikke nogen entydig løsning.
Men den viden, der efterspørges, vil vi gerne have, og ministeren kan være sikker på, at hvis vi skulle ende med, at der ikke bliver flertal for det her forslag, så kommer spørgsmålene jo simpelt hen til ministeren, og så vil man bede ministeriet om at regne på det uden en kommission.
Så det kommer før eller siden uanset hvad.
Enhedslisten støtter altså forslaget, og vi deltager rigtig gerne med personer i kommissionen, sådan som det er foreslået, hvor alle partier skulle være repræsenteret.
Birgitte Bergman (KF), 2021-12-14:
Jeg er lige blevet valgt til Helsingør Byråd for første gang.
Det var spændende.
Det var spændende at se, hvordan vi, de forskellige partier, i Helsingør Kommune havde valgt at indgå forskellige valgforbund af forskellige årsager.
Der har lige været gennemført et kommunal- og regionsrådsvalg i Danmark.
Nu har SF fremsat et beslutningsforslag om at nedsætte en valgkommission, hvis formål er at fremlægge forslag til en ifølge SF mere retfærdig og retvisende mandatfordelingsmetode end den nuværende d'Hondts metode.
Vi forstår sådan set godt, at der rejses en bekymring, i forhold til om den nuværende d'Hondtske metode er helt retvisende.
Derfor vil jeg også gerne indstille, at alle partier og politikere er mere opmærksomme på at kommunikere, hvilke valgforbund de er en del af.
Det var en stor diskussion og debat i vores lille lokale dagblad og oppe i vores lokale område.
Men vi har aldrig lagt skjul på, hvem vi var en del af, og hvem der var sammen med os.
Det er vigtigt, at dem, danskerne vælger på demokratisk vis, tilvejebringer information om, hvem de indgår valgforbund med.
Ingen metode giver fuld retfærdighed, og derfor er det også til syvende og sidst et valg, hvilken metode man vælger.
Argumenterne herfor er, at reglerne er kendte og lige for alle partier, og jeg skal hilse og sige, at Det Konservative Folkeparti har været et meget lille parti.
Så vi kender godt konsekvenserne og ved, hvordan vi skal forholde os ude lokalt.
D'Hondts fordelingsmetode er anerkendt og brugt gennem mange år.
Opfinder man en ny metode, løser man måske et problem, men skaber også nogle nye.
Det er uvist, hvad der skal træde i stedet for.
Jeg bemærker også, at d'Hondts metode benyttes i det meste af Europa.
I øvrigt er det også en vigtig pointe, at man offentligt kan gå ind at se, hvilket valgforbund et givet parti er gået med i.
En kommission er formodentlig dyr, og det er langtfra sikkert, at den vil komme med et klokkeklart resultat og noget, der er bedre end det nuværende system.
På den baggrund kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte forslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-14:
Det, vi taler om her, er jo altså, at staten eller – i en eller anden forstand – det offentlige foretager et indgreb.
Og er det ikke rigtigt, at det typisk vil være sådan, at den, der repræsenterer det offentlige, har en interesse i at sige: Det her er almen regulering – det er ikke ekspropriation?
Og det er der, problemet opstår, fordi den, der mister råderetten eller ejendomsretten, typisk vil have en interesse i at sige, at det er ekspropriation, for så får man erstatning.
Og derfor vil der være en uligevægt imellem den lodsejer, eller hvad det måtte være, altså den, der har ejendomsretten, og så den, der foretager indgrebet, om det så er en kommune, en region eller staten.
Så det er jo heller ikke helt irrelevant at se på, hvad for en økonomisk omkostning det medfører.
Benny Engelbrecht (S), 2021-12-14:
Men til gengæld har jeg jo så, før jeg indtrådte i Folketinget, selv oplevet den proces, det er at være igennem en ekspropriation, og jeg kan godt bekræfte, at man i den situation sådan set ikke nødvendigvis har brug for en advokat.
Man har brug for gode folk, som er i stand til at kunne rådgive en igennem den proces.
Rent konkret havde jeg brug for dels en ejendomsmægler, som kunne være med til at vurdere en ejendoms værdi, og dels en person fra en landbrugsorganisation, fordi landbrugsorganisationerne har ekstremt god erfaring med at hjælpe folk igennem sådanne processer.
Og jeg kan også bekræfte, at det er sådan, at det i sidste ende er kommissionen, som afgør, hvad den rimelige omkostning, som der bliver pålagt, er.
Derfor er pointen jo sådan set også den, at man godt kan risikere, at det faktisk, hvis man pr. definition skal vælge en advokat, bliver dyrere, uden at man som berørt lodsejer nødvendigvis får den rådgivning, herunder den empati, som man også har brug for at der er folk med erfaring på området der udviser.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-14:
Jeg lyttede rigtig godt efter – eller jeg forsøgte i hvert fald at lytte godt efter – da ministeren gav sin begrundelse, og jeg tror, at jeg forstod det hele.
Der var bare én ting, jeg ikke forstod, og det var det her med, at det her skulle blive dyrere.
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2021-12-14:
I min tid i byrådspolitik var noget af det første, jeg blev introduceret til, at få at vide, at store partier har et særligt ansvar.
Når vi snakker byrådspolitik, handler det særlige ansvar om, at man ikke sætter sig på alle udvalgsposterne, men at man deler ud.
Det handler også om, at man ikke bare sidder på sin viden, men at man også med sin viden deler ud.
Så min indgangsvinkel til det her skal også være at sige, at jeg synes, det er interessant, som hr. Ole Birk Olesen også sagde, at det er de to største partier, som lige nu ikke kan gå ind for SF's forslag.
Og det er jo sådan set bare noget, der taler for sig selv.
I SF har vi fremsat det her forslag om at nedsætte en valgkommission, fordi vi godt vil have, at kommissionen skal komme med nogle forslag til en bedre metode til at fordele partiernes mandater, sådan at der bliver en langt større sammenhæng mellem det, som vælgerne stemmer, og den faktiske tildeling af mandater.
Men jeg vil bare sige, at den d'Hondtske metode, som vi bruger i Danmark – og det er jo ikke noget argument, at vi skal bruge den fremadrettet, bare fordi man også gør det i andre lande, for vi har tidligere gange snakket om, at man nogle gange skal være foregangsland ved at gøre noget andet – har en tendens til at favorisere de største partier.
Og når der især fra højtærede forskere kommer fokus på, at der faktisk findes andre metoder, som er mere retfærdige, synes vi da i SF, at man skal lytte til det.
Med hensyn til at være mere retfærdig vil jeg igen banke en pæl igennem det og sige, at nej, vi opnår aldrig hundrede procents retfærdighed, men når vi snakker om noget så ydmygt, som hvordan vælgerne stemmer, så er det altså svært at kigge vælgerne i øjnene og sige: Her er der måske kun et par og fyrre procent, der har stemt på et parti, men alligevel lykkes det partiet at få absolut flertal i byrådet.
Det er ikke demokratisk, og jeg mener, at vi med den ordning bringer os selv i en meget svær situation i forhold til at forsvare den måde, vi fordeler mandater på.
Derfor mener vi i SF, at det er tiden til at kigge på, om vi ikke kan gøre det anderledes.
Og det er rigtigt, at den her sag jo dukker op med mellemrum, oftest når der har været et kommunalvalg, og måske skulle vi bare lukke den en gang for alle ved at sige: Skulle vi dog ikke at bakke op om at lave en valgkommission, som faktisk kunne kigge på det her og se, om vi ikke kunne gøre det bare lidt bedre?
Hvis man vil tage vælgerne alvorligt, burde man have støttet SF's beslutningsforslag, og tak til de partier, som har tilkendegivet støtte i dag.
Jeg havde sådan set
håbet på, at de to største partier også ville undlade at bringe sig selv i den situation, hvor man kan så tvivl om, hvorvidt de rent faktisk synes, at den d'Hondtske metode bare er bedst, eller om det grundlæggende handler om, at det er den, der sikrer de to partier flest mandater i byrådene.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-12-14:
Tak for ordet.
Det her er jo et forslag om at nedsætte en kommission, som skal kigge på at forbedre noget, men det er jo ikke et forslag om, at vi så automatisk skal rykke over til den lovgivning.
Vi kommer til at støtte det her i Nye Borgerlige.
Vi synes, det er fint at kigge på det.
Vi synes, at vi konstant skal kigge på, om vi kan forbedre vores demokrati, og om vi kan gøre det på nogle andre måder.
Der er nogle uhensigtsmæssigheder ved den d'Hondtske model.
Det ville der sandsynligvis også være, hvis man lavede en anden model.
Men jeg synes, at vi hele tiden fortjener at udvikle og arbejde med vores demokrati og med vores måde at vælge på.
Så kan det her være en god anledning til at kigge nærmere på det, for der er nogle uhensigtsmæssigheder, som det er her.
Og så må man jo se, når der kommer noget og arbejdet har fundet sted, om der så reelt set ligger en bedre løsning.
Det er ikke sikkert.
Så det her er absolut heller ikke nogen garanti for, at vi vil stemme en anden model igennem – absolut ikke – men vi synes, det er helt på sin plads at kigge på de her modeller løbende.
Så vi synes, det er et godt forslag, og vi kommer til at stemme for.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-12-14:
Jeg er sådan lidt skuffet over, at Socialdemokratiet er så nidkære med at beskytte alt, hvad der opstod i forbindelse med den blå landbrugspakke.
Hvorfor er man så nervøs for at give kommunerne en større indflydelse?
Vi har jo kommuner, som agerer forskelligt.
Lad os bare se på det byggeri, der planlægges rundtomkring, for at folk kan bosætte sig.
Det er jo en forskelligartet håndtering, der foregår.
Nogle kommuner vil slet ikke have mere byvækst, andre kommuner har en strategi for at vækste kraftigt.
Der giver man sådan set kommunerne lov til at have en indflydelse på de fysiske rammer.
Og så kan vi altså have nogle kommuner, der f.eks. gerne vil prioritere turisme meget højt, fordi det har en meget stor værdi, at der er ren natur, at der er rene strande, og hvor det jo kolliderer med udvidelse af husdyrbrug og giver lokale problemer.
Kan ministeren ikke se, at vi burde give kommunerne en større frihed til selv at bestemme deres udvikling lokalt?
Jacob Jensen (V), 2021-12-14:
Jeg skal bare forstå det korrekt: De Radikale ser ikke EU som en relevant spiller i den her sammenhæng?
Zenia Stampe (RV), 2021-12-14:
Men det er jo det spørgsmål, vi får, uanset hvilket område vi foreslår at vi skal gå foran på.
Det er bare min grundlæggende overbevisning, at hvis vi skal løse klimakrisen, er der nogle, der skal gå foran.
Og vi har et særligt ansvar for at gå foran, fordi vi er en grøn førernation.
Det er vi stolte af, men vi har også et ansvar for at gå foran på et område som det her, hvor vi spiller en stor rolle og kan spille en stor rolle.
Jeg er ikke så bekymret for grænsehandelen i forhold til tøj.
Det må jeg sige.
Men i så fald er det jo også det værd, hvis vi kan være med til at skabe en forandring, som er langt større og går langt videre end vores eget lille marked.
Jacob Jensen (V), 2021-12-14:
Jeg vil bare spørge til EU-vinklen.
Normalt er Radikale Venstre jo meget pro-EU, og vi skal samarbejde om tingene, og klimaproblematikken er i særdeleshed et grænseoverskridende problem, som jo også er det, vi så diskuterer her.
Hvis man lavede et lokalt, et nationalt, producentansvar, som selvfølgelig alt andet lige ville medføre en fordyrelse af salget i Danmark, ville det så ikke betyde, at en betydelig del af salget ville flytte til udlandet, f.eks. til Tyskland, på nettet eller andre steder, hvilket så bare ville flytte problemet rundt og måske endda ville øge logistikken og dermed også CO 2 -udledningen totalt set?
Hvad tænker den radikale ordfører om den problemstilling?
Zenia Stampe (RV), 2021-12-14:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at takke SF for at fremsætte dette fremragende forslag, som vi i den radikale folketingsgruppe støtter.
Den typiske indvending, vi ville have, og som vi selvfølgelig også vil forfølge i udvalgsarbejdet, er selvfølgelig det EU-retlige spor, men det har forslagsstillerne skrevet ind i bemærkningerne til beslutningsforslaget.
Når vi støtter det, er der jo tre gode grunde til det.
Den første gode grund er, at tøjproduktion har store omkostninger både i forhold til klima og miljø – helt sikkert også i forhold til andre bundlinjer, men nu er det især klima og miljø, der er i fokus.
Vi støtter det også, fordi tempo betyder noget i den her tid.
Det er rigtigt, at vi har en miljøminister, som er optaget af problemstillingen – der sker ting – men vi vil gøre alt, hvad vi kan, for at speede alle de her processer op, fordi vi jo er i kamp med tiden.
Vi har travlt, og det her er et område, som fylder rigtig meget, ikke mindst i klimaregnskabet, og derfor vil vi stort set stemme for alt, der kan være med til at speede processen op.
Det tredje argument handler om vores særlige ansvar for den her industri, fordi vi er kendt for vores tekstilproduktion – ikke så meget for det, der bliver produceret i Danmark, men for dansk tøj.
Der er vi en trendsætter, og vi er også en grøn trendsætter, og vi ser virkelig et stort potentiale i, men også et stort ansvar for at få de to ting til at mødes, altså at blive kendt i verden som en bæredygtig tekstilproducent, tøjproducent, men jo også at tage ansvaret på os for at skabe en mere bæredygtig tekstilproduktion.
Der har forslagsstillerne ret i, at det her jo ikke bare handler om affaldshåndtering.
Det handler grundlæggende om at tænke produktionen om i en mere cirkulær retning.
Der har hr. René Christensen fra Dansk Folkeparti jo fuldstændig ret.
Og hvis vi skal gøre det og nå at gøre det, så det gør den forskel, vi har brug for, i forhold til at undgå klimakatastrofen, er der brug for at komme af sted.
Derfor støtter vi forslaget og vil gerne takke SF for at have fremsat det.
René Christensen (DF), 2021-12-14:
Det er jeg sådan set ikke uenig i, og man kan også lave noget i den forbindelse.
Det er jo det, der er interessant, altså at vi i stedet for at begrænse noget får en produktion, som er bæredygtig.
Det er også sådan, jeg læser det her forslag.
Så det var bare for at sige, at det her omhandler et enkelt område, men at der jo er rigtig mange andre områder, hvor man kan have den debat.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-12-14:
Og tak til ordføreren for talen og for netop at italesætte, at det ikke handler om at tænke cirkulært med hensyn til affaldet, men at det sådan set omfatter det hele, for det, det her går ud på, er jo at begynde at tænke på at få sat nogle cirkulære forretningsmodeller i gang.
Men det, jeg egentlig gerne lige vil kommentere, er, at ordføreren snakker om, at vi skal tænke cirkulær økonomi ind i en helhed.
Jeg tror bare, det er også er vigtigt at forstå, at der er særlige kulturer og særlige måder at have forretningsmodeller på i enkelte brancher.
Og når vi så har med en branche at gøre, som har så massivt et aftryk på vores klima, men også på vores miljø og på arbejdstagerrettigheder – det er jo sådan set hele vejen rundt, at tekstilbranchen er ret belastende –
Det betyder jo ikke, at vi ikke også skal foretage os noget i forbindelse med en række andre industrier, men den her er bare særlig – den har nogle særlige forretningsmodeller, og den har også en særlig, meget global værdikæde, og derfor er det også nødvendigt at tænke branchespecifikt.
Zenia Stampe (RV), 2021-12-14:
Jo, bestemt.
Vi skal da netop gå foran, så vi kan inspirere resten af EU.
Det er da derfor, mange af os synes, det er så vigtigt at gå foran.
Kasper Roug (S), 2021-12-14:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Vi har jo allerede brancheforeningen Dansk Mode & Textil, som siger, at det er afgørende for dem, at EU-harmoniseringen er en løsning.
Det betyder vel også, at for at vi skal gøre det her på en fornuftig måde, skal vi lytte til de parter, der nu engang er aktører i det her, sådan at vi ikke kun lægger en masse gode meninger og gode viljer ned over hovedet på vores erhvervsliv i det tilfælde her, men også lytter til dem.
Susanne Zimmer (FG), 2021-12-14:
Jeg vil også gerne starte med at sige tak for det her forslag.
Tøjindustrien er jo den fjerdemest CO 2 -udledende industri, vi har i Danmark, og det her handler netop om at minimere tekstilbranchens klima- og miljøpåvirkning, og det kan vi selvfølgelig kun støtte op om i Frie Grønne.
Fremstillingen skal selvfølgelig foregå bæredygtigt, og det betyder i virkeligheden, at man skal kigge på, at det, der er billigt her i Danmark, er dyrt på den anden side af jorden.
Det kan være i form af kemikalier, forurening, dårlige arbejdsforhold, børnearbejde og CO 2 -udledning.
Kan vi lære af nogle velfungerende systemer for producentansvar fra vores nabolande, som SF foreslår, så er det rigtig fint.
Heldigvis har vi allerede nogle gode eksempler på bæredygtige beklædningsproduktioner, både i de omkringliggende lande, men også i danske virksomheder – både dem, som får produceret bæredygtigt i nærtliggende lande, og de større firmaer, som får produceret forholdsvis bæredygtigt i Asien.
Det ville være glimrende at se på, hvordan man kunne overføre de gode erfaringer til de ikke så bæredygtige produkter.
De usolgte varer skal selvfølgelig ikke brændes.
Enten skal de sælges på andre markeder lidt længere væk – det kunne måske være i det sydlige Europa – eller de kan sendes til ulandshjælp.
Og jeg ved, at mange inden for beklædningsindustrien benytter sig af det allerede nu.
Vi har regler, som forbyder afbrænding, som ikke overholdes, så det betyder, at vi formodentlig afbrænder over 600 t tøj om året – nyt, fint tøj, som mange kunne have glæde af.
Og så kan man jo spørge, om en ny lovgivning hjælper, hvis ikke man får mere kontrol med den produktion og den afbrænding, der foregår.
Det, vi i Frie Grønne også gerne vil have set på, er, hvordan man kan forebygge det her store forbrug, altså hvad der sker, når produkterne er solgt.
Der er tal, der viser, at 10 pct. af vores CO 2 -udledning og vandproduktion sker efter salget.
Vi vasker generelt vores tøj for meget.
Vi kunne faktisk bruge en anbefaling, et nyt mærke i vores tøjprodukter, som anbefaler lufttørring frem for hyppig vask.
Det vil koste mindre CO 2 og mindre vand og skabe mindre slitage.
Jeg ved, at mange virksomheder brænder deres slidte arbejdstøj.
Fokus på tøjopsamling fra virksomheder til upcycling kunne være rigtig fint at sætte fokus på, give støtte til og samle erfaringer ind fra.
I Sverige er der en virksomhed, som har specialiseret sig i opkradsning af gammelt tøj, der ikke kan genbruges, og som laver nye tekstilprodukter ud af det.
De blev netop børsnoteret sidste år for et trecifret millionbeløb.
Vi har rigtig gode oplevelser og erfaringer med recycling og genbrugsbutikker.
Det er jo en kæmpesucces, og det betyder, at der bliver et nedsat behov for ny produktion.
Vi har også mange trendsættende tøjlejevirksomheder, som betyder, at man i stedet for at købe selskabskjolen, som man ikke bruger så mange gange, kan leje den.
Og upcycling, hvor det tøj, som ikke kan genbruges, bruges til at fremstille andre ting, har vi også nogle gode eksempler på fra Danmark, både i forhold til tøj, tasker og sko.
Vi støtter forslaget.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-12-14:
Debatten om udvidet producentansvar for tekstilproducenter er ikke ny.
Nu præsenterer SF så deres forslag til folketingsbeslutning om udvidet producentansvar.
Tekstilforbruget er stigende på globalt plan, og den globale tekstilproduktion er fordoblet fra 2000 til 2015 som følge heraf.
Tøj- og tekstilbranhcen er således en branche, der står midt i en omfattende forandring, bl.a. som følge af politisk involvering og øget regulering, og derfor er det nødvendigt med fælles globale spilleregler.
Et udvidet producentansvar for tekstil- og tøjproducenter kan godt være et yderligere supplement til at sikre en cirkulær omstilling.
Det kan også bidrage til at motivere design af produkter med en længere holdbarhed, øget genbrug, reparation og mulighed for genanvendelse.
Men det er ikke ensbetydende med, at vi blindt skal beslutte at indføre et lokalt dansk udvidet producentansvar for tekstilproducenter.
Der er en række forhold, man bør overveje og forholde sig grundigt til, før man træffer den endelige afgørelse.
Det vil jo ske, hvis alle lande igangsætter nationale særinitiativer, og det er ikke hensigtsmæssigt.
Det vil gøre den danske tekstilbranche fattigere, og det kan ende med at være ekstremt ressourcekrævende at administrere.
Samtidig vil det efterlade danske og internationale virksomheder desillusionerede, hvis de oplever, at der ikke er global enighed om, hvad mere bæredygtige og cirkulære tekstiler dækker over.
Det vil alt andet lige gøre det langt sværere for dem at gribe processen systematisk an.
Vi skal se på erfaringer fra andre lande, før vi igangsætter arbejdet.
Her er vi nødt til at analysere, hvad der har fungeret, og hvad der ikke har, inden vi blindt sætter den danske tekstilindustri i gabestokken.
Danmark kan godt være et foregangsland i modedesign og tekstiler og dermed skabe eksport og sikre job i Danmark, men vi er nødt til at foretage det nødvendige forarbejde og tænke os om og regne forslag igennem, der indebærer et fælles globalt ansvar og ikke kun et dansk lokalt ansvar.
Derfor kan Nye Borgerlige ikke støtte B 12.
Tak for ordet.
Jacob Jensen (V), 2021-12-14:
En ting er EU, og jeg er da med på, at man, hvad angår det, hr. Rasmus Nordqvist stiller i udsigt, kan have sine tvivl om, hvad der kommer med, men det må vi jo se.
Når det så ligger, og hvis ikke det er tilstrækkeligt, og hvis vi fra dansk side synes, det er for lidt, at det er for uambitiøst, synes jeg da selvfølgelig, vi skal gå sammen med ligesindede og se, hvad vi så i fællesskab kan finde ud af.
Men jeg understreger bare, at vi ikke er med på at skulle lave en særregel – en særbeskatning, kan man vel kalde det – på dansk produktion eller for den sags skyld salg i Danmark, for det tror jeg bare ville skubbe problemet et andet sted hen, så vi måske ville se et salg ske syd for grænsen, og så ville vi bare tage det hjem til Danmark den vej rundt, og klimaet kender jo som bekendt ikke landegrænser.