Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-06:
Tak for det, og tak for ordet.
46 miljøbevægelser og Norges grønne parti støtter nu atomkraft, og finsk el er snart helt fossilfri, bl.a. takket være ny atomkraft.
Det Hvide Hus i USA slår fast, at atomkraft skal udgøre en større del af USA's energiforsyning.
Kina, Frankrig og en række andre EU-lande etablerer og udbygger kernekraftsanlæg.
Europa-Kommissionens særlige videnskabelige råd og fælles forskningscenter, Joint Research Center, har slået fast, at kernekraft er bæredygtig energiforsyning.
Vores analyser finder overhovedet ikke noget videnskabeligt bevis for, at kernekraft skader sundhed eller miljø mere end nogen af de andre elproduktionsteknologier, der allerede er inkluderet i taksonomien for energikilder, der modvirker klimaforandringer.
JRC bemærker også, at påståede affaldsproblemer i dag er blevet endnu mindre risikable, da man nu også har udviklet endelige lagerløsninger.
Konklusionen er klar fra EU, FN og en række forskningsmiljøer verden rundt: Der udledes minimalt forurenende stoffer fra atomdrevne kraftværker, sikkerheden og forsyningssikkerheden er dramatisk forøget i løbet af de seneste årtier.
Effektiviteten og pålideligheden af atomkraftværker er steget til rekordniveauer.
Nu bliver der jo globalt satset på en reduktion af CO 2 -udledningen.
Derfor skal der sikres en endnu mere bæredygtig, langsigtet og stabil energiforsyning, og lad mig understrege vigtigheden af at forske i og udvikle bæredygtige energiformer.
Verdensefterspørgslen efter energi forventes at stige med 50 pct. inden 2030 og næsten at fordobles inden 2050.
Og hvad gør vi så i Danmark?
I 36 år er det nu lykkedes for klima- og miljøaktivister og et flertal i Folketinget at opretholde et de facto-forbud mod offentlig støtte til forskning i kernekraft.
Det må stoppe nu.
Tilgangen til debatten om en CO 2 -reduktion og fremtidens grønne energiformer er her i Folketinget baseret på følelser.
Tiltag iværksættes, fordi de føles gode, men er uden reel effekt.
Tag f.eks. den milliardstore investering, der skal gøres, til ministerens såkaldte energiø.
Den reduktion, som sker i Danmark, vil blot blive erstattet af en tilsvarende forøget udledning andre steder, og pengene er dermed spildt, hvis det er en CO 2 -reduktion, man er interesseret i.
Ved at fjerne de facto-forbuddet om offentligt støttet forskning i kernekraft kan vi i Danmark opbygge et globalt førende forskningsmiljø i bæredygtige energiformer.
Med et kan Danmark bidrage til at løse fremtidens globale energibehov.
Forskningsmiljøet kan desuden understøtte lovende danske techfirmaer, der arbejder på, at dansk forskning kan bidrage til at nedsætte CO 2 -udledningen globalt.
Forskningen i Danmark skal naturligvis også handle om, at der stilles udfordrende spørgsmål til kernekraft, herunder spørgsmål vedrørende opnåelse af kernekraftværkers økonomiske levedygtighed, forbedret driftssikkerhed, effektiv affaldshåndtering og ressourceudnyttelse, og det er jo netop, hvad en lang række lande verden over forsker i.
I Nye Borgerlige mener vi, at forskning i og udbredelse af kernekraftsteknologi i vid udstrækning kan give betydelige fordele i forhold til andre energikilder, men vi er heller ikke blinde over for, at kernekraften skal tilpasses og løbende forbedres med hensyn til den bedste måde at få kernekraften til at passe ind i fremtidens energiforsyning.
Vi mener også, at kernekraft skal indgå som en del af et større energiforsyningssystem også bestående af vedvarende energiformer som sol, vind og vand.
At opretholde et de facto-forbud om offentlig støtte af kernekraft er derfor et gigantisk dansk selvmål.
Det er uden for al sund fornuft og logik, at f.eks. Seaborg og andre lovende danske kernekraftsforskningsmiljøer ikke understøttes af det offentlige og en offentlig forskningsinfrastruktur.
Det er derfor tid til at omgøre de facto-forbuddet mod offentligt støttet forskning i Danmark.
Beslutningen fra 1985 er ikke hensigtsmæssig i dag.
Når man på forhånd udelukker bestemte løsninger, kan man være sikker på, at man ikke får den mest grønne, den bedste og den billigste energiforsyning på sigt.
En dansk forskningsindsats på dette område kan bidrage til, at renere og billigere energi bliver tilgængelig i fremtiden lokalt, regionalt og globalt.
Tak for ordet.
Tak til ordføreren for talen.
Som jeg har nævnt før, skal de løsninger, vi laver i Danmark, jo være skalerbare.
Og ifølge IPCC vil det være meget vanskeligt at nå Parismålsætningen uden at udbygge atomkraft på verdensplan.
Så hvad er Enhedslistens holdning til det, altså atomkraft på verdensplan?
Mener Enhedslisten, at atomkraft andre steder er en nødvendighed?