runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Langballe (DF), 2017-05-05:
Jeg er simpelt hen uenig i den måde at stille det op på.
Det er jo ikke det, der er sagen.
Det, der er sagen, er, at ved at stemme sammen med et flertal i forhold til handicapkonventionen gør man det til et konventionsspørgsmål.
Det er det, der er den grundlæggende præmis for mig, og det mener jeg simpelt hen er en kæmpe fejltagelse.
Så kan man jo stemme for eller imod.
Vi har tænkt os at stemme, som vi plejer.
At begive sig ind under det konventionsregime i forhold til indfødsret mener jeg simpelt hen er en kæmpe misforståelse og en politisk brøler af rang.
Jeg er simpelt hen uenig i præmisserne, for de her konventioner går ind over noget og prøver at determinere noget, de ikke kan, og det er i forhold til statsborgerskabet.
Statsborgerskabet gives af Folketinget.
Den eneste konvention, vi har tilsluttet os, der omfatter statsborgerskabet, er statsborgerkonventionen anno 1997.
Nu prøver man så at gøre vores arbejde i Indfødsretsudvalget til et konventionsspørgsmål.
Jeg er uenig i den præmis.
Jeg mener ikke, at det er et konventionsspørgsmål, og derfor mener jeg, at Venstre og andre går Enhedslistens ærinde, som gerne vil have gjort det hele til en konventionsspørgsmål, sådan at der kan gives statsborgerskaber pr. automatik.
Det er det, det hele handler om.
Laura Lindahl (LA), 2017-05-05:
Tak for det, og tak til ordføreren for at være sådan rimelig klar i mælet på det her område, for det må man sige at han er.
Er det i forhold til handicapkonventionen og det nye, der så kom frem i udvalget i går, nemlig at der er en juridisk vurdering af de sager med syge og handicappede mennesker, så ikke rigtigt, at et flertal i udvalget stadig væk kan vælge at sige, at hvis man lægger x, y og z til grund, så vil det være i strid med handicapkonventionen ikke at give statsborgerskab, men at vi jo kan være uenige i, at man lægger x, y og z til grund og dermed stadig væk uden at bryde nogen konventioner overhovedet nægte statsborgerskab til en række borgere?
Er det ikke korrekt?
Christian Langballe (DF), 2017-05-05:
Jeg vil gerne afgive et svar.
Jeg har ikke noget problem med det, og jeg har gjort det i tre omgange, og så føler fru Johanne Schmidt-Nielsen – for ligesom sådan at skulle sætte lidt lus i skindpelsen – for at fortsætte den diskussion i stedet for fremlægge sin egen politik.
Det er i orden, for det er, som det plejer at være med Enhedslisten.
Vi føler os ikke forpligtet af den aftale mere.
Vi anerkender, at vi har indgået den, men vi føler os ikke forpligtet af den aftale mere, og derfor stemmer vi nej.
Det er det, der er sagen.
Det er sådan, det skal forstås.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-05-05:
Det var et utrolig underligt svar, som absolut ikke havde noget med spørgsmålet at gøre.
Spørgsmålet var ellers simpelt, og jeg spørger, fordi jeg oprigtigt er i tvivl.
Hvad betyder det, når Dansk Folkeparti i dag fra talerstolen i Folketinget meddeler regeringen, at indfødsretsaftalen er opsagt?
Jeg ved ikke, hvad det betyder.
Hvad er konsekvensen af den melding?
Det spørgsmål må det være muligt for ordføreren at svare på.
Christian Langballe (DF), 2017-05-05:
Nu er vi inde i den der fru Johanne Schmidt-Nielsen-mølle, hvor fru Johanne Schmidt-Nielsen skal stille drilske spørgsmål, fordi fru Johanne Schmidt-Nielsen så vil undgå at fremlægge, hvad Enhedslistens politik på statsborgerskabsområdet er, hvor der jo stort set ikke er nogen som helst form for politik.
Det synes jeg bare er interessant.
Jeg har svaret fru Astrid Krag på det spørgsmål, og jeg har egentlig ikke lyst til at gentage det over for fru Johanne Schmidt-Nielsen.
Laura Lindahl (LA), 2017-05-05:
Men vi er jo enige med ordføreren i, at det her er et spørgsmål, som ikke handler om konventioner, og at det er en beslutning, som bliver truffet af Folketinget.
Det er jeg helt sikker på at Venstre og andre gode kræfter også er enige med os, altså med ordføreren og os selv i Liberal Alliance, i.
Og sådan kan vi jo gøre det fremadrettet.
Fremadrettet kan det godt være, at der ligger en juridisk vurdering i det materiale, vi får, men beslutningen er ene og alene vores. Derfor betyder det her ikke nødvendigvis, at vi er forpligtet til at give flere statsborgerskaber, end vi har været hidtil.
Lovforslaget har til formål at skabe ro og orden omkring asylcentrene ved at sikre, at personalet har de fornødne magtmidler i forhold til uledsagede mindreårige.
Med forslaget skabes der en pligt for centrene til at skabe en husorden, og så specificeres det præcist, hvordan der kan gribes ind over for en aggressiv eller uheldig adfærd.
Der gives ligeledes mulighed for, at man kan undersøge en mindreårig udlændings person eller værelse uden dommerkendelse, og mulighed for at lave rusmiddeltest.
Forudsætningen for at kunne tage imod flygtninge må være, at lokalbefolkningen ikke oplever voldsomme omkostninger i form af manglende tryghed.
Samtidig er det en sikkerhed for personalet, at man definerer meget præcist, hvad der er tilladeligt i forhold til at løse problemerne.
Liberal Alliance stemmer for forslaget.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-05-05:
Jeg synes, hr. Christian Langballe kommer med en hel række udokumenterede påstande.
Det, der står tilbage, er den vedtagelse, som et flertal i Folketinget vedtog den 7. februar om, at danskere ikke bør være i mindretal i boligområder i Danmark.
Det var på foranledning af hr. Christian Langballes eget parti, og hr. Christian Langballe og et flertal i Folketinget har lige nu anledning til at gøre det om, så den opfattelse ikke står tilbage hos alle de mennesker, der opfatter sig selv som danske.
Christian Langballe (DF), 2017-05-05:
Jeg synes, det er en omgang snak og en omgang søforklaringer, i forhold til at Det Radikale Venstre har bidraget til simpelt hen at afspore debatten ved at komme med manipulerende påstande om noget, der overhovedet ikke er blevet sagt.
Og så kan det godt være, at man siger i enden, at nu har man den her debat, og åh, hvor er det dejligt, men op til den her debat er De Radikale altså kommet med udsagn, som simpelt hen ikke dækker noget som helst andet, end hvordan Det Radikale Venstre ideologisk set gerne vil have verden til at se ud i forhold til Dansk Folkeparti.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-05-05:
Nej, forespørgslen er jo stillet for netop at få afkræftet det spørgsmål.
Og det er jeg glad for at hr. Christian Langballe understreger.
Det, der var udgangspunktet, var vedtagelse V 38 om, at det er Folketingets opfattelse, at danskere ikke bør være i mindretal i boligområder i Danmark.
Det har åbenlyst ført til en debat, som man er nødt til at tage til efterretning, tillige med indtryk fra de mange, mange henvendelser, jeg og formodentlig også hr. Christian Langballe har modtaget fra danskere med anden etnisk baggrund, med adoptivbaggrund, der har fået opfattelsen af, at et flertal i Folketinget ikke anerkender dem som danskere.
Det er det billede, der står hos mange derude.
Og det mener vi i Radikale Venstre og blandt forespørgerne at vi skal tage dybt alvorligt.
Jeg er rigtig glad for, at det lader til, at der er et stort flertal, der netop mener, at selvfølgelig kan man opfatte sig selv som dansker, når man har en anden etnisk baggrund, en adoptivbaggrund eller andet.
Det synes jeg så vi skulle gøre helt tydeligt i en fælles vedtagelse her i Folketinget.
Christian Langballe (DF), 2017-05-05:
Altså, nu kunne det jo være, at grunden til, at den her debat er løbet af sporet, er, at Det Radikale Venstre fremkommer med så manipulerende synspunkter, at den her debat opstår, og at man ikke længere kan skelne i forhold til, hvad der rent faktisk er blevet sagt.
Jeg kan simpelt hen ikke se, at der er nogle, der nogen sinde har hævdet, at det skulle være uforeneligt med at være dansker, at man er indvandrer eller efterkommer af indvandrere fra ikkevestlige lande.
Jeg kan simpelt hen ikke se, hvem det er, der har påstået det.
Det er jo absurd, og det er også ondsindet.
For hvis man roser sig af at lægge vægt på oplysning og fakta, kan man da ikke gå ud og hævde sådan noget.
Det er simpelt hen en manipulerende omgang.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-05-05:
Det skal der, og det er lige præcis det, vi ønsker at skabe ved at fremme en debat for at få en ny vedtagelse.
For uanset hvor meget ordføreren beskylder mig og mit parti og vores enorme kampagneorganisation for, står det tilbage, at en masse mennesker med anden etnisk baggrund – efterkommere af mennesker med flygtningebaggrund eller indvandrerbaggrund og adopterede børn, voksne og unge – har fået opfattelsen af, at de ikke kan regne sig selv for danske.
Det synes jeg må være i Folketingets interesse at lave om på.
Martin Henriksen (DF), 2017-05-05:
I den tid, jeg har haft den ære og fornøjelse at være folketingsmedlem, tror jeg, det her er noget af det mest absurde, jeg har oplevet.
I det forslag til vedtagelse, som blev vedtaget dengang, er »etnicitet« ikke nævnt.
I de officielle opgørelser, som ligger til grund for det forslag til vedtagelse, opgør man jo ikke på baggrund af etnicitet, altså hvis man forstår det som hudfarve.
Det gør man ikke.
Man gør det på baggrund af, hvilket land de pågældende er indvandret fra.
Altså, man kan jo misforstå alting, hvis man vil det, men man kan jo ikke læse det ind i det, medmindre man bevidst ønsker at misforstå det.
Jeg synes også, at de partier, der påstår, at Folketinget har vedtaget, at personer med ikkevestlig baggrund i alle tilfælde er udelukket fra at blive danskere, bør give en undskyldning, for det er faktisk ikke det, Folketinget har vedtaget.
Ret skal være ret.
Jeg står gerne på mål for mine holdninger, og det tror jeg alle herinde gør, men der skal jo også være en vis rimelighed i tingene.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-05-05:
Men der er jo meget, meget stor forskel på det.
Og som ministeren lagde op til, skal vi selvfølgelig snakke om de udfordringer, og det er det, som vi også åbenlyst prøver at adressere i forslaget til vedtagelse her, nemlig at vi skal tage udgangspunkt i viden og fakta.
Og der er nogle statistiske begreber, som vi bruger.
Det har vi overhovedet ingen problemer med.
Det, som står tilbage, er, at der en vedtagelse af et flertal i Folketinget, hvor der står, at danskere ikke bør være i mindretal i boligområder i Danmark.
Det er meget svært ikke at opfatte den tekst, som at der er nogle i de her områder, der ikke kan opfatte sig selv som danske, og at det er en meget stor procentdel.
For det er jo det flertal, som der tales om.
Det er det, vi ønsker.
Jeg er glad for, at hr. Martin Henriksen ser ud til at bakke op om det, for så er lejligheden her jo netop nu til at lade et andet forslag til vedtagelse blive vedtaget af et flertal i Folketinget.
Hr. Jakob Ellemann-Jensen, det er det, I gjorde, da I vedtog V 38.
Jeg er utrolig glad for, at hr. Jakob Ellemann-Jensen tilskriver Radikale Venstre så store kampagneevner, at vi ligefrem skulle have kørt kampagne på det her.
Jeg har tværtimod samarbejdet med bl.a. Mino Danmark, der samler fakta og viden om minoritetsetniske borgere i Danmark, for at få fakta frem.
Det var også derfor, jeg brugte min ordførertale på netop at tale om det.
Og det allervigtigste er, at vi får en anden vedtagelse, og at flertallet i Folketinget ikke sender det samme signal, så både minoritetsetniske borgere og børn med adoptivbaggrund, unge, voksne med adoptivbaggrund føler, at hele Folketinget anerkender dem som danske.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-05-05:
Det var ikke det, jeg spurgte om.
Jeg havde egentlig heller ikke forventet at få et ærligt svar på mit spørgsmål, for sandheden er jo, at det radikale korstog, som har kørt siden slutningen af februar, hvor det handler om bevidst at mislede de mennesker, som fru Sofie Carsten Nielsen står og hævder at være den store beskytter af, bare er fortsat ud i det uendelige.
Jeg og flere andre fra mit parti har jo selv været ude at sige: Den udlægning, som Det Radikale Venstre har, er ikke det, vi mener, det er ikke det, vi på noget tidspunkt har ment.
Alligevel har man fortsat den her kampagne.
Hvem er det, der stigmatiserer?
Hvem er det, der generaliserer?
Hvem er det, der taler om etnicitet, for det er ikke os?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-05-05:
Jeg er helt overbevist om, at hr. Jakob Ellemann-Jensen ikke mener det, og det gør mig rigtig glad.
Nu har jeg med ministerens tale tidligere jo også fået understreget, at det ikke var intentionen at sende det signal.
Det synes jeg er rigtig, rigtig godt.
Men det, som rigtig mange mennesker uden for den her Folketingssal rundtomkring i vores samfund har taget ned, og som jeg er helt overbevist om at også hr. Jakob Ellemann-Jensen fik rigtig mange henvendelser om efter debatten om V 38, er, at der i V 38 står – og det er jo den vedtagelse, der står, indtil der er en anden vedtagelse, som et flertal af Folketinget har besluttet – at det er Folketingets opfattelse, at danskere ikke bør være i mindretal i boligområder i Danmark.
Jeg er rigtig, rigtig glad for, at der er medlemmer af Folketinget, der efterfølgende har udtalt, at det var en uheldig formulering.
Men det er helt grundlæggende i respekt for det Folketing, som vi er en del af, at det er den vedtagelse, der står nu, som et flertal af Folketinget står bag.
Det håber jeg vi kan komme igennem med i dag.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-05-05:
Tak for det, formand.
Fru Sofie Carsten Nielsen gjorde meget ud af, at den her debat kan være stigmatiserende, den kan være generaliserende, og det er jeg fuldstændig enig i.
Derfor synes jeg, det er nederdrægtigt af Det Radikale Venstre at fortsætte den her debat.
Fru Sofie Carsten Nielsen og resten af Det Radikale Venstre kan ikke – det er jo begavede mennesker – på noget tidspunkt have været i tvivl om det, som dagens forespørgsel handler om, nemlig om der er nogle, der mener, at det er uforeneligt at være dansker og være indvandrer eller efterkommer af indvandrere fra et ikkevestligt land.
Har fru Sofie Carsten Nielsen helt ærligt på noget tidspunkt troet, at noget medlem af Folketinget mener det?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-05-05:
Tak for det.
Og det kan jo gøres ganske kort, for det her handler om, at der den 7. februar blev diskuteret og vedtaget V 38 i Folketinget, der handlede om beboerne i Brøndby Strand.
Men det handlede om mere end beboerne, og selv om vedtagelsen ikke fremsatte sådan konkrete forslag, markerede den vedtagelse alligevel for mange – intenderet eller uintenderet – at etniske minoriteter ikke er en del af det danske samfund.
Forhåbentlig var det uintenderet, og det er det, jeg håber at vi med den forespørgsel kan gøre op med, således at alle, der er danskere, ikke får en mærkat om, at det er de ikke på baggrund af deres etnicitet.
Det må være folks adfærd, der afgør de her ting.
Så jeg håber meget, vi kan få en debat om løsninger og ikke igen ender med at stemple en hel gruppe i vores samfund.
Det er opfordringen herfra.
Martin Henriksen (DF), 2017-05-05:
Tak for det.
Der har jo kørt kampagner fra Det Radikale Venstre og andre på de sociale medier, så man har ført kampagner for at give en bestemt opfattelse af tingene, som ikke er i overensstemmelse med virkeligheden.
Det er jo også meget tankevækkende, at i det forslag til vedtagelse, som Folketinget vedtog, og som vi fra Dansk Folkepartis side syntes var et rigtigt godt forslag til vedtagelse, står etnicitet f.eks. ikke nævnt.
Men det er fru Sofie Carsten Nielsen, der nu bringer etnicitet ind i debatten.
Der er mange, der opfatter etnicitet som værende tilhørende et folk, men der er også mange, der opfatter det som eksempelvis udtryk for en persons hudfarve.
Det var bl.a. derfor, vi ikke inddrog det i den debat, vi havde, og i det forslag til vedtagelse, som vi havde dengang, fordi vi netop ikke ønskede, at det var det, vi skulle diskutere.
Men det har fru Sofie Carsten Nielsen og Radikale og alle mulige andre diskuteret.
I det forslag til vedtagelse, som Det Radikale Venstre lægger frem i dag, nævner man jo faktisk som de eneste for første gang i den her debat i et officielt dokument fra Folketinget ordet etnicitet.
Det er jo realiteten.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-05:
Hvis nu en politiker fra et andet parti ved et uheld er kommet til at lave en mindre brand herinde på Christiansborg – det ville ikke være så godt, det er før brændt – så kan man reagere på to måder.
Man kan hjælpe kollegaen med at få slukket branden, eller man kan vælge at hælde benzin på branden, så den breder sig, og bagefter pege fingre og sige: Det var de andres skyld.
Jeg mener sådan set Radikale Venstre har gjort det sidste, for jeg nægter at tro på, at man kan have haft det indtryk, at vi, som har stået bag den her vedtagelsestekst, skulle mene, at det var uforeneligt med at være dansker, at man eksempelvis var adoptivbarn eller var efterkommer af udlændinge, der var kommet til Danmark, eller for den sags skyld selv var kommet til Danmark som udlænding.
Det vidste man jo godt, og derfor blev det også drøftet i debatten.
Så jeg synes, Radikale Venstre dengang valgte at hælde benzin på branden frem for at hjælpe os med at slukke den.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-05-05:
Jeg anerkender sådan set ordførerens helt legitime spørgsmål, for ordføreren har nemlig gjort en del ud af at gøre det klart rundtomkring, og jeg er sikker på, at det også er blevet opfattet, at det ikke var intentionen.
Det har jeg meget, meget stor respekt for.
Nu er vi i et parlamentarisk rum, og de parlamentariske værktøjer, som vi har, til at slukke brande med, er jo at få omgjort det forslag til vedtagelse, som ellers står tilbage som det eneste udsagn fra et flertal i Folketinget.
Så det parlamentariske redskab er jo at få omgjort det forslag til vedtagelse, og det er anledningen til den her forespørgsel, og det er anledningen til at få sendt et tydeligt andet signal til mennesker med anden etnisk baggrund – adoptivbørn og unge – om, at de selvfølgelig er det, og det er, fordi det jo er det forslag til vedtagelse, som et flertal i Folketinget står bag.
Det er jo den, der står der nu.
Og jeg har meget, meget, endda rigtig stor respekt for ordførerens arbejde med at nuancere de her budskaber i kontakt med de grupper, som det handler om.
Det har jeg absolut store forhåbninger om at vi kan fortsætte.
Martin Henriksen (DF), 2017-05-05:
Jeg anerkender, at når jeg siger det på den måde, er det selvfølgelig generaliserende, og det er det jo, men man bliver nødt til at generalisere i den offentlige debat en gang imellem.
Det er der jo mange, der gør i den offentlige debat.
Det gør de forskellige politikere og forskellige politiske partier og samfundsdebattører også.
Der er tit nogle, der generaliserer i den offentlige debat, og det bliver man nogle gange nødt til at gøre, for ellers giver debatten ikke mening.
Det er sådan, at der er områder i Danmark, hvor danskerne er i mindretal.
Det er sådan, det er.
Det er virkeligheden.
Vi bliver nødt til at forholde os til virkeligheden, ellers kan vi ikke løse virkelighedens problemer.
Så kan der selvfølgelig godt være personer, som statistisk set hører med i – hvis det er i Mjølnerparken – den gruppe, som bliver defineret som værende ikkevestlig, men som har bevæget sig så langt i retning af det danske samfund, at de så ville være danske.
Det sørgelige er jo, at mange af de personer formentlig ville blive sendt på genopdragelseslejr eller komme i en eller anden beskyttet bolig, fordi de har formastet sig til at få eksempelvis en dansk kæreste.
Der kommer vi bare ikke uden om igen, at grunden til, at det er sådan, er, fordi vi fortsat har indvandringen især fra muslimske lande, som bliver ved med at bringe nogle normer og værdier og kulturer til Danmark, som er uforenelige med det at være dansk.
Og der kommer vi ikke uden om at begrænse indvandringen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-05-05:
Hr. Martin Henriksen gentager nu, at danskere er i mindretal.
Anerkender hr. Martin Henriksen ikke, at den betegnelse, danskere, også gælder for mennesker netop med anden etnisk baggrund, som er danske og føler sig danske, i de her boligområder?
Martin Henriksen (DF), 2017-05-05:
Jeg synes faktisk, at det er positivt, at fru Sofie Carsten Nielsen siger, at det er et problem, at der er nogle i Danmark, som føler sig mere muslimske, end de føler sig danske.
Det er godt signal at sende også fra Det Radikale Venstre, og det kunne måske være anledning til et nyt forslag til vedtagelse på et eller andet tidspunkt, for jeg synes faktisk, at det er rigtig godt, at det bliver sagt.
Det er jo det, der er hovedproblemet, og det er det, vi fokuserer på fra Dansk Folkepartis side.
Det er sådan, det er.
Så når både de officielle opgørelser siger, at danskere er i mindretal, og det er den samme oplevelse, man får, når man bevæger sig ud i de her områder, så er der nok noget om snakken.
Hvis man skal løse det, er det først og fremmest en begrænsning af indvandringen, som man bliver nødt til at kigge på.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-05-05:
Tak for det.
Jeg skulle bare lige være sikker på, at forslaget til vedtagelse var læst op.
Jeg synes, at det er rigtig glimrende, at hr. Martin Henriksen ikke mener, at det var den opfattelse, der skulle stå tilbage, som stod tilbage efter V 38.
Sådan opfatter jeg hr. Martin Henriksens indlæg.
Men det, som jeg godt kunne tænke mig at spørge hr. Martin Henriksen om, er, om vi ikke skulle fokusere på der, hvor problemerne er og er størst, og blandt indvandrere er der 2 pct., som føler sig mere muslimske end danske blandt efterkommere, og det var noget af det, som hr. Mattias Tesfaye også gjorde klart i sin rigtig glimrende tale.
Blandt efterkommere er det 4 pct., der føler sig mere muslimske.
Jeg mener også, at det er et problem, hvis man går rundt og føler sig mere muslimsk end dansk.
Men skulle vi ikke målrette mod de 4 pct. i stedet for at tale om, at der ikke må være mindretal af danskere.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-05-05:
Ja, mit bud er, at det er, fordi Folketinget faktisk vedtog et forslag til vedtagelse, V 38, hvor der står tilbage, at et flertal i landets parlament har en opfattelse af, at danskere ikke bør være i mindretal i boligområder i Danmark
Der er altid politik i alting, men det er den vedtagelse, der står tilbage, og det er den, jeg virkelig oprigtigt håber at et flertal i Folketinget vil være med til at ændre.
Christina Egelund (LA), 2017-05-05:
Jeg er jo glad for, at ordføreren kan bekræfte, at det var det, vi sagde.
Jeg tror faktisk allerede, det var den første dag, vi havde debatten, og i hvert fald fra dagen efter mange steder i medierne.
For det er jo rigtigt, at debatten så i de næste dage løb af sporet, og at der var rigtig mange mennesker, som blev kede af det.
Men når det nu ikke var os, som var ude at sige, at det er uforeneligt med at være dansker at have en anden etnisk herkomst end dansk, har ordføreren så et bud på, hvordan det kan være, at debatten kom derud, hvor den kom ud, og at så mange mennesker skulle blive kede af det?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-05-05:
Det har jeg også hørt ordføreren og adskillige andre sige.
Debatten om V 38 har jo givet anledning til, håber jeg, at så mange har været nødt til og har følt sig kaldet til at gå ud og bekræfte, at det ikke var en modstilling, hverken for ordføreren eller mange andre, og det er jo rigtig, rigtig godt.
Netop derfor er det min opfattelse, at det parlamentariske redskab, vi bør benytte, er, at der ikke står en vedtagelse tilbage, som fortsat signalerer, at et flertal i Folketinget bakker op om det.
Christina Egelund (LA), 2017-05-05:
Jeg vil bare spørge ordføreren: Har ordføreren hørt politikere fra de her tre partier sige andet end det, siden vi havde debatten i Folketinget sidste gang?
For jeg har lige præcis hørt rigtig mange af os sige – det har både jeg selv og også mine kollegaer i de to andre partier sagt – at man selvfølgelig godt kan være dansker, selv om man har en anden etnisk oprindelse.