Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-03-02:
Tak til Enhedslisten for at rejse den her debat, som vi har haft mange gange i løbet af årene.
Som flere andre har været inde på, er det, altså vigtigt, når vi diskuterer det her, at have historikken på plads.
Der har aldrig været et tidspunkt, hvor overførselsindkomsterne har været reguleret hundrede procent.
Før 1990 blev folkepensionen reguleret med pristallet, og der var ikke var nogen automatik i, hvordan overførslen blev reguleret, men efter 1990 blev folkepensionen og andre overførselsindkomster reguleret med løn- og prisreguleringen, og det var altså et ret massivt hop opad.
Der tog man så 0,3 pct., det gør vi stadig, og putter det ind i det, vi kalder satspuljen.
Så når vi diskuterer det her, synes jeg, vi skal være meget klare, med hensyn til hvad det er vi vil, og Enhedslistens forslag går jo på at afskaffe satspuljen.
Med det menes at afskaffe den nedregulering, der er på de 0,3 pct.
Så er der også et forslag om en ny social udviklings- og innovationspulje.
Til det vil jeg sige, at inden for den nuværende satspulje er det den retning, vi går i.
Det har flere af mine kolleger også været inde på.
Man kigger på Herningmodellen, hvor man tager en ramme, og man kigger på, hvordan man kan få langt flere langvarige og faste overførsler.
Man tager et opgør med det puljetyranni, skridt for skridt godt nok, men som helt rimeligt har været kritiseret sønder og sammen.
Flere af mine kolleger har også været inde på det her med SØM, altså den socialøkonomiske investeringsmodel, hvor vi i højere grad prøver at sige, som hr. Torsten Gejl også var inde på, at når vi investerer i specielt udsatte børn og andre, er det ikke bare udgifter, så er det investeringer i mennesker.
Det er ikke kun en humanistisk, menneskelig investering, det kan også ses på bundlinjen.
Det er derfor, vi også igen og igen har sagt til finansministeren og Finansministeriet, at nu skal de altså til at have opgraderet deres modeller, så det i højere grad bliver retvisende, at der ikke skal være den her indbyggede bias, hvor det kun er skattelettelser, der har dynamiske effekter, mens alle mulige andre investeringer ikke har.
Så den udvikling er på vej.
Et af de problemer, jeg ser i Enhedslistens forslag, er også, at økonomien i det her simpelt hen ikke hænger sammen.
Enhedslisten foreslår en social udviklings- og innovationspulje, der skal tilføre 550 mio. kr. årligt, og det må så betyde, at der skal være en finansiering på 1,1 mia. kr. efter 2 år, 1,65 mia. kr. efter 3 år osv. osv.
Den her sodavandsafgift, som bliver foreslået, dækker kun 1 år, og så skal vi altså have noget nyt til år 2, år 3 osv. osv. – i hvert fald hvis man vil tilføre nye midler årligt.
Jeg vil gerne dele det her forslag op i nogle forskellige problematikker for at være sikker på, at vi taler om det samme.
Den retning, som Enhedslisten ønsker der skal være i forhold til en ny social udviklingsog innovationspulje, er den retning, som specielt socialordførerne, men faktisk alle, der sidder med det her område, er på vej i: Gå væk fra puljetyranniet, se på de langsigtede indsatser, se på, hvordan man f.eks. også kan få pensionsfondsmidler ind i de her indsatser.
Det andet handler om at sige, at man skal gøre op med mindrereguleringen, men som jeg sagde før, har der aldrig været det her perfekte niveau, hvor der var en regulering på hundrede procent af overførselsindkomsterne, så man er ikke gået fra et niveau og så ned; man er gået fra et lavt niveau, hvor man kun pristalsregulerede op til en løn- og prisregulering.
Derfor kan man jo godt sige og mene, at der skal være en 1:1-regulering, og det mener vi også i SF.
Vi er med i satspuljeforliget, vi er med i satspuljen, fordi vi gerne vil være med til at styre det arbejde hen imod, at de her mange penge, der ligger i satspuljen, bliver brugt bedre, mere langvarigt, med større effekt, med mindre puljetyranni.
Derfor bliver jeg også nødt til at spørge, om Enhedslisten har lyst til at være i en situation som den, der var, før vi fik satspuljen, for så er der altså rigtig mange milliarder færre kroner til folk på overførselsindkomst, end der ville have været i dag.
Jeg håber, at jeg har været inde på de forskellige elementer af forslaget.
Vi kan ikke støtte det, som det ligger, og vi synes faktisk, at det ikke er noget særlig godt struktureret forslag, men vi vil gerne diskutere reguleringen.