runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2021-06-02:
Nu ved jeg ikke, om ordføreren er kommet ind i debatten efterfølgende, men som jeg siger, er det, sådan som vi har fremlagt i 2017, hvor sigtelinjerne stadig er de samme.
Om vi lander på 110, 120 eller 100 mia. kr., kan jeg endnu ikke sige, men det, vi fremlagde i 2017, var jo finansieret en til en, og for mig giver det bare ikke stor mening at stå og tale om de tal i dag.
For hvis jeg siger, at vi kan spare så og så meget det ene og det andet sted, vil der lynhurtigt sidde nogle og sige: Jamen råderummet er slet ikke, som du siger.
Nej, det er det ikke, for det her var jo 2017-tal, og det er også derfor, at sigtelinjerne, når vi i dag skal opdatere vores økonomiske politik, stadig er de samme, altså at vi skal have en økonomisk politik, der gør danskerne rigere og friere, og at vi skal have et samfund, hvor vi får borgerlige reformer, som, ja, gør den offentlige sektor mindre, men som også øger den private sektor, fordi vi tror på, at privat initiativ er bedre.
Og når det er regnet igennem, lover jeg – det lover jeg – at fru Karina Adsbøl og DF, og hvem der ellers har spurgt om det i dag, kan få en tur rundt i det, og jeg vil meget gerne forklare det yderligere.
Men jeg synes ikke, det giver mening at stå her og skulle forholde mig til 2017-tal, som jo åbenlyst – af gode årsager – ikke kan bruges i dag.
Karina Adsbøl (DF), 2021-06-02:
Tak for det.
Helt ærligt: Når man fremlægger en politik, hvor man siger, at man vil spare 110 mia. kr. og give det til skattelettelser, så må man da også kunne forklare og forsvare, hvordan og hvorledes det skal fordeles, hvordan det påvirker vores ældreomsorg, hvordan det påvirker mennesker med handicap, altså hele vores velfærdssystem, som jo også er bygget op på vores skattesystem.
Det kan Nye Borgerlige ikke forklare fra talerstolen i dag, og Nye Borgerlige ville heller ikke svare på det, som min kollega Hans Kristian Skibby spurgte om i forhold til et ændringsforslag til finansloven.
Jeg har ikke hørt, at svaret kom.
Hvad var svaret?
Altså, vil man spare på efterlønnen?
Noget, som Nye Borgerliges formand skal lære om at komme ind i politik, er jo, at man, når man siger nogle ting i politik, også skal stå på mål for det, og det handler ikke om at være efter Nye Borgerlige.
Men sådan er det i alle Folketingets partier, altså at man selvfølgelig rejser nogle spørgsmål, hvis der er noget, der undrer en.
Og der må Nye Borgerliges formand da her fra talerstolen kunne forklare: Hvordan og hvorledes er det med de 110 mia. kr.?
Pernille Vermund (NB), 2021-06-02:
Nej, vi udelukker ikke nogen borgerlig statsministerkandidat, som vil løse udlændingepolitikken fra bunden.
Og det gør vi ikke, fordi det for os er det allerallervigtigste.
Altså, det er simpelt hen så afgørende for os, at det, man har talt om i årtier; at det, man har lovet danskerne i årtier, nu rent faktisk bliver til handling.
Det er jo også derfor, vi indledningsvis roste Socialdemokratiet, altså fordi man tog fat på nogle af de her ting, i hvert fald i ord.
Vi mangler lidt handling, hvad angår asylstoppet, og vi mangler også noget handling, hvad angår ydelserne.
Der kommer forhåbentlig noget, og hvis der gør det, så er det godt.
Og det tror jeg i virkeligheden også at man i blå blok er enige om.
Det er jo derfor, vi stemmer for det forslag, der kommer for asylpolitikken.
Altså, vi er enige om, at hvis man får løst de her problemer, så er det simpelt hen et godt skridt på vejen.
Men for os er det afgørende, at det bliver gjort nu, og at det ikke er sådan noget, vi hele tiden skubber foran os, hvilket man jo er sluppet af sted med i alt for mange år.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-06-02:
Okay, det var så ikke et helt klart svar.
Hvis fru Pernille Vermund spurgte mig om det og jeg sagde, at det kan jeg ikke sige lige nu, ja, så ville det ikke være særlig karrierefremmende for mig, men så ville jeg derudover tænke: Hvem kan det så ikke være?
Altså, vi har både Kristendemokraterne og nok også et Lars Løkke-parti på vej – er der nogen af dem, som det ikke kunne være?
Kan det principielt være alle i blå blok, eller er der nogen, som fru Pernille Vermund vil udelukke som statsministerkandidat?
Pernille Vermund (NB), 2021-06-02:
Jamen vi har sagt fra begyndelsen, at vores statsministerkandidat er den borgerlige statsministerkandidat, der vil løse udlændingepolitikken fra bunden.
Det betyder, at der skal indføres et nyt asylsystem, som betyder et stop for spontanasyl i Danmark, at udlændinge i Danmark skal forsørge sig selv, og at kriminelle udlændinge skal udvises konsekvent og efter første dom.
Hvem der vil indfri de ønsker, må herrerne nede på første række sådan set selv skændes om.
Det er ikke vigtigt for mig, hvem der sætter sig i ministerbilerne; det er vigtigt for mig, at vi får løst problemerne.
Jeg har tidligere i dag spurgt hr. Jakob Ellemann-Jensen, om han mente, hvad han sagde i sommer, nemlig at der skal et nyt asylsystem til, at udlændinge i Danmark skal forsørge sig selv, og at udlændinge, som dømmes for grov kriminalitet – så må vi jo se, hvad det betyder – skal udvises uden advarsel.
Og svaret fra hr. Jakob Ellemann-Jensen var, som jeg husker det, noget i retning af: Jeg mener stadig det samme i dag, som jeg mente og sagde i sommer.
Sådan husker jeg det.
Hvis jeg citerer forkert, vil jeg sige, at det er frit efter hukommelsen.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-06-02:
Tak for talen.
For det eneste, vi ved nu i forhold til nivellering af partilederne, er, at fru Pernille Vermund sagde, at det var bedre at stemme på Rasmus Paludan end på den nuværende statsminister.
Nu er der jo mange muligheder i blå blok, altså, der er nok dobbelt så mange muligheder, som der er lyttere til Radio LOUD, så jeg vil egentlig gerne spørge: Hvem er fru Pernille Vermunds statsministerkandidat?
Pernille Vermund (NB), 2021-06-02:
Vi skylder ikke Socialdemokratiet noget.
Det er ikke os, der har regeringsmagten.
Det er Socialdemokratiet, der har regeringsmagten og skylder danskerne noget.
I forhold til hvem det var i den oprindelige plan, har jeg også sagt tidligere, at den plan, der ligger fra 2017, øgede antallet af private arbejdspladser med ca. 100.000.
Så var der et fald i antallet af offentlige arbejdspladser, og det giver jo sig selv, når man mener, at flere af de opgaver, der i dag bliver løst i det offentlige, skal løses privat, bl.a. i private institutioner, hvor pengene følger borgerne.
Det er jo ikke sådan, at pædagogen bliver arbejdsløs, og der bliver ikke færre børn at passe, men pædagogens arbejdsgiver bliver en privat institution, og dermed får pædagogen forhåbentlig – som vi ser det i de private institutioner, både på børneområdet, ældreområdet og andre steder – nogle arbejdsvilkår, som betyder, at der ikke er så langt, som der er i dag, mellem de beslutninger, der bliver truffet, og de konsekvenser, der er for vedkommendes arbejde og ikke mindst for servicen til borgerne.
Jesper Petersen (S), 2021-06-02:
Sådan spiller klaveret simpelt hen bare ikke.
Det er jo for nemt, det der.
Jeg synes, man skylder, inden vi mødes igen, at have fået lidt mere styr på den politik, man selv gerne vil fremføre og markedsføre sig på, så der også er en sammenhæng og man kan argumentere for den.
Man siger 2017, og det er så argumentationen, at det er gammelt.
Men hvordan skulle man, selv på 2017-præmisserne, spare de 81 mia. kr. efter tilbageløb – de 65.000 offentligt ansatte, som hr. Christian Rabjerg Madsen nævnte for et øjeblik siden?
Hvem var det så i 2017?
Pernille Vermund (NB), 2021-06-02:
Det kan vi sådan set også, og som jeg forklarede tidligere, er den økonomiske politik, som vi har lagt frem indtil nu, lagt frem i 2017, og derfor kan jeg jo ikke stå med de år, der er gået i mellemtiden, og den økonomiske situation, vi har i dag, og så sige, at tallene stemmer en til en.
Hovedmålet er at omregne eller at beregne et forslag, hvor man siger, at hovedsigtet er, at Danmark skal blive rigere, at danskerne skal have lov til at bestemme mere, også over flere af deres egne penge, at vi ikke skal hæve skatter og afgifter, men sænke skatter og afgifter, at vi skal have mere privat initiativ, og at den offentlige sektor skal være mindre.
I forhold til den beregning, der ligger i det, er det da helt logisk.
Altså, for mig er det helt logisk.
Gå ned og kig på sekretariatet.
Jeg vil vædde med, at ikke bare regeringen, men også Socialdemokratiet har væsentlig flere ansatte til at sidde og lave sådan et helt lavpraktisk stykke arbejde.
Der er et helt embedsapparat i regeringen.
Så selvfølgelig – selvfølgelig – er det sværere og tager længere tid, når man er få mand, end når man er mange.
Karina Adsbøl (DF), 2021-06-02:
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at man, når man vil lave besparelser og give skattelettelser for 110 mia. kr., jo så må forklare, hvor pengene skal tages fra.
Det må ordføreren kunne fortælle her fra talerstolen.
Hvordan er Nye Borgerliges økonomiske politik?
Hvor mange ældre skal undvære omsorg og pleje?
Hvor mange mennesker med handicap skal ikke have den hjælp, som de er berettiget til efter lovgivningen?
Altså, det må man da kunne forklare fra talerstolen, når man vil lave så mange skattelettelser.
Det er ikke, fordi man kan have noget imod skattelettelser, men der skal jo være råd til at give en god offentlig velfærd, og så handler det ikke om privat eller offentligt.
Det handler om kvalitet – kvaliteten i den service, man yder over for mennesker, hvad enten det er offentligt eller privat.
Jesper Petersen (S), 2021-06-02:
Jeg synes da, det her er blevet en rigtig spændende debat.
Det var et godt spørgsmål fra hr. Hans Kristian Skibby herovre, som jeg fornemmer at der ikke helt er blevet svaret på.
Og undskylder det egentlig et parti?
Altså, mandaterne herinde tæller jo lige meget, uanset hvor mange der er i ens gruppe.
Man kan da ikke komme og sige, at fordi man er færre i en partigruppe end i nogle andre, er det sådan lidt mindre vigtigt, at der er hold i billetterne; så behøver man ikke at have et forslag, der hænger sammen, eller kunne forklare sin politik; så må man godt stille sig op og love danskerne, at man kan give dem skattelettelser for 110 mia. kr.
Men det betyder ikke så meget, hvor de penge så skal tages fra.
Jamen kan fru Pernille Vermund ikke selv høre det?
Der må sgu da være en eller anden form for sammenhæng i tingene.
, det må man godt, for det er et kraftudtryk.
Det er ikke et bandeord.
Jeg synes faktisk, det er lidt på tide.
Vi skal hele tiden høre på, at vi bruger for mange penge, og at det er økonomisk uansvarligt, men man kunne jo starte med selv at kunne forklare sin egen politik.
Pause Pause (Pause), 2021-06-02:
Mødet er udsat.
Pernille Vermund (NB), 2021-06-02:
Jeg kan godt høre, at ordføreren ikke forstod eller måske ikke helt havde hørt, hvad der blev sagt.
Vi vil ud af EU, men vi vil sådan set ikke ud af det indre marked, og vi mener godt, at man – når man ser på de europæiske lande, som ikke er med i EU, men som trods alt har en del både samarbejde og også aftaler med EU og med lande ude i resten af verden – med rimelig sindsro kan sige, at man godt kan være et europæisk land med vores handelstraditioner og klare sig rigtig godt, særlig i en tid, hvor markederne udvikler sig helt vildt hurtigt, og hvor EU jo i virkeligheden er lidt langsomme til at få indgået de her frihandelsaftaler, og hvor vi kan se, at de europæiske lande, som ikke er en del af EU, er hurtigere fremme på banen med de fordele, det nu har.
Så nej til EU, men ja til masser af frihandel, også med EU.
Birgitte Vind (S), 2021-06-02:
Jeg skal bare lige sikre mig – for jeg tænker, at der sidder rigtig mange danskere derude og følger med og gerne vil høre Nye Borgerliges politik – at fru Pernille Vermund virkelig mener, at dansk økonomi og dansk erhvervsliv har interesse i at træde ud af det indre marked og ud af EU.
Pernille Vermund (NB), 2021-06-02:
Vores økonomiske politik er ikke ændret, men beregningerne skal selvfølgelig opdateres hvert år, præcis som en regering hvert år fremlægger et finanslovsforslag, og når finansloven er trådt i kraft, er der en ny situation, en ny virkelighed.
Det er derfor, man beregner på ny hvert eneste år.
Når vi taler om vores EU-politik, vil jeg sige, at vi ønsker at træde ud af EU, men vi ønsker ikke at træde ud af det indre marked.
Og når vi taler om, hvad danske virksomheder tjener inden for EU, synes jeg, det er værd at bemærke, at der er lande i Europa, som ikke er medlem af EU, som klarer sig aldeles udmærket, lande, som til og med har flere samarbejdsaftaler og samhandelsaftaler ude i verden på de nye markeder, end EU-landene har.
Jeg synes også, det er værd at bemærke, at EU er en af de økonomiske regioner, som har haft lavest økonomisk vækst de sidste 10 år, og det er simpelt hen, fordi vi sidder i et fællesskab med nogle mennesker, som tænker helt anderledes om den økonomiske politik og om, hvordan man handler med hinanden, end vi gør.
Vi gik ind med Storbritannien, som vi jo tænker ret ens med på det punkt, og nu sidder vi tilbage med Østeuropa og Sydeuropa, som alt andet lige på nogle punkter er væsentlig anderledes, end vi er i forhold til frihandels- og samhandelstraditioner, og det er ud fra vores perspektiv med til at svække EU og også Danmark.
Birgitte Vind (S), 2021-06-02:
Tak for det.
Nu skal jeg altså lige have noget på plads.
Jeg er helt med på, at fru Pernille Vermund har svært ved at fremlægge en økonomisk politik, men jeg vil godt lige gå tilbage til det spørgsmål, som min kollega hr. Christian Rabjerg Madsen stillede, og som hr. Rune Lund stillede.
Det fremgår tydeligt af de beregninger, der ligger, at der kommer til at mangle 81 mia. kr., som skal findes i budgetterne, med den økonomiske politik, som Nye Borgerlige måske har.
De er så lidt i tvivl om det nu.
Men trods alt har Nye Borgerlige jo anvist noget finansiering.
Noget af den finansiering, som skal findes, er bl.a. 20 mia. kr., som skal opnås, ved at Danmark skal træde ud af EU.
Nu kommer jeg bare i tvivl, for er det så heller ikke noget, som Nye Borgerlige står fast på, altså at vi skal ud af EU?
Jeg mener, 20 mia. kr. er da også en slat, men hvis der er usikkerhed om den økonomiske politik, er der så også usikkerhed om EU?
Danske virksomheder tjener 164,7 mia. kr. om året på det indre marked, og det svarer til 6,2 pct. af Danmarks bruttonationalindkomst.
Så jeg skal bare lige have afklaret noget her
: Mener fru Pernille Vermund fortsat, at det vil være klogt at træde ud af EU's indre marked?
Er det stadig væk en del af den økonomiske politik at gøre det?
Pernille Vermund (NB), 2021-06-02:
Nej, vi har en økonomisk politik, som kan forklares.
Den går ud på, at skatter og afgifter skal ned.
Den går ud på, at vi skal have færre love og regler, hvilket også får konsekvens for, hvor meget tid og overskud, der bliver, både i den private sektor og i den offentlige sektor.
Så det er grundlaget for vores økonomiske politik.
Målsætningen er selvfølgelig, at danskerne skal blive rigere og friere, og ikke, hvilket jo har været konsekvensen af de sidste 2 års finanslove, en situation, hvor danskerne – samtlige indkomstgrupper – har fået mindre råderum.
Der er vi nok bare forskellige.
Jeppe Bruus (S), 2021-06-02:
Beklager, jeg forstod simpelt hen ikke svaret, altså i forhold til det, jeg spurgte om.
Hvordan vil Nye Borgerlige finansiere de 110 mia. kr.?
Så er jeg med på, at det var et oplæg, man havde tilbage i 2017.
Men det er jo ikke sådan, at tiden har stået stille for Nye Borgerlige; man har stemt for masser af ting siden da.
Det er vel ikke helt urimeligt at stille det spørgsmål til en leder af et parti i Folketinget.
Hvad er Nye Borgerliges økonomiske politik?
Hvordan vil man finansiere det, man stemmer for, og det, man har fremlagt?
Jeg har bemærket, at det vil koste 65.000 offentligt ansatte.
Der er andre partier herinde, der har bemærket forskellige elementer.
Kan det virkelig passe, at Nye Borgerlige ikke har en økonomisk politik, man kan forklare helt simpelt fra talerstolen?
Pernille Vermund (NB), 2021-06-02:
Det er absolut ikke useriøst at spørge til Nye Borgerliges økonomiske politik, men det virker en lille smule useriøst at stille det samme spørgsmål fire gange og så forvente et andet svar, altså at forvente, at mens vi står her, kommer mit sekretariat op og siger: Nu er vi sådan set færdige, nu har vi noget, vi kan præsentere, der er beregnet færdigt.
Vi har de afledte effekter af A, B og C i forhold til den økonomiske forudsætning, der er i dag, frem for da vi fremlagde det i 2017.
Hvis vi skruer tiden tilbage, hvis det er det, man ønsker, hvis man ønsker at tale om, hvad situationen var i 2017, så er det jo en anden situation.
Men igen, hvis jeg skal stå her og forholde mig til en økonomisk situation i 2017, bliver det jo en sådan lidt bagudskuende diskussion.
Jeppe Bruus (S), 2021-06-02:
Det er vel ikke helt useriøst eller urimeligt at spørge et parti, der er i Folketinget, hvad der egentlig er dets økonomiske politik.
Så bliver det noget omkring 2017-tal osv.
Kan vi så ikke bare spørge: Hvordan skal de her 110 mia. kr. findes?
Hvordan skal de finansieres?
Pernille Vermund (NB), 2021-06-02:
Jamen det er jo fuldstændig, som jeg siger, altså at de 110 mia. kr. og den økonomiske plan, som ordføreren refererer til, er en plan, som er finansieret en til en i 2017, da den blev fremlagt, men at den finansiering selvfølgelig ikke ville holde i dag, fordi der er sket meget siden da.
Dels har vi haft en coronakrise, som har ædt sig ind i råderummet, dels har vi haft en socialdemokratisk regering, som – i øvrigt sammen med DF – har indført en Arnepension, som reducerer beskæftigelsen, og der er indført en række skatte- og afgiftslettelser, som man jo også er nødt til at have med i den her ligning.
Altså, det ville simpelt hen være useriøst, og jeg ville virkelig ønske, at vi havde vores økonomiske plan klar, at vi var nået længere med den – og jeg glæder mig til, vi fremlægger den – men det er vi bare ikke, og det er desværre vilkåret for et lille parti med kun fire mandater og det sekretariat, der nu følger med det.
Men prøv at høre: Vi har simpelt hen aldrig nogen sinde sagt, at vi på finansloven for 2021 skulle spare 110 mia. kr.
Det har fra begyndelsen været en 10-årsplan.
Den blev lagt frem i, jeg tror, det var 2017, og var dengang baseret på det økonomiske grundlag og det økonomiske råderum, der var på det tidspunkt.
Derfor er man jo nødt til, når der kommer nye forudsætninger og et nyt råderum, at opdatere den økonomiske plan, og det er ikke noget, man gør fra den ene dag til den anden, ligesom det ikke er besparelser, der skal indføres fra den ene dag til den anden.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-06-02:
Nu var det sådan set specielt udlændingepolitikken, jeg lige koncentrerede mig om, og som betyder rigtig meget for mig og Dansk Folkeparti, og tillad mig at sige: for det danske folk.
Det vil jeg godt sige sådan over en bred bank.
Det tror jeg godt man kan tillade sig.
Så vil jeg godt lige tilbage til det andet, for fru Pernille Vermund og Nye Borgerlige har jo længe annonceret en helhedsplan omkring den økonomiske politik.
Og jeg er lige så interesseret i velfærdspolitik, i en god socialpolitik, i at bevare trygheden i forhold til vores ældre og i at sørge for, at de basale ydelser i Danmark i forhold til uddannelse, hospitalsvæsenet og ældrepolitik er skattefinansieret.
Det kan jeg overhovedet ikke følge Nye Borgerlige i at det ikke længere skal være, og det må Pernille Vermund jo også godtage, altså at sådan er det med politikken.
Det synes jeg bare virkelig skal indrømmes og frem i Nye Borgerliges politik.
Pernille Vermund (NB), 2021-06-02:
Når jeg i sin tid takkede statsministeren, var det, fordi statsministeren gjorde det ved en del af de her IS-terrorister, som man set fra vores perspektiv burde have gjort ved alle: Man valgte at fratage dem deres danske statsborgerskab.
Det har tidligere regeringer ikke talt om.
Det har de ikke gjort i hvert fald.
Det vil jeg gerne rose og anerkende regeringen for, og jeg synes i virkeligheden, det er sådan lidt mærkeligt, at man ikke kan tillade sig at rose nogen, også dem, man ellers politisk er uenig med, når de gør noget godt, og kritisere dem, når de gør noget dårligt.
Det synes jeg er helt naturligt.
I forhold til at sige velkommen i klubben vil jeg rigtig gerne særlig på værdipolitikken være i klub med fru Pia Kjærsgaard.
Jeg er glad for at blive budt velkommen i den klub, og jeg er også enig i, at vi på den økonomiske politik måske ikke er helt i samme klub.
Og jeg synes også, det virker lidt mærkeligt, at man, når man nu har haft en række aftaler, Arneaftalen, boligaftale osv., hvor DF jo har stemt med de røde, så taler om, at det er os, der skal tilbage til klubben, men fred være med det.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-06-02:
Tak for det.
Jeg vil ikke gå i clinch med fru Pernille Vermund omkring udlændingepolitikken, for det synes jeg slet ikke der er nogen grund til at diskutere os partier imellem.
Men jeg må bare sige til fru Pernille Vermund: Velkommen tilbage i klubben hos de blå partier.
For jeg vil godt i lighed med hr. Kristian Thulesen Dahl minde om dengang for ikke så lang tid siden, hvor fru Pernille Vermund på sit eget landsmøde roste statsministeren og rørt til tårer faktisk måtte have udleveret en kleenex, og hvor hun takkede landets statsminister for vedholdenhed i udlændingepolitikken på sine egne og sine børns vegne.
Det var fantastisk rørende; det må jeg sige.
Jeg, der ellers også har let til tårer, tror nok, at jeg lige tog en dyb indånding og sagde: Okay, lad os nu se, hvordan det går.
Det må man jo også bare konstatere.
Men velkommen tilbage i klubben.
Jeg synes, det er godt, for jeg synes også, at man skal holde sammen i forhold til det her meget, meget vigtige emne – meget vigtige emne – og ikke tro, at man bare kan gøre tingene i en håndevending.
Det kan jeg tale med om.
Men jeg ser frem til et godt samarbejde i forbindelse med udlændingepolitikken, måske knap så godt i forbindelse med velfærds- og skattepolitikken.
Det tror jeg der er andre der vil komme ind på.
Pernille Vermund (NB), 2021-06-02:
Vi har faktisk den holdning, at skulle det forfærdelige ske, at der kom krig i vores nabolande, at mennesker måtte flygte fra vores nabolande, påtager vi os meget gerne den forpligtelse.
Vi har valgt aktivt at tage nogle mennesker hertil, og det bruger vi ti gange så mange penge på, som hvis vi havde hjulpet i nærområderne.
Kan ordføreren ikke selv se, hvad det er for et svigt, man gør, bare for at kunne sole sig i sin egen godhed?
Jens Rohde (KD), 2021-06-02:
Den største forskel på dengang og nu er, at langt, langt flere flygtninge end dengang sidder i nærområderne, og at internt fordrevne også sidder i nærområderne.
Det ville være fuldstændig ukontrollerbart.
Pernille Vermund (NB), 2021-06-02:
Vi er hverken imod internationale aftaler eller konventioner, men vi mener, at når konventioner og internationale aftaler er ødelæggende for Danmark, eller når et stort flertal i Folketinget ønsker at flytte Danmark i en retning, men bliver forhindret i det af internationale aftaler, må man enten undsige eller opsige de aftaler.
Når vi taler om flygtningekonventionen, var det jo på det bagtæppe, at man indførte den.
Men man må også bare sige, at hvis man skuer 70 år tilbage, er jeg ret sikker på, og jeg vil æde min gamle hat på det, at de mennesker, der sad i starten af 1950'erne og tog de beslutninger og skrev under på flygtningekonventionen – det var ikke noget, der blev vedtaget her i Folketinget; det var en minister, der skrev under på flygtningekonventionen – ikke dengang kunne forudse, hvordan verden ville komme til at se ud.
Jeg ville aldrig drømme om at forpligte fremtidige generationer til at leve efter nogle vilkår, som vi har sat i dag.
Jeg synes, det er helt naturligt, at når verden udvikler sig og forandrer sig, gør lovgivningen det også.