runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Liltorp (ALT), 2025-10-31:
Tak for ordet.
I Alternativet er vi meget, meget optaget af at skabe et mere fleksibelt arbejdsliv, og det gælder selvfølgelig også for seniorerne.
Vi skal have så mange som muligt med på arbejdsmarkedet i det omfang, de har kræfterne til det.
Så der er gode elementer i aftalen.
Men jeg kan afsløre, at vi ligesom hr. Karsten Hønge har set os lidt varme på idéen om, at vi skal lytte til fagbevægelsen, der siger, at måske burde den også gælde for dem, der ikke kan arbejde 30 timer om ugen, og at det i virkeligheden er der, vi kan opnå en kæmpe gevinst, hvis det endelig er.
Det er dem, der kan bidrage med 10 timer, måske 15 timer, og på deres egne præmisser.
Men det skal jo ikke ændre på, at vi også synes, man skal belønnes for at arbejde.
Når det så er sagt, vil jeg også gerne lige tage fat i en anden vinkel, og det er, at vi jo så ikke skal glemme, hvis vi skaber det her mere fleksible arbejdsmarked, at vi også skal sørge for, at arbejdspladserne er der, og der er vi i virkeligheden ikke ret gode.
Jeg ved ikke, om I er bevidste om, at staten stort set ikke har nogen ansat i jobs, der ikke er på fuld tid, og det var faktisk noget, jeg ville elske at vi kunne begynde at ændre på, og at vi også kunne have sådan et fast fokus på en målsætning om, at vi faktisk får seniorer ud at deltage i det omfang, de nu engang kan.
I forhold til det samlede lovforslag er vi stadig væk lidt uafklarede, med hensyn til hvor vi stiller os.
Tak for ordet.
Samira Nawa (RV), 2025-10-31:
Som hr. Karsten Hønge dog er begyndt at snakke radikale venstresk med både økonomisk ansvarlighed og arbejdsudbud.
Det er helt fantastisk, og døren er altid åben.
Selvfølgelig er der også tale om økonomisk ansvarlighed her, og det er økonomisk ansvarligt at honorere mennesker, som hver dag tager på arbejde og bidrager også efter pensionsalderen.
Det kan ikke komme bag på SF og hr. Karsten Hønge, at Radikale Venstre alle dage gerne har villet lette skatten på arbejde, men ikke bare sådan uden, at vi også foretager os andre tiltag.
Der er en række ting, vi godt kunne tænke os at sætte skatten op på, bl.a. forurening.
Karsten Hønge (SF), 2025-10-31:
Jeg vil godt give fru Samira Nawa ret i, at det er sådan lidt et rollespil, vi har gang i her.
Men jeg vil også bare understrege, at for SF er det også vigtigt at have en ansvarlig økonomisk politik, hvor der er et rimeligt forhold mellem de initiativer, vi tager, og effekten af dem.
Det er jo rigtigt, heldigvis, at mange flere har vist sig at have lyst til at være i stand til at blive på arbejdsmarkedet og er drevet af én ting, nemlig at arbejdsgiveren har brug for arbejdskraften.
Det er jo derfor, de har åbnet op; det er derfor, der er plads til flere seniorer, og det er vi alle sammen glade for.
Men man bliver da nødt til at have et forhold til ens forbrug af penge, uanset om man er radikal eller SF'er.
Er der virkelig et rimeligt forhold i den her forbindelse mellem forbruget af penge og så det næsten umålelige lille arbejdsudbud, der kommer af det?
Samira Nawa (RV), 2025-10-31:
Ja, hvis man ser på det rent med arbejdsudbudsbriller – og det er i øvrigt nyt for mig, at hr. Karsten Hønge har den her excelarkstilgang til tingene, for det er noget af det, som jeg ellers plejer at blive beskyldt for, men i dette tilfælde er det hr. Karsten Hønge, der ser på det med de briller – og vi i Radikale Venstre bakker op om også dette element, handler det om, at det her magiske råderum, der bare er steget og steget, bl.a. er steget, fordi der er seniorer i vores samfund, der fortsætter med at arbejde både i årene lige op til pensionsalderen, men jo også i årene efter pensionsalderen.
Det vil vi da gerne honorere med en præmie.
Det er jo også noget af det, der kunne få flere til at arbejde i et par år efter pensionsalderen.
Men hr. Karsten Hønge har ret i, at det ikke er en afgørende del af de 5.000 mennesker, som jeg talte om i min tale.
Karsten Hønge (SF), 2025-10-31:
Så står vi her igen.
Da vi for nogle år siden overhovedet vedtog at få de her seniorpræmier, var fru Samira Nawa og jeg selv også beskæftigelsesordførere.
Dengang spurgte jeg fru Samira Nawa om forholdet mellem omkostningerne ved at indføre seniorpræmier, som dengang beløb sig til over ½ mia. kr., og arbejdsudbudseffekten, som var nærmest ikke målbar.
Den var helt marginal.
Der havde man så en forklaring om, at man alligevel syntes, at det var en god idé at præmiere de mennesker, som kunne få de her penge.
Nu står vi har så igen.
Så vidt jeg kan se, vil udgifterne stige til op imod 1 mia. kr. i 2029.
Er det rigtigt?
Dina Raabjerg (KF), 2025-10-31:
Så jeg hører det som en klokkeklar bekræftelse af, at hvis du har et menneske, der har begået flere mord og voldtægter, så er det faktisk helt okay, at vedkommende kan få op til 0,25 mio. kr. i overførselsindkomst, mens vedkommende er i behandling over flere år og i forvaring over flere år.
Vil ordføreren bekræfte, at det er korrekt forstået, at det vil man godt betale, og at skatteborgerne skal betale?
Karsten Hønge (SF), 2025-10-31:
Jeg synes egentlig, vi haft en okay og oplysende diskussion i dag, hvor vi sådan spørger ind til hinanden, indtil ministeren kommer på talerstolen og, synes jeg, fuldstændig unødigt polariserer alt, der har med den her diskussion at gøre, og sådan fuldstændig unødigt prøver at udskamme både den ene og den anden.
Det er en seriøs diskussion, vi andre har forsøgt at have en dialog om i dag, og det synes jeg faktisk er gået rigtig okay mellem ordførerne.
Det lykkedes endda ministeren at bringe SF's forhold til Det Faglige Hus ind i billedet – noget, som jeg endnu mangler at sige noget som helst pænt om.
Det, jeg vælger at citere, er, at der er nogle reddere, dem, der møder nogle af de her psykisk syge, der siger, at så vokser antallet af opkald, overfald, trusler og tvangssituationer.
Det var sådan det, der var kernen i budskabet.
Når vi nu er inde på det faglige område, er der høringssvaret fra Fagbevægelsens Hovedorganisation, hvor de også peger på, at det her lovforslag ikke bare rammer patienterne, men det rammer ligeledes medarbejderne, for når patienter mister deres forsørgelse, følger der frustrationer, konflikter og utryghed med, og det er plejepersonalet, der står i front, når systemet sparer.
Så det er nok mere der, jeg synes det kunne være interessant at høre ministeren reflektere over, at Fagbevægelsens Hovedorganisation også kommer med et kritisk høringssvar.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-10-31:
Jeg tror, det er vigtigt at sige, at jeg jo ikke kan lave en samlet vurdering af hans situation.
Det synes jeg ikke.
Og vi kommer selvfølgelig til fra regeringens side – det har jeg også sagt til hr. Nick Zimmermann under fire øjne – at tage nogle initiativer i forhold til det.
Så det kan Dansk Folkeparti rolig se frem til.
Jeg tror, det bliver en glædens dag på Dansk Folkepartis partikontor, når vi kommer med det forslag til den tid.
Det er nok lidt uden for spørgsmålet om retspsykiatrien, men ud fra det, vi har set i fjernsynet, synes jeg det jo ikke.
Nick Zimmermann (DF), 2025-10-31:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren: Mener ministeren, at Fasar, kendt fra »Den sorte svane«, er berettiget til at modtage førtidspension?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-10-31:
Arh, men jeg synes da ikke, det ligner hr. Karsten Hønge sådan at være krænket over en lidt frisk debat, men det må jeg så huske til en anden gang.
Det, som jeg slog ned på i forhold til Reddernes Fagforening – Reddernes Fagforening er jo en del af Det Faglige Hus – var, at hr. Karsten Hønge fremhævede deres høringssvar, og det har jeg bare aldrig hørt en SF'er gøre før.
Det kan jo være fint nok og rigtigt nok, hvad de skriver, men det er klart, at når man skriver noget, skal man både kigge på, hvem det er, der skriver det, og hvor det kommer fra, og jeg synes da, det er interessant, hvis det sådan er den nye linje, at høringssvar fra Det Faglige Hus er dem, man i Socialistisk Folkeparti lægger til grund i sin lovbehandling.
Men det kan hr. Karsten Hønge nok bedre forklare end mig.
Karin Liltorp (ALT), 2025-10-31:
Jeg tror, vi har fået gjort det meget, meget klart, at ministeren ikke anerkender psykisk sygdom.
Han anerkender ikke det princip med, at man ikke bliver holdt ansvarlig for sine gerninger, fordi der har siddet nogle eksperter og vurderet, at man ikke kan holdes ansvarlig.
Det synes jeg ligesom er det, debatten viser.
Mener ministeren i al sin oprigtighed, at alle de her organisationer, alle ledere, psykiatere, psykologer osv. simpelt hen tager fejl, og at man derfor ikke behøver at lytte til deres indvendinger?
Det går simpelt hen over hovedet på mig.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-10-31:
Jamen hvis fru Karin Liltorp tror, at jeg reagerer på eller bliver provokeret over, at fru Karin Liltorp går og inddeler folk i gode og dårlige mennesker, så vil jeg først sige, at det gør jeg ikke.
Altså, det der med at blive påduttet et eller andet med, at man skulle være et dårligt menneske, ser jeg mere som en svaghed fra afsenderens side, og jeg synes, det er en ærgerlig måde at argumentere på.
Så vil jeg sige, at det med at sige, at folk, der sidder på Sikringen, er en eller anden bred gruppe af psykisk syge, mener jeg simpelt hen er en forkert måde at opfatte det på.
Jeg er jo lige så enig som Alternativet i, at psykisk syge skal behandles ordentligt, og at man skal sidestille psykiske og fysiske sygdomme.
Det er der jo ikke nogen der har sagt noget som helst til.
Men at sige, at det her bare drejer sig om nogle, der har en sygdom, er jo simpelt hen forkert, og jeg synes, at bare en lille refleksion i Alternativet kunne være, at man overvejede, hvem der er ofre for de forbrydelser, der er tale om her, og hvordan de opfatter det, hvis man står og får 1 mio. kr. med ud af døren.
Hvorfor ikke sidestille dem med andre mennesker, der sidder i fængsel?
Det er det, jeg simpelt hen ikke forstår.
Karin Liltorp (ALT), 2025-10-31:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg havde jo håbet på noget andet, for jeg synes godt nok, at det blev lidt lavt, da ministeren startede sin tale med at anklage mig for at pådutte andre, at de plejer at være fornuftige og sympatiske.
Det kan jeg godt se er grænseoverskridende, men det, jeg blev oprigtig harm over, var, at ministeren kom frem til at sige, at gerningsmanden i Field's med koldt blod slog nogle mennesker ihjel.
Vi snakker om en svært psykisk syg ung mand, som havde kæmpet i årevis for at få hjælp i psykiatrien, og hvis ministeren ikke kan se, at han også er et offer, så er vi på helt, helt forskellige planeter, og det tror jeg måske er essensen af det.
Vi bliver ved med at snakke om kriminelle, så jeg kunne godt tænke mig at vide, hvilken opfattelse ministeren har af psykisk syge.
Er de reelt syge, eller det et karaktertræk, man et eller andet sted godt kan blive straffet for?
For jeg tror, det er der, vi slet ikke forstår hinanden.
Karin Liltorp (ALT), 2025-10-31:
Det er en klokkeklar vurdering fra min side, at psykisk syge mennesker ikke skal behandles som svært kriminelle, for vi er netop blevet enige om, at de er psykisk syge og derfor ikke kan holdes ansvarlige for deres handlinger.
Til den der historie om, at de lever i sus og dus, vil jeg sige, at de fleste af dem altså er på laveste kontanthjælp.
Det er ikke et liv i sus og dus.
Og når alle fagfolk advarer mod, at vi går den her vej, så kan jeg egentlig godt lide at lytte.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-10-31:
Jamen en løgnehistorie bliver ikke rigtigere af, at man gentager den, og den løgnehistorie, som fru Karin Liltorp er kommet med, om, at jeg er ligeglad med psykisk syge, og at jeg ikke bekymrer mig om dem, bliver ikke rigtigere af, at man gentager den.
Så vil jeg sige i forhold til høringssvarene, at det selvfølgelig er sådan, at dem, der er engageret i et område, typisk er kritiske, men der er jo også høringssvar, som ikke er entydigt kritiske.
Der er f.eks. Aarhus Kommune, som jeg synes er en fornuftig kommune og en by, som er lykkedes med mange ting, og som generelt støtter den her lovændring.
Charlotte Munch (DD), 2025-10-31:
I Danmarksdemokraterne mener vi, det er vigtigt, at flere seniorer bliver på arbejdsmarkedet.
De har en uvurderlig erfaring og spiller en stor rolle på mange arbejdspladser, også efter de har nået folkepensionsalderen.
Det er både godt for samfundet og for virksomhederne.
Derfor støtter vi, at den skattefri seniorpræmie bliver sat op, så det bliver endnu mere attraktivt at fortsætte med at arbejde for dem, der kan og vil.
Vi er også positive over for, at Udbetaling Danmark får mulighed for at fritage borgere for digital selvbetjening, hvis de i forvejen er fritaget for digital post.
Det er kun sund fornuft.
Samtidig mener vi dog, at der bør indføres en mere enkel og sammenhængende løsning, hvor man fritages en gang for alle, så man ikke skal søge om fritagelse flere forskellige steder i det offentlige.
Endelig bakker vi op om, at regeringen retter op på de tidligere fejl, så de borgere, der ikke er blevet vejledt godt nok om fleksydelsesordningen, kan blive tilmeldt med tilbagevirkende kraft uden at skulle betale de manglende bidrag.
Det mener vi både er rimeligt og retfærdigt.
Tak for ordet.
Kim Valentin (V), 2025-10-31:
Tak til formanden.
Tak for ordet.
En af de bærende søjler i Danmarks stærke økonomi er, at så mange danskere bliver ved med at bidrage, også efter de er nået folkepensionsalderen.
Det er en gevinst for arbejdspladserne, for vores fællesskab og ikke mindst for den enkelte, der stadig har lyst og kræfter til at være en del af arbejdslivet.
Vi skal fortsat tilskynde til dette bidrag.
Vi gør det mere attraktivt for seniorer at blive i job ved at løfte seniorpræmien i både første og andet år efter pensionsalderen.
Men jeg vil også gerne dvæle en smule ved vores økonomi – Danmarks økonomi.
For når vi er i stand til at investere massivt i forsvaret, at løfte vores kernevelfærd og at gennemføre de største personskattelettelser i over 10 år, er det bl.a., fordi vi er lykkedes med at skabe et arbejdsmarked, hvor vores erfarne medborgere har lyst til at give en ekstra hånd med.
Det er ikke kun seniorpræmien; der er også mange andre dele.
Det vil jeg gerne have lov at løfte flaget for.
Med lovforslaget vil vi også gøre mødet med det offentlige lettere for de borgere, der er fritaget for digital post.
Digitalisering giver frihed og nemmere adgang til det offentlige for langt de fleste, men vi skal have øje for, at enkelte borgere bliver klemt af krav om digital selvbetjening.
Når en borger allerede er fritaget for digital post, giver det ikke mening at tvinge vedkommende gennem endnu en digital ansøgning – endnu en barriere – for også at blive fritaget for digital selvbetjening hos Udbetaling Danmark og Seniorpensionsenheden.
Det er en enkel, men vigtig forbedring.
For hvorfor stille krav om digitale løsninger, når vi allerede ved, at borgeren ikke kan eller ikke ønsker at bruge de digitale kanaler.
Det er unødigt bureaukrati, og det fjerner vi med lovforslaget.
Afslutningsvis indeholder lovforslaget nogle justeringer, så de borgere, der ikke automatisk blev visiteret til fleksjob i perioden 2015-2022, nu bliver skrevet korrekt ind i lovgivningen.
Samtidig rydder lovforslaget op i de midlertidige og forældede regler fra coronatiden og i forbindelse med ukrainesituationen og arbejdsmarkedstiltag, der ikke længere er aktuelle.
Endelig bliver det muligt for adopterede at vælge deres egen registrering i CPR-registeret, hvis de ønsker det.
Jeg ser frem til det videre arbejde.
Tak for ordet.
Jens Joel (S), 2025-10-31:
Jeg kan godt forstå diskussionen om, hvad det er, der ligesom udløser præmien, og jeg kan også godt forstå det, hvis FH synes, at man skulle kunne få præmien ved noget mindre.
Men nu har vi bare aftalt, at det var de 30 timer, der var grænsen her, og så har vi i øvrigt gjort noget andet, nemlig at sikre, at hvis man eksempelvis ikke kan arbejde 30 timer, men man stadig væk gerne vil blive på arbejdsmarkedet, også efter pensionsalderen, så bliver man ikke modregnet.
Men vi skal jo hele tiden holde balancen, også i forhold til nogle af dem, der har haft lange og hårde arbejdsliv, og jeg diskuterer jo ofte med hr. Karsten Hønge, hvordan vi kan sikre, at de kan få en værdig mulighed for at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet, når de ikke længere kan bidrage, og at de også kan gøre det uden at skulle komme med hatten i hånden nede på kommunekontoret.
Karsten Hønge (SF), 2025-10-31:
Men kan hr. Jens Joel følge den her tankegang om, at det må være lidt surt at se på – hvis man i øvrigt har passet sit arbejde igennem et langt, hårdt arbejdsliv og efter pensionsalderen ikke er i stand til at arbejde helt op til de 30 timer, men måske kan bidrage med, det kunne være det halve, altså 15 timer – at den her ordning vil blive så skæv, at den uforholdsmæssigt vil belønne de mennesker, der med alle de undtagelser, der kan være, dog har jeg levet et lettere arbejdsliv, sådan at de er i stand til at arbejde mange timer efter pensionsalderen?
Det var da bedre at finde en ordning, der var mere retfærdig og fair, ved at sige, at man også præmierer færre timer.
Det var det ene.
Det andet er
: Mener hr. Jens Joel, at de udgifter, der er her, står mål med det arbejdsudbud, som man mener at det vil give, altså på kun 100 mennesker?
Jens Joel (S), 2025-10-31:
Jeg forstår sådan set godt det princip eller den pointe, der rejses i indlægget af fru Nanna Højlund, og jeg vil sige, at det jo altid er en balance.
Seniorpræmien gives ligesom til dem, der bliver på arbejdsmarkedet, og i forhold til det der med at blive på arbejdsmarked kan man jo spørge: Er det så fuldtid?
Der har man jo i lang tid i forhold til seniorpræmien haft det her princip om, at det var 30 timer om ugen.
Men det er jo rigtigt, også qua nogle af de beslutninger, vi har truffet i den her regering, at hvis man faktisk arbejder, også selv om man arbejder færre timer, så er der jo, fordi der ikke længere er modregning, også en gevinst for dem, der kan bidrage i mindre grad på arbejdsmarkedet.
Men selvfølgelig er det en helt legitim diskussion at tale om, hvad det er, at der skal til, for at man siger, at man bliver på arbejdsmarkedet.
Altså, hvor meget skal man blive for at få udløst den præmie?
Der følger vi jo de aftaler, vi har lavet tidligere omkring seniorpræmien, og som omhandler de 30 timer.
Men jeg forstår det sådan set godt, og vi har i øvrigt også gjort noget for at sikre, at også dem, der ikke kan arbejde 30 timer, får en bedre tilskyndelse, fordi de eksempelvis ikke bliver modregnet, til at give et nap med på arbejdsmarkedet, også selv om det er i mindre grad.
For det har vi også brug for at folk har lyst til.
Karsten Hønge (SF), 2025-10-31:
FH's næstformand, Nanna Højlund, har i dag et indlæg i A4, hvor overskriften er: »Seniorpræmien belønner skævt og uretfærdigt«.
FH skriver også i deres høringssvar, at de godt kunne tænke sig en anden timeinddeling, sådan at man havde en større mulighed for at kunne give en seniorpræmie til mennesker, der ikke er i stand til at arbejde i mange timer, men i færre timer.
Hvad mener hr. Jens Joel om det?
Jeg synes simpelt hen, det er helt unødigt i forhold til nogle sådan okay refleksioner, vi alle sammen har over det her.
De første ord, jeg sagde i min ordførertale, var, at det her heller ikke er nemt, og jeg kan da sagtens sætte mig ind i nogle af de situationer, som ministeren selv har ridset op.
Det er et forsøg på at have en lidt nuanceret tilgang til det.
Jeg kan egentlig godt forstå den bevæggrund, der er for det, men min konklusion er så bare, at det ikke er så godt, at de følelser dominerer en lovgivning, der så rammer så mange andre.
Og der synes jeg, det er en fuldstændig afsporing af debatten i forhold til de her reddere.
Det er interessant, at dem, jeg har citeret, efter at have spurgt dem, har været Bedre Psykiatri, Dansk Psykolog Forening og Fagbevægelsens Hovedorganisation, så vi ligesom kunne prøve at holde samtalen på sporet, minister.
Jens Joel (S), 2025-10-31:
Tak for det, formand.
Det er rigtigt, som titlen indikerer, at det her handler om en forhøjelse af den skattefri seniorpræmie.
Det er en udløber af en aftale, vi lavede tilbage i 2023.
er, at vi har brug for, at dem, der kan og vil, bliver på arbejdsmarkedet, også selv om de rammer pensionsalderen, og vi har brug for, at de har en gevinst ved det.
Faktisk har den her regering gjort meget for at sikre, at det kan svare sig at blive på arbejdsmarkedet, hvis man har kræfterne til det.
Vi har f.eks. fjernet modregningen, sådan at man ikke bliver modregnet, hvis man får pension og har en arbejdsindtægt ved siden af.
Det synes jeg er rigtig godt.
Nu forhøjer vi så også seniorpræmien, som er den, man får udbetalt, hvis man 1 år eller 2 år efter pensionsalderen stadig væk er på arbejdsmarkedet.
Det synes jeg grundlæggende er et sundt princip, samtidig med at det selvfølgelig er rigtig vigtigt, ikke mindst med socialdemokratiske briller, at sikre en værdig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet for dem, som ikke kan og måske heller ikke kan nå helt til pensionsalderen.
Så den balance er der i det.
I den forbindelse har jeg også bare lyst til at opfordre arbejdsgiverne til at blive endnu bedre til at kigge i arbejdsløshedskøen efter nogle af de seniorer, som, hvis de bliver fyret sent i arbejdslivet, faktisk har lidt svært ved at komme tilbage i job, for vi har brug for dem, de har brug for være en del af et arbejdsfællesskab, har lyst til det stadig væk, og vi har i den grad brug for, at de får muligheden for at være det.
Så er der også nogle andre ting i den her lovgivning, som er sådan mere, man kan sige tekniske.
Noget af det handler f.eks. om, at nogle af dem, der er fritaget for digital post, også andre steder, når de møder det offentlige, hurtigere skal kunne, om man så må sige, undgå det digitale.
Så er der nogle andre konsekvensrettelser og noget gammel strøm og nogle udløbere af nogle coronalovgivninger.
Men det vigtigste er seniorpræmien i den her forbindelse.
Og så er det også rigtigt, at der tidligere har været en diskussion om ældrechecken, ikke størrelsen på den – vi har jo forhøjet den permanent i den her regeringsperiode – men udbetalingstidspunktet.
Vi har lyttet til, at der var kritik af, at det var vanskeligt for nogle af dem med få midler, hvis udbetalingstidspunktet blev flyttet med kort varsel, og derfor er det ikke en del af lovforslaget, som det ligger her.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-10-31:
Forudsætningen for at tænke den tanke til ende er jo, at man ender med at sige, at alle, der har været i fængsel, skal gå ud med en pose penge for på den måde at forebygge nye ofre.
Altså, hvorfor skulle en morder, der har afsonet normalt, ikke have penge med, når en, der har afsonet en behandlingsdom, skal have penge med?
Så er du jo inde i et syn, der handler om, at man på en eller anden måde altid skal gå ud med en stor pose penge, hvis man har begået alvorlig kriminalitet, og det synes jeg simpelt hen ikke er fair.
Sascha Faxe (ALT), 2025-10-31:
Så lander ministeren igen på at tale om penge, og jeg vil gerne tale om liv.
Men det glæder mig, at ministeren anerkender, at man som den, der begår kriminaliteten, også er i en sårbar, udsat situation.
I høringssvarene, altså fra fagfolk – og jeg anerkender i høj grad det, som fagfolkene skriver – beskriver man også, hvordan den her økonomi kan have betydning for den udslusnings- og indslusningsproces, der er.
Altså, det er jo ikke sådan en hård linje; hvis man kender lidt til det psykiatriske system, ved man, at det jo ikke er sådan, at du den ene dag er dét og den næste dag er dét.
Og når vi gør det her, vil det også været sådan, at vi principielt skaber flere ofre for kriminalitet i fremtiden.
Hvad med de ofre?