runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2022-04-22:
Det tror jeg også jeg vil kunne gøre kort.
Der blev rejst et enkelt spørgsmål af hr. Peter Skaarup, nemlig om der er nogen, der risikerer at blive hægtet af, og der er det faktisk sådan, at der er tænkt en undtagelsesordning ind i lovforslaget.
Hvis man ikke med hjælp og vejledning fra skifteretten kan anvende den nye Skifteportal, vil man blive fritaget fra at bruge den, og det betyder så konkret, at skifteretten eksempelvis vil sende en oversigt over de krav, der er anmeldt på portalen, direkte til boets kontaktperson, og så behøver kontaktpersonen ikke at gå på Skifteportalen.
Så har jeg bare en enkelt bemærkning til fru Rosa Lund, som sagde, at forsvaret skulle tilføres 18 mio. kr.
Det er 18 mia. kr., og det er jo lidt flere penge end 18 mio. kr., uden at jeg skal blande mig i, hvor Enhedslisten vil lægge forsvarets budget.
Ellers viser debatten vel, at hvis bare alle er enige med regeringen, så går det straks bedre.
Rosa Lund (EL), 2022-04-22:
Når vi i Enhedslisten læser det her lovforslag, kan vi ikke rigtig se, at der er noget, man kan være uenig i.
Når lovgivningen omkring antallet af højesteretsdommere ikke passer til den virkelighed, som er ved Højesteret, giver det god mening at opdatere lovgivningen, så den er tidssvarende.
Jeg synes også, det virker fornuftigt, at skifteretten kan få et it-system, der rent faktisk passer ind i nutidens digitale virkelighed.
Når vi samtidig har sat mange flere ressourcer af til politiet, som vi i Enhedslisten er enige i at man skal, må vi naturligvis også antage, at sagsmængden hos domstolene bliver endnu større, end den er nu, og derfor er der brug for et gevaldigt løft i finansieringen, så man ikke kommer til at skulle vente flere år på at få sin sag for.
Jeg vil derfor gerne benytte lejligheden til at opfordre justitsministeren til at få kigget på finansieringen allerede nu, så vi ikke skal stå og finde på lappeløsninger, når vi skal forhandle.
Vi har jo set, hvordan det kan lykkes for regeringen at trylle 18 mio. kr. frem årligt med et fingerknips til det nationale kompromis, og selv om jeg ikke er bekendt med det præcise tal for domstolenes manglende finansiering, kan jeg ikke forestille mig, at vi er noget nær det beløb, man nu har sat af til forsvaret.
Enhedslisten støtter forslaget.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-22:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, er jo på alle punkter en klar forbedring af eksisterende lovgivning, og jeg skal heller ikke trække debatten i langdrag andet end at sige, at Nye Borgerlige støtter forslaget.
Rosa Lund (EL), 2022-04-22:
Som justitsministeren ved, står jeg nogle gange på talerstolen og siger det, sådan som jeg godt kunne tænke mig at tingene var, og det var måske bare lige den fejl, der skete.
Vi er i Enhedslisten selvfølgelig godt klar over, at der i det nationale kompromis er tale om milliarder og ikke millioner.
Britt Bager (KF), 2022-04-22:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Vi havde forleden dag en teknisk gennemgang af det her lovforslag, og det havde vi, fordi det her simpelt hen er en gang sjusk.
Der er bunket otte punkter sammen i ét lovforslag, og jeg vil sige, at vi i Det Konservative Folkeparti er meget, meget optagede af at skabe tryghed i nattelivet.
Det tror jeg faktisk også rigtig mange andre partier i det her Folketing er, men vi er også optagede af, at vi, når vi laver lovgivende arbejde, så gør det ordentligt, og jeg bliver simpelt hen bare nødt til at spørge, om ordføreren virkelig mener det, når han siger, at det her er et godt og gennemarbejdet forslag.
Er det her i Socialdemokratiets øjne et godt og gennemarbejdet forslag?
Preben Bang Henriksen (V), 2022-04-22:
Jeg kan henvise til fru Pernille Vermunds beskrivelse af den tekniske gennemgang.
Jeg tror, at de fleste fra både den røde og den blå blok forlod lokalet forvirret på et endnu højere plan.
Men det er åbenbart meget vigtigt at få forslaget igennem – måske inden et valg; det er jo et godt valgoplæg.
Hvad vil ordføreren sige til, at man udskød ikrafttrædelsesdatoen, sådan at vi fik lidt bedre tid til at komme igennem det?
For det er jo, som ordføreren sagde, et meget vigtigt forslag.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-04-22:
Det var også det, jeg redegjorde for, da jeg i min ordførertale fortalte om indholdet af forslaget, for jeg synes, at vi rammer den rigtige balance.
Virkeligheden er, at vi har et meget, meget stort problem med, at der de sidste par år har været nogle meget, meget voldelige overfald i nattelivet på unge mennesker, der gør, at det for mange er rigtig, rigtig utrygt at færdes i vores natteliv.
Derfor ønsker regeringen, og det bakker Socialdemokratiet op, at vi hurtigst muligt får givet vores myndigheder nogle instrumenter, der gør, at vi får mere tryghed på gaderne, og som gør det mere sikkert for vores unge mennesker at gå i byen.
Jeg kan jo høre på fru Pernille Vermund, at der er nogle ting, som ordføreren er lidt i tvivl om.
Det glæder jeg mig da til at vi kan diskutere.
Lovbehandlingen er vi jo netop i gang med at lave nu, og det her er første behandling af det her lovforslag, som regeringen har fremsat, og som Socialdemokratiet bakker op om.
Så den lovbehandling er vi i gang med nu.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-22:
Tak for det.
Ordføreren siger, at det her er grundig lovbehandling.
Erkender ordføreren, at der, når vi taler om retspolitik og om lovgivning i det hele taget, er en vigtig balance mellem borgernes frihed og retssikkerhed på den ene side og statens magtbeføjelser på den anden side?
Bjørn Brandenborg (S), 2022-04-22:
Derfor er det jo også én type varer, som man på et meget specifikt tidspunkt ikke har mulighed for at købe i nogle områder, hvor der er rigtig, rigtig mange unge og folk, som er beruset af alkohol, og hvor vi har oplevet voldssager.
Det er det, der er foreslået, og derfor er det her jo ikke et forslag om at indføre det, som hr. Peter Skaarup kalder for svenske tilstande.
Det er ikke, fordi vi har en idé om, at vi skal lave et nyt alkoholmonopol eller lignende.
Det her handler bare om at sige, at i områder, hvor der desværre er et stigende antal episoder med vold og overfald på unge mennesker, ønsker vi også at begrænse nogle af de ting, der gør det, nemlig at man køber alkohol og drikker sig meget, meget fuld.
Peter Skaarup (DF), 2022-04-22:
Når jeg siger det, jeg gør, omkring den her generalisering, er det jo, bl.a. fordi den socialdemokratiske regering har foreslået – og vi håber ikke, det bliver vedtaget – at man f.eks. som 17-årig ikke længere må købe en øl i brugsen.
Og nu vil man så med de her zoner forbyde unge mennesker – ja, det er ikke kun dem op til 18 år; det er sådan set alle i nogle bestemte zoner – overhovedet at købe alkohol.
Jeg er lidt nervøs for, at vi får sådan et forbudssamfund.
Nu har vi tidligere i dag været inde på, at vi ikke vil have bandekriminalitet som i Sverige, som er meget værre end i Danmark.
Men vi vil jo heller ikke have stærkere forbud mod at købe en øl en aften i byen.
Altså, forbud kan man godt have på nogle områder, men det kan også blive for voldsomt.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-04-22:
Jeg synes jo netop, at det her forslag er udtryk for en balance, hvor vi gerne vil ramme dem, der ikke kan finde ud af at opføre sig ordentligt i nattelivet, og hvor man som myndighed skal have mulighed for at sige: Du skal ikke være her mere i aften – nu er det tid til, at du går hjem, og du får ikke lov til at komme ind mere.
Vi vil ikke have, at man kommer kørende i store muskelbiler og chikanerer folk, som bare prøver at hygge sig.
Det er den ene del af balancen.
Den anden del er det med det forebyggende aspekt, som handler om at sige, at der jo også er nogle af de unge mennesker, som måske begår nogle dumheder i byen eller er på vej til at begå nogle dumheder, som vi gerne vil komme i møde, inden det går helt galt, og inden de ender ud i meget, meget alvorligere former for kriminalitet.
Og derfor synes jeg i virkeligheden, at vi med det her forslag rammer en balance, hvor vi både sætter ind i forhold til noget konkret, altså nogle værktøjer, som vi giver vores myndigheder, og også med noget forebyggende.
Og i forhold til forslaget fra borgmesteren i Aarhus er det ikke lige et forslag, som jeg er så bekendt med.
Det er ikke, fordi jeg ikke vil svare på det, men jeg er ikke helt skarpt på, hvad det præcis går ud på.
Peter Skaarup (DF), 2022-04-22:
Tak til ordføreren for indlægget.
Jeg vil godt spørge i forhold til det her forslag, om ordføreren ikke er bange for, at man rammer for bredt.
Altså, jeg tænker, at i nattelivet er det jo sådan, at det tit er nogle kriminelle elementer eller nogle ballademagere, der er oppe at slås eller handler med narko og hash, der er problemet, og ikke alle de andre, der egentlig bare vil have en glad aften i byen.
Jeg synes egentlig, det er der, man skal sætte ind, hvis man skal sætte ind.
Og det skal man da – det er vi sådan set enige i i Dansk Folkeparti.
Når jeg så også lige vil spørge om noget mere, er det, fordi den socialdemokratiske borgmester i Aarhus, Jacob Bundsgaard, jo er kommet med et forslag, som vi i Dansk Folkeparti synes er godt, nemlig i forhold til at give dem, der erhverver sig narkotika i nattelivet, en plet på straffeattesten, så man kan se af straffeattesten, at her er der altså en person, som det skal have konsekvenser for, at vedkommende er inde i det her narkomiljø.
Og der kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, om man fra Socialdemokratiets side på Christiansborg er enig med den socialdemokratiske borgmester i Aarhus.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-04-22:
Jeg vil sige til fru Britt Bager, at jeg også oplever, at både fru Britt Bager som ordfører og Det Konservative Folkeparti er bekymrede for danskernes tryghed og de også arbejder for det, og det er jeg selvfølgelig også glad for at vi kan arbejde sammen om.
Jeg var også med ved den tekniske gennemgang og synes jo, at det er helt fair, at man som parti har spørgsmål til lovgivningen, og derfor synes jeg jo også, at vi skal tage de spørgsmål, der måtte komme, i udvalgsbehandlingen og diskutere dem der, og jeg synes sådan set også, det er helt okay, at man har nogle kommentarer til det.
Men jeg glæder mig over, at Det Konservative Folkeparti sammen med regeringen også vil arbejde for at sikre danskernes tryghed.
Britt Bager (KF), 2022-04-22:
Otte ting er bunket sammen, og ordføreren deltog til den samme tekniske gennemgang, som vi andre gjorde, i udvalget, og jeg må bare sige, at vi i Det Konservative Folkeparti vil gøre alt for at skabe tryghed i nattelivet.
Men vi vil simpelt hen også gøre alt for, at det, når der bliver gennemført noget her i salen, så sker på ordentlig vis, og jeg er ret chokeret over, at ordføreren står fra Folketingets talerstol og siger, at det her er et gennemarbejdet lovarbejde.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-22:
Skyderier i gaderne er blevet hverdagsagtigt.
Det har indvandrerbanderne sørget for at alt for mange har vænnet sig til.
Overfald og røverier begået mod sagesløse borgere i nattelivet og i den offentlige transport kan vi læse om i lokalaviserne på næsten daglig basis.
De store medier ignorerer det.
Det er helt uacceptabelt, at borgere i et frit samfund skal leve i frygt for de kriminelle banders hærgen.
Vi må gøre alt, hvad der står i vores magt, for at få afviklet og opløst bandegrupperingerne.
Forbuddet mod LTF har ifølge politiet gjorde det sværere for de kriminelle bander at rekruttere nye medlemmer, men bandekriminaliteten fortsætter, og der er formentlig ingen, der tror på, at forbud mod de enkelte bander kan fjerne bandekriminaliteten helt.
Vi er nødt til at grave et spadestik eller to dybere.
En optælling af domme over en 2-årig periode viser, at 94 pct. af de dømte bandemedlemmer har indvandrerbaggrund.
En konsekvent udvisning af udlændinge, der dømmes for bandekriminalitet, vil kunne tynde godt ud i de kriminelle, der skaber problemerne, og det vil formentlig også have en afskrækkende effekt på de unge, der måtte få smag for at engagere sig i banderne.
Men der er desværre også bandemedlemmer med indvandrerbaggrund, som har fået dansk statsborgerskab, og som derfor ikke så let kan udvises.
Ifølge tal fra Justitsministeriet og Danmarks Statistik er det hver fjerde registrerede bandemedlem i Danmark, som er ikkevestlig efterkommer med dansk statsborgerskab, og det til trods for at efterkommere med ikkevestlig baggrund og dansk statsborgerskab kun udgør knap 3 pct.
Det er en helt ekstrem overrepræsentation.
De udgør 3 pct. af befolkningen, men hele 25 pct. af de registrerede bandemedlemmer.
Det er grotesk, men det er måske ikke så mærkeligt endda.
Vold er i alt for mange familier med ikkevestlig baggrund det mest nærliggende og oftest brugte middel til konfliktløsning, og vold i opdragelsen smitter af på voksenlivet.
Derfor bør der i langt højere grad end i dag sættes hårdt ind over for forældre, der er voldelige over for deres børn.
De udenlandske forældre, der opdrager deres børn med vold og til et liv båret af vold, skal slet ikke være i Danmark.
Vi kan i dag udvise udlændinge for voldskriminalitet, også når volden sker i hjemmet, men det er alt for sjældent, at de bliver udvist.
Det burde ske konsekvent og efter første dom.
Så længe man accepterer volden som ideologi i de muslimske hjem, vil vi skulle leve med indvandrervold og med bandekriminalitet.
Vi er i Nye Borgerlige åbne for at forbyde flere bander, såfremt det kan have en effekt, men hvis vi skal tage et reelt opgør med bandekriminaliteten og forråelsen, er udlændingepolitikken det vigtigste og det stærkeste værktøj.
Heidi Bank (V), 2022-04-26:
Altså, man kan jo forestille sig alle mulige ting, og jeg tror, det er noget, man er nødt til at sætte sig ned og snakke om, så man for alvor får dyrket, hvad det er, man gør sig tanker om.
Et eksempel, som jeg synes er ret positivt, som står i dag i Børsen – og det er bare et lille, sjovt eksempel, men det har betydning – er, at en række virksomheder begynder at se arealer rundt om deres produktionsanlæg som arealer, de kan udlægge til biodiversitet.
Det her med at prøve at se på, hvordan vi kan bruge vores arealer klogt og samtidig sikre, at de materialer til alt det byggeri, som ordføreren nævner, og som jo er noget, vi har aftalt i fællesskab – også med Radikale Venstre – er til stede; og jeg hører sådan set også en vilje til, at vi tager et fælles ansvar for det og for, at der skal tempo på.
Zenia Stampe (RV), 2022-04-26:
For noget af det, jeg hører, bliver jeg meget glad for at høre, og så er der også noget, hvor jeg bliver lidt bekymret, fordi der både er noget, der handler om, at der skal bygges en masse, og der skal bare være råstoffer nok, men jeg hører også, at klima og biodiversitet er en del af baggrunden for at ønske sig den her strategi.
Det er jo derfor, vi selv gerne vil kigge på afgiften, og derfor bliver jeg selvfølgelig også meget glad, når jeg hører en åbning for at kigge på forskellige afgifter.
Derfor vil jeg gerne prøve at teste en tanke på Venstres ordfører, nemlig: Kunne man forestille sig, at man også kunne bruge den her afgift, ja, ikke bare til at skabe et incitament til genanvendelse osv., men også til at genoprette noget af den natur, som jo lider skade gennem meget intensiv råstofindvinding?
Heidi Bank (V), 2022-04-26:
Tak for det.
Først tak for debat og opbakning fra fleres side til hele eller dele af beslutningsforslaget, som jeg hører det.
I Venstre mener vi, at det er nødvendigt, at vi får langt bedre og større overblik over de ressourcer og de materialer, vi bruger.
Politisk indgår vi på tværs af politiske ståsteder aftale på aftale, ofte hvor ressourcer disponeres.
I juni 2021 indgik samtlige partier i Folketinget f.eks. aftale om infrastrukturplan 2035, en aftale i størrelsesordenen 170 mia. kr., og der er Femern Bælt-forbindelsen og mange andre store anlægsprojekter.
I april 2021 fik den nationale strategi for bæredygtigt byggeri ligeledes opbakning bredt i Folketinget.
Begge aftaler handler om nødvendig, afgørende infrastruktur inden for transport, anlæg og byggeri – nødvendig for Danmarks sammenhængskraft, en fremtidssikring af Danmark, og nødvendig for en bæredygtig udvikling af byggeriet og nødvendige bidrag for at komme i mål med vores fælles ambition om CO 2 -reduktion.
Men hvor skal ressourcerne så komme fra?
Hvad skal der bygges af nu og i fremtiden, når der ikke ligger en samlet materialestrategi for vores ressourcer, både de nye og de bæredygtigt genanvendelige?
Hvordan skal vi sikre, at vi har adgang til materialer, råstoffer, både dem fra undergrunden i form af sten og grus, og dem, der vokser op af jorden, træerne i vores skove – træ, som giver mulighed for CO 2 -lagring i vores bygningskonstruktioner?
Vi skal naturligvis kunne handle materialer på tværs af landegrænser.
Samhandel er en fordel for Danmark, men vi kan og skal også selv sørge for at sikre egen produktion og en grad af forsyning tæt på anvendelsessted med mindre transport, mindre CO 2 -belastning, hvor det er hensigtsmæssigt og giver mening.
Det har mange borgere, det offentlige og det private måttet sande med det resultat, at f.eks. byggeri af boliger, som der er brug for, bliver lagt i skuffen, bl.a. almene boliger.
Og flere er igen ved at blive bevidste om betydningen af, at vi her i Danmark har et medansvar i forhold til forsyningssikkerhed.
I Venstre mener vi også, at det kan være klogt at genbesøge råstofafgiften, så kommunernes incitament til at byde ind øges, og det er muligt, at der er andre afgifter.
Det er vi helt åbne for at se på.
Nødvendigheden heraf er ikke blevet mindre aktuel af krigen i Ukraine, uden at alt skal hægtes op på, at vi igen står med en krig i Europa.
Vi har brug for, at indvinding tilrettelægges med anvendelsessteder og dermed afstande in mente.
Det handler som sagt om en CO 2 -balance – og hellere i dag end i morgen.
Venstre ønsker at inddrage de relevante interessenter, råstofbranchen i byggeriet, skovbrugserhvervet og den træbaserede industri og ikke mindst kommuner og regioner, så planlægning kan ske på et sammenhængende grundlag og med nødvendig koordinering til f.eks. en skovplan.
Kan vi blive enige om at bruge ressourcerne – og det er vi blevet – så bør vi også kunne blive enige om at sikre selv samme, og tid betyder noget.
Det var ordene herfra.
Peter Hummelgaard (S), 2022-04-26:
Tak til ordførerne for deres indlæg i den her behandling af lovforslaget, som jo, som flere har været inde på, handler om, at staten skal finansiere udgifterne til arbejdsskader som følge af arbejdsrelaterede vaccinationer mod covid-19 i perioden fra den 27. december 2020 til den 31. december 2022.
Vaccinationer mod covid-19 sker som følge af den helt ekstraordinære situation med en verdensomspændende pandemi.
Vaccinationsprogrammet er sammen med de generelle smitteforebyggende råd et af de vigtigste våben, som vi har taget i anvendelse i kampen mod covid-19.
Den samlede samfundsmæssige vaccinationsplan indebærer, at visse personalegrupper er blevet anbefalet vaccination tidligere, end de ellers skulle have været vaccineret ud fra deres alder.
Det skyldes dels deres ansættelsesforhold, dels deres arbejdsopgaver.
Det er sundhedsmyndighedernes vurdering, at de her personalegrupper skulle vaccineres hurtigt for at opretholde bemandingen af kritiske funktioner og for at begrænse smitten i sektorer med mange særlig udsatte borgere.
Skader opstået som følge af arbejdsrelaterede vaccinationer mod covid-19 kan anerkendes som arbejdsulykker efter arbejdsskadesikringsloven, når betingelserne herfor er opfyldt.
Det følger af en langvarig praksis på området.
Arbejdsskadeerstatningen og administrationen af sagerne finansieres af arbejdsgiveren via arbejdsgiverens lovpligtige arbejdsskadeforsikring hos et forsikringsselskab eller af den selvforsikrede arbejdsgiver.
På grund af den helt ekstraordinære situation og som led i den samlede samfundsmæssige vaccinationsplan har regeringen, Socialistisk Folkeparti, Radikale Venstre, Enhedslisten, Alternativet og Kristendemokraterne aftalt, at udgifterne ved arbejdsulykker som følge af arbejdsrelateret covid-19-vaccination foretaget til og med 2022
skal finansieres af staten.
Aftalen er en del af finanslovsaftalen for 2022.
Aftalen forudsætter, at der sker nogle ændringer i lov om arbejdsskadesikring.
Når loven er vedtaget, kan staten finansiere udgifter ved arbejdsskade som følge af arbejdsrelaterede vaccinationer mod covid-19, som er foretaget i perioden fra den 27. december 2020 til den 31. december 2022 .
Så med det vil jeg gerne takke for jeres bemærkninger til lovforslaget, og jeg ser frem til en konstruktiv videre behandling af forslaget i Beskæftigelsesudvalget.
Kasper Roug (S), 2022-04-26:
Tak for det, formand.
Det er jo rart at se, at Socialdemokratiet alligevel kommer lidt før De Radikale her.
Der er ingen tvivl om, at vi selvfølgelig skal passe på vores ressourcer her i Danmark, og der er heller ingen tvivl om, at vi står i en klimakrise og i en naturkrise.
I fremtiden skal vi selvfølgelig fortsat kunne bygge vores veje og huse, og for at kunne gøre det skal der selvfølgelig være råstoffer.
Jeg vil derfor også gerne anerkende, at der er udfordringer, når det kommer til råstofindvinding, både nu og selvfølgelig også på lang sigt.
Ifølge beslutningsforslaget, som Venstre har fremsat i dag, skal der udarbejdes en materialestrategi for forsyning af danske råstoffer til byggeri og industri, og det lyder meget genkendeligt.
Det gør det selvfølgelig, fordi vi sidste år havde et meget lignende beslutningsforslag, også fra Venstre.
Her var strategien blot kaldt en national råstofstrategi.
Argumenterne, som jeg brugte over for Venstre sidste år, vil i store træk være de samme, som jeg bruger i år.
Det er ikke, fordi der ikke er sket noget, men fordi vi selvfølgelig stadig væk venter på bl.a. en faglig vurdering.
Jeg anerkender selvfølgelig også, at der er nogle udfordringer, som vi står over for; det være sig for naboer i forhold til at opleve gener ved grusgrave, for regioner, som allerede nu har udfordringer med at indvinde tilstrækkelige råstoffer til at dække deres behov, eller det faktum, at råstofferne ikke er fornybare ressourcer.
Men vi har jo også taget skridt, som jeg nævnte lige før, til at handle på de udfordringer.
I strategien for bæredygtigt byggeri har vi aftalt, at vi skal skabe et vidensgrundlag for sikkert og sundt genbrug og for genanvendelse i byggeriet, og at der skal skabes et vidensgrundlag for en mere langsigtet anvendelse af ikkefornybare råstoffer som sand og grus.
I forbindelse med behandlingen af beslutningsforslaget fra sidste år blev Socialdemokratiet enige med bl.a. Radikale Venstre, SF og Enhedslisten om, at partierne, når det vidensgrundlag er på plads, så vil tage stilling til, hvilken opfølgning der er hensigtsmæssig, herunder tage stilling til spørgsmålet om en national råstofstrategi.
Vi forventer, at det vidensgrundlag er færdigt 2023, og det vil vi selvfølgelig fortsat gerne have på plads, inden vi fastlægger, hvilke initiativer der er nødvendige.
Heidi Bank (V), 2022-04-26:
Tak for det.
Og tak for modtagelsen af forslaget.
Jeg kan så bekræfte, at det er fuldstændig rigtigt forstået.
Altså, vi har ønsket, at det her skulle være så åbent som muligt, fordi vi har brug for at få tænkt sådan set alt med i sådan en strategi.
Men tak for bemærkningerne.