runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2017-12-19:
Der befinder sig jo mange danske fartøjer og skibe i Middelhavet.
Mange af dem kommer i vanskelige situationer, når de møder flygtninge, som de selvfølgelig ifølge havretten har en forpligtelse til at tage sig af, så de ikke drukner.
Hvilket juridisk rum man går ind i, afhænger mig bekendt af, hvor man befinder sig, og hvilke regler man følger der, hvor man er på det pågældende tidspunkt – altså i forhold til hvilke asylmuligheder og asylansøgningsmuligheder den enkelte flygtning har ved det enkelte fartøj.
Jeg ved godt, Enhedslisten synes, at alting skal foregå efter danske regler.
Vi følger internationale konventioner og internationale aftaler, når det handler om flygtninge.
Christian Juhl (EL), 2017-12-19:
Der er noget, der tyder på, at Radikale har glemt at stille nogle spørgsmål under udvalgsarbejdet.
Det er sådan, at det her skib er et dansk skib.
Det er danske regler, der gælder på skibet, f.eks. asylreglerne.
Det vil sige, at det jo ikke kun er et spørgsmål om at samle nogle mennesker, der er ved at drukne, op i internationalt farvand.
Det står der også i de internationale konventioner at man bør gøre.
Hvorfor har Radikale ikke sørget for at få sådan nogle ting på plads i forhandlingerne i stedet for bare at sige: Jamen det støtter vi bare?
Martin Lidegaard (RV), 2017-12-19:
Nu tror jeg, hr. Christian Juhl selv indirekte fik gjort opmærksom på, at det ikke er så enkelt at besvare spørgsmålet om, om man er i internationalt farvand, eller om man er inden for en jurisdiktion af et land ved Middelhavet?
Og derfor er der ikke andet at svare på Enhedslisten spørgsmål, end at Danmark selvfølgelig skal overholde de internationale konventioner, Danmark har indgået.
Og ja, det vil Radikale Venstre stå vagt om, ikke bare i forbindelse med det her beslutningsforslag, men i det hele taget.
Christian Juhl (EL), 2017-12-19:
Jeg vil godt gøre opmærksom på, at det er et dansk skib.
Det er endda staten, der ejer det.
Det er ikke et privat rederi.
Det er i internationalt farvand, det skal sejle, og der findes nogle regler.
Rent faktisk spørger jeg, fordi det jo tyder på, at det har mere med flygtninge at gøre, end regeringen vil være ved.
Der er en meget, meget lav militær trussel i området, så det er jo derfor, man skal fortsætte med arbejdet.
Derfor er det vigtigt, at også Radikale Venstre, som normalt vil være med til at snakke om flygtninges betingelser, også tænker sig om i forbindelse med det her forslag.
Og derfor er det ganske uforståeligt, at I vil være med til at sende det her skib af sted uden at have undersøgt det.
Martin Lidegaard (RV), 2017-12-19:
Radikale Venstre ønsker, at de danske fartøjer selvfølgelig skal følge de regler, som gælder efter gældende konventioner, og de regler og aftaler, der er lavet i EU og i Europa, og jeg ser ikke, at det her beslutningsforslag på nogen måde ændrer ved den praksis.
Men selvfølgelig vil vi forfølge de principper, vi forfølger i alle andre sammenhænge.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-12-19:
Som udenrigsministeren jo nok har bemærket her i debatten, har der været en diskussion af, hvad der skal ske med eventuelt nødstedte mennesker, som det danske skib måtte samle op i Middelhavet som del af den her operation, hvis det bliver sendt af sted.
Der kunne jeg bare godt tænke mig at høre klart fra udenrigsministeren, hvordan de her mennesker, der er nødstedte, og som samles op i Middelhavet af det danske skib, skal behandles.
Skal de behandles efter dansk lov og danske regler, hvis de eksempelvis søger asyl, eller er det ikke tilfældet?
Anders Samuelsen (LA), 2017-12-19:
Jo, jeg har godt lagt mærke til den debat, der har været
Der vil ske det, når man samler nødstedte op, at forsvaret i koordination med de relevante myndigheder vil sikre, at de opsamlede nødstedte leveres til et sikkert sted.
Det er det, der altid har været princippet, og det er også princippet fremover.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-12-19:
Tak for det.
Nu skal den her operation jo bl.a. foregå i samarbejde med Tyrkiet og som en del af to EU-operationer, hvor man fra EU's side har tænkt sig at sende flygtninge tilbage til Tyrkiet.
Så jeg kunne bare godt tænke mig at høre fra udenrigsministeren, om et sikkert sted kan være Tyrkiet, og om det ifølge ministeren i så fald vil være i tråd med Danmarks internationale forpligtelser.
Anders Samuelsen (LA), 2017-12-19:
Der er ikke med det her forslag ændret noget, i forhold til hvad der har været vurderet som sikre lande før og hvad der vurderes at være sikre lande fremover.
Så det, der har gjaldt for Tyrkiet hidtil, gælder selvfølgelig også fremover.
Nick Hækkerup (S), 2017-12-19:
Tak for det.
Den seneste orientering, vi har fået, er, at ISIL i realiteten er slået konventionelt militært, men at der stadig er lommer enkelte steder, hvor ISIL vil være til stede; fordi ISIL er slået, er det jo ikke sådan, at ISIL's krigere er forsvundet fra jordens overflade – i hvert fald ikke alle sammen.
Nogle er flygtet ud i ørkenen, andre gemmer sig i bymæssig bebyggelse, og derfor er der behov for, at det arbejde, der er sat i gang for at bekæmpe ISIL, bliver gjort færdigt.
Dagens folketingsbeslutning, forslaget, skal ses i det lys, og når Socialdemokratiet støtter, at yderligere militære bidrag stilles til rådighed for kampen mod ISIL, er det for det første at sikre mod, at ISIL vender tilbage til befriede områder, for det andet at stække ISIL så meget, at mulighederne for at planlægge og udføre terrorangreb, ikke bare i Irak og Syrien og regionen, men også i Europa og Danmark, reduceres.
Og så selvfølgelig det helt fundamentale ønske, som kampen har stået om fra starten, nemlig at udslette den totalitære ideologi, som ISIL står for, og som fuldt ud tåler sammenligning med de andre store totalitære ideologier, fascisme, nazisme og kommunisme.
Socialdemokratiet kan støtte det foreliggende forslag.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-12-19:
Tak for det.
Man kan sige, at det jo er en position, som Socialdemokratiet har haft længe, altså at man har bakket op om de militære bidrag i Irak og i Syrien, i modsætning til hvad Enhedslisten har gjort.
Nu har der jo så været en række, hvad skal man sige, skandaler eller problemer.
Senest er det jo kommet frem, at danske soldater har overværet irakiske styrker mishandle – slå, stene – en fange, de havde taget, og at de danske styrker ikke havde mulighed for at gribe ind, da det ville bringe deres egen sikkerhed i fare.
Der kunne jeg bare godt tænke mig at høre fra Socialdemokratiet, om det er en tilfredsstillende situation.
Er det virkelig fornuftigt at bakke op om en irakisk regering og give militær støtte til en irakisk regeringshær, som tydeligvis begår krigsforbrydelser, uden at man er i stand til at stoppe dem uden at risikere sit eget liv, hvis man er dansk soldat?
Nick Hækkerup (S), 2017-12-19:
Det tror jeg lige præcis meget godt illustrerer forskellen på Socialdemokratiet og Enhedslisten, og hvorfor Enhedslisten er et marginaliseret parti, nemlig viljen til også at gøre ting, når det er svært, og ikke bare, når det er nemt.
Christian Juhl (EL), 2017-12-19:
Det synes jeg også er positivt.
Jeg fatter bare ikke, at SF's ordfører skulle komme med kommentaren om, at nu skal man passe på ikke at blande for mange ting sammen.
Jeg synes da, at vi har en i hvert fald nutidig historie om militære aktioner, hvor man har glemt ret mange forskellige ting, som vi så bagefter har skullet samle op, også med SF's hjælp.
Jeg tænker på tolke, jeg tænker på krigsfanger, jeg tænker på alle mulige andre ting, hvor der har været problemer med at overholde både den ene og den anden slags regler.
Så er det vel en pligt, som ethvert kritisk parti har, at overveje, hvad der kan ske i den her situation, uanset om det er NATO, der står for det – måske endda især, fordi det er NATO, der står for det.
Så bør man jo lige overveje, hvad det her skib kan komme ud for undervejs.
Det er vel logisk nok at sige, at vi skal tage at blande det hele sammen og så tage et totalt overblik over, hvad der kan ske.
Det er da rettidig omhu.
Det er da for sent at gøre det, når man står dernede og har afleveret folkene i f.eks. Tyrkiet.
Det er da vigtigt, at vi alle sammen er kritiske og så sørger for at få stillet de her spørgsmål.
Og når man ikke har kunnet give et svar på det her spørgsmål, er det vel vigtigt, at vi borer videre i det.
Anders Samuelsen (LA), 2017-12-19:
Tak for det.
Tusind tak for debatten, og også en tak til alle de ordførere, som har tilkendegivet støtte til, at Danmark kan bidrage til »Operation Sea Guardian«.
Danmark har i mange år bidraget til at styrke den maritime sikkerhed i Middelhavet, bl.a. gennem NATO's maritime antiterroroperation »Operation Active Endeavour«, der blev søsat efter angrebet på World Trade Center i 2001.
På NATO-topmødet sidste år blev det besluttet, at »Operation Active Endeavour« skulle erstattes af en ny maritim sikkerhedsoperation ved navn »Operation Sea Guardian«.
»Operation Sea Guardian« vil som udgangspunkt udføre de samme opgaver som NATO's tidligere maritime operation i Middelhavet.
I lyset af det skærpede sikkerhedsbillede i Middelhavet rummer »Operation Sea Guardian« mulighed for at udvide opgavevaretagelsen til at omfatte f.eks. eskorte af civile skibe, hvis der viser sig et behov derfor.
Dertil kommer, at mandatet for den hidtidige »Operation Active Endeavour« byggede på NATO's artikel 5, musketereden, i kølvandet på 11. september 2001.
Dette mandat skønnes ikke længere tidssvarende.
Regeringen finder, at det er i Danmarks klare interesse at være med til at styrke den maritime sikkerhed i Middelhavet ved at udvise parathed til at bidrage til »Operation Sea Guardian«, så vi fortsat bidrager til at sikre, at trusler fra Middelhavsområdet ikke spreder sig til resten af Europa, herunder Danmark.
Samtidig understreger vi igen, at Danmark er solidarisk med vores allierede i hele alliancen.
Konkret indebærer beslutningsforslaget, at Danmark vil kunne bidrage til »Operation Sea Guardian« med det skibsbidrag, der i forvejen er engageret i NATO's stående flådestyrkers fregatgruppe 1, hvis der måtte blive behov for, at fregatgruppen indsættes i »Operation Sea Guardian«.
På sigt kan det også vise sig relevant med andre danske bidrag.
I så fald vil udsendelsen ske efter inddragelse af Det Udenrigspolitiske Nævn eller om nødvendigt ved forelæggelse for Folketinget.
Tak for opbakningen.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-19:
Nej, det vil jeg ikke forklare.
Det er et spørgsmål, man skal rette til ministeren, altså om, hvilke regler der skal være gældende.
Det står jeg ikke til regnskab for.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-12-19:
Jamen afgjort!
Jeg har da aldrig nogen sinde kritiseret Enhedslisten for ikke at tage spørgsmål op.
Det, jeg bare siger, er, at jeg synes, vi også skal have i baghovedet, at det her også handler om andre ting end det.
Det er som sagt en del af NATO's kollektive forsvar, og jeg synes i hvert fald som udgangspunkt, at det er rimeligt, at Danmark bakker op om det.
Så er der kommet enkelte ting ind, som selvfølgelig kan gøre, at vi må se det mere nuanceret.
Christian Juhl (EL), 2017-12-19:
For mig handler det nu mindst lige så meget om flygtninge, fordi trusselsbilledet i Middelhavet er lavt.
Der er også et lavt trusselsbillede i Østersøen, i Barentshavet, oppe ved Grønland, i Vesterhavet.
Der kunne være mange steder, hvor der kunne ligge nogle flåder og daske rundt.
Der skal da være en forklaring på, at de skal ligge der, og ikke bare, at der kommer en kommando fra NATO.
Det er vel også okay, at man reflekterer en smule over, hvad hensigten er med de her ting.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-12-19:
Jamen bestemt.
Og man kan sige, at det her jo ligger i forlængelse af en tidligere styrke, vi har haft liggende dernede.
Man kan diskutere, om der er grund til at have den liggende.
Men NATO vurderer, at det er en del af det kollektive forsvar, og derfor synes vi også, at vi skal bakke op om det som udgangspunkt.
Som sagt kan der komme forstyrrende elementer ind.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-19:
Konservative bakker op om beslutningsforslaget.
Vi synes, det er fornuftigt, at NATO har en tilstedeværelse i Middelhavet, og vi synes også, det er fornuftigt, at Danmark bidrager generelt til NATO og i det her tilfælde også til en mission, hvor vi har noget at bidrage med.
Selvfølgelig kan man diskutere, hvor stort et behov der er for krigsskibe i Middelhavet, men det er dog rimeligt nok, at NATO har en vis tilstedeværelse, og hvis det så kræver – eller i hvert fald kan blive hjulpet af – at Danmark er til stede dernede med nogle af vores skibe, ser Konservative gerne, at vi gør det.
Christian Juhl (EL), 2017-12-19:
Nu har der været en debat her om situationer, hvor et dansk skib tager flygtninge op fra en båd, der sejler forbi eller er i havsnød.
Hvilke tanker har Konservative gjort sig i forhold til sådan en situation?
Eller forholder man sig kun isoleret set til det spørgsmål, der hedder: NATO kalder, vi stiller?
For der er vel også en eller anden grad af sund fornuft i at reflektere over de efterfølgende problemer, der kan komme.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-19:
Det er klart, at det er vigtigt, at de danske soldater ved, hvad de skal gøre, hvis der skulle opstå en situation, hvor de møder nogle flygtninge ude på havet.
Jeg synes ikke, det er vigtigt – og jeg forstår ikke helt, hvorfor Enhedslisten lægger så stor vægt på det – at det nødvendigvis skal foregå efter danske regler.
Christian Juhl (EL), 2017-12-19:
Vil ordføreren forklare mig, hvilke regler der er gældende på et dansk skib under dansk kommando i internationalt farvand?
Det er ikke et spørgsmål til den højere embedseksamen på universitetet, det er ganske almindelig folkeret, og det er ganske almindelige betingelser – betingelserne er jo kendt på forhånd.
Søren Søndergaard (EL), 2017-12-19:
Nu er problemet jo, at vi har haft mange samråd og spørgsmål om det her i Europaudvalget, fordi det faktisk ikke har været lysende klart.
Men det, jeg har behov for, er en politisk tilkendegivelse fra Det Radikale Venstre: Er det Det Radikale Venstres opfattelse, at hvis et dansk skib i Middelhavet i forbindelse med den her operation samler nødstedte flygtninge op, så skal de behandles efter dansk lovgivning?
Er det Det Radikale Venstres opfattelse, og vil Det Radikale Venstre sørge for, at det bliver klargjort mellem første og anden behandling?
Jesper Petersen (S), 2017-12-19:
Tak for det.
Det meste af diskussionen om det her lovforslag har jo drejet sig om ændringerne i forbindelse med aldersopsparing og det her samspilsproblem, som er erkendt af det meste af Folketinget, hvis ikke af alle, og der er der behov for at finde løsninger.
Der har jo været en lang diskussion om, hvorvidt man skulle ændre på pensionsalderen, og der er egentlig udbredt enighed om, at der har vi gjort nok, at der skal der ikke ske mere, men for nogle vil der altså ad bagvejen være en reel forhøjelse af deres pensionsalder med det lovforslag, der ligger her.
Det drejer sig om muligheden for en selvvalgt delpension, en mere glidende overgang fra arbejdsmarkedet og ud af det, hvor man i dag 5 år før folkepensionsalderen har mulighed for at begynde at trække på sin pensionsopsparing og supplere den med arbejde f.eks.
Det er typisk mennesker med hårde job og en eller anden grad af nedslidthed, der på den måde får en mere værdig, selvvalgt og glidende overgang fra arbejdsmarkedet til pensionen.
Det har vi også fået uddybet under lovbehandlingen, hvor Skatteministeriet har svaret, at i 2015 var der 26.000 personer, der benyttede sig af den mulighed – 60-61-årige på det tidspunkt – og næsten 24.000 af dem var altså folk, der var ufaglærte eller faglærte, eller som havde en professionsuddannelse målrettet typisk den offentlige sektor, SOSU-assistenter, pædagoger, lærere og andre.
Det er altså dem, som man nu giver en tydelig forringelse, i forhold til den måde de afslutter deres arbejdsliv på.
Men det element, der handler om at lave en reel forhøjelse af pensionsalderen for nogle nedslidte grupper, der har en værdig afgang fra arbejdsmarkedet her, synes vi at vi skal tage ud, og vi vil gerne bringe den appel direkte til især Dansk Folkeparti.
Nogle partier har jeg ikke nogen illusion om vil støtte det, men ikke mindst Dansk Folkeparti med – synes jeg – fornuftige synspunkter om ikke at skulle forhøje pensionsalderen yderligere ville jeg egentlig ønske ikke havde aftalt det her, og vi vil også give en sidste mulighed for at ændre på lovforslaget og gøre det mere rimeligt for nogle udsatte, nedslidte grupper på arbejdsmarkedet.
Derfor kommer dette ændringsforslag.
Carsten Bach (LA), 2017-12-19:
Som jeg sagde, og som det også er sagt af flere ordførere før mig i deres indlæg her fra talerstolen, har Danmark jo tidligere deltaget i at opretholde den maritime sikkerhed i Middelhavet, og det skal vi selvfølgelig fortsætte med at gøre uanset niveauet for trusselsbilledet.
Christian Juhl (EL), 2017-12-19:
Vil det sige, at vi skal være med over det hele, hvor de andre mener at vi skal være uanset trusselsbilledet og uanset behovet for, at vi er der, men bare for at være der?
Jeg synes, det virker ganske, ganske meningsløst.
Hvordan skal man så forholde sig?
Carsten Bach (LA), 2017-12-19:
Jeg synes bestemt ikke, det virker meningsløst, tværtimod mener jeg, at det virker meget, meget relevant.
Og som jeg også gav udtryk for i min tale, bakker Liberal Alliance et hundrede procent op om Danmarks deltagelse i NATO både nu, før og efter.
Og i den her sammenhæng efterspørger NATO et maritimt bidrag til at opretholde sikkerheden i Middelhavet.
Det mener jeg er yderst relevant at Danmark leverer.
Christian Juhl (EL), 2017-12-19:
Når det vurderes, at trusselsbilledet er lavt i Middelhavet, hvad er så årsagen til, at man skal sende relativt skarpt militær ned til området?
Det forstår jeg ikke.
Der ser jo ikke ud til at være brug for det alligevel.
Martin Lidegaard (RV), 2017-12-19:
Det her beslutningsforslag handler jo om, at regeringen gerne vil have Folketingets samtykke til at, vi kan stille et militært bidrag til rådighed for NATO's maritime operation, den såkaldte »Operation Sea Guardian«.
Den har to formål.
Det ene er at vedligeholde og opbygge en, kan vi sige, stabil tilstand i området og situations- og trusselsbilledet i Middelhavet og så også at bekæmpe maritim terror i Middelhavet.
Det andet er ved at lave en regional kapacitetsopbygning, hvor man træner maritime specialoperationsstyrker.
Det ligger, som flere ordførere har været inde på, i forlængelse af et bidrag, vi allerede giver i dag, og Radikale Venstre synes sådan set, at det giver meget god mening, at vi fortsætter med at være der.
Det giver god mening, at Danmark er med i det her som NATO-medlem, og derfor vil vi også støtte forslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2017-12-19:
Jeg er måske ikke så overrasket over, at Det Radikale Venstre støtter det her forslag om at bekæmpe flygtninge.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om Det Radikale Venstre så har fået en garanti for – eller om det i det hele taget er afgørende for Det Radikale Venstre – at eventuelle flygtninge, som vil blive taget op på de her skibe, altså af et dansk skib, fordi de er i havsnød, bliver behandlet i overensstemmelse med danske asylregler.
Det vil sige, at de ikke bliver transporteret til lande, hvor de kan være i fare.
Martin Lidegaard (RV), 2017-12-19:
Så der er ikke noget nyt under solen i den sammenhæng.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-12-19:
Det er af tidligere ordførere sagt meget tydeligt, hvad det her går ud på, men jeg må så bare sige, at det ikke er tydeligt for Alternativet.
Et er, at vi tidligere har deltaget i en artikel 5-operation i Middelhavet, nu kommer der så en anden operation.
Jeg var så inde at læse i bemærkningerne til forslaget for at se, hvad det her går ud på.
Og da det ikke stod rigtig klart, tænkte jeg, at så må jeg gå ind på Danmarks faste repræsentation ved NATO og se.
Og der står meget tydeligt, at det bl.a. handler om hele flygtningesituationen, og at man har besluttet, at man skal yde støtte til Grækenland, Tyrkiet og EU i bestræbelsen på at håndtere flygtningekrisen.
Men hvad er specifikke personer her?
Er det bare migranter og flygtninge, eller er det specifikke personer?
Så fra vores side må vi bare sige, at vi synes, det er meget, meget uklart, hvad det er, det her fartøj skal, og hvad vi skal med den her operation, og derfor kan vi ikke støtte den.
Carsten Bach (LA), 2017-12-19:
Forsvaret af Danmark er afhængigt af NATO, og derfor er dansk forsvarspolitik også afhængigt af NATO.
Dansk forsvar kan og skal altså udelukkende ses i en NATO-sammenhæng.
Danmark har altid stået bag og har været med til at træffe beslutningerne i NATO.
Danmark har tidligere i mange år bidraget til den maritime sikkerhed i både Adenbugten, Middelhavet og andre steder, bl.a. gennem NATO's maritime antiterroroperation.
Regeringens udspil til det kommende forsvarsforlig bygger stort set udelukkende på NATO's styrkemål til Danmark, og det skal den endelige aftale selvfølgelig også afspejle.
Jeg har selv i den forgangne uge været på besøg i NATO's hovedkvarter for transformation i Norfolk i USA og har haft mulighed for at mødes med den øverste ledelse, og jeg skulle hilse både udenrigsministeren og selvfølgelig også forsvarsministeren og regeringen i det hele taget og takke for vores store engagement i NATO og seriøse håndtering af NATO's styrkemål til Danmark, der netop er fremkommet på baggrund af planlægning og koordinering i hovedkvarteret i Norfolk.
Jeg mødtes ligeledes med ledende repræsentanter for den amerikanske flåde, der i meget begejstrede vendinger omtalte det danske bidrag i form af fregatten »Peter Willemoes«, der tidligere i år sejlede med en amerikansk hangarskibsgruppe i Middelhavet.
For Danmarks sikkerhed er det jo absolut afgørende, at der er opbakning fra alle vores allierede, også på den anden side af Atlanten, og Liberal Alliance støtter selvfølgelig derfor også varmt op om det danske bidrag til NATO's maritime »Operation Sea Guardian«.
Bjarne Laustsen (S), 2017-12-19:
Tak, formand.
Det foreliggende forslag udspringer af NATO's beslutning fra sidste år om at erstatte »Operation Active Endeavour« i Middelhavet med et bredere sikkerhedsinitiativ, og det er naturligt, at Danmark fortsat skal bidrage aktivt i den nye mission mod terrorisme til søs.
På topmødet i Warszawa i juli 2016 blev NATO's medlemslande enige om at omdefinere den daværende »Operation Active Endeavour« til at være en maritim sikkerhedsopgave, som ikke er dækket af pagtens artikel 5.
Den nye indsats kom til at hedde »Operation Sea Guardian«, som officielt blev indledt i november samme år, hvorved »Operation Active Endeavour« sluttede.
Den nye operation har et bredere sigte, idet den skal sikre den frie sejlads i Middelhavet, håndhæve forbuddet mod transport af forskellig art, bekæmpe udbredelsen af masseødelæggelsesvåben og beskytte den sårbare infrastruktur som eksempelvis havne.
Det forudsætter ligeledes den tidligere missions tre hovedområder.
Vi står fortsat med mange udfordringer i Middelhavet, og der er »Operation Sea Guardian« en konstruktiv videreførelse af den tidligere operation.
Vi kan have stor tillid til, at vores militære bidrag og mandskab er i stand til at yde den bedst mulige indsats inden for missionens rammer ganske som de tidligere bidrag til at overvåge situationen og trusselsniveauet i selve Middelhavet.
Vi har FE's vurdering for, at der ikke eksisterer nogen særlig trussel mod danske fartøjer og mandskab i Middelhavet, men at der generelt eksisterer en mild trussel overalt i området.
Til gengæld er risikoen for cyberkriminalitet stor.
Ministeren har redegjort detaljeret for, hvilke fartøjer der skal bruges til opgaven, og jeg skal ikke stå her og kommentere det yderligere, bortset fra at jeg vil sige, at det eksisterende bidrag kan øges efter en folketingsbeslutning, således at indsatsen afpasses til de konkrete opgaver.
Det er afgørende for Europas sikkerhed, at der på folkerettens grund er et tilsvarende og effektivt værn i Middelhavet, hvor konfliktniveauet på landjorden kan være højt, om end det ikke afspejles så meget af aktiviteterne til søs.
Socialdemokratiet mener, at en fortsat dansk indsats er fornuftig og nødvendig, og at udenrigsministerens forslag derfor er acceptabelt.
På den baggrund kan Socialdemokratiet støtte forslaget.