runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Kronborg (S), 2023-09-07:
Tak for det.
Ordføreren går hårdt til skattelettelserne og sætter det meget kontrastfyldt op i forhold til velfærd.
Det er jo lidt interessant sådan at se på SF's historie helt generelt.
Jeg mindes i hvert fald, at sidst SF var i regering og havde skatteministerposten, kunne man godt sænke f.eks. selskabsskatten.
Men når vi ser på nogle af de her skattelettelser, som er i regeringsgrundlaget, og som vi skal til at udmønte, kunne jeg godt tænke mig at høre SF sådan helt konkret, hvad det er for nogle skattelettelser, vi skal fjerne.
For noget af det, der har gjort indtryk på mig, både da jeg gik rundt i valgkampen, men også når jeg sådan er ude og besøge folk, er, at i takt med en stigende inflation er varerne blevet dyrere, og f.eks. den enlige forsørger, som går på arbejde hver dag og har et par børn, vil opleve en skattelettelse på mere end 7.000 kr. Er det den enlige forsørger i f.eks. Nordjylland, som vi skal fortælle, at den skattelettelse må vi simpelt hen annullere, hvis det står til SF, for det er ikke rimeligt, at hun får en skattelettelse, så hun faktisk kan klare dagen og vejen lidt bedre?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-09-07:
En af vores hovedprioriteringer er folkeskolen og under den styrkelse af PPR, som jeg sagde.
Det kan være færre børn i klasselokalerne, tolærerordninger og styrkelse af fritidstilbud.
Så har vi også nogle elementer om, at man f.eks. skal have ret til flere besøg af sundhedsplejersken, for det er jo specielt i de første år af et barns liv, at man kan gøre en ekstra indsats, hvis der er noget, der er ved at køre lidt skævt.
Så er der selvfølgelig også uddannelsesområdet og det grønne område – og jeg har ikke mere tid.
Ja, og den synes vi var rigtig god, ligesom vi faktisk synes, at befordringsfradraget i landdistrikterne, som jo teknisk set også er en skattelettelse, også er en fin ting.
Men det er ikke det, der kommer til at fylde i regeringens forslag til en skattereform.
Og jeg må minde ordføreren om, at den jo ikke er i hus endnu, så ordføreren kan ikke slynge tal ud, som der ikke er dækning for – medmindre regeringen selvfølgelig laver den med sig selv, for så kan I jo selv bestemme.
Men en skattereform, som er ulighedsskabende, og som kommer til at give mest til dem, der har mest, er bare ikke SF's kop te.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-09-07:
Jeg lyttede mig til, at ordføreren sagde, at man kunne forvente af en regering, at de skal løse de store problemer, og at man nu her i finanslovsforslaget kan se, at der kun er afsat 500 mio. kr. nye penge til klimakrisen.
Vi står jo med en opgave med at komme i mål med CO 2 -målsætningerne, både i forhold til 2025 og 2030, hvilket vi i Enhedslisten synes er umådelig vigtigt, og vi har et godt samarbejde med SF om at prioritere det.
Men det er jo lidt svært at prioritere det, når forhandlinger går i stå.
I det her finanslovsforslag er der jo ikke afsat midler til, at vi når 2025-målet.
Der er ikke afsat penge til fjernvarmepuljen.
Der er ikke taget tiltag, der ligesom gør, at vi kan nå i mål.
Så jeg vil gerne høre ordføreren, om ikke det også er en prioritet for SF, at vi skal komme frem til, at vi finder nogle reduktioner, som kan være gældende i 2024, fra den 1. januar, og det kunne f.eks. være at modellere og hæve dieselafgiften.
Er det noget, SF prioriterer?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-09-07:
Jamen jeg ved simpelt hen ikke, hvordan jeg skal sige det mere præcist.
Den udfordring, som mange kommuner i landet står over for, er et resultat af et kæmpe finansieringsefterslæb.
Der mangler penge, budgetterne hænger ikke sammen, og så skal man ud i de her sparerunder.
Derfor er det enkle svar, at vi skal bruge det råderum, vi har.
Vi står endda i den fantastiske situation, at vi rent faktisk har økonomien til at rette op på det her morads.
Men det kræver, at der er flere, der støtter op om, at de penge så også skal bruges, og det håber jeg at Danmarksdemokraterne vil.
Benny Engelbrecht (S), 2023-09-07:
Det, som bl.a. udfordrer kommunerne, er det, som man lidt overordnet set kalder for det specialiserede socialområde, som altså ikke handler om nogle enkeltpersoner.
Det siger jeg bare for en god ordens skyld, for at der ikke er nogen, der er i tvivl om det.
Det handler om den samlede ramme.
Men nu tilføres der jo så penge ud over det, som SF syntes var tilfredsstillende, da man stemte for aktstykket.
Så det er faktisk lidt vigtigt for mig at få understreget, at det her er ekstra midler, der tilføres kommunerne.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-09-07:
Selvfølgelig vil vi det, for det eneste, der stod tilbage, er de besparelser, som kommunerne er blevet påtvunget under udenrigsministerens gamle omprioriteringsbidrag, som den her regering har taget til sig.
Så hvis der ikke blev tilført de her penge, ville der jo være en endnu større udfordring for landets kommuner.
Det er jo også derfor, jeg siger, at det er et skønmaleri, når regeringen siger, at der bliver tilført 1 mia. kr. til velfærden, for det er jo penge, som kommunerne allerede er blevet pålagt at spare, og så får de så det samme beløb tilbage igen, og det er der jo ikke meget udvikling i.
Jeg synes, det er afgørende, at vi også går op i helikopterperspektivet, og det var også det, jeg prøvede at gøre lidt i vores tale.
Det er en udmærket finanslov.
Der er også nogle gode elementer, og det prøvede jeg også at anerkende, men det er en driftsfinanslov.
Den løser ikke vores store strukturelle udfordringer med at fastholde og rekruttere medarbejdere i vores velfærd, udvikle vores velfærd, sikre, at specielt børn og unge, der har udfordringer, får en ekstra hjælp.
De ting løser den ikke.
Benny Engelbrecht (S), 2023-09-07:
Tak for ordet, formand.
Tak for ordførertalen.
Jeg sad klar til at notere de konkrete forslag ned, som SF's finansordfører ville komme med i dag, i forhold til hvad man ønskede sig i forhold til finanslovsaftalen, og mit papir er lidt blankt nu.
Så jeg gætter på, at SF på et tidspunkt vil komme med nogle mere konkrete forslag.
Jeg noterer mig naturligvis, at der var lidt ros og meget af det modsatte.
En af de ting, der bliver spurgt ind til, er den kommunale økonomi, og der bliver gjort opmærksom på det.
Det er jo et stort debatemne, men der er et spørgsmål, der faktisk presser sig på fra min side.
Da man lavede kommuneaftalerne, som tilfører kommunerne 2,4 mia. kr., og som blev omsat til et aktstykke, som blev vedtaget af Finansudvalget den 29. juni i år, stemte SF for bloktilskudsaktstykket og i øvrigt uden bemærkninger, men siden er der jo sket noget, nemlig at der er tilført yderligere 650 mio. kr.
Så jeg skal egentlig høre, om den ekstra tilførsel af midler til kommunerne er noget, SF kan lægge stemmer til.
Pause Pause (Pause), 2023-09-07:
Mødet er udsat.
Henrik Frandsen (M), 2023-09-07:
Som jeg sagde i starten af det sidste svar, har jeg ikke lige været nede at kigge på bruttoledighed, men jeg kan bare konstatere, at der også i regeringsgrundlaget arbejdes med, at der skal skabes et øget, og nu siger jeg arbejdsudbud, så jeg bruger det rigtige udtryk; det er jo ikke beskæftigelse.
Store bededag gav 8.500 i arbejdsudbud, og i regeringsgrundlaget arbejder man med et ekstra arbejdsudbud på 45.000, så vi tager i den grad beskæftigelse alvorligt.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-09-07:
Der er forskel på arbejdsudbud og ledighed.
Det her er jo ikke nogle tal, jeg finder på; det er regeringens egne tal, som siger, at bruttoledigheden stiger, og den stiger med 10,5 pct. næste år, og til 2030 stiger den med knap 35 pct.
Det er jo regeringens egne tal, der siger, at der vil være flere danskere, der gerne vil have et arbejde, men ikke har et arbejde.
Hvorfor fører man en politik, hvor det er tilfældet, samtidig med at man vil importere flere?
Henrik Frandsen (M), 2023-09-07:
Jeg må så indrømme, at jeg ikke lige har været inde og kigge på bruttoledigheden.
Men jeg vil gerne sige, at der er mange tiltag i finanslovsforslaget, bl.a. omkring erhvervsuddannelsesområdet, som gør, at vi får skabt de rette kompetencer.
Vi får satset massivt på nogle uddannelsesområder, som der er behov for.
Der er lavet en reform af hele uddannelsesområdet, som også gør, at vi får flere folk ud på arbejdsmarkedet, og at vi også får vores uddannelser up to date.
Det gør vi i hvert fald.
Afskaffelsen af store bededag gav 8.500 mere i beskæftigelse.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-09-07:
Det er den samme model, som hr. Malte Larsens eget parti i den nuværende regering benytter, når denne regering går til kommuneforhandlinger og siger: I får altså x antal kroner mindre – jeg mener, at man sidst aftalte, at hen over en årrække skulle det måske være 3 mia. kr. mindre eller 2 mia. kr. mindre – og det får I mindre, fordi I kan spare det på administration.
Så ville jeg så gå til kommunerne og i stedet for 2 eller 3 mia. kr. sige 8 mia. kr., men med fuldstændig samme metode.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-09-07:
Tak for det.
Ordføreren nævner gentagne gange behovet for mere arbejdskraft.
Så undrer jeg mig da, når jeg kigger på det finanslovsforslag, som man har lavet, for når man kigger på 2030-planforløbet, stiger bruttoledigheden med 10,5 pct. næste år, og hvis vi kigger frem i 2030, med 35 pct. Så hvorfor fører regeringen en politik, som hæver bruttoledigheden, samtidig med at man siger, der mangler arbejdskraft?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-09-07:
Det, vi vil i SF, og nu bliver det lidt teknisk, er, at det ikke bare er det demografiske træk – altså, kommer der flere børn og ældre til, bliver det dækket – men det fulde demografiske træk, hvilket jo betyder, at når resten af samfundet bliver rigere, bliver vores velfærd også nødt til at følge med, for ellers vil den til sammenligning se mere og mere sølle ud, og rigtig mange vil fravælge den til fordel for private tilbud, og det kan vi jo se inden for vores sundhedsområde, hvor de presser den offentlige sundhed.
Derfor er der et kæmpe efterslæb, som bliver nødt til at blive håndteret, og jeg vil meget gerne give SF's finanslovsforslag til hr. Benny Engelbrecht bagefter, så han kan se alle vores gode forslag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-09-07:
Tak for det, og tak for anerkendelsen af nogle af elementerne i finansloven: løftet af erhvervsskoler, domstole, udenrigstjeneste, og jeg tror også, at SF deler ønsket omkring psykiatrien.
Men lidt ligesom hr. Benny Engelbrecht hæfter jeg mig også ved, at SF i sin tid stemte for det kommunale aktstykke og ikke kom med nogen påtegning om, at det var underfinansieret.
Så vil jeg bare gerne bede SF's ordfører om at bekræfte, at de 700 mio. kr., som SF siger kommunerne skal spare, er på administration.
Det har været en del af aftalen fra starten af.
Så kommunerne får flere penge med det kommunale aktstykke, de får mere end det demografiske træk, og samtidig får de 650 mio. kr. ekstra med det udspil, som regeringen kom med for 14 dage siden.
Kan SF ikke bekræfte det?
Karina Adsbøl (DD), 2023-09-07:
Der kom ikke rigtig et konkret svar på, hvad man præcis vil gøre lokalt.
Jeg er helt med på, at det også kræver midler.
Men man kan også gøre meget for lokalt at løse, hvordan man sikrer bevarelse af de små skoler og børnehaver, altså noget, som SF kæmper hårdt for herinde.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-09-07:
Nu bliver det her klip jo nok klippet ud og lagt på Facebook eller sådan noget for at blive vist hjemme i kredsen.
Jeg prøvede faktisk at sige her, at medmindre vi leverer den kommuneøkonomi, der skal til, så er det jo det svære valg, som alle kommuner står i.
Derfor bliver vi nødt til at have en helt anden investering i vores velfærd.
Det var det, jeg sagde omkring det fulde demografiske træk.
Det er lidt teknisk, men det betyder en helt anden økonomi til kommunerne end det, der har været praktiseret siden i hvert fald 2015, hvor ordførerens tidligere parti jo bakkede op om en regering, som i den grad har været skyld i, at der er et gigantisk efterslæb på den borgernære velfærd ude i kommunerne, fordi pengene ikke er fulgt med.
Karina Adsbøl (DD), 2023-09-07:
Tak for det, og tak for en rigtig fin tale.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren: Der er ikke nogen, der skal sige undskyld for at være her.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren, hvordan SF's landspolitik hænger sammen med SF's byrådspolitik.
Netop i Kolding, hvor jeg kommer fra, sidder der en SF'er, hr. Hans Holmer, som formand, og de vil lave store besparelser på børne- og ungeområdet.
Bl.a. vil de lukke en børnehave ude i et landdistriktsområde.
Det var en rigtig fin tale, men sommetider mangler jeg bare den røde tråd i SF's landspolitik ned til byrådspolitikken.
Så måske ordføreren kan komme ind på, hvordan man vil sikre små børnehaver i landdistrikterne – og skoler.
Vi har set massive skolelukninger i vores landdistriktsområder.
Hvad vil SF gøre, også lokalt, for at kæmpe for dem?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-09-07:
Jeg er simpelt hen ikke enig med hr. Henrik Frandsen i, at det vigtigste i hele verden er arbejdsudbud.
Jeg synes, det vigtigste i hele verden er, at vi definerer, hvad vi sætter pris på som samfund.
Er det, at vi har nok sygeplejersker, pædagoger, lærere osv.?
Det er et spørgsmål om kompetencer, at tiltrække arbejdskraft og at fastholde den, vi har.
Hvis vi så også siger, at det er rigtig vigtigt, bl.a. for den grønne omstilling og for de mange virksomheder, der arbejder med det, at vi også har faglært arbejdskraft, skal vi, som regeringen helt rigtigt gør, for alvor sætte ind på tekniske uddannelser for at få flere faglærte.
Henrik Frandsen (M), 2023-09-07:
Jamen jeg tænker jo lige præcis, som ordføreren også siger, at der er mange måder at skabe arbejdsudbud på.
Man kan bruge pisk, man kan bruge gulerod, og nu skulle jeg til at bruge et engelsk udtryk, men ved dagens afslutning er det, der betyder mest, at man får øget arbejdsudbuddet.
Det kan man gøre ved at få flere uden for arbejdsmarkedet ind på arbejdsmarkedet, og man kan også gøre det med udenlandsk arbejdskraft.
Hvordan forholder SF sig til at skaffe arbejdskraft fra udlandet?
Mange tak, og tak til fru Lisbeth Bech-Nielsen for en rigtig god ordførertale, og tak for de roser, der dog alligevel trods alt var i talen.
Det, jeg vil vende tilbage til, er, at ordføreren på et tidspunkt siger, at regeringen nu skal stoppe med at tale om arbejdsudbud.
Der vil jeg så stille det spørgsmål, om ikke fru Lisbeth Bech-Nielsen også vil anerkende, at jo større arbejdsudbud vi har samlet set, jo flere folk der er i beskæftigelse, jo mere gavner det det danske samfund, og at det jo måske er derfor, at vi som regering taler om det, for det er med til at skabe velfærd og velstand.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-09-07:
Det er dagens bedste spørgsmål, og det er jeg så glad for.
Vi står jo faktisk i den heldige situation, at vi godt kan løse den her kolossale opgave, vi står over for, men kun hvis vi bruger de penge, der skal til.
Hvis vi skal dække det fulde demografiske træk, altså sikre, at vores velfærd udvikler sig i takt med resten af vores samfund, skal vi bruge råderummet til det.
Når det grønne råderum er trukket fra, og når forsvar er trukket fra, er det, der er tilbage, det, vi skal bruge for at kunne dække det fulde demografiske træk, som jeg mener ligger i omegnen af 1,1 pct.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-09-07:
Nu bliver det nok ej heller ved denne debat, at jeg tager Arbejderbevægelsens Erhvervsråds analyser for den objektive sandhed.
Jeg har endnu til gode at havne dér.
Men jeg synes bare, at det ville være fair, hvis SF ville anerkende, at det her finanslovsforslag sætter flere penge af til velfærd, for det gør det, og det er der brug for.
Og så kunne det jo være befriende at vide, hvor meget SF mener der mangler, og hvordan SF vil finansiere det.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-09-07:
Kommunernes opgaver er blevet mange flere, og nogle af de udfordringer, der er med, at der er mange, der har ondt i livet, er også blevet meget større.
Jeg synes, at når vi har et velfærdssamfund, er det også for at tage sig af dem, der har det sværest, og jeg kan ikke forstå vores vækstfokus på, at vi skal blive rigere og rigere og rigere, hvis ikke det er, fordi vi kan løse nogle af de opgaver, der også følger med vores samfundsmodel.
Bl.a. er der nogle, der er meget pressede og stressede og har ondt i livet, og hvis ikke det bliver forebygget, og hvis ikke der bliver taget hånd om det i tide, bliver det værre og koster også mere.
I stedet for at have fokus på, hvad de her mennesker koster, burde vi have fokus på, hvordan vi løser det, og hvordan vi forebygger det.
Der bliver nødt til at blive investeret mere i velfærden end det, som hr. Torsten Schack Pedersen lægger op til.
Der er en underfinansiering på 23 mia. kr. siden 2015.
Størstedelen af det kommer fra den tid, hvor I var i regering.
Det synes jeg virkelig er en diskussion – det, som hr. Henrik Frandsen siger der – for i forhold til arbejdsudbud har det jo, som det har været praktiseret i mange år, handlet om at piske folk og tage rettigheder fra folk efter devisen, at de ligesom skal piskes i arbejde og det skal gøre rigtig ondt osv.
Hvis man i stedet for havde det fokus på arbejdsudbud, at man så på, at der virkelig er mange mennesker, der er uden for arbejdsmarkedet eller på kanten af arbejdsmarkedet, fordi de er stressramte, fordi de er sygemeldte, eller fordi de har et handicap, der ikke kan rummes på det eksisterende arbejdsmarked – alt det, hvor man kunne hjælpe hundredtusindvis af mennesker til at få et bedre liv og også komme ind på og være en del af arbejdsmarkedet – ville det være rigtig godt.
Men her er hemmeligheden: Det anerkender Finansministeriet ikke i deres modeller.
Jeg er så enig – det er et politisk valg.
Hvis vi stod i en meget, meget svær økonomisk situation, var det jo en helt anden diskussion.
Så kunne vi diskutere: Har vi pengene til at rette op på det efterslæb, der er, og alle de problemer, der er derude?
Skulle vi hæve almindelige menneskers skattesats betydeligt, eller hvad skal vi?
Det er ikke det, vi står i.
Vi står i så gunstig en situation, at vi kan rette op på det, der betyder rigtig meget i mange menneskers liv, nemlig hvordan deres børn har det henne i vuggestuen, hvordan deres børn har det henne i skolen, hvordan deres forældre har det på plejehjemmet.
Det har vi faktisk en mulighed for at rette op på, fordi pengene er der; men det er de ikke, hvis de bliver brugt på alt muligt andet.
Og det er jo derfor, jeg er helt enig med fru Trine Pertou Mach i, at det er et politisk valg.
Altså, man fravælger at rette op på de problemer, der er i vores velfærdssamfund.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-09-07:
Men så vil jeg – og det sidste her bliver nok lidt mere en slags kommentar – komme med en appel om, at vi så sammen på, hvad kan man sige, venstresiden af regeringen får os et tæt samarbejde fremover.
For vi ved jo godt, at det store slag formentlig kommer i forbindelse med regeringens 2030-plan, hvor nogle af de her varslede skattelettelser også vil blive tydelige, og hvor vi også skal have fat i det her.
Det er et politisk valg, hvem man giver skattelettelser til, om man giver skattelettelser, og hvorfor man i virkeligheden ikke også f.eks. beskatter en overnormal profit hos mellemhandlere i elsektoren noget mere.
Jeg håber, vi kan få et tæt samarbejde om det.
Tanja Larsson (S), 2023-09-07:
I mandags var jeg til et borgermøde om budgettet for 2024 i min hjemkommune.
Den lokale LA'er, Mikkel Dam, er også formand for børne- og læringsudvalget, og de står over for nogle store besparelser i den kommende periode – besparelser, som den lokale LA'er synes er en lille smule for voldsomme med de konsekvenser, det medfører.
Så mit spørgsmål er egentlig ganske enkelt.
Hr. Ole Birk Olesen påpegede tidligere i dag i sit spørgsmål til Socialdemokraternes finansordfører, at han mener, at pengene fosser ud af statskassen, og at regeringen dermed bruger for mange penge i kommunerne.
Vil ordføreren være med til at hjælpe de lokale LA'ere og sende 1 mia. kr. ekstra ud til kommuner og regioner og hjælpe Mikkel med at tilføre hans område ekstra midler?
Ole Birk Olesen (LA), 2023-09-07:
Tak for det.
Lad os først få tre faktuelle ting helt på plads.
Den første er: Staten har fra 2011 til 2022 øget sine udgifter til administration med 9,4 mia. kr.
Den anden er: I de 15 år, der er gået siden kommunalreformen, har kommuner og regioner øget udgifterne til aflønning af akademikere med 10 mia. kr.
– det var endda en kommunalreform, som sagde, at når man lagde kommuner sammen, ville der være stordriftsfordele, så man ikke havde behov for at have så mange ansatte til f.eks. administration.
Det tredje er: Ifølge Indenrigs- og Sundhedsministeriet kunne kommunerne under et spare 8 mia. kr. på administration, hvis alle kommuner var lige så effektive til at administrere, som de ti dygtigste kommuner allerede er i dag.
Så der er masser af meradministration i Danmark på alle ledder og kanter – i kommuner, regioner og stat.
Der er masser af merudgifter til administration i Danmark, og det – alle disse merudgifter og al den meradministration – kommer af, at Folketingets flertal og regeringerne i Danmark bevilger pengene til det.
Det er Folketingets flertal, der via finanslove, som regeringer har deres stærke indflydelse på hvordan udformes, siger: Ja, vi stemmer for den her lov, hvor der er flere penge, man kan bruge i staten, og en stor andel af de penge bliver så brugt på meradministration.
Det er regeringerne, der forhandler med regioner og kommuner i årlige økonomiforhandlinger og hvert eneste år tillader regioner og kommuner at bruge flere penge end året forinden, og en stor andel af de penge går til, at kommunerne køber sig til mere administration.
Vi har i Danmark både private og offentlige arbejdsgivere, som har svært ved at få deres stillinger besat.
De slår stillinger op, men der er ikke ansøgere til stillingerne, og de ville kunne ansætte flere, hvis der var flere ansøgere.
Og imens spenderer det offentlige bare hvert eneste år flere penge end året forinden til flere ansættelser, hvoraf en stor andel, kan vi se ud af tallene, går til administration.
Vi bliver nødt til på et tidspunkt at sige: Jamen der er ingen grund til, at det offentlige bliver ved med at købe mere administration år efter år.
Når vi så har sagt det, skal vi holde op med at bevilge flere penge til det.
Vi skal lade være med at lave finanslove, hvor der er en stigende forbrugsvækst, og vi skal lade være med at lave økonomiaftaler med regioner og kommuner, hvor der er en stigende forbrugsvækst.
For vi ved, at en stor andel af forbrugsvæksten kommer til at blive brugt på administration.
Privatforbruget i Danmark er det fjerdelaveste af alle OECD-landes.
Selv om vi er et af de rigeste OECD-lande, er privatforbruget i Danmark det fjerdelaveste af OECD-landenes i forhold til andel af bnp.
Hvorfor?
Ja, det er, fordi vi betaler verdens højeste skatter i Danmark, så vi har et stort offentligt udgiftstryk, men et meget lille privatforbrug.
Alle danskere, der er på ferie i Syden, bl.a. i Frankrig, oplever det her med, at deres supermarkeder bare har meget bedre varer end det, som vi oplever, og det er, fordi franskmændene har en større andel af deres løn, som de kan bruge på privat forbrug.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-09-07:
Jeg kan ikke på nuværende tidspunkt svare på, om vi vil stemme for alt frem mod 2030, for det kommer jo an på indholdet.
Men jeg vil gerne medgive så meget, at man også er nødt til at kigge på, hvordan vi bruger pengene.
Altså, vi kan jo ikke bare alle sammen altid råbe på nye penge.
Jeg synes, det kan være sundt nok at kigge på det.
Nu har man jo lagt ned over kommunerne, at de skal spare på offentlig administration – var det 3 mia. kr.?
– men staten har lagt op til kun at skulle spare 1,5 mia. kr., tror jeg det var, selv om det er en langt større offentlig administration.
Mængden af offentligt ansatte er jo steget fuldstændig eksplosivt de sidste mange år, så der er brug for, at vi også specielt i staten går ind og ser på, om vi ikke godt kunne finde nogle milliarder kroner ved at skære i administrationen med færre regler og alt muligt andet, færre kontrollanter, og på den måde undgå, at der kommer den her stigning frem mod 2030.
For det er da ikke en ambition i sig selv, at vi skal bruge så mange penge som muligt.
Tværtimod skulle vi gerne kunne bruge dem så godt som muligt.