runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-14:
Jamen der sker jo noget hele tiden, for det her spørgsmål om migration er jo genstand for en løbende drøftelse og var det også på det seneste topmøde og bliver det igen, fordi tallene jo desværre begynder at vokse oven på bl.a. covid-19, som var en af grundene til, at de faldt.
Så vi har vel aktuelt i Europa et samlet asyltal i en størrelsesorden af millioner.
Og der går vi jo ind i det med den danske vinkel, som jo i virkeligheden er holistisk, og som jo handler om at gøre mange ting på en og samme tid.
Nu lagde jeg mærke til den ordveksling, der var, om, hvorvidt vi skulle kere os om f.eks. Afrika.
Det er jo nødt til at være en strategi, der hviler på, at vi både rækker ud til f.eks. Afrika med stærkere partnerskaber, så der tændes et håb om, at der også er en fremtid i Afrika, at vi, sådan at vi får noget for noget, understøtter det i Global Gateway, mod at der bliver bedre tilbageleveringsaftaler, mod at vi har særlige partnerskabsaftaler med udvalgte lande, at vi hjælper dem med at beskytte deres egne kyster osv.
Det er jo den diskussion, der pågår, og der siger jeg bare – også med den erfaring, jeg har, fordi jeg sad der i 2015 – at der opleves de danske synspunkter ikke så isolerende, som de måske gjorde dengang.
Så tingene er i bevægelse, men det er ikke det samme, som at man er i mål.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2023-03-14:
Og tak for det, jeg hører udenrigsministeren sige, om, at der på migrationsområdet er en større enighed i EU, og at der også er en opbakning til at styrke de ydre grænser og gøre noget ved det.
Men et af de værktøjer, som regeringen selv har lagt op til skal bruges, er jo, som der står i regeringsgrundlaget, at der skal oprettes modtagecenter uden for EU.
Så derfor bliver jeg nødt til at spørge udenrigsministeren: Hvad er status på det her center?
Hvornår sker der noget, og hvordan er stemningen for det i de andre EU-lande?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-14:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Jeg har det med at bruge billeder en gang imellem, og de er ikke nødvendigvis altid lige gennemtænkte.
Men det var egentlig bare et forsøg på at tale ind i det, at nogle advokerer lidt for og med streg under nationernes Europa, og at det ikke er ambitiøst nok, og at vi skal gøre tingene selv.
Der hviler det jo tit på den antagelse, at så vil resten af flokken fortsat være lige så ambitiøse, som de er uden vores aktive deltagelse.
Ved at tage nogle større skridt selv vil vi flytte det hele længere.
Jeg synes bare, at man glemmer det forhold, at når man laver kompromiser i Europa, trækker det begge veje.
Dem, der er ambitiøse, trækker jo også de mindre ambitiøse op, så de bliver forpligtet kollektivt på nogle fælles kollektive skridt.
Det tror jeg grundlæggende vi er enige om, og så kan man altid diskutere, hvordan de der balancer skal være.
Men det er i hvert fald uomgængeligt, at vi jo ikke løser den grønne omstilling her i Folketingssalen, hvis ikke resten af Europa arbejder med.
Marianne Bigum (SF), 2023-03-14:
Det er der.
Og så vil jeg så bruge anledningen til at spare mit opfølgende spørgsmål – tak for tilkendegivelsen – og komme med en kommentar.
Ministeren fortalte om individuelle skridt kontra mellemstore skridt i fællesskab, og jeg vil bare for en kort bemærkning minde om, at de her klimaskridt, der skal tages, jo også helst skal være store nok, sådan at det hele ikke når at kollapse omkring os, inden vi når i mål.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-14:
Så vil jeg håbe, at det samråd ligger lidt ude i fremtiden – ikke ret langt, men så langt, at jeg kan nå at afklare det spørgsmål på en for spørgeren tilfredsstillende måde.
For at være helt åben om det er det spørgsmål i proces.
Men jeg har en god fornemmelse af, at processerne fører til, at den danske position bliver sådan, at samrådet kan spares.
Altså, jeg tror, det bliver svært at drive EU fremad uden om Tyskland.
Indtil brexit havde Tyskland vel sådan en eller anden balancerolle, altså tit og ofte mellem nogle londonpositioner og nogle parispositioner, og Tyskland var mediator.
Og nu skal det jo ikke være et historisk evalueringsmøde om den tidligere tyske kansler, men jeg synes faktisk også, at når man betragter den tidligere tyske kansler, er man altså også nødt til ligesom at have for øje, hvad det var for en mediatorrolle, hun spillede.
Tyskland er en central aktør, og vi skal præge Tyskland.
Og det er på en meget, meget trist baggrund, men det, man kan glæde sig over, er, at krigen i Ukraine også har ført til, at noget af det støv, der faldt ned fra anden verdenskrig, og som et eller andet sted altså handlingslammede Tyskland i forhold til at tage et internationalt ansvar, på en eller anden måde er blevet børstet af.
Og det er jo det, vi skal bygge videre på.
Peter Kofod (DF), 2023-03-14:
Tak for det.
Jeg synes bare, man må anerkende, at når man ser på nogle af de store udfordringer, Europa har haft over de seneste år, er der kommet bedre svar fra Warszawa, end der er fra Berlin.
Migration og Rusland er vel i virkeligheden de to væsentligste eksempler, som polakkerne advarede os om, mens tyskerne ikke forstod situationens alvor.
Og mit spørgsmål til udenrigsministeren er meget simpelt, for jeg ønsker ikke, at vi skal lukke døre til Tyskland.
Tyskland er et stort land, en væsentlig økonomi, så det kan man ikke.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-14:
Jeg ser nok en lille smule anderledes på det.
Vi har ikke brug for en ny tysklandspolitik; vi har brug for at stå vagt om den, vi har, som sådan set hviler på at have et større bilateralt engagement med Tyskland, fordi Tyskland på mange måder er nøglen til at flytte Europa.
Og hvis man synes – og det har man lov at synes, og det oplever jeg sikkert også selv fra tid til anden – at der er tyske positioner, som ikke er sammenfaldende med ens egne, kan svaret jo ikke være at vende ryggen til Tyskland og bede om et andet Tyskland.
Altså, så må svaret jo være at engagere sig med Tyskland.
Jeg synes f.eks. ikke, man skal undervurdere den tale, som kansler Scholz holdt, og den effekt, den har haft, også på resten af Europa.
Den var direkte udslagsgivende for, at man på et nævnsmøde her i Danmark, samme aften, hvor den blev holdt, i virkeligheden initierede det, der blev det nationale kompromis.
Peter Kofod (DF), 2023-03-14:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Jeg vil gerne spørge ind til Tyskland i den her sammenhæng.
Det er Europas største land, den største økonomi.
Man kan også godt sige, at det i mange EU-sammenhænge også er det væsentligste land i Europa, når det kommer til magten.
Og jeg synes, at når man sådan kigger tilbage på de sidste år, må man sige, at den tyske elite har truffet enormt mange dårlige beslutninger, som på et eller andet tidspunkt kommer til at ligge Europa til last.
Altså, jeg kan huske, at da Rusland væltede ind i Ukraine, var der repræsentanter fra de tyske mainstreampartier, regeringspartierne, der i Europa-Parlamentet stadig ikke ville anerkende, at energipolitik hang sammen med sikkerheds- og udenrigspolitik.
Det kom bag på alle os andre.
Så mit spørgsmål til udenrigsministeren er i virkeligheden: Har Danmark ikke brug for en ny tilgang til Tyskland, en ny tysklandspolitik, der tager højde for den her totalt afkoblede tyske elites dårlige beslutninger og investeringer på Europas vegne?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-14:
Men det er jo også en del af det, altså at sætte sig nogle ambitiøse mål for, hvordan vi udfaser de fossile brændstoffer – det, der ligger i Fit for 55 – for det er jo vejen til, hvordan vi flytter noget ved ikke at gøre det i 27 nationale tiltag, men ved at gøre det sammen, hvorved vi så også netop bevarer den her level playing field-tilgang altså en fair konkurrence landene imellem og i øvrigt også kan sætte et internationalt eksempel, ikke?
Så det understreger jo bare pointen om, at det ikke bare er ét værktøj, man skal tage op og hamre løs med, men at man skal gøre mange ting på samme tid.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-03-14:
Hvad angår det balancerede, er der sikkert flere instrumenter, man skal bruge.
Jeg vil bare gentage, at det her med udfasning af den sorte energi faktisk er et godt instrument.
Jeg har lige været til debat i Dansk Erhverv og Green Power Denmark, hvor de netop snakker om den her grønne elektrificering af hele vores industri.
Og det kunne måske være et redskab, man kunne bruge som en del af den her pakke med løsninger, vi kunne lave.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-03-14:
Jamen hvis man læser regeringsgrundlaget, så vil man jo se, at regeringen har den ambition at ville prøve at få det her koncept gennemført i en europæisk ramme, og ud af det kan man jo modsat også slutte, at regeringen ikke har en ambition om, at det skal gennemføres i en bilateral øvelse alene mellem Danmark og et afrikansk land.
Vi forsøger at forfølge det spor og få det her koncept op at stå i en europæisk ramme, og der er det, jeg siger, at der er en større lydhørhed over for det her koncept, for den her tænkning, end der var før.
Så det er det spor, vi forfølger.
Det er jo i virkeligheden et kæmpestort spørgsmål.
Men først og fremmest vil jeg notere mig, at vi er enige om, at EU har en rolle at spille her, og det var egentlig også det, jeg forsøgte at antyde ved at sige, at man nok er nødt til at have en mere holistisk tilgang.
Altså, hvis man vil passe på Europa, gøres det jo ikke kun ved at bygge et hegn; hvis man vil passe på Europa, må man også yde sit bidrag til, at resten af menneskeheden kan passe på sig selv der, hvor resten af menneskeheden befinder sig.
Og det handler jo bl.a. om at have en strategi for f.eks. Afrika, som hviler på at tilbyde Afrika et udviklingsmæssigt perspektiv – at man strategisk åbner sine egne markeder for Afrika; at man som alternativ til illegal migration har visse døre stående åbne for legal migration; at man laver programmer, hvor unge afrikanere kan komme til Europa og studere og dygtiggøre sig med det sigte, at de vender hjem igen.
Det er nødt til at være det.
Det er jo nødt til at være den brede tilgang.
Det er jo bl.a. også derfor, at regeringen selv i sit eget regeringsgrundlag har annonceret en Afrikastrategi.
Vi overtager formandskabet for EU i 2025, og jeg skal jo ikke stå her og sige, at de ting hænger sammen en til en, men det ville da være oplagt, at vi fra dansk side bl.a. presser på for at fremme sådan et europæisk perspektiv, når vi får chancen for at sidde for bordenden.
Jeppe Bruus (S), 2023-03-14:
Tak for det.
Tak for opbakningen fra samtlige ordførere til det lovforslag, som vi førstebehandler i dag, og som man har været inde på er en udmøntning af den politiske klimaaftale om grøn strøm og varme fra 2022.
Danmark og Europa står som bekendt i en meget alvorlig sikkerhedspolitisk krise, som kan mærkes af alle danskere.
Derfor har regeringen også en klar ambition om at sikre tryghed og sikkerhed for danskerne og ikke mindst for danskernes økonomi.
Samtidig arbejder vi målrettet for at frigøre os af russisk gas.
Aftalepartierne er enige om at give økonomisk hjælp til udskiftning af olie- og gasfyr i de danske husholdninger.
Det er bl.a. afgørende at sikre uafhængighed af russisk gas.
Derudover indeholder lovforslaget som bekendt et andet og mindre forslag om at fremrykke tidspunktet for kategorisering af visse ejendomme efter det nye ejendomsvurderingssystem.
Den del af lovforslaget, der fylder mest, er særordningen om godtgørelse af tinglysningsafgiften for pant til lån til udskiftning af olie- og gasfyr.
Med lovforslaget sikrer vi billigere finansiering til lån til udskiftning af olie- og gasfyr, så man kan slippe for at betale tinglysningsafgift af lånet helt frem til 2028.
Der er to modeller.
I praksis godtgøres afgiften til den, der yder lånet, og den, der yder lånet, vil fortrinsvis være en bank eller et realkreditinstitut, da de fleste boligejere formentlig vil søge finansiering et af de to steder.
Det betyder, at borgerne heller ikke skal have penge op af lommen.
Der vil dog være mulighed for, at andre, der yder lån med pant, kan få godtgjort tinglysningsafgiften.
Her skal anmodningen om godtgørelse ske manuelt ved en elektronisk blanket, der bliver sendt ind til Skatteforvaltningen.
Denne model forventes at blive anvendt i et mindre omfang.
Hver en udskiftning, der foretages, gør en forskel for uafhængigheden af Rusland og for den grønne omstilling.
Det er selvfølgelig et vigtigt og afgørende skridt.
Vi foreslår også at fremrykke tidspunktet for kategorisering af visse ejendomme efter det nye ejendomsvurderingssystem.
Det skal ses i sammenhæng med, at en ejendoms kategorisering som f.eks. ejerbolig eller landbrugsejendom har stor betydning for beskatningen af ejendommen.
Forslaget skal derfor sikre, at der er afklaring af ejendommenes kategorisering, før vi overgår til det nye ejendomsbeskatningssystem i 2024 .
Afslutningsvis vil jeg bare sige tak for den meget positive behandling her i første omgang, og så ser jeg selvfølgelig frem til at svare på spørgsmål både nu og i udvalgsbehandlingen.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-14:
Tak for det.
Hr. Rasmus Jarlov var jo så kortfattet den her gang, at jeg dårligt nåede op til talerstolen, inden det blev min tur.
Jeg vil fokusere på den første del.
For det første er det jo vigtigt, at vi gør os uafhængige af russisk gas.
Det står lysende klart, at Europa i al for høj grad har gjort sig afhængig af gas fra Putins Rusland, og Danmark skal, som man også har en fælles europæisk målsætning om, gøres uafhængig af den russiske gas så hurtigt som muligt.
Det har faktisk også været Enhedslistens position i flere år.
Så er der jo for det andet den altdominerende klimakrise, som i parentes bemærket måske også burde være altdominerende her på tinge, og som kræver en grøn omstilling af vores samfund – en altomfattende grøn omstilling af vores samfund – og det er nødvendigt, at vi går væk fra gassen som en del af det.
Et af de steder, hvor danskerne bruger gas, er jo i boligopvarmningen i områder, hvor der endnu ikke er udlagt fjernvarme, eller i områder, hvor det ikke giver mening at udrulle fjernvarme, f.eks. dér, hvor der er mindre tæt bebygget.
Tallene i lovforslaget taler jo for sig selv.
Der er mange tusind danske hjem, hvor det her er relevant, og det er en af grundene til, at det her forslag jo er et vigtigt skridt på vejen, om end ikke en revolution som sådan.
Bundlinjen er, at vi politisk vælger at give en form for økonomisk hjælp til at få udskiftet olie- og gasfyr, sådan at de danske husholdninger kan få det gjort, og forhåbentlig gør det muligt også på sigt, at mennesker faktisk kan varme deres boliger op, hvis de f.eks. får installeret en varmepumpe.
Nej, det her forslag revolutionerer ikke, men det er et vigtigt forslag.
Derfor kan vi også fra Enhedslistens side bakke op om forslaget, og vi ser meget frem til udvalgsbehandlingen.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-03-14:
Vi synes også, det er fint og vil stemme for som følge af den aftale, som vi også er med i.
Jeg kunne så måske ikke helt svinge mig op i det toneleje, som nogle af regeringspartierne var oppe i, hvor det hed, at Danmark er et foregangsland, fordi vi har givet rabat på tinglysningsafgiften.
Det er måske lige at gå højt nok op.
Men vi synes, det er et fint lille skridt på vejen.
Jeg er ikke sikker på, jeg helt forstår den der model med refusion af penge osv., men jeg er sikker på, at det har regeringen tænkt grundigt over, og forhåbentlig kommer det til at virke godt.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-03-14:
Tak for det.
Afgiftslettelser som incitamentsværktøj til den grønne omstilling er noget, vi godt kan lide hos Liberal Alliance.
Så lad os da endelig aftale noget mere af den slags derude, hvis I kunne være med på det.
Jeg er sikker på, vi kunne finde masser af flere områder, hvor det gælder.
LA er med i aftalen, og det honorerer vi selvfølgelig og stemmer derfor for.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-03-14:
Altså, så kan jeg endnu en gang berolige ordføreren med at sige, at det heller ikke var 2002, som ordføreren var inde på.
Jeg har godt nok været herinde siden 2005, så jeg vil nok nærmest kunne huske det, hvis det var rigtigt, men så gammel er aftalen trods alt heller ikke.
Men ellers er jeg enig med ordføreren.
Anders Kronborg (S), 2023-03-14:
Vi skal ikke trække debatten længere, men jeg synes bare, jeg lige ville kvittere for ordførerens bemærkninger.
Det er fuldstændig rigtigt, at Danmarksdemokraterne ikke var en del af aftalen, fordi den er fra 2002.
Så når I ikke var det, vil jeg bare gerne have en tilkendegivelse af, om I så bakker op om det samlede, så vi i forbrødring kan glæde os over det her lovforslag.
Jeg behøver ikke ordet for anden korte bemærkning.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-03-14:
Det er nok ikke med det her lovforslag fra skatteministeren, at der kommer den helt store debat her i Folketinget.
Nu ved jeg godt, at Socialdemokraternes ordfører nævnte, at alle de partier, der er til stede her i salen, var dele af aftalen.
Det er faktisk ikke rigtigt, for Danmarksdemokraterne er ikke med i aftalen, og det er der så nogle naturlige årsager til, bl.a. at vi ikke var et parti, dengang man indgik aftalen.
Så det er sådan set den lille årsag til det.
Men det ændrer jo ikke på, at vi selvfølgelig også her fra Folketingets talerstol vil tilkendegive, at vi sådan set støtter det her lovforslag, for en godtgørelse af de udgifter, der er ved tinglysning af pantet for de her lån til udskiftning af olie- og gasfyr i private boliger osv., er sådan set sund fornuft.
Som også ordføreren fra SF før mig var inde på, er det jo ikke lige det her forslag, der er det mest omkostningstunge; det er ikke det, der giver den helt store luft i den private økonomi hos de mange tusind danske boligejere, der har været rigtig hårdt ramt af de her stærkt stigende olie- og gaspriser på opvarmning af deres bolig.
Det er en lille del af det, og det er også en del af aftalen om et mere grønt og sikkert Danmark.
Der er andre initiativer, som ligger på andre områder.
Men vi støtter det sådan set, og vi synes også, at det er sund fornuft med delene omkring ejendomsvurderinger.
Der er dog en ting, jeg vil sige, nemlig at det faktisk i dag også er kommet frem, at hvis man kigger på Dansk Fjernvarme og den interesse, der har været, for at søge om at få del i fjernvarmepuljen, som der jo åbnedes for her i slutningen af januar med omkring 200 mio. kr. og så måske yderligere 100 mio. kr. fra vindenergihjælpepakken i, så er det jo stadig væk sådan, at de projektforslag, der er kommet fra fjernvarmeselskaberne, så rigeligt allerede nu overstiger den samlede sum af penge i puljen.
Der vil vi fra Danmarksdemokraternes side selvfølgelig gerne sige, at hvis man kan anskueliggøre, hvordan man skaber en hurtigere proces til at få folk væk fra den fossile naturgas og over på noget fjernvarme i stedet for, så kunne det måske være et godt sted at øge indsatsen.
Og det er jo også det, som der i dag bliver efterspurgt fra Dansk Fjernvarmes side, for når man nu går ind og kigger på finanslov og alt mulig andet, er det jo ikke helt umuligt, at man kan gøre konverteringen mere driftssikker, så endnu flere forbrugere kan blive flyttet væk fra fossil gas og over til noget mere konstruktivt i forhold til opvarmning af deres boliger.
Men det er noget, man må kigge på – det anerkender jeg er en bevillingssag.
Men vi er positive over for forslaget og støtter det.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-03-14:
Tak for ordet, formand.
Som det er nævnt af de tre tidligere talere, indeholder lovforslaget to elementer: tinglysningsafgiften og ejendomsvurderingsloven og kategoriseringen af boliger dér.
Jeg vil starte med tinglysningsafgiften.
Da jeg lige umiddelbart kiggede på den, tænkte jeg, at lovgivning omkring tinglysningsafgiften ikke er videre ophidsende.
Men så søgte jeg på nettet og fandt ud af, at Finans Danmark kalder den »Fyr dit fyr«-kampagnen, og det synes jeg er et relevant bidrag, der bedre forklarer, hvad det reelt er, vi gør her: Det er at skifte olie- og gasfyr ud og gør det i hvert fald lettere for danskerne at skifte over til varmepumper, fjernvarme, solvarme eller andet og sætte pant i deres bolig og tinglyse det.
Det er godt, og det er en del af »Klimaaftale om grøn strøm og varme 2022«, som vi i SF er med i og er glade for.
Det viser, at skattepolitik også kan være grøn politik, fordi det er vigtigt at skabe incitamenter til, at den grønne omstilling kommer til at ske derude.
Det er godt for klimaet, og det skaber en uafhængighed af russisk gas.
Vi må nok også være ærlige og sige, at den her fritagelse for tinglysningsafgiften er et lille, men rigtigt incitament, og ministeriet vurderer selv, at det er 500 husstande, der på grund af afgiftsfritagelsen vil skifte over og skifte til en grøn energikilde.
Det er jo ikke et stort bidrag til den grønne omstilling, men den samlede aftale og den samlede pakke, hvor man også går ind og samarbejder med finanssektoren, er et betydeligt bidrag til den grønne omstilling, og derfor er det afgørende, at vi også får de andre elementer i partnerskabet ud i virkeligheden, og det kræver, at vi også følger op over for de parter i branchen, som har lovet at ville bidrage med det.
Den anden del af lovforslaget omhandler som tidligere nævnt ejendomsvurderingsloven, og selv om SF ikke er en del af aftalekredsen bag det forhåbentlig kommende ejendomsvurderingssystem, er vi selvfølgelig optaget af, at det kommer til at fungere.
Det er af kritisk nødvendighed for Danmark, at vi får et fungerende boligskattesystem, og det har været udsat gentagne gange.
Man er noget presset på tid, og derfor er der nogle steder i lovforslaget, hvor bl.a. klagetiden er forkortet.
Det er vi selvfølgelig ikke i udgangspunktet tilhængere af, men vi forstår nødvendigheden i forhold til at få et samlet system, der kan fungere.
Vi er derfor indstillet på at støtte det samlede lovforslag.
Mohammad Rona (M), 2023-03-14:
Ruslands invasion af Ukraine har understreget, at klimapolitik og sikkerhedspolitik hænger uløseligt sammen.
Den grønne omstilling er derfor afgørende for klimaet og for uafhængigheden af russisk energi.
Danmark skal udfase anvendelse af naturgas hurtigt.
Det er en politisk ambition, at der ikke skal anvendes gas til rumvarme i danske husstande fra 2035, og at Danmark senest i 2030 vil være 100 pct. forsynet med grøn gas.
For at hjælpe de danske husholdninger foreslås der indført en godtgørelse for tinglysningsafgift for pant til sikkerhed for lån til udskiftning af olie- eller gasfyr til en anden opvarmningskilde.
Med lovforslaget udmøntes den del af »Klimaaftale om grøn strøm og varme 2022«, der omhandler at afgiftsfritage tinglysningen af pant for lån til udskiftning af olie- og gasfyr til andre opvarmningskilder i perioden 2023-2028.
Afgiftsfritagelsen gives i forbindelse med selve tinglysningen, hvilket sikrer, at borgere ikke skal have penge op af lommen til at dække tinglysningsafgiften eller skal finansiere afgiften igennem deres lån.
Moderaterne bakker op.