runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-03-31:
Tak for det.
Denne uges nyhed i forhold til vandrende arbejdstagere, østeuropæere, sydeuropæere og andet godtfolk, er jo, at man må skære i antallet af pladser på engelsksprogede uddannelser på erhvervsakademierne, set i lyset af at de her mennesker kommer til Danmark, tager en uddannelse og tager hjem igen.
Og så har vi fået lov til at betale regningen og SU'en, men vi får absolut intet ud af de her mennesker.
Jeg bliver nødt til at spørge ordføreren i forhold til retningen her.
Altså, vi er jo enige om den fremtidige retning, men er ordføreren også indstillet på at søge at tilbagerulle nogle af de eksisterende ordninger, der går i retning af en social union?
Her tænker jeg bl.a. på børne- og ungeydelsen.
Mattias Tesfaye (S), 2017-03-31:
Det er rigtigt, som Enhedslistens ordfører siger, at der har været udvikling i sagen, og mere udvikling i det sidste halve år, end der måske har været de sidste 5 år.
Det synes jeg selv kun er positivt.
Så vidt jeg ved, har vi ikke nogen planer om at rejse sagen her i Folketinget, men hvis Enhedslisten gerne vil have en diskussion af det, er I selvfølgelig mere end velkomne til at rejse sagen her i Folketinget.
Vi står selvfølgelig ved alt, hvad vi har aftalt, og hvad vi har skrevet under på.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-31:
Det er jeg rigtig glad for at høre.
Så spørger jeg bare: Hvornår tager Socialdemokratiet sig sammen til at rejse det spørgsmål her i Folketingssalen?
Det er jo sådan, at det danske socialdemokrati og det danske LO har vedtaget en fælles udtalelse med de andre nordiske landes socialdemokratier og LO'er.
Og her for nylig blev det faktisk stemt ind som et ændringsforslag i parlamentets udtalelse om de ting, vi snakker om nu, sådan at et flertal i Europa-Parlamentet faktisk støtter den europæiske fagbevægelses forslag om en social protokol.
Og så er det bare, jeg spørger: Hvornår kan vi så få den store glæde, at Socialdemokratiet rejser spørgsmålet her i Folketingssalen, så vi kan kæmpe for at presse en dansk regering til at rejse det spørgsmål i EU?
Mattias Tesfaye (S), 2017-03-31:
Jeg er meget glad for, at Enhedslistens ordfører forklarer forskellen på den måde, den sociale union i dag bliver italesat på, og så den måde, som den blev italesat på – måske særlig af den franske og den danske regering – i 1990'erne, for der er stor forskel.
Det er ikke nogen hemmelighed, at jeg mener, at den måde, som Domstolen har dømt på, bl.a. i Växholmsagen i Sverige, har været dårlig.
Det er udtryk for, at den europæiske lovgivning for ensidigt lægger vægt på de frie markedskræfters rettigheder og i for svag grad lægger vægt på lønmodtagernes og nationalstaternes mulighed for at håndhæve deres egen lovgivning og for at fastholde deres egne kollektive aftaler.
Der er helt åbenlyst et eller andet her, der skal ændres, og jeg synes selv, at noget af det, der er lagt frem af den europæiske fagbevægelse, og som er støttet af den danske fagbevægelse, er noget af det mest fornuftige, der er lagt frem.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-31:
Ja, nu kan jeg så høre, at Socialdemokratiet har skrevet under på, at EU ikke må udvikle sig til en social union.
Hvis man tænker tilbage på diskussionerne om Maastrichttraktaten og andet, tror jeg nok, at nogle vil undre sig lidt over den melding, men vi må jo få opklaret, hvad den betyder.
Det, jeg gerne konkret vil undersøge, er: Betyder det, som ordføreren nu står og siger, og som man har skrevet under på, at Socialdemokratiet ikke længere støtter den europæiske fagbevægelses forslag til en social protokol, der skal knyttes til traktaten?
Det har ikke noget med en social union at gøre, det handler om at sikre, at de faglige og sociale rettigheder er overordnet reglerne om fri bevægelighed.
Det er jo det, der er formålet med den protokol.
Men jeg skal bare høre, om det så betyder, at man ikke længere støtter den – med fare for, at EU udvikler sig til en social union.
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg er enig i, at det altså er meget væsentligt at skelne imellem fagbevægelsens forslag til en social protokol og så Kommissionens snak om en social søjle.
Det er to diametrale modsætninger, og det er ret vigtigt at få det understreget.
Jeg prøvede at følge med i det forslag til vedtagelse, men muligvis har jeg overhørt noget, for jeg synes ikke, jeg hørte bare skyggen af bekymring over, at Kommissionen meget klart lægger op til at ændre på kompetenceforholdene, sådan at nogle spørgsmål, som i dag er enekompetence for medlemslandene, skal overflyttes til EU-kompetence.
Det har været nævnt herfra, at det er en lang række helt afgørende spørgsmål for Danmark, og det har været afgørende spørgsmål for Danmark siden diskussionen om medlemskabet, og det har vi trods alt været enige om herhjemme.
Så er tingene ikke helt gået, som nogle påstod de ville gå, fordi EU rent faktisk har blandet sig i stor stil på de områder.
Men nu vil man overføre yderligere kompetence, og det er f.eks. løn, det er arbejdstid, det er pensionsforhold, det er en lang række forhold, og ministeriets notat gennemgår jo meget konkret, hvor der er tale om overførsel af kompetence – meget præcist endda.
Det sporer jeg ikke den mindste bekymring over i det forslag til vedtagelse – hvordan kan det være?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-03-31:
Jeg tager altid gerne imod kritik, og jeg går altid gerne i dialog om både mennesker og alt muligt andet på denne jord.
Jeg synes, det er vigtigt at forholde sig til, hvad det her egentlig går ud på, hvad der ligger i Kommissionens udspil.
Kommissionen er kommet med et udspil, der skal sætte nogle rammer for vurdering af de deltagende landes resultater, indsatser på social- og beskæftigelsesområdet.
Vurdere hinanden!
Det her er vurderingsredskaber, ligesom vi gør det, når der er tale om økonomi.
Men det er altså to forskellige ting, og det synes jeg ligesom burde stå lidt klart efterhånden, altså at der er noget, der hedder en social søjle, og så er der andre, der snakker om en social protokol.
Det er lidt ødelæggende for debatten at blande de to ting sammen.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-03-31:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg har lagt mærke til, at ordføreren i rigtig mange sammenhænge og nu også i den her sammenhæng spiller begrebet mennesker ind: Det handler om mennesker, vi er alle mennesker osv.
Det virker, som om ordføreren er af den overbevisning, at så snart man bare spiller ordet mennesker ind, glider der sådan et glansbillede ned over det, og så er man fredet for kritik, for hvem har lyst til at kritisere mennesker eller i øvrigt en ordfører, som kerer sig om mennesker?
Vil ordføreren dog ikke medgive mig, at hvis alle EU-borgere får styrket deres rettigheder, sociale rettigheder især, vil der være et om ikke incitament, men så en risiko for, at de lande, som har de stærkeste velfærdssystemer, vil komme til at modtage flere EU-borgere, som har behov for sociale ydelser?
Jeg håber og tror rent faktisk, at ordføreren vil bekræfte det, og hvis det er tilfældet, er der jo altså nogle mennesker – for nu at blive i ordførerens sprogbrug – som skal betale for de andre mennesker, og det vil sige, at der ikke er noget, der er omkostningsfrit her.
Når du kerer dig om mennesker og nogle skal betale for de mennesker, så er der nogle mennesker, der skal betale.
Sagt med andre ord, vil ordføreren ikke medgive mig, at det kan betyde, at danske skatteborgere bliver endnu hårdere spændt for vognen for at – for at sige det ligeud – forsørge andre landes statsborgere?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-03-31:
Det, jeg synes det er vigtigt at se på, er, hvad det egentlig er for et EU, vi ønsker.
Hvad er det for en retning, vi gerne vil have at det samarbejde, som vi har i Europa, skal tage?
Derfor synes vi, det er fornuftigt, at der faktisk er sat gang i det arbejde omkring en social søjle.
Så i stedet for at falde helt ned i det, som nogle ordførere har gjort, og sige, at den her sociale søjle nærmest er ophævelsen af nationalstaten, synes jeg, det er værd at se på, hvad indholdet i den egentlig er.
Hvad er egentlig indholdet i det udspil, som Kommissionen kom med, og som er blevet sendt i høring, og hvor vi nu venter på et udspil på baggrund af den høringsfase?
Det er at se på, hvordan vi kan etablere, blive enige om, at der er nogle rettigheder, som alle borgere har – ikke til de andre lande, nej, men som borgere der, hvor de bor – i forhold til lige muligheder for adgang til arbejdsmarkedet, retfærdige arbejdsvilkår, passende social beskyttelse, ret til uddannelse.
Jamen hvad er det egentlig, vi kan være så uenige i?
Hvad er det, vi kan være uenige i, når vi siger, at det her egentlig er noget, som vi selv i fællesskab i Europa synes at vi skal blive enige om at alle lande skal tilbyde deres borgere?
Det er da fornuftigt.
Det er da rigtig fornuftigt, at vi også ser på, at et stærkt europæisk samarbejde handler om andet end markedet.
Det handler også om mennesker og om, hvordan vi kan gøre hinanden klogere på hinandens systemer, lære af hinanden.
Det, der netop ligger i den her sociale søjle, er jo ikke noget med at gå ind og tage national kompetence fra de enkelte lande.
Derfor synes jeg også, at det er vigtigt, at vi går åbent ind i den her diskussion, når Kommissionen nu har spillet ud.
Nu ved vi, der har været en høringsfase i Danmark, og en række andre har svaret.
Så lad os dog se på det, der kommer, diskutere indholdet, i stedet for med det samme at råbe: Ulven kommer, og nationalstaten holder op med at eksistere i morgen.
For det gør den ikke.
Det her handler bare om, hvordan vi kan sætte nogle rammer op, som gør, at vi som fællesskab kan måle hinanden på nogle sociale faktorer og ikke kun på økonomi.
Og det mener vi faktisk er rigtig fornuftigt.
Jeg vil gerne læse et forslag til vedtagelse op på vegne af Det Radikale Venstre og Alternativet, som lyder: Forslag til vedtagelse
»Folketinget ønsker et europæisk samarbejde, hvor ikke blot de økonomiske rettigheder vægtes højt, men også de miljømæssige og sociale rettigheder, og mener derfor, at arbejdet med en social søjle er et fornuftigt skridt i EU's udvikling.
Folketinget konstaterer, at Kommissionen har lanceret en officiel høring om etableringen af en europæisk søjle for sociale rettigheder og på denne baggrund vil komme med et refleksionspapir om, hvordan den mener, at den europæiske søjle skal se ud.
Folketinget ser frem til en fælles referenceramme for at undersøge de deltagende medlemslandes resultater på det sociale område.
Folketinget ser frem til at se Kommissionens udspil efter høringsfasen.«
Christina Egelund (LA), 2017-03-31:
Man må gerne synes, at det er både frisk og sært og alt muligt andet, det står selvfølgelig ordføreren frit for.
Jeg desavouerer på ingen måde Finansministeriets beregninger, men jeg kender ikke det spørgsmål, som spørgeren refererer til, og jeg ved heller ikke, hvad det er for en periode, eller hvad der er taget med i de beregninger.
Jeg vil gerne igen afgive det tilbud, som jeg afgav for en uge siden, nemlig at oversende de beregninger, som jeg har refereret til, i forhold til at det samfundsøkonomisk er positivt for Danmark, at vi har arbejdskraftens fri bevægelighed.
Den her gang skal jeg overholde mit løfte og sende det til spørgeren så hurtigt som muligt.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-03-31:
Jeg er klar over, at Enhedslisten er modstander af Den Europæiske Union og ønsker, at Danmark skal melde sig ud af Den Europæiske Union.
Det står mig noget mere uklart, hvad vi så skal.
Men det, som jeg er optaget af i den her debat, efter at have hørt ordførerens tale, er, om ordføreren i det tilfælde, at Danmark ikke træder ud af Den Europæiske Union, ønsker at afskaffe reglerne om fri bevægelighed.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-03-31:
Det har fru Christina Egelund så forsømt den sidste uge.
Jeg er sikker på, at fru Christina Egelund har andet at se til, men jeg vil ikke desto mindre sige, at jeg synes, det er sært, at fru Christina Egelund tilkendegiver, at de beregninger, som Finansministeriet er kommet frem til, er ukorrekte.
For det må normalt være sådan, at de betragtninger, som Finansministeriet kommer med, trods alt er udtryk for virkeligheden.
Det vil jeg mene de er.
Af Finansministeriets tal fremgår det, at det er et tab på 0,6 mia. kr., og det er endda under hensyntagen til, at der ikke er taget højde for, at der var nogle mennesker, der kunne have fået job, hvis de her østeuropæere ikke havde været i Danmark – endda under den forudsætning – så det reelle tab formentlig er højere end det.
Det undrer mig, at fru Christina Egelund sådan bare desavouerer Finansministeriets tal.
Det synes jeg er frisk – selv for en nordjyde.
Christina Egelund (LA), 2017-03-31:
Jeg kender hverken det spørgsmål eller det svar, som hr. Kenneth Kristensen Berth refererer til.
Jeg tror måske også, det ville være lidt urimeligt at forlange af mig, at jeg skulle kunne huske et spørgsmål stillet til en af mine kolleger fra en tid, hvor jeg ikke sad i Folketinget.
Men til det politiske spørgsmål, altså om jeg fastholder, at der findes beregninger, som viser, at den samlede samfundsøkonomiske påvirkning af, at vi har østeuropæiske arbejdere i Danmark, er positiv, vil jeg svare: Ja, det vil jeg fastholde.
Jeg vil gerne bekræfte det tilbud, som jeg jo gav hr. Kenneth Kristensen Berth for, jeg tror faktisk, det er nøjagtig en uge siden, om at oversende de beregninger til ordføreren.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-03-31:
Fru Christina Egelund husker måske, at fru Christina Egelund og jeg havde en udveksling om østeuropæisk arbejdskraft for en uges tid siden her i Folketingssalen.
Derfor vil jeg spørge fru Christina Egelund, om fru Christina Egelund har kendskab til svaret på hr. Joachim B. Olsens spørgsmål nr. 69, alm. del, i Finansudvalget i samlingen 2013-14.
For hvis fru Christina Egelund har kendskab til det, vil fru Christina Egelund også vide, at daværende finansminister hr. Bjarne Corydon i svaret på det spørgsmål tilkendegiver, at der er et samlet tab på 0,6 mia. kr. på østeuropæiske statsborgere i perioden 2005 til 2011.
Jeg vil derfor bede fru Christina Egelund tilkendegive, om fru Christina Egelund stadig væk fastholder den betragtning, at østeuropæiske statsborgere giver overskud set i lyset af daværende finansminister hr. Bjarne Corydons svar, der viser det modsatte.
Christina Egelund (LA), 2017-03-31:
Tak, formand.
Det er vist ikke en overdrivelse at sige, at vi i det europæiske samarbejde står midt i en vanskelig brydningstid.
Storbritannien har besluttet sig for at forlade EU, og højrepopulistiske bevægelser arbejder på at nedbryde samarbejdet og erstatte den frie handel med fri protektionisme.
Det positive midt i alle vanskelighederne er, at netop under opbrud har vi en oplagt anledning til at reformere og sætte en ny retning for EU-samarbejdet, og det skal vi gøre.
Det er samtidig en anledning til at genbekræfte, at vi selvfølgelig skal arbejde tæt sammen i Europa.
Kritikken af EU bevæger sig groft sagt på to fronter, dels at EU blander sig i alt for meget og overregulerer, dels at EU ikke er handlekraftigt nok, når det kommer til at løse de store problemer.
Begge kritikpunkter mener jeg er legitime, og derfor skal udviklingen af EU selvfølgelig tage højde for de svagheder.
Omvendt mener vi ikke, at EU skal regulere unødigt, når det kommer til arbejdsmarkeds-, skatte- og socialpolitik.
Medlemslandenes forskellighed, når det kommer til, hvordan man indretter arbejdsmarkedet og velfærdssamfundet, skal respekteres, og der er store forskelle.
Dermed vil en fælles politik på området også betyde massiv og ret indgribende regulering, og at insistere på mere ensretning og mere fælles regulering her frygter jeg faktisk vil udhule opbakningen til arbejdskraftens fri bevægelighed, og den ønsker vi klart at opretholde i Liberal Alliance.
Vi skal værne om retten til at flytte fra land til land og tage et arbejde, og vi skal værne om medlemslandenes rum til at indrette arbejdsmarkedsforhold, løn, skat osv., sådan som det passer til det enkelte land.
Derfor støtter vi selvfølgelig regeringens arbejde for at modvirke etableringen af den sociale søjle, og vi støtter det af hr. Claus Kvist Hansen oplæste forslag til vedtagelse.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-31:
Ligesom hr. Mattias Tesfaye godt kunne kende forskel på den europæiske fagbevægelses forslag om en social protokol og så det, som Kommissionen foreslår her, kan jeg det i allerhøjeste grad også.
Hvis ordføreren havde hørt efter min ordførertale, kritiserede jeg Kommissionens forslag på to punkter.
Det var, at det overordnede formål med det netop er at styrke reglerne om fri bevægelighed på bekostning af de sociale rettigheder – det sidste tilføjer jeg, det er ikke noget, Kommissionen siger.
Der er ikke så meget som skyggen af et af de forslag, der hjælper os i den retning.
Jeg kritiserede det, fordi det vil styrke ØMU'en i dybden, men ØMU'en, Den Økonomiske og Monetære Union, og de traktatbestemmelser, der er knyttet til den, er jo hovedårsagen, eller hovedredskabet, må man hellere sige – hovedårsagen er jo, at der er nogle politikere, der synes, det er interessant at skære ned over for fattige mennesker – i forhold til den nedskæringspolitik, som har ramt en lang række sydeuropæiske lande.
Det var en klar kritik, og det er en kritik, jeg har, af Kommissionens forslag, plus det forhold, hvor vi så er enige med andre partier – heldigvis – og sandsynligvis et flertal om, at Kommissionens forslag griber dybt ind i selvbestemmelsesretten på nogle helt, helt vitale områder, der vedrører arbejdsmarkeds- og velfærdspolitik.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-03-31:
Men det kan jeg sagtens forstå, det er jo politiske uenigheder om, hvordan man ønsker at trække i en retning.
Så er det bare, at jeg får meget svært ved at forstå, hvordan Enhedslistens ordfører kan udtale sig så ekstremt skeptisk, som han gør, om den her meddelelse fra Kommissionen, som netop handler om, at vi samarbejder om en social søjle, som ikke har til hensigt, som ordføreren også fik præciseret, at undergrave den danske model eller noget som helst i den retning, men netop handler om at fremme sociale rettigheder på tværs af Den Europæiske Union.
Hvordan kan det være i strid med Enhedslistens visioner?
Finn Sørensen (EL), 2017-03-31:
Det gør vi sådan set ikke.
Vi ønsker at ændre EU's regler om fri bevægelighed, det er jo to forskellige ting.
Det er derfor, vi f.eks. støtter forslaget om en social protokol fra den europæiske fagbevægelse.
De vil nemlig give en fortolkning af de regler, som ville rette noget op på de skader, som de selv samme regler har forårsaget.
Det er også derfor, vi har kæmpet ihærdigt og stadig væk gør det for at få en ændring af det såkaldte udstationeringsdirektiv, sådan at vi gensikrer konfliktretten i forhold til udstationerede virksomheder.
Det er et forslag, vi også har haft til behandling her i salen, og som De Radikale ikke ville støtte.
Og sådan har vi forskellige forslag til at rette op på de skader, som de nuværende EU-regler forårsager på ikke bare det danske arbejdsmarked, men på det europæiske arbejdsmarked og i forhold til arbejdernes rettigheder.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-03-31:
Det er det, jeg synes er en lidt besynderlig del af det her beslutningsforslag, for vi ved jo alle sammen, hvor let tilgængeligt det er.
Men jeg har netop i min besvarelse sagt til den tidligere ordfører, at hvis vi laver en legalisering, mener jeg, at man fratages et væsentligt argument over for de unge til at lade være med at bruge hash og andre rusmidler.
Det er ikke længe siden, at jeg besøgte en psykiatrisk afdeling, hvor både patienter og personale fik vist mig, hvor stort et misbrug der er, og hvilke alvorlige konsekvenser det får for rigtig, rigtig mange unge.
Så til ordførerens spørgsmål om tilgængelighed til hash i Danmark: Nu blev Christianshavn nævnt tidligere, og jeg bor i Nordjylland, i Himmerland, og jeg er sikker på, at man der kan få hash i det omfang, man ønsker det.
Problemet er stort over hele landet, og det er her, at jeg mener, at vi skal have en indsats, og jeg mener ikke, at det er den rigtige vej at gå med en legalisering, når man taler om, at man skal få færre til at bruge hash.
Jane Heitmann (V), 2017-03-31:
Nu er der jo i sig selv ikke noget mærkeligt i, at der er færre, der lige pludselig bliver kriminelle, når det den ene dag har været ulovligt at have noget i lommen, som den næste dag er lovligt.
Det, som jeg er optaget af, er jo bandekriminaliteten, det er den organiserede kriminalitet, som jo i Holland er en enorm udfordring.
I hele det dyrkningsmiljø, der er i Holland hvert eneste år, bliver der jo lukket tusindvis af væksthuse.
Jeg vil bare gerne vide: Tror ordføreren virkelig på, at man kan komme de kriminelle bander til livs ved at legalisere hash?
Og hvis svaret er ja, det er helt okay, men vil ordføreren så ikke lige fortælle os, hvad det er for en dokumentation, man støtter sig på?
Jeg ved, at ordføreren er optaget af at kunne dokumentere og arbejde evident og med den viden, man har.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-03-31:
Nej, jeg har ikke sagt, at brugen af cannabis er faldet, jeg har sagt, at det har ligget på det samme niveau hos de unge mennesker.
Det er dokumentation, som jeg skal få min politiske assistent til at oversende til Venstres ordfører, for vi har nemlig researchet rigtig grundigt på det her.
Det er primært dokumentation fra Colorado, som vi har hentet ind, og som er forskningsbaseret.
I forhold til kriminalitet er det jo også Coloradobaseret dokumentation, som viser os – og jeg har nævnt det før – at der i 2010 var 300.000 beboere i Colorado, som blev tiltalt for kriminalitet, som havde en eller anden form for relation til cannabis eller hashhandel, og det var faldet til 2.500.
Nej, undskyld, jeg sagde 300.000, det var 30.000 i 2010.
Det er faldet til 2.500 i 2014.
Så det er det, jeg læner mine argumenter op ad.
Jane Heitmann (V), 2017-03-31:
Tak for det.
Jeg kan også forstå, at Alternativet er optaget af, at vi skal have nedbragt kriminalitetsraten, at vi skal bandekriminaliteten til livs.
Vi har diskuteret Holland, og der taler tallene deres tydelige sprog, men hvad er det for en dokumentation, som ordføreren er i besiddelse af?
Og så lige til sidst
: Nu har ordføreren nævnt Colorado gentagne gange.
Hvad er det for en dokumentation, som ordføreren har, siden ordføreren igen og igen peger på, at brugen af hash faktisk er faldet, efter at det er blevet legaliseret?
May-Britt Kattrup (LA), 2017-03-31:
Jeg har ikke talt det op på ministre, men jeg vil tro, at det gælder begge dele.
Det er i hvert fald et flertal af partier.
Lotte Rod (RV), 2017-03-31:
Liberal Alliances ordfører siger, at der er et flertal i regeringen, som er imod et forsøg med legalisering af hash.
Er det et flertal af partier, eller er det et flertal af ministre?
May-Britt Kattrup (LA), 2017-03-31:
Det er i erkendelse af, at vi sidder i en regering, hvor demokratiet også fungerer, og vi er i mindretal i regeringen på det her spørgsmål.
Sådan er det.
Vores opgave er nu at arbejde på i regeringen at overbevise de andre om, at det her er en god idé.
Men nu er vi i regering, og vi er i mindretal i regeringen, og vi stemmer sammen med regeringen.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-03-31:
Tak for det, og tak for talen, som jeg jo er fuldstændig enig i.
Det får mig simpelt hen til at spørge, og det er helt reelt ment: Er det så, fordi hensynet til at sidde i regering vejer tungere end Liberal Alliances ønske om en legalisering af cannabis?