runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-11-22:
Når jeg ser i lovforslaget og kigger på, hvilke miljømæssige konsekvenser og hvilke klimamæssige konsekvenser det har, så er det på klimasiden.
Jeg vil nok sige, at hvis vi løser klimaproblemet lidt, må det jo have en positiv miljøeffekt.
Men på klimasiden synes jeg faktisk nok at det er ridset op til at være ret begrænsede reduktioner, man opnår i 2030.
Så jeg tænker umiddelbart: Kunne det her ikke implementeres på en bedre måde, så vi fik flere CO 2 -reduktioner ud af det?
Hvis jeg tænker lidt tilbage, har jeg været til et møde med Klimarådet under den tidligere formand, hvor Klimarådet har analyseret på et CO 2 -kvotesystem, som på det tidspunkt ikke var godt nok fungerende i EU, og hvor det dengang blev ridset op, hvad der kunne forbedres.
Jeg savner egentlig, at vi går tilbage og kigger på, om det her ikke kan implementeres på en bedre måde, så vi får større CO 2 -reduktioner.
Lea Wermelin (S), 2023-11-22:
Tak for det.
Jeg tror egentlig, jeg i dag vil starte med de avisforsider, som vi kunne læse i går, nemlig at vi nu igen igen, kunne man fristes til at sige, har fået en FN-rapport, som med to streger under viser, at vores planet brænder, og at vi langtfra er på vej til at indfri Parisaftalen.
Det giver jo i hvert fald også anledning til, at vi herinde bliver nødt til at kigge på, om vi så fra dansk side gør alt, hvad vi overhovedet kan, for at presse på for den grønne omstilling, som er så nødvendig, ikke bare her i Danmark, men også i resten af verden.
Det, som rapporten viser, er jo, at de rigeste lande, altså G20-landene, står for ca. 75 pct. af udledningerne, og lige om lidt er der COP 28, hvor der er behov for, at vi også får den gruppe af lande forpligtet på nogle af de samme ting, som vi gør her i Danmark.
Der bliver global stocktake.
Grunden til, at jeg siger alt det her som indledning er jo også, at det nogle gange med tekniske lovforslag er meget godt at blive mindet om, hvad det egentlig er, det handler om, og det lovforslag, vi skal behandle i dag, er jo et af eksemplerne på, at vi fra dansk side presser på for en ambitiøs klimahandling, ikke bare i Danmark, men i hele EU.
Så vi har med den mest grønne Kommission og også med et dansk pres fået vedtaget den her Fit for 55-pakke, som vel er det største enkeltstående grønne initiativ i Kommissionen igennem mange, mange år, og som påvirker rigtig mange ting.
Og en af de ting behandler vi så i dag, og det handler om de her CO 2 -kvoter, og det vil sige, at vi med lovforslaget sikrer, at endnu en sektor bliver omfattet, nemlig færgetransporten, som også udleder globalt.
Noget af det, som vi har haft svært ved tidligere, har jo også været at få fat på de her internationale ruter, altså hvad vi kan gøre der, og vi er i gang med at kigge på brændstofdelen.
Men det her handler jo så om CO 2 -kvotebetalingen, og det vil sige, at vi både får en sektor med, og at vi også sikrer reelle drivhusgasreduktioner herhjemme, og derfor er der sådan set al mulig grund til at glæde sig over, at vi med det her lovforslag får implementeret den Fit for 55-pakke, som vi var med til at vedtage tidligere i år.
Så med det vil jeg egentlig bare sige, at Socialdemokratiet selvfølgelig støtter lovforslaget.
Lars Aagaard (M), 2023-11-22:
Tak for spørgsmålet.
Der er givet støtte til 59 projekter med i alt 24.409 konverteringer.
Udrulningen er godt i gang.
Ansøgere, som har fået afslag fra puljen i 2023, kan overveje, om de har mulighed for at ændre i projektet og udarbejde et nyt projektforslag, der kan realiseres uden støtte.
Fjernvarmepuljen blev senest forhøjet i starten af året med »Tillægsaftale til aftale om inflationshjælp 2023« og sidste år med »Aftale om vinterhjælp«.
Puljens midler for 2023 blev dog ikke forhøjet med finanslovsaftalen 2023, hvor Danmarksdemokraterne var med i aftalen.
Det er samtidig vigtigt at kigge bredere end udelukkende på de statslige støttekroner, når vi taler om, hvordan vi bedst muligt støtter borgerne i at få skiftet naturgasfyret ud.
Vi skal huske, at der ud over fjernvarme også er noget, der hedder varmepumper, og i mange dele af landet vil det være den økonomisk mest attraktive måde at få varmet sit hus op på for varmekunderne.
Det handler jo om at sikre, at folk vælger den billigste grønne løsning, og der er andet i verden end fjernvarme.
I finanslovsforslaget har regeringen afsat 240 mio. kr. i perioden 2024-2026 til afkoblingsordningen.
Den pulje kan også søges af fjernvarmekunderne.
Den dækker omkostningen ved at få afkoblet naturgasfyret.
I alt har vi i vores samfund prioriteret 4,9 mia. kr. til varmeprojekter i perioden 2020-2026.
1,2 mia. kr. har været afsat til fjernvarmepuljen i perioden 2021-2023.
Hvis finanslovsforhandlingerne, som er i gang, resulterer i, at der afsættes midler til fjernvarmepuljen i 2024, vil ansøgere, som fik afslag i 2023, kunne ansøge puljen igen på lige fod med andre potentielle ansøgere. På den måde sikrer vi ligebehandling af alle ansøgere.
Først vil jeg sige, at det er vigtigt at huske på, at det aldrig har været en forudsætning, at vi ville støtte alle fjernvarmeprojekter til evig tid fremover.
Så det, folk skal gøre derude, og som jeg kun kan opfordre til, er at huske, at der hele tiden er to alternativer.
Der er også den mulighed, hvis fjernvarmen ikke kommer, og hvis den er for dyr, at kigge på alternativet.
For rigtig mange husstande vil en eldrevet varmepumpe være et økonomisk attraktivt alternativ, og det skal vi politisk også huske at nævne, så folk kommer til at vælge den billigste grønne varmeløsning fremadrettet.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-11-22:
Som jeg kan høre, tror jeg, vi begge kan blive enige om, at der er nogle helt centrale problemer med de her puljer.
Den er supergod; det er vi enige om.
Lars Aagaard (M), 2023-11-22:
Jeg lytter gerne, hvis Danmarksdemokraterne har andre metoder til at prioritere.
Det fungerer på den måde, at hvis man vil ansøge en pulje, skal man sende en ansøgning, og at de bliver sagsbehandlet i den takt, som de bliver sendt ind.
Jeg kan da kun opfordre til, såfremt der findes penge på finansloven til 2024, at de kommuner, der har en interesse i at søge, ansøger meget hurtigt.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-11-22:
Vi er absolut obs på det, og vi er også en del af finanslovsforhandlingerne.
Jeg står her med en oversigt over de projekter, der er blevet godkendt eller har fået afslag på midler i år.
På skemaet kan man se, at nogle projekter har fået helt op imod 66 mio. kr. bevilget.
Det, vi ser som et problem, er, at hvis de første 6, der får søgt ind, tømmer hele puljen, er der et åbenlyst problem for de næste 53.
Det mener vi altså er et lotteri, hvor det ganske enkelt drejer sig om at være hurtigst.
Vi har jo et reelt problem og en opgave i forhold til den grønne omstilling.
Lars Aagaard (M), 2023-11-22:
Jo, der er altid en risiko for, når vi i Folketinget beslutter puljer, at det kan medføre et stopgo.
Det gælder både for fjernvarmeprojekter, og det gælder også for de individuelle varmepumper, så vi skal ikke bilde os selv ind, at puljer kun er noget af det gode.
Så vil jeg også bare komme med en bekræftelse og en opfordring til Danmarksdemokraterne: Såfremt man i finanslovsforhandlingerne har et ønske i partiet om at prioritere fjernvarmepuljen, er det nu, at det skal meldes ind, for det er jo nu, at det bliver forhandlet.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-11-22:
Tak for ministerens svar.
Jeg blev for noget tid siden kontaktet af borgere fra Vejle Kommune, Bjarne og Jørgen, der har ventet i 5 måneder på svar fra puljen.
De fandt først ud af, at de havde fået afslag, da de tog til Dansk Fjernvarmes landsmøde.
Deres begrundelse for afslag var, at puljen var tom.
Nu skal de så sende en ny ansøgning af sted, der først skal godkendes hos kommunen, og kan så forvente, at sagen trækker 5-8 måneder længere ud i fremtiden.
Anerkender ministeren ikke, at der enten skal flere penge i puljen, og det kan jeg høre der er lagt op til, og det bakker vi jo også op om, eller at puljen i sig selv kan være et problem, der hæmmer den grønne omstilling?
Jeppe Bruus (S), 2023-11-22:
Tak for spørgsmålet.
Europa-Kommissionens forslag om »Moms i den digitale tidsalder« indeholder flere forslag.
Det gælder bl.a. ændrede momsregler for platformsøkonomi og korttidsudlejning af fast ejendom, herunder udlejning af feriehuse og lejligheder.
Regeringen forholder sig overordnet kritisk til denne del af forslaget, som bl.a. vil indebære moms på hotellignende korttidsudlejning af fast ejendom.
Det vil f.eks. være sommerhusudlejning og udlejning af lejligheder.
I dag er sommerhusudlejning i Danmark momsfritaget, da det ikke anses for at være en hotellignende ydelse.
Det er et forslag, som regeringen er meget opmærksom på på grund af de danske interesser på sommerhusområdet, og regeringen ønsker bestemt ikke, at sommerhusudlejning bliver momspligtig.
Selv om forhandlingerne i rådsarbejdsgruppen endnu ikke er afsluttet, er der lige nu udsigt til en løsning, som betyder, at Danmark kan bevare den nuværende momsfritagelse for både persontransport og udlejning af f.eks. sommerhuse.
Regeringen har desuden meget tidligt i forhandlingsforløbet været i dialog med Europa-Kommissionen for at sikre, at også den særlige danske sommerhusregel, som fastsætter restriktioner for, hvornår udlændinge kan erhverve sig danske sommerhuse, kan bevares.
Det er en regel, som Danmark fik tilladelse til at opretholde ved vores indtræden i EF, som det hed dengang.
På baggrund af denne dialog forventes der en løsning, som sikrer, at de foreslåede momsregler ikke får indflydelse på den særlige danske sommerhusregel.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-11-22:
Nu bliver den opgave, vi har med at skaffe CO 2 -reduktioner, jo delvis løst indimellem, men vi har også en klimadagsorden, som er endnu mere alvorlig, end vi troede for kort tid siden.
Og når man så har et lovforslag her, hvor det skønnes, at den samlede effekt i 2030 er 0,39 mio. t CO 2 -ækvivalenter, så synes jeg egentlig, at det er et ret lille tal.
Og det er derfor, at jeg har studset over, om vi ikke kunne implementere det her på en bedre måde, så det får større effekt.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-11-22:
Tak, hr. formand.
Jeg læser spørgsmålet til skatteministeren op: Hvad er ministerens holdning til den igangværende revision af EU’s momsdirektiv »Moms i den digitale tidsalder«, der kan få den konsekvens, at danske udlejere af sommerhuse fremover skal opkræve 25 pct. i moms på deres udlejning, og kan ministeren garantere, at regeringen vil modarbejde, at udlejning af sommerhuse skal pålægges moms?
Morten Bødskov (S), 2023-11-22:
Nu holder vi os lige til spørgsmålet, og man skal passe på med at tolke meget mere ind i det, jeg siger, og det, jeg siger, baserer sig på det svar, som jeg allerede har sendt til spørgeren, nemlig at der i forbindelse med aftalen om opfølgningen på den her kviklånsaftale, som handlede om at beskytte forbrugerne mod aggressive kviklån, blev lavet nogle forbud, og at der i forhold til de forbud er en række undtagelser.
En sådan specifik tjenesteydelse kan f.eks. være et køb af en bil, og det har jeg svaret spørgeren, og det er det, der er rammerne for den del af kviklånsaftalen.
Andet kan man ikke tolke ind i det, og det synes jeg faktisk også er udmærket.
For det er med til at beskytte forbrugerne mod aggressive kviklån, hvilket jo også er det, som aftalen handler om.
Mona Juul (KF), 2023-11-22:
Jeg synes, det er dejligt, at ministeren her klart og tydeligt siger, at ethvert pengeinstitut bare kan markedsføre løs i forhold til elbiler, også selv om der i præcis den samme tv-blok, på den samme busstation, i den samme facebookreklame, eller hvad det måtte være, er bettingreklamer.
Det synes jeg bliver rigtig dejligt, og det tror jeg også der er rigtig mange pengeinstitutter der bliver meget, meget glade for.
For ellers måtte man jo sige, at lige præcis den her lovgivning ville være med til at bremse noget af den grønne omstilling.
Der er heller ikke nogen tvivl om, at vi, når vi er med i aftaler, så er det helhjertet, men at vi selvfølgelig overhovedet heller ikke er med i en elbilsaftale, der ikke rykker.
Er der så, når ministeren nu siger, som ministeren gør, flere ting i den her kviklånslov, som er en forhindring, som ministeren er villig til at se på, og som vi skal have aftalt?
Morten Bødskov (S), 2023-11-22:
Jeg er lidt usikker på, hvad spørgsmålet var.
Men jeg kan sige, sådan som jeg også har skrevet det til spørgeren, at vi ikke mener, at det, der her peges på, altså når det eksempelvis handler om at markedsføre grønne biler, er et problem, og at det ikke er noget, der er omfattet af de undtagelser, som ligger i markedsføringsloven, sådan som der også er redegjort for over for spørgeren.
Den er god, fordi den begrænser den mest aggressive markedsføring over for forbrugerne, som jo har betydet, at rigtig mange er kommet i klemme på grund af aggressive kviklån.
Den aftale var De Konservative ikke med i, men jeg tror, at der, hvis man vil være med i den, er en åbenhed over for det.
Så er jeg også utrolig glad for, at De Konservative nu er begyndt at holde lidt mere af de grønne biler.
Der er rigtig mange tusinde danskere, der har fået en billigere, en bedre og en grønnere bil i forbindelse med den aftale, som man lavede under den tidligere regering.
Det tror jeg ikke.
Tværtimod hører spørgeren ministeren sige, at vi i forhold til det spørgsmål, der er stillet, ikke mener, at der er noget problem.
Så spørgeren burde være glad, tilslutte sig kviklånsaftalen og sige, at det er fantastisk, at vi har lavet en aftale, som rent faktisk beskytter forbrugerne mod aggressiv markedsføring.
Det tænkte jeg også var i De Konservatives interesse, og det har i hvert fald været til gavn for rigtig mange forbrugere.
Så er jeg da også utrolig glad for, at man er begyndt at holde af de grønne biler.
Mona Juul (KF), 2023-11-22:
Jeg er rigtig glad for, at ministeren lige nævner elbilsaftalen.
For der er jo en årsag til, at Konservative ikke var med i den.
Den blev meget dyr, og der kom ikke meget klimareduktion ud af det, og det viser sig jo også, at den her vejafgift, som regeringen på det tidspunkt var så glade for, bare er en ren pengemaskine.
Der er ikke nogen tvivl om, at vi i forbindelse med kviklånsloven skulle have styr på rockerne og andre.
Det er der ingen tvivl om, og det ønskede vi bestemt også.
Men der er jo i hvert fald heller ikke nogen tvivl om, at vi under ingen omstændigheder skulle have været med i aftalen.
For den endte jo med præcis de utilsigtede konsekvenser, som ikke havde noget med forbrugerbeskyttelse at gøre, og som vi også advarede om.
Der er blevet rettet en lillebitte smule op i forhold til de konsekvenser, som vi f.eks. også så at der var i forhold til landsholdet, der mister sponsorindtægter, fordi markedsføringslovens § 11 b bliver overtrådt, når et forbrugslån bliver markedsført i forbindelse med en sportsligas navn, når sportsligaen samtidig markedsfører en spiludbyder ved f.eks. at kalde sig spiludbydernes navn.
Formålet med mit spørgsmål er jo at få ministerens opmærksomhed rettet mod endnu en utilsigtet konsekvens, som vi mener der er, og hvor vi lige præcis mener, at markedsføringslovens § 11 forhindrer det, og derfor kunne jeg jo nævne et par eksempler og så høre, hvad ministerens reaktion på det er.
Det kan være en dansk tv-reklameblok, hvor et pengeinstitut sender en reklame om, at de tilbyder et lån, hvis man f.eks. vil købe en elbil, men hvor der i den næste reklameblok samtidig er en bettingreklame og den så er ulovlig.
Det kan også være, at ministeren på et tidspunkt står ved et busstoppested, og at han ser, at der her er en god reklame, der tilbyder ham et billigt lån, så han kan få en ny elministerbil, hvorefter der på det samme busstoppested så lige ruller en bettingreklame op og den så er ulovlig.
Morten Bødskov (S), 2023-11-22:
Tusind tak for det, formand, og tak, fordi det lige kunne lade sig gøre at rykke lidt rundt på spørgerrækken, og også tak til spørgeren.
Først vil jeg sige, at jeg er utrolig glad for, at Det Konservative Folkeparti nu interesserer sig for elbiler.
For da vi lavede den fine, store aftale, som jo bare betyder, at tusindvis af danskere har fået en både grønnere, en større og en bedre bil billigere, var Det Konservative Folkeparti jo ikke med.
Det handler det her spørgsmål jo desværre ikke om, men det handler om markedsføringsloven, og som jeg også har oplyst i et skriftligt svar til Erhvervsudvalget i februar i år, mener jeg ikke, at markedsføringen af eksempelvis grønne billån er unødigt begrænset i reglerne i markedsføringsloven.
Markedsføringsloven indeholder to specifikke forbud mod markedsføring af forbrugerkreditaftaler til forbrugere, og det gør den, fordi vi gerne vil beskytte forbrugerne.
De blev indført i forbindelse med opfølgningen på vores kviklånsaftale, som vi lavede i 2019, og det gjorde vi med henblik på at sætte en stopper for det, der virkelig er skidt for forbrugerne, nemlig en aggressiv markedsføring af kviklån.
Forbuddet omfatter for det første et loft, således at det er forbrugerkreditaftaler med årlige omkostninger på 25 pct. eller derover, og for det andet omfatter forbuddet jo så også markedsføringen af kreditaftaler i forbindelse med markedsføringen af spil eller spiludbydere.
Der gælder en række undtagelser for det her, men det korte af det lange er, at markedsføringen af billån ofte vil høre ind under et finansieringskøb, og at det dermed ikke vil være omfattet af de forbud, der er.
Det har jeg også redegjort for over for Folketingets Erhvervsudvalg i forbindelse med spørgsmål, som spørgeren også har stillet.
Så grundlæggende mener vi ikke, at der er noget til hinder for, at man her også kan markedsføre eksempelvis grønne billån.
Mona Juul (KF), 2023-11-22:
Jeg læser højt: Hvad mener ministeren om, at markedsføringsloven, som har til formål at styrke forbrugersikkerheden, har vist sig at indeholde uhensigtsmæssigheder, der gør det svært for pengeinstitutter at markedsføre grønne lån, som ellers ville kunne bidrage til, at flere danskere laver grønne investeringer, eksempelvis i elbiler?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-11-22:
Derfor skal bevægelsen, både hvad angår den ene, den anden, den tredje og den fjerde ydelse på handicapområdet, jo også være, som den er, når vi taler om skattepapirer.
Det er jo kun et mindre antal af vores selvangivelser, der bliver tjekket efter, fordi det er på tro og love, og det er da også noget af det, vi som regering vil sigte efter, altså at vi i stedet for at bruge pengene på kontrolsystemer, som vi ikke har andre steder, skal bruge dem på borgerne og bruge dem klogt.
Og det gælder selvfølgelig også nogle af de her ydelser.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-11-22:
Jeg er glad for, at ministeren pointerer, at der kommer til at ske noget her i Folketingssalen, og det er jo klart, at vi nu ikke konkret har set, om det rent faktisk gør noget i forhold til lige præcis BPA-ordningen.
Så vi glæder os til at se, hvad ministeren kommer frem med dér.
Men et afsluttende spørgsmål er, om ministeren mener og er enig i, at det ikke skal være vanskeligere for f.eks. mennesker med muskelsvind at få tilkendt en BPA-ordning.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-11-22:
Noget af det, som vi har kig på, er visitationer.
Vi bruger rigtig mange penge på visitationer, det er simpelt hen dyrt at visitere, og vi får ikke rigtig skelnet mellem det.
Altså, jeg har bl.a. haft med en borger at gøre, som er skleroseramt, og det er jo ikke sådan, at sklerose lige går over i overmorgen, desværre, for det har vi ikke behandling til at det kan, og det vil desværre sige, at det vil være meget sjældent, at man som sklerosepatient kommer i bedring.
Derfor er det fuldstændig ligesom med den case, vi taler om her, altså at vi jo dér har at gøre med nogle ting, hvor det ikke lige går over i overmorgen.
Og der kan man jo godt diskutere, om det egentlig er hensigtsmæssigt, at vi visiterer, genvisiterer og genvisiterer.
Så visitationen vil jeg gerne kigge på, og vi skal selvfølgelig se på det med Folketingets partier samlet set, og de vil selvfølgelig blive indkaldt på en måde, sådan at vi kan nå at lovbehandle de første af tingene, inden sæsonen er overstået.
Victoria Velasquez (EL), 2023-11-22:
Mener ministeren, at det er proportionelt at skære 14.000 voksne i ydelse som følge af det skærpede beskæftigelseskrav og afskaffelsen af diagnosetillægget og hermed risikere, at også 11.000 børn ryger ud i fattigdom som følge af førstnævnte, for at man kan få et øget arbejdsudbud på kun 750 mennesker?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-11-22:
Tak for det.
Og også tak for at stille et spørgsmål, som virkelig sætter fingeren på noget i vores arbejdsmiljø, som er helt afgørende for os alle sammen, men ikke mindst selvfølgelig for de medarbejdere, der arbejder i det.
Der er god grund til, at vi i Danmark stiller skrappe krav, når det kommer til kemi og også risikoen for, at ansatte bliver udsat for kemi.
Det skyldes selvfølgelig, at det kan være farligt, og at vi skal beskytte de mennesker, der går på arbejde i Danmark, mod at blive syge af deres arbejde.
Og der, hvor man har risiko for at blive udsat for farlig kemi, er der jo krav om, at det skal planlægges, tilrettelægges og udføres, så det er sikkert og forsvarligt, også sundhedsmæssigt, at gå på arbejde, og når der som her er tale om en byggeplads, har bygherren og den projekterende også et ansvar.
Hvad angår byggeriet på den forurenede grund i Nyborg, er jeg blevet oplyst af Arbejdstilsynet, at de fra ultimo maj og til ultimo november i år har gennemført ti tilsyn med byggepladsen, og at de involverede aktører i den forbindelse har afgivet en række påbud til de relevante virksomheder.
Påbuddene har selvfølgelig til formål at sikre, at de ansatte ikke udsættes for unødig påvirkning af farlige stoffer, sådan som loven foreskriver at de ikke skal.
Jeg kan godt, når jeg læser presseklip fra den her sag, få et indtryk af, at nogle involverede synes, at sådan nogle papirkrav er formalia, der bare skal overstås.
Jeg vil sige, at der jo er en grund til, at vi har de krav, og det er for at understøtte, at der er styr på sikkerheden, og at man tager de regler, vi i fællesskab har lavet, alvorligt.
Arbejdstilsynet har også haft fokus på projekterendes pligter og truffet afgørelse om mangelfuld beskrivelse af risici i projektmaterialet rettet mod bygherren, der i det her tilfælde selv har projekteret arbejdet.
Og herudover har Arbejdstilsynet oplyst, at de er i dialog med de involverede aktører, med henblik på at alle aktører lever op til deres ansvar for et sundt og sikkert arbejdsmiljø, og jeg håber virkelig, at man får genskabt trygheden omkring den her byggeplads.
Jeg bliver oplyst, at Arbejdstilsynet fortsat vil have et fokus her og fortsat vil følge det, sådan at de ansatte ikke udsættes for kemi.
Victoria Velasquez (EL), 2023-11-22:
Vil ministeren foretage sig noget for at sikre, at bygningsarbejdere og naboer til giftgrunden i Nyborg ikke bliver syge?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-11-22:
Både den aftale, Enhedslisten var med i inden valget, og den aftale, der nu ligger, betyder, at der kommer til at være færre børn, der vokser op i lavindkomstgruppen.
Tallene er ikke ens.
Der var flere i den gamle aftale, hvilket Enhedslisten også har påpeget, men det er ikke rigtigt, at der kommer flere børn i lavindkomstgruppen med den aftale, der ligger, tværtimod.
Jeg kunne aldrig drømme om at sige, at der ikke er forskel på at være i arbejde og være på kontanthjælp.
Der er kæmpe forskel, ikke mindst for menneskers følelse af at høre til, at have en plads og gøre nytte på en arbejdsplads, være en del af et kollegaskab.
Altså, vi har markant nedbragt antallet af børn med en forælder i kontanthjælpssystemet, og det glæder mig usigeligt.
Lad os gå mere ned ad den vej.