Andreas Steenberg (RV), 2019-12-12:
Jeg synes, det er værd at nævne i sådan en debat her, at vi jo i Danmark har et unikt demokrati, også et demokrati, der gennem historien har kunnet overleve, at der har været forskellige grupperinger, der var imod demokratiet – alt lige fra nazister over fascister til kommunister, som syntes, at man skulle have en anden styreform end demokrati.
Danmark er også et land, der i modsætning til eksempelvis Tyskland tillader det at være nynazist ud fra en tankegang om, at lad os få holdningerne på bordet, og så afgør vi tingene, ved at vi går ned og stemmer ved folketingsvalg og andre valg.
Så går der selvfølgelig også en meget, meget klar skillelinje mellem, om man har holdninger eller man har tænkt sig at bruge vold, våben, terrorisme eller andet til at fremme de holdninger, man har.
Vi skal selvfølgelig slå hårdt ned på terror og anden virksomhed, som er med til ved vold at undergrave vores demokrati, og derfor skal det selvfølgelig være sådan, at mennesker, der begår terrorisme og landsforræderi, ikke kan blive statsborgere.
Det skal selvfølgelig også være sådan, at man kan få frataget sit statsborgerskab, hvis man bliver dømt for den type gerninger efterfølgende.
Vi har også et system i dag, hvor Politiets Efterretningstjeneste meddeler os her i Folketinget, om folk er under mistanke for noget, og så har man så mulighed for at sige til folk, at de ikke kan blive statsborgere på den baggrund.
Nu vil man så med det her forslag prøve at finde frem til nogle modeller, hvor man skal prøve at finde ud af, om folk har holdninger, der er imod demokratiet, og på den baggrund så lade være med at give statsborgerskab.
Typisk har sådan en person boet ca. 11 år i landet, inden vedkommende kan få statsborgerskab.
Skal man så fra politiets side overvåge vedkommende i alle de år for at finde ud af, om vedkommende på et eller andet tidspunkt skriver et eller andet eller siger et eller andet et eller andet sted, som man så kan definere som udemokratisk?
Hvis ikke man vil have politiet til eksempelvis at overvåge folk i et årti, så skal man prøve at lave sådan en samtale.
Det kunne f.eks. være en halv times samtale med hr. Marcus Knuth eller undertegnede.
Hvordan undgår man den situation, at folk godt kan finde ud af at lyve i den halve time?
Mon ikke folk finder ud af at fortælle, hvad der skal til for at få indfødsret?
Min pointe er, at det jo er meget svært at undgå, at der er mennesker, der har forskellige udemokratiske holdninger.
Det skal vi have; det siger sig selv, men kan man overhovedet lave et system, hvor man opfanger det?
Det sidste spørgsmål, jeg synes må rejse sig, er: Hvad vil det så sige at have en udemokratisk holdning?
Ja, det er klart, hvis man opfordrer til at bruge vold, f.eks. terrorisme, og det kan man faktisk allerede dømmes for.
Men hvis man f.eks. synes, at det ikke bør være Hendes Majestæt Dronningen, der skal udpege regeringen, eller hvis man er imod grundlovens paragraffer om ligebehandling uanset religion, f.eks. at man ikke må forskelsbehandle muslimer negativt, er det så nok til, at man ikke kan siges at være demokrat og få statsborgerskab?
Det synes jeg ikke man skal.
Man skal vide noget om Danmark.
Man skal have et arbejde, og man skal ikke have begået alvorlig kriminalitet.
Så kan man få statsborgerskab, og hvis man så bliver dømt for landsforræderi eller terrorisme mod statens virksomhed, kan man så også få det frataget igen.
Det synes jeg er gode regler, men at begynde at prøve at have et eller andet holdningspoliti, der skal prøve at finde ud af, om folk på et eller andet tidspunkt inden for et årti har sagt noget, tror jeg ikke på at man kan lave fintmasket nok, og jeg synes også, det er en dårlig idé, så derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.