runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2021-05-05:
Jeg vil gerne spørge ordføreren for Frie Grønne: Når nu der er masser af byggeri i København og det genererer en masse overskudsjord, er det så godt for klimaet, at den jord kan deponeres tæt derpå, inde i København, eller ville det være bedre for klimaet, hvis den skulle køres langt væk, uden for København?
Benny Engelbrecht (S), 2021-05-05:
Vi laver naturligvis også gerne en afdækning af det.
Jeg er så lidt i tvivl, om det er noget, der hænger sammen med jordtransporterne, eller om det hænger sammen med det samlede projekt.
Det må fru Susanne Zimmer lige stille et skriftligt spørgsmål om.
Det skal vi selvfølgelig nok sørge for at få afdækket, men jeg synes også bare, det er værd her at understrege igen, at det jo ikke er sådan, at anlægget af Lynetteholm skaber jordtransporterne; de er der, uanset om Lynetteholm bliver anlagt eller ej.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-05-05:
Da man lavede Øresundsforbindelsen, var det et krav, at man ikke måtte reducere gennemstrømningen af saltholdigt havvand.
Derfor skulle man foretage en kompensationsudgravning af 6 mio. m³ havbund.
Og i den forbindelse er der blevet lavet en Espoohøring med svenskerne.
Man kan sige, at en mindre saltvandsindstrømning og en påvirkning af Østersøen jo også påvirker Polen, Tyskland, Finland osv.
Hvorfor er der ikke foretaget Espoohøringer med de andre lande omkring Østersøen?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-05:
Hvad har ministeren konkret gjort for at følge op på tilsynsrapporten om Naturstyrelsens naturplejekvæg i Mols Bjerge, og vil ministeren tage initiativ til at undersøge og sikre, at noget tilsvarende ikke sker andre steder, hvor staten holder kvæg og/eller andre dyr?
Benny Engelbrecht (S), 2021-05-05:
Hr. Torsten Gejl siger, at det vil koste 80 mia. kr. Hvad angår lovforslaget om anlægget af Lynetteholm, som vi behandler i Folketingssalen i dag – det håber jeg er gået op for hr. Torsten Gejl – så taler vi om en anlægssum på 2,5 mia. kr., ikke 80 mia. kr.
Spørgsmålet om, hvad Lynetteholm, når den måtte være blevet færdiganlagt, skal bruges til, er jo noget, der skal være genstand for en lang række debatter og dialoger, og som jeg også indikerede, hvis det er sådan, at man igangsætter miljøundersøgelser af metroen og Østlig Ringvej, så vil der også blive inddraget borgere i den forbindelse.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-05:
Men synes ministeren, at ét åbent borgermøde ud over en række møder med lokaludvalg, foreninger og små organisationer, når det handler om et projekt til en pris af 80 mia. kr., som københavnerne skal døje med udbygningen af de næste 30 år, og hvor 80 mio. t jord skal puttes i Øresund, er tilstrækkeligt til, at københavnerne haft nogen som helst chance for at diskutere det her?
Benny Engelbrecht (S), 2021-05-05:
Det er nogle flere borgermøder, end der blev holdt, da mit hus i sin tid blev eksproprieret på grund af et motorvejsanlæg i Sønderjylland.
Det, der er blevet oplyst mig, er, at der ud over arrangementet med TV 2/Lorry, som hr. Torsten Gejl nævner, har været 35 forskellige borgermøder, herunder møder med Amager Vest Lokaludvalg – særligt borgermøder med optagelse af tre film, som blev lagt online.
Så tallet, som er blevet mig oplyst, er 35 ud over det møde, som hr. Torsten Gejl nævner, som TV 2/Lorry foranstaltede.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-05:
Nu siger ministeren, at Alternativet hævder, at der kun har været ét offentligt borgermøde.
Der er jo blevet søgt aktindsigt for at se, hvor mange møder der har været, og den aktindsigt viser, at der har været 28 møder med organisationer, lokalafdelinger, sejlklubber osv.
– og det er jo for så vidt fint, og det kan også godt være, at der har været nogle flere møder med den type organisationer, men det er i hvert fald det, aktindsigten har vist – og så har der været ét offentligt borgermøde og en debat i TV 2/Lorry.
Vi taler om et projekt til 80 mia. kr., hvor der skal flyttes 80 mio. t jord, og det skal køre i 30-35 år, og så laver man ét åbent borgermøde.
Synes ministeren, at det er en bred dialog med tanke på, hvor meget det kommer til at påvirke København?
Benny Engelbrecht (S), 2021-05-05:
Der har mig bekendt ikke været nogen henvendelser i den relation til mit ministerium, men jeg undersøger gerne, om der skulle have været det.
Vi har en god tradition for at samarbejde med vores svenske naboer, og erfaringen fra Øresundsforbindelsen er jo også, at det var et projekt, der var en stor usikkerhed og bekymring omkring, men som endte med at give en klar miljømæssig gevinst for Øresund, da det var færdigt.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-05-05:
Nu er jeg hverken biolog eller kemiker, men kun en simpel bonde – fra Jylland godt nok.
Men man kan sige, at saltkoncentrationen i vandet alt andet lige også vil blive mindre, hvis der kommer mere vand.
Men mit andet spørgsmål er sådan set, om ministeren har diskuteret Lynetteholm i HELCOM-samarbejdet, som jo lige præcis også handler om at beskytte miljøet i Østersøen.
Benny Engelbrecht (S), 2021-05-05:
Det er korrekt, at der fra et län på svensk side har været lidt bekymring om nogle af de miljømæssige påvirkninger.
Jeg ved også, at der pågår drøftelser i den forbindelse på embedsmandsniveau.
Fra dansk side er det Trafikstyrelsen og Miljøstyrelsen, der deltager, og så er der de svenske myndigheder.
Der har foreløbig været afholdt to møder.
Det, man skal holde sig for øje, er jo, at det, der sker på grund af klimaforandringerne, er, at vandgennemstrømningen øges kontinuerligt.
Og det er så også en af årsagerne til, at vand kan give nogle udfordringer.
Derfor kan det have den påvirkning, at den acceleration, der kommer til at ske, kan blive deaccelereret, men det er altså ikke sådan, at man kommer til at have en mindre vandgennemstrømning.
Der vil alt andet lige komme en stadig større vandgennemstrømning igennem Øresund på grund af klimaforandringerne.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-05:
Nej, det konkrete tal har jeg ikke.
Thomas Jensen (S), 2021-05-05:
Men det her projekt finansieres, ved at den jord, der skal køres derud, betaler man for at deponere i deponiet inde bag spunsvægge, inde bag dæmninger, inden for ordentlig afgrænsede områder.
Så lidt ordentlighed er godt, også når vi tager den videre proces i udvalget og her i Folketingssalen, sådan at de borgere, der engang vil forholde sig godt og grundigt til det her, også bliver oplyst på et ordentligt grundlag.
Jeg vil nødig gå i diskussion med formanden, men jeg kan så oplyse, at jeg for lidt siden rent faktisk fik ordet af formanden, for da lyste min mikrofon.
Så der er noget galt med teknikken her i huset.
Nå, jeg har 1 minut til at stille et spørgsmål fra nu af.
Jeg vil give ordføreren mulighed for at tage jahatten på, for indtil videre har det været nejhatten.
Vi, en masse partier her, har en ambition, der handler om, at vi dels skal have løst et problem med jorddeponi, dels skal have løst et problem med at stormflodssikre København fra den nordlige side.
Så nu vil jeg give ordføreren mulighed for at fortælle, hvordan Alternativet vil løse udfordringen med at få kørt jord væk til deponi.
Hvor skal det ligge henne?
Det andet spørgsmål er: Hvordan vil Alternativet stormflodssikre København fra nordsiden?
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-05:
Jeg vil først sige, at de 700 lastbiler ikke er 350 lastbiler, for en lastbil, der kører frem, skal også tilbage, medmindre ordføreren vil hugge dem alle sammen op og putte dem i Lynetteholm.
Angående det andet spørgsmål har jeg på fornemmelsen, at ordføreren har svaret, så hvis ordføreren har svaret, synes jeg da, at ordføreren skulle delagtiggøre Folketinget i det og på den måde løfte den her debat en lille smule.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-05-05:
Når ordføreren ikke svarer på mit spørgsmål, må jeg spørge igen.
For ordføreren har brugt al sin taletid på at forklare, hvor mange lastbiler der skal køre – 700 lastbiler, som så godt nok er 350.
Det har ordføreren brugt al tiden på, og så må ordføreren da retfærdigvis også kunne fortælle lidt om, hvor mange af de læs man kan konvertere til skibslæs.
Meget af jorden vil jo ikke lige komme inde fra det indre København.
Noget af den vil blive sejlet derud.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-05:
Altså, jeg sagde ikke, at jeg havde googlet vildt meget, jeg sagde, at de ting, som ordføreren ikke vidste, da ordføreren holdt sin tale heroppe, kunne man google på et halvt minut.
Og det kan ordføreren gå tilbage i de tv-optagelser, der er fra den her sag, og få bekræftet.
Det betyder ikke, at ordføreren ikke vil kunne finde et eller andet mærkeligt teknisk spørgsmål, som jeg ikke kan svare på – selvfølgelig kan man det.
Det kan vi altid, når vi står heroppe på talerstolen, og det kan vi godt bruge tiden på.
DF gjorde det også i går, hvor hr. Morten Messerschmidt spurgte om et eller andet fuldstændig grotesk, nemlig hvor mange paragraffer der var i en eller anden lov, som ministeren ikke havde en chance for at svare på.
Den paratviden er der ikke nogen der går rundt med.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-05-05:
Nu nævnte ordføreren tidligere i dag i debatten, at ordføreren havde googlet rigtig meget i forhold til dagens debat.
Og det er måske også derfor, at ordføreren taler meget i overskrifter.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om det her med transporten af den her jord.
Ved ordføreren, hvor mange vognlæs jord der kan være på et gennemsnitligt transportskib, som sejler med den type gods, eksempelvis løs jord?
Hvor mange lastbillæs kan der være på sådan et gennemsnitligt skib?
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-05:
Jamen det passer jo meget godt med det, jeg siger, nemlig at den groteske transport af jord, som kommer af, at der har været nogle enorme anlægsprojekter i København gennem de senere år, kommer til at fortsætte.
Den kommer bare til at køre ad andre gader.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-05-05:
Nej, vi diskuterede det i går på samrådet, hvor jeg mener, at ministeren oplyste det til værende de samme 350 lastbiler, som så blev til 700 lastbiler, men det kan være, ministeren kan svare på det, når han kommer på talerstolen.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-05:
Jeg siger: Nej, det konkrete tal har jeg ikke.
Man kunne f.eks. bruge nogle af alle de materialer, som man bygger en ø af, til at stormflodssikre op langs kysten.
Thomas Jensen (S), 2021-05-05:
Altså, som jeg hører det: Nogle af de materialer, man bygger en ø af, skal bruges til at stormflodssikre.
Det er netop det, vi gør.
Nu er det vist mig, der har ordet!
Vi løser jo to problemer på en gang.
Så skal vi ikke til at hive noget jord ind udefra til at stormflodssikre, men vi kan køre noget jord ind, der for 70 pct.'s vedkommende i forvejen er i området.
Alternativet – altså ikke partiet Alternativet, men handlingsalternativet – er jo, at vi skal til at køre jord på lange strækninger med en masse CO 2 -udslip.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-05:
Og derfor tror jeg, at man selvfølgelig vil sælge de dyreste boliger først, fordi det giver indtægter, idet der jo også er store udgifter forbundet med at etablere sådan en ø, det har vi jo hørt, og vi ved så heller ikke, hvor store de rent faktisk er.
Thomas Jensen (S), 2021-05-05:
Jeg synes, at jeg hørte ordføreren sige, at bebyggelse af Lynetteholm var forudsætningen for økonomien i det her projekt og en del af projektet.
Hvor har ordføreren det fra?
Og så kom der en opfølgende argumentation med, at så er det nok først de dyre boliger, og så kommer de billigere boliger måske bagefter, altså, sådan ligesom at der er noget konspiratorisk over det her.
For bebyggelse af Lynetteholm er ikke en del af økonomien i det her projekt.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-05:
Det kan man sige, men man kan også spørge, hvordan det ser ud om 50 år.
Det kan Danmarks Statistik nok alligevel heller ikke svare på.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-05-05:
Ja, det er så antagelser, når Økonomiforvaltningen og Danmarks Statistik laver dem.
Jeg kan så oplyse om, at det er 155.000 personer frem mod 2045 alene.
Så det skal være forholdsvis store fejl, de laver, hvis ordføreren skal have ret.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-05:
Det har jeg ikke, men jeg har set, at stigningen i befolkningstallet er faldende, og coronatiden her har også vist os, at der er mange flere, der får lyst til at flytte på landet.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-05-05:
Mange tak for det.
Nu snakkede ordføreren lidt om, hvor mange boliger der var behov for i København fremadrettet, og har ordføreren set nogen af de statistikker, som Danmarks Statistik og Økonomiforvaltningen har lavet på fremskrivning af antal beboere i Københavnsområdet frem mod bare 2045?
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-05:
Altså, den køber jeg stadig væk ikke.
Men dem, jeg har talt med, som kender noget til stormflodssikring, er ikke sikre på, at den klogeste måde at få mest mulig stormflodssikring ud af 80 mio. t jord på er ved at proppe det ned på ét spot i Øresund.
Morten Bødskov (S), 2021-05-05:
Jeg må konstatere, at dem, som er bekymret over omfanget af rygning i det danske samfund, og dem, som også lægefagligt beskæftiger sig med det, er nervøse for den adfærd, som kommer, hvis man begynder med e-cigaretter.
Derfor er der selvfølgelig også et sundhedsmæssigt aspekt af det her.
Derfor er det her en samlet indsats, og derfor kommer vi til at se på flere initiativer, og det gør vi af den simple årsag, at hvis vi vil nå det mål, som et bredt flertal i Folketinget har sat sig, kommer vi altså til at kigge på flere produkter.
Og det her er, som jeg sagde før, bare ét skridt i den retning.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-05-05:
Det kan man sige er ret klar tale fra professoren.
Mener ordføreren ikke, at det kunne være relevant at få afklaret, om Lynetteholm er i strid med vvm-direktivet, inden projektet eventuelt sættes i gang i år?
Thomas Jensen (S), 2021-05-05:
Det, som Alternativets ordfører vist ikke har gjort sig klart, er, at det her er med til at løse et konkret problem, hvor der er noget jord, der skal graves op.
Skal man bygge en skole, skal man bygge et plejehjem, skal man bygge nye boliger et sted i København, så er der ofte noget overskudsjord.
Og der tjener Lynetteholm til at være deponi for den her overskudsjord.
Det, som Alternativet jo så kunne fortælle københavnerne, var, hvor Alternativet så ville køre den jord hen.
Skal den sådan køres rundt ude i forstæderne og uden for byen, altså mange flere kilometer med masser af CO 2 -udslip til følge?
Er det det, Alternativet vil?
For så synes jeg bare, at man skulle gå ud og sige det åbent og ærligt.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-05:
Der har jo ikke været noget særligt.
I forhold til at det her projekt koster 80 mia. kr. og det kører 30 år frem i tiden, er det jo minimalt, hvad der har været af diskussion.
Der har været ét politisk møde på TV 2/Lorry.
I kraft af alle de negative høringssvar, der har været, vil jeg spørge: Hvorfor så ikke diskutere det ordentligt?
Hvad vil ordføreren sige til alle de københavnere, igennem hvis gader der skal køre 700 lastbiler om dagen i 30 år?
Hvordan skal bygningerne holde til det?
Hvad med partikelforureningen?
Hvad med CO 2 -udslippet?
Hvad med den livskvalitet, folk går glip af?
Hvad med alle de børn, der skal vokse op hele deres barndom med kæmpestore lastbiler fyldt med jord som kulisse?
Thomas Jensen (S), 2021-05-05:
Principaftalen er indgået tilbage i 2018.
Så der er rig mulighed for at få en god debat om det, så jeg synes ikke, at der er nogen grund til at pege fingre ad processen.
Vi ser frem til en god lovbehandling her i Folketinget, og så kan vi få debatten med dem, der ønsker at tage den.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-05:
Jeg synes, at det havde klædt De Radikale at stå på mål for det her projekt, da transportministeren kom i salen.
Hvis det er så fantastisk en idé at læsse 80 mio. t jord ud i Øresund med alle de implikationer, det giver i København og for miljøet og for klimaet og i forhold til støj og partikelforurening osv., hvorfor har man så ikke ladet københavnerne tage en god, lang debat i stedet for at haste det igennem på den her måde?
Morten Bødskov (S), 2021-05-05:
Jeg læser det lige op igen: Samtidig ophæves de eksisterende hamstringsregler, da de vil blive overflødiggjort af forbuddet mod salg efter 3 måneder.
Hvorfor det?
Fordi situationen er, at tobaksgiganterne desværre valgte at omgå den lovgivning, som vi har vedtaget i Folketinget, altså ved simpelt hen at pumpe billige cigaretter ud på markedet.
Så de er der ikke mere, og derfor er der ikke behov for hamstringsreglen, og den bliver så klaret i fremtiden af reglen om de 3 måneder.
Men hvis Venstre vil stramme det yderligere, tror jeg ikke, det bliver noget problem at finde flertal i Folketinget for det.
Thomas Jensen (S), 2021-05-05:
Regeringen fremsætter ikke et lovforslag, hvis det er i strid med vvm-lovgivningen.
Jeg tror også, at den bemeldte professor er kravlet lige lovlig langt op i elfenbenstårnet, for det konkrete projekt, der ligger her, handler om at lave en perimeter og bygge veje dertil, så vi kan fylde overskudsjord i.
Det er det, projektet er.
Der er ikke noget, der er puttet med her.
Der er ikke noget, der er slicet op efter en salamimetode.
Det er et nonsensargument.
Det her er et konkret projekt.
Vi kan forholde os til den her anlægslov i dag her i Folketinget.
Og derudover er det et projekt, der løser den udfordring med at få et deponi til noget jord, der alligevel skal køres et andet sted hen, hvis det ikke skal køres til Lynetteholm.
Det er to væsentlige og gode tiltag, og der er ikke noget, der er stukket ind under gulvtæppet her, i forhold til at der er nogle projekter, der er slicet af her.
Det her er det konkrete projekt, vi diskuterer i den her anlægslov.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-05-05:
Jeg tror ærlig talt ikke, at der er nogen danskere, som tror på, at Lynetteholm kun skal være et jorddepot.
Og der står jo sådan set også i principaftalen, som ordføreren selv nævnte, på side 4: »Parallelt med VVM-undersøgelsen af anlæg af Lynetteholmen er parterne enige om at gennemføre følgende undersøgelser med henblik på efterfølgende stillingtagen« af vejforbindelse, metrobetjening og flytning af rensningsanlægget Lynetten.
Så kan ordføreren ikke godt lige forklare mig, hvordan det ikke kan være andet end i tilknytning til Lynetteholm, og at der jo derfor ifølge vvm-direktivet skal laves en samlet miljøvurdering?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-05-05:
Tak for svaret.
Om SF bakker op om lige præcis det her lovforslag, må vi jo se efter udvalgsbehandlingen og besvarelsen af spørgsmålene.
Men det er rigtigt, at SF jo er en del af principaftalen, for vi synes egentlig, at Lynetteholmen er en god idé.
Jeg opfatter ordførerens svar sådan, at der faktisk vil være den samme mængde af jord, der skal transporteres i København, ligegyldigt om man bygger Lynetteholmen eller ej.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre noget andet.
For I har jo lagt en fin hjemmel ind i lovforslaget, der giver Københavns Kommune mulighed for at blande sig ret meget i, hvordan de her jordtransporter skal køre.
Kan ordføreren sætte et par ord på, om Københavns Kommune f.eks. kan sørge for, at jordtransporterne kører lidt mindre koncentreret på hovedstrækningerne og på nogle bestemte tidspunkter, hvilket vil gøre det lidt mere tåleligt for borgerne?
Thomas Jensen (S), 2021-05-05:
Næh, jeg tror såmænd ikke, at byggeaktiviteten i København vil falde, hvis man undlader at anlægge Lynetteholmen.
Hvis kommunen beslutter at bygge en ny folkeskole eller et nyt plejehjem eller der er nogle private investorer, der går ind og bygger nogle nye, dejlige boliger til københavnerne, sådan at der er plads til alle de mennesker, der flytter til hovedstaden i de her år, så synes jeg bare, at det er positivt.
Så jeg tror egentlig ikke, at den byggeaktivitet vil høre op, hvis man ikke laver Lynetteholmen.
Derfor synes jeg også, det er godt og fremsynet, at et bredt flertal i Københavns Borgerrepræsentation, inklusive spørgerens eget parti, bakker op om det her forslag.
Når der bliver bygget i København, skal jorden køres et sted hen og puttes i et hul.
Og samtidig med at man får bortskaffet jorden og lavet en ø, som man kan bruge til et eller andet godt i fremtiden, og som man beslutter, i København, så får man også stormflodssikret København fra nord.
Det synes jeg rent faktisk er en rigtig, rigtig klog beslutning, plus at man jo også sparer nogle penge, fordi man ikke skal bruge penge på udelukkende at stormflodssikre København fra nord.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-05-05:
Tak for det.
Jeg må sige, at ordførerens vendinger om fru Ellen Margrethe Basses kritik af det her projekt måske lige er skarpe nok for SF's smag.
Jeg må så indrømme, at der er andre dele af hendes kritik, som vi i SF synes er meget mere alvorlige end lige den her diskussion, som er foregået.
Men jeg kunne godt lige, for at få rammet den her jorddiskussion ind, tænke mig at spørge ordføreren, om der vil være lige så mange transporter med jord i København, hvis man lader være med at bygge Lynetteholmen.
Thomas Jensen (S), 2021-05-05:
Når jeg taler om deponi, er det jo, fordi vi står med et konkret praktisk problem i vores hovedstad.
Heldigvis er hovedstaden et sted, der i de sidste 30 år har udviklet sig utrolig meget.
Der bliver investeret, der bliver bygget, og når der bliver bygget, vil der være overskudsjord.
Og så er det ikke sådan, at det er forurenet jord alle steder.
Det skal jeg slet ikke kunne udelukke, men så må miljømyndighederne se på det.
Ellers er det generelt sådan, at der er overskudsjord, der skal placeres et sted, og da er Lynetteholmen med den korte vej for mig at se, også i forhold til et CO 2 -regnskab, det smarteste frem for at køre jorden langt uden for København og lægge den et andet sted.
Samtidig får vi noget byudvikling i vores hovedstad ud af det, og vi får noget stormflodssikring.
Om der skulle være andre projekter, der kunne være bedre til at stormflodssikre, må vi få afklaret i udvalgsprocessen.
Det er jeg sikker på at transportministeren kan svare på.
Men for mig at se er det en god dobbelt løsning, at vi både deponerer noget jord og samtidig stormflodssikrer.
Louise Schack Elholm (V), 2021-05-05:
Jeg har sagt, at vi i Venstre er positive over for at skaffe flere værnsregler, men jeg undrer mig blot, for i det første lovforslag var der både en rent snit-dato og en hamstringsregel.
Er det så, fordi regeringen er blevet klogere i løbet af høringsperioden og har fundet ud af, at har man en rent snit-dato, behøver man ikke også en hamstringsregel?
Altså, er det høringen, der har gjort, at regeringen er blevet klogere?
Hvorfor synes regeringen lige pludselig ikke, at det er nødvendigt at have begge regler?
Thomas Jensen (S), 2021-05-05:
Vi kan jo ikke på nuværende tidspunkt vide, om fremtidige byggeprojekter enten i Københavns Sydhavn eller på Østerbro i København vil være på grunde, hvor der er ren jord, eller om der er noget forurenet jord.
Men det må man foretage en analyse af i det konkrete projekt, og så må man også tage stilling til, hvad man skal gøre ved den jord – om det er en jord, der kan køres til deponi på Lynetteholmen, eller hvad det er.
Så det kan vi jo ikke garantere nu.
Det er et projekt, der skal løbe over 30 år, og derfor er jeg sikker på, at miljømyndighederne nok også skal sørge for at holde snor i det her, sådan at den jord, der bliver placeret på Lynetteholmen, bliver placeret på en forsvarlig måde.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-05:
Jeg synes, at deponi af jord fylder meget i argumentationen for, at det her skulle være en god løsning.
Er der lavet en analyse af, hvordan man ellers kunne komme af med jorden, uden at der skulle etableres en ny Lynetteholm?
Det var den ene ting, og den anden er: Er ordføreren sikker på, at den her jord er ren?
Vi går jo meget op i, at jord skal renses, inden den må komme nogen steder hen, og folk betaler for at få den deponeret.
Så kunne det ikke ske, at den her jord slet ikke er ren, sådan at der vil komme en kæmpe ekstraregning?
Thomas Jensen (S), 2021-05-05:
Der er jo ikke nogen af de her projekter, der er konkrete endnu.
Om det så er med metro, cykel, bil eller en kombination, må man tage en god debat om i København, sådan at man også dér får inddraget borgerne i debatten om Københavns fremtidige udvikling.
Så det, vi forholder os til i dag, er konkret anlægsloven i forhold til at opføre et sted, hvor vi kan deponere noget jord, og hvor vi kan være med til at kystsikre København.