runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (KF), 2020-12-17:
Jeg håber bestemt, der kommer en næste gang, men det er jo simpelt hen ikke rigtigt, at der ikke skete noget.
Der var jo en løbende dialog med en række lande.
Men jeg er så glad for at høre, at hr. Rasmus Stoklund som ordfører er hundrede procent inde over alle de samtaler, som ministeren har med forskellige lande.
Der kan jeg bare sige, at der er Socialdemokratiet et noget mere inddragende parti, end Venstre er, men det er jo så heller ikke længere mit parti, så vi må se, hvad fremtiden bringer.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-17:
Jeg er da ked af at høre, at man har holdt det arbejde hemmeligt for hr. Marcus Knuth, men jeg kan afsløre, at der heller ikke blev foretaget noget arbejde af væsentlig betydning, for da en udlændinge- og integrationsminister overtog nøglerne og begyndte at se på, hvad der lå i skufferne rundtomkring fra den tidligere udlændinge- og integrationsminister, så har han jo ved flere lejligheder, også her i salen, fortalt, at der altså ikke rigtig lå noget.
Derfor måtte han sætte arbejdet i gang.
Han måtte nedsætte en taskforce, han måtte lave den juridiske afklaring, han måtte sætte gang i det lovforslag, som vi nu skal behandle i denne samling, sådan at vi overhovedet har alt rugbrødsarbejdet på plads, inden vi kan komme videre med et eventuelt modtagecenter.
Så, hr. Marcus Knuth, jeg er ked af det, men der blev desværre ikke gjort andet end at få skrevet nogle gode pressehistorier og nogle flotte overskrifter, men et plus så og point for intentionerne, tankerne og de fine ord.
Handling næste gang, hvis der måtte komme en næste gang!
Marcus Knuth (KF), 2020-12-17:
Jeg tror, hr. Rasmus Stoklund godt ved, at fortrolige dokumenter fra ministerierne jo er nogle dokumenter, som nok ikke ligefrem kan lægges frem her.
Jeg har også selv deltaget i udvalgsrejser bl.a. til lande i Nordafrika, hvor vi jo hører fra de lokale politikere og regeringspartnere, som vi mødtes med, at de selv var stærkt pressede af asylansøgere og migrantstrømme, der var kommet til deres lande, og der var jo intet, der pegede på, at man lige inden for den korte bane kunne lave et modtagecenter.
Og det er jo ikke, fordi vi ikke ønsker det, men vi føler bare, at det er at stikke blår i danskernes øjne lige op til en valgkamp at komme med det her store løfte, uden at man så er kommet i nærheden af det.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-17:
Tak for talen, hr. Marcus Knuth.
Nu var hr. Mads Fuglede også lidt inde på, hvor meget man gjorde fra den tidligere regerings side, og han kunne så ikke løfte så meget af sløret for, hvad man gjorde, ud over at komme med nogle hensigtserklæringer eller nogle overskrifter, så det kan være, at hr. Marcus Knuth kan gøre os klogere på det.
Hvad var det konkret, man gjorde?
Man havde jo åbenbart den her dialog med Østrig, hvor man gjorde sig nogle tanker lidt a la dem i »Retfærdig og realistisk«.
Hvad gjorde man så, da man kom hjem og man havde haft snakkene og møderne her?
Blev det til andet end en pressehistorie?
Er der nogen dokumenter, som ikke er kommet frem, et eller andet skjult forarbejde, som man kunne drage nytte af i den taskforce, der nu er nedsat, af de jurister, der nu sidder og arbejder ude i Udlændinge- og Integrationsministeriet?
Eller blev det ikke rigtig til mere?
Marcus Knuth (KF), 2020-12-17:
Tak, formand.
Jeg blev så glad, da jeg hørte, at Socialdemokratiet gik til valg på at skabe et modtagecenter uden for Europa.
For mig handler udlændingepolitik ikke om, hvem der får flest stemmer, hvem der har regeringsmagten, eller hvem der vinder.
Det handler om, at vi passer på Danmark.
Så hvis Socialdemokratiet havde fundet en løsning på en problemstilling, som vi andre ikke kunne løse, så ville det jo bare være fantastisk.
Tænk, hvis vi kunne undgå alle de problemer, som asylansøgere og migranttilstrømningen har skabt i Danmark: kriminalitet, arbejdsløshed, parallelsamfund.
Men desværre ser vi jo, at Socialdemokratiet ikke har indfriet det løfte, som man gav danskerne.
Vi er ikke engang i nærheden af det.
Det er jo præcis derfor, vi føler, at man har stukket danskerne blår i øjnene – om muligt for at få nogle stemmer.
Det er jo ikke, fordi vi ikke selv prøvede med alle tiltag, da vi havde regeringsmagten.
Så når hr. Rasmus Stoklund siger, at vi ikke gjorde nok, jamen så synes jeg ikke, det er retvisende.
I vores regeringsperiode raslede Danmark ned på listen af lande over de mest populære destinationer for migranter og asylansøgere.
Hvis man går et skridt længere tilbage, havde vi Helle Thorning-Schmidt, som vel at mærke gik til valg på strammere asylpolitik – der kørte busser rundt i København, hvor der stod »strammere asylregler« – og hvad skete der?
Der kom mig bekendt 47 lempelser.
Igen var det lige op til en valgkamp, og igen er løftet ikke blevet indfriet.
Men vi holder selvfølgelig regeringen fast på, at man skal komme med en status igen og igen.
Jeg håber som sagt, at det er os, der tager fejl, og at Socialdemokratiet har en løsning lige rundt om hjørnet eller i hvert fald inden for den realistiske fremtid, således at vi kan få lavet et modtagecenter uden for Europa.
Det ville jo være noget, vi bakker helhjertet op om.
I mellemtiden er jeg sikker på, at vi nok kommer til at tage den her debat igen og igen for netop at få belyst, hvorvidt der foregår et reelt arbejde på det her område, eller om det bare er varm luft.
Vi bakker selvfølgelig op om det forslag til vedtagelse, som Venstre har læst op.
Rosa Lund (EL), 2020-12-17:
Tak for det.
Nogle gør det af kærlighed, andre jagter et nyt arbejde, andre jagter større social tryghed, og så er der rigtig mange mennesker, som flygter fra krig, fra undertrykkelse og fra truende klimakatastrofer.
I Enhedslisten støtter vi FN's flygtningekonvention og dens grundlæggende princip om, at en flygtning med beskyttelsesbehov har krav på beskyttelse.
Som et af de mest velstående lande i verden har vi en forpligtelse i Danmark til at bidrage til en løsning af verdens flygtningeproblemer.
Så i stedet for at tale om, hvordan vi kan etablere et modtagecenter for asylansøgere uden for Europa, bør vi i stedet for tale om, hvorvidt vi overhovedet lever op til vores internationale forpligtelser – og ikke mindst vores medmenneskelige forpligtelser.
Vi har som samfund brugt de sidste 20 år på at stramme udlændingepolitikken så meget, at vi på rigtig mange måder er på kant med, hvad der overhovedet er lovligt, og hvad der overhovedet er rimeligt.
Vi ser menneskerettighedskonventionen som en fin hensigtserklæring, som bare ikke lige gælder for Danmark, da det ville være for stor en belastning for os at skulle tage den alvorligt.
Men nu er det jo sådan, at vi har forpligtet os i menneskerettighedskonventionen, og i Enhedslisten ser vi ikke menneskerettighedskonventionen som noget, man skal gå til kanten af, men vi ser det som noget, man står på skuldrene af.
Det er jo et minimum af rettigheder, ikke et maksimum af rettigheder.
Hvis ikke vi respekterer menneskerettighederne i Danmark, hvordan skal vi så forvente, at alle andre lande gør det?
Når man kommer til Europa, fordi man er flygtet fra krig, skal man ikke udsættes for umenneskelige vilkår.
Du skal ikke tæskes, du skal ikke frarøves dine ejendele, du skal ikke udsættes for torturlignende forhold i asylcentre eller i lejre, som vi ser det i Grækenland lige nu, og du skal ikke fratages din menneskelige værdighed.
Når du kommer til Europa for at søge asyl, skal du også have mulighed for at få behandlet din asylansøgning, og så skal du selvfølgelig have beskyttelse, hvis du har et beskyttelsesbehov.
Med forslaget om at oprette modtagecentre for flygtninge, der kommer til Danmark, i et land uden for EU gør vi jo præcis det modsatte af det, vi har pligt til.
Vi har i Danmark åbenbart meget svært ved at behandle asylansøgere, uden at der på centrene opstår torturlignende vilkår, sådan som Europarådets Torturkomité konkluderede i starten af året.
Det er altså ikke bare noget, vi mener i Enhedslisten; det er altså også noget, som Europarådets Torturkomité har konkluderet.
Hvordan i alverden skulle vi så kunne sikre, at de flygtninge, som vi har pligt til at beskytte, ikke udsættes for endnu værre forhold i andre lande uden for EU?
Det her fremstår altså for os i Enhedslisten som en håbløs symbolpolitik.
Vi mener hverken, at vi kan parkere regningen eller flygtningen i et tredjeland, og derfor kan vi kun bakke op om det forslag til vedtagelse, som hr. Kristian Hegaard læste op.
Carl Valentin (SF), 2020-12-17:
I forhold til udvisninger er det jo rigtigt, at man fra Dansk Folkepartis side godt kan fremvise en masse beslutningsforslag, som SF ikke har støttet op om, bl.a. på grund af menneskerettighederne og mange andre forskellige ting.
Men vi har sådan set også været rimelig klare i spyttet om, at vi også synes, at man skal udvise kriminelle udlændinge i bestemte tilfælde – det er ikke for hver eneste slags dom, som der senere i dag er et forslag om her i Folketinget, men vi synes sådan set godt, at man kan udvise folk i grelle tilfælde, og det har vi også arbejdet aktivt for.
Marie Krarup (DF), 2020-12-17:
Men SF har jo ikke stemt for de mange beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti har fremsat, om, at det skulle være nemmere at udvise kriminelle udlændinge.
Så nytter det jo ikke noget, at man går rundt og siger h-ordet, hvis man ikke gør noget for faktisk at få folk udvist, altså for at få dem sendt ud af landet eller få dem fradømt deres statsborgerskab, eller hvad man nu kan.
Det er da en gratis omgang, og det synes jeg er sørgeligt.
I dag har partiet brystet sig af en ny voldtægtslovgivning, men partiet er også blandt nogle af dem, der står bag, at der er flere voldtægter i Danmark, fordi man ikke har sørget for at få sendt folk ud, fordi man har støttet en slap udlændingepolitik.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-17:
Det er bare en kort bemærkning for historieskrivningens skyld – og tak for talen.
Der indsneg sig nemlig et lille upræcist element i talen.
Jeg deltog nemlig også i samrådet med udlændinge- og integrationsministeren, og jeg husker bestemt ikke, at nogen minister skød noget som helst ned på det møde.
Men jeg husker godt, at udlændingeministeren var ærlig omkring de udfordringer, der er, og den kompleksitet, der er forbundet med den her opgave.
Der synes jeg, man jo så må gøre op med sig selv, om man ønsker ministre eller politikere i det hele taget, som er ærlig om udfordringer, men til gengæld redegør for, hvordan de prøver at arbejde for at prøve at overvinde dem, eller om man hellere ønsker ministre, der opfører sig som sådan nogle supermænd, der ikke tager tingene alvorligt.
Det er ikke for at sige, at udlændinge- og integrationsministeren ikke også kan være en supermand, men jeg synes, at den her ærlighed sådan set klæder politikere.
Det var den, jeg hørte på det samråd, som jeg også deltog i.
Så det var bare en bemærkning for historieskrivningens skyld, egentlig ikke et spørgsmål.
Tak for seriøsiteten og for en interessant og anderledes ordførertale.
I den bog, som hr. Henrik Dahl fik tid til lige at skrive mellem coronakrisens yderpunkter indtil videre, i hvert fald i en dansk sammenhæng, »Den sociale konstruktion af uvirkeligheden«, som jeg varmt kan anbefale, kredses der jo meget om identitetspolitik og i et vist omfang også om noget af det, som tit vedrører udlændingedebatten – altså det, at man taler om verden, som man ville ønske den så ud, i stedet for som den rent faktisk ser ud.
Det er jo også nogle gange de udfordringer, vi slås med her.
På den måde synes jeg, at temaet på en eller anden måde hænger godt sammen med den næste bog, hr. Henrik Dahl planlægger at skrive, og som jeg ser frem til at læse.
I det samarbejdende folkestyres ånd ville det jo i forlængelse af hr. Henrik Dahls tanker være en naturlig og sund konsekvens, hvis eksempelvis de store partier, der havde sympati for tankerne om sådan et modtagecenter, i stedet for at tale den idé ned, som de egentlig selv tidligere har talt varmt for sammen med bl.a. Østrig, så måske aktiverede sine medlemmer af Europa-Parlamentet og søsterpartierne rundtomkring i Europa og talte idéen op og prøvede at bidrage konstruktivt, så det var i fællesskab, vi kunne løfte den her idé.
Men det var mere en kommentar end et spørgsmål.
Henrik Dahl (LA), 2020-12-17:
Jeg oplever det bare sådan – ingen nævnt, og ingen glemt – at når man er politiker, er det meget nemt at komme til at sige noget, der er lettere sagt end gjort.
Det har jeg i tidens løb hørt rigtig mange repræsentanter for rigtig mange partier gøre, og det er derfor, jeg sætter en parentes om det.
Pernille Vermund (NB), 2020-12-17:
Tak for det, og tak for en god ordførertale.
Jeg har blot et spørgsmål til indledningen, for ordføreren kalder det drilleri, at man kritiserer den nuværende regering for at have sagt ét før valget og sige noget andet efter valget.
Jeg synes jo, at det alt andet lige må være rimeligt at sige, at den tidligere regering jo ikke ville love at indføre et nyt asylsystem, og at den nuværende regering gik til valg på at indføre et nyt asylsystem og kaldte det realistisk, og det er jo deri, kritikken ligger.
Man fortæller i virkeligheden danskerne, at det her er noget, vi gør; vi stiller os gerne i spidsen, hvis vi ikke kan få de andre med; det anser vi for realistisk at gennemføre.
Det er vel at stikke vælgerne lidt blår i øjnene om en beslutning, som mange gerne vil tage, men som nogle måske er mere realistiske omkring end andre.
Henrik Dahl (LA), 2020-12-17:
Dagen efter valget i 2019 var jeg totalt ærlig, og det var breaking news: en ærlig politiker!
Det tror jeg måske vi alle sammen skal tænke lidt over.
Men ærlighed er også faktisk temaet for min ordførertale, som jeg har skrevet før hr. Rasmus Stoklunds bemærkninger, så tak for stikordet til at holde den næste tale.
Min næste bog bliver en bog om følgende problemstilling: Der er en hel del eksempler på ting, som hovedparten af befolkningen er imod, men som skiftende regeringer og Folketing alligevel ikke sætter sig i bevægelse for at lave om på, selv om de fleste mennesker i Danmark er imod.
Jeg kunne jo godt bruge min taletid, ligesom der er flere ordførere, der har gjort, på at drille regeringen med, at et modtagecenter for asylansøgere uden for Europa er lettere sagt end gjort, men det vil jeg lade være med, fordi sagens alvor taler imod den form for drillerier.
Sagen er jo den, at langt de fleste danskere er imod, at Danmark ikke har fuld kontrol med, hvem der opholder sig på dansk territorium, og de er også imod, at Europas grænser ikke er ordentligt sikrede.
Men her skal man jo som politiker prøve at vende den erkendelse om, for det betyder jo, at politiske beslutninger, som forøger Danmarks herredømme over, hvem der opholder sig på dansk territorium, er populære beslutninger.
Hvilken politiker har jo ikke lyst til at tage populære beslutninger?
Det har vi jo i virkeligheden alle sammen, men så er det jo alligevel, når det kommer til stykket, sådan, at selv om det er dejligt at tage populære beslutninger, når man er politiker, så har vores nuværende regering ikke lyst til at gå hele vejen.
Men det vil jeg ikke bebrejde regeringen i alt for hårde vendinger, fordi vi jo netop skal være ærlige, og sandheden er, at den regering, der sad før valget, heller ikke havde lyst til det.
Alle regeringer vil altså gerne være populære, men der er nogle populære beslutninger, som ingen regeringer har lyst til at tage.
En gennemgribende oprydning i asylsystemet og i principperne for kontrollen med dansk territorium er en super populær beslutning, som der ikke rigtig er nogen der trods alt har lyst til at tage.
Det tror jeg skyldes en misforståelse af, hvad ulemperne er, fordi ulemperne ved, at der ikke er nogen, der tager den her populære beslutning, er, at vi får en lang række af uønskede og illegitime samfundsforandringer.
Vi får et massivt pres på borgerrettighederne og på den offentlige orden, men vi får også et stort pres på statens finanser, og de ulemper mener jeg er langt større end fordelene ved ikkebeslutninger, som er, at man lader være med at provokere Tyskland og EU.
Derfor er jeg sådan set glad for, at vi har den her debat i dag.
Jeg er glad for det forslag til vedtagelse, vi er en del af.
Det, jeg vil slutte af med at opfordre til, er, at alle partier taler åbent om prisen for, at vi i fællesskab tager en populær beslutning, men at vi, når vi har haft den ærlige debat om, hvad en populær beslutning koster, så også kommer i gang med at tage den.
Tak for ordet.
Pernille Vermund (NB), 2020-12-17:
Jamen min opfattelse er sådan set heller ikke, at man er opgivende.
Det, som jeg kritiserer, og som jeg også hører andre kritisere, er, at man før valget, i februar 2018, gjorde det ret klart, at man var klar til at gå forrest.
Man gjorde det ret klart, at det her var noget, man først kunne sætte i gang, når man sad med magten.
Nu sidder man med magten, og så må man jo bare sige, at det, som var overskriften i 2018, nemlig at det var realistisk, heller ikke længere er helt rigtigt.
Jeg sætter stor pris på, at udlændinge- og integrationsministeren er ærlig og er pragmatisk, men det havde måske været godt, at man fik den ærlighed allerede i 2018, før valget.
Men den slags er der måske ikke så meget nyt i.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-17:
Jeg kommer nok bare til at gentage mig selv lidt, for jeg synes egentlig, at det, der kendetegnede det samråd, var, at ministeren bare ikke var bombastisk i sine udtalelser om datoer og den slags.
Det ville også have været totalt useriøst at være.
Den ærlighed og den, hvad skal man sige, inddragelse af Folketinget i kompleksiteten og de udfordringer, der lå foran, synes jeg jo sådan set kun er positiv.
Jeg synes så, at det er ærgerligt, at der er nogle, der efterfølgende har brugt det til at udlægge teksten, som om det var opgivenhed og lignende fra ministerens side, for sådan har jeg bestemt ikke opfattet det.
Pernille Vermund (NB), 2020-12-17:
Jeg værdsætter i den grad ærlige politikere, og jeg har fuldstændig samme opfattelse af udlændinge- og integrationsministerens ageren også på det samråd.
Udlændinge- og integrationsministeren var ærlig om, at det er svært at se det realistisk løst i den her valgperiode.
Og derfor må man jo også sige, at det, man lovede i 2018, som jo bl.a. var, at det ud over at være retfærdigt også skulle være realistisk, og det, man lovede, om, at man gerne fra dansk side ville gå forrest – altså, man behøvede ikke at have andre lande med, men man ville søge mulighederne – jo ikke bliver en realitet.
Det er derfor, jeg siger i min ordførertale, at det blev skudt til hjørne.
Jeg tror sådan set ikke, at ministeren gav udtryk for, at man ikke stadig delte ønsket, som et stort flertal i Folketinget gør, men at det skulle være realistisk at få det løst inden for indeværende valgperiode, var det, jeg oplevede og hørte.
Men ret mig gerne, hvis jeg tager fejl.
Henrik Dahl (LA), 2020-12-17:
Jeg vil da også gerne selv komme med en kommentar, og jeg vil selvfølgelig også gerne kvittere for de pæne ord.
Men jeg tror faktisk, vi er enige på det her punkt.
Det, jeg efterlyser, er jo i virkeligheden lidt mere åbenhed omkring, hvorfor man kommer i den situation, at man fremlægger nogle forslag om noget, der er lettere sagt end gjort.
Det er jo, fordi der er nogle ulemper, som jeg også sagde i min ordførertale, og man putter måske lidt med, hvad de ulemper er, f.eks. at man støder på rigtig meget modstand i EU, og at det derfor er svært at få gjort noget ved de her ting.
Men selvfølgelig er det jo et kæmpeproblem, når langt hovedparten af befolkningen gerne så, at der blev gjort noget ved det.
Det kan godt være, at det er, fordi man ikke har været ærlig om, hvad prisen for at gøre noget er, men så synes jeg da også, at vi som politikere kunne overveje at fortælle lidt om, hvad det koster at tage en populær beslutning.
Carl Valentin (SF), 2020-12-17:
Jeg synes igen, at man breder debatten meget voldsomt ud, i forhold til hvad det her egentlig er en forespørgselsdebat om.
Vi siger klart fra over for ekstremister og siger sådan set direkte, som hr. Villy Søvndal gjorde dengang, at hvis man ønsker et kalifat, kan man smutte ud af landet – formuleret på en måde som det godt må siges på her fra Folketingets talerstol.
Det synes jeg da er væsentligt, og vi bekæmper fortsat ekstremisme, og vi vil gøre, hvad vi kan, for at bekæmpe de integrationsproblemer, der er i landet.
Marie Krarup (DF), 2020-12-17:
Jeg studsede over ordførerens udtalelse om, at man i SF hele tiden har været fast i kødet over for islamister, at f.eks. Villy Søvndal har brugt h-ordet over for Hizb ut-Tahrir.
Det er jo virkelig, virkelig imponerende, ikke!
For samtidig med at man har turdet bruge h-ordet, har man jo støttet og stemt for en lang række beslutninger om at fastholde en mild udlændingepolitik, altså ladet være med at stramme udlændingepolitikken.
Det synes jeg er enormt sørgeligt, for det har jo ført til, at vi i dag har et Danmark, hvor vi bruger kæmpe summer på integration af folk, som ikke vil integreres.
Vi har en forhøjet kriminalitet.
Vi har mange flere voldtægter, end vi ellers ville have haft, for vi kan se, at det i høj grad er indvandrere, der står bag voldtægter.
Så hvad er det h-ord værd?
Carl Valentin (SF), 2020-12-17:
Nu har vi jo sådan set også indrettet det sådan i dag, at vi har flyttet børnene ud til Avnstrup i Danmark.
Men noget af det, som er vigtigt for os, er i hvert fald, at barnets tarv er meget centralt, hvis man skal til at etablere sådan noget her.
Forholdene sådan et sted skal være tilsvarende de forhold, som man har i Danmark, og gruppen af mennesker, der kommer hertil, skal også begrænses til nogle særlige grupper.
Mads Fuglede (V), 2020-12-17:
Når man fra SF's side siger, at man ikke mener, at der skal være børn på et modtagecenter i et land uden for Europa, hvor skal de børn så være henne?
Carl Valentin (SF), 2020-12-17:
Jeg mener stadig væk, at hr. Morten Messerschmidt blander tingene en del sammen.
Der er stadig væk meget, meget store uenigheder mellem SF og Dansk Folkeparti på den her dagsorden, og vi kommer ikke til at komme og undskylde og sige, at Dansk Folkeparti havde ret, for vi er sådan set stadig væk grundlæggende uenige med Dansk Folkeparti på rigtig mange punkter.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Men det synes jeg i høj grad.
De flere hundrede tusinder af ikkeintegrerede muslimer, der er kommet ind i Danmark, er jo ikke kommet ud af den blå luft.
De er jo kommet her, fordi Socialdemokratiet, De Radikale, Enhedslisten, og hvad alle de andre venstrefløjspartier hedder og hed, aktivt modarbejdede det, hver eneste gang vi i Dansk Folkeparti prøvede at stramme op.
Så jeg synes da egentlig ikke, det er for meget at forlange.
Hvorfor i alverden skal alle de mennesker, som på egen krop lider på grund af den udlændingepolitik, Socialistisk Folkeparti og resten af venstrefløjen har ført, ikke have en undskyldning, hr. Carl Valentin?
Carl Valentin (SF), 2020-12-17:
Jeg synes, at man breder debatten voldsomt meget ud her.
Det er vigtigt at skelne mellem integrationspolitik og asylpolitik og mellem den her debat, der handler om et dysfunktionelt asylsystem, og indsatsen for voldtægtsofre og mange af de ting, der bliver blandet ind i det her.
Jeg vil ikke stå her og undskylde for Socialistisk Folkepartis udlændinge- og integrationspolitik med tilbagevirkende kraft for flere årtier.
Det er klart, at på nogle områder har SF har rykket sig, debatten har rykket sig generelt, men jeg mener ikke, at vi på nogen måde er skyld i en dybt forfejlet udlændingepolitik eller noget i den dur, som hr. Morten Messerschmidt mere end antyder her.