runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-21:
Jeg vil først og fremmest sige tak for, at Alternativets ordfører læser Socialdemokratiets politik op fra talerstolen – det er altid godt, at vi får lidt opmærksomhed.
Jeg synes nu, at når vi lige om lidt stemmer grønt, ligger det fuldstændig i forlængelse af det, som Alternativets ordfører læser op fra talerstolen, og jeg tror, at en del af virakken omkring det her lovforslag også skyldes, at der er spredt en masse misforståelser og også nogle direkte usandheder om, hvad indholdet af det er.
F.eks. kan jeg nu høre fru Carolina Magdalene Maier svare hr. Joachim B. Olsen, at folk, der har været her i 15 år og er blevet en aktiv del af samfundet og bidrager, ønsker vi ikke.
Det er jo fuldstændig velkendt, at der foretages vurderinger af, hvorvidt flygtninge har opnået tilknytning til Danmark, før man inddrager opholdstilladelsen.
Og en person som den, ordføreren nævnte fra talerstolen, vil jo ikke få inddraget sin opholdstilladelse, hverken med de eksisterende regler eller dem, vi vedtager lige om lidt.
Der står, at integrationsprogrammets indhold vil være uændret og primært have fokus på beskæftigelse og danskuddannelse.
Altså, det er forkert, når vi hører i medierne og fra adskillige ordførere fra den øvrige opposition, at integrationen nu bliver aflyst og erstattet af, at der kun er en eneste ting, der gælder, nemlig at folk skal rejse hjem.
Det er fortsat sådan, at der er en ambition i den officielle danske politik om, at folk skal i beskæftigelse og lære dansk og børnene skal i skole, ligesom det allerede er i dag, og ligesom det vil være i fremtiden.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-02-21:
Jeg kan kun bekræfte, hvad der står i lovforslaget.
Det ville da være mærkeligt, hvis jeg ikke bekræftede, hvad der står i lovforslaget.
Det, som jeg anholder – og grunden til, at jeg også anholder Socialdemokratiet specifikt for det – er jo bl.a. elementet med integrationsydelsen.
Støtter Socialdemokratiet virkelig, at vi sætter integrationsydelsen ned med 2.000 kr.?
For det gør man jo, når man stemmer grønt til et lovforslag; så støtter man hele lovforslaget.
Støtter Socialdemokratiet virkelig, at kvoteflygtninge er indeholdt i den her ordning?
Det har jeg sådan set aldrig rigtig fået svar på, på trods af at jeg har prøvet at spørge nogle gange.
Kvoteflygtninge har vi jo forpligtet os til gennem FN at arbejde for holdbare løsninger for.
Skal en særlig medarbejder ud at cherrypicke en masse flygtninge for at kunne sende dem hjem så hurtigt som muligt, også dem, der har humanitært ophold?
Støtter Socialdemokratiet virkelig det?
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-21:
For det første støtter Socialdemokratiet ikke, at integrationsydelsen bliver sat ned.
Det kunne man også se på stemmeafgivningen i tirsdags.
For det andet er det jo allerede sådan i dag, at kvoteflygtninge får en midlertidig opholdstilladelse, og den kan også godt inddrages i dag.
Det er jo intet nyt.
Det, vi fra Socialdemokratiets side siger, er jo – og det er grunden til, at jeg tog ordet – at der bliver spredt et rygte, en usandhed om, at integrationen bliver aflyst.
Så jeg vil gerne bede ordføreren om ikke at tale udenom og svare meget præcist på, om ikke ordføreren kan bekræfte – det tror jeg ville være gavnligt for den offentlige debat – at det fortsat vil være sådan, at flygtninge, der kommer hertil, skal arbejde og lære dansk.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-02-21:
Jeg kan kun bekræfte alt, hvad der står på skrift i lovforslaget, derunder også, at ordet integration bliver fjernet rigtig mange steder, i forhold til hvor det står i dag.
Og så skal man nok være en lille smule blind, hvis man ikke vil anerkende, at det har en konkret betydning for, hvad det er for nogle signaler, vi sender ud til de nye danskere, der kommer, nemlig: Nej, vi har ikke lyst til, at I bliver integreret, for vi bruger ikke ordet integration mere, nu hedder det selvforsørgelses- og hjemsendelsesydelse.
Altså, det skriger da til himlen, hvor mange signaler vi sender i hovedet på de flygtninge, der kommer til Danmark, om, at vi ikke ønsker dem.
Så jeg er helt uenig i, at vi fastholder integration.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-02-21:
Tak for det.
Ja, jeg havde egentlig lyst til at give ordføreren lidt længere taletid for den der fremragende gennemgang af alle Dansk Folkepartis landvindinger, som ligger i det her forslag.
Jeg må så bare sige til fru Carolina Magdalene Maier, at den nationale katastrofe, som hun mener at det her lovforslag er udtryk for, er det jo ikke.
Den nationale katastrofe foregik i 1983, da et meget stort flertal her i Folketinget besluttede at gennemføre en udlændingelovgivning, som fundamentalt har ændret sammensætningen af befolkningen i det her land, og det har været i en negativ retning.
Det her er et forsøg på at gøre op med det, og modsat fru Carolina Magdalene Maier er vi nogle her i salen, der har den opfattelse, at man ikke nødvendigvis bliver dansk, fordi man betaler skat eller kan det danske sprog, lige så lidt som vi bliver englændere af at kunne tale engelsk.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge fru Carolina Magdalene Maier: Er det ikke fru Carolina Magdalene Maiers opfattelse, at når man kommer hertil og søger ly, fordi man er forfulgt, så har man også en forpligtelse til at tage hjem, når man ikke længere er forfulgt?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-02-21:
Det, der ændrer sammensætningen i et land, er jo delvis landets lovgivning.
Det medgiver jeg gerne, og der kan være masser af problemer med den gamle lov, man lavede i 1983.
Men det, der ændrer sammensætningen i et land, er jo primært det omgivende samfund, det vil sige det internationale samfund, som vi som land er en del af.
Vi kan jo ikke styre, hvad der sker ude i verden, medmindre vi lukker os om os selv, og jeg er helt med på, at det er Dansk Folkepartis største ønske.
Det er ikke vores ønske.
Vi vil egentlig gerne stadig væk være en international stormagt i Danmark.
Ja, det betyder, at vi ændrer sammensætningen i vores land, og det gør vi med glæde.
Flygtninge skal hjem, i det omfang de ikke har nået den – kan man sige – integration i Danmark, hvor de kan få en opholdstilladelse.
Der er jo masser af allerede strenge regler i dag for at få opholdstilladelse.
Dem så vi faktisk gerne blev lempet en lille smule, men vi ønsker så meget, at folk, der kan og vil Danmark, kan få lov til at blive her.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-02-21:
Vi ændrer demografien i Danmark, og det gør vi med glæde.
Det var det, fru Carolina Magdalene Maier sagde.
Jeg er så glad for, at det ikke er Alternativet, der har indflydelse på den politik, der gennemføres her, for den største nationale katastrofe, man overhovedet kan arbejde for at gennemføre i det her Ting, er da bevidst at ændre demografien i det her land.
Jeg er stolt af, at Danmark i dag er det land, bortset fra Bulgarien, der siger ja til færrest flygtninge.
Det er fantastisk.
Det her er en stor dag, det er en glædens dag, og jeg er ked af, at fru Carolina Magdalene Maier indtager det standpunkt, at hun gerne vil ændre demografien i Danmark.
Det vil jeg ikke, og det vil et flertal her i Folketinget heldigvis heller ikke.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-02-21:
Nej, det er jeg med på at et flertal i Folketinget ikke vil, lige nu i hvert fald, og det arbejder vi jo også benhårdt på at få gjort om.
Vi kan jo være uenige om, hvad der er vores største nationale katastrofe.
Jeg peger på det her lovforslag som en national katastrofe.
Jeg kan også pege på DF's udlændingepolitik som en mindre katastrofe for vores historiske, kan man sige, betydning som dansk stormagt, der faktisk vender sig ud mod verden i stedet for at lukke sig om sig selv som sådan en nationalkonservativ lille stat.
Vi er bare uenige.
Det må vi bare konstatere.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-21:
Jamen det er rigtigt, at det går bedre, og det er vi oprigtigt glade for.
Der er fremgang med hensyn til beskæftigelse.
Det skyldes jo bl.a. noget af den politik, der er blevet gennemført, og hvor Alternativet, tror jeg, har stemt nej til det meste, men nu får vi så ros for, at den virker, og det takker vi så for.
Og det er det, der bliver taget et opgør med nu.
Hvis man er flygtning skal man selvfølgelig rejse hjem.
Og det har været meningen med hele flygtningesystemet hele tiden.
Christian Langballe (DF), 2019-02-21:
Jeg må også sige, at når Alternative er ude så kraftigt og kritisere den her lov, må det jo være, fordi den er god og rigtig, og sådan er det.
Men jeg synes, der er noget fuldstændig kunstigt i den her debat.
Jeg er enig med hr. Kenneth Kristensen Berth i, at det var en national katastrofe af dimensioner, at udlændingeloven i 1983 kom og åbnede sluserne og grænserne for en masseindvandring, som vi så ser resultatet af i dag.
Jeg bliver bare nødt til at spørge: Er det ikke en forudsætning, når man er flygtning og kommer til landet – danskerne tager sig af de her flygtninge, betaler udgifter og alt muligt andet – at man selvfølgelig vender hjem, når der er fred i ens eget fædreland?
Jeg vil sige, at det er en selvfølge.
Hvem er det, der skal bygge Syrien op, hvis det ikke er syrerne selv?
Hvorfor er der nogen heroppe, der er så privilegerede, at de aldrig skal hjem, mens folk nede i nærområderne nu begynder at vende hjem?
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-21:
Jeg kan ikke se, hvorfor det skulle være sådan, at man ikke skulle have lov til at komme hertil, hvis man kan forsørge sig selv – man har en kontrakt med en arbejdsgiver, inden man kommer hertil, og man skal rejse ud, hvis den kontrakt ophører.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Jeg kunne forstå det, hvis det var sådan, at man kunne sige, at det ville betyde en højere arbejdsløshed hos danskerne, men det kan man ikke.
Sådan fungerer arbejdsmarkedet ikke.
Så ja, vi er åbne over for, at folk kommer hertil.
Og så kan man prøve at tegne et eller andet billede af, at det vil betyde, at der vil komme 100.000 hertil, men det vil det jo ikke.
Det er måske 10.000-15.000, der vil komme hertil – måske lidt mere, og hvad så?
Der er 3 millioner i beskæftigelse i Danmark.
Så ja, vi synes, at Danmark skal være åbent for folk, der vil Danmark, for folk, der bidrager og forsørger sig selv og arbejder.
Det er vores grundholdning.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-21:
Tak for det.
Jeg tror, at alle, der stemmer ja, tænker sig rigtig godt om.
Der er et massivt flertal i Folketinget, der ønsker et paradigmeskift.
Der er også et massivt flertal i befolkningen, der ønsker et skift.
Og det skyldes jo nok dybest set, at hvis befolkningen havde vidst – for 30 år siden f.eks. – hvad konsekvenserne af den indvandring, vi har haft gennem de sidste 30 år, ville have været, så havde der også været modstand dengang.
Hvis de havde vidst, at det ville have betydet højere kriminalitet, parallelsamfund, at man slet ikke kan genkende nogle steder i landet mere, så havde der ikke været en folkelig opbakning til at føre den politik, som blev ført dengang.
Der er masser af flygtninge, der klarer sig rigtig godt i Danmark, og det er superdejligt, men der er også massive problemer, og de massive problemer kan kun løses, hvis tilstrømningen hertil begrænses og folk flytter hjem, hvilket i øvrigt hele tiden har været meningen med det flygtningesystem, vi har nu.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-02-21:
Tak for det.
Selvfølgelig er der problemer i vores samfund – det tror jeg vi alle sammen er enige om – men hvis man kigger på regeringens eget integrationsbarometer, går det kun én vej, og det er fremad.
Det er rigtigt: Hvis man kigger på regeringens eget integrationsbarometer, går det fremad, bl.a. med uddannelse og med arbejde.
Det burde regeringen da klappe sig selv på skulderen for at have været med til at være en del af, for det er gået fremad i den regeringsperiode, der har været nu.
Det er også gået fremad, da Socialdemokratiet sad i regering i sidste periode.
Så tak for det, har jeg bare lyst til at sige.
Så når man kommer til Danmark, integrerer sig, får et arbejde, er aktiv medborger, forsørger sig selv, hvorfor i alverden skal man så ikke have lov til at være en del af vores samfund?
Martin Henriksen (DF), 2019-02-21:
Jamen de lever jo isoleret i dag.
Det er jo konsekvensen af den politik, ja, dybest set af den udlændingelovgivning, som blev vedtaget i 1983.
Og selv om der har været perioder, hvor Dansk Folkeparti har haft indflydelse, og hvor vi så har sørget for, at der er kommet færre til Danmark, er det jo stadig væk sådan, at når de røde partier har haft magten, så er der kommet flere.
Det er jo det, vi ønsker at gøre op med her, ved at vi sender nogle af dem hjem, som rent faktisk er isoleret fra resten af samfundet i dag.
Så det her vil jo have en positiv effekt for fællesskabsfølelsen i det danske samfund; det er jeg helt overbevist om.
I forhold til Syrien er der jo i dag kommet en rapport fra Udlændingestyrelsen, som viser, at der er områder i Syrien, hvor der er en forbedret sikkerhedssituation, og det er jo også noget, som trækker i retning af, at vi på et tidspunkt kan begynde at sende syrere hjem.
Og det skal vi selvfølgelig.
Pernille Skipper (EL), 2019-02-21:
Det er simpelt hen en mystisk planet, man lever på, når man kan sige, at det ikke skulle have en betydning for vores fællesskab, at de mennesker, der kommer hertil, på flugt fra krig og terror, ikke lærer det danske sprog, ikke får et job, at deres børn vokser op i fattigdom og ikke kan gå til fodbold sammen med danske børn, altså aldrig kommer til at møde danske børn og blive en ordentlig del af den hverdag.
At det skulle være en forbedring af vores fællesskab, har jeg godt nok svært ved at forstå.
Jeg tror, at hr. Martin Henriksen lige må forklare det, bare lige én gang til, for virkeligheden er jo, at de mennesker, der kommer hertil, i høj grad får job og lærer dansk og gør et rigtig stort forsøg.
Det, hr. Martin Henriksen siger, er, at de ikke må være med, altså at de skal være her, men ikke må være med.
Er det ikke rigtigt?
Martin Henriksen (DF), 2019-02-21:
Jamen jeg tror bare, at der sådan grundlæggende er forskellige opfattelser af, hvad det danske fællesskab ligesom indebærer.
I Enhedslisten har man tilsyneladende den opfattelse, at alle, som sætter deres ben på dansk jord, kan være en del af det danske fællesskab, eller at de nærmest pr. automatik, må jeg forstå, er en del af det danske fællesskab.
Sådan hænger det jo ikke sammen.
For hvis det hang sådan sammen, havde vi jo ikke integrationsproblemer i dag; så havde vi jo ikke ghettoer i dag; så var de her mennesker jo blevet til en del af det danske samfund – de var blevet assimileret, de var blevet danskere.
Men det er de jo ikke, de er syrere.
Hvis du kommer fra Syrien, er du syrer.
Det håber jeg ikke er sådan en stor nyhed for Enhedslistens politiske ordfører, men det er jo rent faktisk sådan, det hænger sammen.
Så sørger vi bare for, at når folk på et tidspunkt har mulighed for det, vender de tilbage til Syrien – og det er det nye i forhold til i dag.
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-21:
Jeg bliver simpelt hen nødt til at tage ordet, for jeg mener, at den debat, der udspiller sig her, virkelig er ekstremt skadeligt for en masse mennesker, der bor i det her land og måske følger den her debat og bliver utrygge over, hvad det er for nogle regler, vi vedtager.
For hvis de lytter til, hvad der bliver sagt her, så kan jeg da godt forstå, at jeg lige nu har modtaget en mail fra en person, der skriver: Jeg har været her i årtier, skal jeg virkelig hjem til mine forældres hjemland?
Hvad er det for en utryghed at skabe?
Hr. Pelle Dragsted spørger: Skal de ikke være vores naboer og vores kolleger?
Det fremgår tydeligt af lovforslaget, at når man møder op nede på kommunen, skal man fortsætte i beskæftigelse og lære dansk.
Det gælder også børnene.
Der bliver spredt utryghed blandt tusindvis af mennesker i det her land, og jeg synes ikke, I kan være det bekendt.
Jeg synes, I skal overveje, om det virkelig er gavnligt for integrationen og for den måde, vi møder hinanden på i det her samfund, at der bliver spredt rygter om, at folk, der har været her i generationer, er omfattet af det her lovforslag.
Det er helt gak i låget.
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-02-21:
Tak for det.
Jeg vil bare høre hr. Martin Henriksen, om han kan bekræfte, at det vil være muligt for den socialdemokratiske ordfører på det her område at gå på talerstolen og fremføre sine argumenter, sådan at dem, han kritiserer hernede i Folketingssalen, også derefter har mulighed for at stille ham spørgsmål og kommentere den kritik, som han lige nu fremkommer med fra sin plads.
Martin Henriksen (DF), 2019-02-21:
Det kan jeg bekræfte; det er jævnfør forretningsordenen en mulighed.
Jeg følger stadig væk med stor interesse debatten mellem Socialdemokratiet og Enhedslisten fra talerstolen.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-02-21:
Jeg synes da, det er interessant, at der er nogle splittelser, men jeg synes, den mest interessante splittelse er den, der tilsyneladende er mellem Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti i det her.
Og der synes jeg da, det kunne være interessant at høre hr. Martin Henriksen forholde sig til de synspunkter, som Socialdemokratiet kommer med, og ligesom argumentere for, at det, Socialdemokratiet siger, er forkert.
Martin Henriksen (DF), 2019-02-21:
Men det gør vi da gerne.
Altså, vi skifter fokus fra integration til hjemsendelse.
Det tror jeg er ret klart.
Det fremgår jo også af de høringssvar, der er sendt ind; det fremgår af den politiske debat; det fremgår af de artikler, der er blevet skrevet; det fremgår af lovforslaget.
Det fremgår af betænkningsbidraget til lovforslaget.
Så det synes jeg er ret klart.
Men jeg har ikke noget problem med at sige, at der jo ikke i lovforslaget er et forbud mod, at man eksempelvis tager et arbejde.
Det er der jo ikke noget forbud mod i lovforslaget.
Men lovforslaget lægger jo så op til, at selv om du har taget et arbejde, vil det fremadrettet blive væsentlig nemmere at inddrage din opholdstilladelse, hvor det før har været sådan, at hvis du f.eks. har været i arbejde, dine børn har gået i skole, du har været aktiv i foreningslivet, så har det været vanskeligt at inddrage opholdstilladelsen, selv om man rent faktisk godt kunne sende folk tilbage til deres hjemlande.
I de situationer vil det jo så blive væsentlig nemmere, og det er jo i høj grad der, hvor skiftet fra integration til hjemsendelse ligger.
Fokus vil i højere grad være på hjemsendelse.
Og jeg bliver nødt til at fastholde og gentage, at det i den grad er godt for Danmark.
Pernille Skipper (EL), 2019-02-21:
Jeg tror, at der er rigtig mange mennesker derude, som tænker: Hvad er det så for et samfund, vi får om 10-20 år, hvis konflikten i Syrien ikke er slut, hvilket der sådan set ikke er så meget der tyder på den vil være?
Der er tale om mennesker, som skal leve her i årtier, måske endda i generationer, men som får svært ved at få et job, som får rigtig svært ved at lære dansk, som kun bliver tilbudt midlertidige boliger, og hvis børn skal vokse op i fattigdom, fordi Martin Henriksen og Dansk Folkeparti vil sætte ydelserne så langt ned, at man ikke har råd til forsikringer, børnefødselsdage eller fritidsaktiviteter.
Så vi får jo en gruppe mennesker i vores samfund, som kommer til at leve fuldstændig isoleret fra os andre – som måske ikke kan sproget, som aldrig rigtig får en uddannelse, som får dårligere kår end alle andre.
Hvad betyder det for vores fælles samfund, når de mennesker skal leve iblandt os, men ikke må være en del af fællesskabet?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-02-21:
Det kommer jo an på, hvor lang tid man har været her, og hvor lang tid man – kan man sige – har været i gang med en integrationsproces i Danmark.
Men det er jo der, vi er uenige.
Nej, det er da ikke en selvfølge.
Hvis man kommer til Danmark, man får et job, man forsørger sig selv, og måske bygger man en familie op, hvorfor er det så ikke lige så meget en selvfølge, at man skal få lov til at søge om at blive i Danmark og leve sit liv i Danmark, fordi man faktisk bidrager til vores samfund?
Det er jo der, vi er uenige.
Vi mener ikke, at det er en selvfølge, at dem, der kommer herop som flygtninge, altid skal hjem igen.
For det kan jo faktisk godt være, at de har fået bygget et liv op, som gavner både dem, men også os andre som samfund.
Christian Langballe (DF), 2019-02-21:
Jeg kan ikke rigtig se, hvordan det gavner vores samfund, at den ikkevestlige indvandring koster 36 milliarder skattekroner, som danskerne går på arbejde for at betale.
Det er faktisk danskerne, der puljer ind til det her gilde, og så står ordføreren frisk og frejdigt og siger, at det er en gevinst.
Vel er det da ej, og jeg vil så sige, at jeg holder fast ved, at hvis man er flygtning og kommer fra et land, skal man da vende hjem.
Det er da det, der er hele forudsætningen: hjem til sit eget land, hjem til sin egen kultur, hjem til folk, der taler det samme sprog, hjem til folk, der tænker ligesom en selv.
Hvad er det, der er så forfærdeligt ved at sige, at det er en selvfølge?
Det, der indføres med paradigmeskiftet, er, at hjemsendelse er en selvfølge.
Det er udgangspunktet for at være flygtning, altså at man bliver sendt hjem, når der er fred og ingen fare, og nu vender folk tilbage fra nærområderne.
Så synes jeg også, at vi kunne begynde at sende de folk, de syrere, der er her, hjem.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-02-21:
Det kunne jo være, at man havde fået opbygget et liv i Danmark, det kunne jo være, at man havde fået børn, som går i den danske folkeskole, og som kun har boet i Danmark og er opvokset i Danmark.
Det kunne jo være, at det havde en betydning for enheden, familien og for den enkelte person.
Man kunne jo bare forestille sig, at det var en selv, hvis børn aldrig havde boet et andet sted.
Det kunne jo være, at det havde en betydning, og lad os lige holde tingene adskilt.
Det koster selvfølgelig, når vi tager flygtninge til landet.
Selvfølgelig gør det det.
I det omfang de skal blive i Danmark, er vi jo helt enige i, at de skal være selvforsørgende.
Jeppe Jakobsen (DF), 2019-02-21:
Tak for det.
Jeg kunne forstå på ordførerens tale og det efterfølgende svar til hr. Joachim B. Olsen, at ordføreren anså de her flygtninge som en slags ressourcepersoner, der virkelig bidrog til samfundet.
Det er godt nok på alle objektive kriterier forkert; det passer simpelt hen ikke, men det er så ordførerens opfattelse af tingene.
Hvis de her personer virkelig er så store ressourcer, hvorfor skal de så bo i et af de mest privilegerede samfund i verden, et af de mest velstående samfund i verden, i stedet for at bidrage til opbygningen af f.eks. Somalia, Eritrea eller Syrien – der, hvor man desperat har brug for personer, der er villige til at yde en indsats for at få de lande op at stå igen?
Hvorfor er det, vi skal holde på de mennesker i Danmark i stedet for at sende dem hjem for at hjælpe deres landsmænd med at få genopbygget de lande, som desperat har behov for at blive genopbygget?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-02-21:
Som en del af det internationale samfund skal vi vel også hjælpe med at genopbygge de lande, som desperat har behov for at blive genopbygget – apropos!
Jeg tror ikke, at vi kan lægge det ansvar alene over på de flygtninge, der skal hjem igen.
Men dem, der gerne vil hjem at genopbygge deres land, skal vi selvfølgelig ikke holde på.
Det handler ikke om at holde på folk.
Det handler bare om, at vi har nogle mennesker, som ham jeg nævnte som eksempel, som er kommet hertil, og som har boet her i mange år og har et job.
Skal vi gå ud at cherrypicke de mennesker og sige: Næ, du er egentlig velintegreret, og du arbejder, og du betaler til den danske statskasse, og du er endda stillet op for et dansk parti, men nej, vi vil hellere sende dig hjem, fordi ... Hvad?
Hvorfor?
Hvad er argumentet bag?
Er det, fordi vi ikke kan lide at have flygtninge?
Du bidrager til vores samfund.
Det er jo det, der er pointen i det.
Så selvfølgelig skal folk have lov til at rejse hjem og genopbygge deres land, hvis de vil, men hvis de har en historie, hvor de faktisk er blevet så integreret i det danske samfund, at det giver mening både for dem og os, så forstår vi simpelt hen ikke, hvorfor vi skal ind at lave sådan et lovforslag her.