runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (LA), 2017-02-08:
Tak for spørgsmålet.
Mit udgangspunkt er, at det aldrig i sig selv er en god idé at indføre told på varehandel.
Det gælder naturligvis også, når det kommer til handel med en vigtig samarbejdspartner som Storbritannien.
Når der indføres told, opstår der den beklagelige effekt, at ressourcerne ikke længere anvendes optimalt, hvilket er til skade for både økonomien og den enkelte forbruger.
Og særlig lande som Danmark med en lille, åben og omstillingsparat økonomi er bedst tjent med en så åben og fri handel med varer og tjenesteydelser som overhovedet muligt.
Når hr. Kenneth Kristensen Berth ønsker at vide, hvordan told på handel med Storbritannien kan være til gavn for Danmark, tænker jeg, at der henvises til forhandlingerne om Storbritanniens udtræden af EU.
Lad mig starte med at sige, at regeringen klart havde foretrukket, at briterne var blevet i EU og det indre marked og dermed fortsat var indgået i det ekstremt tætte handelsmæssige samarbejde, som alle EU-medlemmer nyder godt af.
Hvorvidt det kommer på tale at indføre f.eks. told eller restriktioner i handelen med tjenesteydelser, afhænger af de forhandlinger, som EU-landene og Storbritannien vil få om det fremtidige handelsmæssige forhold.
Det må jo ikke blive sådan, at britiske virksomheder får fri adgang til det indre marked, samtidig med at de opnår urimelige konkurrencefordele, fordi Storbritannien ikke er medlem.
Det kunne være på grund af statsstøtte eller ekstremt lempelig erhvervslovgivning, f.eks. på miljøområdet, der skævvrider konkurrencen.
Alt i alt er der tale om en balance, som skal opnås til gavn for briterne, til gavn for Danmark, til gavn for EU.
Regeringens udgangspunkt er, at det kommende handelsmæssige forhold bør bevares så tæt som muligt, og at vi dermed kan undgå told og andre unødvendige handelsmæssige restriktioner.
Samtidig kommer vi naturligvis til at varetage Danmarks økonomiske interesser i forhandlingerne.
Det er vores opgave som Folketing og som regering, og det håber jeg også at spørgeren bakker op om.
Jeg håber ikke, det ender med, at der bliver et behov for at indføre told på visse produkter, men jeg kan jo ikke på forhånd frasige mig den mulighed, inden forhandlingerne overhovedet er begyndt.
Det ville ikke være at varetage Danmarks interesser.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-02-08:
Tak for det.
Vil udenrigsministeren forklare, hvordan det kan være til gavn for Danmark, hvis der indføres told på varer og tjenesteydelser mellem Storbritannien og Danmark?
Anders Samuelsen (LA), 2017-02-08:
Jeg tror, det er vigtigt for respekten i den brede offentlighed, at man hører efter, hvad der bliver svaret af ministeren, når jeg siger, at der blev begået en fejl, og at vi har taget konsekvensen af den.
Vi står åbent frem i stedet for at snakke udenom og op og ned ad døre og stolper og vægge.
Det erkender vi, og derfor er det her linjen.
Men det er menneskeligt at fejle.
Det vil også ske for Liberal Alliances ordførere fremover indimellem, ligesom jeg er fuldstændig sikker på, at det også vil ske i spørgerens eget parti.
Og så håber jeg, at man er lige så frisk på at gå direkte frem og sige til borgerne eller kollegaerne i Folketinget: Beklager, det var en fejl, lad os komme videre.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-02-08:
For det synes jeg er problematisk, og jeg tænker, at udenrigsministeren måske godt kan se, at det ser lidt mærkeligt ud i den offentlige debat.
Anders Samuelsen (LA), 2017-02-08:
Nu tror jeg sådan set, at vi er der, hvor det bare bliver en lille smule gensidigt drilleri i det uendelige.
Spørgeren mener, at der blev skrevet kompetent, med et glimt i øjet.
Jeg har også svaret med et glimt i øjet, at der ikke er nogen grund til at sætte 15 embedsmænd til at skrive en ny tale, hvis man kan gentage noget af det, som andre har sagt, som i bund og grund har det samme budskab.
Det kunne jeg have gjort, og så havde jeg forhindret, at jeg stod hernede i salen i dag.
Jeg kan også bare sige ligeud, at der var mange gode ting i den tale, som Martin Lidegaard holdt.
Derfor sagde jeg i indledningen af min tale, at der ville være mange ting, som man ville kunne nikke genkendende til, og jeg må sige, at det er blevet bekræftet, og så står vi her og udveksler synspunkter om det punkt.
Er der så masser af andre steder, hvor man bare kan kopiere taler?
Det er der da højst sandsynligt.
Hvis det nu ikke var noget, som spørgeren mente, så skulle spørgeren måske have sat det i citationstegn.
Lad andre bedømme det.
Jamen det er rigtigt, at fru Mette Bock, den nuværende kulturminister, har udtalt sig på en anden måde tidligere, og det tog vi også straight up under selve debatten – jeg ved ikke, om spørgeren var til stede under debatten – og svarede på det spørgsmål, nemlig at der var der blevet gået for langt.
Længere er den sådan set ikke.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-02-08:
Det første med den mest kompetente udenrigsminister gennem tiderne er ikke noget, vi har fundet på i Socialdemokratiet.
Det er noget, som ministeren selv har fundet på i et interview.
Jeg tænkte, at det var høfligt at tiltale ministeren på den måde, hvis man er den mest kvalificerede.
For det andet forstår jeg, at det er Liberal Alliances politik at spare det offentlige for nogle udgifter ved at kopiere rigtig meget af en tale.
Hvordan hænger det sammen med, at kulturminister Mette Bock i sin tid kritiserede den her tale for at være fej og for manglende mandsmod, fordi man ikke ville anerkende folkedrabet?
For mig er det ikke en diskussion, om det var et folkedrab eller ikke var et folkedrab.
Det er princippet med at kopiere noget, som man bare meget kort tid før syntes var fejt.
Anders Samuelsen (LA), 2017-02-08:
Jeg takker for, at spørgeren mener, at jeg er Danmarks mest kompetente udenrigsminister gennem tiderne.
Den dom vil jeg selvfølgelig bøje mig i støvet for og acceptere og så gå videre i mit arbejde.
Liberal Alliance gik som bekendt til valg på at ville effektivisere den offentlige sektor.
En måde at effektivisere på er jo ved at gøre brug af det, der kan genbruges, og især når det gamle produkt faktisk var tiptop i orden.
Man skal ikke forsøge at genopfinde den dybe tallerken eller for den sags skyld skrive nye taler.
Det ville være spild af ressourcer.
Det er gængs logik, også for kompetente mennesker.
Politisk synes jeg egentlig at jeg gjorde det rimelig klart i indledningen af min tale, den omtalte tale, under forespørgselsdebatten for et par uger siden, og det vil spørgeren også kunne blive bekræftet i, hvis man går tilbage.
Jeg sagde, at der ikke var meget nyt at sige om regeringens holdning siden forrige forespørgselsdebat om samme emne, der blev afholdt i maj 2015 under hr. Martin Lidegaard som udenrigsminister.
Jeg sagde endda, at der nok ville være nogle, der ville kunne nikke genkendende til noget af det, som jeg havde tænkt mig at sige – sagt med et smil og et glimt i øjet.
Siden da har Radio24syv brugt tid på at konstatere, at 61 pct. af min tale efter deres opgørelse helt eller stort set falder sammen med Martin Lidegaards indlæg fra maj 2015, og det bekræfter jo det, som jeg sagde i indledningen af min tale: at der ville være noget, som man kunne genkende.
Man må så konstatere, at 39 pct. altså afveg herfra, måske også i de politiske nuancer.
Det vil jeg overlade til spørgeren at vurdere.
Det budskab blev sendt og tilsyneladende korrekt modtaget af spørgeren.
Efter at have studeret emnet nærmere har denne regering og dens forgænger altså ikke fundet anledning til at ændre i den linje i spørgsmålet, som var lagt af regeringen Helle Thorning-Schmidt og dens forgængere.
Regeringen er ikke en autoritet i historiske spørgsmål og har heller ikke noget ønske om at være det, ligesom regeringen heller ikke vil anbefale, at Folketinget tiltager sig en sådan opgave.
Det sidste her var så også genbrug fra min tale.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-02-08:
Hvorfor har Danmarks mest kompetente udenrigsminister gennem tiderne valgt at kopiere det meste af en tale af tidligere udenrigsminister Martin Lidegaard, da udenrigsministeren skulle begrunde, hvorfor Liberal Alliance ikke vil anerkende det armenske folkedrab, ovenikøbet en tale, som Liberal Alliance selv kritiserede, da de var i opposition?
Hvorfor har Danmarks mest kompetente udenrigsminister gennem tiderne valgt at kopiere det meste af en tale af tidligere udenrigsminister Martin Lidegaard, da udenrigsministeren skulle begrunde, hvorfor Liberal Alliance ikke vil anerkende det armenske folkedrab, ovenikøbet en tale, som Liberal Alliance selv kritiserede, da de var i opposition?
Anders Samuelsen (LA), 2017-02-08:
Jeg ser mig simpelt hen ikke i stand til på nuværende tidspunkt at gå ind i den dialog, når der bliver hevet noget ud, som jeg ikke er blevet spurgt om, og som jeg ikke er blevet bedt om at forberede mig på på nuværende tidspunkt.
Jeg er blevet spurgt om noget, som jeg har forsøgt at svare på, og jeg har svaret på det.
Og så bliver der spurgt om alle mulige andre ting, og det mener jeg ikke jeg har en forpligtelse til at gå ind i på nuværende tidspunkt.
Marie Krarup (DF), 2017-02-08:
Jeg er rigtig glad for, at udenrigsministeren endelig vil sætte gang i evalueringsarbejdet.
Det har jeg også hørt i sidste uge, og det synes jeg er utrolig prisværdigt og fornuftigt.
Jeg synes, at man f.eks. kunne sætte gruppens arbejde på hold, indtil den evaluering er gennemgået, og jeg håber selvfølgelig, at den vil føre til en lukning af det.
Men umiddelbart vil jeg sige, at der burde ministeren godt kunne tage stilling til, om det er et kvalitativt godt arbejde eller et dårligt arbejde.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-02-08:
Det der med den mest kompetente udenrigsminister skal jeg nok sætte i citationstegn næste gang.
Jeg tænkte bare, at udenrigsministeren måske kunne se det lidt sjove i det, når man selv har fundet på det.
Jeg vil bare gerne spørge, om det er rigtigt, at det er Liberal Alliances politik, at jo mere man genbruger en tale, jo mere sparer man det offentlige for ressourcer.
Nu var det her 60 pct.
Hvad så, hvis man genbruger en tale, som man for nogle år eller en måned siden ikke kunne lide, 80 pct.?
Jeg synes, vi havde en meget fin udenrigspolitik i Helle Thorning-Schmidts regering.
Er det sådan, at man sparer det offentlige for noget?
Martin Henriksen (DF), 2017-02-08:
Tak for det.
Jeg beklager – jeg troede, at det nu var til finansministeren og ikke til udlændingeministeren, men sådan er det.
Spørgsmålet til udlændinge- og integrationsministeren er: Agter ministeren at iværksætte nye tiltag rettet mod illegale indvandrere og de personer og organisationer, som hjælper dem med at opholde sig illegalt i Danmark?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-02-08:
Vil udenrigsministeren forklare, hvordan det kan være til gavn for Danmark, hvis der indføres told på varer og tjenesteydelser mellem Storbritannien og Danmark?
Inger Støjberg (V), 2017-02-08:
Jeg troede også, det var til finansministeren – så jeg blev også overrasket over, at jeg var blevet rokeret rundt.
Men gudskelov er jeg stadig væk, hvor jeg normalt er.
Som svar på spørgsmålet vil jeg sige, at det naturligvis er helt uacceptabelt, at nogle udlændinge uden lovligt ophold forsøger at leve her i landet skjult for myndighederne.
Det er mennesker, der ikke har ret til at være her.
De har pligt til at forlade landet, og sker det ikke frivilligt, ja, så må politiet jo hjælpe med deres udrejse – og det skal de, så snart de får fat på dem.
Lad mig samtidig slå fast, at det selvfølgelig også er helt uacceptabelt og strafbart, at personer eller organisationer bidrager til, at udlændinge kan opholde sig ulovligt her i landet.
En person, der forsætligt bistår en udlænding med ulovligt at opholde sig her i landet, kan straffes med bøde eller fængsel i indtil 2 år.
Regeringen har taget en række initiativer for at skærpe kursen over for de udlændinge, som ikke har ret til at opholde sig her i landet, og allerede tilbage i november 2015 skærpede vi således reglerne om frihedsberøvelse af afviste asylansøgere.
De skærpede regler betyder kort sagt, at der skal ske frihedsberøvelse, hvis der er udsigt til, at en person rent faktisk kan udsendes af landet.
Her til sidst vil jeg da også nævne, at regeringen i løbet af foråret vil fremsætte et lovforslag om øget brug af biometri, som bl.a. har til formål at give myndighederne bedre mulighed for netop at kontrollere de personer, som rejser ind i landet, og også foretage kontrol ved pågribelsen af de mennesker, som er her på ulovligt ophold.
Karsten Lauritzen (V), 2017-02-08:
Altså, mine personlige holdninger ligger rimelig fast.
Men jeg er jo ikke kun skatteminister for mig selv – skatteyder Karsten Lauritzen, medlem af Folketinget – men for den samlede regering med tre partier.
Derfor har regeringen spillet ud med nogle forbedringer til det boligudspil, som den smalle Venstreregering kom med.
Og en af de forbedringer er at fastfryse grundskylden i hele landet og fjerne den øverste progression, som jo lidt har fået karakter af symbolpolitik.
Den berører meget, meget få boligejere, 15.000 tror jeg.
Når fru Lea Wermelin så spørger til, om det gør, at det er skævt, så siger jeg – det er min argumentation, og det står jeg fuldt og helt bag – at hvis man kigger på den samlede pakke, vi har lagt frem, så er det ikke skævt.
Hvorfor er det ikke det?
Det er det bl.a. ikke, fordi på Bornholm, som blev brugt som argumentation, sætter vi de samlede boligskatter ned med i gennemsnit 25 pct. Så der er en voldsom lettelse til bornholmerne.
Der er så nogle andre ting, der tilgodeser andre dele af landet.
Progressionsgrænsen kommer jo i høj grad de dyre huse til gavn, og de ligger måske ikke på Bornholm, men i København og i hovedstadsområdet.
Men samlet set er der altså balance.
Lea Wermelin (S), 2017-02-08:
Jeg kan godt forstå, at ministeren havde brug for rigtig mange ord.
For nu står jeg her med et kort fra artiklen tilbage i oktober, som jo meget klart viser, at dem, der tjener på, at man indfører sådan en flad boligtopskat, som regeringen foreslår, er boligejere i Hørsholm, Rudersdal, Lyngby-Tårbæk, Gentofte og Frederiksberg Kommuner og jo ikke i det brede land.
Sådan set har jeg været rimelig enig med ministeren, i hvert fald i den forrige regering, for da sagde skatteminister Karsten Lauritzen, i forbindelse med at regeringen dengang fastholdt en højere skat på de dyreste boliger, at det gjorde man, fordi – citat – det ville være skævt at fjerne det.
Det er jo sådan set det, vi diskuterer i dag, og derfor vil jeg bare gerne spørge ministeren igen, om ministeren ikke mener, at det, at man fjerner den boligtopskat, som er der i dag, vil betyde en større skævvridning af landet.
Det er ikke noget med, at man kan argumentere, for det er jo sådan, det er.
Og det er sådan set også det, som spørgsmålet går på i dag.
Så ministeren må stå på mål for, hvorvidt det, man foreslår, også vil betyde en skævvridning af landet, faktisk i modsætning til det, som man siger er målet for regeringen.
Så har ministeren ændret holdning, eller mener ministeren nu, fordi der er kommet nogle andre partier ind i regeringen, at det ikke længere er så skævt?
Det er vel de to ting, som ministeren skal svare på.
Karsten Lauritzen (V), 2017-02-08:
Tak for spørgsmålet og muligheden for at reklamere lidt for regeringens fremragende boligudspil.
Jeg mener personligt som skatteminister, at det er meget vigtigt og en fælles politisk opgave at sikre tryghed for boligejerne.
Den tidligere regering, Venstreregeringen, og den nye trekløverregering ønsker, at beskatningen skal være rimelig for alle boligejere i hele landet.
Derfor ønsker regeringen, at man som boligejer skal have tryghed om boligskatten, uanset om man bor i Gedser, Grindsted eller Gentofte eller for den sags skyld på Bornholm, hvor spørgeren er opstillet.
Med regeringens boligudspil vil syv ud af ti – syv ud af ti – ejerboliger opleve lavere boligskatter i 2021 end med de nuværende regler.
De resterende tre ud af ti vil få en skatterabat, der sikrer, at de ikke kommer til at betale mere end med de nuværende regler.
Vores plan betyder kort og godt, at ingen boligejere stilles ringere ved overgangen til nye skatteregler, end de ellers havde udsigt til.
Jeg er personligt glad for, at boligudspillet tilgodeser boligejere i landdistriktskommunerne.
Boligejerne i landdistriktskommunerne får tilbagebetalt boligskatter, hvis vurderingerne har været for høje, og de får en ret markant skattelettelse ved overgangen til de nye skatteregler.
F.eks. skønner vi, at de samlede ejendomsskatter i 2021 bliver reduceret med 30 pct. eller mere i ti landdistriktskommuner, mens den gennemsnitlige reduktion i Københavns Kommune skønnes at blive omtrent det halve, 15-16 pct.
Så hvis man kigger isoleret på det, fru Lea Wermelin spørger om, kan man måske godt fremføre en argumentation, som spørgeren gør, men hvis man kigger på det samlede boligudspil, er det rimeligt for boligejere fordelt over hele landet.
Lea Wermelin (S), 2017-02-08:
Jeg kommer ilende.
Det er ikke sådan, når der bliver brugt mindre tid.
Her er spørgsmålet: Hvordan mener ministeren at regeringens forslag om en flad skat på boliger bidrager til et »Danmark i bedre balance«, når forslaget ifølge en artikel i Jyllands-Posten den 26. oktober 2016 vil betyde en gennemsnitlig skattelettelse pr. ejerbolig på Bornholm på 0 kr., men vil give en gennemsnitlig skattelettelse på flere tusinde kroner til boligejerne i eksempelvis Gentofte?
Hvordan mener ministeren at regeringens forslag om en flad skat på boliger bidrager til et »Danmark i bedre balance«, når forslaget ifølge en artikel i Jyllands-Posten den 26. oktober 2016 vil betyde en gennemsnitlig skattelettelse pr. ejerbolig på Bornholm på 0 kr., men vil give en gennemsnitlig skattelettelse på flere tusinde kroner til boligejerne i eksempelvis Gentofte?
Skriftlig begrundelse
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-08:
Det må jeg sige.
Så det her er jo en dobbelt sag.
Medaljen har to sider.
Rasmus Prehn (S), 2017-02-08:
Jeg står heller ikke her og er talsmand for protektionisme a la Donald Trump i USA eller det, der er værre.
Men jeg tænker, at vi også skal lade være med at være så naive, at vi ikke stiller noget op, i forhold til at der er flyselskaber ejet af Golfstaterne, som af strategiske årsager pumper millioner og milliarder af støttekroner i de her selskaber, som tilmed også behandler deres medarbejdere på helt urimelige vilkår.
Sådan nogle ting kunne man have som spilleregler.
Kunne ministeren være med på sådan et sæt spilleregler?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-08:
Det ville da være godt, især hvis forbrugerne sagde nej til luftfartsselskaber, der behandler deres ansatte meget dårligt.
Jeg er noget i tvivl om, om det ville være godt at sætte en fransk eller en italiensk kommissær til at beskytte det europæiske luftrum mod konkurrence fra luftfartsselskaber uden for EU.
For vi ved godt, at der i andre lande i EU er et større ønske om protektionisme og om at beskytte hjemlige producenter, herunder flyselskaber, end der er i Danmark.
Over all må det være et gode, at der også kan komme selskaber, som ikke er fra EU, ind i EU og betjene kunderne ud fra pris, kvalitet og service.
Så jeg er umiddelbart lidt skeptisk over for det der.
Rasmus Prehn (S), 2017-02-08:
Jeg synes, det er positivt, at ministeren giver udtryk for, at det er en god idé med fælles europæiske standarder på det her område, og at vi ikke skal have sådan et ræs mod bunden, hvor de dårligst stillede sætter dagsordenen for, hvad for nogle løn- og arbejdsvilkår man har i luftfartsbranchen.
Men vil ministeren være mere klar, i forhold til om en sådan fælles europæisk luftfartsstrategi også kan betyde, at man så siger til f.eks. Golfstaternes flyselskaber: I har ikke noget at gøre i vores luftrum, hvis I ikke lever op til de her standarder, for vi vil ikke have luftfartsselskaber i vores luftrum, som behandler deres ansatte som var det i feudaltiden for mange hundrede år siden?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-08:
Og det var før luftfartindustrien blev liberaliseret for alvor.
Det er rigtigt, det var en charterrejse.
Men det er jo helt andre forhold, der er i dag.
Det er de i dag, og det skyldes en liberalisering af luftfarten.
Det skal ikke være sådan, at man er mere konkurrencedygtig inden for EU, fordi man er underlagt nogle andre regler end dem, der er mindre konkurrencedygtige.
Reglerne skal overholdes.
Det er meget vigtigt med reglernes overholdelse, og det vil jeg gerne fokusere på i EU, som hr. Rasmus Prehn efterspørger.
Rasmus Prehn (S), 2017-02-08:
Tak for ministerens besvarelse.
Jeg synes også, at ministeren i sit svar faktisk er kommet et positivt skridt i den rigtige retning sammenlignet med for halvanden måneds tid siden, hvor jeg havde ministeren i salen med det her spørgsmål sidst.
Uagtet at vi har haft Simon Spies og Tjæreborgpræsten i adskillige år, og at folk siden 1950'erne og 1960'erne har rejst på charterferie, så fik ministeren det til at lyde, som om at det først var nu her med stenhård liberalistisk konkurrence, at det var muligt for almindelige danskere at komme med fly.
Men det, jeg hører ministeren sige nu, er, at vi nok også er nødt til at have nogle europæiske spilleregler, sådan at der ikke kommer f.eks. flyselskaber fra Golfstaterne og andet og fuldstændig underminerer de vilkår, vi har i Danmark.
Og vi har i forhold til lastbiltrafikken og den ulovlige cabotage jo set, at ministeren for nylig har været i Paris og på det nærmeste svinge med den røde fane og tage tiltag i retning af at lave en fælles indsats for at undgå ulovlig cabotagekørsel, så tak for det, cadeau for det.
Vil ministeren også sikre, at vi meget hurtigt får samlet europæiske lande til at opstille nogle spilleregler, sådan at når det er, at man arbejder i et luftfartsselskab i Europa, så kan man regne med ordentlige spilleregler, og at det ikke bliver et ræs mod bunden, hvor det hele tiden er den laveste fællesnævner, der er udgangspunktet for, hvem det er, der får jobbene?
Og vil ministeren sikre, at vi også opstiller regler, der gør, at det ikke bliver Golfstaternes flyselskaber, der kommer til at sætte standarden?
Vi ved, at der i nogle af Golfstaternes flyselskaber er nærmest feudale arbejdsvilkår, hvor man bliver afskediget, hvis man bliver syg, hvor man bliver afskediget, hvis man bliver gravid, hvor man på det nærmeste bliver overvåget i sin fritid som medarbejder osv.?
Der har man ikke den frihed, som jeg ved at ministeren sætter så højt som liberal – ligesom vi har ytringsfrihed og bevægelsesfrihed og andet.
Men der er firmaer i luftfarten, der fratager deres medarbejdere de her rettigheder.
Er ministeren parat til at lave en luftfartstrategi sammen med andre europæiske lande?
Det er selvfølgelig under forudsætning af, at de andre europæiske lande er med.
Men vil den danske minister gå i spidsen på det område?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-08:
Indledningsvis vil jeg gerne knytte en kommentar til SAS' beslutning om at flytte en mindre del af sin flyflåde til baser i London og Malaga.
Jeg kan kun beklage, at SAS finder det nødvendigt at etablere baser uden for Skandinavien og flytter arbejdspladser til udlandet.
Dog er det afgørende for regeringen, at vi har et konkurrencedygtigt SAS.
Det er af væsentlig betydning for betjeningen af Danmark, at SAS overlever i den hårde konkurrence i luftfarten.
Jeg mener, at luftfartsselskaber skal konkurrere på grundlag af innovative produkter, kvalitet og pris inden for klare og fair regler.
Da luftfarten er et internationalt og grænseoverskridende erhverv, skal der findes fælles løsninger på EU-plan.
Det er Europa-Kommissionen, der har initiativretten og dermed kompetencen til at fremsætte forslag til nye regler på EU-området.
Jeg vil løfte sagen over for Kommissionen, for at de skal sikre klarere regler, og særlig se på det såkaldte hjemmebasebegreb, nye businessmodeller og udfordringer med atypiske ansættelseskontrakter.
Bl.a. arbejder vi på et forslag til en sektorspecifik løsning, som kan spilles ind til Kommissionen.
Det kendes også som en lex luftfart.
Hensigten er, at vi over for Kommissionen kan blive endnu mere præcise om behovet for konkrete løsninger og handlinger.
Samtidig søger vi at skabe stærke alliancer med andre medlemsstater og Parlamentet for at lægge yderligere pres.
Det er en hårfin balance, som Kommissionen skal finde, for det er vigtigt, at EU-luftfartsselskaber ikke stilles ringere i den internationale konkurrence.