runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Kofod (S), 2021-05-26:
Til spørgeren vil jeg som udenrigsminister understrege, hvor vigtigt det er at adressere klimakrisen, også i vores udviklingssamarbejde og vores udenrigspolitik.
Det er med til at skubbe til irregulær migration, der også truer os i Danmark.
Derfor er det en kæmpe prioritet for regeringen på tværs, at vi får klimaet og klimakampen ind som noget helt centralt.
Det gælder udviklingsbistanden, og det gælder også diplomatiet som det, jeg er ansvarlig for.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-26:
Da hr. Lars Løkke Rasmussen brød med en årelang tradition for ikke at bruge den normale udviklingsbistand til at finansiere klimabistanden, var udenrigsministeren, hr. Jeppe Kofod, ude at kritisere det og kalde det løftebrud.
Nu ved vi, at i år vil 90 pct. af klimabistanden finansieres af den normale udviklingsbistand.
Derfor synes jeg i virkeligheden, det er oplagt at spørge: Hvis ikke ministeren vil svare på, om ministeren er enig med sig selv eller i de udtalelser, som ministeren er kommet med tidligere, kan vi så forvente, at man vil sadle om og sikre, at klimabistanden ikke finansieres af den normale udviklingsbistand?
Kan vi forvente det af regeringen?
Jeppe Kofod (S), 2021-05-26:
Det var et kryptisk spørgsmål fra spørgeren.
I forhold til udviklingssamarbejdet må jeg altså henvise til min kollega i regeringen, ministeren for udviklingssamarbejde, men når det er sagt, deler jeg fuldstændig ønsket om også at se på, hvor vigtigt klimaet er for udviklingspolitikken.
Klimaforandringerne og klimakrisen er med til at skubbe til de konflikter, der allerede findes.
F.eks. kan vi se i Sahelområdet i Afrika, hvordan tørke og klimaforandringer driver folk på flugt og fører til konflikter på grund af knappe ressourcer, og dermed skal vi også adressere nogle af årsagerne til konflikterne, og så skal vi også have fat i klimakampen.
Nick Hækkerup (S), 2021-05-26:
Det synes jeg sådan set jeg prøvede at svare på allerede i min indledning ved at sige, at vi lægger uhyre stor vægt på det, PET siger.
Når der er en konkret vurdering af situationen som her, synes jeg, at en regering bør følge den, og at det vil være uhyre svært at sidde den overhørig, hvis PET siger, at det her altså er det mest sikre for Danmark.
Det er jo ikke det samme, som at man ikke statsforfatningsretligt godt kan sige, at det vil vi ikke gøre alligevel.
Men jeg synes, situationen er en anden.
Kim Valentin (V), 2021-05-26:
Nu har vi jo så hørt, at der på 342 sider ikke er fundet plads til en eneste bemærkning om kulturen.
Så ville jeg da som interesseorganisation sidde tilbage og tænke: Nåh okay, jeg blev inddraget i februar, men det kunne jeg ikke rigtig se, da jeg så den her ansøgning, for der står kulturen ikke nævnt nogen steder; kulturen er ikke nævnt et eneste sted på 342 sider.
Kan ministeren nævne ét sted, hvor ministeren med sikkerhed kan sige: Her er kulturen med videre i forløbet vedrørende recovery fund-midlerne?
Joy Mogensen (S), 2021-05-26:
Når man – hvad kan man sige – så går uden for de forhold, den ytring, der sker der, så er det jo ikke sådan, at det er kirkeministeren, der på den måde fører opsyn med biskopperne.
Men det er tværtimod noget, som de bliver valgt til af menigheden, og det er dermed også menigheden, de skal stemme deres holdninger af med.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-26:
Tak for det.
Det var jo et meget, meget langt svar på noget, der kunne have været et ja.
Det er jo sådan, jeg hører det, og det er jo godt, for så er vi jo enige så langt.
For jeg går ud fra, at ministeren også er enig i, at det, hvis man som biskop i sin biskoppelighed markerer stærke politiske synspunkter, så ikke er helt fri fantasi at tro, at der var nogen, der kunne få den idé, at det er kirken, der indtager synspunktet.
Så derfor vil jeg gerne høre lidt om, hvilke overvejelser ministeren har gjort sig i forhold til, hvordan man adskiller institutionen og personen eller funktionen og personen.
For vi er jo enige om, at man som privatperson som præst, som biskop, eller hvad det måtte være, kan have alle de meninger, man vil, og jeg tror, det er længe siden, at vi har haft et Folketing, der er så tomt for præster som i dag.
Mit parti har leveret, og ministerens parti har leveret, og det har været rigtig godt, fordi man ikke har været i tvivl om, at det var præstens synspunkt.
Over for menigheden skal man så stå til ansvar, men det var ikke kirken.
Anderledes forholder det sig jo, når vi hører, hvad f.eks. biskop Fischer-Møller siger om folkekirkens forhold til klimapolitik, til kostråd osv., hvor man i hvert fald kan få indtryk af, at der er en vis form for sammenblanding af, hvad ministeren ville betragte som hans personlige holdninger, og så hans biskoppelige holdninger, og det er der, hvor jeg gerne ville høre om ministeren kunne være lidt mere specifik på, hvordan man sondrer imellem de to ting.
Joy Mogensen (S), 2021-05-26:
Jeg er sikker på, at det er spørgeren bekendt, at der jo ikke er nogen enkeltpersoner eller gruppe af personer for den sags skyld, der kan udtale sig på vegne af hele folkekirken.
Når en eller flere præster eller for den sags skyld andre ansatte i folkekirken udtaler sig om aktuelle eller politiske emner, er det altså ikke det samme som og kan aldrig tolkes sådan, at folkekirken som helhed associeres til et bestemt ideologisk standpunkt.
Men folkekirkens ansatte, herunder præster, har selvfølgelig ligesom alle andre muligheder for på egne vegne at udtale sig om forskellige emner, også af politisk og ideologisk karakter, og det har der været gentagne eksempler på, hvor bl.a. folkekirkens præster også som privatpersoner ikke bare har deltaget i den offentlige debat, men også er opstillet og er blevet valgt til Folketinget og Europa-Parlamentet fra partier så forskellige som SF, Kristeligt Folkeparti, Venstre og Dansk Folkeparti, uden at man af den grund har opfattet deres ytringer som fremsat på vegne af folkekirken.
Den omstændighed, at folkekirken på den måde kan favne alle mulige forskellige synspunkter og holdninger, synes jeg faktisk er en god ting, og det synes jeg hverken er problematisk for præsten eller folkekirken eller ytringsfriheden.
Jeg finder det tværtimod helt naturligt, at engagerede præster og andre ansatte tager del i samfundsdebatten, og det ville være uhensigtsmæssigt, hvis vi begrænsede dem i at udtale sig om privatpersoner blot for at forhindre, at der – hvad kan man sige – kunne være en bekymring om, om de talte på vegne af folkekirken.
Det gør de nemlig aldrig, og det er der ikke nogen personer eller grupper der kan.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-26:
Tak, formand.
Men når Fischer-Møller f.eks. siger, og jeg citerer, at vi skal engagere os i en sag, der har med kirkens væsen at gøre i reference til klimapolitikken, så kan det jo ikke forstås på anden måde, end at vi'et er »vi, de kirkelige«, »vi, biskopperne«.
Det er jo ikke »vi, sognet i Roskilde«.
Joy Mogensen (S), 2021-05-26:
Da pengene her blev sat af til Et Kreativt Europa, var jeg netop ude at opfordre til at søge de her midler, og når de her penge sådan bliver udmøntet til ansøgning, vil jeg selvfølgelig også fra Kulturministeriets side bredt gøre alt, hvad jeg kan, for at kulturens aktører er opmærksomme på, hvor de kan søge ind.
Kim Valentin (V), 2021-05-26:
Så må jeg jo gå ud fra, at ministeren vil sætte sig ned og sige til kulturen: Jeg ved godt, at jeg ikke har nævnt jer nogen som helst steder i de her 342 sider, men meningen er altså, at I, når vi får pengene, skal deltage der og der.
Kan jeg forvente sådan en indstilling?
Joy Mogensen (S), 2021-05-26:
Ja, det kan ministeren sige, og det har ministeren også sagt.
Det vil sige, at det har jeg sagt, undskyld, nu skal vi ikke blive alt for venlige, var jeg lige ved at sige, i tiltaleformen.
Men jeg har bl.a. holdt møde med Bæredygtig Scenekunst og en række af de klimaorganisationer, der netop arbejder med bæredygtighed inden for kulturområdet, og derfor er jeg også fortrøstningsfuld over for, at de her midler vil der også være kulturaktører der har lyst til og bud på hvordan man kan realisere.
Og samtidig har vi altså Et Kreativt Europa som kulturprogrammet under EU, og vi har de nationale hjælpepakker.
Kim Valentin (V), 2021-05-26:
Ja, der havde jeg jo så håbet på, at ministeren sagde noget andet.
Men det er jo heller ikke nogen hemmelighed.
57 pct. af alle midlerne i en recoveryfondansøgning skal jo bruges på en grøn og digital omstilling, og der kunne ministeren jo have valgt at tænke kulturen ind.
For jeg ved, at de smaddergerne vil deltage i det arbejde.
Kunne ministeren så sige: Ja, det er rigtigt, det skal de?
Joy Mogensen (S), 2021-05-26:
Mange tak.
Hvis der er noget, vi har lært her under coronakrisen, så er det jo netop, at kulturen er et erhverv på linje med alle andre erhverv og i virkeligheden også står sig bedst i sådan en krise ved så vidt muligt at blive ligestillet i sin kompensation, i sin adgang til ordninger, med andre erhverv, og så skal man opfylde alle de specifikke kriterier, der er, men det er jo i virkeligheden også det, der er kendetegnet ved den her genopretningsplan.
Den danske EU-genopretningsplan er baseret på input fra de genstartsteams og de klimapartnerskaber, som regeringen har nedsat.
Her er der en bred repræsentation af virksomheder, erhvervsorganisationer og arbejdsmarkedets parter på tværs af sektorer, der har kunnet levere konkrete forslag til regeringen for netop at skabe vækst og holde hånden under danske arbejdspladser i en svær tid, herunder selvfølgelig også kultursektoren, som jo er en af de sektorer, der er hårdt ramt.
Derudover har der været dialog med en lang række interessenter, også fra civilsamfundet, der har indsendt initiativer til regeringen.
Dem har regeringen selvfølgelig haft med i overvejelserne, og der har ligeledes også i samarbejde med Kommissionens repræsentation i Danmark været afholdt et online dialogmøde den 26. februar om den danske genopretningsplan med flere hundrede repræsentanter fra civilsamfundet.
Processen med den danske genopretningsplan har, som vi var inde på i det forrige spørgsmål, ikke været sektorspecifik, som det er meningen, men har været tilrettelagt med fokus på de tværgående brede hensyn til at fremme vækst og beskæftigelse.
Det er Finansministeriet, der for regeringens vedkommende har sammensat initiativerne med henblik på at opfylde reglerne, kravene og planen fra Kommissionen, og det er også mit indtryk, at kulturen vil kunne søge og få gavn af en række af disse midler.
Der vil mit opdrag være, at det har jeg en forventning om at de så i deres tilfælde afstemmer med deres stifter.
Konkret skal jeg i det her tilfælde ikke kunne sige, præcis hvor biskop Peter Fischer-Møller har sagt det her, men jeg ved, at han jo f.eks. også er organiseret i en sammenslutning af kirkelige folk, der kalder sig Grøn Kirke, som netop er forskellige mennesker inden for folkekirken, der gerne vil arbejde for den grønne omstilling.
Det er et billede, jeg ikke kan genkende.
Men det her tilfælde, som hr. Morten Messerschmidt har valgt at drage frem, er jo faktisk et tilfælde, hvor det nu er alle biskopper, der har valgt at bakke op om det, som også et bredt flertal her i Folketinget bakker op om, nemlig f.eks. den her 70-procentsmålsætning.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-26:
Men igen: Problemet her er ikke de enkelte sogne.
Problemet her er de biskopper, som benytter deres prædikestol som talerstol.
Har ministeren ikke et klarere budskab til dem, som måske deler sindelag med mig politisk, og som føler sig frastødt af en folkekirke, der tegnes af venstreorienterede kulturradikale og klimafanatiske biskopper?
Måske er det også derfor, man ser en stigende interesse for nogle af de mere konservative kirkeretninger i Danmark – simpelt hen fordi folk er trætte af sådan en halalhippiekirke styret af biskopper, der lyder som en dårlig dag i SF.
Joy Mogensen (S), 2021-05-26:
Jeg mener godt, at man kan være fuldstændig enige, som vi er, om, at der ikke er en person eller en gruppe personer, der skal tegne folkekirken, for folkekirken skal være folkeligt organiseret, men samtidig netop tro på, at den der folkelige organisering også er den måde, hvorpå præster og biskopper og provster og alle mulige andre ansatte inden for folkekirken bliver holdt op på, hvad de bruger deres tid på, hvad de bruger deres ytringsmulighed på, sådan at når man som ansat netop ønsker at organisere sig – det kan være i Folkekirkens Nødhjælp eller andre organisationer – så er det noget, man stemmer af med det bagland, som jo et eller andet sted også har valgt eller kaldet en, som det hedder i præstelig kontekst.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-26:
Jeg vil slet ikke gå ind i, hvad præster kan mene, for der er ikke nogen grænser.
Teologisk skal det selvfølgelig helst være inden for konfessionen.
Men det, vi taler om, er biskopperne – biskopperne, som jo fører et tilsyn med præsterne, og som derfor har en, kan man sige, overordnet status og også typisk en mere fremtrædende status, men hvor i hvert fald nogle har meget svært, synes jeg, ved at gøre det klart, når de udtaler sig, om de så gør det på et bibelgrundlag eller på et politisk grundlag.
Hvis ministeren mener det, ministeren lige har sagt, burde hun med mig være interesseret i, at det bliver indskærpet, at man altså skal adskille de to ting.
Joy Mogensen (S), 2021-05-26:
Hvis der skulle være nogen derude, der er i tvivl, vil jeg meget gerne gentage, at der ikke er nogen person og heller ikke nogen gruppe af personer – og jeg mener heller ikke, der skal være nogen – der sådan kan tegne folkekirken i sin enhed.
Der er tværtimod en lang række organisationer, og der er det bare ikke min opgave som minister – det mener jeg faktisk heller ikke det skal være – at føre tilsyn med, om præster kan indgå i de grupperinger, der måske fremmer f.eks. tidehverv, eller det kan være noget grønt, eller det kan være familiesjælesorg, som der også kan være politiske holdninger til om kirken skal gøre.
Men det er folkekirkens essens, at man kan have den mangfoldighed.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-26:
Tak for det.
Jo, det er jo det, der er det store spørgsmål, for der er ikke noget problem i at finde en præst, der har et synspunkt, tror jeg, der ligger nogenlunde inden for det, som man selv mener.
Der er netop en bred variation af præster.
Vi har jo i Dansk Folkeparti haft hr. Søren Krarup og hr. Jesper Langballe som medlemmer.
Det vil også være ministeren bekendt, at fru Margrete Auken i den helt anden boldgade – jeg tør næsten sige: i enhver henseende en helt anden boldgade – har været medlem af Folketinget, og det kan sagtens indeholdes under folkekirken, så længe folkekirken ikke kan associeres med bestemte overordnede synspunkter.
Verbet er jo ikke valgt med tilfældighed her.
Jeg siger ikke, at folkekirken har vedtaget en bestemt politisk holdning, men jeg tror, der er ganske mange, især af et nationalkonservativt sindelag som jeg selv, der, når de lytter til i hvert fald flertallet af biskopper og jo i særklasse altså Roskildebiskoppen her, får den tanke, at der ligger en overordnet linje for folkekirken.
Når man har ringninger for at markere en bestemt klimapolitisk agtpågivenhed, når man har indsamlinger til Folkekirkens Nødhjælp, der jo uomtvisteligt fører en venstreorienteret dogmatik, så er det ikke sådan fuldstændig grebet ud af den blå luft, at man kan få den tanke, at der oven over de enkelte sogne er en bestemt politisk retning.
Det er der, hvor jeg godt ville, at ministeren var en lille smule mere tro mod sit oprindelige svar for 5 minutter siden og sagde: Ja, det er et problem, hvis folkekirken kan associeres med en bestemt politisk retning, og derfor er det et særligt ansvar, når man som især biskop udtaler sig politisk, at det så bliver indskærpet, at det, man giver udtryk for, altså er på egne vegne, og at man ikke ved enten positivt at ville det eller bare ikke tænke over det giver indtryk af, at der er en særlig forbindelse mellem evangeliet og ens politiske synspunkter, som vi har set det i Roskildebiskoppens tilfælde, men også altså, at der ikke er nogen særlig forbindelse mellem det embede, der røgtes, og så de politiske holdninger, man privat måtte have.
Joy Mogensen (S), 2021-05-26:
Som nævnt under min besvarelse af spørgerens forrige spørgsmål kan folkekirken som institution ikke associeres med ideologiske standpunkter om noget som helst.
Der er ikke en enkeltperson eller en gruppe af personer, der kan tale på vegne af folkekirken.
Den er netop en folkeligt funderet kirke i al sin forskellighed.
Så derfor er der også i folkekirken en lang tradition for rummelighed og frihed og mulighed for, at forskellige kirkesyn kan rummes og udfoldes inden for folkekirken.
Det synes jeg er en god ting.
Det tror jeg også at spørgeren gør.
Når folkekirkens gudstjenester så er offentlige og enhver har mulighed for at gå til højmesse i den kirke, man ønsker, så kan man jo også vælge den prædikant, man ønsker at høre.
Hvis man som medlem af folkekirken ønsker at knytte sig til en anden præst end bopælssognets, har man mulighed for at gøre det ved at løse sognebånd til den pågældende præst.
Det er en mulighed, der har eksisteret siden 1855, og som netop skal muliggøre, at et medlem kan vælge sin præst, ud fra hvor præsten er henne.
Ved sognebåndsløsning overtager den præst, man knytter sig til, pligten til at yde kirkelig betjening i form af sjælesorg og andet, men der er jo også den mulighed, at man kan engagere sig i menighedsrådet og dermed være med til at vælge den næste præst, eller at man i de tilfælde, hvor der er flere præster i det samme sogn, har præster med forskellige holdninger, sådan at man også i det sogn, hvor man nu bor, kan vælge at høre forskellige bud på udlægningen af folkekirkens budskab.
Så efter min mening er der rigtig gode vilkår for, at medlemmerne af folkekirken kan finde en præst med både en teologisk retning og måske også – hvad kan man sige – en samfundsmæssig fortolkning af teologien, der svarer til medlemmets egen.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-26:
Tak, formand.
Hvis folkekirken som institution associeres med bestemte ideologiske standpunkter, eksempelvis om klima og kostråd, hvor mener kirkeministeren så at de medlemmer af folkekirken, der ikke er enige i den pågældende linje, skal gå hen for at fejre højmesse eller møde sjælesørgere?
Joy Mogensen (S), 2021-05-26:
Jo, men jeg vil sige, at jeg i min tid som kirkeminister er stødt på mange forskellige folk inden for folkekirken og også andre trossamfund, der også begrunder en holdning, der kan være politisk, ideologisk, i noget fra Bibelen, og der har jeg egentlig lagt som sådan en grundpræmis, at det jo netop er den mangfoldighed, som vi gerne vil have, så længe vi inden for folkekirken så også har nogle fælles regler og retningslinjer for, hvordan vi respekterer hinandens forskellighed og uenighed.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-26:
På Folkekirken.dk er der en artikel, hvor Fischer-Møller simpelt hen sammenkæder de aktuelle klimaforandringer med jordens undergang, altså med kirkelige eller i hvert fald gammeltestamentlige tekster, der beskriver dommedag.
Og det er vel på en eller anden måde en lidt voldsom udlægning af teksten, som godt kunne få nogen til at antage, at et bestemt politisk synspunkt, der handler om artsudryddelser osv., altså er noget, der kan understøttes i testamentet, og at der følgelig tales på kirkens vegne.
Kan ministeren ikke godt se det?
Kim Valentin (V), 2021-05-26:
Tak for det.
Hvad har ministeren gjort for at involvere kulturlivet, idrætslivet og civilsamfundet i ansøgningen om recovery fund-midlerne fra EU?
Inger Støjberg (UFG), 2021-05-26:
Lige præcis derfor kan vi jo så undre os en lille bitte smule over, at man har forpasset, synes jeg, muligheden for at komme helt i front med det her: At man har givet en stedmoderlig behandling, helt i modsætning til andre lande, der jo godt har kunnet finde ud af også at udfordre EU-støttereglerne.
Det har været enormt svært overhovedet at få regeringen til at indrømme den del af det.
Det har krævet samråd, og jeg ved, at Dansk Folkepartis sundhedsordfører har været meget omhyggelig med at få spurgt ind til de her ting.
Og på trods af det har det været enormt svært at få regeringen til at komme og lægge kortene på bordet.
Og så vil man selvfølgelig så heller ikke lægge kortene på bordet i forhold til den her vaccine og den rapport, som man ligger inde med.
For i det, ministeren siger her, er der sådan set ikke noget nyt for mig.
For alt, hvad ministeren har sagt her, er noget, som man kan læse i aviser og tidsskrifter, nemlig at det her er en meget, meget lovende vaccine, der ud over mange af de fortræffeligheder, som ministeren nævnte, jo simpelt hen også har den enormt store fordel, at den f.eks. kan opbevares ved stuetemperatur – hvilket gør, at den kan bruges i en række lande, hvor det ellers er svært i forhold til infrastruktur – at den formodentlig kun skal gives en gang, at man er beskyttet i 10 år.
Og så er der netop også hele spørgsmålet om, at den er lettere at modificere mod mutationer, hvilket jo er noget af det, vi da nok må sige vi har døjet med, og som har kostet os adskillige milliarder herhjemme.
Det er blot for at sige, at ministeren jo ikke er kommet med noget som helst nyt i dag.
Tværtimod, og det er det, jeg ikke forstår i den her sag: Hvorfor man hele tiden skal prøve at presse tingene ud af regeringen og selv begynde at bore sig ned i det, i stedet for at have en regering, der er i front på det her område, og som vil det her, og som vil understøtte en dansk vaccine, der potentielt er banebrydende.
Magnus Heunicke (S), 2021-05-26:
Jeg vil meget gerne uddybe, så meget jeg kan.
Ellers kan man jo risikere, at mange ting så kan være spildte; investering, forskning eller andet.
Så derfor er vi nødt til at have en vis form for fortrolighed.
Med det sagt som indledning, vil jeg sige, at vurderingen er positiv over for vaccinen, og vurderingen konkluderer, at teknologien, den bygger på, gør vaccinen mere alsidig, let at modificere og præcis derfor anvendelig over for mutationer, altså at man kan modificere vaccinen.
Det er jo noget af det, vi er på jagt efter.
Og det fremgår også af vurderingen, at den her samme vaccineteknologi allerede bruges i andre godkendte vacciner og betragtes som sikker og associeres med en høj immunrespons.
Også det er positivt.
Og det kan jeg ikke gå længere ned i, men det er det, som er konklusionen.
Det er en, synes jeg, meget positiv vurdering, en meget positiv konklusion, og derfor arbejder vi også videre med, konkret, muligheden for at støtte vaccinen.
Inger Støjberg (UFG), 2021-05-26:
Tak for det.
Ønsker ministeren at uddybe, hvad der står i den uvildige rapport, som ministeriet og sundhedsmyndighederne skulle have fået udarbejdet omkring den mulige vaccine fra Bavarian Nordic?
Magnus Heunicke (S), 2021-05-26:
Men sagen er jo den, at der, som Europa-Kommissionen jo også har tilkendegivet, er en gråzone her, og at Kommissionen mener, at det ligger i bestemmelsens ånd, at man skal afstå fra at indlede nationale forhandlinger, når der foregår indledende drøftelser på EU-niveau.
Det er præcis der, vi var.
Vores styrelse havde en vurdering.
Det endte i hvert fald med, at der ikke blev lavet en aftale fra EU's side, og da det stod klart, satte vi jo så arbejdet i gang med at finde ud af, om vi kan støtte det her, og om det giver mening at støtte det.