runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Yildiz Akdogan (S), 2017-01-18:
Tak for ministerens besvarelse.
Det hørte vi om i november sidste år, og i den her uge har vi i en artikel fra BT i den her uge hørt, at 12 personer bliver tvangsindlagt om dagen.
Og sådan kan man blive ved.
Når man ser på tallene, viser de også, at der altså er et eller andet, der er gruelig galt.
Det er rigtigt, at der, som ministeren siger, er blevet afsat ca. 2,2 mia. kr. i en fælles indsats, og senere har vi også afsat 400 mio. kr. målrettet nogle af de mest udsatte psykiatriske patienter i forhold til botilbud.
Til gengæld er der en stor stigning i antallet af psykiatriske patienter, så der er noget, der ikke hænger sammen.
Når man så også hører de faglige organisationer og patienterne selv, taler de om den her famøse raske fredag, nemlig det med, at fordi der ikke er pladser, er det sådan, at dem, der har det mindst dårligt, får lov til lige at komme ud og ender så med at komme tilbage igen.
Og det er jo en kæmpe stor omkostning for både den enkelte person, samfundet, de pårørende og ikke mindst de læger og professionelle, der arbejder i et ret presset miljø.
Så der er noget gruelig galt i psykiatrien.
Derfor vil jeg egentlig gerne høre, hvad ministeren egentlig synes om hele den her udvikling med, at selv om vi har afsat penge, er der noget, der tyder på, at de penge åbenbart ikke målrettet går til det.
Vi mangler sengepladser, og det siger både landsforeningen SIND, psykiaterne på de forskellige hospitaler og pårørende.
De siger, at patienter bliver udskrevet for tidligt, fordi der er mangel på sengepladser, og det betegnes som sagt som rask fredag.
Så synes ministeren egentlig ikke, at det er en meget bekymrende udvikling, at der næsten er 400 færre senge, samtidig med at behovet for behandling er stigende?
Der lyder stadig væk et kæmpe stort opråb fra organisationerne og de pårørende om, at man simpelt hen ikke gør det godt nok i forhold til de her psykisk syge patienter.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-01-18:
Det er glad for.
Jeg tror også, at meget af det her måske kan være et ressourcespørgsmål, simpelt hen fordi der er så få betjente, som der nu engang er.
Derfor vil jeg spørge sådan meget nøgternt: Kan vi regne med, at der om 1 år er flere politibetjente i Fyns politikreds, end der er i dag?
Altså, er der flere rigtige betjente i uniform om 1 år, end der er i dag?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-01-18:
Vi er ved at uddanne nogle flere, og hvor de bliver placeret, hvor de kommer til at være henne, skal jeg ikke lige have slået søm i i dag.
Vi lavede jo en 2-årig aftale sidste gang.
Men lige præcis hvor de enkelte betjente kommer hen, tror jeg jeg skal afholde mig fra at give nogen garanti om lige i dag.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-01-18:
Tak for det.
Hvordan vurderer udenrigsministeren – det står der så, men der skal stå forsvarsministeren – den sikkerhedspolitiske situation i Danmark efter den seneste måneds historier om russiske hackerangreb i USA og Europa, bl.a. omtalt i Berlingske den 10. januar 2017: »Europa gør sig klar til politiske cyberangreb fra Rusland«?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2017-01-18:
Det er et meget relevant spørgsmål, for det er en problemstilling, som vil trænge sig mere og mere på.
Danmark står over for et alvorligt og stadig mere komplekst trusselsbillede.
Der er en række trusler, der trænger sig på.
Det drejer sig bl.a. om terrorisme, ekstremisme og et mere selvhævdende Rusland.
En af de alvorligste trusler mod vores stadig mere digitaliserede samfund er jo netop cyberangreb fra statslige og ikkestatslige aktører.
Som beskrevet i den artikel i Berlingske Tidende, der henvises til, udføres der bl.a. angreb med det formål at opnå strategiske og politiske mål i andre lande.
Cyberangrebet på det demokratiske parti i USA viser, at truslen er reel.
Tilsvarende trusler vil sagtens kunne forekomme i Europa og i Danmark.
Cyberangreb er altså blevet et politisk redskab, som Danmark og vore nære partnere og allierede i højere og højere grad skal håndtere.
Forsvarets Efterretningstjeneste fremhæver i sin seneste risikovurdering, at cybertruslen mod Danmark er meget høj.
Danske myndigheder og virksomheder er løbende under angreb, og Forsvarets Efterretningstjeneste vurderer, at der er tale om en vedvarende trussel mod danske interesser.
Det er jo ingen hemmelighed, at Rusland er aktive på denne front, og at Rusland anvender cyberangreb til at fremme sin politiske dagsorden.
Derfor tager vi det meget alvorligt og vil styrke vores værn mod cyberangreb.
Meget er allerede gjort på området, både med styrket lovgivning og tilførsel af midler, men truslens karakter og den hastige udvikling betyder, at vi fortsat skal styrke vores digitale forsvar, så vi bliver endnu bedre til at beskytte Danmark mod cyberangreb.
Vi må løbende se på, om myndighederne har de rette værktøjer både i form af teknik, ressourcer og lovgivning på området.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-01-18:
Tak for svaret.
Nu bevægede vi os lige pludselig fra dem, der har med de her mennesker at gøre, når de kommer i fængsel, til, hvad der sker, før de kommer i fængsel.
Og der må man jo også sige, at der i hvert fald er et ret stort pres på vores politi, et meget stort pres, tror jeg godt man kan sige, det største, der måske har været på vores politi i, ja, nærmest generationer.
Det manifesterer sig også ved, at der er nogle, der tror, at de kan opføre sig, som de vil, fordi det er uden konsekvens – eksempelvis de her bander i Odense, der tror, de skal bestemme, hvor der bliver hængt kameraer op, og hvor der ikke bliver hængt kameraer op, og som tror, at man bare kan pille dem ned eller plastre dem til.
Det er simpelt hen ikke godt nok.
Jeg vil spørge ministeren meget direkte: Hvornår kan vi regne med at de her kameraer er oppe at hænge igen, og hvornår kan vi regne med at der er polititilstedeværelse nok til at holde de her bander nede?
Ellen Trane Nørby (V), 2017-01-18:
Jeg gentager gerne det, jeg nu har sagt et par gange, men som jeg kan forstå spørgeren ikke ønsker at lytte til: Hvis vi skal sikre, at vi løfter vores psykiatriområde, så er vi også nødt til at have et samlet bud på, hvor det går galt.
Hvad er det for nogle ting, der ikke fungerer?
Vi kan se, at vi i fællesskab har tilført ressourcer over de kommende år; vi kan samtidig høre både fra pårørende, fra medarbejdere og fra patienter, at de ikke føler, at pengene er kommet derud, hvor de sådan set skulle være med til at gøre en forskel.
Det gælder både de 2,2 mia kr. og de penge, vi målrettet har afsat til at sikre flere sengepladser.
Derfor kommer vi til som regering – og det bliver iværksat nu her – at lave et styringseftersyn af hele psykiatriområdet, fordi vi har et ønske om at få styrket hele vores samlede psykiatri.
Og så kommer vi til at kigge på, hvordan vi sikrer en bedre sammenhæng.
Det handler om at reducere genindlæggelser, forbedre udskrivningsplaner, at der er sammenhæng mellem hvad kommunerne gør, og hvem der løfter hvad, og så de specialiserede socialpsykiatriske afdelinger, vi skal have opbygget i løbet af i år, som også er en del af det at sikre, at patienterne ikke udskrives til ingenting.
Yildiz Akdogan (S), 2017-01-18:
Tak for det.
Jamen det er fint, at man laver et styringseftersyn, men her ved man jo, hvad udfordringen er.
Altså, patientorganisationerne har været ude at sige, at der simpelt hen mangler sengepladser, og at det går ud over kvaliteten – og der er de her raske fredage.
Det siger fagfolk, det siger psykiatere, og det siger pårørende.
Så man ved allerede nu, hvor det er, skoen trykker.
Og så er spørgsmålet, hvorfor man ikke allerede nu går ind og kigger lidt på, hvad man kan gøre for at minimere netop de her genindlæggelser.
Som jeg også sagde indledningsvis, er det jo enormt omkostningsfuldt, både for den enkelte patient, for de pårørende, men faktisk også for de mennesker, der behandler de her grupper.
Så har ministeren virkelig ikke noget? spørger jeg her en sidste gang.
Har ministeren slet ikke noget tiltag, der kan gøre, at vi målrettet kan gå ind og minimere genindlæggelserne?
Ellen Trane Nørby (V), 2017-01-18:
Jeg svarer gerne igen, som jeg også har svaret spørgeren rigtig, rigtig mange gange før.
Vi har et fokus både på de udskrivningsplaner, der er, i forhold til at sikre, at der også er en opfølgning.
Vi har et fokus på at få reduceret genindlæggelser.
Vi kan se, at der er en rekrutteringsudfordring.
Når man spørger aktørerne på området, så er der sådan set en lang række udfordringer, herunder rekruttering, som ikke handler om, at ressourcerne ikke er til stede, men at man ikke kan få de medarbejdere, der er behov for.
Vi skal have kigget på kompetenceløft.
Når vi ønsker at gøre det her samlet, er det, fordi vi ikke kun skal gøre en enkelt ting på vores psykiatriske område; vi skal simpelt hen have løftet hele sektoren, og derfor har vi sådan set også behov for, at vi kigger samlet på det her sammen med Danske Regioner for at sikre, at vi igen får patienterne i fokus.
Vi sørger for nogle ordentlige forhold for medarbejderne, og vi har fokus på, at de pårørende i dag føler, at der ikke er tilstrækkelig hjælp.
Så det er vores fokus.
Det er et samlet fokus, og det er ikke, at vi tror, at der er sådan et knips, og så er alle problemerne løst, som jeg lidt hører at Socialdemokratiet og spørgeren indikerer; altså at hvis man bare gjorde en ting, havde vi ikke problemerne.
Vi tager fat om det arbejde, der skal tages fat om, fordi det har patienterne krav på at vi prioriterer.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-01-18:
Mener ministeren, at de fem regioner skal nedlægges efter næste valg?
Mange tak, og det vil glæde formanden, at spørgsmålet er kort.
Og endnu en gang goddag til sundhedsministeren.
Mener ministeren, at de fem regioner skal nedlægges efter næste valg?
Ellen Trane Nørby (V), 2017-01-18:
Det er jo et emne, som jeg kan forstå at spørgeren også gentagne gange har haft lejlighed til at drøfte med min forgænger, både på en række samråd, men også her i salen.
Derfor kunne jeg jo også passende gentage præcis de samme formuleringer.
Det, jeg kan sige – og det gælder både den Venstreregering, som den tidligere sundhedsminister var minister i, så vel som trekløverregeringen – er, at vi har store forventninger til regionerne og de opgaver, de skal løse.
For os er det patienterne, der er i centrum.
Det er vores omdrejningspunkt, og der er ingen tvivl om, som det også er spørgeren bekendt, at den her regering så vel som Venstreregeringen har prioriteret sundhedsvæsenet også økonomisk set – alene sidste år med et løft på 2,4 mia. kr. og igen i år med finanslovsforslaget for 2017 med flere midler.
Det er også mere, end hvad Socialdemokratiet i sin tid lagde op til og gik til valg på.
Det er, fordi vi prioriterer sundhedsområdet.
Det betyder også, at vi har forventninger til regionerne om, at de skal levere til gavn for borgerne, både når det handler om at reducere ventelisterne og også, når det handler om at sikre høj kvalitet i behandlingen.
Det er også derfor, at vi sammen med Danske Regioner og KL sidste år fastsatte otte ambitiøse nationale mål for at styrke kvaliteten i sundhedsvæsenet.
Og som jeg også sagde i forbindelse med regionernes 10-års fødselsdag, som vi lige har fejret, jamen så anerkender vi til fulde, at der er blevet leveret på en række punkter.
Det betyder jo ikke, at vi så siger, at nu har I holdt 10-års fødselsdag, og så har vi ikke forventninger til jer fremover.
Vores udgangspunkt er patienterne, et stærkt, kvalitetsfyldt sundhedsvæsen og at man får løst opgaverne på sundhedsområdet over hele landet.
Det er vores fokus.
Derfor står der heller ikke noget om nedlæggelse af regionerne i regeringsprogrammet.
Det handler om at sikre, at vi har et effektivt sundhedsvæsen til gavn for patienterne.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-01-18:
Tak til ministeren.
Man skulle næsten tro, at ministeren vidste, med hvilken baggrund jeg havde stillet det her spørgsmål denne onsdag.
Det er jo sådan, at regionerne netop har fejret deres 10-årsjubilæum, og i den sammenhæng blev der netop lavet nogle videoer, som ministeren giver udtryk for, og lad mig blot citere, hvad ministeren sagde i sin video:
Selvfølgelig er der steder, hvor tingene skal være endnu bedre, og det er det arbejde, jeg glæder mig til vi kan påtage os i fællesskab.
Det er en fin video, hvor ministeren løfter på hatten og siger, at sundhedsvæsenet er i en god stand, men at der er andre ting, der kan blive endnu bedre.
Men der var endnu en video i den sammenhæng, nemlig landets statsminister, og lad mig citere, hvad statsministeren sagde i den selv samme anledning, netop regionernes 10-årsjubilæum.
Jeg var jo med ved vuggen ved jeres fødsel, og I var en omdiskuteret størrelse, og I er stadig til diskussion.
Sundhedsministeren siger, at regionerne er blevet bedre, og sundhedsministeren glæder sig til fortsat sammen med regionerne at skabe udvikling.
Men landets statsminister, som var arkitekten bag kommunalreformen og regionernes tilblivelse, siger, at regionerne stadig væk er til diskussion.
Derfor er jeg lidt forvirret, og jeg synes, det er regeringen selv, der har givet mig al mulig grund til at prøve at blive lidt klarere på, hvad regeringens holdning er.
Nu er vi gået ind i 2017, der er regionsvalgkamp i efteråret, der er mange, der gerne vil vide, hvad regeringen tænker.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-01-18:
Jeg tror sådan set, jeg også selv brugte formuleringen, at regionerne fra begyndelsen har været en omdiskuteret størrelse, altså i den video, som jeg lavede, men at de var blevet meget modne 10-årige, der havde påtaget sig nogle opgaver.
Men vi kan jo også se, at der er store regionale forskelle, som jeg også sagde før.
Tag en region, som er spørgeren meget velkendt, nemlig Region Nordjylland, som i 2010 lå rigtig godt, hvad ventelister angår, men nu ligger de som nogle af dem, der faktisk har nogle udfordringer på det område.
Det er bare med til for mig at illustrere, at det jo ikke kun handler om, hvilken struktur vi har.
Det handler i høj grad også om styring, det handler om de politiske prioriteter, der er i forhold til at løse de opgaver, der er i vores fælles sundhedsvæsen.
Derfor vil jeg bare gentage det, som jeg også sagde, nemlig at det er patienterne, der er vores fokus, og det er jo derfor, vi er så optaget af, at regionerne leverer kvalitet, også med de nye otte nationale mål.
Og hvis regionerne ikke leverer kvalitet, er man nødt til at tage bestik af det – i hvert fald hvis man har det ønske, at det er patienterne og kvaliteten i vores sundhedsvæsen, der er vores omdrejningspunkt, og ikke en struktur.
Vi arbejder med regionerne, fordi vi sådan set mener, at de har løftet opgaven de sidste 10 år, og vi ønsker at udvikle vores sundhedsvæsen sammen med regionerne.
Jeg synes også, det er vigtigt, at man hele tiden også tør stille krav til regionerne om, at det er patienterne, og at det er kvaliteten, der skal være i centrum.
Yildiz Akdogan (S), 2017-01-18:
Tak for det.
Der er ingen grund til, at ministeren hidser sig op over, at jeg ønsker, at ministeren prøver at komme med sine visioner om, hvad det er for nogle områder, hun har tænkt sig at prioritere inden for psykiatrien.
Mig bekendt er der ikke nævnt noget – ikke et eneste ord – omkring psykiatrien i regeringens eget grundlag.
Så kan man nok så vel sige pænt, at man ønsker en samlet indsats, og at man ikke tænker i siloer.
Med de opråb, der har været, og de problematikker, der har været rejst bare inden for det sidste halve års tid, så må jeg indrømme, at det da er lidt bekymrende, at ministeren ikke bare har et eller andet initiativ eller en indsats i gang på et område, som man gerne vil prøve at løfte og kigge nærmere på.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren om.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-01-18:
Jeg gentager gerne noget af det, som vi har diskuteret før, både på samråd, men også hernede i salen og også med den samme spørger.
Ordet somatik står heller ikke i regeringsprogrammet, lige så vel som der ikke står psykiatri.
Vi taler om et samlet sundhedsvæsen.
Vi har sådan set allerede i efteråret indført de samme patientrettigheder på psykiatriområdet, som vi har på det somatiske område, netop fordi vi ønsker en ligestilling.
Det er jo vores tilgang til området.
Det var ikke en tilgang, den tidligere regering havde.
Vi ønsker at prioritere psykiatrien, lige så vel som vi ønsker at prioritere somatikken, fordi vi ser det som dele af et samlet sundhedsvæsen.
Derfor synes jeg sådan set også, hvad angår den diskussion af, om man skal kasseopdele det – hvilket spørgeren så har kørt to runder på en anden onsdag – at det er vigtigere at kigge på det her samlet.
Som jeg sagde i min første besvarelse, kommer vi til at lave et styringseftersyn af hele psykiatriområdet.
Det gør vi, fordi vi kan se, at der er nogle problemer på området, som der er nødt til at blive taget hånd om, og det er noget af det, vi vil prioritere.
De 400 mio. kr., som spørgeren så siger at vi ikke må referere til, er jo penge, der skal ud at virke i de kommende år, sådan at de 150 sengepladser kan stå klar pr. 1. januar 2018.
Det er lovgivning, der end ikke er vedtaget her i Folketingssalen, men det kan jeg forstå at spørgeren bare er ligeglad med.
Det er sådan noget, der er sket.
Vi er da også nødt til at sørge for, at de initiativer, vi tager på psykiatriområdet, bliver ført til dørs.
Jeg tror netop, at problemet har været, at der er nogle, der har haft så travlt med hele tiden at sige, at nu skal vi gøre en masse ting, at man egentlig har glemt at sørge for, både at det kommer ud og gavner den enkelte patient, den enkelte pårørende og den enkelte medarbejder, og at vi også følger fuldstændig op på, at pengene faktisk ender med at gå til de initiativer, som vi politisk har besluttet os for at de skal gavne.
Yildiz Akdogan (S), 2017-01-18:
Tak for det.
Det er rigtigt, at det er en lægefaglig vurdering, der skal være med til, at de her »raske fredage« ikke forekommer, men ikke desto mindre sker det.
Jeg vil gerne læse et citat fra Torsten Bjørn Jacobsen, som er formand for Dansk Psykiatrisk Selskab.
Han udtalte sig i forbindelse med de her tvangsindlæggelser.
Vi er presset ud i en situation, hvor indlæggelserne er for korte.«
Vi har her at gøre med en fagperson, der italesætter, at der er et problem, og at de bliver presset.
Så jeg vil egentlig høre, om ministeren har nogle forslag til, hvad vi kan gøre, så vi undgår »raske fredage«.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-01-18:
Nogle af de penge, vi har afsat i fællesskab, skal jo netop sikre, at vi får kapaciteten op; både medarbejdernes kompetencer og også de bygningsmæssige faciliteter.
Men også sengekapaciteten har vi jo helt målrettet, som jeg også sagde i min første besvarelse, i fællesskab afsat ressourcer til.
Og der har vi en opgave i at følge op på regionerne, altså at det så også kommer til udtryk ude i psykiatrien, så man reelt kan se, at de midler, vi har afsat fra centralt hold – hvad enten det er regeringen eller satspuljepartierne i fællesskab – også bliver udmøntet.
Og så er der ingen tvivl om, at de 400 mio. kr., vi sidste efterår i fællesskab afsatte, og som skulle udmøntes her i 2017 og lede frem til 150 ekstra sengepladser fra den 1. januar 2018, også kommer til at spille en rolle i forhold til nogle af de patienter, som ikke er syge nok til at være på et psykiatrisk hospital, men stadig væk har behov for et specialiseret tilbud.
Så det er jo nogle af de ting, som vi i fællesskab skal have udmøntet lovgivningsmæssigt, men også fulgt op på i det her år, og som vi sidder og arbejder med.
Yildiz Akdogan (S), 2017-01-18:
Det var et langt svar på et meget konkret spørgsmål.
Har ministeren nogen konkrete initiativer til, at vi undgår »raske fredage«?
Ellen Trane Nørby (V), 2017-01-18:
Jeg synes sådan set, at jeg gav et meget præcist svar på det.
Altså at de mange initiativer, vi lige nu er ved at implementere – hvad enten det er de permanente penge til flere sengepladser, altså de 2,2 mia. kr., vi er ved at udrulle i psykiatrien, eller de 400 mio. kr., som skal lede frem til 150 ekstra sengepladser, der oprettes her i 2017 – alt sammen handler om at sikre, at der er den kapacitet til stede, som sikrer, at de beslutninger, der træffes i psykiatrien, sker på et lægefagligt grundlag og ikke på alle mulige andre baggrunde.
Det er det, vi må holde fast i, og det er også det, jeg kommer til at insistere på over for regionerne, altså at det er lægefaglige grunde, der kan lede frem til en udskrivning – ikke nogen af de ting, vi har hørt i pressen i den seneste tid.
En udskrivning af en patient skal ske på en lægefaglig vurdering, og det må ikke afhænge af, om der mangler hænder i weekenden på en afdeling, eller om der mangler sengepladser eller af andre ikkelægefaglige årsager.
Det er sådan set det, vi er nødt til at holde fast i, og så er det også regionerne, der med de midler, vi i fællesskab har prioriteret, skal sørge for, at der ikke sker udskridninger på baggrund af ikkelægefaglige beslutninger i forhold til at sikre, at der er tilstrækkelig kapacitet.
For der mangler bl.a. transparens i forhold til at se, hvad de er gået til.
Der er også de seneste 400 mio. kr., som vi i fællesskab afsatte i efteråret, og de skal jo udmøntes her i 2017, både lovgivningsmæssigt, men jo også helt fysisk, og fra den 1. januar 2018 betyder det, at vi har 150 ekstra sengepladser.
Men det er klart, at vi følger det her tæt, og det er også derfor, vi fra regeringens side har besluttet at lave et styringseftersyn af hele psykiatriområdet, og det kommer vi til at lave sammen med Danske Regioner her i det kommende år.
For der er behov for at have fokus på, hvordan vi sikrer, at vores samlede psykiatri kommer til at fungere bedre.
Altså hvordan vi sikrer, at det ønske, vi fra regeringens side har, om at patienterne skal have de samme rettigheder og skal have det samme fokus, som man har i somatikken, også kommer til et fremstå helt klart, hvad end det er regionalt eller i forhold til vores landsdækkende prioritering.
Yildiz Akdogan (S), 2017-01-18:
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at psykiatrien har tilstrækkelige ressourcer til at tilbyde en ordentlig behandling af mennesker med psykiske lidelser, og hvad mener ministeren der skal til for at opnå en tilfredsstillende behandling?