Simon Kollerup (S), 2022-05-17:
Tusind tak.
Som det er blevet sagt nogle gange, er det jo 380 mia. kr., som vi i den offentlige sektor køber ind for hvert år.
Det er klart, at det er rigtig mange penge.
De skal bruges klogt, og de skal bruges ansvarligt.
Det er også derfor, at rammerne for de offentlige indkøb skal fungere absolut bedst muligt.
Det betyder bl.a. gode processer, der gør det attraktivt for både store og små virksomheder at byde på de opgaver, som vi fra det offentliges side udbyder – og i sidste ende selvfølgelig også at være i stand til at kunne levere varerne og tjenesteydelserne.
Det er de rammer, vi vil sikre med den her lov, som vi behandler i dag.
Helt overordnet kan man pege på fire hovedelementer i lovforslaget.
For det første får vi nu et egentligt lærlingekrav eller et oplæringskrav for alle relevante offentlige kontrakter, som det også hedder.
Det er et krav, man kan opfylde bl.a. ved at have en lærling, som vi kender det her i Danmark.
Jeg må sige, at jeg synes, det er helt rimeligt, at når man sælger noget til det offentlige fællesskab, ja, så skal man også kunne påtage sig et ansvar for at uddanne fremtidens arbejdsstyrke.
Så den første del handler om lærlingekrav.
For det andet indeholder lovforslaget en hjemmel til, at vi i fremtiden kan lave regler om et køb grønt, eller forklar-princip, som også Det Radikale Venstre fremhævede i ordførertalen.
I al sin enkelhed går det ud på, at man enten fra offentlig ordregivers side skal stille grønne krav i sit udbud og altså dermed købe grønt, ellers skal man forklare, hvorfor det ikke kan lade sig gøre, når man laver sit udbud.
På den måde er vi med til med det her at skubbe på i en grøn retning – stadig på en måde, der kan leves op til og indfries fra både ordregiverens og også fra byderens side.
For det tredje giver forslaget her styrkede muligheder for at udelukke virksomheder fra udbud, hvis de ikke overholder reglerne.
Det er både i form af længere udelukkelsesperioder og også mulighed for at udelukke virksomheder etableret i skattelylande.
Det er nogle rigtig gode skridt, og det er rigtig vigtige skridt på vejen for at sikre, at de brodne kar ikke vinder opgaverne.
Men jeg vil gerne tage tråden op efter SF's ordfører og sige, at jeg ønsker, at vi går endnu længere, end hvad lovforslaget her peger på.
Der skal ske noget, også på EU-niveau.
Derfor er jeg også allerede i kontakt med Europa-Kommissionen om, hvordan vi kan udelukke virksomheder, der også er indirekte ejet i skattely, fra de offentlige udbud.
Det er et emne, hvor vi har brug for at engagere os mere aktivt i at finde ud af, hvad mulighederne er.
Derfor er kontakten også allerede etableret med Kommissionen, og det er min ambition, at vi finder en brugbar vej frem, så vi også kan udelukke de indirekte ejede virksomheder i forbindelse med skattely.
Jeg vil også sige noget i forhold til due diligence-direktivet, som jo er kommet et skridt videre nu, men som skal færdiggøres, og der skal laves en endelig ordlyd, og vi skal have alle balancerne til at ligge rigtigt.
Jeg synes, det er oplagt, at vi ser på, hvilke konsekvenser det så skal have for vores udbudslove i Danmark, når due diligence-direktivet er faldet på plads.
Den tilkendegivelse vil jeg også gerne give her fra talerstolen, altså at det er noget af det, vi skal følge op på, når due diligence-direktivet er på plads.
For det fjerde indeholder lovforslaget en række forslag, som gør livet nemmere for både ordregivere og tilbudsgivere.
Derfor har vi også en opgave i, at vi forsimpler, hvor vi kan.
Det vil alt sammen skabe bedre vilkår, særlig for de små og de mellemstore virksomheders adgang til markedet for de offentlige kontrakter, og det vil forenkle indgangen til de offentlige udbudsprocedurer for alle virksomheder.
Det vil i sidste ende gøre, at det offentlige får det bedste tilbud fra virksomhederne både praktisk, økonomisk og samfundsmæssigt.