runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2017-05-16:
Nu er det da vist sådan lidt meget at sige, at det har hellig status.
Vi er jo i Folketinget, vi er ikke i kirken i øjeblikket.
Mener ordføreren, at de nuværende kvalitetskrav til lovgivningen har en hellig status eller er et eller andet besværligt og bureaukratisk noget, som vi ikke har noget at bruge til?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-16:
Men hvad vil værdien af det til sidst være, hvis vi har 15, 20, 30, 40 eller 50 ting, som vi skal tjekke ved ethvert lovforslag?
Jeg synes da, det er langt bedre, at vi har en klar handlingsplan for, hvad vi vil med verdensmålene, og hvordan vi har tænkt os at implementere dem i dansk lov.
Det mener jeg vil give en langt bedre kvalitet, for der kan man fokusere på udførelsen og ikke så meget på nogle principper om, at man absolut skal gennemgå, jeg ved ikke hvor mange punkter, ved hvert eneste lovforslag.
Mette Gjerskov (S), 2017-05-16:
Det er måske problemets kerne, at den handlingsplan, regeringen er kommet med, er rimelig slap.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi holder fast i, at regeringen på Danmarks vegne må påtage sig et ansvar for de beslutninger, hele verden har været med til at træffe.
Det ansvar handler altså ikke kun om at pege fingre ad alle andre lande og sige, hvad de skal gøre.
Det, man er blevet enige om, er, at hvert land skal gøre sit, så Danmark skal også gøre noget ved uligheden, Danmark skal også gøre noget ved klimaet.
Og der er kun én måde at gøre det på for os som politikere: Vores bidrag er lovgivning.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvorfor man er imod det her.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-16:
Ja, Danmark skal påtage sig en opgave – et ansvar, tror jeg der blev sagt – og det er jeg fuldstændig enig i.
Det er også derfor, regeringen har lavet en handleplan, og den følger man så op på ved en udmøntning, hvor man i øjeblikket arbejder på nogle konkrete modeller, som så bliver præsenteret efter sommerferien.
Det synes jeg da er den rigtige måde.
Altså, det må vel være målet og indsatsen, der er det vigtigste, og ikke at vi siger, at vi nu med glæde kan sige, at hver gang, vi skal vedtage en lov – uanset hvad den handler om – har vi skrevet ind i den, at vi skal kigge på de 17 verdensmål og Parisaftalen.
Jeg har bare svært ved at se, at det sådan giver meget bedre kvalitet.
Jeg synes, det giver mere bureaukrati.
Mette Gjerskov (S), 2017-05-16:
Derfor vil vi meget gerne have, at det ligger fuldstændig klart for Folketinget ved behandlingen af ethvert lovforslag, om vi rent faktisk overholder de forpligtelser, vi har været med til også at pålægge alle andre lande i verden.
Så svært er det altså heller ikke.
Vi vil meget gerne tale om administrative byrder, og hvilke problemer der kan være i det.
Men det er indsatsen, der er den vigtige.
Hvor kommer indsatsen fra?
Den kommer fra, at vi er opmærksomme på det her i Folketingssalen.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-16:
Jeg er selvfølgelig trist over bemærkningen, for jeg vil ellers gerne imponere fru Mette Gjerskov.
Det kan jeg så ikke lige i dag.
Jeg synes jo, det er vigtigt, at vi sætter os ned og anerkender de forpligtelser, vi har taget på os, og laver nogle klare forløb ud fra de handleplaner, vi har lavet, og siger: Hvordan vil vi så arbejde med det her?
Det tror jeg vi gør bedst ved at være målrettede i stedet for bare bevidstløst at have en lang række punkter, vi skal opfylde hver gang.
Mette Gjerskov (S), 2017-05-16:
Tak, formand.
»Der er ikke nogen planet B«.
Det stod der 100.000 mennesker herude og råbte, da vi havde klimatopmøde i Danmark.
Derfor har vi fået lavet en international klimaaftale.
Verden har også besluttet sig for 17 verdensmål, som f.eks. handler om ulighed.
Og når vi sådan taler om ulighed ude i verden, er det selvfølgelig sultende fattige mennesker i Afrika og rige mennesker i andre dele af verden, vi måske taler om.
Men det, der er helt specielt ved den her aftale, er, at vi som rige lande også har forpligtet os til at gøre noget.
Vi har rent faktisk forpligtet os til også at kigge på ulighed i vores eget land.
F.eks. er det jo sådan, at hvis man er rigtig, rigtig dårligt uddannet eller ikke har nogen uddannelse, lever man 10 år kortere end dem, der har en lang uddannelse.
Det er ulighed.
Det er ulighed i uddannelse, der er ulighed i sundhed, det er ulighed i levevilkår, det er ulighed på alle mulige forskellige måder.
Det skal vi gøre noget ved.
Det skal vi gøre noget ved i vores land.
Det er ikke noget, vi kan fedte af på alle mulige andre; det er vores.
Vi har været glade for samarbejdet med regeringen om verdensmålene – om den udviklingspolitiske strategi, i forhold til hvad der skal ske ude i verden – men vi er ikke imponerede over den handlingsplan, vi har set.
Vi synes, at vi har behov for her i Folketingssalen at få klar besked i hvert eneste lovforslag om, om der er nogen indflydelse på klimaet eller på verdensmålene, og i givet fald hvad det så måtte være.
Jeg vil så også sige, at jeg – vi socialdemokrater – vil komme med et forslag til forslagsstillerne om, at det skal være væsentlige konsekvenser.
For så langt vil jeg gå, at vil jeg medgive ministeren, at vi ikke skal ned i petitesser; det skal være væsentlige konsekvenser.
Det er et stort apparat, vi sætter i gang her.
Men hvis vi kan få det væsentlige ind, og det tror jeg godt vi kan, for jeg tror, det er det, der er intentionerne også hos forslagsstillerne, så er vi med.
Og når vi så kommer videre i processen og ministeren skal i gang med at lave lovforslag, fordi han selvfølgelig bliver overbevist af vores gode argumenter, så skal vi selvfølgelig også have en økonomisk – bureaukratisk, tror jeg måske ministeren kunne sige – konsekvensanalyse af det her forslag.
For vi skal selvfølgelig se på, hvad det kan koste at lave den her slags ting.
Der er nødt til at være en økonomi, der hænger sammen.
Men det ændrer ikke ved, at jeg mener, at det er det rigtige.
Vi mener også, at når man taler om et vækstpotentiale for Danmark – hvad var det, ugebrevet Mandag Morgen skrev i sidste uge, og de er bestemt ikke nogle, der hører til i den socialdemokratiske baghave, vel – på 95.000 jobs bare inden for det grønne område, 95.000 jobs, altså, så kan det også betårle sig, det her.
Ja, sådan siger mine nordjyske kollegaer.
Så jeg synes, det er vældig relevant, at vi ud over de almindelige miljømæssige og økonomiske og administrative og erhvervsmæssige ting og alle de andre ting, vi undersøger, undersøger lige præcis det her kompleks, som kommer til at betyde rigtig, rigtig meget for vores efterkommere.
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-05-16:
Tak for det.
Jeg forstår bare ikke helt, hvad Socialdemokratiets såkaldte kompromisforslag egentlig går ud på, for det er jo reelt en kopi af det, som justitsministeren lige sagde regeringen er godt i gang med at arbejde med.
Det, som regeringens repræsentanter, inklusive undertegnede, igen og igen har sagt,
er jo, at det lige præcis er en af de modeller, som der bliver kigget på, nemlig at vi i fremtiden i stedet for at spilde tid på ved hvert eneste lovforslag og hvert eneste beslutningsforslag at se på, om det har noget med de nye verdensmål at gøre, så ser på det i den kontekst, hvor det har væsentlig interesse, eller hvor det spiller en stor rolle.
Så det, Socialdemokratiets ordfører nu prøver på, er at sparke en åben dør ind.
Og det er ikke bare en åben dør, det er også en dør, hvor der er kommet en rød løber ud foran.
Så jeg forstår helt ærligt ikke, hvad det er, Socialdemokratiet prøver på.
Mette Gjerskov (S), 2017-05-16:
Enten er ordføreren meget, meget optimistisk, eller også har han måske lidt misforstået det forslag, jeg kom med.
En ting er, at regeringen beslutter med sig selv, om den synes, noget er væsentligt eller ej.
Det er ikke, fordi vi altid er sådan super, super imponerede over de kriterier, der bliver sat, for, hvad der er væsentligt, og hvad der ikke er væsentligt.
Så derfor vil vi meget hellere have, at det bliver skrevet ned, sådan at det står i lovforslagene.
For ellers er det jo bare noget, der foregår ovre hos regeringen.
Så kan regeringen sidde i sine små lokaler og blive enig med sig selv om, om den synes noget er væsentligt.
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-05-16:
Helt oprigtigt forstår jeg ikke ønsket om at prøve at få skabt en konflikt på et område, hvor vi burde stå sammen.
For vi er jo enige om, at de her nye verdensmål er vigtige.
Vi er også enige om, at de skal spille en rolle i Danmark.
Det er jo også derfor, vi har placeret selve udmøntningen ovre i Finansministeriet, som er et af de vigtigste ministerier overhovedet, og som også har en rolle i forhold til alle de forskellige budgetposter.
Så jeg forstår simpelt hen ikke forsøget på at skabe en konflikt om noget, der ikke er en konflikt.
Jeg forstår ikke, hvorfor man ikke vil lade regeringen komme med sit konkrete forslag først.
Mette Gjerskov (S), 2017-05-16:
Jamen regeringen har jo sagt, at regeringen selv vil foretage sådan en væsentlighedsvurdering.
Den vil bare ikke dele den med Folketinget.
Jeg vil sige, at jeg er enig i, at vi har haft et godt samarbejde.
Det sagde jeg faktisk også i min ordførertale.
Vi har på mange stræk haft et godt samarbejde.
Vi er så måske ikke helt så imponerede over den måde, regeringen har tænkt sig at gennemføre det her på i Danmark.
Det foretager vi stadig væk undersøgelser af og har diskussioner af.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-16:
Jeg vil gerne takke ordføreren for at bakke op om intentionen og retningen i det her forslag og selvfølgelig kvittere for, at man vil prøve at finde ud af, om det kan rettes til, så der er flere, der kan være med i det.
For selvfølgelig kan vi altid snakke om, hvordan man gør det så præcist som muligt.
Det vigtige er netop, at vi forhåbentlig kan få et flertal for det her forslag, så Folketinget siger til regeringen: Det er absolut nødvendigt at konsekvensvurdere, hvis vi skal leve op til de her aftaler, som vi jo ikke har ret mange år at leve op til i.
Mette Gjerskov (S), 2017-05-16:
Jeg er helt sikker på, at vi kan finde frem til det.
Det er bare at skrive ordet væsentlig.
Det er på samme måde, som der faktisk står i forbindelse med de fleste andre af de krav, vi har til lovene, nemlig at det handler om en vurdering af væsentlige påvirkninger.
Det tror jeg ikke at vi kan blive uenige om, og jeg håber, at vi kan finde en formulering, så vi også kan få regeringen med.
Christian Juhl (EL), 2017-05-16:
Tak for ordførertalen.
Jeg er enig langt hen ad vejen.
Jeg vil gerne høre ordføreren: Forstår ordføreren, hvorfor Venstre på det her område vil skabe en konflikt om noget, vi tilsyneladende er enige om?
Mette Gjerskov (S), 2017-05-16:
Det var faktisk et meget godt spørgsmål.
Jeg stod selv og tænkte på det, men nu var det jo ikke mig, der heroppefra måtte stille spørgsmålene, da Venstres ordfører var på.
Men nej, jeg kan ikke forstå, at man skal gøre det her til et problem.
Jeg er helt sikker på, at det er noget, vi godt kan håndtere, og jeg vil sige: Lad os nu snakke om det og se, om ikke vi kan få regeringen på rette vej; ellers må vi jo ud at demonstrere på Slotspladsen eller noget.
Mikkel Dencker (DF), 2017-05-16:
Beslutningsforslaget her – det vil jeg bare nævne for at minde om, hvad det egentlig er, vi diskuterer –
går jo ud på at gøre det obligatorisk, at alle lovforslag, som behandles i Folketinget, skal vurderes, med henblik på hvordan de lever op til FN's 17 verdensmål og til Parisklimaaftalen.
Det er de ting, der i dag er obligatoriske, og så er der også i dag mulighed for, at man kan foretage konsekvensvurderinger på alle mulige andre områder, hvor det måtte findes relevant for det emne, som lovforslaget omhandler.
Jeg vil gerne sige, at vi i Dansk Folkeparti mener, at det er fuldt ud dækkende og tilstrækkeligt for behovet.
Vi undrer os over, at forslagsstillerne kommer med forslaget her.
Vi er klar over, at FN's verdensmål også er noget, som Danmark har tilsluttet sig, det samme med Parisklimaaftalen, og det står vi da fuldt ud ved, men at ophøje FN's verdensmål og Parisklimaaftalen til at have sådan en særlig hellig status, som alt skal måles op ad, mener vi er at gå for vidt.
Det kan man gøre i de tilfælde, hvor det er relevant.
Jeg kan simpelt hen ikke se, når vi laver socialpolitik, hvorfor det så skal vurderes op mod Parisklimaaftalen, og jeg kunne komme med flere andre eksempler.
Vi frygter også, hvis beslutningsforslaget her bliver vedtaget, at det så vil blive brugt som løftestang til, at forslagsstillerne sikkert vil komme med andre beslutningsforslag, hvor andre ting skal ophøjes til at have en særlig status, f.eks. menneskerettighedskonventionen, flygtningekonventionen og flere andre ting, som vi i Dansk Folkeparti ikke finder relevant at blande ind i dansk lovgivning, og som vi ikke synes skal tillægges en særlig status.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-16:
Der er i hvert fald en ting, der er fuldstændig sikker, og det er, at hvis man ikke griber ind over for børn og unge, der allerede er rodet ud i kriminalitet, og som har en erfaring i at begå kriminalitet, er deres muligheder her i livet i hvert fald ganske begrænsede, og så er risikoen i høj grad til stede for, at man for alvor bliver hvirvlet ind i kriminalitet.
Så går der nogle år, og så kommer man altså ikke på en eller anden ungdomsinstitution, hvor det er pædagoger, der forsøger at rette en op – så kommer man i fængsel.
Jeg synes faktisk, at vi har en forpligtelse til at sørge for at rette endnu flere unge mennesker op i fremtiden, så færre af dem kommer i fængsel som voksne.
Rune Lund (EL), 2017-05-16:
Jeg kan sige, at vi ikke har nogen aktuelle planer om at foreslå at sætte den kriminelle lavalder op.
Vi har heller ikke nogen aktuelle planer, absolut ikke, om at sætte den ned.
Det fremgik meget tydeligt af min ordførertale.
Det, som er vigtigt for os, når vi snakker om børn – og børn er jo i virkeligheden børn, indtil de er 18 år – er, at vi tænker på en pædagogisk indsats, at vi tænker på en social indsats, at vi tænker på en understøttende indsats i forhold til at fange problemer så tidligt som muligt, for at vi tidligt i de her unge menneskers liv kan sørge for, at de får vist, at der er en anden vej end den vej, som de muligvis er på vej ud på i forhold til en kriminel løbebane.
Og det er i virkeligheden det, det handler om.
Hvad angår al den der snak om, at den kriminelle lavalder skal sættes ned – og det skal lyde enormt hårdt og sådan – er problemet jo, at hvis man får en straffeattest som barn, hvis man bliver stemplet på den måde, og hvis man skal hives igennem sådan et decideret domstolslignende system som det, voksne kommer igennem, så vil det være en meget, meget voldsom oplevelse og en oplevelse, som ikke vil gavne den unge i forhold til at få vist vejen til en anden måde at leve sit liv på og gebærde sig på.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-16:
Jeg synes egentlig ikke, det er at afspore debatten at spørge, om der er videnskabelig dokumentation for, at børn får det bedre, at der er et mindsket tilbagefald, hvis man frihedsberøver børn, som man jo gør ved at putte dem i en social institution, hvor de ikke kan komme ud, når de vil.
Så jeg vil gerne give ordføreren en chance mere til at svare på, om der er dokumentation og videnskabeligt belæg for, at børn ikke kommer ud i kriminalitet igen, eller at de får det bedre som helhed.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-05-16:
Til spørgsmålet om, hvorfor vi ikke vælger at forfølge det straks efter valget, må jeg sige – og det tror jeg heller ikke er spørgeren helt ubekendt – at én ting er de overordnede tanker, man har, noget andet er de detaljerede lovbestemmelser, som man gerne vil gennemføre.
Og der tror jeg da ikke vi kan klandre justitsministeren, regeringen eller Justitsministeriet for den sags skyld for, at man godt lige vil gennemgå de specifikke bestemmelser – det her er altså en utrolig vigtig sag – inden man laver en egentlig formulering af en lov, der skal vedtages.
Som sagt, al ære og respekt for, at Dansk Folkeparti klemmer på her, men undskyld mig, jeg tror altså, som justitsministeren har indikeret, at Dansk Folkeparti vil blive meget godt tilfreds, når man ser det, som regeringspartierne kommer med.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-05-16:
Jo, men det kan da godt være, at vi bliver meget tilfredse med, hvad der nu bliver kronjuvelen på et eller andet sommergruppemøde i regeringen, eller hvad det nu ender med at blive, hvor man skal krone sig selv som en stor sejrherre
Det er fair nok.
Men principielt forstår jeg simpelt hen ikke logikken i, at Venstre, som dengang var det største borgerlige parti, valgte at gå med i en fælles kronik, hvor man sagde: Hvis vi får flertal, er det ganske klart og entydigt, at så vil vi sænke den kriminelle lavalder.
Det forstår vi i Dansk Folkeparti simpelt hen ikke.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-05-16:
Hvorfor vælger man at skrive kronikken, når man så ikke kan levere på det 2 år efter?
Jamen kan hr. Skibby ikke slå koldt vand i blodet og så se, om regeringen kan levere på det?
Det er jo det, jeg står og siger, altså at det er et spørgsmål om 1, 2, 3 måneder.
Og jeg forstår slet ikke reaktionen fra Dansk Folkepartis side.
Man skulle da være kisteglad.
Nu har man fået en regering, på hvis vegne – i hvert fald på Venstres vegne – jeg siger, at vi får et resultat, der ikke ligger langt fra det, Dansk Folkeparti kommer med her.
Så burde man jo smile over hele femøren, men det er så ikke lige det ansigtsudtryk, jeg ser.
Pernille Bendixen (DF), 2017-05-16:
Det kunne jo godt være, vi ville smile, hvis vi ligesom fandt lidt ud af, hvad der så var i det der fantastisk spændende udspil.
Vi bliver så yderligere beskyldt for at være helt vildt utålmodige, og der må jeg jo bare sige, at når der er tale om, at man har fremsat et fælles beslutningsforslag inden valget, og der så er gået en rum tid og i hvert fald mere 2 år, så synes jeg i hvert fald ikke, det er at være utålmodig – så synes jeg tværtimod, det handler om at stå på mål for den politik, men sådan set er gået til valg på.
Så er det bare, at vi gerne vil vide: Hvad blev der af den garanti?
Kan man dog ikke bare i det mindste sige: Okay, det er noget, vi arbejder på, venner – det skal nok komme?
Preben Bang Henriksen (V), 2017-05-16:
Jo, det sådan set også det, jeg siger – det er noget, vi arbejder på og har arbejdet på i 2 år
Men det er jo altså ikke så nemt som at tage en aviskronik og kalde den et lovforslag opdelt i § 1, 2 og 3. Så let går det ikke.
Jeg tror, Dansk Folkeparti ville være de nærmeste til at kritisere regeringen, hvis ikke regeringen forpligtede sig til at præcisere, hvad det egentlig var man mente, i – om jeg så må sige – egentligt lovsprog.
Jeg har nævnt restorative justice, altså at man skal genoprette den skade, man har forvoldt, og der er en række andre sanktioner.
Altså, man kan da ikke laste Justitsministeriet for, at de godt lige vil gennemtænke situationen.
Det er med al respekt en revolution i den ende af dansk retspleje, vi taler om her.
Pernille Bendixen (DF), 2017-05-16:
Så lad os høre, om vi kan få løftet sløret for, hvad det så er, der sker, hvis man ikke vil overholde de der sanktioner, som at man skal være hjemme inden kl. 22, eller at man skal vaske graffiti af.
Hvad tænker man sig så?
Hvad kommer der så i stedet?
Hvilke tanker har man gjort sig om det?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-16:
Tak for det.
Lad mig starte med, hvor vi er enige, for jeg synes jo, det er godt, Enhedslisten går på talerstolen og siger, at man gerne vil have et særligt retsspor for de unge kriminelle.
Jeg betragter det også som en form for fast track, kan man sige, altså en mulighed for hurtigt at få stillet de her unge mennesker til ansvar og fundet en passende sanktion.
Men jeg kan egentlig ikke forstå, hvorfor Enhedslisten er sådan nærmest religiøst optaget af den her kriminelle lavalder på 15 år, og hvorfor det lige skal være 15 år.
Altså, hvis man skal følge logikken i ordførertalen, hvad er så Enhedslistens drøm om den her lavalder?
Skulle den være 18 år, hvis Enhedslisten skulle bestemme?
Altså, hvor skulle vi lægge snittet henne?
Eller skulle der for hele den store gruppe, der er, af unge op til 18 år være et særligt system, der netop kunne tage vare på dem og sørge for, at de ikke gror ind i dyb kriminalitet, hvor det kan være sværere senere hen at få dem ud?
Tak for det.
Jeg vil bare spørge hr. Rune Lund, hvor i det her forslag straffeattesten kommer til at fremgå som noget, der er meget klart.
Vi skriver i vores forslag meget udtrykkeligt, at vi ønsker en særlig ungdomsattest, netop fordi vi gerne vil undgå det scenarie, som hr. Rune Lund taler om, og netop fordi vi jo har taget nogle af de gode forslag, der har været i debatten, til os.
Vi vil gerne give et incitament til, at unge mennesker kan komme ud af kriminalitet, hvis de er på vej ind i det.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Rune Lunds forhold til straffeattesten.
Skulle han ikke hellere anerkende det motiverende element, der ligger i den ungdomsattest, som Dansk Folkeparti foreslår med forslaget her?
Rune Lund (EL), 2017-05-16:
Jeg har godt set, at der er forslaget om ungdomsattesten.
Den måde, bemærkningerne er formuleret på, kan godt få det til at se ud, som om det lidt er en anden form for straffeattest,
vil jeg sige, med de formuleringer, der er brugt.
Det fremgår ikke helt klart af bemærkningerne, præcis hvordan det er tænkt, synes jeg, sådan som jeg læser b-forslaget.
Men det, som jeg synes er godt – og det er jo så der, hvor man måske kan blive lidt foruroliget over, at man sådan set roser Dansk Folkeparti for et forslag på retsområdet; det er jo ikke altid, det sker – er hele ideen om, at vi laver et særligt retsspor for unge med en genoprettende retfærdighedstilgang.
Det synes vi er en meget rigtig måde at se det på.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-05-16:
Tak, hr. formand.
Det er vel egentlig meget sigende, at når Dansk Folkeparti ønsker det her emne belyst i Folketingssalen med baggrund i det her beslutningsforslag, så lægger Enhedslistens ordfører ud med at sige, at det skal handle om cykeltyverier og graffiti og sliktyveri.
Det var vi sådan set også ganske forberedt på, kan man sige, for det er den måde, det plejer at foregå på her i salen ved gentagne seancer.
Men jeg synes bare, det er vigtigt, at ordføreren også er bekendt med – og jeg vil gerne spørge, om ordføreren egentlig er bekendt med – at hver sjette af de overtrædelser, der sker, både med hensyn til dømte og dem, der er mistænkt for at have gjort noget, faktisk er seksuelle overfald, det er vold og trusler, og det er røverier.
Er Enhedslisten egentlig klar over, at det ikke er sliktyverier, vi taler om?
Det er faktisk noget, der er sådan lige en kende grovere.
Det er faktisk det, der hedder personfarlig kriminalitet.
Når ordføreren vælger i sin tale i dag at sige, at det her skal man have stor respekt for, og at der er skrevet et nyt regeringsgrundlag, vil jeg sige, at det har vi sådan set i Dansk Folkeparti al mulig respekt for.
Men vi kan alligevel godt undre os lidt over, at man så vælger forud for valget at gå med til at lave et fælles indlæg, hvor man beskriver, hvad man egentlig gerne vil have fremmet, hvis man får flertallet efter valget.
Så kan ordføreren prøve at inddrage os andre lidt i den dybere mening med det?
Altså, hvorfor vælger man fra Venstres side at gå med i et fælles meget konkret og detaljeret indlæg og sige, at hvis de her fire partier vinder valget og får flertallet, vil den kriminelle lavalder blive sat ned til 12 år?
Det er meget kort og præcist formuleringen i det indlæg, der blev sendt.
Men hvorfor vælger Venstre at gøre det, når man ikke vælger at forfølge det straks efter valget?
Preben Bang Henriksen (V), 2017-05-16:
Så kan spørgeren spørge, om det så er en sænkelse af den kriminelle lavalder.
Jeg er bare nødt til at sige: De straffe, vi taler om – jeg er næsten nødt til at sige i gåseøjne – og de sanktioner, vi taler om, dernede, handler om, at det kan være, at man skal være hjemme inden klokken et eller andet eller vaske muren eller vaske den bil, man har svinet til.
Og hvis det er en straf i straffelovens forstand – og det har jeg svært ved at finde ud af om det er – så kan man jo godt anføre det synspunkt, at den kriminelle lavalder sænkes.
Men, altså, det er med den modifikation, at vi indfører en række nye specielle sanktioner, som skal passe til situationen.