runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (DF), 2026-02-18:
Tusind tak til ministeren for svaret.
Det sidste er vi sådan set enige i.
At vi så er uenige i forhold til hele den her implementering af emballageafgift og alle de her forskellige ting i forhold til den aftale, som ministeren nævner, er så, hvad det er.
Men jeg er glad for, at ministeren siger det her med, at der skal være en eller anden form for gennemskuelighed, altså en gennemsigtighed for virksomhederne.
For det her er jo et fuldstændig grotesk eksempel.
Derfor kommer jeg selvfølgelig også til at spørge ministeren, om ministeren ikke mener, at man selvfølgelig skal have ensrettet reglerne og ensrettet de her, hvad skal man sige, gebyrer i de forskellige kommuner, sådan at vi ikke ser eksempler på det her.
Det, der er udfordringen i forhold til eksempelvis mange af de her fastfoodrestauranter, kender ministeren sikkert også til.
Det er jo steder, hvor danskerne kommer ind og så ud igen – mange af dem har måske små børn med, og der skal lige noget hurtigt mad i skrutten, inden man skal videre og måske køre til fodbold forskellige steder i kommunen osv.
Så skal man stå der og affaldssortere snasket burgerpapir med lidt mayonnaise på eller en papæske, der måske også ligger lidt salatrester i, eller hvad det nu kan være.
Det tror jeg sådan set ikke at danske familier generelt synes er specielt charmerende at man skal stå og gøre, når man har travlt og man skal nå alle mulige andre ting – slet ikke, hvis man skal stå og sortere i måske ti forskellige fraktioner, hvilket der også er lagt op til, altså at fastfoodrestauranten simpelt hen skal indrette spiseområdet, så man kan affaldssortere.
Altså, det er jo ret skørt.
Er ministeren ikke enig i det?
Magnus Heunicke (S), 2026-02-18:
Så hører vores enighed så desværre op her.
For det første er det selvfølgelig ikke ti fraktioner, for der er jo ikke batterier osv.
Når vi har ti fraktioner, er det jo alt i sidste instans.
Det er også tekstiler, og det er mange andre ting.
Det har man selvfølgelig ikke i sådan en restaurant.
Det er ganske få ting, man har.
Jeg må indrømme, at jeg nok bruger fastfoodrestauranter lidt for ofte, for sådan er vores arbejdsliv en gang imellem.
Det kender alle danskere jo til.
Jeg synes ikke, at der går noget af mig lige at smide colapappet et sted og burgerpapiret et andet sted uden de store problemer.
Jeg tror også, at det kan lade sig gøre de fleste steder, sådan som jeg har set det, at indrette sig efter at have nogle steder, hvor det kan lade sig gøre.
Mette Thiesen (DF), 2026-02-18:
Jo, men der er den udfordring, at lige så snart papiret eller pappet har f.eks. mayonnaiserester på eller andet, bliver der lidt forvirring om, hvor det så skal hen.
Det er der, hvor affaldssortering bliver skørt.
Grundlæggende set har vi i Dansk Folkeparti den holdning, at man skal droppe den der kildesortering og lave central sortering, så danskerne netop også sparer tiden og det bliver nemmere og mindre bøvlet og alt muligt andet.
Magnus Heunicke (S), 2026-02-18:
Ja, det vil jeg gerne.
Mette Thiesen (DF), 2026-02-18:
Det var et dejlig hurtigt svar.
Tak for det, minister.
Så kunne jeg godt tænke mig bare her til sidst at spørge ministeren, om ministeren mener, at der stadig væk er nogle ting, man kan gøre.
Jeg tror, at langt de fleste danskere efterhånden er ret trætte af den form for affaldssortering, vi har i Danmark.
Det kan være rigtig svært, både hvis man bor i hus, og i særdeleshed hvis man bor i lejlighed, at skulle sortere i de her mange forskellige fraktioner og måske har et lille køkken.
Har ministeren tænkt sig at se på det?
For det er der jo ingen hindring for i forhold til det EU-direktiv, man implementerede affaldssorteringssystemet ud fra.
Har ministeren tænkt sig at sætte sig i spidsen for, at vi får en eller anden grad af centralsortering i stedet for kildesortering?
Magnus Heunicke (S), 2026-02-18:
Vi har jo i dag centralsortering.
Jeg var for ganske nylig i Esbjerg at se den største centralsorteringsvirksomhed, vi har, hvor 90 pct. af danskernes plastik, mener jeg det er, ender.
Herefter bliver det så sorteret i alle mulige forskellige plastikfraktioner, farver, hårdhed og alle mulige forskellige ting, som så ender med at blive genbrugsplast.
Det, vi får at vide fra virksomheden i Esbjerg, er, at det ikke kan lade sig gøre, hvis det er blandet sammen med madaffald eller andre typer affald.
Så vi er nødt til at sortere plastik for sig og de andre fraktioner for sig.
Så bliver det derefter sorteret af robotter, men den første sortering skal vi foretage derhjemme.
Mette Thiesen (DF), 2026-02-18:
Tusind tak, formand.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at en restaurant skal betale 27.492 kr. i gebyr for et affaldstilsyn, hvor det skulle afklares, hvor stor en andel affald i form af madpapir kunderne skal affaldssortere i mindre skraldespande efter at have spist takeawaymad i restauranten?
Det er så dejlig nemt.
Så kan jeg bare blive stående: Mener ministeren, at det fortsat skal være muligt for danskerne at anvende benzin- og dieselbiler set i lyset af yderligere grønne afgifter fra 2027, som rammer 2,2 millioner bilister?
Sophie Løhde (V), 2026-02-18:
Jeg vil opfordre spørgeren til, at vi lader landets øverste sundhedsfaglige myndighed svare faktuelt på, hvilke praksisser der er, i forhold til de detaljerede oplysninger om, hvad der specifikt foregår på et tilsyn.
Det er jo Sundhedsstyrelsen, der vurderer behovet for tilsyn.
Sådan fungerer det altså ikke i Danmark, og det er også derfor, jeg understreger, at vores praksis i Danmark altså hviler på årtiers erfaringer på det her område i forhold til tilsyn med radioaktivt materiale.
Sascha Faxe (ALT), 2026-02-18:
Mener ministeren, at det er rimeligt, at virksomheder, der håndterer affald fra olie- og gasindustrien, selv vurderer og dokumenterer, at affaldet ikke indeholder naturligt forekommende radioaktivitet, når Sundhedsstyrelsen samtidig ikke foretager systematiske målinger i forbindelse med sit tilsyn hos virksomhederne?
Sophie Løhde (V), 2026-02-18:
Sundhedsstyrelsen fører tilsyn med, om virksomheder og myndigheder, som er omfattet af strålebeskyttelseslovgivningen, overholder reglerne.
Formålet er selvfølgelig at beskytte mennesker og miljø mod skadelige virkninger af stråling, eksempelvis stråling fra radioaktive stoffer.
Sundhedsstyrelsen udøver sit tilsyn i fuld faglig uafhængighed, som det i øvrigt også fremgår af strålebeskyttelseslovens § 23.
Der er tale om et risikobaseret tilsyn, der sætter ind der, hvor risikoen er størst.
Naturligt forekommende radioaktivt materiale, forkortet NORM, forekommer overalt i naturen og er i langt de fleste tilfælde uden strålemæssig betydning.
Som det også fremgik af det svar, som jeg har oversendt til spørgeren på udvalgsspørgsmål nr. 190, udgør indholdet af radioaktive stoffer i NORM-affald i forhold til stråling en ganske lav sundhedsrisiko.
Det gælder for medarbejderne i de berørte industrier, og det gælder for borgere i nærområder og for befolkningen og miljøet generelt.
Sundhedsstyrelsens tilsynspraksis for NORM-affald er i fuld overensstemmelse med gældende EU-lovgivning og i øvrigt også internationale standarder på området og ligner for øvrigt også tilsynspraksissen i vores nordiske nabolande.
Det er virksomhedernes ansvar at sikre, at man overholder lovgivningen i det her samfund.
Det gælder på strålebeskyttelseslovgivningsområdet, men det gælder jo i øvrigt også på alle andre områder i Danmark.
Det er virksomhedernes ansvar at sørge for også at foretage påkrævede målinger og dokumentere, at lovgivningen rent faktisk bliver overholdt.
Der er det selvfølgelig også min klare forventning, at virksomhederne giver korrekte informationer til myndighederne.
Tilsynsindsatsen skal stå mål med den faktiske sundhedsrisiko, og det er derfor, at Sundhedsstyrelsen fører det, vi kalder for et risikobaseret tilsyn med virksomheder, der håndterer NORM.
Omfanget af tilsyn afspejler virksomhedens håndtering og det generelle risikoniveau, og det er jo sådan set ganske fornuftigt, fordi det også afspejler, at vi både skal sikre, at vi får mest muligt for de offentlige midler, men samtidig sikre, at vi målretter indsatsen der, hvor behovet er størst.
Sascha Faxe (ALT), 2026-02-18:
Tak for svaret.
Jeg kan give lidt baggrund for det her.
Der er en bekymret borger, der har henvendt sig til mig.
Dem er der jo selvfølgelig mange af, men det var en sag, jeg syntes var interessant.
Det, der så undrede mig undervejs, var jo, at det landede hos indenrigs- og sundhedsministeren og ikke hos den minister, der sidder bag ved ministeren lige nu, nemlig miljøministeren, som jeg jo havde tænkt var den, man skulle snakke med om affald.
Så derfor synes jeg, det er en spændende og interessant samtale på flere planer i forhold til det, også fordi vi jo står med en Sundhedsstyrelse, der ikke normalt fører forskellige former for miljøkontrol, som det her jo i en eller anden udstrækning er.
Jeg er helt med på, at man laver kontrol af selvkontrol andre steder, men ikke nødvendigvis på det her område.
Det er jo affald, jeg spørger ind til.
Når jeg hører ministerens svar, hører jeg ministeren tale om, at man fører tilsyn med egne tilsyn, altså egenkontrol i virksomheden, og at man baserer det på det, som kommer fra virksomhederne selv, deres indberetninger og en høj grad af tillid til virksomhederne.
Det ville jo svare til, at min lokale bager ikke blev tjekket for rotter, eller at vi ikke tjekkede jordskredet i Ølst osv. med nogle kontrolmekanismer.
Sophie Løhde (V), 2026-02-18:
Uden at være fødevareminister kan jeg f.eks. oplyse, at også på fødevareområdet fører man i stor stil et risikobaseret tilsyn.
Derfor er det jo ikke sådan, at man som bager aldrig nogen sinde får behov for et tilsyn fra myndighederne.
Der vil man også komme, og man skal kontrollere, og man skal dokumentere, at man lever op til de krav, der er stillet i fødevarelovgivningen.
Så det afspejler jo fuldstændig, at vi har en risikobaseret tilgang, og at vi dermed også bruger ressourcerne der, hvor der er den største risiko.
Så siger spørgeren, at hun undrer sig over, at det var undertegnede, der var her i salen i dag, og jeg skal jo selvfølgelig beklage mit fremmøde, men det ligger inden for sundhedsministerens ressort, fordi strålebeskyttelseslovgivningen er forankret her, og dermed er formålet jo at sikre, at vi kan beskytte mennesker og miljø imod skadelige virkninger af stråling, eksempelvis fra radioaktive stoffer.
Så har jeg en opfordring.
Hvis man er bekymret som borger, og det er jo naturligt, at man kan være det, så er man velkommen til at henvende sig til sundhedsmyndighederne i forhold til at kunne få råd og vejledning.
Vi har også forsøgt at svare spørgeren på de spørgsmål, der er oversendt, med de faktuelle oplysninger, som vi modtager fra Sundhedsstyrelsen.
Der kan jeg fuldt ud henholde mig til, at når Sundhedsstyrelsen har en faglig vurdering i forhold til NORM-affald, står de på mål for den, og jeg står som minister også inde for deres faglige vurderinger om behovet for tilsyn med virksomheder.
Sascha Faxe (ALT), 2026-02-18:
Den opfordring vil jeg give videre til de borgere, der henvender sig, hvis de ikke følger med her i dag.
Jeg er med på, at det ikke er al radioaktivitet, der er lige farlig, men noget er, og ud fra det her kan jeg ikke høre, hvorvidt myndighederne faktisk har en sikker viden om, hvorvidt affald, der håndteres og udledes, indeholder radioaktive stoffer.
Man baserer sig i høj grad på virksomhedernes egne vurderinger, fordi der ikke bliver lavet selvstændige målinger, altså at man laver kontrol med selvkontrollen.
Jeg er helt med på, at det er ministeren, der skal være her; det var bare i første instans, at det glædede mig, at jeg skulle se andre ansigter, end jeg plejer.
Så kan man fra ministerens side sige, om man har nogen målinger, der er lavet, som ikke baserer sig på virksomhedernes egenkontrol?
Sophie Løhde (V), 2026-02-18:
Det er jo præcis derfor, man fører tilsyn.
Det gør man risikobaseret og dermed også ud fra, hvor risikoen er størst.
Så rykker man ud på tilsyn.
Jeg er nødt til at tilføje, også bare så der ikke spreder sig et forkert indtryk for tilhørere, der måske ikke lige er inde i NORM-affald – uden at jeg på nogen måde skal gøre mig til ekspert i det – at NORM er noget, der forekommer overalt i naturen eller f.eks. som et uønsket biprodukt ved olie- og gasudvinding.
Sundhedsstyrelsen udfører i Danmark et uafhængigt tilsyn.
Vi trækker på adskillige års national og international erfaring på området, og derfor er tilsynet også i fuld overensstemmelse med gældende lovgivning.
Vi er i fuld overensstemmelse med EU-lovgivningen, med internationale standarder på området og i øvrigt også med praksissen hos vores nordiske naboer.
Så det er ikke sådan, at vi sidder i Danmark og lige lukker øjnene for noget, og går den, så går den.
Her står vi sådan set også på en faglig grund med rådgivning fra landets øverste sundhedsfaglige myndighed, nemlig Sundhedsstyrelsen.
Sascha Faxe (ALT), 2026-02-18:
Jeg anfægter faktisk ikke, at man gør det, altså det lovligt korrekte.
For mig handler det egentlig om, hvad det sundhedsmæssigt interessante i det her er.
Ministeren svarede faktisk ikke på mit spørgsmål.
Jeg spurgte: Har man andre målinger – laver man egne selvstændige målinger på f.eks. udledt spildevand de steder, hvor der håndteres store mængder oliespildevand, på NORM-affald i spildevandet, eller forlader man sig på, hvad virksomhederne har af egenkontrol?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-02-18:
Det vil ministeren og regeringen meget gerne.
Som sagt er vi jo i gang med netop at kigge på plejefamilieområdet.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at vi har det her tilbud i børnehusene.
Nu skal vi have kommunerne til at bruge den her traumebaserede behandling, som er mulig, noget mere.
Så er jeg enig i, at vi selvfølgelig skal have øje for de børn, som følger med mor eller far på et krisecenter.
Vi skal sikre, at man, når man kommer ud af krisecenteret, stadig væk kan få hjælp.
Vi skal sikre, at man netop får den hjælp, sådan at man ikke lever videre med de her traumer.
Det er jeg meget enig i, og jeg håber på, at vi snart kan få anledning til at drøfte igen, hvordan vi kan styrke indsatsen.
Regeringen har jo i samarbejde med Enhedslisten bl.a. afsat penge til family justice-centre, som også bliver en måde at kunne samle alle myndigheder omkring et barn, der har været udsat for vold eller været vidne til vold, på.
Så jeg håber på, at vi også kan samarbejde om det fremover.
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-02-18:
Det kommer jo enormt meget an på, hvad det f.eks. er for nogle værdipapirer, man sætter sine penge i, og hvordan man forrenter de penge.
Men generelt må man vel sige, at værdipapirer i bred forstand er en mere sikker investering end at begynde at oprette anpartsselskaber og drive forretning på nogle områder, man ikke har kompetence inden for.
Så hvis man er en a-kasse, der skal drive en a-kasse og så opretter et anpartsselskab, som laver supermarkeder, laver ejendomsselskaber eller laver tømrervirksomheder, må man jo formode, at man ikke rigtig forstår den virksomheds drift.
Carl Andersen (LA), 2026-02-18:
Vi er fuldstændig enige i, at en a-kasse ikke skal oprette et ApS og drive en tømrervirksomhed eller en anden forretning.
Her har vi at gøre med et eksempel, hvor en a-kasse ejer sin egen bygning.
Det må de gerne i dag, altså eje deres eget domicil.
Men hvis de ejer deres eget domicil 100. pct. igennem et ApS, er det, som man vurderer det, i dag ikke inden for rammerne.
Men det må jo alt andet lige være mere sikkert, for du har jo ikke nogen usikkerhed ude at køre, ved at du ejer din egen bygning igennem en anden juridisk konstruktion.
Karina Adsbøl (DD), 2026-02-18:
Tak til ordføreren.
Det har nu mig bekendt altid været forbudt med pædofili, efter 2017 og før 2017.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre Moderaternes ordfører om noget, for Moderaternes ordfører synes jo, at det er nok med den her lille kratten i overfladen, og jeg har tidligere spurgt de andre ordførere om det: Hvem har hjulpet de her piger efterfølgende, hvilke konsekvenser har der været, og hvilke konsekvenser synes Moderaterne der skal være, altså når man simpelt hen blåstempler ægteskaber med mindreårige?
Det skal vel ikke være konsekvensfrit.
I det her forslag fra Danmarksdemokraterne står der jo netop også, at en kommission skal »afdække, hvem der bærer ansvaret for årtiers svigt af mindreårige piger, og sørge for, at de ansvarlige bliver stillet til ansvar.
Samtidig skal de piger, som danske myndigheder har udsat for »statsautoriseret pædofili«, have en officiel undskyldning og en anerkendelse af den uret, den danske stat har udsat dem for.«
Er ordføreren enig i det?
Mette Kierkgaard (M), 2026-02-18:
Som sagt kan vi ikke bakke op om beslutningsforslaget.
Altså, jeg er præcis optaget af, at vi skal have undersøgt praksis, og at vi skal have viden.
Det er noget af det, som vi i Moderaterne står på, at selvfølgelig skal loven overholdes og vi skal bero på viden, når det er sådan, at vi får noget indsigt i praksis.
For det er præcis det, vi får med den undersøgelse, som VIVE laver.
Når vi har den viden, er tanken jo netop, at aftalepartierne skal sætte sig sammen og tage stilling til, hvad det så er, det giver anledning til, bl.a. det her fokus på pigerne og på kvinderne, i forhold til hvordan vi vil kunne understøtte dem bedre, netop i forhold til hvad det er, undersøgelsen viser af udfordringer.
Karina Adsbøl (DD), 2026-02-18:
Jeg må også sige, at man jo har lavet en tilsynsundersøgelse, der viser, at der er begået lovbrud.
Man har jo lavet en lille undersøgelse, der viser, at der er begået lovbrud.
Altså, i 86 sager har man blåstemplet ægteskaber med mindreårige, og nu vil man så ikke have sat nogle initiativer i gang for at hjælpe dem.
Man vil heller ikke have, at der er nogle, der skal stilles juridisk til ansvar.
Vi ønsker netop også i forhold til det juridiske ansvar at se på, hvad det er, der sker, når det er staten, der begår fejl.
Mette Kierkgaard (M), 2026-02-18:
Når man har sådan en situation, synes jeg, det ansvarlige er at virkelig dykke ned i, hvad det er, der er sket.
Og jeg er slet ikke enig i præmissen om, at vi ikke gør noget, for det er jo præcis det, vi gør.
Vi skaffer os viden, vi etablerer noget indsigt i området, vi henstiller, og vi følger op på, om kommunerne eller myndighederne har ændret praksis efter henstillingerne og orienteringsbrevene.
Så det mener jeg simpelt hen også er en måde at løfte det ansvarligt på.
Marlene Harpsøe (DD), 2026-02-18:
Tak til Moderaternes ordfører.
Ofte har vi en debat her i Folketingssalen, hvor også fru Nanna W. Gotfredsen fra Moderaterne deltager, og man må jo sige, at hun virkelig har et hjerte for mennesker, som er sårbare, udsatte, blevet svigtet af systemet, og man får egentlig en opfattelse af, at Moderaternes politik lige er at sikre, at dem, der bliver svigtet, også får oprejsning.
Derfor kan det undre mig, at Moderaterne kan stemme imod sådan et forslag her, som netop også er med til at placere et juridisk ansvar i et system, som jo har svigtet.
Det handler ikke kun om en imam, som har foretaget et ritual; det handler i høj grad også om nogle piger, som kan have været udsat for overgreb og alle mulige andre uhyrligheder.
Det skal der selvfølgelig også placeres et ansvar for i systemet.
Er ordføreren ikke enig i det?
Mette Kierkgaard (M), 2026-02-18:
Der er jo ingen tvivl om, at rettigheder og det, at rettigheder bliver opfyldt, er utrolig vigtigt, og i den forstand er det jo også ligesom den juridiske del.
Fru Marlene Harpsøe har jo fuldstændig ret i, at i Moderaterne står vi altid på de udsattes side, vi står på samme side som de borgere, der oplever svigt.
Det, jeg mener er vigtigt i den her sammenhæng, er, at vi har haft praksis, og jeg synes simpelt hen, det er forkert at sige, at vi ikke er optaget af at skulle justere den praksis, for det er jo præcis det, vi går ind og undersøger med VIVE-undersøgelsen.
Når vi har de resultater – og det er jo svært at foregribe nogle konklusioner, fordi de ikke er her endnu – skal vi ind og kigge på, hvad det så er, det giver anledning til.
For selvfølgelig – og jeg er fuldstændig enig med ordføreren – skal de her piger have en hjælp i den udstrækning, vi praktisk vil kunne give den.
Marlene Harpsøe (DD), 2026-02-18:
Nu synes jeg, at ordføreren lyder som en minister – det var meget et ministerpolitikersvar dér, synes jeg.
Jeg synes, det havde været kærkomment, at man sådan rent politisk forholdt sig reelt til det her og ikke bare glattede lidt ud og sagde: Jamen der kommer nok noget, og vi skal undersøge praksis, og vi skal have viden – og jeg ved ikke hvad.
Vi har jo en viden.
Så hvad vil man gøre?
Vil man give en officiel undskyldning til de her piger?
Mette Kierkgaard (M), 2026-02-18:
Altså, sidst jeg tjekkede, var en minister også en politiker, og derfor synes jeg ikke, der er nogen modsætninger i det.
Jeg er dybt optaget af det, når vi i vores samfund svigter i det her tilfælde unge piger.
Det skal der selvfølgelig rettes op på, og vi skal gøre, hvad vi kan for at hjælpe de piger.
Jeg synes, det væsentlige er, at vi får undersøgt, hvor det er, udfordringerne er, og at vi får en historisk undersøgelse, der går tilbage til også før 2017.
Så skal vi gøre nogle konkrete tiltag, der kan hjælpe de piger, der har været udsat for det, og andre, som måtte være i risiko for det.
Det er præcis det, det handler om.
Det handler om realpolitisk hjælp.
Katrine Daugaard (LA), 2026-02-18:
Jeg vil gerne høre ordføreren og spørge ind til Moderaternes holdning til det her med, at myndighederne altid går fri.
Myndighederne bliver aldrig stillet til ansvar, når de bryder loven.
Er ministeren ikke enig i, at der er en skævhed – undskyld, ikke ministeren, ordføreren!
Det var gammel vane.
Er ordføreren ikke enig i, at der er et misforhold, når man f.eks., som social- og boligministeren lige har fremsat forslag om, synes, det er okay, at bøden for den forseelse ikke at overholde sin bopælspligt skal hæves til 100.000 kr., men for sådan en forseelse her om noget så alvorligt som mindreårige piger på helt ned til 13 år, der bliver bortgiftet, og hvor myndighederne svigter, er der ingen konsekvenser den anden vej for myndighederne?
Der er altså altid konsekvenser for borgerne, aldrig for myndighederne.
Hvordan ser ordføreren på det?
Mette Kierkgaard (M), 2026-02-18:
Jeg tror i virkeligheden, det lige præcis peger ind i kernen af, hvor uenigheden er, altså det her med, om man skal stilles til ansvar og der skal være nogle konkrete sanktioner eksempelvis i form af bøder osv.
Som moderat er jeg utrolig optaget af rettigheder.
Det tror jeg heller ikke kan komme bag på nogen.
Jeg er også utrolig optaget af, at de rettigheder håndhæves og udleves og praktiseres i praksis.
Derfor synes jeg, at når vi har et fatalt lovbrud – 86 sager, der viser, at man har haft et lovbrud – så skal vi understøtte, at den konkrete myndighedspraksis har kompetencerne, har kapaciteten.
Vi skal indskærpe, hvordan det er, man skal løfte den konkrete lovgivning.
Det er den linje, jeg ligger på som moderat.
Katrine Daugaard (LA), 2026-02-18:
Det, som jeg spørger ind til, er egentlig: Hvorfor den forskel?
Hvorfor så ikke bare sende sådan nogle orienteringsskrivelser ud til borgerne, når de begår lovbrud, hvor man skriver: Hov, du skal for resten huske, at der er bopælspligt, og det skal du lige overholde?
Hvorfor skal de have bøder, når myndighederne aldrig skal?
Hvorfor den forskel?
Hvis bøder ikke virker, hvorfor giver man dem så til borgerne, men aldrig til myndighederne?
Mette Kierkgaard (M), 2026-02-18:
Jeg mener, at man som myndighed selvfølgelig har et ansvar for at løfte det lovbestemte ansvar, man nu har for en hvilken som helst opgave, det måtte være.
Jeg mener, vi herinde i Folketinget skal sætte rammerne, og så har vi jo forskellige tilsynsforpligtelser.
I det her tilfælde er det ikke lovbestemte tilsynsforpligtelser, ministeriet har, men det har en række greb, hvor nogle af de tiltag, der er sat i værk, er de mest indgribende.
Jeg er optaget af, hvordan vi får dygtiggjort de mennesker, sikret en kapacitet helt ude i yderste led hos de mennesker, der møder borgerne i yderste led, altså hvordan de egentlig bliver klædt på og vi får sikret, at de har kapaciteten, kompetencerne, indsigten, samarbejdsevnen, organiseringen osv. til konkret at løfte det ansvar.