runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Gade (ALT), 2018-11-06:
Jeg har fået overleveret fra flere ordførere, at det er sådan.
Hvis det havde været på erhvervsområdet, it-området og måske skatteområdet havde jeg været lidt mere kategorisk med hensyn til at sige, hvad jeg mente var rigtigt og forkert.
Jeg er ny på retsområdet, og så må jeg hellere lige få sat mig ind i, hvad der egentlig er op og ned i sagen.
Det lyder til, at fronterne er trukket skarpt op, men jeg plejer egentlig at kunne stole rigtig meget på både ordlyd og niveau i de høringssvar, vi får.
Så jeg kan ikke sige ja til, at det er kritisabelt, for jeg ved simpelt hen ikke, om det er rigtigt, at de er forkerte.
Trine Bramsen (S), 2018-11-06:
Så kan jeg bare sige, at det er første gang i mine 5 år som retsordfører, at jeg har set nogle høringssvar, der desværre har været så forkerte.
Jeg synes, det er ærgerligt, for de er så vigtige i vores politiske arbejde, og vi må som minimum kunne stole på, at det faktuelle indhold er korrekt i dem.
For vi læner os i den grad op ad dem.
Jeg havde bare lige et sidste spørgsmål.
Nu lyder det, som om politiet er meget, meget voldsomt, men hvem ville ordføreren ringe til, hvis han en sen nat gik på gaden og der var et barn, der var ved at stikke en anden ned med en kniv?
René Gade (ALT), 2018-11-06:
Hvis jeg stod i en situation, hvor jeg eller min familie følte os utrygge, så ville jeg da garanteret ringe til politiet.
Det konkrete eksempel, vi taler om her, vil jeg ikke komme ind på.
Jeg vil bare følge op på den bemærkning, spørgeren kommer med om høringssvarene og den manglende validitet i dem.
Jeg har også hørt kritik andre steder fra, bl.a. fra Venstres ordfører, så det må jeg jo vende tilbage til, men det skulle undre mig.
Rosa Lund (EL), 2018-11-06:
Jamen det kommer ind præcis via de ting, som ordføreren selv nævner, nemlig at man møder en dommer, og at man møder politiet.
Det gør ikke nogen forskel, om det er en politibetjent eller en politiansat, for det er jo en, der er hos myndigheden, politiet, og det er præcis det, der gør det domstolslignende.
Karina Due (DF), 2018-11-06:
Jeg kan simpelt hen ikke få det til at stemme, altså at det skulle være anderledes, end når man kommer ind og skal have hjælp fra kommunen i dag.
Da er det jo også myndighedspersoner, der sidder der.
Jeg kan simpelt hen ikke se forskellen.
Og så at kalde det domstolslignende – vi skal jo ikke ind i en retssal.
Rosa Lund (EL), 2018-11-06:
Det synes jeg gør en rigtig stor forskel, og det er det, der gør det domstolslignende, altså at der er en dommer til stede.
Trine Bramsen (S), 2018-11-06:
Jeg vil gerne holde fast i det her med, at det skulle være domstolslignende, fordi der er en dommer med.
I dag er der også en dommer i et tvangsfjernelsesudvalg.
Mener fru Rosa Lund så, at der er tale om domstolslignende forhold der?
Og mener fru Rosa Lund ikke, at det er bedre, at der sidder en dommer, en medarbejder fra kommunen og en medarbejder fra politiet og vurderer barnet eller den unge ud fra en faglig viden, end som det er i dag, hvor det er politikere?
Det vil sige, at det kan være en politiker fra Dansk Folkeparti og en politiker fra De Konservative, der i sidste ende træffer afgørelse i en sag, fordi de har flertal.
Er det så trods alt
Rosa Lund (EL), 2018-11-06:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kunne faktisk ønske mig, at det var en medarbejder, som havde en socialpædagogisk uddannelse, som var med til at lave det her, og ikke en dommer.
Det er jo det, der er med til at gøre det domstolslignende, og det er det, som jeg synes bærer så meget præg af straf, jævnfør den debat, som fru Trine Bramsen og jeg havde i salen tidligere i dag.
Trine Torp (SF), 2018-11-06:
Nej, men hvis de havner på en sikret afdeling, må ordføreren vel være enig i, at det, man indfører her, er en lang række magtbeføjelser, som ikke eksisterer i dag, som kan bruges generelt på alle de sikrede afdelinger, og hvor der ikke ligger en konkret individuel vurdering til grund for, om man er nødt til at bruge de her magtanvendelsesregler.
Trine Bramsen (S), 2018-11-06:
Jeg fik jo ikke svar på mine spørgsmål: Er det så også en domstol, når der i dag sidder en dommer med i tvangsfjernelsesudvalgene?
Og er det ikke bedre, at det fremover bliver en børnefagligt uddannet dommer, en børnefagligt uddannet fra kommunen og en fra politiet, end sådan som det er i dag, hvor det er politikere, der træffer beslutningerne?
Derved kan det være en fra Dansk Folkeparti og en fra De Konservative, der sidder og bestemmer, hvad der skal ske med et barn.
Rosa Lund (EL), 2018-11-06:
Jeg arbejder med retspolitik, og derfor har jeg forholdt mig til det her lovforslag.
Jeg må blankt indrømme, at jeg ærlig talt ikke ved ret meget om tvangsfjernelser.
Men jeg synes, at det, der ville være bedst i den her sag, når vi snakker om ungdomskriminalitet, ville være, at der sad en socialfagligt uddannet, f.eks. en socialpædagogisk, og ikke en dommer eller en politiker.
Christina Egelund (LA), 2018-11-06:
Tak for det.
Jeg synes, også i lyset af den debat, som vi nu har haft rigtig længe – debatten om debatten – at det er vigtigt at slå fast, at den kriminelle lavalder i Danmark er 15 år, og at børn ikke skal i fængsel.
Sådan er det i dag, og sådan vil det også være, efter at vi har behandlet og forhåbentlig vedtaget de her lovforslag.
Med lovforslagene oprettes et ungdomskriminalitetsnævn og en ungekriminalforsorg.
Ungdomskriminalitetsnævnet skal behandle sager vedrørende børn i alderen 10-17 år, som på den ene eller den anden måde står med foden på vej ind i en kriminel løbebane og dermed potentielt med udsigten til en lidt dunkel fremtid.
Det kan f.eks. være sager om røveri, det kan være sager om voldtægt, og det kan være sager om salg af stoffer.
I Liberal Alliance hæfter vi os ved, at Ungdomskriminalitetsnævnet oprettes for at kunne skræddersy en helhedsorienteret og målrettet kriminalitetsforebyggende indsats for den unge med det mål for øje at løfte den unge ud af kriminalitet og tilbage ind i fællesskabet og forhåbentlig til en bedre fremtid, end den unge ville have, hvis vi bare så til.
Ungdomskriminalitetsnævnet kan fastsætte det, man kalder en straksreaktion, som er af opdragende karakter.
Det kan f.eks. være, at den unge skal rydde op efter hærværk.
Vi synes, at konsekvensen for den unge skal være meningsfuld – det er sådan set også meningsfuldt – den skal være hurtig, og den skal jo i bund og grund få de unge til at forstå, at begår man kriminalitet, har det konsekvenser – ligesom alle andre handlinger, som vi begår her i livet, har konsekvenser for os.
Ungekriminalforsorgen skal føre tilsyn med, at den unge efterlever Ungdomskriminalitetsnævnets afgørelser.
Det er vigtigt, at vi sætter ind for at hjælpe de unge, som risikerer at ende i en kriminel løbebane, i stedet for at trække på skuldrene.
Derfor støtter vi de initiativer, som vi i Liberal Alliance mener er rigtig, rigtig gode, og som vi tror på – det vil evalueringen jo vise – faktisk også vil have en positiv effekt på de børn og unge, som det jo faktisk drejer sig om.
Trine Torp (SF), 2018-11-06:
Jeg vil bare høre, om Liberal Alliance ikke kan være lidt bekymret for den her tendens til, at sociale problemer på den måde kriminaliseres.
Og jeg vil bare lige tage fat i noget af det.
Altså, jeg bruger ikke et ord som børnefængsler, men jeg synes nu alligevel, der er nogle sådan ret grundlæggende ting, der bliver taget fra de unge, af sådan frihedsrettigheder, hvis de kommer på en sikret afdeling: videoovervågning af indendørs fællesrum hele døgnet; døralarmer til alle værelser som standard; en obligatorisk husorden, som bliver fastsat landsdækkende; træk i lommepengene, hvis man ikke overholder husordenen; flere muligheder for nærgående kropsvisitation, uden at de er beskyttet af retsplejeloven; øget adgang til fysisk magtanvendelse, f.eks. hvis barnet ikke overholder husordenen, osv.
Har Liberal Alliance ingen bekymringer over, at vi på den måde over for udsatte børn og unge rent faktisk fratager dem nogle af de helt grundlæggende frihedsrettigheder?
Christina Egelund (LA), 2018-11-06:
Men præmissen for spørgerens spørgsmål hviler jo på et ukorrekt grundlag, for spørgeren indleder med at spørge, om ikke vi bekymrer os for, at man kriminaliserer sociale problemer.
Det ville jeg da være stærkt bekymret over, hvis det var det, vi gjorde, men det er jo ikke det, vi gør.
Der er ikke en tilføjelse til straffeloven med de her initiativer.
Der er ikke noget, som bliver kriminaliseret med de her lovforslag, som i dag ikke er kriminelt i forvejen.
Og der er jeg glad for, at vi med det her nævn får et mere helhedsorienteret og bredere perspektiv på den unge og på den unges individuelle situation end det, vi har i dag.
Men der er altså ikke tale om det, som spørgeren siger, nemlig at vi kriminaliserer sociale problemer.
Peter Kofod (DF), 2018-11-06:
Tak for det, og tak til ministeren for et udmærket lovforslag.
Jeg synes, der ligger nogle fine elementer i det, men jeg kan jo også sådan igennem medierne og igennem debatten her i salen i dag høre mig frem til, at der er flere partier, som har nye forslag til, hvordan man kan gøre det her lovforslag bedre.
Der vil jeg da bare høre, hvordan ministeren stiller sig til dem.
Der har været nævnt noget med, at man skal kunne lade dele af den her politiopgave finansiere ved, at det er fodboldbøllerne, der skal betale i form af bøder.
Der har været nævnt forslag om meldepligt for kendte fodboldbøller, så man ved, hvor man har de her folk inden.
Jeg har selv foreslået, at man skulle bruge vandkanoner noget mere uden for stadion, for hvis det er koldt udenfor og man er drivvåd, er det ikke så sjovt at slås bagefter.
Så der er sådan forskellige muligheder.
Hvordan stiller ministeren sig over for nogle af dem?
Er der noget, hvor justitsministeren tænker, at det lige er det, vi står og skal have, og som man kunne føje til her?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-06:
Det var flere ting.
Jeg synes ikke, jeg skal blande mig i den operative indsats.
Altså, hvis politiet kommer og siger, at nu vil de gerne bruge vandkanoner, så bliver jeg ikke den, der hugger bremsen i.
Men jeg mener, at det må være politiet, der ligesom kommer og siger, hvad de har brug for operativt, og så må vi tale om det derfra.
Jeg forstår jo godt den der holdning om, at det ikke kan være rimeligt, at vi skal bruge pengene på den måde, til alt det ballade omkring fodbold.
Det forstår jeg jo godt.
Jeg er bare meget, meget bange for, at vi begynder med det, jeg tror, jeg førhen har kaldt sådan en delvis privatisering af politiet – det er jeg simpelt hen meget, meget bekymret over, for hvad er det næste?
Skal folk, der går i byen i nattelivet, så også betale en del af politiregningen?
Hvor går den grænse?
Det er lidt det, jeg er bekymret for.
Jeg tror bare, vi må sige, at en af grundene til, at vi har et politi, jo også er – for nu at være ærlig – at de skal tage sig af dem, der bare er nogle idioter og ikke kan finde ud af at opføre sig ordentligt.
Det koster nogle penge at skabe lov og orden, og derfor er jeg ikke så begejstret for den del af det.
Nu har jeg så fået et spørgsmål af hr. Preben Bang Henriksen, og det må vi så svare på senere, for jeg kan heller ikke stå heroppe og sige, hvad lovligheden er af det ene og det andet.
Så kan jeg måske svare mere, når der er kommet en anden runde.
Jeg drøfter jo altid gerne, hvad der er af muligheder, det er mere for sådan at se de principielle spørgsmål i noget af det.
Det er vigtigt at sige, at man jo også i dag er erstatningspligtig, hvis man laver skade på ting.
Jeg er godt med på, at det ikke lige er det, men det er lige for at minde om det.
Bødestørrelserne handler selvfølgelig også om, at der skal være proportioner i tingene i forhold til anden form for kriminalitet.
Så lad os drøfte det.
Altså, 4 års karantæne er så det, politiet kan give, og det skal også gerne stå mål med noget andet.
Jeg vil bare lige minde om her – jeg er helt sikker på, at spørgeren godt ved det, men så er det bare sådan til offentligheden – at det er sådan i dag, at hvis klubberne vil, for det er jo private virksomheder, kan de give livsvarige karantæner, og det kunne man så overveje, om de skulle benytte sig noget mere af.
Rosa Lund (EL), 2018-11-06:
Jeg er jo glad for, at ministeren på den måde, kan man sige – i hvert fald som jeg tolker det – lidt hælder forslaget om, hvem der skal finansiere politiets tilstedeværelse til de her kampe, af brættet.
Så jeg kunne egentlig bare godt tænke mig for god ordens skyld, nu, hvor vi har haft den her debat, om justitsministeren lige kan bekræfte, at der er forskel på at være en bølle og tage til fodboldkamp og så på at være fodboldfan og gå til fodboldkamp søndag eftermiddag helt stille og roligt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-06:
Der er meget stor forskel, og jeg har konstateret, at der, når jeg skriver om det her på de sociale medier, er mange, der reagerer helt vildt over, hvad jeg bilder mig ind og det ene, det andet og det tredje.
Hvis man er ægte fodboldfan, kaster man ikke med sten eller slår andre mennesker eller overfalder andre.
Fodboldfans er folk, der elsker fodbold, de andre er bare nogle bøller, der skal have nogle prygl – i overført betydning.
Peter Kofod (DF), 2018-11-06:
Jeg forstår godt det, ministeren siger, med, at vi har et politi, fordi der er nogle, der ikke ved, hvordan de skal opføre sig, og dem griber politiet så ind over for.
Jeg tror heller ikke, der er nogen, der kan gå ind for, at det er klubberne, der skal betale for politiindsatsen – det synes jeg ville være en forfærdelig glidebane – eller at det er fodboldfans, der skal finansiere det over billetten til den her fodboldkamp, men at man måske snarere siger, at vi kunne kompensere det her ved, at det blev nogle sindssyg heftige bøder, vi lagde på de her folk, altså at man simpelt hen skulle betale noget mere, så det ikke bare er politiressourcer for millioner, vi hælder direkte i kloakken hvert år, når der er nogen, der ikke kan opføre sig ordentligt.
Jeg håber virkelig – det er bare en kommentar, en opfordring – at ministeren vil lægge sig i selen for, at man kan bevæge sig ad den her vej.
Trine Bramsen (S), 2018-11-06:
I weekenden var vi igen vidner til massive optøjer i forbindelse med en fodboldkamp, hvor der blev kastet med sten og brugt tåregas mod politiet.
70 – altså 70 – betjente blev udsat for vold, 5 betjente kom til skade, og 1 betjent måtte endda indlægges.
Samme dag blev 26 personer anholdt i forbindelse med en fodboldkamp et andet sted i landet, hvor to fanfraktioner forsøgte at komme i konfrontation med hinanden.
Det er fuldstændig uacceptabelt og helt vanvittigt.
Fodbold, som er noget, man skal gå til for at hygge sig og for at være sammen med andre i fred, ro og orden, skal ikke ende på denne måde med tilskadekomne og med et kæmpe, kæmpe stort ressourceforbrug hos politiet.
Derfor skal det stoppes nu.
Lovforslaget her lægger op til at lette adgangen til at meddele karantæne ved overtrædelse af maskeringsforbuddet, og det markeres meget klart, at maskering i forbindelse med fodboldkampe er fuldstændig uacceptabelt allerede første gang, det sker; vil man gå til fodbold, må man vise sit ansigt.
Samtidig forlænges karantæneperioden i alvorlige tilfælde, og strafniveauet for overtrædelse af generelle karantæner forhøjes, og der vil også blive indført krav om konkrete beredskabsplaner i forbindelse med idrætsbegivenheder, hvor der er forhøjet risiko for uroligheder.
Det er rigtig gode initiativer, som vi også har efterlyst – ja, sidste gang var der meget, meget store uroligheder og politibetjente, der kom til skade – og derfor kan vi selvfølgelig støtte den her del.
Men vi ser også, at der er et yderligere behov for at sætte ind over for det her.
Derfor vil vi egentlig opfordre ministeren til at indkalde til forhandlinger på det her område, for med det, vi har set i weekenden, handler det jo ikke kun om det, der sker inde på stadion, det handler i høj grad også om det, der sker uden for stadion – man har indtryk af, at der faktisk er tale om nogen, der allerede har fået karantæne.
Det vil altså sige, at de redskaber, som forslaget handler om her i dag, ikke har den store effekt over for denne gruppe.
Så vi støtter forslagene, som behandles her i dag, men håber, at vi kan drøfte det videre, både med hensyn til hvordan vi kan udvide karantænemulighederne, og hvordan vi kan få dem til at virke også uden for stadion.
Eventuelt kunne zoneforbud være en mulighed.
Vi kunne drøfte muligheden for, at de, der har fået karantæne, også skal melde sig bestemte steder de dage, hvor de her kampe løber af stabelen, så man ved, at de ikke befinder sig i nærheden af stadion.
Med hensyn til det her med, hvordan ressourcetrækket er, er det svært at begynde at sige, at man sender en regning fra politiet til bestemte fangrupper, men det ændrer ikke ved, at vi mener, vi også skal tage en åben drøftelse af den del.
Altså, kan man i højere grad gøre grupper, der laver voldsom ballade, som har medført et massivt ressourcetræk, erstatningsansvarlige i særlige tilfælde som det, vi så i weekenden, hvor det altså foregår uden for stadion og overhovedet ikke har noget med den konkrete kampbegivenhed at gøre?
Så vi støtter forslaget, men håber, at vi kan komme til at diskutere det yderligere.
Rosa Lund (EL), 2018-11-06:
Ordførerens parti er vel med i aftalen, fordi ordførerens parti synes, det er sund fornuft.
Og det er derfor, at min påstand vil være, at det har rykket sig meget over i retning af at være strafferetligt.
Jeg er med på, at det ikke ligger i straffeloven, men jeg synes, det har rykket sig i den retning.
De sanktioner, som barnet eller den unge kan blive mødt med, bærer da også præg af straf, eller hvad mener ordføreren?
Christina Egelund (LA), 2018-11-06:
Tak for det.
I modsætning til alle de tidligere ordførere ved jeg ingenting om fodbold, og jeg er som regel også helt ligeglad med, hvem der vinder, men jeg ved, at det er meningen, at en fodboldkamp skal være underholdende, og at det skal være spændende og hyggeligt at gå til en kamp.
Det kan vi ikke lovgive om fra Christiansborg, og det er nok også meget godt, men vi kan sørge for, at det er trygt og sikkert at tage på stadion for at se fodbold for dem, der måtte have lyst til det, og det er det, vi forsøger på med det her lovforslag.
Vi hæver bl.a. karantæneperioden fra 2 til 4 år i alvorlige sager, og vi ensretter strafniveauerne for overtrædelse af karantænerne.
Som mange af de tidligere ordførere også har været inde på, havde vi en kedelig sag i weekenden i en fodboldkamp mellem Brøndby og F.C. København.
Det er selvfølgelig helt uacceptabelt, og den opførsel skal vi gribe ind over for så godt, vi kan, sådan at fodboldfans kan se en kamp uden at få det ødelagt af kedelige typer, som ikke kan finde ud af at opføre sig ordentligt.
På den baggrund støtter Liberal Alliance forslaget.
Peter Kofod (DF), 2018-11-06:
Jeg synes, ordføreren holdt en rigtig god tale, jeg er i hvert fald meget enig i mange af betragtningerne.
Men det, jeg gerne vil lidt tilbage til, er det forslag, som ordføreren var ude med i går, og som delvis blev adresseret i talen.
Jeg synes, det var et godt forslag.
Det gik jo ud på, at de her bøller simpelt hen skulle være med til at lægge i kassen, i forhold til hvad det havde kostet politiet.
Der bliver jo trukket nogle betydelige ressourcer på vores hårdt prøvede politi i øjeblikket.
Så der vil jeg bare spørge, om ordføreren sådan måske kunne uddybe lidt.
Jeg kan sige for vores eget vedkommende, at vi i Dansk Folkeparti gerne stiller os parat til at stemme for et ændringsforslag, hvis det er det, som Venstres ordfører ønsker der skal komme, men vi vil også gerne være med til at lave det.
Så vi er i hvert fald fuldstændig klar til at hjælpe Venstre med det.
Preben Bang Henriksen (V), 2018-11-06:
Forslaget går jo, som jeg allerede har skitseret, ud på, at man, ud over hvad man får af straf, hvad enten det måtte være bøde eller fængsel, så også får en eller anden form for erstatningskrav for den udgift, man har forvoldt samfundet, i det her tilfælde politiet.
Jeg må bare sige, som jeg også indikerede i min tale, at det da er et særsyn i Danmark, at man ligesom kommer til at betale for politiets bistand.
Derfor er jeg heller ikke helt sikker på, at det kan lade sig gøre – af en eller anden grund.
Det vil nok i øvrigt også være lidt vanskeligt at gøre op.
Men så er det bare, jeg beder Justitsministeriet om at redegøre for, hvad der så måtte være muligt, altså enten at det er muligt, eller at noget andet måtte være muligt, og det kunne være en tillægsbøde eller lignende.
Og når jeg har den redegørelse, vil jeg meget gerne svare hr. Peter Kofod, men jeg vil ikke stå og svare på, om jeg kan støtte et ændringsforslag, som jeg ikke ved hvad går ud på, og hvor jeg ikke ved, om det er lovligt, for vi er jo i en situation, hvor jeg siger, at vi i hvert fald er på vej på en ny boldbane, for nu at bruge det udtryk.
Men vi deler tankerne.
Peter Kofod (DF), 2018-11-06:
Det kan vi altid snakke om i Retsudvalget.
Den anden ting er i forhold til karantæneperioden på 4 år.
Kunne Venstres ordfører forestille sig, at det kunne være en længere periode end de 4 år?
Preben Bang Henriksen (V), 2018-11-06:
Ja, jeg kunne godt forestille mig det, men det gælder jo i forhold til al mulig straf.
Får man en bøde, kunne man så forestille sig, at det i stedet for at blive 1.000 kr. blev 1.500 kr.?
Det kan man også godt forestille sig, men alt skal jo have en grænse, og her er grænsen sat til 4 år.
Jeg synes, vi skal se, hvordan det her virker.
De fleste bliver dog ældre med årene – det kan jeg i hvert fald skrive under på.
Rosa Lund (EL), 2018-11-06:
Mange tak, og tak for talen.
Der er nogle ting, som fru Trine Bramsen siger, som jeg undrer mig en lille smule over, og som jeg håber at kunne få noget afklaring på nu.
For det første noterede jeg mig – og måske hørte jeg forkert – at fru Trine Bramsen sagde ingen straf.
Mener Socialdemokratiet virkelig, at der ikke er nogen elementer af straf i det her lovforslag?
Det er det første spørgsmål. For det andet er der det her med, hvad der fagligt giver mening.
Så vidt jeg er orienteret, er fem ud af syv institutioner modstandere af det her lovforslag.
Så derfor undrer det mig lidt, at ordføreren står og siger, at det her lovforslag er blevet til på baggrund af ønsker fra institutionerne.
Pernille Skipper (EL), 2018-11-06:
Jeg tror sådan set heller ikke, at ordføreren synes, at det her er forfærdeligt, for så tror jeg faktisk på, at ordføreren ville have kæmpet imod det.
Jeg tror bare, at der er tale om nogle partier, som måske grundlæggende har misforstået socialpædagogiske indsatser og måske har glemt at spørge, om det nu er så slemt, som man antager det er.
For præmissen i ordførerens tale er også, at det går ad Pommern til, og at der er en hel masse børn, der bliver tabt.
Men faktum er jo, at ungdomskriminaliteten er faldet, nærmest så det ikke er til at begribe, og at det også gælder for den særlige gruppe af unge, som laver meget alvorlig kriminalitet.
Det kunne ordføreren måske give mig ret i, bekræfte, samtidig med at han også svarer på mit tidligere spørgsmål om, om der er nogen fagpersoner, der støtter regeringens og Dansk Folkepartis forslag, for jeg har ikke hørt dem.
Ungdomskriminaliteten er styrtdykket, så mon ikke det eksisterende system rent faktisk virker, sådan som alle eksperterne går og påpeger over for regeringen og Dansk Folkeparti for tiden?
Rosa Lund (EL), 2018-11-06:
Jeg vil gerne vende lidt tilbage til den her debat, vi har om omsorg og straf.
Mener ordføreren fra Dansk Folkeparti, at det her lovforslag har elementer af straf?
Ordføreren er selv inde på, at det her betyder, at et barn – som man jo er, når man er 10, 11, 12 år – der er mistænkt, altså mistænkt, og som vi ikke ved om har gjort noget, skal møde for det her nævn.
Kan ordføreren svare mig på, om der er elementer af straf i det her forslag?
Peter Kofod (DF), 2018-11-06:
Det mener jeg ikke der er.
Og jeg mener heller ikke, at der er det i det eksempel, der blev nævnt.
Altså, hvad er forskellen?
Ja, med det nuværende system var du blevet hevet ind på kommunen, men med det nye system kommer du ind i en kreds, hvor flere mennesker kan se på tingene fra flere forskellige vinkler og beslutte, hvilken reaktion der skal fastsættes.
Det synes jeg ikke der er meget straf i.
Jeg synes, der er sund fornuft i det.