Rune Lund (EL), 2021-10-12:
Det her er sådan et lovforslag, der er rigtig mange ting i, og det gør jo så også, at der er elementer, som vi synes er gode, og at der er elementer, som vi synes er dårlige.
Det er smart med de her samlelove, men det gør jo så netop, at vores samlede stillingtagen til lovforslaget vil bære præg af, at der vil være nogle ting i det, som vi synes er problematiske.
Vi må så overveje i udvalgsarbejdet, om man eventuelt skal dele det op, eller hvad man skal gøre.
Vi synes f.eks., det er godt, at man med lovforslaget vil inddrage flere indikatorer, når pengeinstitutter skal identificeres som SIFI'er.
Men vi er lidt i tvivl om, om det, at man kaster et bredere net ud, betyder, at man vil indfange flere af dem i forskellige klasser.
Betyder det, at der er eksisterende SIFI'er, som vil rykke ud, eller hvad betyder det?
Vi har simpelt hen nogle spørgsmål til, hvad det mere konkret vil betyde i forhold til danske pengeinstitutter.
Helt generelt har vi også fra Enhedslistens side den holdning, at problemet med SIFI'erne jo ikke blot er at identificere dem og justere kravene til dem, men at det politiske problem er, at vi har nogle banker, som har en statsgaranti i ryggen, og som derfor kan udkonkurrere mindre banker, og at for store banker udgør en latent risiko for vores samfundsøkonomi og den finansielle stabilitet, som vi f.eks. så det under finanskrisen.
Så grundlæggende handler det i virkeligheden om at indrette en finanssektor, som er mere robust over for finansielle kriser, hvilket jo også indebærer, at man får opsplittet de finansielle supermarkeder, som vi har i dag, i mindre enheder, sådan som det var før, hvor nogle lavede forsikring, nogle lavede realkredit, nogle lavede bankforretning osv. osv., altså dengang der var brandmure mellem almindelig bankdrift og spekulationsvirksomhed.
Et problematisk element i lovforslaget angår spekulationsvirksomhed, som jeg vil vælge at kalde det.
Det er et meget teknisk lovforslag, også her, men sådan som det står, er det langt sværere for os at forlige os med, at lovforslaget lægger op til at lempe krav og lette byrder på markederne for afledte finansielle instrumenter og ligefrem fremme handelen med de her såkaldte syntetiske finansielle produkter.
Og EU begrunder det så med, at det er et svar på covid-19, altså for at sikre likviditet på markederne, men hvis det bare var på grund af covid-19, om jeg så må sige, så var det vel noget, man kunne kigge på at gøre midlertidigt og ikke permanent, fordi vi jo ved, at øget spekulation og øgede muligheder for spekulation også ophober risici.
Så derfor vil vores fokus være på reguleringsregimet, men ikke på lønsomheden af spekulative aktiviteter.
Der synes vi simpelt hen, at lovforslaget går den forkerte vej og på den måde ikke bidrager til den finansielle stabilitet, men faktisk gør det modsatte.
I forhold til taksonomiforordningen synes vi faktisk, det er et rigtig fint redskab, for den har jo netop til formål at skabe en fælles klassificering af, hvad der kan siges at være klima- og miljømæssigt bæredygtige økonomiske aktiviteter, og det er jo noget, som alt andet lige vil være et redskab til at få EU på et bedre spor med hensyn til klima og miljø.
Så det vil være et af de elementer, som vi synes er positive.
Men som sagt er det lidt en blandet landhandel, hvor der er ting, vi er imod, og ting, vi er for.
Og så må vi jo lige se – også med de spørgsmål, vi vil stille i udvalgsbehandlingen – om vi kan skabe yderligere klarhed over nogle af de meget tekniske aspekter i det her.
Men ellers må vi jo i sidste ende også se på, om der skal være en eller anden form for opdeling af lovforslaget.