Søren Søndergaard (EL), 2017-03-29:
Den 24. maj 2016 blev den danske stat dømt for indirekte forskelsbehandling på baggrund af etnicitet.
Dommen faldt ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i sagen Biao mod Danmark.
Biaodommen er et udtryk for, at vi i Europa har et velfungerende retssystem, der overvåger de menneskerettigheder, som vi selv har valgt at skrive under på.
Den 26-årsregel eller 28-årsregel, som blev underkendt af domstolen, blev indført helt tilbage i 2003.
Landsretten afsagde dom i Biaosagen i 2007, Højesteret i 2010, og i maj 2016 kom så den endelige afgørelse fra domstolen i Strasbourg.
På det tidspunkt havde sagen mistet sin praktiske betydning for den danske statsborger hr. Biao.
Han havde for længst valgt at etablere sig i Sverige, hvor han efter det oplyste har det godt, og hvor hans børn er vokset op med det svenske sprog og ikke er interesseret i at flytte til Danmark.
Men dommen vil få konsekvenser for mange andre end familien Biao.
Hvis 26-årsreglen er udtryk for indirekte forskelsbehandling på baggrund af diskrimination, strider den mod Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, og så er Danmark naturligvis forpligtet til at fjerne diskriminationen.
Det er der så flere måder at gøre på.
Man kan afskaffe selve 26-årsreglen, altså reglen om, at man skal have været dansk statsborger i 26 år for ikke længere at være omfattet af tilknytningskravet, eller man kan afskaffe den regel, som 26-årsreglen udgør en undtagelse fra, altså tilknytningskravet.
Regeringen har valgt det første med den konsekvens, at en stor gruppe mennesker, der har været danske statsborgere siden fødslen, nu rammes af tilknytningskravet, som de ellers har været undtaget fra.
Man har altså valgt at fjerne diskriminationen ved at gøre det sværere for alle danske statsborgere at få lov til at leve her i Danmark med en udenlandsk mand eller kone.
Udgangspunktet vil fremover være, at en dansk statsborger, der under et længere udlandsophold finder en ægtefælle i udlandet, vil være afskåret fra at tage ham eller hende med til Danmark for at bo her, fordi parrets samlede tilknytning vil være størst til ægtefællens hjemland.
For den danske statsborger har jo boet i ægtefællens land i noget tid, mens ægtefællen typisk aldrig har boet i Danmark.
Det vil ramme mange mennesker hårdt.
Fra høringssvaret fra udlandsdanskernes organisation Danes Worldwide ved vi, at ca. 60.000 danske statsborgere befinder sig permanent i udlandet uden for EU.
Det er selvfølgelig ikke alle, der gifter sig med en udlænding, men det er en ganske stor gruppe mennesker, der kan blive ramt af den stramning, som en afskaffelse af 26-årsreglen indebærer.
Enhedslisten mener selvfølgelig, at Danmark er forpligtet til at rette op på den indirekte forskelsbehandling, som 26-årsreglen er et udtryk for, men vi mener, at det her lovforslag går den forkerte vej.
Med den her lovændring spændes der endnu en snubletråd ud, og endnu flere danskere vil blive forhindret i at leve i deres eget land.
Det er Enhedslisten imod.
Jeg vil bare spørge, om det generelt er Liberal Alliances opfattelse, at udlændinge, der bor i udlandet, skal have samme rettigheder og samme vilkår som danske statsborgere, der bor i udlandet.