Inger Støjberg (V), 2018-10-25:
Tak til ordførerne for indlæggene.
Reglerne om transportøransvar i forbindelse med midlertidig grænsekontrol blev, som det også er nævnt her tidligere i dag, indført i 2015 under flygtningekrisen, hvor et historisk stort antal flygtninge og migranter krydsede grænsen til Europa og dermed også til Danmark efterfølgende.
Danmark var i en helt ekstraordinær situation, og både Europa og Danmark var presset som aldrig før.
Den danske bestemmelse herom indebærer, at den til enhver tid siddende udlændinge- og integrationsminister kan beslutte, at de regler om transportøransvar, der gælder i forhold til de ydre Schengengrænser, også skal finde anvendelse ved indrejsekontrol ved de indre Schengengrænser.
Formålet med reglerne om transportøransvar er at sikre, at transportør foretager en kontrol af rejselegitimation og visum, inden udlændinge transporteres her til landet.
Transportøransvaret skal kun indføres, hvis det vurderes nødvendigt for at sikre en effektiv grænsekontrol, og det har så indtil videre ikke været tilfældet.
Danmark har siden den 4. januar 2016 gennemført midlertidig grænsekontrol ved den dansk-tyske landegrænse og i de danske havne med færgeforbindelser til Tyskland.
Derudover har regeringen, siden den tiltrådte, gennemført en lang række stramninger, der har gjort det markant mindre attraktivt for asylansøgere at søge til Danmark.
Det har ført til, at indrejse- og asylantallet er faldet meget.
Men når det så er sagt, må vi ikke glemme, at der fortsat sidder mange udlændinge i Europa, der venter på at få deres asylsag behandlet, ligesom der fortsat eksisterer et væsentligt pres på Europas ydre grænser.
Regeringen har den 12. oktober i år truffet beslutning om at videreføre den midlertidige grænsekontrol for en periode på igen 6 måneder, og derudover kan vi konstatere, at de øvrige nordiske lande fortsat ser et behov for, at deres lovgivning giver mulighed for at pålægge transportøransvar i forbindelse med gennemførelse af midlertidig grænsekontrol ved indre Schengengrænser.
Jeg mener derfor ikke, at vi kan afvise, at der fortsat eksisterer et behov for redskaber til at håndtere en eventuel ny krisesituation, hvor presset på Danmarks grænser øges voldsomt.
Så uanset at reglerne om transportøransvar endnu ikke har været taget i brug, mener jeg ikke, at der på nuværende tidspunkt bør ske ændringer i reglerne.
Det bør således fortsat sikres, at transportør kan pålægges at kontrollere rejselegitimation og visum for udlændinge, der bringes her til landet.
Det foreslås derfor med lovforslaget at opretholde bestemmelsen om transportøransvar, og det foreslås endvidere med lovforslaget, at udlændinge- og integrationsministeren i folketingsåret 2023-24, altså om 5 år, skal fremsætte et nyt lovforslag om revision af reglerne.
Det her lovforslag har jo så også et andet element, og det går ud på at rette en fejl i udlændingeloven, der opstod ved lovændringen i juni 2018.
Kort sagt foreslås det, at den herboende person for at opnå ægtefællesammenføring skal opfylde mindst en i stedet for to, som det står i loven, ud af tre såkaldte supplerende overførte betingelser.
Med lovforslaget vil ordlyden af udlændingelovens § 9, stk. 16 bliver bragt i overensstemmelse med aftalen af 7. februar 2018 med Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet om nye regler om ægtefællesammenføring.
Folketingets Udlændinge- og Integrationsudvalg er ved brev af 3. juli i 2018 orienteret om, at jeg agter at tage skridt til at gennemføre den her ændring hurtigst muligt i det nye folketingsår.
Afslutningsvis skal jeg takke for debatten her i dag, og jeg ser selvfølgelig frem til de spørgsmål, der måtte være enten nu eller senere i lovprocessen.