runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Bjerg Andersen (M), 2024-03-14:
Tak for ordet.
Jeg er her som sagt for vores ordfører, Charlotte Bagge Hansen, som ikke kunne være her.
Lovforslaget handler om at ændre dansk lovgivning med henblik på at få en mere robust og sikker finansiel sektor.
Derfor skal vi få implementeret nogle fælleseuropæiske regler, og de skal selvfølgelig beskytte forbrugerne og samtidig være med til at skabe en øget tillid til den finansielle sektor.
Der er fint blevet gennemgået nogle af de forskellige elementer i lovforslaget, så jeg tror, jeg vil afholde mig fra at kringle tungen med de her lange skadesforsikringsselskabsord.
I stedet for vil jeg sige, at vi i Moderaterne ser frem til den videre behandling af lovforslaget, og at vi gerne vil være med til at sikre, at vi både styrker og moderniserer vores finansielle sektor, og at forbrugernes og virksomhedernes interesser selvfølgelig samtidig holdes for øje.
Vi støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Pause Pause (Pause), 2024-03-14:
Mødet er udsat.
Kris Jensen Skriver (S), 2024-03-14:
Tak for ordet, formand.
Lovforslaget, vi behandler i dag, handler om frisættelse af vores velfærd.
For hvem er bedst til at vurdere de ældres behov?
Er det dem, som er tæt på de ældre i hverdagen, eller er det os, som sidder herinde på Christiansborg?
Vi har over årene opbygget et væld af regler og krav på ældreområdet.
Meget af det har været velment, men konsekvensen har været, at ældreplejen i alt for høj grad er blevet detailstyret.
Det har drænet medarbejderne for arbejdsglæde og betydet, at hjælpen til de ældre er blevet styret af skemaer og minuttyranni frem for af de mennesker, som det hele handler om.
Vi skal have mindre tid med papir og mere tid med mennesker.
Det er formålet med regeringens ældreudspil.
Det var også formålet med de velfærdsaftaler, som den tidligere regering for snart 3 år siden indgik med Middelfart, Langeland og Viborg Kommuner.
Derfor gav vi med velfærdsaftalerne kommuner mulighed for at blive undtaget fra en lang række statslige regler, bl.a. inden for serviceloven, med den aftale, at kommunerne også selv skulle rydde op i de kommunale regler.
Sidste år kom VIVE med en midtvejsevaluering.
Den viste, at frisættelsen var godt på vej.
Der var gode erfaringer flere steder.
Kommunerne har gjort brug af frisættelsen fra statslige regler, og vi har set, hvordan det igen har ført til, at man også lokalt har fjernet kommunale regler, og det er netop helt centralt.
For hvis vi skal lykkes med frisættelsen, skal den gennemføres hele vejen ned, fra det statslige niveau til kommunerne ude på de enkelte institutioner.
Det nytter ikke noget, at vi fjerner statslige regler, hvis de blot bliver erstattet af nogle kommunale.
Velfærdsaftalerne har således givet os nogle gode erfaringer, som også er indgået i arbejdet med den nye ældrelov.
Regeringen har som bekendt fremlagt et forslag om, at en ny ældrelov skal træde i kraft den 1. juli 2025.
Velfærdsaftalerne udløber dog allerede til september i år.
Det betyder, at de tre kommuner risikerer at skulle administrere efter tre forskellige lovgivninger inden for ganske kort tid: først fra velfærdsaftaleloven tilbage til serviceloven og kort tid derefter fra serviceloven til en ny ældrelov.
Det skaber kun mere bureaukrati og mere uklarhed for de ældre og for medarbejderne, og det er sådan set det, vi gerne skal undgå.
Jeg synes derfor, det er helt naturligt, at vi med det her forslag forlænger perioden med velfærdsaftaler, så det flugter med regeringens udspil om, at en ny ældrelov skal træde i kraft den 1. juli 2025.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-03-14:
Mange tak.
Nu sagde den socialdemokratiske ordfører noget om minuttyranni og også regeringens ældreudspil.
Derfor vil jeg gerne lige høre, om ordføreren mener, at regeringens ældreudspil er et opgør med det minuttyranni, som man har i ældreplejen i dag.
Kris Jensen Skriver (S), 2024-03-14:
Tak for spørgsmålet.
Jeg mener, at der i udspillet ligger en helt klar intention om at ville af med minuttyranniet.
Der ligger sådan set en helt anden måde at tænke tingene på.
Hvor vi før i tiden har tænkt rigtig meget i skemaer og kontrol, vil vi nu gå mere over til at tænke i, hvordan man lokalt netop kan finde nogle gode løsninger.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-03-14:
Tak for det her foreløbige svar.
Jeg vil så gerne gentage: Er regeringens ældreudspil et opgør med minuttyranniet – ja eller nej?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-03-14:
Det blev lige en interessant debat, synes jeg, for jeg synes faktisk også, det giver god mening at holde fast i, at noget af det, som var målet med velfærdsaftalerne, jo netop var at fjerne bureaukrati og kontrol og andre styringsmekanismer, som forhindrer, at man kan gøre det, der giver mening, altså at bruge den sunde fornuft i hverdagen.
Og noget af det, der vil kunne sikre, at man kan undgå alt for meget dokumentation, er jo netop, at man sørger for, at det er det samme faste kendte personale, der kommer hos borgerne.
Er det også Socialdemokratiets holdning, at man bør sikre, at vi med en ny ældrereform garanterer borgerne faste teams og fast kendt personale, hvis det er sådan, at vi skal lykkes med det her, sådan som man jo faktisk har gjort det nogle af de steder, som der bliver refereret til, altså forsøgskommunerne?
Lars-Christian Brask (LA), 2024-03-14:
Tak for ordet.
Her er endnu et bunkelovforslag: It-sikkerhed, kryptovaluta, Garantifonden for skadesforsikring, aflønningsbegrænsninger.
Det er noget af en moppedreng, noget af et indhold at skulle forholde sig til.
Jeg tror heller ikke, de fleste erhvervsordførere, da de var i valgkamp for et år og 6 måneder siden, troede, at de skulle stå her på talerstolen og snakke om søjle II-kapitalniveau eller det, der i Den Europæiske Centralbanks sprog hedder P2G, men det er altså også sådan noget som det, vi som lovgivere skal forholde os til.
Konklusionen er i bund og grund, at vi i Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Der er nogle ting, nogle knaster, vi skal have barberet af, når det kommer ind i udvalgsarbejdet.
Jeg synes jo, det er bekymrende, når Forsikringsselskabernes Datacentral f.eks. udspørger Finanstilsynet, om de er omfattet af den her digitale operationelle modstandsdygtighedsregel, og at Finanstilsynet så siger, at det tager man stilling til, når loven er vedtaget.
Det synes jeg ikke er en god måde at give svar på til dem, der skal operere under det her og med en lov, der træder i kraft den 1. juli.
Den Europæiske Centralbank sikrer med deres direktiv for det her – det siger de i hvert fald – bedre og mere lige vilkår for aktørerne på kapitalniveauet, men vi vælger alligevel i Danmark at gøre lidt ekstra med den måde, vi bedømmer og offentliggør og kontrollerer og beder om, at der bliver overholdt det her søjle II-kapitalniveau, P2G.
Det positive ved det, kan vi sige, er, at vi så i hvert fald sikrer os, at vi i den danske finanssektor er mere solide end det, som Den Europæiske Centralbank opfordrer til.
Men selv om der er et par knaster og der er en masse ting, der er lagt sammen, så støtter vi det i bund og grund fra Liberal Alliances side.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-03-14:
I Danmarksdemokraterne deler vi jo sådan set regeringens intentioner, i forhold til at det er vigtigt, at vi hele tiden har fokus på at styrke Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens muligheder, og det er naturligvis, fordi vi ønsker gode vilkår i forhold til rettigheder til forbrugere, men også at vi sikrer den frie og lige konkurrence på hele området og i særdeleshed for private virksomheder.
Det giver sådan set rigtig god mening.
Hvis man kigger på indholdet i det lovforslag, som her er fremsat, så er der jo de her tre søjler, som det er bygget op omkring, nemlig den her mulighed for at kræve visse fusioner anmeldt, som i dag ikke er underlagt anmeldepligt.
Og så er det elementet omkring at kunne iværksætte markedsefterforskninger, hvis der er tegn på forhold, der netop svækker den effektive konkurrence og skader forbrugere og virksomheder.
Og som det tredje indeholder lovforslaget også et element om, at man bedre skal kunne beregne de her civile bøder til virksomheder osv.
Det er sådan set i og for sig godt nok.
Og hvis man kigger på nogle af de høringssvar, der er kommet fra en række af de danske erhvervsorganisationer, så kan man også se, at de jo netop siger, at der faktisk er grund til at være lidt kritisk over for det her lovforslag.
De anfører nemlig, at erhvervslivet i Danmark jo allerede støtter op om effektive konkurrenceregler, og at der faktisk allerede med de gældende regler er mulighed for at lave den håndhævelse, som vi egentlig gerne vil have, hvis man kigger og måler ud fra den gældende konkurrencelov.
Der er faktisk allerede effektive regler, som sikrer, at myndigheder kan håndhæve konkurrencen, og så er spørgsmålet jo, om vi så skal sætte de her nye skibe i søen.
Skal vi lave flere regler, eller skal vi udnytte de regler, vi allerede har?
Der er vi altså i Danmarksdemokraterne af den overbevisning, at det giver god mening i første omgang at håndhæve og følge de regler, vi allerede har, og så lade være med at komme med flere unødigt bureaukratiske regler, som både kan give dobbelt og tredobbelt regulering.
Det tror jeg heller ikke er det, som regeringen har som et udpræget ønske, men omvendt er det altså noget af det, som både brancherepræsentanter og nogle af os i oppositionen i hvert fald frygter.
Så jeg vil ikke i dag sige, at vi partout vil stemme imod forslaget, men jeg vil sige, at vi bestemt hælder til at takke pænt nej til lovforslaget.
Vi vil følge udvalgsbehandlingen og stille nogle spørgsmål osv.
Tak for ordet.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-03-14:
Tak for det.
Jeg hørte ikke fru Helle Bonnesen sådan, at hun var uenig i konklusionerne fra de økonomiske råd, Konkurrencerådet, Forbrugerrådet Tænk, Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, om, at konkurrencen samlet set på de danske markeder var svækket.
Jeg hørte det sådan, at fru Helle Bonnesen mente, at man skal passe på med at betragte det samlet set, men kigge på de enkelte markeder.
Det har jeg lidt svært ved at omsætte til politik.
Betyder det, at De Konservative forestiller sig, at man skulle give Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen myndighed til kun at undersøge specifikke markeder i lovgivningen?
Det, man giver her, er jo en generel mulighed, som man så ude i styrelserne skal vurdere om man vil anvende på de forskellige markeder, hvor konkurrencen er svækket.
Helle Bonnesen (KF), 2024-03-14:
Det er fuldstændig korrekt, at vi mener, at erhvervslivet er meget mere nuanceret, end der bliver lagt op til her, og derfor mener vi heller ikke, at man kan lave en lovgivning, der skærer alle over én kam.
Derfor havde vi ønsket, at man i højere grad havde haft erhvervslivet involveret i udmøntningen af forslaget
Sigurd Agersnap (SF), 2024-03-14:
Betyder det, at man forestiller sig, at vi lavede en særlig lov for konkurrencemyndighedernes muligheder på bankområdet eller på energihandlerområdet eller en særlig lov på life science-området?
Altså, skulle vi have forskellige lovgivninger for, hvad for nogle bemyndigelser der var til at tjekke konkurrencen på de specifikke markeder?
Det må være det, man kan forstå på Konservatives position.
Helle Bonnesen (KF), 2024-03-14:
Nej, ikke nødvendigvis.
Men vi føler, at det her er gået for hurtigt, uden at man har inddraget relevante folk i sagen.
Mette Thiesen (DF), 2024-03-14:
Det her lovforslag, som vi behandler nu, er en ændring af konkurrenceloven, der bl.a. har til formål at skabe krav om anmeldelse af visse fusioner under omsætningstærsklerne og indførelse af mulighed for markedsefterforskning og bødeudmåling.
Helt grundlæggende deler vi den opfattelse, at det er bekymrende, at den danske konkurrenceevne er faldende, og derfor er det selvfølgelig også vigtigt, at vi fra Folketingets side sætter fokus på, hvordan vi kan forbedre konkurrencen.
Det kan bl.a. ske gennem klare regler for fusioner, som det her forslag jo sådan set også vedrører.
Det er selvsagt en udfordring, hvis dele af markedet reelt kan afskaffe den effektive konkurrence ved såkaldte killer acquisitions, og jeg er også enig i, at det at give Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen hjemmel til i helt særlige tilfælde at kunne kræve en fusion anmeldt forhåbentlig vil medvirke til mere effektiv konkurrence, ligesom kravet om 50 mio. kr. i samlet omsætning skaber en bedre forudsigelighed.
Men – der er et stort »men«, og det er sådan set også nogle af de ting, som tidligere ordførere har været heroppe at sige – det viser sig jo også i høringssvarene, at der er en hel række problematikker forbundet med det her lovforslag.
Det er klart, at når erhvervslivet mener, at lovforslaget underdriver omkostningerne for erhvervslivet, skaber det selvfølgelig bekymring.
Derfor vil jeg gerne opfordre til, at vi i udvalgsarbejdet får klargjort, hvad forslaget vil have af egentlige konsekvenser for erhvervslivet, og, som høringssvarene også giver udtryk for, får kigget på, om vi kan skabe bedre retssikkerhed for virksomhederne.
Derfor vil jeg endnu ikke bekendtgøre, om vi i Dansk Folkeparti støtter eller ikke støtter, men vi afventer udvalgsbehandlingen.
Morten Bødskov (S), 2024-03-14:
Tak for det, formand, og tusind tak for en god debat.
Vi har de senere år set, at visse markeder er blevet mere koncentreret på store virksomheder og virksomhedernes avancer er steget.
Det er et tegn på, og der er tegn på, at konkurrencen er forringet i Danmark, og det skader både os som forbrugere, og det skader også virksomhederne.
Samtidig tror jeg også, det er vigtigt, at vi er opmærksomme på i den her debat, at nye teknologier og også deraf nye forretningsmodeller udfordrer det, man traditionelt kalder for sund konkurrence.
Det er udfordringer, som vores konkurrencelov i dag, som den ser ud, desværre ikke er gearet til at håndtere, og det giver nærmest sig selv, at det jo hverken er godt for forbrugerne, for samfundet eller for virksomhederne selv.
Det er det, regeringen mener der skal gøres noget ved, for konkurrence er godt.
Sund konkurrence er fundamentet under vores økonomi.
Konkurrence gør, at virksomheden hele tiden skal udvikle sig, og at vi som kunder får bedre og oftest også flere valg og til mere fair priser.
Det gælder både, når man som forbruger står og skal vælge i køledisken, om man vil, hvis man skifter mobilabonnement eller skal vælge et nyt boliglån, og når man som virksomhed skal vælge mellem at forhandle med en eller flere underleverandører og købe ind til en fair pris.
Vi har valgt at styrke konkurrencemyndigheden med værktøjer, der viser sig, som det også har været fremme i debatten i dag, at være effektive i andre europæiske nabolande som eksempelvis Tyskland, Island og Storbritannien.
OECD, som er en økonomisk samarbejdsorganisation, som vi jo er medlem af, har desuden i sin seneste landerapport om dansk økonomi anbefalet at tilføre yderligere værktøjer til konkurrencemyndigheden med henblik på netop at forbedre konkurrencen.
Konkret foreslår vi så at indføre et markedsefterforskningsværktøj, en ny beføjelse til at kontrollere fusioner og nye bøderegistreringsprincipper.
Tilsammen udvider vi dermed konkurrencemyndighedernes muligheder for at gribe ind over for adfærd, som altså skader konkurrencen.
Det er vigtigt for mig at understrege det.
For efter regeringen har offentliggjort udkastet til lovforslaget, har der bl.a. fra erhvervslivet været rejst bekymringer om, hvordan lovforslaget i praksis vil påvirke virksomhederne.
Det har bl.a. betydet, at vi i lovforslaget nu har afgrænset den periode, hvor fusioner kan kræves anmeldt.
Det skal gøre processen mere forudsigelig og også mere overskuelig for virksomhederne.
Vi har også skærpet den bevisbyrde, som konkurrencemyndigheden skal løfte, før der som led i en markedsefterforskning kan gribes ind med et påbud til virksomheder om at ændre adfærd fremadrettet.
Konkurrencemyndigheden skal kunne dokumentere, at svækkelsen af konkurrencen er tydelig og har så væsentlige skadevirkninger, at det retfærdiggør et indgreb.
Det fremgår nu desuden tydeligt, at man med markedsefterforskningsværktøjet ikke kan dømmes for handlinger, der ligger tilbage i tid.
Et eventuelt påbud vil udelukkende gælde fremadrettede handlinger, og en virksomhed har først overtrådt loven, hvis den undlader at følge et påbud.
Kris Jensen Skriver (S), 2024-03-14:
Vi skal her førstebehandle lovforslag L 122.
Der er tale om et samlelovforslag, der bl.a. handler om implementeringen af forordninger i EU-sammenhæng samt at opdatere lovgivning på det finansielle område.
Truslen i forhold til cyberangreb skal vi tage meget alvorligt.
I et samfund som det danske, hvor vi har en høj grad af digitalisering, er det vigtigt, at vi sikrer os imod de trusler, der er, for et angreb vil kunne ramme os hårdt, både virksomheder og private.
Derfor er det positivt, at vi med det her lovforslag implementerer et EU-direktiv.
Det er ligeledes rigtig godt, at der netop her er tale om et skridt, som vi tager sammen i EU.
Danmarks sikkerhed og tryghed handler nemlig ikke kun om os selv; det handler også om, hvad landene omkring os gør.
Helt overordnet befinder vi os i en verden, hvor vi i højere og højere grad hænger sammen med andre lande.
Danmark er ikke en øde ø, og i det her tilfælde er det helt rigtigt at arbejde efter en europæisk løsning.
Positivt er det ligeledes, at vi får lavet regulering vedrørende kryptovaluta.
Der er i dag kun begrænset regulering på det felt.
Det er helt rigtigt, at der også her bliver lavet en EU-løsning.
Udfordringerne her kræver nemlig fælles løsninger på tværs af lande, hvis vi skal finde frem til noget, der netop kan løse de udfordringer, der er i forbindelse med trygheden ved handel med kryptoaktiver.
For der er netop tale om en valuta, der ikke kender landegrænser, og derfor er det også i dette tilfælde et helt rigtigt skridt på et felt, hvor der sker rigtig meget.
Lovforslaget adresserer også, hvem der skal træde ind, og hvordan der skal trædes ind i tilfælde af en konkurs i et forsikringsselskab.
Det er min klare opfattelse, at vi med det her lovforslag og de rammer, der ligger for Garantifonden, har et godt sikkerhedsnet, der gør, at man som forbruger bliver hjulpet videre, hvis ens forsikringsselskab går konkurs.
Vi er alle herinde optaget af danskernes sikkerhed og tryghed.
Det betyder også meget for mig og mit parti.
Det er helt afgørende, at vi med det her lovforslag netop er med til at beskytte så godt, som det nu er muligt, imod de nye trusler, vi er udsat for i en meget omskiftelig verden.
I en omskiftelig verden, der kan virke utryg, har vi politisk en stor opgave i at sikre trygheden, og det er min opfattelse, at vi med det her lovforslag netop adresserer det.
Det er således min opfattelse, at vi med det her lovforslag kommer i den rigtige retning.
Jeg har også noteret mig, at der i høringssvarene er bred opbakning til de ting, der ligger her.
På den baggrund kan jeg meddele, at Socialdemokratiet bakker op om lovforslaget.
Louise Elholm (V), 2024-03-14:
Tak for ordet.
Det hører da til blandt de mere omfattende lovforslag.
Det er på 497 sider.
Min sekretær kom til at skrive det ud; det skulle hun aldrig have gjort, for det er alt for langt at skrive ud.
Man skal bare læse det på computeren.
Hvis man ikke er så godt bekendt med alle de her begreber, kan man også blive lidt forvirret.
Der er både DORA, NIS 2, MiCA og alt muligt andet.
Når jeg hører DORA, tænker jeg straks på Dora the Explorer, men det er det ikke.
Det handler om forordning om digital operationel modstandsdygtighed i den finansielle sektor.
Så det er EU-regulering.
Men det er altså en EU-regulering, som er rigtig positiv, fordi den hjælper os med at sikre en større modstandsdygtighed i den finansielle sektor.
NIS 2 handler om at implementere direktivet om foranstaltninger til sikring af et højt fælles cybersikkerhedsniveau i hele unionen.
Så grundlæggende er der jo fokus på, hvordan vi sikrer vores sikkerhed online i cyberspace og på internettet generelt – sikrer os mod indgreb.
Man må sige, at i den tid, vi er i nu, hvor vi oplever flere og flere angreb, er det vigtigt, at vi har fokus på, hvordan vi sikrer vores modstandsdygtighed.
Derudover lægger vi også op til med lovforslaget at efterleve krav i forordningen om markeder for kryptoaktiver, MiCA, hvor Finanstilsynet skal føre tilsyn.
Der er i dag begrænset med regler inden for kryptoverdenen, og det kan godt føre til en usikkerhed om, hvad der præcis gælder.
Derfor tror jeg på, at en højere grad af regler og rammer kan give en større tryghed og sikkerhed inden for den her verden.
Så det tror jeg på er en rigtig positiv ting.
Der lægges også op til at ensrette strukturen vedrørende aflønningsregler for firmapensionskasser i forhold til de tilsvarende regler i lov om forsikringsvirksomhed, og det betyder, at det skal være en kønsneutral lønpolitik.
Så bliver reglerne om opgørelse af det vejledende kapitalniveau justeret i overensstemmelse med EBA's anvisninger på området, så det harmoniserer opgørelsen i forhold til de andre EU-lande og sikrer, at danske virksomheder opererer inden for rammerne fastlagt i EU.
Endelig kan Finanstilsynet udnævne et forsikringsselskab til at varetage opgaven med at være administrationsselskab for Garantifonden for skadesforsikringsselskaber i en periode på 4 år, dog af maksimalt ét konkursramt forsikringsselskab, under forudsætning af at det ikke lykkes dem at finde et igennem et EU-udbud.
Det er nogle grundlæggende nødvendige og fornuftige rettelser, tilretninger og ændringer af lovene, som Venstre kan bakke op om.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-03-14:
Tak for ordet, formand.
Det er et lovforslag, som det er svært at give én samlet overskrift på.
Så jeg vil ligesom de foregående talere sige lidt om i hvert fald fire af elementerne.
Vi mener i SF, at det er positivt, at man hæver cybersikkerhedsniveauet til internationale standarder.
Cybersikkerhed er en af de vigtigste former for sikkerhed i en superdigitaliseret økonomi og et superdigitaliseret samfund som vores.
Derfor er det afgørende, at vi har et højt cybersikkerhedsniveau.
Med det her lovforslag foreslås det at styrke det.
Man styrker også tilsynet med den cybersikkerhed, der er i banker og i finanssektoren.
Det støtter vi i SF.
Vi støtter også, at der kommer mere regulering af kryptomarkeder og kryptovaluta.
Det har været et meget ureguleret og nyt marked, og det er godt at få det mere afgrænset, hvad reglerne er.
Så kan man sige, at vi mener, at regler om kønsneutral aflønningspolitik og ligeløn findes i forvejen på det danske arbejdsmarked.
Men det er godt også at få det præciseret for firmapensionskasser og få det skrevet ind dér.
Det støtter vi fuldt ud i SF, selv om vi går ud fra, at der leves op til en kønsneutral aflønningspolitik i forvejen.
Det sidste, som det også er blevet nævnt af foregående talere, er administrationsselskaber for Garantifonden.
Hvis man er forsikret, skal man også kunne være tryg og sikker ved, at hvis ens forsikringsselskab går konkurs, er der en løsning for dig.
Det er det, Garantifonden sikrer.
I sidste instans kan Finanstilsynet nu blive nødsaget til at udpege et administrationsselskab, hvis man ikke kan finde det gennem et EU-udbud.
Det synes vi er fint, og det er fint, at det også præciseres i bemærkningerne i høringsnotatet, at byrder selvfølgelig kan bredes ud til forsikringsmarkedet generelt og ikke bare pålægges én aktør.
Så SF støtter det her samlede lovforslag.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-14:
Tak for det.
Ordføreren for Liberal Alliance siger, at det demokratisk set er illegitime metoder at tilbagekalde en statslig anerkendelse af det her islamiske trossamfund.
Ordføreren nævner, at man ikke skal have dårligere rettigheder på grund af sin religion.
Men nu er det altså ikke på grund af de her personers religion, at den her anerkendelse skal tilbagekaldes.
Det er, fordi de prædiker had mod jøder, homoseksuelle og frafaldne, hylder terrorister og opfordrer til at afstå fra at deltage i danske traditioner.
Ordføreren nævner dårligere rettigheder, men det er jo altså ikke en rettighed i Danmark at være et anerkendt trossamfund med dertilhørende privilegier, og det er der, hvor vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig synes, at vi ikke som stat skal blåstemple trossamfund, der på alle måder modarbejder danske værdier.