runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joy Mogensen (S), 2020-04-22:
Jeg glæder mig derfor også over, at kirkelivet bestemt ikke har været lukket, selv om vi i denne tid ikke har kunnet mødes fysisk til gudstjeneste i kirkerne, som vi plejer.
Folkekirken og også mange andre trossamfund uden for folkekirken har handlet meget ansvarligt og hurtigt under den aktuelle coronaepidemi og har derfor fra begyndelsen holdt deres bygninger og lokaler lukket for offentligheden på lige fod med andre offentlige kultur- og fritidsinstitutioner og store dele af Danmark i øvrigt.
Lukningen af de fysiske kirker har heldigvis ikke betydet, at folkekirken er holdt op med at være kirke, snarere tværtimod.
Folkekirken har i stedet fundet nye måder at være kirke på.
Mange præster har med stor opfindsomhed brugt de nye digitale muligheder for at udbrede det kristne budskab, og det har givet anledning til glæde og trøst rigtig mange steder.
Nu er der taget hul på en gradvis og forsigtig kontrolleret åbning af samfundet.
Det er vi rigtig mange der glæder os over og glæder os til, men det er klart, at det selvfølgelig er de sundhedsfaglige anbefalinger, som sætter de overordnede rammer.
Det er også klart, at alt ikke kan åbnes på en gang.
Det ønske har jeg og regeringen lyttet til, men samtidig er jeg som kirkeminister selvfølgelig indstillet på at medvirke til, at kirkerne åbnes, så snart det er sundhedsmæssigt forsvarligt, og i takt med at det øvrige samfund åbnes.
Det arbejde har vi foran os.
Det vil selvfølgelig også blive forberedt i dialog med spørgeren.
Marie Krarup (DF), 2020-04-22:
Det virker jo ikke, som om ministeren synes, det er vigtigt.
Det synes jeg jo at det er.
Det er rigtig fint, at vi har haft alle de digitale ting i coronanedlukningsperioden, men det er jo slet ikke nok, især ikke når man ser, at det rent faktisk har været muligt at gennemføre nogle fysiske møder.
Man har faktisk fået lov til at gå ned og købe ind i Bilka og Superbrugsen, og hvor man ellers færdes.
Og nu har man fået åbnet for massører, tatovører og frisører og mange flere.
Men folkekirken har man stadig ikke haft mulighed for at åbne.
Man har dog mulighed for at holde begravelser, og jeg synes, det er rigtig, rigtig fint, at man har det, med nogle regler om, at der, så vidt jeg husker, skal være 4 m² pr. person.
Så det afhænger af kirkens størrelse, hvor mange der kan være til stede.
Derfor er det bare meget svært for mig at forstå, at man så ikke også med de samme bestemmelser har mulighed for at gennemføre en måske forkortet variation af en gudstjeneste.
Det var også fuldstændig uforståeligt for mig, at man ikke i påsken kunne bruge de samme bestemmelser som ved begravelser til at gennemføre nogle forkortede påskeandagter eller påskegudstjenester.
Der var et kort øjeblik, hvor kirkeministeren kom os, der ønskede at kunne gå i kirke, i møde.
Det varede desværre ikke mange timer, så var det vindue af muligheder lukket igen, og ministeren syntes igen , at man slet ikke skulle åbne.
Så det virker jo, som om ministeren ikke har interesse i det her område, og at det mere er nogle tomme ord, der kommer, når det bliver påstået, at ministeren ønsker, at også kirken skal åbne.
Joy Mogensen (S), 2020-04-22:
Der er jo forskellige sundhedsfaglige overvejelser, der gør sig gældende i alt det, vi gør i forhold til kirken.
Det er fuldstændig korrekt, som spørgeren gengiver, at der er lavet nogle bestemmelser, som muliggør, at man fra starten har kunnet foretage dåb og vielser, og så er der de udvidede bestemmelser for bisættelser og begravelser.
Men i forhold til en mere generel åbning er der i hvert fald to sundhedsfaglige betragtninger, jeg gerne vil trække frem.
Den ene er bekymringen for, om ikke netop en genåbning af kirken i særdeleshed vil blive attraktiv for nogle af de grupper, vi anser for særlig sårbare.
Den anden er at tage hensyn til det samlede billede i det større samfundsperspektiv, for jo flere der argumenterer for, at man kan åbne, jo større bliver samfundsaktiviteten.
Marie Krarup (DF), 2020-04-22:
Der er jo altså nogle, der mener, at det her er vigtigt.
Det er sjovt nok dem, der går i kirke.
Det er sjovt nok ikke så meget præsterne og biskopperne.
Der er i hvert fald rigtig mange, der har været ude at sige, at de sagtens kan leve med, at vi har lukket dem.
De har svært ved at turde tage et ansvar for at åbne dem.
Men der har været rigtig mange fra menighederne, herunder mig selv, der har ønsket at få dem åbnet.
Og jeg synes, at ministeren burde understøtte det ønske, når man nu kan se, at det godt kan lade sig gøre på en ansvarlig måde, f.eks. for tatovører, frisører og massører.
Det kan endda også lade sig gøre ved bisættelser og begravelser, hvorfor kan man så ikke også holde forkortede gudstjenester under skærpede coronaforhold?
Joy Mogensen (S), 2020-04-22:
Jeg ved selvfølgelig ikke, hvilke præster og biskopper spørgeren har kontakt til, men jeg kan i hvert fald fortælle, at jeg også har hørt – både fra præster og biskopper – et ønske om at få åbnet kirken.
Det var jo netop det, der før påske gav anledning til regeringens overvejelser om at gøre det, men det var også det, der gav anledning til, at kirken samlet meldte tilbage, at man ønskede at følge samfundet generelt.
Der er det jo bare vigtigt ikke at sætte lighedstegn mellem eller sammenligne det at gå i butikker og det at gå i kirke, men netop kigge på den samlede samfundsaktivitet og dermed blive ved med at understøtte det, ved at man, så længe kirken fysisk er lukket, er kirke på andre måder.
Marie Krarup (DF), 2020-04-22:
Men jeg synes ikke, det giver mening, at man ikke må sammenligne det.
Selvfølgelig må man da sammenligne det.
Og det virker da fuldstændig grotesk, når en kirkeminister indirekte siger, at det er vigtigere at gå til tatovør og gå i Føtex, end det er at gå i kirke.
Det synes jeg er et virkelig dårligt signal at sende.
Når man er kirkeminister, burde man have en interesse i at holde hånden under den institution, som jo betyder så ekstremt meget for en meget, meget stor del af den danske befolkning.
Joy Mogensen (S), 2020-04-22:
Når jeg siger, at man ikke kan sammenligne det en til en, er det jo netop, fordi alle aktiviteter skal måles i forhold til den generelle samfundsaktivitet.
Og så vil jeg sige, at uanset hvilken minister man er, skal man jo rette sig efter det, der er ønsket af et flertal i Folketinget, og det var i hvert fald min opfattelse, at der var en stor bekymring for de liberale erhverv, også fra spørgerens eget parti, og at det var det, der gav anledning til, at den første genåbning kom til at handle om dem.
Men jeg håber bestemt, at kirken og dermed vores åndsliv og vores mulighed for at være sammen som mennesker kommer med i den kommende fase, som vi jo skal forhandle om sammen.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-04-22:
Tak, formand.
Hvorfor har hverken ministeren eller nogen anden af regeringens ministre fordømt hærværket på Vejleå Kirke i Ishøj, hvor der natten til påskesøndag på henholdsvis arabisk og dansk blev skrevet »vi overtager Danmark«?
Joy Mogensen (S), 2020-04-22:
Det er jeg også utrolig glad for at spørgeren giver mig en anledning til at gøre.
Når det ikke er sket, er det udelukkende, fordi min opmærksomhed har været rettet hundrede procent mod de coronaplaner, som den forrige spørger fra samme parti som den nuværende spørger netop også har lagt stor energi og engagement i.
Men jeg vil gerne understrege, at hærværk imod folkekirkens kirkebygninger eller imod andre trossamfunds religiøse bygninger er helt og aldeles uacceptabelt.
Det sker desværre en gang imellem på vores kirkegårde og gravpladser, og det rammer de pårørende ekstremt hårdt, men er også ud fra et samfundsperspektiv fuldstændig uacceptabelt.
Derfor er jeg også glad for, at politiet hver gang tager det meget alvorligt, når sådanne hærværkssager desværre indimellem finder sted.
Det er politiets opgave at efterforske sagerne, og som man kan læse i dagspressen, gik politiet også med det samme i gang med at efterforske det pågældende hærværk ved Vejleå Kirke i Ishøj.
Det er jeg meget tilfreds med, og jeg håber, at det ikke sker igen.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-04-22:
Jeg anerkender fuldstændig, at det har været en enormt travl tid, og jeg ved jo, at ministeren også i sin kapacitet af kulturminister været meget optaget af at lave hjælpepakker osv.
Derfor kan jeg godt forstå, at det kan være en svipser, at man så ikke lige får kommenteret på de her grumme hærværk.
Det, der bare er underligt, er, at når jeg så går ind og ser på ministerens facebookside eller pressemeddelelser eller i øvrigt søger på Infomedia, hvor man kan finde alle artikler i danske medier, så er der et mønster.
For desværre er hærværket i Vejleå Kirke jo ikke et enkeltstående tilfælde.
Den 2. januar var der hærværk mod Faaborg Kirke, den 7. januar var der hærværk mod Ulfborg Kirke, den 1. april – og det var desværre ikke en aprilsnar – var der hærværk mod Enslev Kirke ved Randers, og ikke i et eneste af tilfældene kan jeg se, at kirkeministeren har været ude at fordømme det eller omtale det.
Altså, det er jo, længe før coronaen optog ministerens tid, så hvilke undskyldninger har hun for, at hun heller ikke her har været ude at fordømme det?
Hvad har ministeren gjort i de tilfælde, hvor der altså er foregået hærværk mod danske kirker i den tid, hun har været minister?
Peter Hummelgaard (S), 2020-04-22:
Det er bare for at forstå hr. Bent Bøgsteds spørgsmål: Er det, som der bliver spurgt ind til, at udvide erstatningsrammen, sådan at der også for dem, der måtte være blevet syge eller have mistet livet i forbindelse med covid-19, og som ikke har nået at blive testet, kan være erstatningspuljer?
Er det korrekt forstået?
Det er ikke noget, der har været overvejet i forbindelse med den her vejledning i forhold til arbejdsskadeerstatning.
Det er heller ikke noget, vi i regeringen har haft overvejet indtil videre, men som altid kigger vi jo gerne på alle gode forslag fra gode samarbejdspartnere i Folketinget.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-04-22:
Det er jo dejligt at høre, at ministeren altid lytter.
Derfor vil jeg egentlig bare afslutte med at spørge, om ministeren så vil bekræfte, at det eksempel, som hr. Bent Bøgsted tog op, vil der blive kigget på.
Så vil jeg også spørge, om ministeren kunne være indstillet på, at der bliver udarbejdet eksempler, som man egentlig kan bruge til at betrygge de medarbejdere, der er rundtomkring, i, at det er det, der skal til for at få anerkendt det her som en arbejdsskade.
Peter Hummelgaard (S), 2020-04-22:
Jeg tror umiddelbart, at det eksempel, som hr. Bent Bøgsted var inde på – uden at jeg er meget skarp udi det meget, meget sundhedsfaglige – vel i virkeligheden sådan er inden for patientklagesystemet.
Hvis man har været smittet og måske har fået varige mén eller måske endda er pårørende til nogen, der har mistet livet, og man på den måde har en klage over, at systemet ikke har nået at teste en, så er det jo i det regime, hvor erstatninger for arbejdsskader er et andet regime.
I det regime har vi jo med den vejledning, der i dag er blevet offentliggjort, i hvert fald udvidet mulighederne for at kunne få erstatning for dem, der arbejder, og som er udsat for at blive smittet med corona, betragteligt.
Bent Bøgsted (DF), 2020-04-22:
Jeg læser spørgsmålet op: Vil ministeren fremlægge en model for tidligere tilbagetrækning, som statsministeren har lovet, nu, hvor overenskomstforhandlingerne er afsluttet?
Selv om ministeren har sagt, at det udskydes til efteråret, er der jo ingen grund til ikke at lægge en model frem, hvis regeringen har en model klar, så vi allerede nu kan forholde os til den.
Og det kan vi sagtens gøre nu, selv om den først skal behandles på plads i efteråret.
Peter Hummelgaard (S), 2020-04-22:
Lige nu er regeringens fulde fokus på hele nationens fælles kamp mod spredningen af corona.
Under krisen er det afgørende, at vi holder hånden under vores arbejdsmarked og økonomi, så vi hurtigt kan komme på benene igen, når vi gradvist kan genåbne samfundet.
Senest har regeringen sammen med resten af Folketingets partier indgået en aftale om en udvidet hjælpepakke, så vi kan hjælpe endnu flere danske lønmodtagere og virksomheder.
Regeringens arbejde er jo selvsagt påvirket af håndteringen af coronakrisen.
Men det er vigtigt for mig at understrege, at krisen ikke ændrer på regeringens politiske ambitioner.
De nedslidte er ikke blevet mindre nedslidte, og uligheden i levetid er fortsat alt for stor.
Der er stadig brug for tidligere pension for dem, som har knoklet gennem et langt arbejdsliv.
Jeg havde set meget frem til, at regeringen kunne præsentere udspillet om en ret til tidlig pension efter overenskomstforhandlingerne her i april og efterfølgende påbegynde de politiske forhandlinger, men det er vigtigt for regeringen, at vi kommer over på den rigtige side af coronakrisen, før vi går i gang.
Vi har hele tiden sagt, at vi vil fremlægge en fuldt finansieret model for ret til tidlig pension.
Det står vi ved.
Men krisen betyder selvfølgelig, at vi skal kunne diskutere finansieringen, når vi kender mere til de økonomiske konsekvenser af corona.
Det har han bl.a. sagt i et interview i Børsen den 18. marts.
Derfor kommer vi heller ikke til at præsentere et udspil om tidlig pension uden også at pege på finansieringen.
Så social retfærdighed og økonomisk ansvarlighed går hånd i hånd.
Regeringen har ikke ændret sine prioriteringer.
Vi kæmper stadig for en ret til tidlig pension, og vi håber på, at et flertal i Folketinget vil bakke os op.
Målet er stadig væk, at det kan træde i kraft fra den 1.1.2021.
Men først handler det om at håndtere coronakrisen og afbøde de menneskelige og økonomiske konsekvenser af den.
Bent Bøgsted (DF), 2020-04-22:
Jamen jeg er helt med på, at vi skal have coronakrisen på plads.
Jeg har heller ikke sagt, at vi skal forhandle det på plads her før sommerferien.
Ministeren sagde, før overenskomstforhandlingerne gik i gang, at der sådan set var en plan, men på grund af overenskomsterne ville ministeren ikke lægge den frem, før overenskomstforhandlingerne var sluttet.
Faktisk på dagen eller dagen efter det blev meddelt, at overenskomstforhandlingerne var sluttet, meddelte ministeren, at vi udskyder den til efteråret.
Kan ministeren så ikke forstå, at man begynder at blive mistænksom, i forhold til om ministeren har en model klar?
For før overenskomstforhandlingerne gik i gang, har ministeren sagt, at der sådan set var en model klar.
Ministeren har også sagt, at finansieringen – de der 3 mia. kr. – også var der.
Jeg har selv spurgt ministeren, om de penge så bliver brugt her under coronakrisen.
Og der har ministeren sagt, at de penge ikke har noget med de penge at gøre, der bliver brugt under coronakrisen.
De er der til den model.
Så er det rigtigt, at vi i Dansk Folkeparti har sagt, at det ikke er sikkert, at vi kan nøjes med 3 mia. kr.
Jeg ved, at hr. Kristian Thulesen Dahl har sagt, at det kan være, at det er 6 mia. kr., vi skal bruge til den.
Det er vi også villige til at forhandle om.
Men man bliver lidt bekymret, når ministeren før overenskomstforhandlingerne siger: Vi har sådan set en model klar.
Det har statsministeren også sagt, nemlig at det har vi på plads.
Det store valgløfte fra statsministeren er netop tidligere tilbagetrækning 3 år før tiden.
Så er det, man begynder at spekulere på, om det er en dårlig undskyldning, i forhold til at man bruger coronakrisen til at skubbe det til efteråret i stedet for at sige, at vi sådan set har en model klar.
I kan godt få den at se.
Men vi vil godt se den model, så vi så småt kan begynde at snakke om det.
Og så kunne vi forhandle den på plads til efteråret.
Det ville være fuldt forståeligt for Dansk Folkeparti.
Men nu bliver den først lagt frem ud i efteråret, så vi ikke har noget at forholde os til før i efteråret.
Derfor begynder vi at blive mistænksomme, altså om regeringen i det hele taget kan fremlægge en model, der er brugbar.
Peter Hummelgaard (S), 2020-04-22:
Jeg tror, at jeg først og fremmest vil sige, at jeg nu har haft det indtryk hele vejen igennem, at hr. Bent Bøgsteds parti har været mistænksomme, i forhold til om vi ville og kunne løfte den her opgave.
Det er jo derfor, at man har haft en tæller på sin hjemmeside mere eller mindre siden folketingsvalget.
Og det er kun fint, for for hver dag den tæller på Dansk Folkepartis hjemmeside, bliver jeg jo betrygget og bekræftet i, at Dansk Folkeparti sådan set deler regeringens ambition om, at vi skal skabe en tidlig pension for dem, der har haft lange og hårde arbejdsliv.
Bent Bøgsted (DF), 2020-04-22:
Jamen der er ikke nogen tvivl om, at vi går ind i forhandlingerne, når vi bliver inviteret til forhandlinger om det, og vi er også klar til at se på en model.
Men vi bliver bare mistænksomme, når det bliver skubbet og skubbet.
Det er et kæmpestort valgløfte.
Det var vist det allerstørste valgløfte, som statsministeren, fru Mette Frederiksen, kom med under valgkampen, altså den her tidligere tilbagetrækning.
Så skubber man den.
Først på grund af overenskomstforhandlingerne.
Da overenskomstforhandlingerne er færdige – faktisk på dagen – skubber man den til efteråret.
Og så spekulerer vi på, om der i det hele taget kommer en model, der er brugbar, på den her side af den 1. januar.
Det kan vi ikke finde ud af.
Peter Hummelgaard (S), 2020-04-22:
Jeg vil ikke lægge skjul på over for hr. Bent Bøgsted, hvis samarbejde jeg sætter utrolig stor pris på, at både jeg og resten af regeringen har brugt utrolig mange kræfter på netop også at vise det for resten af Folketinget – navnlig andre partier, for det gælder ikke så meget hr. Bent Bøgsted og hans parti, men andre partier, som sagde, at det var helt umuligt at skabe en egentlig ret til tidlig pension.
Vi har glædet os rigtig meget til at fremlægge det, vi er nået frem til.
Jeg vil korrigere hr. Bent Bøgsted og sige, at vi ikke er helt færdige med modellen, for det sidste arbejde, vi manglede, blev forstyrret af coronakrisen, der brød ud i marts.
Det er selvfølgelig så også en af forklaringerne på, hvorfor vi ikke lige i dag er helt klar til at lægge den model frem for hr. Bent Bøgsted, som han beder om.
Og der kommer til at blive fremlagt en model, og når vi har fremlagt modellen, vil der også være politiske forhandlinger, og vi håber jo meget, at de politiske forhandlinger selvfølgelig også vil føre til, at et flertal i Folketinget vil bakke op om, at vi skaber en mere retfærdig og værdig ret for folk med mange år på arbejdsmarkedet til at kunne trække sig tilbage på en ordentlig måde.
Bent Bøgsted (DF), 2020-04-22:
I Dansk Folkeparti ser vi også frem til at se den model, men vi bliver bare bekymret for, om ministeren har lovet mere, end ministeren kan holde, netop fordi der hele tiden bliver sagt, at den sådan set var klar, før overenskomstforhandlingerne gik i gang, men man venter med at lægge den frem, til overenskomstforhandlingerne er sluttet.
Da de er sluttet, skubber man det til efteråret.
Så bliver vi bekymret, for vi ved godt, at det er en vanskelig opgave.
Det har vi ikke overblik over, og det er derfor, vi med spænding ser frem til, hvad ministeren så vil lægge frem.
Men jeg kan forstå på ministeren, at det først bliver til efteråret.
Peter Hummelgaard (S), 2020-04-22:
Det hele afhænger af – og det var også det, jeg prøvede at sige i mine indledende bemærkninger – hvordan det går med den sundhedskrise, vi befinder os i lige nu.
Det andet er, at jeg gerne vil anerkende noget, for jeg ved nemlig, at Dansk Folkeparti – allerede tilbage da man lavede velfærdsforliget og senere hen – også har kredset om at skabe en mere differentieret måde for folk at trække sig tilbage på, altså folk, der har lange arbejdsliv, og som bliver nedslidte osv.
Så jeg ved udmærket, at Dansk Folkeparti med de ønsker, man har haft, også har syntes, at det var svært.
Det har også været svært, og det er ikke en let øvelse.
Men jeg vil til gengæld betrygge hr. Bøgsted i, at vi i regeringen føler os fortrøstningsfulde, fordi vi mener at have fundet en god model for, hvordan den opgave kan løses.
Det er derfor, at vi også glæder os rigtig meget til at præsentere den, og rigtig, rigtig meget til at forhandle den sammen med Dansk Folkeparti.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-04-22:
Det er et spørgsmål, som tiden så har indhentet lidt, men lad os bare tale lidt om det alligevel: Hvad vil ministeren gøre i forhold til de zoologiske anlæg, hvis forbuddet mod større forsamlinger forlænges ud over den 9. juni?
Joy Mogensen (S), 2020-04-22:
Selv om det måske er et stykke tid siden, at spørgsmålet er blevet stillet, har der jo også i de seneste dage været fokus på, hvornår netop de zoologiske haver og forlystelsesparker og lignende åbner.
En del af udmeldingerne bærer præg af en forventning om, at forbuddet mod at forsamles flere end ti personer, som også gælder i en zoologisk have, vil blive ophævet efter den 10. maj.
Det er for tidligt på nuværende tidspunkt at sige noget om, hvorvidt det bliver ophævet.
Spørgeren angiver så datoen den 9. juni i sit spørgsmål, og indtil da vil der jo så nu være et forbud mod forsamlinger på op til 500 personer.
Den 9. juni var tidligere den dato, som de økonomisk kompensationsordninger var sat til at udløbe, men der er jo så nu opnået en bred politisk enighed om, at de generelle kompensationsordninger forlænges med 1 måned, så de nu løber frem til og med den 8. juli 2020.
De zoologiske anlæg er omfattet af regeringens generelle hjælpepakker, men dertil er der også blevet etableret en særordning for de zoologiske anlæg i forhold til kompensation for faste udgifter, idet de – ud over de normale faste udgifter og de særlige faste udgifter til dyrehold – også dermed kan få dækket lønudgifter til det personale, som jo alt andet lige er meget kritisk i forhold til dyrehold.
Dertil har de zoologiske anlæg også, i det omfang de modtager driftstilskud fra Kulturministeriet, nu fået mulighed for at søge den nødpulje, som jeg omtalte under det forrige spørgsmål, og som netop er for nødlidende kulturinstitutioner, der har udtømt alle andre muligheder.
Derfor er det min opfattelse, at der er blevet gjort ganske meget for at spænde et sikkerhedsnet ud under de zoologiske anlæg, og det ser jeg frem til at udmønte sammen med spørgerens parti.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-04-22:
Nu bliver jeg faktisk en lille smule provokeret, for nu får jeg at vide, at det ikke er afklaret, om de zoologiske anlæg kan åbne fra den 11. maj.
Det kan de måske, det kan de måske ikke.
Men hvis man går ind på Zoologisk Haves hjemmeside, kan man se, at Zoo åbner, ikke den 11. maj, men den 1. maj, altså på arbejdernes internationale kampdag.
Fredag den 1. maj kl. 9.00 slår Zoologisk Have dørene op, og det gør de, fordi de har fået tilladelse til det fra Rigspolitiet, og så fortæller kulturministeren mig nu, at det ikke er sikkert, at Zoologisk Have kan åbne den 11. maj.
Så bliver jeg altså lidt i tvivl om, hvad det er, jeg skal rette mig efter.
Altså, skal man rette sig efter de ting, som kulturministeren står og siger lige nu, eller skal man rette sig efter de oplysninger, som Zoologisk Have har fået fra Rigspolitiet?
Og så kan jeg jo godt regne ud, at hvis jeg stiller yderligere spørgsmål, så får jeg lige så intetsigende svar, for når ministeren ikke har styr på en så grundlæggende præmis, bliver jeg ærlig talt lidt bekymret.
Joy Mogensen (S), 2020-04-22:
Det her om, hvornår hvilke konkrete institutioner åbner, er jo et rigtig svært spørgsmål.
Nyheden fra Zoologisk Have om, at de åbner den 1. maj, opfatter jeg har været ud fra en vurdering af, at de kunne agere anderledes inden for gældende retningslinjer.
Men det, som mit svar baserer sig på, er, at det er noget, som bliver overvejet lige nu i regeringen, altså i forhold til om det så også er sundhedsmæssigt forsvarligt.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-04-22:
Jamen jeg spørger ikke om nogen overordnet linje.
Altså, jeg spørger helt konkret til zoologiske anlæg, og så går jeg da ud fra, at ministeren bliver klædt på af sine embedsmænd til at svare på, hvad situationen er for de zoologiske anlæg.
Og jeg stillede spørgsmålet, før de her nye retningslinjer kom; så det er jo grunden til, at jeg stillede mit spørgsmål.