runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Maria Durhuus (S), 2025-05-02:
Jeg vil bare lige stille et opfølgende spørgsmål i forlængelse af Venstres ordførers.
Vil ordføreren fra Liberal Alliance ikke anerkende, at når man går i gang med en kortlægning, dvs. indsamling af data, statistikker, evalueringer og interviews, så vil det ude i kommunerne, i regionerne, på bosteder og andre steder medføre, at mennesker skal bruge tid på at indsamle det her data – og inde i de store højborge medføre, at der skal ansættes kontormedarbejdere, altså administrative medarbejdere, til at sidde og omdanne data og føre det ind i en kortlægning og en rapport?
Carl Andersen (LA), 2025-05-02:
Nu synes jeg, at ordføreren modsiger sig selv.
Der kommer jo ikke flere ansatte eller flere udgifter.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-05-02:
Først vil jeg sige tak til SF's ordfører for en rigtig god tale.
Det er rigtig godt gået, og det er dejligt, at vi har et godt samarbejde på det område.
Det er jo rigtigt; hvad skal det her egentlig kunne?
Det er godt, at ordføreren stiller det spørgsmål nu, hvor det er, ordføreren er i tvivl.
For det, det i hvert fald ikke skal, er, at man skal sætte sig ned og så få en masse kloge mennesker til at skrive en masse ned på et stykke papir, som ender i skraldespanden.
Det, det handler om, er jo, at man skal konkretisere, præcis hvad det er for nogle potentialer, og hvad det er for nogle tiltag, der skal til nu, for at vi kan komme helt i mål og sikre de pårørende en meget bedre trivsel, en meget bedre støtte og en meget bedre rådgivning.
Så er jeg jo også den type, der ikke bryder sig om kun at se på ældreområdet eller socialområdet eller sundhedsområdet, for jeg ved, der findes pårørende på tværs af alle de her områder.
Derfor er det vigtigt, at vi sætter det i et tværgående perspektiv, og derfor håber vi selvfølgelig på, at det er noget af det, der kan være med til at give SF's ordfører noget mere viden omkring, hvad det er, vi gerne vil.
Det var i hvert fald mere konkret fra SF's side, end det var fra regeringens side.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-05-02:
Tak for det.
Det er måske også lidt en uskik nærmest at stille spørgsmål tilbage til beslutningsforslagsstillerne i dag her fra talerstolen, men det er i virkeligheden for at blive klogere på, hvad det er, det her forslag skal kunne.
Jeg tror helt sikkert på, at vi i en eller anden form for beretning kan kvalificere det endnu mere, så vi bliver helt tydelige om, hvad det skal.
For jeg er også enig med ordføreren om, at man kan være pårørende i mange forskellige sektorer, og nogle gange spiller de ting unægtelig godt sammen.
Der er også rigtig meget, vi kan undgå bare i det forslag, jeg nævnte i talen.
Der prøver man jo også at forebygge, at der er nogle børn, der får nogle udfordringer.
Det ved vi jo selv.
Når man står også som voksen og har en meget syg forælder, hvordan er det så, man skal håndtere hele sit liv, sit arbejdsliv, sit børneliv osv. ved siden af, at man også skal tage sig af og følge den her syge forælder, der måske er på vej ind i døden.
Det er nogen rigtig alvorlige livssituationer, vi står i, så vi tager det meget alvorligt og vil meget gerne samarbejde videre omkring det her.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-05-02:
Et eller andet sted havde vi jo nok hellere fremsat et forslag, der handlede om, at man skulle skrive de pårørende meget stærkere ind i lovgivningen, end de står i dag, i forhold til at de skal sikres de rettigheder og de tilbud, som de reelt har krav på, når det er, at de står i sådan en situation.
Det kunne vi i Danmarksdemokraterne bare fornemme oven på den forespørgsel, vi havde sidste år, at der ikke ville være opbakning til.
Derfor tænkte vi, at så tager vi et andet skridt og tager en anden vej, og så får vi afdækket tingene, for der var en efterspørgsel på det.
Så får vi afdækket tingene først, inden vi tager skridtet videre.
Men det er der så heller ikke opbakning til, og derfor kan det være lidt svært at være ordfører her i dag.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-05-02:
Jeg kan godt forstå det, som fru Marlene Harpsøe forsøger at løfte i forhold til en eller anden form for overordnet strategi for, hvordan vi gør det her.
Det kunne være, vi skulle kigge ind i, om det skulle være noget af det, der skulle stå i en beretning, altså en strategi.
For det er også meget forskelligt, hvad det er for nogle rettigheder, vi skal give de her pårørende, og der er jo også det faktum, at man i nogle tilfælde og faktisk i langt flere tilfælde, end vi lige står ved, ikke ønsker at have pårørende inddraget.
Det er jo også noget, vi bliver nødt til at respektere.
Derfor bliver det nødt til at blive tilrettet meget individuelt, alt efter hvilken livssituation og hvilket område det er på.
Carl Andersen (LA), 2025-05-02:
Mange tak, formand.
Jeg er her som erstatning for Katrine Daugaard, som desværre ikke kunne være her i dag, så jeg har fået en tale stukket i hånden af hende.
Først og fremmest tusind tak til Danmarksdemokraterne for at fremsætte dette forslag og for det altid fortrinlige samarbejde på socialområdet.
I et frit samfund, hvor individets ret til at forme sit eget liv er grundlæggende,
må vi også huske, at friheden ikke står alene.
Den følges af ansvar, både det personlige og det, vi tager for hinanden.
Derfor er det afgørende, at vi på social-, sundheds-, ældre- og handicapområdet aktivt inddrager de pårørende.
Pårørende er ikke kun støtte i det nære; de er medborgere med dyb indsigt i den enkeltes behov, ønsker og værdier.
De repræsenterer en værdig stemme, når vi ønsker at skabe løsninger, der tager udgangspunkt i mennesket frem for systemet.
Ved at inddrage de pårørende sikrer vi, at beslutninger ikke træffes hen over hovedet på dem, fordi det er dem, det hele handler om.
I stedet giver vi dem både den enkelte og den nærmeste mulighed for at tage medansvar og præge forløbet.
Det styrker både retssikkerhed og livskvalitet.
Desuden ser vi, at når pårørende bliver inddraget aktivt, så skaber det bedre sammenhæng i behandlingen.
Det sparer ressourcer, øger effektiviteten og giver bedre resultater.
Og det er jo lige netop det, som vi i Liberal Alliance også ønsker, nemlig et system, der fungerer bedst muligt for flest mulige uden unødigt bureaukrati og med tillid til den enkelte borgers ansvar og frihed.
Derfor støtter Liberal Alliance også dette forslag om at pålægge regeringen at kortlægge potentialerne for at styrke rammer, samarbejde og retsstilling på pårørendeområdet og ser i det hele taget udelukkende positivt på at styrke samarbejdet med dem, det hele handler om, og ikke mindst dem, der kender de enkelte mennesker bedst, nemlig de pårørende.
Så vi bakker op om forslaget.
Tak for ordet.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-05-02:
Det er jo rigtig gode ord, der kom ud af hr. Carl Andersens mund her, så tusind tak til Liberal Alliance for at bakke op om beslutningsforslaget og kampen for de pårørendes vilkår.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-02:
Tak for talen.
Jeg synes, det var en overraskende melding.
Det her vil jo med sikkerhed give øgede offentlige udgifter og flere offentligt, statsligt, ansatte.
Har Liberal Alliance regnet på det, altså hvor mange flere offentlige udgifter, og hvor mange flere statsligt ansatte, det vil medføre?
Og hvordan vil Liberal Alliance finde pengene?
Carl Andersen (LA), 2025-05-02:
Så vidt jeg kan læse det i beslutningsforslaget fra Danmarksdemokraterne, så lægges der under økonomiske og administrative konsekvenser op til, at det er noget, der for nuværende skal varetages inden for de eksisterende rammer.
Så der skal ifølge forslaget ikke ske en udvidelse i forhold til hverken ansatte eller økonomi.
Så ville det selvfølgelig være en anden situation.
Men det er ikke det, der bliver lagt op til, og det er det, vi må forholde os til.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-02:
Altså, at pengene skal findes inden for eksisterende rammer, betyder blot, at så er der noget andet, vi ikke kan finansiere.
Det kan f.eks. være støtten til hjemløse.
Det kan være inden for psykiatrien eller sundhedsområdet, at vi skal finde pengene.
Så der er nogle mennesker, der ikke kan få helt den samme hjælp som den, de fik før, når vi nu skal have en gruppe af medarbejdere, der skal sidde og boge den, i forhold til hvordan det her ser ud.
Så det bliver jo, hvis vi skal fastholde den samme indsats, flere ansatte og flere offentlige udgifter.
Og derfor vil jeg igen spørge: Er Liberal Alliance med til det, også på det her område?
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-05-02:
Tak til ordføreren for spørgsmålet.
Vi synes, at staten fungerede udmærket i 2011.
Så kunne man jo sige, at man også kunne skære lidt ned på de mange særlige rådgivere, som ministrene har, også ministre fra ordførerens eget parti.
De er ganske udmærkede kommunikatører.
De behøver ikke flere støttehjul end højst nødvendigt.
Der er ingen grund til, at vi her i salen overdramatiserer.
Nu brugte jeg det ord; tag det ikke ilde op.
Det handler dybest set om, at vi skal finde ud af, hvordan vi i et samfund, hvor vi bliver færre og færre hænder og flere og flere ældre, kan sørge for, at alle løfter det, de skal, på et niveau, der er rimeligt, for at vi sikrer, at vi sammen får den bedst mulige pleje af dem, vi har allermest kær.
Det er egentlig bare der, vi er rent politisk.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-02:
Man kan sige »bare« mange gange, men det bliver det jo ikke »bare« af.
Det her er jo på alle områder.
Det er jo ældre-, social- og sundhedsområdet.
Vi snakker samtlige sygehuse, botilbud og ældretilbud, hvor vi skal ud at kortlægge, hvordan det her foregår.
Det er jo en meget, meget stor øvelse, vi her taler om.
Det vil jeg bare sige.
Det er ikke bare småting, som ordføreren og Det Konservative Folkeparti nu vil stemme for.
Så det bliver jo dyrt.
Der bliver mange medarbejdere.
Jeg er med på, at Konservative i skåltaler nævner, at de vil have færre offentlige medarbejdere, men det her er jo det modsatte.
Det må ordføreren da vel anerkende?
Marlene Harpsøe (DD), 2025-05-02:
Det er mit klare indtryk, at Venstres ordfører igen og igen i dag prøver at tale uden om det, det handler om.
Det her handler om, at der er nogle pårørende derude, der hver dag slides ned til sokkeholderne, og som ikke får den hjælp og støtte, som de har brug for.
Derfor synes jeg faktisk, at det, der i dag er uansvarligt, er, at Venstres ordfører igen og igen begynder at tale om nogle småpenge til en kortlægning.
Prøv at høre, det her handler om, at vi har nogle pårørende, der slides ned, og som ikke får hjælp og støtte.
Det er det, det handler om, så lad os tale om sagens kerne frem for alt muligt andet pladder.
Maria Durhuus (S), 2025-05-02:
Man bruger ordet pladder, ligefrem.
Jeg vil egentlig bare gerne starte med at korrigere ordføreren en lille bitte smule.
For jeg mener, det er en direkte fejlcitering, at ordføreren tillader sig at stå på talerstolen og sige, at man er imod et godt pårørendesamarbejde eller gode vilkår for pårørende, fordi man ikke vil være med til en kortlægning.
Det er overhovedet ikke det, det handler om.
Det, det handler om, er, at der er sat nogle ting i gang, og at der er noget i gang derude, som det også er relevant at se på om kommer til at virke.
At ordføreren for Danmarksdemokraterne så ønsker en kortlægning, som jeg i hvert fald ved kræver en hel del, også ude i kommunerne og ikke kun statsligt, er noget andet.
Kan ordføreren ikke også sætte nogle ord på, i forhold til om alle pårørende vitterligt føler sig nedslidte, om alle pårørende behandles dårligt, og om behandlingen af alle pårørende er helt ude?
Er der ikke også pårørende, der behandles rigtig godt ude i kommunerne?
Det har jeg indtrykket af.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-05-02:
Selvfølgelig er der også pårørende, der behandles rigtig godt; det er der jo ikke nogen tvivl om.
Men der er også rigtig mange, som har det rigtig svært, og som står i nogle meget komplekse og svære situationer, hvor det går ud over deres fysiske og psykiske helbred.
Det er der flere undersøgelser, der viser.
Det ville være rigtig, rigtig dejligt, at der ikke blev snakket ovre i hjørnet, når jeg er på talerstolen.
Det håber jeg lige man vil respektere; der bliver talt videre.
Er det okay, jeg lige får lidt ro til at svare!
Tak for det.
Men så kan man jo sige sådan, hver gang man skal lave en ny politisk aftale, altså at der er sat ting i gang i forhold til SSA og det ene og det andet og dut og dat.
Skulle man så fra regeringens side sige, at man trækker det tilbage?
Sådan tror jeg egentlig ikke det fungerer.
Maria Durhuus (S), 2025-05-02:
Det, ordføreren ønsker med beslutningsforslaget, er en kortlægning.
De midler, der er sat af i psykiatriaftalen, er midler til en pårørendeindsats derude.
Der har været SSA-forhandlinger, der har været ældreaftaleforhandlinger, og der har været ret mange forhandlinger, f.eks. om psykiatri i sundhed, siden den 30. april, hvor vi havde den sidste forespørgselsdebat.
Hvorfor har ordføreren ikke lagt den her kortlægning ind i nogle af de store forhandlinger, hvor vi har sat så mange midler af?
Marlene Harpsøe (DD), 2025-05-02:
Sandheden er jo bare, at når vi i Danmarksdemokraterne går til forhandlinger og igen og igen tager ting op på pårørendeområdet, som vi gerne vil have igennem, så får vi det nogle gange igennem, f.eks. på SSA-området.
Det er ikke sket i forhold til ældreloven f.eks., for der har vi ikke fået det igennem, som vi gerne ville, og så må vi jo også bare erkende, at så er Folketinget ikke der, hvor man f.eks. kan få det skrevet decideret direkte ind i lovgivningen, at pårørende har en række rettigheder.
Derfor er det klart, at vi så må gå videre og sige: Hvad kan være næste skridt?
Det kunne f.eks. være, at vi lavede en decideret kortlægning, for det var jo det, der bl.a. fra Socialdemokratiets side igen og igen blev bedt om at der kom, for man havde ikke overblikket.
Nu prøver vi at give jer overblikket, men så stemmer I også nej.
Jeg forstår ikke en dyt.
Carl Andersen (LA), 2025-05-02:
Mange tak, formand.
I går var de partier, der svinger med røde faner, ude og høre store ideologiske taler og svinge med fanerne.
I dag behandler vi et ret uideologisk forslag, men et nok så vigtigt forslag, om, hvordan vi straffer i huslejesager.
Hele historien bag det her forslag og begrundelsen for det, er, at da jeg blev boligordfører, satte jeg mig selvfølgelig ned og fandt ud af, hvad der egentlig er ressort på mit område, og det var bl.a. huslejenævnene.
Jeg havde også møder med interessenter, både med Lejernes Landsorganisation såvel som EjendomDanmark.
Der fandt vi ud af, at der i dag er en praksis i huslejenævnet, der er sådan, at hvis en lejer indbringer udlejer i huslejenævnet og udlejeren taber, skal der selvfølgelig betales en bod.
Det er sådan set super smart, men udlejer kan jo så også vælge at anke til en højere instans, f.eks. boligretten, og hvis man så får medhold dér, skal man stadig væk betale den her bod.
Der var bred enighed om, at det var en ret unfair praksis, så forslaget går egentlig bare ud på, at hvis man får medhold ved ankeinstansen, skal man selvfølgelig heller ikke betale den bøde, som man fik pålagt som straf i første instans.
Så jeg glæder mig til en rigtig god debat om dette lille, men vigtige forslag for den danske ejendomsbranche.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-05-02:
Tak for ordet.
Beslutningsforslag B 133 er fremsat af Liberal Alliance og handler om at fjerne det såkaldte strafgebyr, som udlejere skal betale, hvis de taber en sag i huslejenævnet, selv hvis de senere får helt eller delvist medhold i boligretten.
Forslaget sætter fokus på en problemstilling, der kan opleves som urimelig for udlejere, og det skal vi selvfølgelig tage alvorligt.
Nævnet indhenter selv informationer til at belyse sagerne i tilstrækkeligt omfang, hvorimod det er sådan, at når sagerne ryger til domstolene, tager man stilling til de påstande og anbringender, som sagens parter har gjort gældende i den konkrete sag.
Det betyder, at en nævnsafgørelse faktisk godt kan hvile på et korrekt juridisk grundlag, men at domstolenes samlede vurdering alligevel kan føre til en anden afgørelse.
For det andet indgår det gebyr, man betaler, jo også som en del af nævnets finansiering.
Gebyret blev indført i 2015 som led i en omlægning af gebyrfinansieringen af huslejenævnet, hvor man samtidig sænkede brugerbetalingen for andre typer af sager.
For det tredje blev gebyret hævet i 2020 for at styrke den præventive effekt og mindske spekulation i omgåelse af lejelovgivningen.
Den tidligere sats blev vurderet at være for lav til at virke afskrækkende, og gebyret blev derfor hævet til 6.000 kr. og bragt på niveau med andre klagesystemer, såsom forbrugerklagesager.
Fjerner man gebyret helt, som det foreslås, skal kommunerne kompenseres, og det er en kompensation, som forslagstillerne ikke har anvist.
Når det så er sagt, er regeringen lydhør over for den problemstilling, som forslagstillerne rejser.
Det ændrer dog ikke ved, at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Forslaget baserer sig i min optik på en forkert forståelse af forholdet mellem huslejenævn og domstole.
Derudover er der det springende punkt, at forslagstillerne ikke har taget stilling til de økonomiske og administrative konsekvenser af finansieringen af vores huslejenævn, som forslaget måtte medføre.
Derfor kan regeringen ikke bakke op om beslutningsforslaget i dets nuværende form.
Carl Andersen (LA), 2025-05-02:
Tak for ordet.
Der er noget, som ministeren bliver nødt til at prøve at oplyse mig lidt mere om.
Boligretten siger altså, at det, som huslejenævnet har dømt, faktisk ikke var fuldstændig korrekt.
Det kan være, at de kun har fået delvis eller slet ikke har fået medhold dernede.
Men så kan man så blive fastholdt i, at man stadig væk skal betale den straf, som man ville være blevet pålagt i huslejenævnet.
Altså, man må da antage, at det er de samme regler, som gælder hele vejen op.
Ellers er der noget grundlæggende i vejen her.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-05-02:
Jeg forstår godt problemstillingen, men det laver ikke om på, at man sagtens kan tabe en sag i huslejenævnet, og at det stadig væk kan være fuldt ud juridisk korrekt, at man har gjort det.
Så er det sådan, at man både som udlejer, men også som lejer jo har sine advokater, der fremlægger sagen på en anden måde, og boligretten starter grundlæggende forfra med at belyse sagen.
Derfor er det også to forskellige instanser, og derfor kan man godt tabe den ene sag og betale et strafgebyr og vinde den anden.
Det laver i øvrigt heller ikke om på, at vi, hvis vi fjerner den her mulighed, skal ud at finde anden finansiering af huslejenævnene, og det synes jeg ikke Liberal Alliance svarer på.
Carl Andersen (LA), 2025-05-02:
Det krænker i hvert fald min retsfølelse.
Det kan da heller ikke passe, at vi har lavet et finansieringssystem af vores huslejenævn, som nærmest, kan jeg næsten forstå, bygger på, at folk skal betale strafgebyr for lovovertrædelser, som de ikke har begået.
Så må vi hellere kigge på, hvordan vi kan sørge for, at det hviler i sig selv, ved at hæve nogle andre gebyrer.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-02:
Nu har jeg selv været ansat på universitetet og været forsker i mange år, og jeg vil bare sige, at det her er en stor øvelse.
En kortlægning af samtlige områder af pårørendeindsatsen er en meget stor øvelse.
Det kan jo kun ske, som vi også hørte fra ordføreren for Socialdemokratiet, ved at sende spørgeskemaer ud og kortlægge via faglige kvalitative og kvantitative interviews, hvordan man oplever indsatsen på alle de her forskellige områder.
Så jeg synes, at man som et ansvarligt blåt parti er forpligtet til at sige, hvor mange penge man vil sætte af.
Og det hjælper ikke noget at sige, at vi bare tager pengene fra den samlede kasse, og at der er en hel masse penge, der ligger nede i en kasse, som vi kan tage.
Det her kommer til at ramme nogle andre, så hvor skal pengene tages fra, og hvor mange drejer det sig om?
Marlene Harpsøe (DD), 2025-05-02:
Selvfølgelig skal vi da i dag beslutte, at vi laver en kortlægning af pårørendeområdet.
Det er jo klart, at det er svært for mig på nuværende tidspunkt at sige helt konkret, hvor meget det kommer til at koste i kroner og øre, men vi har vurderet, også ud fra de forskellige eksperter på området, som vi har været i dialog med, at det ikke er et særlig stort beløb, og at det vil kunne rummes inden for de eksisterende rammer.
Nu er vi jo i Danmarksdemokraterne både et blåt, men også et økonomisk ansvarligt parti – det vil jeg gerne have lov til at sige – så hvis det krævede store summer, havde vi selvfølgelig skrevet det i beslutningsforslaget og også anvist finansiering til det.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-05-02:
Man kan i hvert fald sige, at på det helt overordnede plan skal vi jo ned i tal.
Der er kommet 12.000 til, siden Mette Frederiksen blev statsminister.
Der kan vi godt finde nogle ressourcer til at lave den her kortlægning.
Jeg kunne høre, at ministeren også sagde noget før.
Jeg ved ikke, om ministeren ønsker at indtegne sig, men det er i hvert fald det svar, jeg vil give på spørgsmålet.
Lad os gøre det her sammen.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-05-02:
Fru Karin Liltorp har jo så ret.
For dælen da, det handler jo om at skabe overblik i stedet for at lave alle de her lappeløsninger hele tiden.
For man har ikke overblikket i dag, og det viser de her forskellige undersøgelser, der har været på området indtil nu, jo også.
Der er ikke nogen, der griber dem.
De står bare desperat og kalder og kalder, og så ser man et Folketing i dag, hvor den ene efter den anden går på talerstolen og afviser et forslag, som er så rigtigt og så godt i forhold til at tage et første skridt i retning mod at gøre noget bedre og mere for vores pårørende rundtomkring i Danmark.
Men Alternativet er klar i mælet i dag.
I stemmer for beslutningsforslaget, og det er jeg meget glad og meget taknemlig for.
Karin Liltorp (ALT), 2025-05-02:
Selv tak for at have fremsat forslaget, som jeg synes er et supergodt forslag, som burde ligge lige til højrebenet.
Så jeg håber også, at vi arbejder videre på det, selv om vi ikke umiddelbart får opbakning til det i dag.
Jeg synes også, når man taler om de initiativer, der er sat i gang, at det fremgår, at det netop er lappeløsninger.
Det skal jo ikke være sådan, at man som pårørende kan være heldig at få hjælp, fordi den, der er syg, tilfældigvis bliver ramt af den – i citationstegn – rigtige sygdom.
Maria Durhuus (S), 2025-05-02:
Jeg vil blot lige korrigere ordføreren og sige, at Socialdemokratiet ikke har hældt noget ned ad brættet.
Vi har foreslået en beretning, hvor der fortsat skal være politisk opmærksomhed på, hvilke initiativer der virker.
Vil ordføreren ikke svare mig på, om ordføreren vitterlig mener, at det at være pårørende i en situation, hvor man som forælder mister et barn, er fuldstændig det samme som det at være barn og være pårørende til en mor eller far, der er psykisk syg, eller det at være pårørende til en dement, enten som barn eller som ægtefælle? Er det fuldstændig det samme at være pårørende der?
Mener ordføreren oprigtig, at alle de 12 indsatser til en værdi af 31,7 mio. kr., der er sat ud for at arbejde, er fuldstændig ligegyldige, fordi vi nu bare skal kortlægge, hvad det er, der virker?
Civilsamfundsorganisationerne ved jeg at ordføreren brænder for.
Karin Liltorp (ALT), 2025-05-02:
Naturligvis er det ikke den samme støtte, man har brug for.
Det er afhængigt af, hvilken problemstilling man står med.
Det tror jeg heller ikke at der er nogen heroppe der overhovedet har givet udtryk for.
Det er selvfølgelig meget individuelt.
Men jeg synes faktisk, det er tankevækkende, at ordføreren igen og igen har nævnt de her 31 mio. kr.
Det kan lyde som et stort beløb, men man skal tage i betragtning, at stress alene koster samfundet 55 mia. kr. om året.
55 mia. kr. er rigtig mange penge, og mon ikke en stor del af det skyldes, at folk ikke kan få enderne til at mødes, bl.a. fordi de ikke kan få den hjælp, de har brug for, når de oplever at være en pårørende i krise?