Mattias Tesfaye (S), 2021-11-26:
Tak for ordet.
Det er et bredt forslag, hvor det både foreslås at udvide kvoteflygtningeordningen, indføre mulighed for at søge asyl på ambassader og konsulater, udfase udrejsecentre og afskaffe princippet om, at man kun har ret til beskyttelse i Danmark, så længe man er forfulgt i sit hjemland.
Jeg er langtfra enig i det hele, men jeg vil godt starte med at sige, at jeg faktisk er meget enig med forslagsstillerne i, at der er brug for en ny tilgang til asylsystemet.
Det eksisterende asylsystem har spillet fallit.
Jeg synes faktisk, at der i bemærkningerne til beslutningsforslaget er flere formuleringer, som jeg sagtens kan se mig selv i.
Det er formuleringer, der handler om diagnosen, men én ting er at være enig i diagnosen.
Jeg er ikke enig i medicinen.
Stillerne af borgerforslaget foreslår f.eks., at man skal kunne tage imod asylansøgninger på Danmarks ambassade i udlandet.
Jeg synes ikke, at det virker gennemtænkt.
Jeg synes ikke, at det virker gennemtænkt, i forhold til hvad det reelt ville betyde for vores samfund, hvis vi f.eks. tillod, at de mange, mange flygtninge, der for tiden opholder sig i Tyrkiet, skulle kunne tage hen på den danske ambassade i Ankara og banke på døren og søge asyl i Danmark.
For sandheden er desværre, at vi ikke kan tage imod alle mennesker, der er på flugt, eller som søger en bedre tilværelse for dem selv og deres familie, uanset hvor meget forståelse man har for den enkelte persons situation.
Som regering – og jeg vil også sige som Folketing – har vi et ansvar for at bevare sammenhængskraften i vores samfund, og vi har et ansvar for at tænke på vores økonomi og på vores fremtid.
At man tager ansvar for det danske samfund, og at vi tager det ansvar alvorligt, betyder jo ikke , at vi skal være ligeglade med verdens flygtninge, for det skal vi selvfølgelig ikke.
Det skal vi tage ansvar for, og det synes jeg faktisk også Danmark gør.
Det handler om, hvordan vi bedst forvalter det ansvar.
Det handler om, på hvilken måde vi kan hjælpe flest mulige, samtidig med at vi har indvandringen til Danmark under kontrol.
Det er i hvert fald regeringens tilgang.
Derfor arbejder regeringen også for et nyt og mere retfærdigt asylsystem.
Et af mange elementer i det asylsystem, vi arbejder for, handler om at hjælpe mere og bedre i nærområderne.
Der er f.eks. en akut situation i og omkring Afghanistan, som verdenssamfundet burde tage mere alvorligt.
Det mener vi at vi skal fokusere på.
Derfor har vi faktisk i år, altså i 2021, afsat 350 mio. kr. mere end sidste år til bl.a. at hjælpe flygtninge i nærområderne, og næste år planlægger vi at afsætte yderligere 400 mio. kr. fra udviklingsbistanden til bl.a. flygtninge i nærområderne.
Ambitionen er at komme op på i alt 3,5 mia. kr. ekstra frem mod 2025 til migration, nærområder og skrøbelige stater.
Endelig er et vigtigt element i at få skabt et nyt asylsystem, at vi en gang for alle får fjernet incitamentet til at købe en billet hos menneskesmuglerne i gummibåden over Middelhavet.
Det lykkes bedst ved at få flyttet asylsagsbehandlingen uden for EU og uden for Schengens grænser.
På den måde kan man bryde den irregulære migrationsstrøm og fokusere på hjælp i nærområderne.
Ved at gøre det vil Danmark også få mulighed for at kunne tage flere kvoteflygtninge, for det er faktisk regeringens ønske, at de flygtninge, der skal til Danmark – og vi mener, at der skal flygtninge til Danmark – skal komme hertil kontrolleret gennem genbosætning, gennem FN's kvoteflygtningesystem.
Det skal gradvis blive den primære vej til at opnå beskyttelse i Danmark frem for spontant asyl.
Vi har længe sagt, at vi mener, at Danmark skal tage imod kvoteflygtninge, så længe vi kan bevare den rette balance mellem antallet af flygtninge, som Danmark samlet modtager, og vores evne til at integrere dem, der allerede er her.
Vi skal bevare den positive fremgang, men det kræver, at vi kan følge med.
Antallet af spontane asylansøgere vil naturligvis spille en rolle i den forbindelse.