runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2020-06-17:
Ja, altså, det er ikke kun beboerens fysiske tilstand, der er tale om, men helt klart også, hvis man f.eks. på grund af demens mangler evnen til at forstå og acceptere de her rammer og de her besøgsforbud.
Så kan man også vurderes som at have et helt særligt behov for besøg.
Men jeg er med på den præmis, der ligger i spørgsmålet, nemlig at det er en kæmpestor opgave at give til ledelserne at lave den her vurdering.
Og endnu en svær balance i den her håndtering er, at der skal være så klare rammer som muligt, men at der også skal være mulighed for at få det til at fungere ude på det enkelte plejehjem.
De er jo vidt forskellige, de er bygget på forskellige tidspunkter og har vidt forskellige indendørs og udendørs arealer.
Eva Flyvholm (EL), 2020-06-17:
Tak for den opklaring, det synes jeg er vigtigt.
Vil ministeren også sørge for, at vi i løbet af de kommende uger kan få et billede af, hvordan det her rent faktisk bliver implementeret, hvor mange der begynder at bruge den her mulighed, og hvordan det skrider frem?
Altså, jeg synes, det er meget vigtigt hele tiden at have den her balance med, med hensyn til hvad risikoen for smitte er versus de kæmpestore konsekvenser, vi ved at det ubetinget har, at folk er så afskåret, som de er, altså at man hele tiden får det vejet ordentligt op imod hinanden i diskussionen, og at vi også allerede sørger for at få det gjort inden for de kommende uger, for folk har ikke så lang tid at løbe på.
Magnus Heunicke (S), 2020-06-17:
Jo, vi gør, hvad vi kan, for at få samlet overblikket, men man skal også være klar over, at når vi får sådan et overblik at sende over til Folketinget, så er der virkelig tale om et øjebliksbillede.
For på den enkelte institution kan der jo være en situation, hvor det for den enkelte borger, den enkelte ældre, den ene dag sagtens kan være sådan, at man sagtens kan få besøg ude i gårdhaven, mens man den næste dag kan være blevet sløj på den ene eller den anden måde, hvor det så vurderes på stedet, hvor de kender den ældre og kender rammerne: Nu er vi nødt til at overgå til indendørs besøg under de restriktioner, der er.
Den afvejning skal man jo have mulighed for at gøre ude lokalt, og vi må have tillid til, at de kan varetage den opgave.
Eva Flyvholm (EL), 2020-06-17:
Jamen lige præcis det her med, at man skal søge om tilladelsen for at komme ind og det er plejehjemslederen, der skal afgøre det, tror jeg i nogle tilfælde godt kan gøre det svært.
Hvad angår patienter, der er sengeliggende, giver det jo rimelig meget sig selv, at man skal have en adgang, og det er selvfølgelig en stor forbedring.
Men hvad angår alle andre, som bl.a. på grund af mental svækkelse eller andet faktisk har meget svært ved at håndtere sådan et besøg i udendørs rammer, vil det jo blive en meget, meget svær afvejning for plejehjemslederen.
Det kan vi høre allerede nu: at folk synes, det er meget, meget vanskeligt at skulle tage den beslutning, og jeg tror, at det vil blive implementeret meget uens.
Derfor er jeg faktisk også ude efter, at ministeren hjælper de plejehjemsledere og kommunerne derude med faktisk at høre signalet: Ja, det er okay, når I vurderer, at der er en god grund til det; så er det okay, at folk får mulighed for at få de her indendørs besøg.
Det er ikke kun, hvis man er fast sengeliggende, at det her kan blive givet som en mulighed.
Det er simpelt hen en appel om, at man i hvert fald ligesom prøver at brede de muligheder ud, der trods alt er, sådan at de når frem til folk.
For det er ikke min oplevelse, at det er virkeligheden i øjeblikket, at de muligheder, der eventuelt kunne være der, bliver brugt, og det tror jeg desværre heller ikke at det vil blive.
Det tror jeg ikke, men det vil jo være noget, jeg synes man hurtigst muligt skal få en klarhed over, altså hvor mange der faktisk får den mulighed.
Jeg tror, der er rigtig mange, der har meget, meget stor brug for det, men det ville være hjælpsomt, hvis ministeren f.eks. ville sige ja til, at man f.eks. regner mental svækkelse med som noget, der er en legitim årsag.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-17:
Tak for det.
Det leder mig lidt hen til det næste spørgsmål.
Mange af de mindre operatører er jo meget forskelligartede.
Nogle får støtte lokalt, nogle får støtte gennem erhvervslivet osv.
Der er jo en stor forskel i forhold til SAS, som regeringen er medejer af, og som er en stor international operatør.
Hvad vil ministeren gøre for at favne alle de små operatører – jeg ved godt, at det er et bredt spørgsmål – således, at der ikke er nogen, der falder uden for det net, som vi forsøger at give dem, og så alle kommer bedst muligt igennem krisen?
Benny Engelbrecht (S), 2020-06-17:
Nu fik spørgeren sagt VVM-undersøgelse, men det, der lægges op til, er en forundersøgelse.
Rækkefølgen er jo sådan, at man laver en forundersøgelse, og bliver man så enige om at gå videre med projektet, laver man en VVM-undersøgelse.
Jeg ville lige nævne det, for jeg tror, det var en fortalelse.
Og det er også bare for at understrege, at det ikke er nok, at et eller to partier synes, det er en god idé.
Jeg synes, at vi skal basere vores aftaler på så brede flertal som muligt, også i den her sammenhæng.
Men jeg vil sikre, at der ligger et beslutningsgrundlag klar, når forhandlingerne går i gang.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-06-17:
Tak for ordet.
Vi kunne her den 8. juni læse ...
Spørgsmålet er: Mener ministeren, at ministeriet skal få institutioner til undtagelsesfrit at beordre elever m.fl. til at blive hjemme i 14 dage, alene fordi de har besøgt andre lande end dem, der er åbnet for i Udenrigsministeriets rejsevejledning?
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-17:
Jamen jeg vil egentlig først og fremmest sige tak for den positive holdning, der er.
Og så vil jeg spørge: Hvornår forestiller ministeren sig man vil komme i gang med den her VVM-undersøgelse?
Jeg kunne næsten forestille mig, at det vil foregå i forbindelse med de forhandlinger, der formodentlig kommer til efteråret.
Men jeg vil så også i den sammenhæng spørge: Hvor meget vil ministeren presse på for, at netop det her projekt bliver til noget?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-06-17:
Ja, for »bør« kan jo også indebære et rimelig stort krav, og der vil jeg også godt spørge: Hvad er så den retlige begrundelse for, at de pågældende ikke også skulle have krav på, at institutionen selvstændigt foretager en individuel sagsbehandling med oplysning om alle relevante forhold, partshøringer og en konkret afgørelse ud fra et samlet skøn over bl.a. risikoen for smitte i et land samlet og ikke kun lige ud fra, hvor man har været.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-17:
Det er ganske simpelt, fordi man under ingen omstændigheder har kapacitet til det, og jeg ville synes, at det var at skyde gråspurve med kanoner.
Hvis der kom i tusindvis af lærere og pædagoger og bad om det og sagde, at de stod med det her kæmpestore problem, de ikke kunne løse, så kunne det da være, at man skulle tage sådan nogle redskaber i anvendelse, og at man skulle gå meget mere systematisk til værks.
Der er vi bare ikke.
Det, der er tale om, er, at der er kommet enkelte henvendelser til ministeriet, hvor man har spurgt: Hvad stiller vi egentlig op, hvis vi bliver vidende om, at et barn har været et sted, hvor Udenrigsministeriet anbefaler man ikke rejser hen?
Der siger vi så, at der bør og kan man sige til familien, at det er en god idé, at de bliver hjemme i 14 dage.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-06-17:
Skal uddannelsesinstitutionerne gå ud og tjekke dem alle sammen, og hvor de har været henne, og skal hver elev have en form for information med om, hvor man har været på sommerferie?
Hvordan vil de sikre, at det her bliver overholdt?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-17:
Vi står i en situation, hvor vi skal forebygge og inddæmme smitte med coronavirus – det tror jeg sådan set vi alle sammen er bekendt med – og en del af den opgave består i, at alle så vidt muligt skal overholde myndighedernes anbefalinger, også dem i Udenrigsministeriets rejsevejledninger.
Rejsevejledningerne er vejledende, og det er altid den enkeltes egen beslutning og ansvar, hvor man vil rejse hen, og derfor har man kunnet rejse til lande, som Udenrigsministeriet fraråder at rejse til på grund af coronavirus, og ligesom der jo i Udenrigsministeriets anbefalinger er rum for konkrete vurderinger, afspejler Børne- og Undervisningsministeriets anbefalinger også, at der er rum for lokale vurderinger på skoler og institutioner i dialog med hjemmet.
Derfor står der også i svaret på ministeriets hjemmeside, at »dagtilbud, skoler, gymnasier, erhvervsskoler og andre uddannelsesinstitutioner mv. af sundhedsmæssige grunde kan og bør afvise at modtage et barn, en elev eller en kursist, der har været i udlandet, bortset fra de nævnte områder«.
Der står netop ikke »skal«, og det vil sige, at det, der er tale om her, er, at det vigtigste er, at vi passer på børn, elever og kursister, men jo også på lærere og pædagoger, altså dem, der skal arbejde med børn og unge, og der synes jeg godt, vi kan forvente af hinanden, at vi gør os umage for at undgå at komme til at smitte hinanden, og gør os umage med at overholde de retningslinjer, der er.
Så det er altså med vilje, at der ikke står »skal«, men at der står »bør« og »kan«, fordi der skal være noget elastik i den måde, vi griber de her ting an på.
Omvendt mener jeg også, at når vi bliver spurgt af sektoren, hvad man egentlig stiller op, hvis nogle har rejst til steder, hvor man er bekymret for smitte, når de kommer tilbage igen, så skal vi give et klart svar, altså forstået på den måde, at det er vores anbefaling, at man – og det er derfor, at der står »bør« og »kan« – beder børnene om at blive hjemme i 14 dage i karantæne, hvis det er sådan, at man har været i lande, som Udenrigsministeriet fraråder at man rejser til.
Benny Engelbrecht (S), 2020-06-17:
Vi kigger selvsagt på alle de indenrigsflyruter, der er i Danmark, hvoraf jo temmelig mange af dem ikke er i luften nu, og vurderer, hvordan vi kan finde en model, som ikke er afhængig af, om det eksempelvis er et statsligt ejet selskab som SAS, eller rettere et statsligt medejet selskab som SAS, men det skal være en mere generel måde at hjælpe på.
Det er også det, jeg kan forstå der er en efterspørgsel på blandt Folketingets partier.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-06-17:
Mange tak.
Benny Engelbrecht (S), 2020-06-17:
Man har antagelsesvis mulighed for at kunne lave nogle former for PSO, Public Service Obligation-tiltag.
Man hvad man præcis kan inden for rammerne, skal undersøges nærmere, og vi kigger selvfølgelig også på, hvad man gør i nogle af vores nabolande i den forbindelse.
Jo, men det har jeg jo allerede gjort ved at sige, at jeg synes, der er god musik i at kigge på det, altså en sydlig Lillebæltsforbindelse, i forbindelse med de kommende infrastrukturforhandlinger
Men jeg siger også bare, at det godt kan betyde, at det, til trods for at den antagelsesvis – men vi skal jo kigge de her ting igennem – vil aflaste med 8.000 køretøjer om dagen, fortsat kan efterlade den eksisterende Lillebæltsforbindelse i kritisk trængsel efter 2040 – det skal man bare være opmærksom på.
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-17:
Da trafikken er stærkt stigende på de nuværende Lillebæltsforbindelser og i området omkring dem, mener ministeren så, at vi skal have en tredje Lillebæltsforbindelse og i så fald hvor?
Benny Engelbrecht (S), 2020-06-17:
Tak for spørgsmålet.
Broerne over Lillebælt spiller en afgørende rolle for trafikafviklingen både lokalt, regionalt og i forhold til landsdelstrafikken.
Særlig motorvejsforbindelsen er i dag trafikalt hårdt belastet, og Vejdirektoratets prognoser, der godt nok er lavet før corona, viser, at trafikken fortsat vil stige i de kommende år; jeg har ikke grund til at antage, at det skulle ændre sig væsentligt på grund af corona, men man er jo nødt til altid at komme med et forbehold.
Det er klart, at en fortsat smidig trafikafvikling over Lillebælt på lang sigt forudsætter tiltag, der kan afhjælpe det stigende kapacitetspres.
Vejdirektoratet undersøgte i en strategisk analyse i 2013, for 7 år siden, en række muligheder for at udbygge kapaciteten over Lillebælt, bl.a. blev muligheden for en parallel Lillebæltsforbindelse og muligheden for en alternativ Bogense-Juelsminde-forbindelse i den forbindelse undersøgt.
Men jeg har en klar formodning om, at det ikke er de løsninger, som spørgeren er interesseret i, men derimod snarere en tredje Lillebæltsforbindelse i form af en sydlig forbindelse mellem Als og Fyn.
Det er ikke nogen hemmelighed, at jeg også synes, at det er et spændende projekt, og jeg har derfor også sagt, at jeg synes, det vil være glædeligt, hvis vi her i Folketinget kan finde et bredt flertal for at igangsætte en forundersøgelse af projektet, når vi skal forhandle om en ny infrastrukturaftale.
Det skal siges, at Als-Fyn-forbindelsen dog er et dyrt projekt, som ikke fuldt ud vil kunne brugerbetales, fordi der eksisterer et gratis alternativ over Lillebælt.
Det vil nye trafikberegninger i forbindelse med en eventuel forundersøgelse af projektet næppe ændre ved.
Men alt i alt har jeg et åbent sind over for, hvordan vi løser de langsigtede kapacitetsudfordringer over Lillebælt.
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-17:
Det glæder mig.
Jeg er jo helt på linje med ministeren, når det gælder om at finde flertal for nogle gode løsninger i forhandlingerne.
For hvert døgn er der 81.500 bilister over Lillebæltsbroen, antallet af biler stiger og stiger, som jeg kan se det – sidste år med 3 pct. i forhold til 2018 – og ifølge Vejdirektoratet er der kolossal trængsel på Lillebæltsbroen om ganske få år.
Dertil kommer et enormt pres på vejene helt ned til syd for Kolding og næsten helt til Odense.
Så jeg er helt enig med ministeren i, at der skal gøres noget.
En mulighed for en Lillebæltsforbindelse, som ministeren også er inde på, kunne jo netop være en Als-Fyn-forbindelse; det er helt korrekt.
Den vil få stor betydning for både Sønderjylland og Fyn – ja, for hele Danmark.
Den ville skabe arbejdspladser, er jeg overbevist om.
Det kan man jo se på undersøgelser her og på det fremragende stykke forarbejde, der er lavet netop i den sammenhæng.
Den ville skabe en god sammenhæng i Region Syddanmark og ville være et godt samfundsøkonomisk alternativ til en udvidelse af de to nuværende forbindelser mellem Jylland og Fyn.
Så jeg synes, der er meget, der taler for en Als-Fyn-forbindelse.
Dertil kommer, at den økonomisk måske ikke hænger helt sammen, men rimeligt sammen, idet der faktisk er flere private, der allerede nu har vist interesse for at investere i den.
Alt det ved ministeren naturligvis godt, for det skal jo ikke være nogen hemmelighed, at vi begge to opstiller i Sønderborgkredsen, og det er også derfor, jeg flere gange har inviteret ministeren og alle folketingskandidater i Sønderborgkredsen til et møde med det klare formål at få opbakning til netop Als-Fyn-forbindelsen.
Opbakningen har været stor fra alle andre partier; de eneste, som egentlig har manglet på de møder her, har været Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti og Venstre.
Det er jo beklageligt, at ministeren ikke har haft mulighed for at komme – det er der ikke noget at gøre ved – men ministeren har efterfølgende i den her forbindelse meddelt, at han gerne vil mødes om det her, så det sætter jeg stor pris på.
Jeg vil derfor gerne starte med at spørge ministeren: Hvad tænker ministeren om en Als-Fyn-forbindelse som et alternativ til en ekstra Lillebæltsforbindelse?
Benny Engelbrecht (S), 2020-06-17:
Det er naturligvis sådan, at jeg drøfter dette spørgsmål, også løbende, med Det Radikale Venstres transportordfører, og jeg går ud fra, at ordføreren orienterer spørgeren om de drøftelser, vi har, i forhold til det.
Alt andet lige går jeg ikke så meget op i paroler; jeg går mere op i, at vi på et tidspunkt får lavet nogle brede aftaler.
Jeg er enig i, at en Als-Fyn-forbindelse vil kunne aflaste Lillebæltsbroen.
Antagelsen er, at det vil den kunne gøre i størrelsesordenen 8.000 køretøjer om dagen, men det vil dog stadig efterlade en udfordring engang i fremtiden, så man vil fortsat have et behov for at kigge på andre styrkelser af forbindelsen over Lillebælt.
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-17:
Nu går spørgsmålet ganske enkelt på: Mener ministeren, at vi har brug for en tredje Lillebæltsforbindelse, og hvor mener ministeren så den skal ligge?
Vil ministeren i det mindste ikke forholde sig til, om der er brug for en ekstra Lillebæltsforbindelse, og om den kunne ligge mellem Als og Fyn?
Magnus Heunicke (S), 2020-06-17:
Der går i hvert fald ikke sommerferie i noget i mit ministerium.
Vi knokler døgnet rundt og har gjort det nu i mange, mange måneder, og det vil vi fortsætte med at gøre her.
Vi følger det meget, meget tæt, og det er klart, at vi også følger implementeringen.
Noget af det, der kommer fra centralt hold omkring covid-19-situationen, er vi jo nødt til at lægge op til en konkret lokal vurdering.
Vi kan jo ikke beskrive samtlige plejehjems indretning: Er der en havedør?
Er der ikke?
Er der parkeringsplads?
Er der gårdhaver?
Er det godt?
Er der læ?
Det er jo umuligt at beskrive alle scenarier, og derfor er der nødt til at være noget til konkret lokal vurdering derude, men jo mere lokal vurdering, jo større risiko er der også for, at der er for stor forskel på, hvordan man så følger og håndhæver de her restriktioner.
Det er jeg med på.
Eva Flyvholm (EL), 2020-06-17:
Er det ikke muligt også at komme lidt længere med meget hurtigere at kigge på, hvordan kommunerne så implementerer de nye retningslinjer, f.eks. det her med gåture?
Jeg ved de facto, at der er rigtig mange steder, hvor folk stadig væk bliver forhindret i det.
Jeg tror, kommuner og plejehjem er bange for ikke at overholde de her restriktioner.
Så kan ministeren love, at vi i hvert fald inden sommerferien får kigget på, hvordan det her egentlig bliver implementeret?
For ellers er jeg også lidt bange for, at der går sommerferie i den, og så sidder folk faktisk, hvor de sidder, i de næste 3 måneder.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-17:
Tak for svaret.
Jeg kan se, at ministeren også i andre sammenhænge har sagt, at udligningen ikke må stå i vejen for, at borgeren får det rigtige tilbud, og at man i forbindelse med afskaffelse af betalingskommunetallet ser, at der ikke er afgørende incitamenter dertil.
Når jeg så kigger på min egen kommune, Assens på Fyn, og kan se, at der har vi en forskel i betalingskommunetal og bopælskommunetal på 60 personer, så svarer det i runde tal til 3 mio. kr. om året; det er ca. 50.000 kr. pr. borger.
Det kan godt være, at det ikke er noget, der lyder af meget herinde, når vi taler om millioner og milliarder, der skal deles ud på den ene eller den anden måde, men når man sidder med et budget lokalt i en kommune, er det faktisk noget, der betyder noget.
Og det betyder faktisk noget, at man nu sidder og skal overveje, for vores vedkommende, at vi i Assens har 60 borgere, der kommer ind udefra, hvor andre kommuner betaler for, at de er i vores tilbud, og det får vi nogle penge ind for, men vi begynder da straks at tænke på, om de kommuner, der har anbragt dem, vil begynde at se på, om de kan finde nogle egne tilbud, som de kan argumentere for er lige så gode.
Og på samme led vil vi også sidde og kigge på de borgere, som vi sender til andre kommuner, altså om man nu bedre kunne finde nogle tilbud selv, så vi netop kunne få de 50.000 kr., fordi 50.000 kr. rent faktisk i den sammenhæng er mange penge – specielt når det bliver 10, 20, 30, 50 borgere.
For så er det lige pludselig faktisk også millioner, det handler om.
Derfor vil jeg egentlig gerne bede ministeren bekræfte, at med det her ændrer man det økonomiske incitament.
Der bliver en økonomi i at overveje, om man kan beholde borgerne hjemme i kommunen i stedet for at placere dem i det rigtige tilbud.
For det er jo sådan set det, jeg oplever at både ministeren og vi er enige i, altså at det handler om at få et incitament, der gør, at man faktisk finder de bedste tilbud til den enkelte borger.
Astrid Krag (S), 2020-06-17:
Det har vi jo diskuteret i mange år, og det er et problem og en problemstilling, regeringen er dybt optaget af, og derfor har vi også tænkt os at kigge på det, når vi skal evaluere hele det specialiserede socialområde.
At det så viser sig, at der muligvis er et problem i det eksisterende udligningssystem allerede, fordi størstedelen af de socioøkonomiske kriterier er baseret på bopælsfolketal, synes jeg er en god anledning til, at vi får analyseret det og taget det med i den samlede analyse.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-17:
Når man er klar over, at der er en udfordring i det system, vi har, så skal man selvfølgelig også kigge på det.
Men det, jeg egentlig spørger ministeren om, er: Hvorfor laver man noget om nu, der jo helt faktuelt gør, at hvor man i dag får et tilskud som betalingskommune, så bliver det tilskud nu flyttet over til bopælskommunen?
Det vil sige, at den kommune, som betaler for et ophold, mister nogle penge, som den så kun kan få igen ved at flytte den borger hjem til tilbud i egen kommune.
Er det ikke korrekt?
Astrid Krag (S), 2020-06-17:
Med udligningsreformen vil der ikke længere blive anvendt et folketal efter betalingskommune i tilskuds- og udligningssystemet.
Finansieringsudvalget har konstateret et problem med kvaliteten og påvirkeligheden af oplysningerne, som er baseret på indberetninger fra kommunerne til direkte anvendelse i systemet.
Det kan i sig selv have betydning at gå over til at basere systemet udelukkende på bopælsfolketal og få virkning i udligningssystemet, når en borger flytter til et tilbud i en anden kommune.
Men udligningsreformen ændrer ikke afgørende på, hvad en kommune taber på, at en borger flytter til en anden kommune.
De tal, som har været fremme i offentligheden, er således ikke en konsekvens af reformen.
Hvis der er et problem, findes det problem allerede i det nuværende system, og derfor har vi brug for et mere grundigt analysearbejde for at afdække problemets omfang og få alle relevante aspekter med.
Det arbejde vil regeringen sætte gang i hurtigt som led i den planlagte evaluering af det specialiserede socialområde.
Hvis det viser sig, at der er et problem, skal det løses, for udligningen må selvfølgelig ikke stå i vejen for, at borgerne får det rette tilbud.
Jeg ved, at spørgeren også var – ikke fysisk, så vidt jeg husker, men digitalt – til stede, da vi havde en teknisk gennemgang af det her lovforslag, hvor ministeriet havde opstillet nogle regneeksempler, som jo viste med konkrete eksempler, hvad det betød for en konkret kommune med en konkret borger.
Og det her er jo komplekst, fordi der er så mange forskellige kriterier, og fordi der er så mange ting, der har betydning for, hvordan noget slår igennem i vores udligningssystem.
Derfor har vi brug for at få en grundig analyse.
For jeg er meget enig med spørgeren i, at det ikke skal være økonomiske incitamenter, der trækker skævt, i forhold til om borgerne får den hjælp, de har brug for.
Det skal det ikke i det hele taget – det har vi jo tænkt os at lave en analyse af fra regeringens side – og det skal det selvfølgelig heller ikke i vores udligningssystem, og derfor er det helt naturligt at tage den analyse med og så finde en løsning på det problem, der måtte være.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-17:
Jamen analyser er glimrende, og lad os da bare arbejde frem imod bedre løsninger.
Men kan jeg ikke få ministeren til at bekræfte, at med den ændring, der kommer, flytter man rent faktuelt et beløb fra betalingskommune til bopælskommune, og dermed giver man et incitament for kommunen til at holde sine borgere hjemme på egne tilbud?
Astrid Krag (S), 2020-06-17:
Altså, som jeg også sagde lige før, må man sige, at hvis der er et problem, er det ikke et nyt problem.
Langt størstedelen af de socioøkonomiske udligningskriterier i dag opgøres ikke på betalingskommune, men på bopælskommune.
Men jeg er jo enig med spørgeren i, at det her bliver vi nødt til at få afdækket grundigere; altså om der er et problem, og om det har et omfang, hvor det kan betyde noget for, om kommunerne giver borgerne det rigtige tilbud.
Det må de nu i øvrigt ikke i henhold til lovgivningen, men hvis de gør det alligevel, skal vi have det løst.
Det håber jeg, og det fornemmer jeg også ordføreren vil være optaget af.
Men vi har brug for at få kigget ordentligt og grundigt på det her.