runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
May-Britt Kattrup (LA), 2019-01-10:
Men det sagde jeg sådan set heller ikke.
Jeg sagde ikke, det var nok.
Jeg sagde netop, at der er meget mere, der kan gøres bedre.
Og det er også derfor, jeg siger, at jeg rigtig gerne deltager i en beretning, hvor vi sammen kan gøre en indsats for, at alkoholbehandlingen bliver bedre, fordi netop geografisk ulighed er et stort problem.
Peder Hvelplund (EL), 2019-01-10:
Tak, og tak for ordførertalen.
Når jeg lige tog ordet, var det, fordi ordføreren nævnte, at Sundhedsstyrelsen allerede havde nogle retningslinjer for god alkoholbehandling, og der vil jeg bare godt lige gøre opmærksom på, at den undersøgelse, som Alkohol & Samfund lige har udgivet, og hvor man har været i kontakt med kommunerne, jo viser, at der er en meget svingende standard.
Der er 43 pct. af kommunerne, der ikke har samarbejdsaftaler med andre aktører såsom socialpsykiatri, psykiatrisk skadestue eller psykolog, selv om det netop fremgår af Sundhedsstyrelsens rådgivningsmateriale.
Der er over en femtedel, der ikke tilbyder pårørendetilbud, og en fjerdedel har ikke udarbejdet kvalitetsstandarder.
Altså, der er jo stadig væk et meget, meget stort rum for forbedring, og det er derfor, det undrer mig lidt, at ordføreren så siger, at i og med at Sundhedsstyrelsen allerede har nogle anbefalinger, skulle det dermed være nok.
May-Britt Kattrup (LA), 2019-01-10:
Tak for det.
Jeg vil starte med at sige, at jeg deler forslagsstillernes intention om at sikre kvalitet i behandlingen af de desværre mange alkoholafhængige danskere.
Det er vigtigt, at vi sikrer en rigtig god kvalitet i alkoholbehandlingen, da alkoholafhængighed jo er et alvorligt problem, som ikke kun har ødelæggende konsekvenser for de afhængige selv, men også for deres pårørende.
Der er helt klart ting, der kan gøres bedre, ikke mindst vedrørende den store geografiske ulighed.
Men jeg er også af den opfattelse, at Sundhedsstyrelsen faktisk har skarpt fokus på at sikre kvalitet i alkoholbehandlingen.
Bl.a. har man udgivet opdaterede nye kliniske retningslinjer for behandling af alkoholafhængighed, og man har sidste år udgivet forebyggelsespakken om netop alkohol, og det arbejde ønsker jeg skal fortsætte.
Det glæder mig, at regeringen vil se på, om uddannelsen til behandler kan blive etableret på en anerkendt uddannelsesinstitution, for jeg er helt enig i, at det er vigtigt, at der i alkoholbehandlingen indgår de rette kompetencer.
Når der er etableret en egentlig uddannelse, kan man til den tid overveje, om der skal tilknyttes en certificeringsordning eller lignende, men p.t. anbefaler Sundhedsstyrelsen ikke, at man automatisk autoriserer behandlere, selv om de har gennemgået Sundhedsstyrelsens kursusrække.
Så Liberal Alliance støtter derfor ikke beslutningsforslaget, men støtter altså helt klart den intention, der ligger bag det, og vi deltager også meget gerne i en beretning.
Jane Heitmann (V), 2019-01-10:
Jo, jeg har meget klart tilkendegivet, at vi meget gerne havde støttet kompetencecenteret i Middelfart med et tocifret millionbeløb, som regeringen lagde op til, da vi forhandlede satspulje i efteråret.
Det havde vi gerne gjort.
Nu er vi så et andet sted i dag; satspuljeaftalen er landet, og den er vi sådan set også godt tilfredse med fra Venstres side, selv om vi er lidt ærgerlige over, at det her initiativ blev barberet så voldsomt ned.
Nu foreslår vi et servicetjek på linje med det, som DF har talt om, og som ministeren foreslår.
Og jeg synes sådan set også, at det giver god mening at lave et servicetjek, og når vi så har den nødvendige viden om, hvad det er for indsatser, som virker, og hvad det er for indsatser, som ikke virker, så lad os tage diskussionen igen.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-01-10:
Jeg synes faktisk ikke, ordføreren svarede på det, jeg spurgte om.
Jeg synes, ordføreren gav sig til at tale om noget helt andet.
For én ting er at styrke én slags indsats, og noget andet er at styrke en anden.
Jeg er enig med ordføreren i, at der er masser af områder, der trænger til at blive løftet.
Det synes jeg oprigtigt ordføreren har ret i, og det forslag, som ordføreren nævner, er også et af dem.
Men det er jo ikke et svar på spørgsmålet om, hvorvidt vi måske ved hjælp af en særlig uddannelsesindsats i det mindste kunne sikre, at de behandlere, der skal tage sig af borgere med alkoholproblemer, rent faktisk også har de nødvendige forudsætninger for og kompetencer til at løse opgaven i hele landet.
Og derfor spørgsmålet: Kunne man forestille sig, at Venstre i det mindste ville være med til at kigge på lige præcis den del af forslaget?
Jane Heitmann (V), 2019-01-10:
Da vi skulle forhandle satspulje i efteråret, havde regeringen fremlagt et forslag med en tocifret millionprioritering til kompetencecenteret for dobbeltbelastede alkoholafhængige, altså Ringgården ved Middelfart.
Det initiativ var der ikke opbakning til i satspuljekredsen.
Vi havde fra Venstres side gerne set en tocifret millionbevilling.
Det var der ikke opbakning til.
Det initiativ blev nedbarberet, kan man vil godt tillade sig at sige; i hvert fald blev det kraftigt skaleret ned.
Det var jeg personligt meget ærgerlig over, så derfor synes jeg også, det klinger en lille smule hult, når man nu her skal høre SF tale om kompetencer og kompetenceløft, og at vi skal gøre mere.
Altså, vi havde sådan set chancen i satspuljekredsen i efteråret for at styrke et kompetencecenter og de initiativer, der er omkring det, markant.
Men satspuljekredsen og bl.a. SF valgte jo at takke nej til den prioritering.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-01-10:
Det var i virkeligheden ordførerens sidste svar her, der alligevel lige gav anledning til et spørgsmål.
Det giver rigtig god mening.
Vi ved jo godt, at der er meget store forskelle på, hvad det er for nogle tilbud, som kommunerne kan give.
Så et servicetjek kan være godt nok for at få en kortlægning – kunne man også have kaldt det.
Men giver det ikke meget god mening allerede nu at tage hul på spørgsmålet om, hvordan man får kvalificeret personalet til at løse de opgaver, der er?
Altså, hver eneste gang en borger med alkoholmisbrug møder et ikkekvalificeret tilbud, er det jo både penge ud af vinduet, men det er også først og fremmest et menneske og en familie, som svigtes.
Jane Heitmann (V), 2019-01-10:
Jeg deler jo fuldstændig Enhedslistens udgangspunkt, og som jeg også sagde i min ordførertale: Jeg deler intentionerne.
Der er meget, meget stor kommunal variation i de tilbud, der er til borgerne.
Det er ganske enkelt ikke godt nok.
Og ja, vi ved rigtig meget, men der er også rigtig meget, vi ikke ved.
Og derfor giver det set fra Venstres stol rigtig god mening, at vi igangsætter et servicetjek og får at vide, hvad der er op og ned – hvad virker, hvad virker ikke – og at man så på baggrund af det servicetjek kan iværksætte de nødvendige initiativer.
Peder Hvelplund (EL), 2019-01-10:
Der var egentlig bare, fordi ordføreren sagde, at nu skulle vi ikke begynde at lave noget over hals over hoved.
Og det var det, der fik mig til lige at tage ordet.
For det her er jo noget, vi har diskuteret adskillige gange tidligere.
Det var, som jeg nævnte, oppe i 2010, hvor SF havde et forslag nogenlunde tilsvarende det her, og hvor vi fik at vide, at der var en autorisationsordning for alkoholbehandlere lige på trapperne.
Og vi venter stadig væk.
Det seneste, vi har fået nu her, er den meget grundige undersøgelse fra Alkohol & Samfund, hvor man har været i kontakt med en stor del af de danske kommuner for at høre, hvordan tilstanden er, og det er jo ret tydeligt, at det er meget, meget svingende tilbud, der er, når man søger alkoholbehandling.
Så jeg vil på ingen måde modsætte mig, at man får lavet et servicetjek, eller at man indhenter nye oplysninger.
Jeg har bare svært ved at forstå, hvad det er for en viden, man synes man mangler, og hvordan ordføreren kan sige, at det er noget, vi gør over hals og hoved.
Jeg synes jo, vi har en stor viden om, hvordan det ser ud i dag.
Og det er temmelig åbenlyst, at der er et behov, både for en autorisationsordning, men også for nogle kvalitetsstandarder og et referenceprogram, som gør, at man møder et forholdsvis ensartet behandlingssystem, så vi ikke kommer til at spille det her behandlingsbingo.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-01-10:
Det er jo relevant at have fokus på.
Det er jo ikke sådan, at der i lovgivningen ligger nogle krav om, at det skal være en vis tid eller andet, så det handler jo også om, hvilke processer og procedurer man iværksætter henholdsvis regionalt og kommunalt i forhold til visitationsforum.
Mit indtryk, også af det samarbejde, der kører i Region Sjælland, er, at man har opbygget nogle klare kontaktpunkter, og lederen af de særlige pladser har været rundt i kommunerne og fortalt om, hvilke muligheder der er, og hvilke begrænsninger der er.
De ændringer, vi laver nu med det her lovforslag, er det min klare overbevisning kommer til at betyde noget, fordi jeg ved, at nogle steder har man lidt haft en oplevelse af, at man skulle opfylde en lidt for lang tjekliste, i forhold til at der måske var nogle borgere, der så kun levede op til fire et halvt eller fem af kriterierne, og så stod man egentlig og gerne ville have visiteret dem, men havde ikke muligheden.
Det er noget af det, som jeg håber på at det her lovforslag kan være med til at gøre, så processen kan være mere smidig, men også sådan, at nogle af de borgere, der kan have gavn tilbuddet, kan blive visiteret til en plads.
Anne Marie Geisler Andersen (RV), 2019-01-10:
Så vidt jeg har forstået, er et af de problemer, der opleves ude i kommunerne, den langtrukne visitationsproces.
Jeg vil bare høre: Hvad tænker ministeren om det?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-01-10:
Jeg tager rigtig gerne en diskussion, både om regeringens kommende sundhedsreform og de initiativer, vi kommer til at tage for at løfte vores sundhedsvæsen yderligere, ligesom vi har løftet sundhedsvæsenet alle de år, vi har siddet i regering, for det har vi behov for.
Patienterne har sådan set krav på, at vi hver dag gør vores sundhedsvæsen bedre.
Og medarbejderne har også behov for, at vi sikrer, at der ikke står tomme pladser, så man ikke går på arbejde i Vejle og sådan set ikke har nogen borgere, man kan gøre en forskel for, når man kan lære af nogle af de erfaringer, der er gjort, i det her tilfælde med de særlige pladser på Sjælland.
Og der har jeg da en klar forventning om at man udveksler erfaringer og lader de gode eksempler sprede sig.
Flemming Møller Mortensen (S), 2019-01-10:
Det tolker jeg så som en klar ros om, at vi har fem regioner, som kan prøve lidt forskellige ting af, og så finder man ud af, hvad der fungerer, og så er det det, man får implementeret.
Det er jo lige den stik modsatte vej, regeringen pønser på at gå.
De vil nedlægge regionerne og placere det hele i et centralt ministerium herovre, som så skal fortælle, hvordan man gør tingene.
Her synes jeg virkelig at ministeren taler mod sine egne erfaringer med det, der lige er kommet.
Peder Hvelplund (EL), 2019-01-10:
Det undrer mig bare lidt, når man netop har den mulighed i kommunerne for at kunne sige til en borger: Hvis du flytter til en midlertidig plads, kan det betyde, at du skal opgive en permanent plads et sted, hvor du i øvrigt er glad for at bo, og som du egentlig gerne vil vende tilbage til.
Altså, alt andet lige må det da styrke borgerens retsstilling, hvis det er sådan, at man kan bibeholde den permanente plads frem for at skulle opsige den.
Og vi ved jo ikke, om det er noget af det, der afholder borgere fra at søge om at komme på en midlertidig plads, at de ved, at de kan risikere at miste deres permanente plads.
Og da kommunerne i forvejen ikke i særlig høj grad benytter sig af den bestemmelse, kunne det være en måde at slippe af med noget overflødig lovgivning på ved at sløjfe den bestemmelse.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-01-10:
Jeg deler faktisk ikke opfattelsen af, at vi ingenting ved.
Altså, vi har de erfaringer, vi har indhentet i forhold til KL og Danske Regioner, hvor der jo er tilgået aftalekredsen nogle klare anbefalinger, i forhold til hvad det er for nogle observationer, man har gjort, og hvad det er for nogle konkrete udfordringer, man har oplevet, der ligger i visitationsforum i forhold til visitationskriterierne.
Og det er sådan set dem, vi handler på baggrund af.
Det har jo tidligere været genstand for en stor diskussion mellem KL og Danske Regioner, altså hvorvidt der også skulle være den mulighed.
Der har vi jo så politisk valgt at sige, at det synes vi der skal være – også fordi vi desværre kan se, at der er rigtig mange sengepladser, der optages af færdigbehandlede patienter i psykiatrien, og hvor det kan være rigtig, rigtig relevant at tænke de særlige pladser ind som en mulighed, hvis man netop ikke kan se et tilbud ude i hjemkommunen, der er relevant for den pågældende borger – hvor behandlingsforløbet i psykiatrien egentlig er afsluttet, og hvor man så også kan indstille fra visitationsforum.
Jeg oplever, modsat det, som Enhedslistens ordfører siger, at kommunerne fortsat mener, at lovgivningen på socialområdet er for svag, i forhold til at de i dag står med dobbeltudgifter.
Og derfor tror jeg måske, at vi har fundet en balance at starte med på det område.
Peder Hvelplund (EL), 2019-01-10:
Tak for det.
Som det er fremgået af debatten, kan man sige, at vi jo reelt set ikke ved ret meget om, hvorfor de her pladser ikke bliver benyttet.
Der har vi jo ikke så meget evidens indtil nu.
Og jeg tænker bare, at et af de elementer, der godt kunne have en betydning i forhold til det, jo netop kunne være det der med, at kommunerne stadig væk har muligheden for at forlange, at borgeren skal opsige sin plads i et eksisterende botilbud for at optage en plads i et midlertidigt tilbud, som de særlige psykiatriske pladser er.
Jeg er godt klar over, at det er noget, der bliver reguleret i serviceloven, men jeg vil bare godt høre, om regeringen har overvejelser om at lempe i forhold til den mulighed.
For det er min opfattelse, at kommunerne ikke bruger den ofte, men så kan man sige, at for borgerne kunne der være en vis sikkerhed i at vide, at de ikke skulle opgive en eksisterende plads for at optage en plads i et midlertidigt tilbud.
Peder Hvelplund (EL), 2019-01-10:
Jeg vil da starte med kvittere for, at ministeren anerkender intentionen i det forslag, der er fremsat.
Så kan jeg så forstå, at ministeren nu mener, at vi skal få lavet et servicetjek.
Det er jo sådan set også udmærket.
Min bekymring er bare lidt, at det ikke er første gang, vi har den her debat, og der er jo gentagne gange blevet lavet undersøgelser.
Senest har Alkohol & Samfund lavet en stor undersøgelse.
Og jeg tror, at et beslutningsforslag lig det her på SF's foranledning var oppe i 2010, hvor vi dengang fik at vide, at en autorisationsordning for alkoholbehandlere var lige på trapperne.
Den venter vi stadig væk på i dag.
Så der vil være en vis grad af utålmodighed i min forståelse for, at vi skal have lavet et servicetjek.
Jeg mener, der er nogle ting, som det er helt åbenlyst at vi allerede nu kan begynde at tage fat på.
Det er f.eks. i forhold til en autorisation af uddannelse af alkoholbehandlere.
Vi har brugt flere satspuljemidler på netop at få sat den her alkoholbehandleruddannelse i gang.
Der er i dag 66 pct. af alkoholbehandlerne, der har dele af alkoholbehandleruddannelsen.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren om, hvad der har stillet sig i vejen for, at alkoholbehandleruddannelsen kan laves til en autoriseret uddannelse, som kan sikre en mere ensartet kvalitet i den behandling, man får.
Flemming Møller Mortensen (S), 2019-01-10:
Jo, nu taler vi godt nok alkoholbehandling, som ligger i det kommunale, men det, ministeren siger her, kunne jo fuldstændig overføres til det, der er regionale funktioner, og her klinger det bare ekstremt hult, at man kan fremhæve de her eksempler, når det drejer sig om kommuner, men når det drejer sig om forskel mellem regioner, har regeringen altså bidt sig fast i, at de leverer geografisk ulighed, og derfor skal man lave nye strukturer og nye streger på et landkort i stedet for måske at kunne sige, hvordan det er, ting skal gøres, og så er det sådan, det er.
Så det her klinger ekstremt hult i forhold til det politiske og ideologiske projekt, som vi i øjeblikket går og venter på med ængstelse.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-01-10:
Det er jo sådan en diskussion, spørgeren og jeg selv og også andre af mine gode kollegaer har igen og igen, i forhold til det her med det nære og sammenhængende sundhedsvæsen.
Vi præsenterede vores udspil »Sundhed, hvor du er« i december 2017, med en lang række initiativer i forhold til det nære sundhedsvæsen, vi har præsenteret »En læge tæt på dig« i forhold til at styrke almen praksis, og vi har lige i dag behandlet et lovforslag i relation til sundhedsdata i fremtiden, som alt sammen er en integreret del af en kommende sundhedsreform, og som jo i høj grad handler om det nære sundhedsvæsen og den sammenhæng, der skal være i vores sundhedsvæsen.
Men vi er jo ikke i mål endnu.
Der sagde jeg indledningsvis, at jeg da godt kan se for mig, at alkoholområdet i høj grad kan være et område, som også kan være omfattet.
I forhold til geografisk forskel: Hvis man kigger i det nordjyske, tror jeg bare, man må sige, at der er forskel på en lille kommune som Læsø og så en kommune som Aalborg, og der er nogle steder, hvor man kan sige, at det jo ikke kun er et spørgsmål om, hvad kommunen kan levere på et område.
Det er også et spørgsmål om, hvor de specialiserede tilbud er i relation til det, og hvordan vi sikrer samarbejdet.
Og der er noget af det, som vi er optaget af, også i forhold til sundhedsfællesskaber, at man så også får et bredere samarbejde, der går på tværs af kommunegrænserne.
Det er egentlig ikke den oplevelse, jeg har.
Jeg oplever, at der er rigtig mange kommuner, der løbende har løftet både kvaliteten i behandlingen, men også den sammenhæng, man som borger skal opleve.
Jeg mener også, at nogle af de lovgivningsinitiativer, vi har taget i den her regerings periode – jeg tror også, at ordføreren selv har været med til at forhandle nogle af dem i forhold til en plan og en anden tilgang – sikrer, at man ikke bare tænker alkoholbehandling og misbrug for sig selv, men at man tænker det sammen i forhold til den bredere sociale indsats, den bredere arbejdsmarkedsindsats og andre ting, for det er enormt vigtigt for netop at få sikret, at det er et helhedsorienteret tilbud, der er omkring den enkelte borger, for ellers tror jeg ikke, det har den virkning, det skal have.
Der oplever jeg, at kommunerne har løftet meget, men der er også behov for, at vi gør status, derfor et servicetjek, og der er også behov for at få lavet nationale kvalitetsstandarder, også for det nære sundhedsvæsen, og det er jo det, som vi allerede har meldt ud vi vil gøre fra regeringens side, og som vil være en del af en kommende sundhedsreform, som jeg også håber på SF vil deltage aktivt i og være med til at diskutere.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-01-10:
Tak for det.
Jeg lytter mig til, at ministeren henviser til et servicetjek.
Men når vi nu kan konstatere, at problemerne i dag er nogenlunde de samme, som de var i 2010, giver det så mening at nøjes med at tænke i servicetjek, eller er tiden snart inde til, at man måske skal gøre noget mere præcist i forhold til det?
Omkostningerne er jo kæmpestore ved ikke at gøre noget, både økonomisk, men bestemt også på det personlige plan, så selv om ministeren nu siger, at området ikke er glemt, forstår ministeren det så ikke, hvis lige præcis de her borgere og deres organisationer faktisk har en oplevelse af, at det i hvert fald ikke ligger øverst i bunken?
Flemming Møller Mortensen (S), 2019-01-10:
Tak for det.
Nu fik ministeren lejlighed til at nævne det nære og sammenhængende sundhedsvæsen flere gange her under besvarelsen, og det er jo noget, som vi har ventet meget, meget længe på, og det gør vi stadig væk.
Jeg har et spørgsmål, for ministeren siger i forbindelse med den svingende kvalitet ude i kommunerne, at der jo også er nogle særlige geografiske vilkår, der gør sig gældende for nogle kommuner.
For det kan jo tolkes sådan, at det også fremover er en accept af, at der skal være en forskellighed.
For ministeren og regeringen taler rigtig meget om geografisk ulighed, og det her betyder jo geografisk ulighed.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-01-10:
Vi ønsker at styrke det nære sundhedsvæsen.
Vi ønsker at styrke det sundhedsvæsen, der er tæt på, hvor folk bor, almen praksis, det kommunale sundhedstilbud.
Det betyder også nogle kvalitetsstandarder.
Det kan meget vel også udvikle sig til kvalitetsstandarder på det område, som vi taler om i dag.
Vi accepterer ikke geografisk ulighed på grund af kommunegrænser, som ordføreren siger.
Det var, fordi vi ikke syntes, det var rimeligt, at der var så stor kommunal forskel, som der var, på genoptræningsområdet.
Tilsvarende vil en kvalitetsplan for det nære sundhedsvæsen også sikre nogle mere ensartede og fælles standarder for det sundhedstilbud, som borgerne møder i kommunerne, og det synes jeg kun er rimeligt.
Og jeg håber sådan set på, at Socialdemokratiet vil pakke ideologien væk og være med til at løse de udfordringer, vi har i sundhedsvæsenet.
Når vi med en kommende sundhedsreform ønsker at styrke det nære sundhedsvæsen og få hævet kvaliteten i kommunerne, er det jo, fordi vi har nogle steder, hvor vi ikke synes kvaliteten er ensartet nok.
Vi har en række steder, hvor vi ikke synes det nødvendigvis skal være en kommunal opfindelse, hvad det er for en kvalitetsstandard, man skal have på sundhedsområdet, men at borgeren i langt højere grad skal opleve, at der er en fagligt stærkere tilgang til den behandling, man får, også i kommunalt regi, på sundhedsområdet.
Og det er noget af det, som vi allerede spillede ud med i det udspil, som vi præsenterede i december 2017, »Sundhed, hvor du er«, altså at vi har behov for nogle klare kvalitetsstandarder for det nære sundhedsvæsen og kommunernes indsats.
Og der sagde jeg også indledningsvis, at det meget vel bl.a. også kan omfatte det område, som vi diskuterer i dag.
Og det mener jeg sådan set også de nationale kliniske retningslinjer for 2018 var udtryk for, altså at vi ligesom laver nogle faglige standardiserede rammer – forebyggelsespakkerne er jo også udtryk for det – og så kan vi så se, at der er stor variation i, hvordan kommunerne tager det ned fra hylderne.
Og ja, det er en diskussion, vi kommer til at skulle tage, og jeg håber da også på, at SF vil være med til at styrke det nære sundhedsvæsen, også når det kommer til faglige kvalitetsstandarder.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-01-10:
Tak for det.
Jeg tror, jeg hørte sundhedsministeren sige, at der er kommuner, hvor der er behov for at se på kvaliteten.
Når man læser sundhedsministerens tale fra dengang, hvor hun var ordfører på et forslag, der er fuldstændig magen til, fra 2010, vil man se, at ministeren også dengang sagde, at der er kommuner, hvor der er behov for at se på kvaliteten.
Efter kommunalreformen i 2007, og efter at kommunerne har overtaget opgaven, er der behov for at kigge på, om kommunerne nu også er lykkedes med at få sig indrettet på en fornuftig måde.
Med den forskellige kvalitet, der er i de enkelte kommuner, er der så ikke også en risiko for, at de særlige behov, som ministeren ellers siger borgeren har krav på at få opfyldt, ikke bliver tilgodeset, og giver det så ikke god mening at prøve at kigge på en form for standarder, så alle ved, hvad det indebærer at lave den her alkoholbehandling, og at sørge for, at folk har de uddannelsesmæssige kvalifikationer til det?