runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2023-01-19:
Mange tak for en som altid oplagt tale fra Sjúrður Skaale.
Specielt synes jeg jo, at den her sådan begejstring for den nye regering var interessant.
Jeg tror ikke, jeg har mødt nogen her i Danmark, som er så begejstret for den nye regering – ikke engang fra regeringspartierne selv – så det var spændende.
Med andre ord kunne mit spørgsmål lyde sådan her: Ville ordførerens begejstring have været lige så stor, hvis også ordføreren og hans medborgere skulle se frem til, at man ved et politisk indgreb snuppede en fridag uden i øvrigt at fortælle om det, før valget blev afholdt?
Mette Frederiksen (S), 2023-01-19:
Ja, det er det absolut, og det forventer jeg også at vi kan samarbejde med SF om.
Der er jo ingen, der har en interesse i, at vi på nogle områder har et alt for højt sygefravær, og at vi har en kæmpe udfordring med de alt for mange unge, der hverken er i gang med uddannelse eller arbejde.
Og selv om jeg er meget, meget stærk tilhænger af Arnepensionen og nu også en Arnepluspension, så er jeg jo lige så optaget af, af de seniorer, som ikke er nedslidte, og som ønsker at bevare en eller anden tilknytning til arbejdsmarkedet, måske får bedre mulighed for det, eller at vi i det hele taget diskuterer, hvordan vi kan skabe et arbejdsmarked, hvor man kan få lov til at arbejde også i sit livs efterår.
Så ja, den type reformer vil vi bestemt gerne kigge på, og der glæder vi os til også at samarbejde med SF.
Inger Støjberg (DD), 2023-01-19:
Tak for det.
Vi har jo, som regeringen bad oppositionen om, fremlagt et alternativt forslag til, hvordan man kunne finansiere det løft, som der skal være af forsvaret, og dermed også, hvordan man kunne forestille sig at finansiere den del af forsvarsforliget.
Derfor vil jeg sådan set
bare i al sin enkelhed spørge statsministeren, om det betyder, at vi, altså også Danmarksdemokraterne, bliver inviteret til i første omgang jo drøftelser omkring finansieringen – jeg kan forstå, der er nogle partier, der allerede er blevet inviteret – og om vi, ifald man så kan blive enige om dét, så kommer videre med til forhandlingerne omkring et nyt forsvarsforlig.
Mette Frederiksen (S), 2023-01-19:
Endnu en gang tak for det fælles brev og det fælles udspil, som ni partier er kommet med, herunder Danmarksdemokraterne.
Jeg synes bestemt, vi skal se, om ikke vi kan lave et bredt forsvarsforlig, hvor også andre partier end dem, der er med i dag, vil kunne indgå.
Jeg synes, at det, der kan være udfordringen med det finansieringsforslag, der ligger her – og jeg sagde det før: Vi betragter det konstruktivt, vi vil gerne diskutere det – er, at der jo ikke på den måde er tale om nye penge.
Det er lidt mere en rykken rundt på noget, og jeg synes, at det, der er vores fælles udfordring, er, at selv på et tidspunkt med rekordhøj beskæftigelse, lav ledighed, en god, sund, stærk dansk økonomi ved alle her i rummet, at vi faktisk ikke kan finansiere det, vi gerne vil, f.eks. på sundhedsområdet, på psykiatrien, på forsvaret, på den grønne omstilling.
Så vi skal altså også finde en vej, enten den her gang eller i andre sammenhænge, hvor vi også skaber nogle nye indtægter.
Ellers går regnestykket ganske enkelt ikke op.
Inger Støjberg (DD), 2023-01-19:
Med al respekt for statsministerens udlægning af vores forslag så gik mit spørgsmål i al sin enkelhed egentlig bare på, om vi bliver inviteret over i Finansministeriet på lige fod med de øvrige partier.
Mette Frederiksen (S), 2023-01-19:
Jeg tør ikke sige, hvordan finansministeren har tænkt sig at tilrettelægge det her.
Men jeg forventer selvfølgelig, at man taler med alle de partier i Folketinget, der ønsker at indgå i en snak – på vanlig vis.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-01-19:
I forståelsespapiret, som blev udfærdiget, da Socialdemokratiet sad alene i regering, men hvor der var en del partier omkring Socialdemokratiet, var vi jo enige om, at vi også skulle kigge ind i det, der hedder andengenerationsreformer, altså kigge på nogle af de mennesker, der er på deltid, og som gerne vil op på fuld tid, og på nogle af de mennesker, som er slidt ned på grund af et dårligt arbejdsmiljø – og vi kan se, at antallet af arbejdsulykker i øjeblikket stiger i Danmark – fordi det faktisk også kunne være med til at bidrage til at få flere mennesker i beskæftigelse.
Jeg ved godt, at det ikke indgår i Finansministeriets regnemetoder, men det er jo faktisk noget, der kunne bidrage til at skaffe noget velkvalificeret arbejdskraft – noget af det, overvismanden faktisk efterlyser.
Mette Frederiksen (S), 2023-01-19:
Nej, men det er godt nok et vigtigt bidrag hertil, for den tid, hvor vi kunne tillade – og nu tillader jeg mig at være en lille smule skarp –
at de mennesker, vi har ansat i den offentlige sektor for at drive et velfærdssamfund i hverdagen, beskæftiger sig med alt muligt andet end det, der er vigtigt og relevant, er slut.
Vi burde aldrig nogen sinde være gået ned ad den vej, for jeg tror, det har ødelagt utrolig meget for os.
Men det bliver nødt til at slutte nu.
Det er jo lige præcis den her diskussion, vi skal have.
Og derfor bliver vi nødt til af frisætte, og vi bliver også nødt til at bruge de ressourcer, der bliver talt om her, i den generation.
Og i virkeligheden er vi jo inde ved noget af det allermest elementære, for hvis ikke vi gør meget af det, som jeg faktisk tror vi godt kan blive enige om, så smuldrer det bare foran øjnene på os.
Det er det, der er ved at ske på ældreområdet.
Og vi kommer selvfølgelig også til at diskutere, hvordan nogle af dem, der så har en økonomi, kan bruge den, når de er ældre.
For hvis ikke vi gør det, smuldrer det bare – og det er i gang.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-01-19:
Det synes jeg var et godt svar – det var jo ikke sådan et afvisende svar – for jeg vil gerne og Liberal Alliance vil gerne bidrage til, at vi får skabt det, man kan kalde velfærdssamfund 2.0.
Jeg tror ikke, vi får det ved blot at frisætte – så får vi velfærdssamfund 1.0 med mindre bureaukrati.
Og det er også godt; det er også vigtigt.
Jeg synes, at hr. Lars Løkke Rasmussen havde nogle spændende tanker i valgkampen om at se på, hvordan man kunne bruge, så at sige, arbejdsmarkedspensionerne i forhold til noget ekstra tilkøb af velfærd, så man sætter det ind i en ramme, hvor flere får mulighed for at tilkøbe noget ekstra velfærd, fordi der bare kommer til at være det pres og vi ikke ønsker et A- og et B-hold i Danmark.
Mette Frederiksen (S), 2023-01-19:
Jamen jeg vil gerne have lov til at sige meget klart, at vi kun har ét ønske, og det er, at vi får et bredt forsvarsforlig.
Vi har en bred forsvarsforligskreds i dag, og oven på det eller samtidig med det har vi så lavet et nationalt kompromis, bredt, og nu vil vi gerne igen have et bredt forsvarsforlig.
Det er vores fuldstændig klare ønske.
Jeg kunne ikke lade være med at tænke i dag, da forsvarsministeren efter et møde i Udenrigspolitisk Nævn var ude at fortælle, at nu kommer Danmark med den her meget, meget store donation til Ukraine, om der ikke var nogen, der sådan tænkte: Hm, gad vide, hvordan vi egentlig skal finansiere de mange milliarder, vi som land vælger at bruge på Ukraine i finansiel støtte, humanitær støtte og ikke mindst til våbendonationer.
Det er jo mange milliarder, og den reserve, der blev afsat i det nationale kompromis, er brugt.
Så hvis Danmark vil blive ved med at støtte Ukraine aktivt i det år, der kun lige er begyndt, så skal vi i fællesskab finde flere penge, for slet ikke at tale om den genopbygningsopgave, der kommer på et tidspunkt.
Så finansieringsopgaven på grund af krigen i Ukraine er så stor – det er for også at svare på det finansielle – at det er vores overbevisning, at det ikke er nok at flytte rundt på nogle penge, men at der skal findes nye penge.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-01-19:
Tak for det.
Altså, når vi laver finanslov, er det sådan cirka 1.100 mia. kr., vi kigger på i statens budget.
Jeg kan så forstå, at forudsætningen for, at vi har et troværdigt forsvar, at der bliver fred i Europa, og at vi står sammen i Folketinget, er, at lige præcis forsvaret skal have den ene farvede brik i puslespillet, der hedder en helligdag, og at det er adgangen til at kunne lave noget.
Jeg har ikke hørt en eneste i parlamentet her sige, at man ikke vil være med til at finansiere initiativerne.
Det vil vi alle sammen godt.
Men når man laver det kryds, er det normalt noget, hvor man har besluttet sig for, at der er nogle, der ikke skal være med.
Sådan kender vi jo godt praksis herinde.
Jeg troede bare, at når det gjaldt et forsvarsforlig, havde den her regering kun ét ønske, og det var at gøre det så nemt som muligt for flest mulige at deltage.
For det er det, der har virket i forhold til Ukraine, og det tænkte jeg jo var det, vi skulle stå sammen om.
Det er bare det, jeg appellerer til, og derfor forstår jeg ikke, at vi skal blive ved med at trækkes om lige det her punkt.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-01-19:
Jeg vil gerne spørge ind til, hvordan vi bedst fremtidssikrer vores ældrepleje.
Jeg tror, det er en af de største udfordringer, vi får i de kommende år – især hvis man ser lidt ud i tiden.
Én ting er, at der er store generationer, der kommer til at blive plejekrævende, men det er jo også generationer, der kommer til at have enorme forventninger til, hvilken service de kan få, også endnu større forventninger, end vi tidligere har set – og med god grund.
De er vokset op i et kapitalistisk samfund, de har kunnet få, hvad de ville have, og det er jo dejligt, at de har kunnet få den mad, de gerne ville have, og de har kunnet gå i bad, når de ville.
Og det er umuligt at forestille sig, at de kommer til at affinde sig med ét ugentligt bad og vakuumpakket mad – altså, det kommer ikke til at ske.
Lige om lidt kommer hele 68-generationen på plejehjem.
De har revolutioneret samtlige institutioner, og det kommer de jo også til her.
De er ved muffen; de har mulighed for at købe noget ekstra, så der er også en risiko for at få sådan et A- og et B-hold.
Og hvis man er optaget af at lave forandringer, der rækker ud over ens tid, og at udvikle velfærden og ikke bare videreføre den og skabe velfærdssamfund 2.0, så er lige præcis den udfordring en af de ting, vi skal tage hånd om.
Derfor er jeg nysgerrig på at høre, hvad statsministeren gør sig af tanker om det, ud over at vi skal have en afbureaukratisering, for det løser jo ikke problemet til fulde.
Sjúrður Skaale (JF), 2023-01-19:
Tak for det.
Jeg ville ikke have haft noget imod en rød regering, men hvis den var blevet rød og jeg var blevet mandat nr. 90 og det var nordatlanterne, der ligesom gav valgets tabere sejren i Danmark – det ville jo være det, der var tilfældet; det ville være os tre røde nordatlantere, der løftede de røde op på 90 –
så ville jeg, hver eneste gang en lov blev gennemført af regeringen her i Folketinget, være den, der hele tiden var den afgørende stemme.
Det ville være meget uheldigt, hvis det var endt således.
Det er en ren indenrigspolitisk dansk debat.
Vi har store bededag på Færøerne.
På Island blev den fjernet for 130 år siden.
Det er et katolsk levn.
Pelle Dragsted (EL), 2023-01-19:
Det var også mest sagt med et glimt i øjet.
Men jeg synes egentlig, at det spørgsmål, som ordføreren rejser her, om de nordatlantiske mandaters sådan placering, er interessant, for jeg hørte også nogle af de grønlandske mandater i den debat, som jo egentlig, synes jeg, havde et vigtigt perspektiv – for debatten rasede jo herhjemme om, hvad nu hvis det blev de nordatlantiske mandater, der skal afgøre, hvad for en regering, vi skal have.
Der var der en, der sagde – og jeg kan desværre ikke huske hvem af dem, det var, for det var bare noget, jeg hørte i radioen – at jo, jo, men vi er jo sådan set tungen på vægtskålen i rigtig mange spørgsmål, der vedrører færøske og grønlandske interne forhold.
Sjúrður Skaale (JF), 2023-01-19:
Det forstod jeg ikke helt.
Altså, jeg forstod ikke helt spørgsmålet.
Hvem er »vi«? De nordatlantiske medlemmer?
Nå, de danske – de danske.
Ja, det kan man godt sige, jo, jo.
Men jeg tror faktisk, at hvis man vendte det om og sagde, at hvis der var valg på Færøerne og den ene side tabte og den anden side vandt og så kom der to mandater ind i Lagtinget, som var valgt i Danmark, og sagde, at de støttede taberne – så taberne fik magten og vinderne tabte – så ville man blive rasende på Færøerne.
Der er en forskel mellem os fire og de andre, for vores vælgere betaler ikke skat i Danmark.
Derfor er der en fundamental forskel mellem os fire og de andre.
Det er der bare.
Mette Frederiksen (S), 2023-01-19:
Altså, jeg håber på – og jeg vil også sige, at jeg tror og forventer det – at det at afskaffe en helligdag kun bliver ét element af alt det, vi kommer til at vedtage i den her valgperiode.
Så alle, der gerne vil være med til at bidrage til at gøre Danmark stærkere og gøre Danmark rigere og dygtigere, så vi får flere muskler til at kunne gøre det, vi gerne vil, og som vi i øvrigt er enige om, også med SF på en lang række områder, ser jeg meget gerne bidrage til det.
Vi har i øvrigt i regeringsgrundlaget en række forslag til trepartsforhandlinger og et meget tættere samarbejde med arbejdsmarkedets parter.
Men når det handler om helligdagen, så mener vi, at det er en del af den økonomiske politik, og nu har vi sat gang i en proces med et lovforslag, og det kommer vi til at videreføre.
Christian Friis Bach (RV), 2023-01-19:
Jeg vil også takke hr. Sjúrður Skaale for en god og farverig tale.
Fru Anna Falkenberg gav jo en ærlig orientering om samarbejdet mellem Færøerne og Rusland i lyset af krigen i Ukraine, og jeg har også her noteret mig hr. Sjúrður Skaales udtalelser i den forbindelse og også hans partis holdning nu til fiskeriaftalen.
Jeg vil blot høre, om hr. Sjúrður Skaale også kunne give sine betragtninger om, hvilke konsekvenser krigen i Ukraine har og bør få for forholdet mellem Færøerne og Rusland.
Sjúrður Skaale (JF), 2023-01-19:
Først vil jeg sige, at Færøernes politik ikke går på tværs af EU's linje.
Det, der foregår, er i overensstemmelse med det, som EU har besluttet; vi bryder ikke med EU's linje.
Jeg synes, vi burde gå ud af den fiskeriaftale.
Jeg mener, vi burde forbyde eksport til Rusland ved lov.
Jeg har selv foreslået, at vi skulle sende penge til den ukrainske hær.
Personligt synes jeg, vi gør for lidt – det må jeg helt ærligt sige – og jeg håber, vi kommer ud af fiskeriaftalen næste år.
Christian Friis Bach (RV), 2023-01-19:
Vi har jo fulgt, at krigen i Ukraine allerede har haft alvorlige økonomiske konsekvenser for Færøerne og dermed, at Færøerne også har taget en del af de konsekvenser på sig, som krigen bør have, også hvad angår samarbejdet med Rusland.
Men mit næste spørgsmål angår netop det, som ordføreren her berørte.
Nu udtrykte ordføreren sin egen forventning, men er der også en forventning på Færøerne om, at fiskeriaftalen ophører næste år?
Sjúrður Skaale (JF), 2023-01-19:
Tak for det.
Jeg kan vældig godt forstå, at det må være fuldstændig vanvittig frustrerende for Dansk Folkeparti, specielt hvis Dansk Folkeparti ikke var blevet valgt ind i Folketinget og man bagefter kunne se, at formanden blev frikendt og man uberettiget blev sat uden for Folketinget af staten.
Det ville være en skandale, og jeg synes ikke, at det, at det tog 7 år, er i overensstemmelse med grundlæggende principper i retsstaten.
Peter Kofod (DF), 2023-01-19:
Tak for det, formand.
Jeg vil bare lige bringe en hilsen fra den spidse sten, kunne jeg forstå var billedet i ordførertalen, og på partiets vegne sige tak for bemærkningerne om de vanvittige ventetider i retssystemet.
Vi er jo fuldstændig enige.
Tak for en god tale.
Sjúrður Skaale (JF), 2023-01-19:
Jeg vil sige, at når det gælder Ukraine, har Færøerne taget flygtninge derfra – og det er første gang, Færøerne har taget flygtninge i det hele taget – man har samlet en masse penge ind, som er sendt til Ukraine, og private virksomheder har standset al eksport til Ukraine, sådan at den er gået fra at ligge på 25 pct. til at være lig nul.
Helt personligt vil jeg mene, at forventningen er, at fiskeriaftalen varer året ud, og at det så er slut.
Det vil jeg forvente, for det er det, de partier, der sidder i regeringen, har sagt.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-01-19:
Statsministeren takker i sin opsamling Folketinget for det bidrag, vi har sendt til Ukraine, og siger, at vi i Folketinget står sammen, når det virkelig gælder.
Det mener jeg er vigtigt for dansk forsvar og sikkerhed, det mener jeg er vigtigt for vores rolle i verden, og derfor synes jeg også det vigtigt, at vi nu kommer ind i diskussionerne om et bredt forsvarsforlig.
Jeg kan forstå på Ritzau, at forsvarsministeren skulle have indkaldt til nye forsvarsforhandlinger, og jeg håber så også, det vil være brede invitationer.
Jeg tror, det vil være sundt, at vi inviterer bredt i Folketinget, herunder selvfølgelig også partier, der ikke nødvendigvis i sidste ende vil kunne se sig selv i det, men som i det mindste skal have tilbuddet om at komme til forhandlinger.
Det vil jeg gerne opfordre statsministeren til.
Så siger statsministeren i den anden del af sin tale det her med, at vi uden nye reformer og uden flere i beskæftigelse ikke løser fremtidens opgaver.
Det vil jeg faktisk også anerkende, og det er SF også klar til at være med til.
I den forbindelse vil jeg spørge, om regeringen er villig til at indkalde til trepartsforhandlinger med arbejdsmarkedets parter for også spørge dem, om de har forslag til løsninger på den udfordring, og ikke alene sende store bededag ind i diskussionen, men reelt åbne op for, at der kan være andre løsninger.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-01-25:
Nej, der er ikke praksis for, at man i regeringsprogramforhandlingerne konsulterer biskopperne.
Men der er sandt for dyden heller ikke praksis for, at man i et regeringsgrundlag blander sig i forhold, som ikke entydigt hører under Folketingets og regeringens kompetencer.
Og forhold i grundlovens § 4 hører under kirken og majestæten.
Så derfor vil jeg gerne høre ministeren, om hun kan komme på et eneste fortilfælde, hvor man har foretaget ændringer i den kirkelige ordning hertillands, uden at der er kommet et ønske fra biskopperne eller majestæten selv – det er nok lidt længere tilbage, men det har i hvert fald ikke været drevet af et politisk finansministerielt effektivitetshensyn.
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-25:
Ja, det er flere gange sket, at biskopperne har været imod de regler, der er kommet; bl.a. dengang man indførte kvindelige præster, var det heller ikke biskoppernes ønske, at der skulle kvindelige præster til.
Det valgte man alligevel at gennemføre.
Så der er ikke en tradition for, at det kun er den måde, man kan gennemføre tingene på.
Jeg vil rigtig gerne have et godt samarbejde med biskopperne og som sådan med hele den danske folkekirke.
Så jeg opfordrer til samarbejde.
Det er ikke normalt, at man tager hverken biskopper eller andre med, når man laver regeringsgrundlag.
Det er dog aldrig sket.
Da vi skulle tage beslutningen om, hvilken helligdag der var tale om, rakte jeg også ud til biskopperne på den uformelle vis for at høre, hvilken helligdag der ville være den bedste at tage fat i.
Men jeg fik blot at vide, at jeg ville få et brev, og det har jeg så afventet.
I brevet, har jeg noteret mig, er der ikke taget stilling til, om man kunne tage en anden helligdag i stedet for; man har ikke foretrukket den ene helligdag frem for den anden.
Men man har heller ikke påstået, at det her er i strid med det evangelisk-lutherske bekendelsesgrundlag.
Så jeg har skam rakt ud – inden for alle de rammer, der har været, har jeg rakt ud.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-01-25:
Jeg synes, det er opløftende at høre, at kirkeministeren nu har valgt at konsultere Københavns biskop ud fra devisen »bedre sent end aldrig«.
Måske havde det været betimeligt, om regeringen havde valgt at konsultere bispekollegiet, inden man offentligt havde meldt ud, ikke bare hvad det er for nogle, ja, jeg vil nærmest kalde det uhellige planer, man har, om at ændre på en kirkeordning, en helligdagsordning, som vi har haft hertillands i flere hundrede år, men måske også havde foretaget en nøjere overvejelse om, hvad det egentlig er, der står i grundlovens § 4.
Jeg må minde om, at regeringen er regering for Hendes Majestæt Dronningen, og når der står i grundloven og når der er fast praksis for, at helligdagsordningen ordnes ved kongelig resolution, må jeg sige til kirkeministeren, at det ikke er kirkeministeren, der tænkes på der.
Kirkeministeren er Hendes Majestæt Dronningens tjener.
Og det er rigtigt, at der har været en praksis for, at man kan indstille ændringer af kongelige resolutioner til Hendes Majestæt Dronningen, men det ville måske være fornuftigt og betimeligt, især efter kun at have beklædt et embede i, tror jeg, ganske få uger, at man så valgte at konsultere nogle af de mennesker, der rent faktisk har en forståelse for og en praktisk erfaring med netop helligdagene – det kunne f.eks. være biskopperne.
Det ville være betimeligt, således at man ikke bare ud fra en eller anden finansministeriel nytteeffektivitetskalkule jager rundt for at slagte danske kristne traditioner, men at man rent faktisk gør sig den ulejlighed at konsultere de valgte biskopper, som godt nok mest af alt repræsenterer sig selv, men som dog kendetegner og ved en del om folkekirken og, tillader jeg mig at sige, nok ved mere om folkekirkens liv, end den nyudnævnte kirkeminister gør, inden man fremturer på den måde.
Så derfor vil jeg som opfølgning på det svar, jeg netop har fået, spørge: Hvorfor valgte man ikke at konsultere biskopperne, inden man fremturede i sit kulturradikale foretagende?
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-25:
Regeringen respekterer naturligvis grundloven.
I grundlovens § 4 er det bestemt, at den evangelisk-lutherske kirke er den danske folkekirke og som sådan understøttes af staten.
Det første led i bestemmelsen understreger, at folkekirken hviler på et evangelisk-luthersk bekendelsesgrundlag, mens det andet led pålægger staten at understøtte kirken.
Kompetencen til at regulere folkekirkens forhold ligger hos lovgivningsmagten og regeringen.
Det gælder, uanset om det gælder ydre eller indre anliggender.
Sådan har det været siden grundlovens vedtagelse, og det fastslog Højesteret i en dom i 2017.
Men det følger naturligvis af grundloven, at der ikke kan reguleres i folkekirkens forhold på en måde, der er i strid med det evangelisk-lutherske bekendelsesgrundlag.
Her slog Højesteret i dommen fra 2017 i øvrigt fast, at Folketing og regering har et betydeligt skøn, med hensyn til hvilke grænser det evangelisk-lutherske bekendelsesgrundlag sætter for regeringen.
Det er mit ansvar som kirkeminister at sikre, at en afskaffelse af store bededag ikke er i strid med det evangelisk-lutherske bekendelsesgrundlag.
Det har ingen biskop, mig bekendt, argumenteret for indtil nu – faktisk har jeg hørt flere af dem sige det modsatte.
Men som jeg har orienteret Kirkeudvalget om, har jeg i går skrevet til Københavns biskop, som traditionelt set er kirkeministerens teologiske rådgiver, for at indhente hans formelle bidrag til min vurdering af det spørgsmål.
Jeg ser frem til at uddybe spørgerens yderligere spørgsmål til det retlige grundlag i de skriftlige spørgsmål, som spørgeren har stillet, og i det samråd i Folketingets Kirkeudvalg, som er aftalt skal finde sted den 1. februar i år, dvs. inden for den 4-ugersfrist, der er anført i Folketingets Forretningsorden.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-01-25:
Det er da den mest bizarre måde at passe på en sag på, at man begynder at save stumper af den, nærmest inden man har sat sig i ministerstolen.
Og jeg er udmærket bekendt med forholdene omkring indførelsen af kvindelige præster, men forud for dette forelå der jo en dialog, forelå der en diskussion af teologisk såvel som verdslig karakter, sådan som jeg forstår det.
Hvad er det for en diskussion, der er gået forud for det her, bortset fra i den meget sluttede kreds, der har skrevet den her forhåbentlig kortlivede regerings grundlag?
Tak, formand.
Vil ministeren i lyset af sine meldinger vedrørende afviklingen af store bededag oplyse, om hun agter at respektere den i grundloven etablerede ordning mellem folkekirken og Folketinget, og i den forbindelse oplyse, om hun anser det som god regeringsførelse, at der skal gå 3 uger, før hun vil give Kirkeudvalget en redegørelse for sin retlige vurdering af lovligheden af at afskaffe udvalgte helligdage?