runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2020-05-05:
Jeg vil sige til hr. Henrik Dahl, at jeg måske synes, at det lidt er at finde et hår i suppen.
Det er rigtigt, at trafikplanlægning i en vis udstrækning jo ikke bare kan være kommunal.
Det vil typisk være i de sådan større byområder i de enkelte kommuner, at man nok vil gøre det.
At det skulle gribe sådan generende ind i forhold til andre kommuner, det har jeg svært ved at se blot ud fra en overordnet betragtning om, at trafikplanlægning er mere end bare kommunalt.
Ja, det er den.
Det er der rigtig meget planlægning der er.
Der er også miljøplanlægning, og jeg skal give dig, skal jeg.
Der er mange former for planlægning.
Det griber om sig, men trafik er jo som sagt i stor udstrækning lokal, og jeg synes, at der må være en god mulighed for kommunerne der til at regulere, hvad deres borgere skal udholde af luftforurening.
Det er egentlig bare for at gøre hr. Marcus Knuth opmærksom på, at Det Konservative Folkeparti jo indgår i flertallet omkring indretningen af miljøzoner i Københavns Kommune, altså i det ændringsforslag, som vi har vedtaget, til Københavns Kommunes kommuneplan.
Og jeg vil ikke sådan udvikle en større polemik, når miljøordføreren ikke er her, men bare gøre opmærksom på, at der altså er en undren over, at man i Københavns Kommune stemmer for noget egentlig tilsvarende, bortset fra – erkendt – det med nulemissionszoner, men at det gør man tilsyneladende ikke i Folketinget.
Zenia Stampe (RV), 2020-05-05:
Der er jo rigtig mange forskellige grunde til, at naturen er presset.
Men der er da ingen tvivl om, at de udledninger, der også kommer fra de her meget store svinefarme, på trods af alle mulige rensningsanlæg og nye teknologier belaster naturen; det tror jeg da overhovedet ikke der er nogen som helst tvivl om.
Altså, jeg er klar over, at der er nogle svinebønder i Danmark, som tjener gode penge på det, altså på at producere svin, også lige nu, fordi priserne er så høje, som de er, men det er jo en rigtig hård branche.
Der er rigtig mange, som har svært ved at få det til at løbe rundt, fordi det hele handler om at sælge så billigt som muligt.
Så man må måske også på et eller andet tidspunkt spørge sig selv: Skal Danmarks natur lide, fordi vi skal sælge billige svin til Kina?
Thomas Jensen (S), 2020-05-05:
Jeg vil godt prøve at gentage, at det oplæg, vi fremlagde i januar 2019, jo var et forhandlingsoplæg, hvor vi ligesom lagde et katalog af projekter frem, som vi vidste var i spil blandt Folketingets partier.
Det var for at vise vores forhandlingsvillighed, fordi vi vidste, at Dansk Folkeparti ville have noget, Liberal Alliance ville have noget, Venstre, Konservative.
Så vi stillede os i hvert fald åbne over for den blå blok, og så havde vi jo også håbet på, at vi kunne være med i en endelig aftale.
Det kom vi så desværre ikke.
Derfor synes jeg også, at man skal hæfte sig ved, at statsministeren har noteret sig, at der var mange fornuftige forslag i den blå investeringsplan.
Derfor har jeg det også sådan, at når vi engang skal til at forhandle, tror jeg da, at der stadig væk vil være en stor fællesmængde.
Det er i hvert fald mit håb.
Hvis det skulle se meget anderledes ud, ville vi godt nok gå meget galt i byen, tror jeg.
Så jeg ser frem til, at vi kan få nogle gode, konstruktive forhandlinger, hvor både Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet godt kan få opfyldt nogle af de ønsker og også mange andre partier – dem, der vil være med.
Orla Østerby (KF), 2020-05-05:
Det er jo sådan, at hele præmissen omkring det her, som ordføreren nævner, er, at udvidelsen og etableringen af husdyrproduktioner altid kræver miljøtilladelser eller miljøgodkendelser fra kommunen.
Der er heller ikke lavet nogen ændringer i husdyrloven i 2017, men den er kopieret ind.
Det er bare blevet nationalt i stedet for kommunalt, men det har ikke ændret sig.
De her kommunalbestyrelsesmedlemmer, som i sin tid godt kunne holde møder om det, men skulle overholde nøjagtig den samme lovgivning, får bare hjælp fra Christiansborg til, at vi får en fuldstændig ens styring af det her, og det har jeg det rigtig godt med.
Zenia Stampe (RV), 2020-05-05:
Jeg synes, det er vanvittig disrespektfuldt over for de mennesker, som står med udsigt til at få ødelagt deres lokalsamfund, at man skal gøre det her til en diskussion om politisk fnidder og fnadder, at vi har haft et andet standpunkt.
Det var det første, jeg sagde, fordi jeg gerne med det samme ville adressere, hvorfor vi havde ændret holdning til det.
Det står jeg fuldstændig ved, og det er jeg ikke flov over.
For en af årsagerne til, at jeg ændrede holdning, var, at jeg har talt med de mennesker, der er påvirket af det, og jeg kan forstå, at det har hr. Orla Østerby ikke, og det tør han måske heller ikke, for han vil hellere nøjes med at gøre det til politisk christiansborgfnidder.
Det synes jeg er ærgerligt, og det synes jeg er disrespektfuldt over for de små lokalsamfund, som er ramt.
Orla Østerby (KF), 2020-05-05:
Næh, Konservatives svar er, at landmændene selvfølgelig skal overholde lovgivningen, og det gør de naturligvis, for det skal de, og den lovgivning er der ikke blevet lempet på i det, Radikale Venstre stemte for i 2017.
Der er skiftet ordfører, ja, men der er ikke ændret noget som helst, og landbrugene er ikke blevet større her i 2020, end de var i 2017.
Så intet er ændret, andet end at der er et parti, der har skiftet holdning.
Zenia Stampe (RV), 2020-05-05:
Hvor skal man starte, og hvor skal man slutte?
Jo, lad mig starte med de mennesker, der bor på landet.
For jeg har forstået, at hr. Orla Østerby og Det Konservative Folkeparti er erhvervets talsmænd i den her sag eller Landbrug & Fødevarers.
Men hvad med de mennesker, der bor ved siden af de her store svinefabrikker, eller som har udsigt til nu at komme til at bo ved siden af en stor svinefabrik?
Hvad er Det Konservative Folkeparti og hr. Orla Østerbys svar til dem?
Eller hvad vil Det Konservative Folkeparti svare dem?
Orla Østerby (KF), 2020-05-05:
Da vi vedtog husdyrloven, var det Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Venstre, Liberal Alliance, Radikale Venstre og Det Konservative Folkeparti, som vedtog, at der ikke skulle laves deregulering og lempelser på det her område, og det blev der heller ikke.
Der skal fortsat miljøtilladelser og miljøgodkendelser til fra kommunen.
Det er der ikke ændret på.
Altså, det, som Enhedslisten i dag fremstiller med beslutningsforslaget, er sådan set bare, at man vil have det rullet tilbage til, at det er en kommunal afgørelse.
Men loven og bestemmelserne er de samme.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-05-05:
Ja, og hvis det er sådan, at ansøgere overholder en vis mængde regler, så kan kommunalbestyrelsen sådan set ikke sige nej, medmindre de får en stor sag på nakken.
Det er det, som kommunalbestyrelsesmedlemmerne fra forskellige partier ridser op i de breve, som de sender til Folketinget, og det er jo derfor, Enhedslisten fremsætter det her forslag om, at vi skal frem til, at de ud fra en helhedsvurdering kan sige nej til en ansøgning, fordi man lokalt i den kommune vægter andre ting end at have flest mulige grise.
Kan ordføreren ikke se, at det sådan set er en måde at give kommunalbestyrelsesmedlemmer mere indflydelse på?
Det er et beslutningsforslag om at give kommunerne nogle rettigheder, og der er jo kommunalbestyrelsesmedlemmer rundtomkring, også fra De Konservative, som er kommet med udtalelser om det.
Der er bl.a. et udsagn fra en kommunalpolitiker fra Middelfart – han hedder Morten Weiss-Pedersen, og han er formand for Miljø- og Energiudvalget i Middelfart Kommune – som udtaler, at kommunerne ikke kan sige nej til husdyrudvidelser, og: »Vi er stort set blevet reduceret til et gummistempel.
Det er ren illusion, at vi har nogen indflydelse på det her område.
Hvis ansøgeren opfylder lovkravene, kan vi ikke andet end at sige ja.
Det er at gøre grin med det kommunale selvstyre, siger han til Kommunen.dk«.
Han henviser bl.a. til en sag om en udvidelse af en stor grisefabrik på Nordvestfyn.
Det er jo sådan set den kommunale virkelighed, som også er derude, og hvis der er kommuner, som gerne vil have rigtig mange grise, så er der, hvis man vedtager Enhedslistens beslutningsforslag, jo faktisk fortsat mulighed for, at de kan vægte det.
Kan ordføreren ikke se, at der med Enhedslistens forslag sådan set bare åbner sig en mulighed for, at det kommunale selvstyre kan folde sig ud?
Carl Valentin (SF), 2020-05-05:
Jeg synes, det er voldsomt at blive beskyldt for fake news, og jeg kan sådan set ikke se, hvad jeg har sagt, som skulle være forkert.
Det er jo rigtigt, at der er nogle særlige forhold i Brasilien med befolkningsforøgelse og sådan noget, der spiller ind i forhold til det her.
At det har en kæmpestor betydning, har jeg ikke talt om, men jeg har talt om den påvirkning, som den danske svineproduktion har.
Den er relativt markant, i forhold til hvor lille et land vi er.
Jeg synes, dét er væsentligt at have fokus på, og jeg kan også se, at der er mange grønne interesseorganisationer, som løfter den her dagsorden i de her dage, senest Verdens Skove, og det synes jeg ikke der er noget odiøst i at påpege i den her fine sal.
Henrik Dahl (LA), 2020-05-05:
Men vi står jo bare i et meget fint og vigtigt lokale, nemlig det danske Folketing, og der synes jeg altså, vi skal passe lidt på med fake news.
Det er meget nemt at fremstille det, som om, som ordføreren, hr. Carl Valentin, gør, sojaproduktion til dansk landbrug på en eller anden måde har en signifikant betydning for naturforvaltningen i Brasilien.
Brasilien har haft en helt anden naturforvaltning siden år 2000, end man har haft før, og det er en meget, meget lille del af den efterhånden ret lille del af regnskoven, der bliver fældet, der overhovedet bliver brugt til sojaproduktion.
Det handler om, at Brasiliens befolkning vokser, og det er fuldstændig legitimt for den brasilianske regering at tage vare på sin egen befolkning.
Orla Østerby (KF), 2020-05-05:
Jeg lever rent faktisk i miljøet.
Så er det jo sådan, at dem, der er naboer til landbrug, har nøjagtig de samme betingelser i dag, som de havde i 2017.
Morten Bødskov (S), 2020-05-05:
Det var det, jeg brugte hele min såkaldte tale på at forklare.
Vi synes ikke, at det her forslag er godt.
Vi synes, det er dyrt.
Der er ikke anvist nogen finansiering til det.
Grundlæggende tror jeg som socialdemokrat og regeringen selvfølgelig på, at det er godt, at vi har fællesskabsbærende institutioner, og folk, der studerer den danske velfærdsmodel, peger ganske ofte på, at noget af det, der er med til at styrke sammenhængskraften i det danske samfund, eksempelvis er, at børn fra forskellige baggrunde møder hinanden i vores daginstitutioner, folkeskoler og andre af vores fællesskabsbærende institutioner.
Det er jo det, der er hele kernen i vores velfærdsmodel, og også af den grund synes vi ikke, at det her er en god idé.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-05:
Det er jo lidt en underlig påstand, for hvis forældrene netop ikke bruger de offentlige tilbud, mister de jo en ret, der er godt 100.000 kr. værd.
Så vi synes jo sådan set, det ville være ganske naturligt.
Hvis ministeren vil indkalde til forhandlinger om reelle skattelettelser alle andre steder, så kommer Nye Borgerlige også meget gerne til dem.
Det her handler konkret om at give danske forældre, danske familier, et reelt frit valg og en langt bedre mulighed for i langt højere grad at indrette sig, som de gerne selv vil, altså så de ikke er nødsaget til at have deres børn i daginstitution, sådan som det er for langt de fleste i dag.
Morten Bødskov (S), 2020-05-05:
Altså, jeg tror ikke rigtig, at der var noget direkte spørgsmål.
Jeg tror bare, vi er uenige.
Jeg synes ikke, at det her er et godt forslag.
Hvis man endelig tog det for pålydende, ville det jo skævvride mulighederne – apropos fradragsværdien af det, som jeg talte om før.
Og så tror jeg bare – det er også fair nok, og sådan er det jo også – at vi er politisk uenige.
Altså, vi mener, det har en bærende værdi for et velfærdssamfund som det danske, at eksempelvis børn med forskellige baggrunde møder hinanden i vores fællesskabsbærende institutioner, og daginstitutionerne er en helt vital del af det.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-05-05:
Jeg synes jo selvfølgelig, det er fair ikke at være tilhænger af det her forslag, men begrundelsen er alligevel meget afslørende.
Altså, den centrale begrundelse fra skatteministeren er, at hvis folk ikke afleverer deres børn i vuggestuen, så går det simpelt hen ud over Danmark, altså fællesskabet, sammenhængskraften osv.
Vil det sige, at de familier, hvor man ligesom tænker, at man ikke vil have barnet i vuggestue fra 1-årsalderen, men måske vil vente, til det er 2 år, eller til det er 3 år og skal i børnehave, simpelt hen ødelægger sammenhængskraften i Danmark?
Vil det sige, at man, dengang man indførte et helt års barselsorlov i Danmark, som jo fik rigtig mange familier til at sende deres børn senere i vuggestue, end dengang der kun var et halvt års barselsorlov, simpelt hen også ødelagde noget sammenhængskraft i Danmark?
Henrik Dahl (LA), 2020-05-05:
Der er bare tale om et forslag, som rammer helt urimelig skævt i forhold til nogle dele af provinsen, som virkelig vil blive ramt meget hårdt.
Nogle meget, meget vigtige erhvervsgrene vil blive ramt rigtig, rigtig hårdt af det her forslag.
Det er meget, meget skævt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-05-05:
Jeg synes jo, det er fint, at bølgerne kan gå lidt højt, men jeg vil alligevel godt anmode om, at man ikke bare betragter alle mennesker, der bor i provinsen som værende ens.
Det synes jeg ikke er rimeligt.
Vi er sådan set forskellige.
Jeg foregøgler heller ikke nogen, at jeg repræsenterer dem alle sammen, og jeg vil ikke have lagt i munden, at jeg kører hetz mod folk, der bor i provinsen.
Jeg bor der sådan set selv – 14 km uden for Aarhus.
Det her omkring svinelandbrug vedrører mange mennesker, der bor lidt uden for byerne.
Og skulle jeg være i tvivl, kan jeg tage min cykel og cykle op ad Hesselballebakken og prøve at lugte, hvordan det er oppe i Hesselballe, og så kan jeg køre hjem igen og sige, at jeg er glad for at bo i Hjortshøj, fordi der ikke er nogen svinelandbrug, der ligger inde i byen.
Og sådan kan der være forskellige forhold i de forskellige landsbyer rundt i landet, men jeg vil godt advare imod, at man sådan siger, at folk i provinsen er ens; det er vi ikke.
Henrik Dahl (LA), 2020-05-05:
Staten kan jo ikke bestemme noget som helst.
De her regler er blevet til, fordi det gamle regelsæt stillede landbruget i en fuldstændig urimelig situation med sagsbehandlingstider på flere år.
Det kan man selvfølgelig ikke byde seriøse erhvervsdrivende.
Det er klart.
Men det er jo klart, at det må være sådan, at hvis man overholder gældende regler, skal man kunne regne med at få tilladelse til det, man gerne vil.
Det er helt sund grundlæggende forvaltning.
I de sidste 30 år er regelmængden i Danmark tredoblet, hvis man måler på det.
Der er ikke nogen, der bare kan noget som helst i det her land, når det drejer sig om produktion.
Der er ikke noget, der hedder bare.
Man kan selvfølgelig heller ikke bare opføre en fabrik nogen steder.
Det er en helt fiktiv diskussion.
Zenia Stampe (RV), 2020-05-05:
Det er jo sådan set den samme logik overført på en almindelig virksomhed eller en almindelig industri.
Mener hr. Henrik Dahl, at vi skal det?
Henrik Dahl (LA), 2020-05-05:
Tak for ordet.
Socialdemokraternes ordfører af alle har på meget fortrinlig vis redegjort for, hvad der bør være principperne bag en sund forvaltning.
Rammebetingelserne for alle erhverv og ikke bare landbruget bør være stabile, for ellers bliver det, måske ikke umuligt, men det bliver i hvert fald meget svært at planlægge med et langt perspektiv.
Det bliver svært at beregne rentabiliteten af virksomheden, det bliver svært at beregne investeringer, og det bliver selvfølgelig også utrolig svært at få finansiering til de her investeringer, hvis ikke rammebetingelserne er stabile.
Så må det også være et grundprincip i en sund forvaltning, at hvis en borger eller en virksomhed kan opfylde et sæt af ret objektive krav, kan den borger eller den virksomhed også regne med at få den tilladelse, der bliver ansøgt om.
Ellers er det jo en eller anden form for gættekonkurrence uden nogen som helst form for retssikkerhed, med hensyn til hvad det er for nogle krav, man skal opfylde for at få en tilladelse.
Så det er nogle helt grundlæggende principper for god forvaltning, og det er helt afgørende for retssikkerheden, at man som borger og virksomhed kan regne med, at hvis der er nogle bestemte betingelser, der er opfyldt, så bliver diverse tilladelser også givet.
Det er nogle helt sunde, almene principper for god forvaltning og for retssikkerhed, som det her beslutningsforslag vil sætte over styr.
Det vil underminere principperne for god forvaltning, det vil underminere principperne for en fornuftig retssikkerhed, ovenikøbet i en situation, hvor der ikke er lavet noget som helst om på de miljøregler, der gælder.
Det er nøjagtig de samme miljøregler, der gælder før 2017 og efter 2017.
Det har ikke noget som helst at gøre med det her forslag.
og jeg forstår slet ikke, at man kan fremsætte sådan et forslag.
Men vi kan i hvert fald ikke støtte det.
Jeg skulle hilse fra Nye Borgerliges ordfører, som desværre er blevet syg.
Jeg ved ikke, hvad han helt nøjagtig ville have sagt, men han nåede i hvert fald frem til den samme konklusion: Nye Borgerlige kan heller ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Jeg havde heller ikke tænkt mig at tage ordet, men jeg er lige nødt til at sige noget om den her sojaproduktion i Brasilien.
Hvis man går 50 år tilbage og sammenligner med i dag, er arealet af regnskov i Brasilien i dag på ca. 80 pct. af, hvad det var for 50 år siden.
Det hænger først og fremmest sammen med, at Brasiliens befolkning er vokset fra 136 millioner til 210 millioner.
Langt det meste af, hvad man bruger, bruger man til at brødføde befolkningen.
Det er kun 7 pct. af det afskovede areal, altså 7 pct. af de 20 pct., jeg nævnte, som man overhovedet bruger til sojaproduktion, så det er helt vildt at fremstille det, som om den her sojaproduktion har noget som helst at gøre med den måde, regnskoven bliver forvaltet på, og den naturforvaltning, der er i Brasilien.
Det synes jeg godt ordføreren kunne anerkende.
Zenia Stampe (RV), 2020-05-05:
Jeg vil simpelt hen ikke have det siddende på mig, at vi skulle være imod landbruget.
Jeg synes faktisk, vi forsvarer landbruget.
Men det, vi er kritiske over for, er jo landbrugs industrien .
Og jeg ved godt, at det mange steder har været den eneste måde, man kunne overleve på, at industrialisere, at centralisere, at få stordriftsfordele.
Men omkostningerne kan vi jo se i dag – netop at landbrugsland nogle steder er omdannet til industri.
Og det tillader vi os at være kritiske over for, fordi vi jo også har rødder i husmandsbevægelsen.
Vi har ikke rødder i svineindustrien, vi har rødder i husmandsbevægelsen, hvor det handler om liv i landdistrikterne, økologien, de små landbrug osv.
Så derfor er det her ikke en hetz mod landbruget, men det er jo en klar stillingtagen til, hvad det er for et landbrug, vi gerne vil have.
Orla Østerby (KF), 2020-05-05:
Ja, virkeligheden har ikke ændret sig.
Altså, virkeligheden er nøjagtig den samme, som den var i 2017.
Men Det Radikale Venstre har ændret sig.
De har åbenbart fået en ny opgave, og det er at være med på den yderste venstrefløj og at ville udskamme dansk landbrug.
Det forstår jeg simpelt hen ikke med det erhverv, som også i radikale kredse har været noget, som man har bakket op i mange, mange år.
Og så er det jo bare en udvikling, vi har haft fra Morten Korch og op til nu.
Og jeg kan hilse og sige, at Morten Korch-tiden altså var meget, meget mere miljøbelastende end den, vi har i dag.
Zenia Stampe (RV), 2020-05-05:
Og det er jo derfor, vi nu får henvendelser fra kommunalpolitikere, fra borgmestre, der siger: Giv os nu den mulighed tilbage, at vi kan trække i nødbremsen, hvis vi gerne vil komme de her små lokalsamfund til undsætning.
Det er jo derfor, vi står her i dag – det er jo, fordi virkeligheden kalder.
Virkeligheden har vist, at de forudsætninger, man lagde til grund, ikke er blevet dem, vi til sidst ser ude i virkeligheden.
Det er jo derfor, vi er her i dag.
Orla Østerby (KF), 2020-05-05:
Tak for det.
Det er en spændende debat, hvor det jo er tydeligt, at landbruget skal udskammes: svineramt, svinefabrikker.
I det hele taget var der en nedladende holdning til dansk landbrug, som skaffer 170 mia. kr. hjem om året i eksport.
Jeg er nødt til at stille Radikales ordfører et spørgsmål.
Da vi ændrede husdyrloven i 2017 blev der ikke, og det er et faktum, dereguleret eller lempet på nogen områder.
Og så må jeg spørge: Hvor meget har de der fabrikker, som ordføreren nu nævner flere gange, ændret sig siden 2017?
Ingenting.
De Radikale vender fuldstændig på en tallerken; de har kendt alle forudsætninger for det lovgrundlag, som L 114 havde, og alligevel springer de fra i dag, fordi ordføreren har været en tur ude at se på en gård.
Altså, jeg bor ude midt imellem dem og lever i det hver eneste dag.
Det er jo helt ufatteligt, at man kan lave lovgivning på, at man kommer i en anden stemning, fordi man har været ude at køre en tur.
Zenia Stampe (RV), 2020-05-05:
Jo, men de krav er jo for lave.
Og hvis man gør sig ulejligheden – og det har ordføreren måske gjort – at tage ud til nogle af de lokalsamfund, der er ramt af det her, så vil man jo også stå i sådan en idyllisk landsby og tænke: Hvad vil det gøre ved det her lokalsamfund og den her landsby, at der om et par år ligger en stald på størrelse med seks, syv fodboldbaner, fem kæmpe siloer, og at der er transport, der kører døgnet rundt med små levende grise?
Altså, det er jo der, hvor kommunerne hidtil har haft mulighed for at sige: Det vil vi ikke stå model til; der vil vi beskytte vores lokalsamfund, i stedet for at det er den ene svinebonde, der får noget ud af det.
Og det er jo det, der handler om at beskytte samfundet.
Lise Bech (DF), 2020-05-05:
Men kan vi ikke blive enige om, at hvis der er et miljøproblem, altså hvis det ikke lever op til kravene, så bliver det her byggeri afvist, og så bliver det ikke til noget?
De får kun tilladelse til at bygge, hvis byggeriet overholder alle miljøkrav.
Zenia Stampe (RV), 2020-05-05:
Jamen det er jo ændret ved, at kommunerne ikke kan trække i nødbremsen – det er da ret væsentligt – hvor kommuner tidligere kunne sige, at det godt kan være, at man overholder nogle ting her, men at der er alle mulige ting, der taler for, at det ikke er hensigtsmæssigt, at vi placerer en kæmpestor svinefabrik tæt på det her lokalsamfund.
Det har store omkostninger for ikke bare lokalsamfundet, men måske også for det lokale miljø og naturen, som måske kan være en attraktion ved den kommune.
Og dermed kan det jo føre til et tab på længere sigt, fordi man ikke kan tjene på den turisme eller den attraktion, fordi det lider under de her udvidelser.
Lise Bech (DF), 2020-05-05:
Det er jo fantastisk.
Det er jo, som om det kommer til at dreje sig om noget helt andet end det, beslutningsforslaget går ud på.
Og det er jo en fantastisk retorik, den radikale ordfører har.
Men nu kommer jeg stille og roligt med kun et enkelt spørgsmål her fra Nordjylland.
Jeg vil gerne høre, på hvilken måde miljøbeskyttelsesniveauet er ændret, ved at det ikke er kommunerne, der tager den her beslutning, men ved at det er nationale miljøkrav, vi har?