runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2021-04-09:
Jeg kan se, at det er en del af den vedtagelsestekst, som Dansk Folkeparti har lagt frem.
De arbejder efter en overenskomst med det offentlige, og det er den, man netop nu er i gang med at forhandle under de her pauserede, men altså ikke afsluttede forhandlinger.
Jeg mener ikke, at vi uden for den overenskomst skal give økonomisk støtte til nogen praktiserende læger.
Det mener jeg hører hjemme i overenskomsten, og den er som sagt ved at blive indgået, forhåbentlig snart.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-09:
Så tror jeg, at man ville gøre fuldstændig som i sommer, hvor man jo blev bedt om at betale en ekstraregning på 4,5 mia. kr. Så sagde man til danskerne: Vi skal være glade for, at den ikke er endnu større.
Og så sendte man i øvrigt pengene til Bruxelles.
Altså, den her regering excellerer jo i at fremstille tingene på en bestemt måde, men i virkeligheden gøre alt, hvad Bruxelles siger, lydigt og dydigt, som alle regeringer desværre siden 1973 har gjort det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-09:
Jeg skal for at hjælpe formanden fatte mig i korthed.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Sådan rent hypotetisk, hvordan tror ordføreren at Socialdemokratiet og regeringen ville reagere, hvis EU lige pludselig sagde nej til alle de der breve, man nu sender derned, hvor man gerne vil have lov til at have grænsekontrol?
Marcus Knuth (KF), 2021-04-09:
Tak for det, formand, og tak til hr. Christian Juhl, som altid er velkommen ovre i det konservative hjørne.
Jeg er stor tilhænger af yin og yang-teorien, så der skal både være lidt lyst i det mørke og lidt mørkt i det lyse.
Socialdemokratiet vil arbejde for en reform af Schengensamarbejdet.
Det er fundamentalt for at kunne sikre danskernes tryghed.
Politiet afviste knap 3.000 personer på den dansk-tyske grænse i 2016.
Det er nok et af mine yndlingsforslag fra »Retfærdigt og realistisk – en udlændingepolitik, der samler Danmark«, for der er jo ikke noget mere grundlæggende og mere essentielt for en nation end selvbestemmelse over sin egen grænse.
Men hvad skete der så?
Absolut ingenting.
Nu kan vi så høre ministeren sige, at det jo ikke kunne lade sig gøre at ændre det egenhændigt.
Men alligevel gik man til valg på det.
Og så siger man, at løftet er indfriet, for der er et helt selvstændigt reformspor i gang af Schengen i Bruxelles, som Socialdemokratiet så erkender at de ikke selv har været med til at starte.
Hvis det her ikke er vælgerbedrag, ved jeg ikke, hvad vælgerbedrag er.
Det forslag, som Socialdemokratiet gik til valg på, handlede jo om mere selvbestemmelse over den danske grænsekontrol, så jeg vil se frem til at se, om det arbejde, som Socialdemokratiet rent faktisk deltager i lige nu, fører til mere selvbestemmelse eller til mere centralisering i Bruxelles.
Men det kan vi så få et svar på af ministeren i de kommende måneder.
Det ser jeg frem til.
Det Konservative Folkeparti støtter i hvert fald det her forslag.
Vi synes kun, det er naturligt, at regeringen rent faktisk indfrier de løfter, som regeringen er kommet med.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-09:
Jeg kunne godt tænke mig at høre om Konservatives holdning til at indføre en permanent grænsekontrol.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-09:
Vi synes, at så længe der ikke er styr på EU's ydre grænser, så har vi brug for grænsekontrol.
Og det, Socialdemokratiet siger her, om øget selvbestemmelse, med hensyn til hvornår vi skal indføre den, bakker vi også op om.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-09:
Hov, jeg spurgte til Konservatives holdning til at indføre en permanent grænsekontrol – ikke noget med regeringens, men Konservatives holdning til det.
Er det noget, man ønsker?
Marcus Knuth (KF), 2021-04-09:
Jamen som jeg siger, at så længe der ikke er styr på EU's ydre grænser, så mener vi, at der skal være en grænsekontrol.
Hvis der hypotetisk set
skulle komme hundrede procent styr på EU's ydre grænser og der ikke var de, lad os sige mange tilfælde af personer, der bliver afvist, fordi man vandrer op igennem Europa, så ville vi ikke mene, at der var behov for en grænsekontrol.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-09:
Et land, som ikke kontrollerer sine egne grænser, er ikke et land, lyder et citat af den kære Ronald Reagan, og det er absolut også Nye Borgerliges holdning.
Vi mener, der skal være grænsekontrol i Danmark.
Vi mener ikke kun, at den skal være midlertidig.
Vi mener absolut, den skal være permanent.
Vi skal selvfølgelig have styr på, hvem der kommer ind over vores grænser.
Så kan jeg ikke lade være med at tænke på, at nu er det her så endnu et område, hvor Socialdemokratiet måske prøver at arbejde lidt imod, hvad EU gør.
Tidligere i dag har vi haft et andet forslag, hvor man ignorerer EU.
Hvis det er den nye tilgang, vil jeg hilse det velkommen.
Tidligere var der en EU-dom, hvor vi havde gået i 5 år rent faktisk uden at implementere den.
Jeg har prøvet på at komme det nærmere med regeringen i dag og har sagt: Når man nu mener, at der er en risiko for terror, har der så nogen sinde i nyere dansk historie været et tidspunkt – og det kunne jeg godt tænke mig at få svar på, når vi skal udvalgsbehandle det her –
og hvis der har, hvornår og i hvilken periode, hvor der ikke har været en risiko, ikke en konkret trussel, for det er jo noget andet, men en risiko for terrorangreb mod Danmark?
For det er det, der står i Socialdemokratiets oplæg til, hvordan politikken skal være.
Derfor er det jo interessant at sige, at Socialdemokratiet mener, at der skal opretholdes en grænsekontrol, indtil der ikke er risiko for terrorangreb mod Danmark længere.
Hvis det er tilfældet, og hvis det rent faktisk er Socialdemokratiets og regeringens politik, hilser vi det meget velkommen i Nye Borgerlige, for så ville det de facto betyde, at vi får en permanent grænsekontrol.
Så selvfølgelig skal vi have grænsekontrol.
Med fare for at ødelægge den gode fredagsstemning kan jeg ikke lade være med at kigge lidt ned på vores gode konservative venner og Venstrevenner.
Jeg håber, at vi, når magten skifter, kan være enige om, at vi skal have den her grænsekontrol.
Så kan det godt være, at man siger: Jamen hvad med vores asylsystem?
Så hvis man støtter Nye Borgerlige og siger, at nej, man kan ikke søge asyl, når man kommer til grænsen, så er der ikke noget problem med at have en grænsekontrol, hvor man også stopper folk der.
Christian Juhl (EL), 2021-04-09:
Det er ikke sikkert, at ordføreren tager imod korte bemærkninger så sent om fredagen, men jeg forsøger alligevel.
Synes ordføreren ikke, det er lidt problematisk, hvis danskere bliver vel modtaget med familie og børn rundtom i hele verden, når vi kommer og arbejder der, og endda bliver tilbudt at blive der, hvis vi har lyst til at blive borgere der, i stedet for at blive sendt hjem, og at vi så gør det modsatte, når nogen kommer her og gør os den tjeneste at være med til at udføre et stykke arbejde?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-09:
Jo, hvis det var sådan, men det er jo bare ikke faktuelt korrekt.
Hvis du kommer hertil og ansøger om det og får en arbejdstilladelse på den måde, er det jo ikke et problem.
Det, jeg snakker om her, er folk, som har haft flygtningestatus, og det er nogle helt andre mennesker.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-09:
Ja, man skal kende sine socialister og kommunister.
Sådan er det.
Det var dejligt, det er faktisk betryggende, man kan mærke det, for det bliver ofte sagt, at vi politikere er maskiner, men der kommer nogle dejlige sproglige fejl her på en fredag eftermiddag, som også viser, at selv vi også bliver trætte.
Jeg vil starte med at sige, at selvfølgelig kan vi støtte beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti.
Jeg kunne godt tænke mig at få nogle tal på det her, for nu bliver der nævnt det her med de fire personer, som har ansøgt og fået tildelt det her, og som så ikke er flygtninge.
Det kunne jeg godt tænke mig at dykke lidt ned i, jeg synes, tallet er interessant, og jeg kunne godt tænke mig at få oplyst, hvor mange der på nuværende tidspunkt rent faktisk ville kunne søge om det her, hvis de ønskede det.
Og i den opgørelse kunne jeg tænkte mig at få oplyst, hvor mange af dem, som har fået tildelt flygtningestatus eller familiesammenføringsstatus, der stadig væk har den status.
Det er jo ikke relevant at søge, hvis der måske ligger det i det, at der ikke er så mange, der har søgt over i den her ordning endnu, fordi de ikke har behov for at søge over i ordningen.
Derfor kunne vi godt tænke os at få det opgjort og så måske også få oplyst, hvilke prognoser man har på, hvor mange man så forventer søger ind, også taget i betragtning af, at der er fire, der har søgt ind nu.
For vi er jo først lige rykket ind i den periode, hvor folk, som er kommet hertil i de sidste mange år fra Syrien, begynder at tage hjem.
Der er 137, som, så vidt jeg ved, frivilligt er rejst hjem fra Danmark.
Og hvis man så tænker på, hvor stor den andel forhåbentlig bliver inden for ganske kort tid, hvor regeringen begynder at sende flere af de her mennesker hjem, jamen så tror jeg, at det her tal sagtens kunne vokse, og det er jo der, problemet ligger.
Det er der, vi har en bekymring, for hvad gør det så ved det danske samfund, hvis det her tal vokser?
Så de tal kunne jeg godt tænke mig at få oplyst, når vi nu skal have udvalgsbehandlet det her stykke arbejde.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-09:
Det var jo virkelig et afsnit, som vi i Dansk Folkeparti studerede med nidkær interesse, da Socialdemokratiet kom med det, altså om grænsekontrollen, jo ikke mindst, fordi det var Socialdemokratiet, der ved Poul Nyrup Rasmussen førte Danmark ind i Schengensamarbejdet – imod vores anbefalinger og advarsler – tilbage i slutningen af 1990'erne.
Hvorom alting er, så har man altså her udstukket et løfte om, at man vil få det ændret, sådan at det er regeringen eller Folketinget, der fremadrettet kan styre den danske grænse, og hvor man ikke sådan skal komme med hatten i hånden i Bruxelles og bede om lov.
Der kunne jeg godt tænke mig, om man kunne være lidt mere specifik på, hvad man så egentlig har gjort.
Hvis det var mig, der sad i regeringen, så ville jeg jo sige, at det her er så vigtigt et tema, at det må vi simpelt hen have på dagsordenen til et topmøde, altså de møder, hvor statsministrene mødes og drøfter den økonomiske stilling eller den grønne omstilling osv., og derfor ville det være det mest oplagte, ville jeg sige.
Men hvad er det for nogle konkrete tiltag, altså forslag, man har fremsat for at leve op til sit løfte?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-09:
Vi har udøvet vores indflydelse ved i første omgang at præsentere vores egen position og vores egen politik på det Schengenforum, der blev afholdt i november, og som er en del af de politiske diskussioner frem mod, at Kommissionen skal fremlægge sin lovgivning.
Og vi håber som sagt, at der er opnået enighed inden sommerferien.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-09:
Det er korrekt.
Tak for den rettelse.
Samira Nawa (RV), 2021-04-09:
Nej, det kan jeg ikke svare på.
Christian Juhl (EL), 2021-04-09:
Tak til forkvinden.
Jo, nu kom uret.
Om vi i Danmark skal tage imod flygtninge, er der i den her sal meget forskellige holdninger til, men det er jo sådan set ikke det, vi skal diskutere nu, for flygtninge og indvandrere er to forskellige ting.
Hvis vi så forholder os til indvandringsspørgsmålet, spørgsmålet om, hvorvidt man skal kunne stifte familie med sin kæreste i det land, man er født i, eller om man skal kunne komme til Danmark og hjælpe os på de områder, hvor vi mangler arbejdskraft, vil jeg sige, at forslagsstillerne igennem de sidste mange år med stor støtte fra skiftende regeringer har fået gjort det næsten umuligt for personer uden europæisk pas at komme til Danmark.
At vi i Enhedslisten er store modstandere af den fremmedfjendske politik, der har været den røde tråd i kampen om vælgerne de sidste par årtier, er jo ikke nogen overraskelse.
Vi mener, at det skal være nemmere at komme til Danmark, når man ønsker at være en del af samfundet.
Vi mener, at man skal have ret til at gifte sig med den, man elsker, uden at skulle flytte fra Danmark.
Vi mener, at børn med dansk statsborgerskab ikke skal risikere, at deres ene forælder pludselig bliver sendt ud af landet.
Men hvad der især er vigtigt, når vi nu har fået lavet et system, der gør det næsten umuligt at komme ind i landet,
er, at lovgivningen gælder lige for alle, der søger om at komme til Danmark.
Man er ikke en byrde for samfundet, når man kommer hertil for at bo her med sin ægtefælle, man er ikke en byrde for samfundet, når man kommer hertil for at arbejde, og man er ikke mere forelsket i en person fra USA, end man er i en fra Sydamerika.
At gå ind og differentiere, hvem der skal have lov til at komme til landet udelukkende på baggrund af, hvor vedkommende er født, er ikke bare fuldstændig urimeligt, men også et udtryk for et modbydeligt menneskesyn.
Det er et udtryk for, at kun nogle få mennesker er gode nok til at arbejde, kun nogle få mennesker er gode nok til at blive forelsket i, og hvordan i alverden skal vi som politikere afgøre, om vores medborgere må blive forelsket i en kineser eller en canadier?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-09:
Tak for det.
Og selvfølgelig gratulerer jeg ordføreren for at få den her lempelse igennem, allerede inden regeringen var trådt ordentlig til.
Det, jeg gerne vil spørge om, er, om ikke ordføreren bare vil bekræfte, at når en person går fra flygtningestatus, som så falder bort, og får lovligt ophold som arbejdstager, så er det ikke kun personen selv, men hele hans eller hendes familie, ægtefælle og børn, der således også går fra at skulle have været sendt ud af landet til at få lovligt ophold i landet; altså at det også er en lempelse af familiesammenføringsreglerne for de personer, der er knyttet til hovedpersonen.
Christian Juhl (EL), 2021-04-09:
Jo, det vil jeg mene er en lille lempelse, og det gør da heller ingenting –
den skulle have været meget større efter vores mening.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-09:
Så vil jeg bare høre, om ordføreren kan sige noget om de sager, ministeren nævnte, hvor man har anvendt reglen, siden den blev vedtaget.
Har ordføreren nogen idé om, hvor mange børn der er fulgt med?
Christian Juhl (EL), 2021-04-09:
Nej, det har jeg ikke, for jeg arbejder ikke til daglig med det her – jeg er vikar for Rosa Lund i dag.
Og jeg vil sige, at det er min fornemmelse, at det er meget få.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-09:
Tak, formand.
Og tak til ordføreren for Enhedslisten for at gøre ekstra godt rent, nu hvor jeg skal herop.
Jeg er glad for, at der ikke kom en kommentar som dengang i FN, hvor præsident Bush havde været på talerstolen, og hvor, var det præsidenten for Brasilien?, sagde, da han overtog talerstolen bagefter: Her lugter af svovl.
Nå, jeg vil gerne begynde med at beklage til hr. Rasmus Stoklund for ikke at have taget slips på.
Det taler jo desværre ind i den falske fortælling om, at Socialdemokratiet er blevet mere konservativt end Det Konservative Folkeparti, men i det mindste kan jeg se, at hr. Morten Messerschmidt heller ikke har slips på, og han har jo selv erklæret sig for konservativ til Det Konservative Folkeparti, så jeg kan ikke være helt skævt på den.
Men i hvert fald er det så nu fjerde gang, vi står her med et beslutningsforslag om, at Socialdemokratiet ikke nok vil være så venlige at indfri deres egen politik – og det vil de igen ikke.
Hr. Mads Fuglede sagde, at det her ikke er noget historisk øjeblik.
Jeg synes faktisk, at det er et historisk øjeblik, når det er sådan, at Socialdemokratiet gang på gang nægter at indfri deres egen politik.
Nu læser jeg op fra udspillet »Retfærdig og Realistisk«: »Der er i særlig grad brug for at stille krav til de tilflyttende ægtefæller«.
Der ville det jo være lige til højrebenet netop at afskaffe den såkaldte erhvervsordning, også kaldet asyllempelse, der gør det nemmere at blive i Danmark, hvis man har et arbejde, også som flygtning.
Men det vil Socialdemokratiet desværre ikke.
Det klinger jo altså lidt hult, når vi har et Socialdemokrati, der bruger rigtig meget tid – ikke mindst lige i de her dage – på at sige, at syriske flygtninge skal hjem.
Men når det så kommer til stykket i forhold til familiesammenførte, så vil man egentlig ikke stemme for sin egen politik.
Jeg synes, det klinger meget hult.
Igen: Tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte forslaget, som vi selvfølgelig støtter, fordi regeringen, Socialdemokratiet, jo bør indfri sin egen politik.
Christian Juhl (EL), 2021-04-09:
Jeg vil gerne lige spørge ordføreren, om han er enig med mig i, at det ikke var præsident Lula fra Brasilien, der var på talerstolen i FN, men at det hr. Hugo Chávez, som var præsident i Venezuela.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-09:
Så der er ikke fremlagt noget konkret udspil?
Altså, den her regering har jo genudævnt fru Margrethe Vestager.
Er det noget, man har sikret sig hendes opbakning til?
Så regeringen har ikke fremsat et forslag?
Ja eller nej?
Har man taget den danske kommissær i ed på forslaget?
Ja eller nej?
Og har de danske socialdemokratiske medlemmer fremsat forslaget?
Ja eller nej?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-09:
Det forstår jeg godt, for når man læser udspillet her, er betingelsen, at der skal være risiko for et terrorangreb, og når jeg gransker min hukommelse, kan jeg ikke rigtig komme i tanker om et tidspunkt, hvor der ikke har været risiko for terrorangreb mod Danmark.
Kan ordføreren komme i tanker om et tidspunkt i nyere dansk historie, hvor der ikke har været risiko for terrorangreb mod Danmark?
Rasmus Stoklund (S), 2021-04-09:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti foreslår, at der skal sikres en reform af Schengensamarbejdet, så det enkelte land selv bestemmer, hvornår og hvor længe landet ønsker at kontrollere egne grænser.
I Socialdemokratiet mener vi, at grænsekontrollen ved de danske grænseovergange er afgørende i forhold til at bekæmpe irregulær migration, organiseret kriminalitet og terror, og vi mener, at Danmark i højere grad selv bør kunne bestemme, hvor længe og i hvilke tilfælde vi skal kunne indføre grænsekontrol.
Som reglerne er i dag, er der inden for Schengensamarbejdet kun mulighed for at indføre en midlertidig grænsekontrol – altså i kortere perioder – det vel at mærke kun i tilfælde, hvor der foreligger en alvorlig trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed i en medlemsstat.
Med udgangspunkt i de nuværende regler har vi de seneste år indført midlertidig grænsekontrol til Tyskland og Sverige som en konsekvens af henholdsvis flygtningekrisen i 2015 og den grænseoverskridende bandekriminalitet fra Sverige til Danmark.
I forbindelse med at Europa-Kommissionen inden længe fremlægger et bud på en reform af Schengensamarbejdet, ved jeg, at der er et arbejde i gang med at sikre Danmark mere selvbestemmelse over grænsekontrollen.
Andre EU-lande som Tyskland, Frankrig og Østrig ønsker ligesom Danmark mere selvbestemmelse over grænsekontrollen, så der er forhåbentlig gode chancer for, at det lykkes.
Derfor støtter Socialdemokratiet ikke beslutningsforslaget, da der allerede er et arbejde i gang, som forhåbentlig vil sikre os mere selvbestemmelse over grænsekontrollen.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-09:
Jeg er blevet kaldt værre!
Nu er hr. Rasmus Stoklund jo medlem af Europaudvalget, og ministeren var ikke helt sikker på, om Europaudvalget var blevet taget i ed i forhold til de her store planer, som Socialdemokratiet jo altså allerede fremlagde i 2018, for, hvordan man ville få ændret Schengensamarbejdet.
Og jeg ved godt, at hr. Rasmus Stoklund ikke var medlem af Folketinget i 2018, men det blev han så i 2019 ligesom mig.
Er den plan, som jo er indeholdt i Socialdemokraternes udspil her, inden for de 2 år, fra 2019 med valget og frem til nu, så blevet fremlagt for Europaudvalget?
Og kan hr. Rasmus Stoklund prøve at sige lidt om, hvad den indeholder?
Rasmus Stoklund (S), 2021-04-09:
Jeg må starte med at sige, at jeg ikke ved, om den plan er blevet fremlagt for Europaudvalget, men det tror jeg, jævnfør hvad ministeren, som var på talerstolen lige før mig, sagde om, at han er ved at undersøge, i hvilket omfang der er blevet orienteret og indhentet mandat.
Det, der jo er bundlinjen i det her, er, at regeringen har et ønske om, at den her reformproces skal lede til, at de enkelte regeringer i Europa i EU-samarbejdet og i Schengensamarbejdet selv kommer til at vurdere, om der skal indføres grænsekontrol eller ej.
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-09:
Jeg stod faktisk selv lige og spekulerede over det, for jeg var lige ved at sige det før, og det formoder jeg at Folketinget ved, fordi Europaudvalget er orienteret.
Men jeg var ikke lige hundredeti procent sikker på, at jeg har været forbi Europaudvalget mundtligt.
Men det vil jeg meget gerne følge op på.
I det omfang at der skal indhentes et mandat, håber jeg virkelig for mig selv, at det er indhentet, for ellers har jeg i hvert fald travlt.
Rasmus Stoklund (S), 2021-04-09:
Først vil jeg sige, at det jo ikke nødvendigvis er sådan, at fordi en kommissær er dansk, så er det relevant.
Det er jo relevant i forhold til en kommissær, hvis det er en kommissær, der har noget at gøre med grænsesamarbejdet.
Regeringen har jo ikke på noget tidspunkt lagt skjul på, at man mener, det er vigtigt at få reformeret Schengensamarbejdet, sådan at de respektive lande selv får en større kontrol med, hvornår de vil indføre grænsekontrol.
Og det er også det budskab, som regeringen har med ind i de her forhandlinger, og som jeg synes ministeren fint redegjorde for lige før.
Og der synes jeg ikke, der er så meget at tilføje.
Det, der undrer mig lidt, er, hvorfor man prøver at tegne et billede af, at det skulle være noget, som Socialdemokratiet i Danmark, også før man overtog regeringsmagten, sådan nærmest skulle have været en drivende kraft i.
Altså, det afgørende må vel være, at vi har en kat her, der fanger mus, altså har et ønske om at reformere det her Schengensamarbejde.
Det er vel det, der er det vigtige for os alle sammen i den her sammenhæng, og derfor betragter jeg det måske også lidt – og det skal jeg selvfølgelig passe på med at sige – som et af de lidt mere drillende beslutningsforslag, hvad hr. Morten Messerschmidt selv omtalte sine andre beslutningsforslag som i går.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-09:
Jeg kunne godt tænke mig at blive lidt klogere på, om Socialdemokratiet er tilhænger af en permanent grænsekontrol, eller om man kun ønsker en midlertidig en i et begrænset område, indtil man ikke synes, at der er behov for den mere, og om den ideelle situation reelt set ville være, at der ikke var nogen som helst grænsekontrol i Danmark.
Rasmus Stoklund (S), 2021-04-09:
Vi er jo interesserede i at bevare Schengensamarbejdet, for det er til stor gavn for Danmark.
Det giver os adgang til oplysninger om folk, der rejser ind inden for gruppen af Schengenlande.
Det er en stor fordel for politi- og anklagemyndigheden og for udlændingemyndighederne og det arbejde, der er med at identificere folk, gennemføre retssager osv.
Der vil være en masse konsekvenser af at begynde at gå enegang i den her sammenhæng, altså at begynde at indføre en permanent grænsekontrol, som vil være i strid med Schengensamarbejdet, fordi det jo i sidste instans ville kunne føre til, at vi skulle træde ud af samarbejdet, og så ville vi gå glip af nogle af de informationer, som jeg lige pegede på her, og det ville være til skade for Danmark.
Vi har et ønske om at få større kontrol over, hvornår vi kan indføre grænsekontrol.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-09:
Det skal jo ikke blive sådan det rene, jeg ved ikke, om man i det her parlament må sige flueknepperi – det måtte man jo ikke i Europa-Parlamentet – men det har jo en vis betydning for regeringens egentlige vilje til at gennemføre det, man har sagt.
Altså, afventer man bare, at Kommissionen kommer med et udspil?
Normalt indhenter man jo mandat i Europaudvalget, efter at der er kommet et udspil, og så kan man stemme derefter og forhandle derefter.
Eller har den danske regering taget teten?
Det er det, vi gerne vil frem til, hr. Rasmus Stoklund, for det lovede man jo sine vælgere.
Og hvis man bare sidder og venter på, at der kommer et udspil fra Kommissionen, men i øvrigt heller ikke har taget den danske kommissær i ed på det, så bliver det sådan en lille smule vagt.