runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2019-04-02:
Må jeg først sige omkring centerets placering: Det, vi oplever med de cyberangreb, der finder sted nu om stunder, er, at de kommer fra Rusland, fra Kina og fra Nordkorea, som lavede det her WannaCryangreb, der ramte det engelske sygehusvæsen, så man måtte aflyse 16.000 planlagte operationer og konsultationer.
Det er stater.
Der gælder i efterretningsarbejdet – det kan man jo beklage – den regel, at en efterretningstjeneste altså ikke deler informationer med en civil myndighed, og det gør man ikke af en meget god grund, nemlig for det første, at de gyldne regler er: Man kan ikke offentliggøre eller røbe, hvem ens kilder er, og man kan heller ikke røbe, hvad ens arbejdsmetoder er.
Så derfor er der en meget naturlig forklaring på det.
Vi har ikke i Danmark de hackermiljøer, der kommer op på størrelse med Nordkoreas, Ruslands, Kinas osv., og derfor er det den helt rigtige placering, at det ligger i Forsvarets Efterretningstjeneste.
Eva Flyvholm (EL), 2019-04-02:
Nu siger forsvarsministeren det her med, at det ville være meget dårligere, hvis vi lagde det under en civil myndighed.
Altså, jeg må bare sige, at der er rigtig mange andre europæiske lande, der har lagt arbejdet med cybersikkerhed under civile myndigheder og har rigtig gode erfaringer med det.
Jeg vil gerne høre forsvarsministeren, om det så er sådan, vi skal forstå det, at Holland, Sverige og Frankrig og Finland f.eks. har meget dårligere cybersikkerhed end Danmark.
Det vil jeg gerne have et svar på – for de har nemlig lagt det under civile myndigheder.
Så kunne jeg også godt tænke mig at høre forsvarsministeren om, hvad det egentlig er for noget kritisk infrastruktur og samfundsvigtige virksomheder, der kan få de her påbud.
Det er jo noget af det, der også bliver kritiseret, bl.a. af Dansk Industri og alle mulige andre.
For det er meget uklart, hvem der kan blive pålagt, at de skal have monteret sådan en boks fra Center for Cybersikkerhed, hvis ikke man vil det.
Hvad er det for nogen steder, hvor man faktisk kan gå ind at pålægge folk det?
Naser Khader (KF), 2019-04-02:
Tak for det.
Truslen fra cyberangreb vurderes fortsat at være på det højeste niveau.
De største trusler mod Danmark foregår via cyberangreb, og de kommer fra blandt andre Rusland, Kina, Nordkorea, Iran og kriminelle bander.
Det er ikke kun terrortruslen og indblanding fra andre nationers side, at der udgør en trussel i cyberspace, det gælder altså også i forhold til de danske virksomheder, som har enorme udgifter i forbindelse med cyberangreb.
Vi skal erkende, at truslen fra cyberangreb er reel.
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at vores forsvarskapacitet på cyberområdet skal prioriteres.
Det er rigtig positivt, at regeringen i denne regeringsperiode har prioriteret cyberområdet.
Forsvarsministeren har præsenteret en strategi for cyber- og informationssikkerhed, og der er blevet prioriteret midler til det nationale Center for Cybersikkerhed.
Dette lovforslag er også en del af udmøntningen af den strategi.
Med forslaget udvides Center for Cybersikkerheds handlemuligheder.
Men det er et nyt område, og derfor skal vi sikre, at centeret har et tilstrækkelig lovgivningsmæssigt grundlag til at kunne agere hurtigt og kunne samarbejde med berørte virksomheder.
Med lovforslaget integreres virksomheder og cybersikkerhedscenteret meget bedre.
Forslaget giver lovhjemmel til, at centeret kan installere de nødvendige forsvarssystemer, så de kan besvare angreb rettidigt.
Samtidig gøres det muligt for virksomheder at bruge centeret i forebyggende øjemed, hvis de ønsker det.
Og så bliver det fremover muligt for centeret at benytte sig af det, der hedder honeypots og sinkholes.
En honeypot kan identificere ondsindede angreb, og sinkholes er en dataenhed, hvor angreb bliver dirigeret hen, så de ikke inficerer hele systemet.
Det er vigtigt.
Danmarks efterretningstjenester skal have de bedst mulige vilkår for at forsvare os mod ondsindede angreb, også via internettet.
Vi betragter det som suverænitetskrænkelse, når Danmark oplever sådanne angreb.
Det skal vi ikke finde os i, og det her forslag er med til at forebygge, at det sker.
Vi bakker op om forslaget.
Peter Juel-Jensen (V), 2019-04-02:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne starte med at rose mine to kolleger fra Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti for nogle udmærkede ordførertaler, som er kommet godt omkring lovforslaget.
Baggrunden for det her lovforslag er, at Forsvarets Efterretningstjeneste vurderer, at Danmark står over for en meget høj cybertrussel fra særlig fremmede stater.
Nogle stater forsøger vedholdende at udføre cyberspionage mod danske myndigheder og danske virksomheder, og det bliver stadig sværere og sværere at opdage deres aktiviteter, men da konsekvenserne af denne trussel kan være fuldstændig uoverskuelige, er det altså ikke en løsning at sidde med hænderne i skødet.
Vi bliver tvunget til at handle.
Og det er faktisk baggrunden for, at en kreds af partier har lavet en aftale om en væsentlig styrkelse af cyberbeskyttelsen i Danmark.
Dette lovforslag om ændring af den gældende om Center for Cybersikkerhed vil med en række initiativer styrke cybersikkerheden.
Vi kan jo se, at det i andre lande, der har været udsat for cyberangreb, og hvor kritisk infrastruktur er blevet angrebet, får vidtrækkende konsekvenser.
Vi kommer langt med det her lovforslag i dag, men det skal ikke blive en sovepude, for vi kan beskytte os noget hen ad vejen, men udviklingen på det her område går så stærkt, så hvad morgendagen bringer, ved vi faktisk ikke.
Så vi skal hele tiden sørge for, at vi følger godt med, og at vi er klar til at handle og træffe de nødvendige beslutninger.
Men i bund og grund, og det synes jeg vi alle sammen kan lære af, så starter cybersikkerheden hos individet, hos den enkelte, hver eneste gang vi logger ind og bruger et device, som har forbindelse til andre steder.
Så cybersikkerheden er ikke noget, som vi kan føre ud i livet på statsligt niveau; nej, det går fra hver eneste bruger og så helt op til den myndighed, som sidder og har ansvaret, nemlig Center for Cybersikkerhed.
Jeppe Jakobsen (DF), 2019-04-02:
Hvor andre partier har ideologier, man bekender sig til, når man udformer sin politik, har Dansk Folkeparti et hensyn til Danmark ind over alle beslutninger, vi træffer.
Og det er så, uanset om det er hensynet til vores samfundsindretning, som vi ønsker at bevare, hensynet til vores sprog og kultur, som vi ønsker at bevare, eller hensynet til danskernes sikkerhed, som vi sætter meget højt.
Så det er altid hensynet til Danmark, som er rygraden i Dansk Folkepartis politik.
Der kan man sige, at lovforslaget, vi behandler her i dag, er meget en til en i forhold til at sikre danskerne bedre.
Hvor forsvaret traditionelt set har skullet operere i forhold til jorden, til luften og til søen, har man nu fået et ekstra domæne, nemlig cyberspace.
Og der er det jo selvfølgelig vigtigt, at vi sikrer, at forsvaret kan agere i cyberspace, og at det også har de rigtige værktøjer til at sikre danskerne i forhold til dette domæne.
Der er det ikke sådan, som det er med hæren, som skal have de rigtige køretøjer, eller søværnet, som skal have de rigtige skibe, men her er det sådan, at man skal have de rigtige rammer for lovgivningsmæssigt at kunne få vores dygtige folk i Center for Cybersikkerhed til at fungere på den rigtige måde.
Lovforslaget giver jo Center for Cybersikkerhed mulighed for at skabe bedre cybersikkerhed.
De får nye redskaber i form af bedre mulighed for at overvåge internettet i forhold til samfundskritiske virksomheder.
De får mulighed for at opstille såkaldte honeypots og sinkholes, som tidligere i andre sammenhænge har vist sig at være effektive redskaber til dels at detektere angreb og lære om, hvordan kriminelle agerer i det her, dels at sikre, at man kan stoppe angreb – det var jo bl.a. sådan, man stoppede det såkaldte WannaCry-angreb.
Derudover sikrer man en mere smidig sagsgang, i form af at man lettere kan informere folk, der har været udsat for et angreb, eller lettere kan opbevare relevant information.
Det forslag, vi behandler i dag, er jo et revideret forslag i forhold til det, der var sendt i høring, og i Dansk Folkeparti er vi glade for, at man har lyttet til den bekymring, der har været fra især fagbevægelsen, som havde en frygt for, at medarbejdere kunne blive udstillet unødigt i forhold til deres jobsikkerhed.
Alt i alt må man sige, at når Forsvarets Efterretningstjeneste vurderer, at cybersikkerhed og angreb i cyberspace er en af de tre største trusler imod kongeriget, så er det relevant at sikre, at vi styrker den del af vores forsvar betragteligt.
Det gør vi med det her lovforslag, og derfor vil Dansk Folkeparti støtte forslaget.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2019-04-02:
Jamen selvfølgelig skal det finde sted i dialog med Grønland, men jo primært i dialog med de grønlandske myndigheder, som jo er vores samarbejdspart i de her sager.
Vi er jo også ved at opbygge et beredskab i Grønland, det har vi jo talt om siden den arktiske strategi, og det arbejde er i gang i øjeblikket.
Men det er klart, at vi skal diskutere nogle af de her store udfordringer, der er, i det kæmpe land, som Grønland er, og alting er altså sværere og mere kompliceret i Grønland, end det er her.
Alene på grund af afstandene er vi jo nødt til at tænke os om og arbejde systematisk med de her ting.
Så det vil jeg meget, meget gerne vende tilbage til.
Og jeg kan jo ikke lade være at sige, at man blev godt klam i hænderne, for tænk, hvis den der »Viking Sky« havde fået det uheld på Grønlands østkyst – hvad så?
Altså, så skulle folk sættes ind på land, og så skulle man smide udstyr ned, så de kunne overleve i nogle dage, indtil der kom assistance.
Så det, vi taler om her, er super kompliceret.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-04-02:
Også mange tak til ministeren for kommentarerne.
Vi er mange i Grønland, som også har fulgt med i den ulykke, som der skete i Norge, og i vores stille sind også har gjort os nogle tanker om det her med, hvad der ville være sket, hvis det var foregået i Grønland.
Så jeg vil gerne takke ministeren for kommentarerne om det i hvert fald.
Man kan sige, at i de sidste par år er vi jo blevet klogere på, hvor det egentlig er, hullerne er, i forhold til vores beredskab i Grønland, og som ministeren også selv var inde på, er det jo et kæmpekæmpestort område, og det kræver virkelig en dialog.
Så indledningsvis vil jeg spørge ministeren: Under hvilke former forestiller ministeren sig at vi kunne tage den her dialog?
Er det under forhandlinger af et forsvarsforlig, og giver det i så fald ikke god mening, at vi deltager som grønlandske folketingsmedlemmer?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2019-04-02:
Beredskabet er nu overført til forsvarsforliget, så beredskabet nu er omfattet af det forsvarsforlig, vi har.
Det giver jo en meget god synergi.
Her benyttede beredskabet forsvarets Herculesfly til at transportere materiel næsten lige op til, hvor danskerne skulle operere.
Så på den måde tror jeg, at der er kommet et kvalitetsløft i det her arbejde.
Men man skal jo hele tiden forholde sig til, hvad det er for nogle risici.
Altså, vi er jo ikke selv udsat for tørke.
Derfor tror jeg, at de forskellige lande er nødt til selv at gøre noget på de her beredskabsområder.
Jeg har selv været i diskussioner med Europa-Kommissionen, som forestiller sig, at de skal lave sådan nogle backupsituationer, men jeg mener ikke, at det skal være sådan, at landene kan ryste sig fri af deres forpligtelse til selv at stille et beredskab mod de hyppigst forekommende trusler, som rammer de lande.
Eva Flyvholm (EL), 2019-04-02:
Det er netop i forlængelse af det: Jeg synes, det er meget vigtigt, at vi kan stille det til rådighed, og der er det jo typisk det statslige beredskab, der bliver sendt ud på de her internationale og nordiske missioner.
Jeg må indrømme, at det, jeg hører rundtomkring, er, at vi ikke er helt godt nok rustet til at kunne blive ved med at løse så mange opgaver.
Det synes jeg egentlig er lidt bekymrende.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren: Er indtrykket ikke, at det nok kunne være fornuftigt at se på at få det styrket?
Det er jo ikke så mange år siden, der blev skåret ned også på det statslige beredskab.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2019-04-02:
Beredskabet jo todelt i Danmark.
Det primære beredskab er det kommunale beredskab, og det har jo været igennem en strukturforandring i de senere år, så vi nu har nogle og tyve beredskaber i Danmark.
Det, det statslige beredskab kan, er jo at tilføre ekstra ressourcer, og det er ligesom en overbygning på de kommunale beredskaber.
Det arbejde er igangsat, og det var på socialdemokratisk foranledning, at vi satte det arbejde i gang.
Jeg vil tro, at vi engang i løbet af i år vil få resultatet.
Der vil vi så bedre kunne besvare fru Eva Flyvholms spørgsmål om beredskabet.
Jeg tror i og for sig, at vi har et meget fornuftigt beredskab.
Det er jo specielt i tilfælde af oversvømmelse med de her flydespærringer osv., at man kan rykke ud fra det statslige beredskabs side.
Men det kan vi vende tilbage til.
Eva Flyvholm (EL), 2019-04-02:
Tak til ministeren, og også tak for det sidste.
Jeg synes faktisk, at det her med krydstogtskibene er en meget vigtig problemstilling, hvor vi nok er nødt til at se på, hvordan man yderligere kan regulere sig ud af det, så folk er nødt til at sejle på en anden måde, fordi det kræver så stor kapacitet.
Så det hilser jeg meget velkommen.
Men mit spørgsmål går lidt på, hvor meget økonomi man faktisk sætter til side til beredskaberne, og hvordan niveauet er i de forskellige nordiske lande, og diskussionen om, hvorvidt vi har et højt nok niveau.
Jeg er ret bekymret for, at niveauet for det civile beredskab faktisk ikke er højt nok i Danmark.
Det er i tilfælde af oversvømmelser, men det kan jo også være ved udbrud af sygdom, og det kan også være ved terrorangreb osv., at det er det, der skal ind og kunne reagere ret hurtigt.
Jeg er faktisk lidt bekymret for, at vi ikke er godt nok rustet, sådan som det står til nu.
Jeg kunne godt tænke mig at høre lidt mere om, hvordan diskussionen er, og også om samarbejdet med de andre.
Og hvis ministeren ikke lige kan svare på, hvordan niveauet er i alle landene, kan det være, at det er muligt at vende tilbage med et skriftligt svar.
Henrik Dam Kristensen (S), 2019-04-02:
Allerførst, fru Eva Flyvholm, er indgangsvinklen, at vi har en statslig myndighed, som lever op til de forvaltningsmæssige pligter osv., som man har, og der er ikke nogen som helst mistro til hverken medarbejdere ved FE eller Center for Cybersikkerhed.
Jeg tror, at det er ordentlige, gedigne og dygtige embedsmænd, som sørger for at leve op til den lovgivning, som fru Eva Flyvholm og jeg vedtager.
Det er jo den første indgangsvinkel til det.
Så har vi derudover bygget kontrolmyndigheden op af uafhængige eksperter og forskere, som har uhindret adgang til at gå ind at kontrollere.
Så jeg føler mig sådan set tryg.
Eva Flyvholm (EL), 2019-04-02:
Tak for det.
Ja, jeg er bestemt bekymret over, at alle de oplysninger kommer til at ligge under efterretningstjenesten her.
Men i forhold til det råd, der foreslås, hvor man kan inddrage organisationerne mere, oplever jeg det ikke sådan, at det helt var det, de bad om.
Men her får man et råd, hvor det stadig væk er Center for Cybersikkerhed, som sidder som den centrale part.
Det er i hvert fald, hvad jeg har hørt.
Det andet, jeg vil spørge til,
er: Mener hr. Henrik Dam Kristensen, at kontrollen med efterretningstjenesterne fuldstændig kan imødegå alle de problemer, der kan være i det her?
For det er ikke sådan, jeg ser tilsynet kan fungere.
Altså, det er jo helt grundlæggende ikke et særlig godt tilsyn, der er.
Henrik Dam Kristensen (S), 2019-04-02:
Jo, fru Eva Flyvholm, det er det.
Jeg synes i øvrigt, at det var en god konference.
En af de ting, jeg tog med mig fra den konference, var, at vi skulle få skabt et forum, hvor relevante myndigheder og private virksomheder og deres organisationer kunne samtale om det her.
Det tror jeg vi får.
Forsvarsministeren har i hvert fald ladet, som om han synes, det er en god idé, så jeg regner med, at det også ender med at blive til noget konkret.
Må jeg godt sige mere overordnet, at jeg er med på, at det er til diskussion, hvor man lægger den her slags ting henne.
Jeg er optaget af at opnå den største viden og dermed den største mulighed for beskyttelse på området her.
Så er der måske en gradsforskel, hvad angår den mistro, man kan have eller ikke have til en organisation, og det er jo fair nok.
Men jeg er ikke ligeglad, og det er også derfor, jeg synes, at kontrolorganet her er særdeles vigtigt.
Og jeg vil sige, at vi hele tiden skal holde øje med, om de har brug for flere ressourcer, og har de det, skal vi også være åbne over for at give dem det.
Eva Flyvholm (EL), 2019-04-02:
Det må jeg sige at jeg bestemt ikke er.
Jeg mener helt klart, at det er en fejl, at man har valgt den struktur.
Når vi ser rundt i Europa, hvordan langt de fleste andre lande har gjort det, så er det heller ikke på den måde.
Men jeg vil gerne høre ordføreren, om ikke det gør indtryk, at vi i efteråret havde en rigtig stor høring i Forsvarsudvalgets regi, hvor jeg synes, det var meget entydigt, at de eksperter, der var til stede – forskere, folk fra it-sikkerhedsbranchen osv. – over en kam faktisk kritiserede lige præcis placeringen under FE, fordi man var bekymret for, at det kun var de militære trusler, der ligesom ville dukke op på radaren, og at der vil være for lidt fokus på mange af de andre, hvad skal vi sige, civile trusler, der også er relevante i forhold til cybersikkerhed.
Er det ikke noget, der gør indtryk på hr. Henrik Dam Kristensen, når man ligesom ser, at der her er så mange, der råber vagt i gevær?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2019-04-02:
Jamen det spørgsmål må vi vende tilbage til, når vi får en snak om udfordringerne med krydstogtsejlads i de arktiske egne.
Magni Arge (T), 2019-04-02:
Men altså en del af indsatsen, som jeg forsøgte at nævne i min tale, og jeg vil gerne gentage det, er: Det er først det her med, at private aktører, der gør brug af de her havområder, bør kunne pålægges også at deltage i finansieringen af det beredskab, som de egentlig er de store eksponenter for at skulle bruge på et eller andet tidspunkt, og noget sådant findes ikke i dag.
Det næste er det her med, at man indsætter regler om begrænsninger og sanktioner, i tilfælde af at man bryder disse regler, f.eks. de steder, hvor man sejler ind og tager en større risiko end nødvendigt.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2019-04-02:
Altså, når man taler med Arktisk Kommando, hører man, at noget af det, der fungerer rigtig godt i de arktiske egne, jo er samarbejdet mellem de arktiske lande omkring Search and Rescue, fordi tiden jo altså er helt afgørende for, hvor hurtigt man kan hjælpe mennesker, og det skal vi selvfølgelig holde fast i.
Så det er jo på plussiden, at der foregår samarbejde mellem de arktiske lande, Rusland, Canada, Danmark, Norge; det fungerer rigtig godt i de områder der, men arbejdsvilkårene er jo vanskelige.
Magni Arge (T), 2019-04-02:
Tak for den yderligere redegørelse og, hvad skal man sige, betænkelighederne omkring »Viking Sky«, og hvad det har sat gang i.
Jeg synes, som jeg også sagde i min tale, at det er en meget alvorlig sag, hvor der virkelig er brug for noget omtanke og noget action, men det er ikke nok, at vi bare tænker og eftertænker, for der bør handles.
Jeg synes, at en meget naturlig vej at gå er, at man ikke alene får en dialog i gang imellem de vestnordiske lande og de nordiske lande, men at dialogen også omfatter de arktiske naboer, f.eks. Canada, som er nabo til Grønland, og Rusland, som vi også har, som ligger tæt op ad det her arktiske område.
For vi har brug for, at alle forhåndenværende ressourcer kan mobiliseres, i tilfælde af at sådan en situation opstår på det værst tænkelige sted, på det værst tænkelige tidspunkt, under de værst tænkelige vejromstændigheder, og nu har vi set, at det kan lade sig gøre.
Det var kun lokationen, som ikke var så vanskelig i den sammenhæng.
Så jeg ville bare høre, om forsvarsministeren er enig i, at det er en farbar vej.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2019-04-02:
Det må jeg være ærlig at sige at jeg slet ikke føler mig kompetent til at udtale mig om, når det handler om, hvem der er den bedste leverandør af de der ting.
Så det må vi vende tilbage til.
Jeg ved ikke, om jeg har hørt det her, men det er jo almindeligt i politik, at man kan blive kritiseret for alting, ikke også?
Altså, det der er jo bare politisk bragesnak.
Jeg synes jo, at det, der har chokeret mig, i og for sig er, at it-sikkerhedsbranchen ikke bakker op om det her entydigt og siger: Selvfølgelig er det vigtigt.
Det, vi koncentrerer os om, er de særlig samfundsvigtige sektorer.
Vi kan ikke have, at der bliver slukket for strømmen; vi kan ikke have, at dankortet bliver lukket ned ved et hackerangreb; vi kan ikke have, at sygehusene ikke kan komme ned i deres it-systemer og gennemføre operationer.
Det er jo den slags ting, vi er optaget af.
Jeg har sagt tidligere, at efterretningstjenesten altså ikke har så mange mennesker, at de kan sidde og interessere sig for Pedersens tarmproblemer og sidde og studere hans journal op og ned.
Altså, det er en lidt parodisk diskussion, vi er ude i, omkring de her emner.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-04-02:
Jamen ro på, altså.
I betragtning af at der jo er mange, der har kritiseret det her, synes jeg ikke bare, man kan stå og sige, at de ikke har forstået noget som helst.
Det tror jeg er uklogt, det vil jeg bare sige.
Mit spørgsmål går nogenlunde på det med, om vi har kapacitet i Danmark.
Jeg ved, at chefen for FE, Lars Findsen, ved flere lejligheder har efterlyst flere unge mennesker, der vil gå ind i FE som hackere – de har brug for hackere i FE.
Det er sådan set rimeligt nok, at man efterlyser det, men har ministeren måske overvejet, at de der typer, som kunne tænke sig at få sådan et job, måske ikke bryder sig om at komme ind i FE, men at de hellere vil være i noget, som er mere civilt, og det i virkeligheden i forhold til rekrutteringsproblemet kunne være en fordel, at man flytter det her fra FE?
De andre argumenter har jeg sådan set forstået, og det er ikke, fordi det, der bliver sagt, er helt åndssvagt.
Der er bare det der kontrolproblem, som stadig væk er der, og som jo har noget at gøre med, at når folk har en mistanke om, at det her kan blive misbrugt, og det har folk jo, så er man bare nødt til at tage det mere alvorligt, end regeringen gør.
Men det der rekrutteringsproblem vil jeg godt lige have en kommentar til fra ministerens side.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2019-04-02:
Jeg vil sige, at det selvfølgelig gør, at man skal være opmærksom, og, synes jeg, inviterer til, at man som ansvarlig politiker kigger nærmere efter, om der er et reelt problem.
Jeg tror, at vi som folketingsmedlemmer skal passe på med ikke at komme farende alt for tit med nogle meget konkrete løsninger, før vi er overbeviste om, at der er nogle konkrete problemer, der skal løses.
Det er derfor, jeg opfordrer til, at regeringen hjælper os med at få overblikket på det område.
Pernille Skipper (EL), 2019-04-02:
Det kan jeg godt forstå, og jeg kan forsikre hr. Rasmus Horn Langhoff om, at vi ikke selv har fundet på det her i Enhedslisten.
Vi har ikke sat os over i et hjørne, kigget ind i væggen og tænkt: Nå, vi må nok lave et krisecenter.
Vi har faktisk talt med nogle af de mennesker, det drejer sig om, bl.a. foreningen Sabaah, som jo netop beskæftiger sig med at rådgive og støtte mennesker, som både har minoritetsbaggrund og er lgbtq+-personer.
Og ifølge Sabaah betyder det også, at der ikke er rum for rigtig mange på de sædvanlige pladser.
Så er det ikke godt nok, at det kommer fra brugerne selv, at det her er et behov?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2019-04-02:
Ja, det er min overbevisning, at det er en særlig problemstilling, som kræver en særlig indsats.
Jeg har ikke det fulde overblik over, om det så er et problem, altså om vores krisecentre derude i dag har problemer med at håndtere det, om de ikke har – hvad kan man sige – evnerne eller specialet eller erfaringerne til at kunne håndtere de særlige problemstillinger, og det er jo så det, jeg opfordrer regeringen til at finde ud af.