runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Bach (LA), 2017-05-23:
Tak til ordføreren for talen.
I forbindelse med talen nævnte hr. Jens Joel, at han i hvert fald sådan overordnet og generelt set var enig i Energikommissionens netop fremlagte rapport og anbefalingerne heri.
Inden hr. Jens Joel sagde det, fortalte hr. Jens Joel også, at han faktisk ønskede at holde foden på speederen, i forbindelse med at hr. Jens Joel omtalte den fremtidige udbygning med den vedvarende energi.
Og hvordan forestiller hr. Jens Joel sig så at den udbygning skal foregå?
Hvilke udbudsformer osv. forestiller hr. Jens Joel sig at der skal anvendes i den forbindelse?
Jens Joel (S), 2017-05-23:
Jeg tror faktisk, det er en misforståelse.
Jeg har muligvis været uklar, men når jeg taler om at holde foden på speederen, handler det om omstillingen.
Det handler netop ikke kun om udbygningen med vedvarende energi, for sagt lidt karikeret, er den nye udfordring jo, at succesen ikke bare kan måles i, hvor mange vindmøller eller hvor mange solceller der kommer op, men også hvor gode vi er til at bruge strømmen.
Derfor kan man sige, at vi skal fokusere på nogle nye steder, altså der, hvor vi i forbindelse med den kommende grønne omstilling har et problem.
Det er med elektrificeringen; det er med det fleksible system; det er med at sikre, at vores grønne strøm kommer ind i fjernvarmen; og det er med at sikre lagringsteknologien, som kræver nogle investeringer.
Og der er det så bare, jeg siger, at når man kigger på Energikommissionen, som regeringen også gør, og støtter op om deres konklusioner, så skal man bare ikke misforstå det på den måde, at Energikommissionen siger: Fra nu af behøver vi ikke gøre noget, for nu kører markedet det selv.
Nu skal vi så have knækket de næste nødder i omstillingen, og det var egentlig det, jeg mente med, at vi skal holde gang i den grønne omstilling, ikke kun i udbygningen med vedvarende energi.
Carsten Bach (LA), 2017-05-23:
Flere af ordførerens konklusioner er jeg enig i, men ordføreren svarede sådan set ikke på spørgsmålet, for jeg tænker ikke, at hr. Jens Joel helt vil stoppe udbygningen med vedvarende energi i Danmark.
Så derfor vil jeg bare godt spørge igen: Hvilken form for udbudsproces forestiller hr. Jens Joel og Socialdemokratiet sig at den fortsatte udbygning med vedvarende energi skal foretages med?
Jens Joel (S), 2017-05-23:
Undskyld, men det var faktisk, fordi jeg tænkte, at det var den mindst kontroversielle del.
Det kræver, at man har et system, så man sådan set kan prisfastsætte, hvad gevinsten er, ved at der ikke er nabogener, og alle mulige andre ting.
Og så kræver det, at man har blik for nye teknologier.
Hvis vi gjorde det i dag, at vi sagde, at al vedvarende energi skal i udbud, og at det skal ske på tværs af alle teknologier, så ville man jo stoppe med biogas fra i morgen, fordi det er dyrere end landvind og havvind og sol.
Derfor er teknologineutralitet en god overskrift, men det skal fungere i praksis.
Og det er i øvrigt ikke det samme som at sige, at der ikke skal være noget andet end teknologineutrale udbud, for så får vi jo ikke støttet eksempelvis biogassen – det er min forventning – som man mener opfylder nogle andre behov, fordi gas har andre egenskaber end strøm.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-23:
Ordføreren nævnte, at vi skulle bruge mere af den grønne strøm, og det er jeg sådan set ganske enig i, men jeg synes bare, at det kolliderer lidt med andre processer som f.eks., at der nu skal være flere kabelforbindelser til udlandet.
Ordføreren nævnte jo også, at vi skulle have flere varmepumper, og jeg kan også godt se, at når vi kommer i den situation, at der er kommet flere elbiler, kunne vi sådan set godt lagre strømmen der i stedet for at eksportere den til udlandet.
Så jeg vil godt høre, om ikke ordføreren kan se, at der er behov for at få skitseret nogle alternativer til de nye kabelforbindelser til udlandet, som er i proces nu, og at vi har behov for at få et bedre beslutningsgrundlag, så vi kan se, hvad der vil ske, hvis vi nu ikke bygger det kabel til England, men investerer de 10 mia. kr., som forbrugerne måske så sparer, i en omstillingsproces, således at vi får flere varmepumper og får lavet et eller andet støttesystem, sådan at vi får mere el ind i vores fjernvarmesystem.
Kunne det ikke være gavnligt at have en sådan analyse?
Jens Joel (S), 2017-05-23:
Jeg er ganske enkelt ikke enig i præmissen om, at hvis man bygger et kabel til England, vil man spare en udgift, som så betyder, at man vil kunne bruge pengene et andet sted.
For sandheden er jo den, at det kabel til England skal kunne svare sig, og det vil sige, at vi skal tjene pengene ind igen, hvis vi skal lave det kabel, og at der derfor ikke er nogen penge, der bare ligger og venter på at blive brugt på noget andet.
Jeg vil så til gengæld gerne imødekomme Enhedslistens ordfører, i forhold til at vi har brug for at gøre begge dele, for hvis vi skal have et effektivt energisystem i fremtiden, skal vi ikke kun have bedre forbindelser til vores europæiske naboer, så vi kan udnytte strømmen bedre, vi skal også have strømmen ind i f.eks. varmesektoren eller for den sags skyld i transportsektoren, som ordføreren nævner.
Det er bare ikke et enten-eller, og med det kabel til England, som vi diskuterer nu, så er det jo en investering, som skal betale sig hjem, sådan at forbrugerne ikke ender med at få en ekstraregning for det kabel.
Tværtimod.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-23:
Jeg havde lige glemt den nye ordning med, at man skulle trykke to gange på knappen.
Der er det specielle i det, at det er forbrugerne, der kommer til at betale den investering, hvis der laves et nyt kabel til England.
Det er jo dilemmaet i det, for det kommer til at blive betalt over netafgifterne.
Og hvis man ser på alternativet, er det jo, at man kunne lave nogle investeringer i Danmark, som kunne gøre, at vi fik billigere fjernvarme, hvis vi kunne beholde den strøm, som vi i øjeblikket eksporterer, når den er allerbilligst, og putte den ind i vores fjernvarmesystemer.
Jens Joel (S), 2017-05-23:
Jeg mener ganske enkelt ikke, at det er rigtigt, og det er ikke for at være specielt hård, at jeg afviser det.
Men det er rigtigt, at finansieringen bliver lagt på nettarifferne, præcis som Enhedslistens ordfører siger, men så opnår man jo også en told på den forskel, der er i prisen fra England til Danmark, og den betaler sådan set mere ind end den udgift, man har haft.
Det vil sige, at forbrugerne ender med at få en stigning i tarifferne og en sænkelse af tarifferne, og sænkelsen er faktisk større end stigningen.
Så i henhold til den fremlagte businesscase for et kabel til England sker der ikke en stigning i nettariffen, og derfor vil man ikke bare kunne bruge pengene et andet sted.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-23:
Her er der tale om, at hvis vi afskaffede virksomhedsordningen for forældrekøb, kunne statskassen spare imellem 125 mio. kr. og 250 mio. kr., og for skatteministeren er det måske ikke de store beløb, men hvis man brugte de penge til at bygge flere ungdomsboliger for, kunne vi få mange af dem for det beløb.
Jeg er glad for, at ministeren rejser spørgsmålet om, hvad det er at være reelt erhvervsdrivende, for
jeg betragter det her ud fra mit kendskab til, at folk, der har et barn, som er kommet ind på en uddannelse i en anden by, og som har svært ved at finde en bolig, vælger at købe en bolig til barnet, og så har jeg lidt svært ved at se, at man bevæger sig ind i noget med at være reelt erhvervsdrivende, når man lejer en bolig ud til sit barn.
Det er ikke, fordi vi i Enhedslisten har noget imod, at man hjælper hinanden inden for familien.
Det kunne også være et barn, der købte en lejlighed til sin gamle mor.
Det ikke det, vi vil forhindre, men vi synes ikke, det er rimeligt, at der er den her indirekte skattefinansiering af det.
Kan ministeren ikke se, at det ikke er reelle erhvervsdrivende, vi har at gøre med her?
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-23:
Tak til ministeren for en grundig gennemgang af elementerne i forslaget.
Jeg er enig i, at det ikke er for at forenkle, at vi fremsætter det her forslag; det har nogle andre årsager, som ministeren også er inde på, nemlig at frugt og grønt både er sundere for den enkelte og bedre for klimaet.
Jeg ved ikke, om det var et spørgsmål til ordføreren her, om flåede tomater og soltørrede tomater også skal være omfattet, men svaret er: Ja, det skal de.
Og det er jo ikke noget, vi bestemmer, men noget, EU bestemmer.
Så derfor er hele gruppen af grønsager og frugt med – tørrede abrikoser, eller hvad det nu kan være.
Ministeren er også inde på, at der er grænser for, hvor meget frugt og grønt vi kan spise.
Og det er der da formentlig nok, men ministeren må vel også anerkende, at der er meget stor forskel på, hvor meget frugt og grønt henholdsvis en familie med en selvstændigt erhvervsdrivende og en familie med en arbejdsløs spiser .
Så der er vel et potentiale for, at vi kan blive sundere og gøre klimaet lidt bedre, også med sådan nogle redskaber her.
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-23:
Jamen det er der bestemt, og jeg vil da afsløre, at jeg selv er meget begejstret for frugt og grønt og spiser det.
Jeg er nu også glad for kød.
Jeg synes faktisk, at kombien er den bedste, altså når man får noget af det hele og kommer igennem kostpyramiden, om man vil.
Og jeg vil da gerne understøtte, at danskerne spiser mere frugt og grønt og lever sundere, men som jeg har sagt i forbindelse med andre beslutningsforslag fra Alternativet og andre partier, så tror jeg, at vi skal være varsomme med at konkludere, at det her er den bedste vej at få det på.
Det kan godt være, at den politiske vej er den letteste, også den letteste vej at forklare ude i offentligheden, men hvad angår at gennemføre et forslag, tror jeg ikke, at det her er den letteste og mest effektive måde at sikre det, Alternativet gerne vil, på.
Der tror jeg man skal gå andre veje.
Jeg tror også, at man som politiker bliver nødt til at anerkende, at uanset hvad vi gør, så er det meget individuelt, hvad folk spiser, og hvad folk drikker.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-23:
Nu kunne jeg være fristet til at sige, at ministerens parti jo ofte godt kan lide noget, der handler om incitamenter, og at man kan få folk til at gøre nogle ting ved at bruge nogle økonomiske redskaber.
Det er det her jo, kan man sige, hvor prisen nedsættes.
Man kunne også kalde det nudging eller andet, hvor man sådan indirekte får folk til at ændre på deres vaner i forhold til sundhed.
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-23:
Jamen altså, hvis danskerne indtager meget mere frugt og grønt, er der forhåbentlig en sundhedsmæssig effekt af det.
Men hvis man vil bruge 1,6 mia. kr. på det, vil jeg sige, at jeg tror, at man kan opnå den effekt billigere ad andre veje: oplysning, vejledning.
Og nudging kan man selvfølgelig gøre gennem skattesystemet, men man kan også gøre det på andre måder.
Så jeg vil sige, at det, jeg kan strække mig til at sige, er, at regeringen er enig med Alternativet i, at det ville være dejligt, hvis danskerne levede sundere – men at gøre det på den her måde kan vi ikke se os selv i, for det ville ikke være den smarteste måde at nå frem mod målet på.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2017-05-23:
Tak for det.
Tak til Alternativet for beslutningsforslaget her, der, som det er blevet sagt, går ud på at halvere momssatsen for frugt og grønt fra 25 pct. til 12½ pct.
I Socialdemokratiet har vi ikke noget imod frugt og grønt, tværtimod.
Jo flere gode og sunde madvarer vi kan få ind i vores hverdag, jo bedre er det.
Mere frugt og grønt vil bidrage til en bedre folkesundhed og dermed også i sidste ende til vores alle sammens muligheder for at leve det gode liv, som vi gerne vil.
Så vi deler sådan set ønsket om, at vi i Danmark skal spise sundt og herunder også meget frugt og grønt.
Men når det kommer til det konkrete beslutningsforslag, kan vi ikke støtte det.
For det første koster det en del penge – ifølge forslaget selv omkring 1,8 mia. kr. om året.
Og hvis vi for det andet her og nu skulle bruge 1,8 mia. kr. yderligere om året på vores folkesundhed, er vi langtfra sikre på, at lige præcis det her ville være den bedste og mest effektive måde at bruge de penge på.
Ifølge Forebyggelseskommissionen, som der henvises til i beslutningsforslaget, vil effekten af halveret moms for frugt og grønt kun være marginal, og derfor anbefalede kommissionen jo i sin tid heller ikke, at man gjorde det her.
Endelig for det tredje er vi helt grundlæggende ikke tilhængere af et mere kompliceret momssystem i Danmark.
Som skatteministeren også har været inde på, er der nogle store fordele forbundet med at have et relativt enkelt og gennemskueligt momssystem, hvor der ikke er alle mulige forskellige satser for forskellige typer af varer.
Og sådan et system vil vi gerne værne om, så af de grunde kan vi i Socialdemokratiet ikke bakke op om det her beslutningsforslag.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-23:
Tak for, at ordføreren er enig med os i i hvert fald formålet med det her og ønsket om at få os alle sammen til at leve et lidt sundere liv.
En af tingene, vi kan kigge på i forhold til det her, er også ulighed i sundhed, og som jeg nævnte over for ministeren før, er der markant forskel på, hvor meget frugt og grønt selvstændige erhvervsdrivende spiser, og hvor meget frugt og grønt arbejdsløse spiser.
Anerkender ordføreren, at det her kunne være med til at ændre på de vaner, man har i forhold til at spise frugt og grønt?
Daniel Toft Jakobsen (S), 2017-05-23:
Ja, altså, det kan det godt.
Nu har jeg lige hurtigt prøvet at læse op på Forebyggelseskommissionens rapport i forbindelse med at forberede det her beslutningsforslag, og hvis de analyser og de prognoser, som er i den undersøgelse, holder stik, vil det her have en meget marginal effekt.
Som ministeren også var inde på, mener kommissionen, at det primært vil komme dem, som i forvejen spiser mest frugt og grønt, til gavn, og det, de når frem til, er, at det vil øge den gennemsnitlige danskers forbrug af frugt og grønt med 15 g om dagen, og at det at spise 15 g mere frugt og grønt, end man ellers ville have gjort, fra man er 0 år og hele vejen op igennem ens liv, vil føre til en øget levetid på 8 dage.
Det er så det, som Forebyggelseskommissionen selv siger er en meget marginal effekt og ikke den bedste måde at bruge så mange penge på.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-23:
Det er rigtigt, at det er de konklusioner, man i hvert fald dengang kom til i den rapport, men et andet eksempel er, at Coop i 2015 valgte at sætte prisen på alle deres økologiske grønsager og økologisk frugt ned, og der steg deres salg med 40 pct. på de varegrupper.
Der er også den klimamæssige del af det.
Anerkender ordføreren, at det kan have nogle positive klimamæssige konsekvenser?
Daniel Toft Jakobsen (S), 2017-05-23:
Jeg anerkender, at det godt kan have nogle positive effekter.
Jeg siger bare, at ud fra den viden og de erfaringer, som vi har på området her og nu i hvert fald – vi skal jo altid følge med, om der kommer nye erfaringer osv. – er det vores vurdering, at effekterne er alt for små, i forhold til hvor meget det koster at gøre det.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-23:
Både ministeren og ordføreren har været inde på, at der jo er grænser for, hvor meget frugt og grønt vi kan spise.
Men ifølge Sundhedsstyrelsen er det sådan, som der også står her i bemærkningerne, at 46,2 pct. af mændene i Danmark har et for lavt indtag af f.eks. frugt, og det gælder for 18,6 pct. af kvinderne.
Ifølge Forebyggelseskommissionen, som blev nævnt tidligere, vil det i gennemsnit få hver dansker til at spise 5½ kg ekstra frugt om året, hvis man gør det her med at sætte momsen ned til 12,5 pct. Kunne det ikke være vigtigt i en forebyggelsessammenhæng at få folk til at spise mere af det, og specielt mænd har åbenbart en udfordring med at spise frugt og grønt?
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-05-23:
Men det, der kunne være interessant at finde ud af, er, om det så skyldes, at momsen er for høj.
Og det tror jeg i hvert fald ikke er årsagen.
Altså, lad os tage et æble, der koster 2 kr. i dag.
Er det så sådan, at de 46 pct. spiser for få æbler, fordi der er en momssats, som betyder 20 øres forskel i forhold til det, man foreslår her?
Det tror jeg altså ikke får de der 46 pct. til at købe dobbelt så mange æbler eller begynde at spise æbler, hvis de ikke har gjort det før.
Så jeg tror, at det her er et voldsomt dyrt tiltag i forhold til den effekt, det får.
1,8 mia. kr. er virkelig mange penge, og jeg tror ikke, det får nogen kæmpe effekt, og man kunne måske godt få mere sundhed for pengene med andre tiltag end lige det her.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-23:
Jamen ifølge Forebyggelseskommissionen, som blev nævnt tidligere her i dag, vil det få os til at spise i gennemsnit 5,5 kg ekstra frugt og grønt om året.
Så det har i hvert fald en effekt, som er sund.
Men skal jeg forstå det sådan, at ordføreren gerne vil være med til at tage initiativ til også at gøre nogle flere ting, nogle andre end det her, for der bliver øjensynligt spist alt for lidt frugt især blandt mænd?
Vil ordføreren så være med til at lave andre tiltag, for det fungerer jo ikke godt nok, sådan som det er nu?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-23:
Mange tak.
Mens vi alle sammen taler om den enorme mangel på boliger til studerende, er det også tankevækkende, at flere og flere boliger i København opkøbes af forældre.
Her kan forældrenes børn så bo, betale husleje til forældrene og modtage boligstøtte.
Er lejligheden egnet til det, og det er der mange lejligheder, der er, kan den unge udleje et værelse til en anden studerende og derved få en større del af huslejen dækket.
Og på den måde er der naturligvis færre unge, som mangler et sted at bo.
Det er fuldstændig rigtigt, hvad flere ordførere også har sagt.
Selv om det naturligvis er skævt, at man skal være født af forældre, som er rige nok til at købe en bolig til børnene, før man er i den heldige situation, at man som studerende kan komme til at bo i hjertet af København, så er SF trods alt med så langt.
Men kæden hopper altså af, når forældrekøb samtidig er omfattet af lukrative skattefordele til forældrene og senere endda også til børnene.
Alle, som har lidt på kistebunden eller en god friværdi, kan benytte den såkaldte virksomhedsordning, som giver en klækkelig skatterabat.
Ordningen har selvsagt oprindelig været tiltænkt ejere af udlejningsejendomme, men med forældrekøb bliver det jo i familien.
Men ikke nok med det.
Børnene kan efterfølgende købe lejligheden af forældrene også med en klækkelig rabat.
Det er almenviden, at forældrekøb også kan omsættes til en klækkelig skattefri værdi.
En lejlighed med en markedsværdi på 3 mio. kr. kan typisk have en offentlig ejendomsvurdering på 1,5 mio. kr., og hvis man så får 15 pct. rabat oveni, det giver 225.000 kr.,
jamen så har man altså som barn noget, der ligner en skattefri værdi på 1,725 mio. kr. Det er der altså ikke ret mange forældre der bare kan stikke deres unger, uden at ungerne skal betale skat af det, men det kan man gøre med den her ordning.
Og selv hvis det er sådan, at man benytter sig af skatteministerens nye ejendomsskat, vil det samme gøre sig gældende.
Altså: Den samme ejendom til 3 mio. kr. vil med 20 pct. rabat, hvis man antager, at både markedsværdi og den offentlige ejendomsvurdering er den samme, stadig væk give en klækkelig rabat på 600.000 kr.
Skatterabatterne er i den sammenhæng altså kommunale midler, som kommunerne i stedet kunne have brugt til at etablere nogle flere billige studieboliger for i København, så alle unge kunne få lige gode muligheder for at få en studiebolig i København.
Det synes vi i SF er sund fornuft, og derfor håber vi også, at vi kan blive enige med de ordførere, som fra talerstolen allerede har givet udtryk for, at der er brug for at kigge på de her ualmindelig fordelagtige vilkår for forældre, der har råd til at købe en bolig til børnene.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-23:
Tak for det, og tak for debatten.
Jeg synes jo, vi skal have debatter, som fører fremad, og som kommer frem til, at vi løser en større del af ungdomsboligproblemet.
Når jeg lytter til debatten, kan jeg godt se, at en udvalgsbehandling kunne medføre, at man fik afklaret nogle forhold omkring virksomhedsordningen, og man kunne forestille sig, at man kunne komme frem til at justere på virksomhedsordningen, sådan at den ikke gjaldt, hvis kun man havde én bolig, som man lejede ud under den ordning.
Der må da være en bagatelgrænse for, hvad det er, man kan drive virksomhed under.
Så vil jeg godt gøre opmærksom på, at forslaget jo er indrettet på den måde, at det er fremadrettet.
Det er altså ikke noget med tilbagevirkende kraft, det er et forslag, som vil pålægge regeringen inden den 1. januar 2018 at fremsætte et lovforslag om afskaffelse af de skattefordele, der er forbundet med forældrekøbslejligheder, herunder muligheden for at benytte virksomhedsordningen og kapitalafkastordningen, samt afskaffelse af muligheden for, at forældre kan sælge en bolig til deres børn til 15 pct. under den seneste offentlige ejendomsvurdering.
Det bliver også spændende at høre i en udvalgsbehandling, om det, vi refererer til, med hensyn til de 15 pct., er noget, der er gældende.
Det er i hvert fald, hvad jeg har kunnet se på en hjemmeside, som er under SKAT.
Hvis det er sådan, at forholdene er på vej til at blive ændret, synes jeg, det er rimeligt, at vi gennemgår det i en udvalgsbehandling.
Jeg har lidt svært ved entydigt at se, om vi vil kunne finde et flertal for det i betænkningen, men det er jo nogle gange en proces, når man skal komme frem til at opnå et flertal, og jeg lytter mig da til, at der også i Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti er overvejelser om, at det, der foregår ude i virkeligheden, ikke er optimalt, og at vi har en forpligtelse til at løse nogle boligproblemer, sådan at alle unge kan få et trygt studieforløb, hvor de både har et studie og har en bolig.
Så tak for debatten.
Louise Schack Elholm (V), 2017-05-23:
Nu har ordføreren og de andre ordførere fra forslagsstillerpartierne gentagne gange sagt, at det er en meget skæv ordning.
Så er det ordførerens overbevisning, at alle dem, der benytter sig af den her ordning, hører til i overklassen?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-23:
Der er lavet nogle undersøgelser af, hvem det er, der benytter sig af den ordning, og det er sådan set dokumenteret, både med hensyn til indkomst og med hensyn til formue, at hovedparten af dem, der bruger den her ordning, er i den øverste del af indkomstskalaen.
Så der er sådan set en skævhed i det, og det er jo helt naturligt.
Hvis ikke man har nogen penge, er det lidt svært at købe en bolig til sine børn.
Selvfølgelig vil man kunne finde eksempler på, at der er nogle, som har taget lån i deres parcelhus for at have mulighed for at købe en bolig til deres børn.
Men det er en skæv ordning ud fra, hvad man kan se af nogle af de undersøgelser, der er blevet lavet, og jeg kan se, at kilden her f.eks. er Danmarks Statistik.
Det må vel være rimelig pålideligt.
Louise Schack Elholm (V), 2017-05-23:
Mener ordføreren således, at dem, der køber en forældrekøbslejlighed til deres børn, opfører sig asocialt?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-23:
Nej, det tror jeg sådan set ikke at de gør, men jeg ser ikke nogen grund til, at der skal være en skattemæssig begunstigelse af, at de ønsker at hjælpe deres barn.
Men der, hvor det asociale kommer ind i det, er jo, at hvis ikke vi politisk forholder os til, at vi skal skabe et samfund, hvor der er ungdomsboliger i tilstrækkelig grad, så ender vi med, at det er de rigeste børn, som har nemmest ved at gennemføre en uddannelse i en anden by end der, hvor de bor.