runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-10-06:
Nu er der både forslag, hvor man forringer, og forslag, hvor man ikke gør noget.
Hvis andre får noget mere, kan det selvfølgelig også blive set som en forringelse – altså, hvis andre får en skattelettelse og man ikke selv får, er det så en forringelse, eller er det status quo?
Det er jo afhængigt af øjnene, der ser.
Men vi mener da klart, at pensionisterne skal være med på vognen.
Vi mener da klart, at når der er en mulighed for, at man får bedre købemuligheder eksempelvis, hvorfor skal pensionisterne så ikke også have glæde af det?
Der er det jo rigtigt, at man i nogle år har haft en nedsat regulering af pensionisternes overførsler, altså folkepensionen.
Vi var ikke en del af den aftale, der gjorde det her fra i år til 2023, så vores udgangspunkt er selvfølgelig også, at vi synes, det er en dårlig idé at gøre det i 2024 og 2025, når man ønsker at forlænge det.
Så på den måde er der jo nogle ting i forhold folkepensionisters økonomi, som selvfølgelig er en del af den samlede diskussion, og der synes jeg at det udgangspunkt, som bliver taget her i spørgsmålet, er meget godt, også i forhold til hvad Dansk Folkeparti går til forhandlingerne med med hensyn til pensionisternes vilkår fremover.
Finn Sørensen (EL), 2016-10-06:
Mange tak, og tak for talen.
Regeringen foreslår jo en række grove forringelser for de ældre og for pensionisterne i det her land: højere pensionsalder, forringelse af boligydelsen, som jo rammer hårdt blandt pensionister med lave og meget lave indtægter, ingen skattelettelser til pensionisterne, men til gengæld – i gåseøjne – en dårligere regulering af pensionen, den grønne check forsvinder, og en lavere løn til seniorjobberen end kollegaen, der står ved siden af.
Jeg tror ikke, Dansk Folkeparti synes, at der er nogen af de her forslag, der er gode – så vil jeg i hvert fald gerne høre om det.
Mit spørgsmål er: Vil Dansk Folkeparti udnytte sin nøglerolle som udslagsgivende stemme til at blokere for disse forslag?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-10-06:
Nu kunne jeg sådan lidt polemisk sige, at vi også var modstandere af de topskattelettelser, Socialdemokratiet lavede i 2012.
Da hævede man jo grænsen fra 390.000 kr. til, jeg tror 467.000 kr. eller noget lignende for, hvornår man skal betale topskat.
Men fred være med det.
Altså, vi gik til valg på, at, punkt 1, vi ikke kunne se, der var et råderum til skattelettelser, punkt 2, at hvis der blev et råderum til skattelettelser på en eller anden måde, ønskede vi at bruge de penge i bunden af indkomstskalaen, så dem med de lave indkomster fik lov til at beholde lidt mere til sig selv.
Når vi gjorde det – og jo også har den politik og forfægter den politik i dag – så var det med det udgangspunkt, at vi mener, at det er det, der kan være med til også at kitte vores samfund bedre sammen.
Det er jo lidt tankevækkende, at det var Danske Banks direktør, der var ude for ikke så længe siden og faktisk sige – og han var tilhænger af topskattelettelser, det skal siges for lige at respektere hans synspunkt – at hvis det var med til at skabe en større splittelse i samfundet, var det uklogt at lave dem.
Det var da måske lidt tankevækkende, at det kom derfra.
Nick Hækkerup (S), 2016-10-06:
Stående på det, som man så står for
– og hvis vi så holder det sammen med det, vi står i, altså en situation, hvor vores velfærd er under pres, en situation, hvor vi kan se, at produktiviteten godt kunne have været bedre og have udviklet sig bedre over de seneste år, altså at vi står i en situation, hvor der mangler de rette kompetencer – er den logiske konsekvens af det så ikke i den praktiske politik, at det at skulle indgå en 2025-aftale ville være at gå den forkerte vej, hvis sådan en aftale måtte indeholde topskattelettelser, fordi det ikke adresserer de problemer, som presser sammenhængskraften i vores samfund?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-10-06:
Ja, der er jo helt tydelige tegn på, kan man sige, i de her årtier, at der er en risiko her, som jo både skyldes, som jeg var inde på, indvandrerspørgsmålet, men som også skyldes en almindelig tendens, som man ser i rigtig mange lande, til en større polarisering og en større opdeling.
Jamen altså, hvad var det, vi for nylig hørte om tanker om at opføre et boligområde på Sjælland med hegn omkring, som man ser i nogle lande, hvor man jo så måske kan bygge nogle boliger til nogle mennesker, der har særlig råd til det, og som kan leve lidt afsondret fra resten af samfundet, hvis de synes, at resten af samfundet giver lidt udfordringer
Så jeg mener virkelig, at det er vigtigt – og jeg er glad for, at det bliver modtaget sådan ud fra en principiel stillingtagen – at vi ser på, hvordan vi sikrer sammenhængskraften i det her land i fremtiden.
Nick Hækkerup (S), 2016-10-06:
Tak for den principielle tilgang i talen og markeringen af ikke bare den dagligdags politik, men også hvad man står for.
Jeg er sådan set enig i de bemærkninger fra hr. Kristian Thulesen Dahl om hensynet til og værdien af sammenhængskraften i vores samfund. Når det er sagt, kan man vel i forlængelse af det måske formulere det sådan: Hvis man står på det som det principielle udgangspunkt og skaber en større og større polarisering, altså hvis dem, der har mere, får mere, og hvis dem, som ikke har så meget, skal aflevere mere, så skubber det sammenhængskraften i vores samfund den forkerte vej.
Er det en opfattelse, som hr. Kristian Thulesen Dahl deler?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-10-06:
Der kan være folk i kontanthjælpssystemet, som ikke bør være i kontanthjælpssystemet, men jeg mener ikke, at svaret er, at vi generelt bare fjerner kontanthjælpsloftet.
Svaret er jo, at vi får de mennesker hjulpet på en anden måde.
Jeg vil overhovedet ikke tale uden om, at der selvfølgelig er folk, der er bekymrede – selvfølgelig er der da det – i en situation, hvor man indfører noget nyt.
Jeg siger bare, at vi også er nødt til at kunne have en diskussion om, hvordan vi får hjulpet udsatte og måske folk, der føler sig psykisk ramt, fordi de i årevis har været sat udenfor, gradvis ind på arbejdsmarkedet, så de bliver værdsat og bliver en del af det fællesskab, som det jo også er, og får de sociale kontakter, man får ved at være tilknyttet en arbejdsplads.
Der synes jeg også at det her handler om, hvordan vi får virksomhederne til at være så rummelige, at de også tager imod de her mennesker.
Der var i foråret en stor diskussion om flygtninges adgang til arbejdsmarkedet.
Nu kunne der passende komme en diskussion om, hvordan man hjælper kontanthjælpsmodtagere ind på arbejdsmarkedet.
Louise Schack Elholm (V), 2016-10-06:
Tak for det, og tak for en rigtig fin tale.
Nu er der jo lagt et boligskatudspil frem, og jeg kan høre, at hr. Kristian Thulesen Dahl anbefaler en hurtig aftale.
Jeg håber på, at vi både kan få en hurtig og en bred aftale.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-10-06:
Der er jo mange ting i det udspil, der er kommet.
Jeg deler ønsket om, at vi både får en hurtig og en bred aftale.
Der er ingen uenighed der.
Vi har jo den indgang til det, at der skal skabes tryghed for boligejerne, både for de eksisterende og for de fremtidige, og den tryghed består selvfølgelig i, at der findes en løsning på, hvor meget folk – de nuværende boligejere – kan blive belastet, og det er jo den ene del af det.
Den anden del af det er, at man, når man så køber en bolig, er fuldt vidende om, hvad der kan ske med beskatningen af den bolig fremover.
Så kan man jo selv vurdere, hvad man vil give for boligen, og om man i givet fald overhovedet vil købe den eller man hellere vil købe en i et andet område, hvor boligen måske er billigere.
Det er jo nogle af de elementer, der er vigtige.
Der er så nogle instrumenter i udspillet til at sikre det, som vi selvfølgelig skal kigge på.
Der er bl.a. det her med en indefrysning af det, der ligger ud over lønfremskrivningen, hvor vi skal kigge på, om det er den rigtige måde at gøre det på.
Så hvad er så instrumenterne til at sikre det her?
Men vi taler om tryghed for eksisterende boligejere i forhold til den fremtidige skat, og så taler vi jo om, om man ved nok om, hvad den fremtidige beskatning kan blive, når huset skifter ejer, så man også som kommende boligejer er tryg.
Det er nogle af de pejlemærker, som vi i hvert fald sætter for de forhandlinger.
Det er jo helt sædvanligt, altså at man skal kende Dansk Folkepartis holdning, hvis vi går ind i et forhandlingslokale, og så skal vi jo bagefter vurderes på det, vi kommer ud med, hvis der bliver et resultat.
Og så står vi til ansvar for, hvad vi laver.
Men man skal kende vores holdning, og den er, at vi synes, det her er et vigtigt element.
Idet at man jo også har hævet pensionsalderen, hævet efterlønsalderen, har man sagt til de mennesker, der kan komme i klemme, de her seniorer, at så er der her et sikkerhedsnet for dem.
Og det sikkerhedsnet ønsker vi at værne om, og det er også med det, vi går ind til diskussioner om seniorjobordningen.
Kaare Dybvad (S), 2016-10-06:
Tak for det.
Det er jeg glad for at høre, og jeg vil egentlig også bare gerne høre ordføreren bekræfte, at Dansk Folkeparti så ikke går ind i en aftale, hvor man beskærer eller nedjusterer lønnen til dagpengesats for seniorjobordningen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-10-06:
Altså, jeg synes i virkeligheden, det er et lidt underligt forslag at komme med.
Og så har vi ønsket at give dem et sikkerhedsnet, i form af at de så kan garanteres et job og så få gjort noget nyttigt, samtidig med at de i virkeligheden også opfylder retten til at kunne komme på efterløn.
Og man kan sige, at det ville forslaget jo ikke pille ved, men det piller så ved den ydelse, som man kan få, og hvor man så ikke længere skal have løn, men have noget, der svarer til dagpengeniveauet.
Og det er ikke et forslag, vi har ønsket skulle stilles, og det er ikke et forslag, som vi sådan umiddelbart kan støtte.
Kaare Dybvad (S), 2016-10-06:
Det er jo en kendt sag, at nogle af dem, som har sværest ved at komme i arbejde igen, når de er blevet arbejdsløse, er folk, der er lidt oppe i årene.
Og det er jo folk, som har masser af arbejdsvilje og masser af arbejdsevne, men der er måske nogle arbejdsgivere, som har nogle fordomme om, hvordan det er at være lidt ældre på arbejdsmarkedet.
Derfor er vi i Socialdemokratiet rigtig glade for seniorjobordningen, som giver en tryg overgang fra arbejdsmarkedet til efterløn og pension for de ca. 3.500 danskere, som benytter sig af den.
Vil ordføreren bekræfte, at Dansk Folkeparti deler Socialdemokratiets holdning til, at seniorjobordningen skal bevares, som den er, og altså ikke nedjusteres i forhold til dagpengesatsen?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-10-06:
Det er helt okay.
Jeg tror, at vi bare taler lidt forbi hinanden her.
For råderummet er for mig at se jo ikke bare sådan nogle penge.
Det er rigtigt nok: Det er jo ikke en stor sponsor, der bare er kommet med en pose penge.
Det er jo nogle penge, som er kommet på grund af noget.
De er kommet på grund af også tidligere reformer, der er lavet.
Når man har diskuteret dagpengereform og tilbagetrækningsalder og lignende, er der kommet et råderum ud af alle de ting, man har gjort, og det er så penge, vi har at gøre godt med i fremtiden.
Så skal man selvfølgelig vælge, hvordan man bruger dem.
Der har vi altså, synes vi, et hensyn at tage til vores sygehuse, så de kan levere behandlinger i verdensklasse.
Vi diskuterer tit medicinpriser.
Har vi råd til at betale den medicin, som kommer på markedet, og som er til gavn for patienterne?
Det mener vi jo at vi skal have råd til.
Hvis vi taler om ældrepleje og lignende, er der så i virkeligheden plads til, at der f.eks. også kan være to, der kan hjælpe de ældre om natten, hvis man er på et demensplejecenter, hvor de ældre bytter om på dag og nat?
Har vi råd til det, eller kan der virkelig kun være plads til, at der er én sådan et sted?
Hvad med politiet?
Vi snakker om, om der er råd til, at vi uddanner nok politibetjente.
Der er en stor diskussion om, at hvis 5 pct. af politistyrken skal bruges ved grænsen, kan man ikke opklare indbrud.
Hvad er det for noget vås.
Der har vi jo brug for råderummet.
Så det er bare for at sige, at for os er det vigtigt, at vi har sådan nogle penge til at lave de her ting i vores velfærdssamfund.
Det kommer i vores optik før topskattelettelser.
May-Britt Kattrup (LA), 2016-10-06:
Tak for det.
Jeg ved ikke, hvorfor hr. Kristian Thulesen Dahl taler om en sponsor.
For der er et råderum på ca. 41 mia. kr. uden reformer, uden at tage noget fra nogen andre.
Og at lette topskatten med 5 pct. for de sidste vil koste under 1 mia. kr.
Så det kræver ikke nogen sponsor at gøre det.
Det her med at de brede skuldre skal bære mest: Ja, det skal de, og det vil de jo gøre under alle omstændigheder.
Med Liberal Alliances forslag vil man betale 16 gange så meget i skat, hvis man tjener 2 mio. kr., som hvis man tjener 200.000 kr.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-10-06:
Okay, nu kommer der en sponsor ind i billedet.
Jeg ved ikke, hvorfra den sponsor lige pludselig kom fra med en stor pengepose.
Det er da interessant, og hvem er den sponsor?
Jeg synes, at det her handler om to ting.
Det handler om, at vi er overbeviste om, at det, hvis man letter topskatten som foreslået, koster nogle penge.
Vi kan så strides om, hvor meget det koster, men vi er overbeviste om, at det koster nogle penge, og der vil så være de færre penge til noget andet.
Og en anden ting er en grundlæggende holdning, som vi har, nemlig at det faktisk er udmærket at have et system, hvor man har det udgangspunkt, der handler om, at de bredeste skuldre bærer de tungeste byrder, at der altså er en vis retfærdighed i vores skattesystem, så folk, der er hårdtarbejdende og har lave lønninger, og som synes, at de betaler nok i skat, også kan se, at folk, der har rigtig høje lønninger, også betaler lidt mere.
Det gør ikke noget.
Det var i virkeligheden også det, som jeg for lidt tid siden sagde om direktøren for Danske Bank.
Han går ind for topskattelettelser – for lige at understrege det, for jeg skal overhovedet ikke misbruge det, han har sagt.
Der er i hvert fald noget i den tankegang, som han her lægger for dagen, som jeg også synes bør give anledning til nogen eftertanke i et parti som Liberal Alliance.
May-Britt Kattrup (LA), 2016-10-06:
Tak for det.
Hvis man kan lette topskatten med 5 pct. for de sidste uden at tage noget fra andre, uden at tage noget fra ældre, handicappede, skoler eller sygehuse,
hvad er så argumentet for ikke at gøre det?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-10-06:
Nu nævner ordføreren FN's bæredygtighedsmål, og jeg bliver simpelt hen nødt til at sige, at i Danmark har vi udfordringer også inden for bæredygtighedsmålene, som er større end uligheden her i landet.
Og der er lande i verden – faktisk alle andre lande i verden – som har større problemer med uligheden, end vi har i Danmark.
Derfor skal vi altså også gribe problemerne an i den rækkefølge, som er rimelig.
Når vi ønsker at sige, at det bedre skal kunne betale sig at arbejde, så er det klart, at det vil bidrage til en anelse udsving i uligheden, fordi vi ønsker at belønne folk for at gå på arbejde.
Det synes jeg ærlig talt ikke er så grusomt, for det er hele forudsætningen for, at vi har råd til, at der er nogle – dem, som ikke kan – der ikke går på arbejde.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Nu har vi jo sådan set skrevet under på nogle mål, globale mål, hvor alle målene er sidestillede.
Alle målene er vigtige, og vi skal leve op til dem og sætte hak ved dem.
Og et af dem er altså bæredygtighedsmål nr. 10 om ulighed i samfundet.
Kommer der en plan til næste år, der så gælder frem til 2030, hvor man virkelig gør noget ved uligheden, kommer der en plan til næste år, der virkelig gør noget ved klimaet, så vi når at opfylde de her bæredygtighedsmål, eller hvornår har man tænkt sig at gribe dem an, når det ikke er i en 10-årsplan, altså den langsigtede planlægning for vores samfund?
Anders Samuelsen (LA), 2016-10-06:
Tak for det.
Jeg vil gerne følge op på det svar, som ordføreren gav til hr. Joachim B. Olsen i forhold til at lette topskatten med de fem procentpoint.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-10-06:
Familien Jensen er stor og magtfuld i Venstre, så det er helt fint, at der bliver blandet lidt rundt imellem os.
Vi er mange – flere, end vi tror.
Målet med det her er jo sådan set, at de mennesker skal i arbejde.
Hvis det her kan være en håndsrækning til at få flere mennesker i arbejde, så er det en håndsrækning.
Vi har sagt, at det skal være mere attraktivt at arbejde; at forskellen på at arbejde og ikke at gøre det skal være større.
Det har begge led af jobreformen sådan set bidraget til.
Det andet er det, vi har lagt frem nu her i forbindelse med helhedsplanen, altså at sænke skatten markant på de laveste arbejdsindkomster.
Jesper Petersen (S), 2016-10-06:
Jamen synspunktet er jo velkendt.
Men vi aner ikke, hvor mange ulykker Venstre kommer til at nå at lave, inden regeringsmagten måtte skifte, så vi må se, hvordan situationen er.
Men det, hr. Jakob Jensen må forholde sig til – hr. Uffe og alle mulige andre Jensener, undskyld – er jo konsekvenserne af den politik, man fører nu, og ikke prøve at skubbe det væk.
Ingen udenomssnak, ingen modspørgsmål – svar på, hvordan det er en håndsrækning til de familier.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-10-06:
Så fik vi lige spørgsmålet endnu en gang, og jeg skal bestræbe mig på at give et alsidigt svar på det samme spørgsmål, jeg nu har fået en hel del gange.
Jeg har også set de her udsendelser, og det synes jeg sådan set også er nogle skræmmende og forfærdelige udsendelser.
Jeg tror bare, at der ligger mere i fattigdom end bare økonomi.
Jeg tror altså også, at der er nogle sociale ting, der spiller ind her.
Det beløb på 23.200 kr. for et par på kontanthjælp med to børn, som jeg nu har nævnt mange gange, tror jeg altså ikke på er det eneste, der spiller ind.
Og ja, vi skal gøre en indsats, og vi skal hjælpe de her børn til at få bedre muligheder, men jeg er simpelt hen bare ikke sikker på, at økonomien her er det eneste, der spiller ind i deres situation.
Og så bliver jeg nødt til at spørge også hr. Jesper Petersen: Vil Socialdemokraterne afskaffe kontanthjælpsloftet, hvis I får magt, som I har agt – ja eller nej?
Jesper Petersen (S), 2016-10-06:
Jeg kunne jo forstå på statsministerens åbningstale, hvor der blev talt meget om børnene, at man vil sikre større håb og opfyldte drømme for vores børn i fremtiden.
Det var sådan et citat fra talen.
Jeg ved ikke, om ordføreren selv har set nogle af de programmer, som Danmarks Radio har sendt, der hedder »Barndom på bistand«, hvor man meget tydeligt får vist, hvad det er for nogle livssituationer, nogle af de familier er i, som altså er en ret udsat situation, og hvor det rammer børnene ret kraftigt, allerede som situationen er nu.
De har vanskelige opvækstvilkår og oplever også mobning og social isolation osv. på grund af den situation, de er i.
Det er altså dem, man vil give en såkaldt håndsrækning, må jeg forstå, med kontanthjælpsloftet.
Vil ordføreren ikke bare lige – hvis de måtte se med derude ved skærmene – forklare, hvordan det er en håndsrækning til deres livssituation at barbere yderligere flere tusind kroner af deres indkomst?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-10-06:
Jeg er ikke helt enig i den måde at stille det op på.
Jeg ved godt, at vi hele tiden bliver mødt med, at effektiviseringer pr. definition er dårligt.
Jeg tror simpelt hen ikke på, at det er rigtigt.
Jeg tror virkelig inderligt på, at alt kan gøres smartere, klogere, mere effektivt og nogle gange også billigere.
Peder Hvelplund (EL), 2016-10-06:
Det har jo som konsekvens, at personalet hver gang får at vide, at de skal løbe hurtigere eller gøre tingene smartere eller mere intelligent, og det har da en konsekvens, både for arbejdsmiljø og for patientsikkerhed.
Så det kan godt ske, at man med den ene hånd tilfører området nogle penge, men hvis man samtidig tager endnu flere igennem økonomiaftalen og dermed underminerer hele sundhedssystemet, hjælper det jo ikke meget.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-10-06:
Tak for det.
Jeg er nemlig ordføreren og ikke ministeren.
Det er rigtigt: Der er blevet tilført 2,4 mia. kr.
Det er, fordi regeringen og Venstre faktisk prioriterer det her område ganske højt, og så er det rigtigt, at alle problemer ikke er løst endnu.
Jeg har set de samme rapporter her, og jeg synes også, at det er meget, meget alarmerende.
Det er jo sådan set derfor, vi også afsætter 8 mia. kr. til den her velfærdspulje, som er en del af helhedsplanen.
For det her er jo nogle ting, som ingen kan være tilfreds med.
Så jo, det er et område, vi tager os af.
Det gjorde vi for finansloven i år, det gør vi for finansloven næste år.
Men vi gør det også på sigt i den 2025-plan, som regeringen har lagt frem.
Peder Hvelplund (EL), 2016-10-06:
Jamen så lad os da holde lidt fast i den her generøsitet i samfundet.
For Danmarks Radio gjorde sig den ulejlighed her hen over sommeren at søge aktindsigt i de ti påbud, som Arbejdstilsynet har uddelt fra januar til august 2016 på danske hospitalsafdelinger som følge af stor arbejdsmængde og tidspres.
Det er temmelig skræmmende læsning.
Nu vil jeg lige citere fra nogle af rapporterne: Det høje arbejdstempo med mange samtidige arbejdsopgaver og afbrydelser er en kilde til, at lægerne laver fejl som at overse, at patienterne ikke tåler et medikament.
Eller: Et meget tydeligt symptom på arbejdsmængden ses ifølge rapporten ved flere lejligheder, når man har så stor overbelægning, at der er patienter indlagt på gangen, på badeværelset, i opholdsstuen og endda i en stol i spisestuen, selv om patienterne har brug for at ligge i en seng.
Det er også i den rapport, man kan læse om jordemødre, der bryder sammen på grund af arbejdspresset, om psykiatriske patienter, der bliver udskrevet, selv om de er behandlingskrævende, og om patienter, der falder, fordi der ikke er personale til at hjælpe dem på toilettet.
Nu har jeg jo flere gange hørt ordførerens partifælle, sundhedsministeren, udtrykke, at sundhedsområdet har fået et historisk løft på 2,4 mia. kr.
Men det her er jo virkeligheden, og der bliver jeg bare nødt til at spørge ministeren: Når man gang på gang i økonomiaftalerne med regionerne pålægger et produktivitetskrav på 2 pct., er det så udtryk for generøsitet over for patienter, pårørende og personale?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-10-06:
Nu kunne det være fristende bare at sige: Nej, det vil det ikke.
Men jeg vil gerne uddybe det lidt.
Når jeg fremhæver den gruppe, der ligger mellem en halv og en hel million kroner, så er det, fordi det er en ganske, ganske stor gruppe på danske arbejdspladser.
Men den gruppe, som hr. Anders Samuelsen taler om, og som jo er dem, der ligger over 1 mio. kr., får altså også en topskattelettelse i vores forslag, bare ikke af den del af lønnen, der ligger over 1 mio. kr. Så jo, man får skam også en skattelettelse her.
Anders Samuelsen (LA), 2016-10-06:
Eftersom vi jo ved, at der er et råderum på 41 mia. kr. og man ikke behøver at tage noget fra nogen overhovedet for at give lettelsen hele vejen op, kan ordføreren så komme med ét eneste rationelt argument for ikke at give lettelsen hele vejen op?
Er der et økonomisk rationelt argument, som ligger til grund for beslutningen om at sætte grænsen ved den ene million?
Er der andre begrundelser end den rent populistiske, som selvfølgelig ligger til grund, når vi graver ned i det, nemlig at Venstre ikke vil stå alene med 40.000-50.000, som tjener over 1 mio. kr.?
Men kan man komme med et økonomisk rationelt argument for ikke at lette hele vejen op?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-10-06:
Nej, men de 23.200 kr. er jo, når beløbet er sat ned.
Det er derfor, jeg bare i al fredsommelighed spørger til, hvad beløbet så skal være.
For hvis man mener, at et beløb er urimeligt, så må man da have gjort sig nogle tanker – det ville da måske ligefrem tilnærmelsesvis være økonomisk ansvarligt – om, hvor stort et beløb man så skal have, når man står uden for arbejdsmarkedet.
Hvor mange penge skal der være?
Skal der være en forskel på, om man arbejder eller man ikke arbejder, eller skal Ginikoefficienten simpelt hen bare i nul?