runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Jeg er nysgerrig efter at vide, hvad det er, der forhindrer f.eks. Det Konservative Folkeparti eller et hvilket som helst andet parti i at stille nogle ændringsforslag eller fremsætte et helt nyt beslutningsforslag, som går langt videre, når der kommer et direktiv fra EU, som man ikke synes er ambitiøst nok på et område.
Principperne her handler jo om, at flest mulige beslutninger, som påvirker danskerne, skal træffes i det danske Folketing og ikke nede i Bruxelles – at det skal være herinde i Folketingssalen og ikke i embedsværket, at beslutningerne skal træffes, inden det kommer ud til danskerne.
Så hvad er det, Konservative er imod, i forhold til at det er herinde i Folketingssalen, man træffer flest mulige beslutninger?
Mette Abildgaard (KF), 2024-04-04:
Der er absolut intet, der ændrer sig i, i forhold til at det stadig væk bliver her i Folketingssalen, at vi træffer den type beslutninger.
Det her beslutningsforslag ændrer ikke på, om vi kommer til at træffe en eneste beslutning mere eller mindre i denne Folketingssal.
Det handler om, om det ligger som et grundlæggende princip på miljøområdet, at vi skal implementere de minimumskrav, der kommer fra EU.
Så det ændrer jo ikke på, hvor beslutningerne bliver truffet henne.
Det her ændrer ikke på, at der bliver besluttet mere i Bruxelles, som vi ikke har indflydelse på.
Det har det her beslutningsforslag jo intet at gøre med.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
De Konservative har ikke forklaret, hvad alternativet er til, at man fjerner princippet om, at vi implementerer det, der kommer fra EU, som minimum, og hvis man ønsker at gøre mere, gør vi det i den danske nationalforsamling.
Hvad er alternativet til det?
Alternativet er jo ikke noget, for det er jo sådan, at der kommer et direktiv fra EU, og hvad skal man så?
Skal man overimplementere det?
Hvem skal træffe beslutning om, at det skal overimplementeres?
Skal embedsværket uden om den nationale forsamling og de folkevalgte så træffe beslutning omkring det?
Jeg synes, det i grunden er et mærkeligt forslag, der bliver fremsat, om, at man skal fratage noget, som er minimum, og som burde være den naturlige indstilling.
Mette Abildgaard (KF), 2024-04-04:
Der er ikke nogen tvivl om, at der er områder, hvor der er gevinster ved at overimplementere.
Jeg synes også, at man kan se på hele vandteknologien, hvor vi har været meget langt fremme i Danmark og også har nogle danske virksomheder, som er førende i hele verden og er milliardeksportører inden for den branche.
Det er da også, fordi vi i Danmark har turdet stille nogle krav til teknologien på det område.
Katrine Robsøe (RV), 2024-04-04:
Ja, naturligvis er det det, og jeg kan slet, slet ikke forstå, hvordan Liberal Alliance tolker ordet utilsigtet.
SF blev tidligere spurgt til det og nu også undertegnede – det forstår jeg slet ikke.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-04-04:
Jeg tror simpelt hen, at det er en af de måske klareste forskelle på at være socialist og så være borgerlig, altså at man som socialist tror, at man bedre er i stand til at varetage de private virksomheders energiforbrug end virksomhederne selv.
Nu ved jeg ikke, hvor mange virksomheder fru Marianne Bigum har drevet, men i de virksomheder, vi ejer i vores familie, er vi ret opmærksomme på strømforbrug og varmeforbrug, og om det kan betale sig at få nye pumper og alle sådan nogle ting, fordi det betyder noget for bundlinjen.
Der behøver vi sådan set ikke staten, EU eller fru Marianne Bigum, for den sags skyld, til at fortælle os, hvad det er for en måde, vi skal nedbringe vores driftsomkostninger på.
Jeg vil gerne tage hende en tur i Tornadoen.
Jeg har heller ikke nogen erfaring med eller erindring om, at der i nogle af de lande, hvor der er socialistiske eller andre ekspropriative regeringer, hvor energiforbruget skulle være nævneværdigt mindre end i kapitalistisk drevne samfund.
Så jeg forstår simpelt hen ikke tankegangen.
Marianne Bigum (SF), 2024-04-04:
Det er så i øvrigt forkert.
Jeg er ingeniør i miljøteknologi, og når vi snakker med branchen herhjemme omkring energicertificering, kan vi jo netop se, at det ikke drives logisk, og at vi har virksomheder, som bruger for meget energi.
Jo hurtigere vi kan hjælpe vores virksomheder ved at stille nogle krav om, at de skal investere i energibesparelser, jo bedre er de alt andet lige stillet i en situation som den, vi har været i de sidste par år, hvor energi lige pludselig er en mangelvare.
Derfor ser jeg faktisk en tidlig implementering af f.eks. det her direktiv som en måde at styrke danske virksomheders konkurrenceevne på.
For vi ved, vi går ind i en fremtid med manglende ressourcer og med energiknaphed.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-04-04:
Jeg er fuldstændig overbevist om, at der er en række lande i Østeuropa, som har haft en meget stram styring af virksomhederne, også deres energiforbrug og produktionsforhold osv.
Så hvis fru Marianne Bigum kan nævne nogle af dem, der var mere energieffektive end de danske virksomheder, så tror jeg, at det ville være en åbenbaring for rigtig mange mennesker.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Det her forslag handler i bund og grund om, om det er herinde i Folketingssalen, hvor danskerne kan følge med, at beslutningerne skal træffes med åbne øjne, eller om det er i Bruxelles og i embedsværket, som så kan lægge deres fortolkninger ind over, hvad der foregår.
Det er i bund og grund det, det handler om, og det er sjovt og bemærkelsesværdigt at se, hvordan venstrefløjen har bevæget sig i hele EU-spørgsmålet.
Om det er Enhedslisten eller SF, bliver man stadig mere EU-venlig, fordi man kan se, hvordan man kan udnytte systemet til at få sin vilje.
Jeg kan vitterlig på ingen måde forstå et parti som Det Konservative Folkeparti.
Jeg kan godt forstå, at de er stukket af nu.
De er måske oppe at stå skoleret hos den nye formand, for det var da noget vanvittigt noget, der kom fra Det Konservative Folkeparti, nemlig at det nu skal være et embedsværk, som skal fortolke, hvordan lovgivningen skal være, og ikke længere medlemmerne hernede i Folketingssalen.
Måske skulle de lige smutte forbi Dansk Industri og Dansk Erhverv og spørge, om de er helt enige i den udlægning, som Det Konservative Folkeparti nu er kommet med i deres nye alliance med socialisterne fra Enhedslisten.
Når vi så kigger på, hvad det har af betydning, hvis man fjerner det her, så siger forslagsstillerne jo selv, at det ikke har nogen betydning.
Men hvorfor så fjerne det?
Selvfølgelig har det en betydning, at man minimumsimplementerer, og det er i bund og grund et mærkeligt fænomen og et mærkeligt begreb, man har opfundet med den her minimumsimplementering, og så det modsatte, som er overimplementering.
Ønsker man mere, må regeringen fremsætte et forslag om, at den vil mere her i Danmark.
Så kommer man med det her forslag, og så kan jeg høre den radikale ordfører spørge: Giver det ikke nogle gange mening at overimplementere, hvorfor vi ikke skal have det her princip nummer 3?
Jamen det kommer da an på, om det, der kommer, giver mening.
Der må partierne, som er valgt af den danske befolkning, herinde tage politisk stilling til, om de synes, at det giver mening, at det, der kommer fra EU, skal overimplementeres, eller ej.
Det her forslag tager magten væk fra Folketinget, fra de folkevalgte, og lægger den ind bag de lukkede døre inde hos embedsværket.
Det er et forfærdeligt forslag, og jeg kommer overhovedet ikke til at støtte det.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-04:
Jeg forstår godt, at ordføreren gerne vil gøre det her til en debat om at være for eller imod EU, men det handler det her faktisk overhovedet ikke om.
Det her handler om, at vi har nogle danske principper for, hvordan EU-lovgivningen møder Danmark, når den kommer til Danmark.
Hvordan gør vi det?
Her har man så for små 10 år siden vedtaget nogle politiske principper, som siger, at al EU-lovgivning skal være erhvervsvenlig.
Det vil sige, at vi skal have mindst mulig miljø- og naturpolitik, og det er det, vi ser konsekvenserne af i dag.
Så det er det, der er diskussionen.
Det her handler ikke om, at Folketinget får mindre magt; det her handler om, at vi allerede har givet rigtig meget magt til embedsfolkene igennem bemyndigelseslovgivningen, særlig på miljøområdet.
Det vil sige, at de sidder med de her fem principper og i et tæt samarbejde med lobbyistorganisationer og det her regelråd og holder øje med, at vi laver en erhvervsvenlig implementering af EU-lovgivning.
Det er det, der er diskussionen.
Så spørgsmålet er, hvad ordførerens holdning er til det.
Synes ordføreren, at vi skal have den her meget erhvervsvenlige miljøpolitik, som skader miljøet og naturen, eller synes ordføreren, at vi skal beskytte det og i højere grad implementere den EU-lovgivning, der er på det her område?
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Det er ikke kun på det her område, men på samtlige områder, at min holdning er, at alt, der kommer fra EU, skal minimumsimplementeres, og at der ikke skal være noget fortolkningsrum for embedsværket eller for styrelserne.
Alt, hvad man ønsker, som bare er et komma mere end det, der kommer fra EU, må en regering bære ind i det danske Folketing, hvor et flertal af dem, som er valgt af den danske befolkning, så kan tage stilling til, om man ønsker at gå videre end det, som de ønsker i Bruxelles, og det, som de måske ønsker i en styrelse eller i embedsværket.
De beslutninger skal træffes herinde – alle sammen.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-04:
Jeg er enig i meget af det, og derfor skal vi have trukket mange af de bemyndigelser tilbage fra embedsmændene.
For det er i hvert fald rigtig vigtigt, og det kan jeg høre at ordføreren støtter.
Så det var i virkeligheden bare det, der var kommentaren.
Så er vi jo enige så langt.
Marianne Bigum (SF), 2024-04-04:
Mange tak.
Jeg vil egentlig spørge om noget andet.
Vi havde et ekspertmøde omkring den der CEPOS-rapport, og det vil jeg bare anbefale at man ser, for det er ikke helt så clear-cut.
Det, jeg ville spørge ordføreren om, var, at ordføreren selv nævnte det her om fjollede forslag, der kommer fra EU, og som eksempel blev det nævnt, at der kom et plastsugerørforbud, fordi de var blevet fundet i Indien.
Der vil jeg bare sige, at det altså ikke er helt så galt, og at det ikke er helt korrekt.
Ordførerens holdning er jo klar, men fakta er fakta.
Det her forbud mod de her plastsugerør var baseret på en europæisk undersøgelse, fordi de var en del af topti over plastprodukter, der blev fundet på europæiske strande.
Det er ikke bare, fordi det ligger i Indien.
Ordføreren siger også det her med, at virksomheder skal tjekkes med de her strengere krav, som ikke rigtig giver nogen mening.
Men nu har vi f.eks. for nylig fået et nyt EE-direktiv, altså et energibesparelsesdirektiv, og hvis vi implementerer det så langsomt som muligt, betyder det også, at vores virksomheder bruger meget mere energi, end de behøver, og så er de her virksomheder jo ikke godt nok stillet i forhold til f.eks. en energikrise.
Kan ordføreren se det?
Erling Bonnesen (V), 2024-04-04:
Tak for det.
Det kunne i ordførerens tale lyde, som om vi i Venstre overhovedet ikke interesserer os for natur og miljø, og intet kunne være mere forkert.
Jeg kan jo bare henvise til vores regeringsgrundlag, hvor der står en masse ting om det, og det er jeg helt sikker på at ordføreren også har læst godt og grundigt.
Så jeg vil bare lige for en ordens skyld have sat på plads, at det tager vi altså også hensyn til.
Men det er meget praktisk, at vi har den her måde at håndtere det på, når vi skal implementere EU-lovgivning, at man først starter med at sige, at der er det grundlag, og det kan man så kalde minimumsimplementering, og så er det også fremgået meget fint af debatten her, at så kan man lægge ovenpå i konkrete situationer, hvis det er det, vi synes.
Det er egentlig ikke et spørgsmål, men bare en konstatering.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-04:
F.eks. handler det lige i øjeblikket også om, at der har været nogle landbrugsprotester, og så gør man det ligesom mere fleksibelt og nemmere og fjerner nogle byrder, og det er præcis nogle af de miljøtiltag, der er blevet lavet inden for landbruget de sidste par år.
Og det vil sige, at der er en konflikt imellem den politik, bl.a. Venstre fører, og så at beskytte natur og miljø, uagtet at ordføreren ønsker det modsatte.
Erling Bonnesen (V), 2024-04-04:
Så vil jeg da bare i al beskedenhed opfordre ordføreren til at prøve at hæve blikket lidt og se, hvad det er, vi også gør.
For vi siger jo også, at det er meget vigtigt, at vi sikrer konkurrenceevnen for vores erhvervsliv, så vi kan konkurrere og tjene penge hjem til Danmark og rent faktisk betale vores velfærd osv. osv.
Men så har vi rent faktisk også i regeringsgrundlaget nogle klare ambitioner om også at tage vare på natur, miljø og biodiversitet; der står også noget om naturparker osv. Så jeg synes, vi på en meget fin måde griber om det hele.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-04:
Det er fint, at ordføreren for Venstre er tilfreds med Venstres politik, også i regeringssamarbejdet.
Jeg kigger bare på, hvad der er sket de sidste 10 år.
Der kan vi se, at vi har fået ekstremt meget kritik, både fra EU og fra eksperter, på miljøsiden og på natursiden.
Vi kan se det i praksis, når vi selv åbner øjnene og går ud og kigger på vores havmiljø.
Og der kan jeg se, at den politiske linje, bl.a. med de her fem principper, handler om, hvordan man simpelt hen reducerer byrder, og det vil sige, at miljø- op naturpolitik er en byrde, vi skal reducere for erhvervslivet.
Det er den politiske linje, som jeg mener man bliver nødt til at gøre op med for måske at indføre det, som er intentionen hos ordføreren.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-04:
Tak, og tak for opbakningen.
Jo mere vi diskuterer de her fem principper, jo værre bliver de jo.
For hvis de virkelig er grundlag for, at en embedsmand loyalt sætter sig ned og formulerer et lovforslag, er der jo noget, som er blevet valgt og valgt fra.
Og når vi har sådan en pind, som hedder »Fleksibilitet og undtagelsesmuligheder i EU-regulering bør udnyttes«, hvis det ligesom er udgangspunktet for at skrive et lovforslag til Folketinget, kan det godt være, vi kan sidde her og botanisere og finde på et ændringsforslag, der kunne gøre det lidt bedre, men der er sådan set en skriveproces, der er gået forud, og hvor vi jo ikke kan kende alle detaljer.
Der ville det jo være anderledes, hvis vi havde nogle principper, hvor man ligesom var kommet frem til, at man ville leve op til EU's habitatdirektiv – det ville man, det var målet, det skulle være den rigeste natur.
Nu har vi så noget, hvor det er erhvervslivets interesser, der skal pleases på en eller anden bestemt måde.
Så jeg er sådan set helt enig i, at det her er slemt og det skal ændres.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-04:
Ja, og jeg synes netop, det er en meget vigtig del af debatten at forstå, at det ikke kun handler om Folketinget, men netop også på embedsmandsniveau, altså hvordan det er i praksis, at love bliver til.
Det er jo netop det her med at se på, som Folketinget selv har foreslået for et par år siden, og det er måske nogle af jer, der sidder herinde, der har været med til at lave den her bog om forskning på området, altså hvad sker der, når EU-lovgivning møder dansk lovgivning, og der siger de netop, at i praksis er det embedsmændene, som sidder og laver det.
Og hvem sidder de og laver det sammen med?
Jamen det er faktisk ikke de her 179 mennesker, der sidder i det her rum, for det er lobbyistorganisationer og brancheaktører; det er dem, der i praksis sidder og laver lovarbejdet, der laver den her implementering.
Det bør vi som politikere interessere os rigtig grundigt for, især hvis vi har intentioner, som går i retning af at sige, at vi ikke synes, det er godt nok på miljø- og naturområdet.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Vi er absolut enige.
Og så er det fuldstændig fair, at man, alt efter hvordan man deler sig politisk, har en anskuelse om, hvor meget af vægten der skal lægges på erhvervsdelen, og hvor meget der skal lægges på miljøet.
Jeg mener ikke, at de to ting altid er modsætninger til hinanden; det behøver de ikke at være.
Men det er jo en politisk vægtning, som de forskellige partier i den danske nationalforsamling kan foretage, og det synes jeg er helt fair.
Jeg har f.eks. i dag lige stemt for, at man skal begrænse, hvor lang tid man må transportere dyr, inden de bliver slagtet.
Og der synes jeg også, at det er en beslutning, hvor vi i det danske Folketing godt kan gå længere end det, man gør i EU, for jeg synes, at det er rimeligt, at vi behandler dyrene ordentligt, men den beslutning skal træffes herinde af folk, der er valgt af den danske befolkning.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-04:
Men den der minimumsimplementering giver bare os politikere et kæmpe problem, for det er jo sådan set os, der gerne skal sikre, at man lever op til et vandrammedirektiv.
Der er opgaven altså noget anderledes, hvis vi lige skal nå at fikse det på 2 år, frem for at man tilbage i 2015 i stedet for at lave en blå landbrugspakke havde lavet noget, som var gået ind og havde reguleret det og præcist sagt, at vi skal leve op til det vandrammedirektiv, og at vi er nødt til at træffe nogle politiske beslutninger for at leve op til det.
Kan ordføreren ikke se, at det med altid at lave tingene senest muligt ikke er en fordel?
Erling Bonnesen (V), 2024-04-04:
Tak for det.
Men er den radikale ordfører ikke enig i, at i forhold til den praktiske virkelighed, når vi nu sådan lige hæver os lidt op over det og går lidt videre fra debatten her og ser på, hvad det så rent faktisk ender med derude, er det rent faktisk i adskillige tilfælde sådan, at vi implementerer EU-lovgivning på en måde, som går længere end minimum, også på miljøområdet?
Er den radikale ordfører ikke enig i det?
Katrine Robsøe (RV), 2024-04-04:
Jo, jeg er da fuldstændig enig i, at vi har tilfælde, hvor vi implementerer videre, end hvad EU's minimumsramme er for det
Men jeg synes faktisk helt oprigtigt, at det er vigtigt, hvilket signal vi sender med de principper, vi lægger ned over den implementering, vi har.
Erling Bonnesen (V), 2024-04-04:
Men er den radikale ordfører ikke enig i, er det egentlig er meget godt, at vi, når det er sådan, at vi står konkret i den virkelige verden og skal implementere det, så ved, hvor minimumsimplementeringen ligger, og at så lægger vi så og så meget oveni?
Det er jo sådan set det, der er kernen i det.
Og jeg er da glad for bekræftelsen af, at det rent faktisk er sådan.
Så ved vi ligesom, hvor vi er.
Katrine Robsøe (RV), 2024-04-04:
Jeg synes nu godt, vi kunne gøre det lidt bedre, hvis jeg skal være helt ærlig, på vores miljø- og naturområde.
Det vil jeg da også håbe Venstre gerne vil være med til at sikre.
Jeg tror, det er meget vigtigt her at understrege, at jeg synes, at noget af det, der er vigtigt, er, at vi rent faktisk med åbne øjne tager beslutninger om det, når vi ønsker også at overimplementere, fordi jeg faktisk ser, at vi nogle gange også har store gevinster at vinde ved at gøre det.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-04-04:
Tak, formand.
Det undrer mig lidt at høre den radikale ordfører afvise idéen om at opdele det i to forslag, der sådan indholdsmæssigt er beslægtet, men dog alligevel er forskellige, derved at man så tager det, som Danmark er forpligtet til over for EU, i ét forslag, og så tager det, som regeringen inden for samme område måtte ønske at implementere mere, vedtage mere, i et andet forslag.
Ideen er jo netop, at folketingsmedlemmer så er i stand til at stemme forskelligt.
Altså, nogle partier har jo sådan en tilgang, at kommer det fra EU, er vi forpligtet til at stemme ja, og så stemmer man grønt til den del, der kommer fra EU.
Men det betyder ikke nødvendigvis, at man er enig i den eventuelle overimplementering, der kommer fra regeringen.
Og hvorfor vil Radikale Venstre, som jeg egentlig troede var et frit tænkende parti, pålægge partier, der vil være lydige over for EU, også at skulle være lydige over for regeringen?
Katrine Robsøe (RV), 2024-04-04:
Jeg synes måske, det er vigtigt også her at sige – for nu er jeg blevet spurgt meget den ene vej, om man ikke bare kan stille ændringsforslag om så at gøre tingene hurtigere – at man jo bare kan stille ændringsforslag fra hr. Morten Messerschmidts side, hvis man egentlig ønsker at få opdelt lovforslaget.
Det er et fint ændringsforslag at stille, synes jeg, og så tager vi stilling til det, når det kommer.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-04-04:
Jo, men det ændringsforslag bliver jo stemt ned.
Det ser vi jo hele tiden.
Men hvad er problemet?
Altså, i dag stemte vi f.eks. om lovforslag 119 – A, B og C.
Det har man jo opdelt, fordi det handler om en skatteaftale, hvor der er noget, der går op, og der er noget, der går ned, og der er nogle partier, der gerne vil stemme ja til noget og nej til noget andet.
Der har man ikke haft noget problem med at dele tingene op, selv om det er behandlet under et.
Så hvad er egentlig problemet i, når nu alle tilsyneladende synes, det er så utrolig væsentligt at få belyst overimplementering fra EU, at man gør det samme der?
Tak, formand.
Selvfølgelig er der det.
CEPOS, som jo ikke ligefrem er en del af Dansk Folkeparti, har lavet en opgørelse, der viser, at en fjerdedel af de implementerede direktiver er blevet overimplementeret.
Det vil i hvert fald sige, at forskningsenheden under CEPOS jo så må have en metode, som gør, at man er i stand til at dechifrere ud, hvad forpligtelsen er, og hvad det overimplementerede er.
Om så Justitsministeriet vil anlægge den samme metode, må de jo så gøre op, men at det rent forskningsmæssigt kan lade sig gøre, må jo være evident.
Hvordan skulle de så ellers have lavet opgørelsen?
Katrine Robsøe (RV), 2024-04-04:
Som udgangspunkt ser jeg ikke, men lad os da diskutere det videre, hr. Morten Messerschmidt, det samme store problem i at forstå, hvad der er tilvalg fra dansk side i forhold til at overimplementere.
Det synes jeg egentlig jeg har et nogenlunde indblik i, når jeg går herned i salen og førstebehandler.
Men hvis hr. Morten Messerschmidt har en fornemmelse af, at alle ændringsforslag fra hans side i forhold til opdeling af lovforslag bliver stemt ned, synes jeg da, det er et generelt problem, man må tage op.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-04:
Det var da en skam, at Dansk Folkeparti ikke vil støtte Enhedslisten i det her forslag.
Men jeg synes da, at ordføreren skal glæde sig over, at Enhedslisten og Dansk Folkeparti stod skulder ved skulder, da der blev stemt om at begrænse dyretransporterne i EU.
Så det er jo ikke, fordi vi afviger i vores kritiske holdninger over for EU.
Når man kigger på det her med minimumsimplementering, synes vi, at det, Danmark gennemfører her, er for rigidt, altså at man ligesom vil gennemføre det senest muligt.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens vurdering af, om ikke vi er fremme ved noget, hvor man sådan set nogle gange får nogle problemer, når man vil implementere det senest muligt.
Jeg synes, at det at leve op til vandrammedirektivet og det at tage vare på vores hav er vigtigt.
Kan ordføreren ikke se, at der er nogle regler her, som er for rigide, og at de burde ændres?