runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Thorholm (RV), 2021-11-26:
Ensomhed er et væsentligt problem.
Vi har lyttet til det store inspirationsoplæg, der har været fra mere end 70 organisationer, som er gået sammen om at sige, at nu skal vi løfte det her.
Det var væsentligt for os, fordi 380.000 lever med svær ensomhed.
Det ændrer ens adfærd, når man lever med ensomhed, så man ikke bare lige bliver en del af et fællesskab, for det gør simpelt hen noget ved ens sociale mønstre.
Det her koster leveår, som en af de andre ordførere også sagde, og det er bevist, og derfor er det et problem, som ligner de andre livsstilssygdomme, som vi skal varetage.
Når vi inviterer til ensomhedsarrangementer, kommer der ikke ret mange.
For »jeg er et socialt menneske, og jeg vil ikke fremstå som sådan en«.
Så jeg tænker på, at vi skal tale om det her på forskellige måder.
Det er fantastisk at få en ensomhedsstrategi, men jeg tror, at det, hvis vi skal nå så mange som muligt, så er vigtigt at tale om det at være en del af et fællesskab.
Vi er ikke i mål – det ved vi godt – for mental trivsel og ensomhed fylder mere og mere i vores samfund, og det er jo paradoksalt, når vi har så stor en bevidsthed om det.
Sundhedsprofilerne, som bliver lavet i regionerne med års mellemrum, afdækker jo også problemet, og der bliver taget kommunale initiativer til at fokusere på det her.
Men nu har vi som sagt taget et nationalt ansvar i forhold til den her ensomhedsstrategi, som ministeren gjorde så grundigt rede for, og vi glæder os til at se udbyttet af det.
Vi vil gerne fortsætte arbejdet, fordi det er så vigtigt.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2021-11-26:
Nu er jeg jo som sagt ikke ordfører, og jeg ved ikke, om ordføreren har udtalt så direkte, at vi ikke støtter det, men det gør vi så formentlig ikke.
Men jeg siger jo, at vi går ind for, at der er klare mål, men det er nok, fordi det vejer tungere, at vi allerede mener, at vi skal se, hvad der sker i forhold til de penge, vi har afsat nu.
Og så må vi se, om der efterfølgende er brug for flere initiativer.
Jane Heitmann (V), 2021-11-26:
Tak for det.
Måske kan det tolkes som lidt unfair at stille spørgsmål til en anden ordfører end den, der egentlig er ordfører på lovforslaget, men jeg gør det nu alligevel.
Nu nævnte ordføreren de midler, der er sat af i satsreserven, og der er jo ikke i de midler ligesom lagt op til, at vi skal sætte os konkrete mål eller have en national målsætning.
Nu nævnte ordføreren jo selv, at det kunne være en supergod idé.
Hvad er det så, der gør, at SF på den ene side siger, at det vil være supergodt med nogle klare nationale mål, og på den anden side siger: Nej, vi kan ikke støtte et beslutningsforslag, der har et ønske om nogle nationale målsætninger?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Victoria Velasquez (EL), 2021-11-26:
Jeg håber i hvert fald – vi har lavet én aftale, men skal til at have en forhandling om nytænkning af beskæftigelsesindsatsen; her i starten af det nye år starter forhandlingerne om den sidste del – at man vil tage det her alvorligt i regeringen og faktisk vil være klar til at sige, at der er nogle forlig, vi har lavet, bl.a. om lov om aktiv beskæftigelse, og at selv hvis de andre partier, der er i den forligskreds, ikke vil gå med til at ændre de her ting, bliver man nødt til at træde ud af det her forlig, for ellers risikerer vi, at vi ikke får gjort op med de ting.
Jeg tror, at tid er en rigtig stor faktor, men de andre ting, uklarhed, og at man bliver trukket i og skal en masse forskellige ting, også betyder rigtig meget.
Hvad tænker ordføreren om det, altså vil man være klar til at sige, at hvis ikke de andre vil ændre på det, vil man være klar til at gå ud af forliget om lov om aktiv beskæftigelse?
Alexander Grandt (S), 2021-11-26:
Det tænker jeg ikke at vi er klar til at gå ud af, men jeg tænker, at det, der er væsentligt at forholde sig til, jo er, hvad det er, vi faktisk ved i forhold til god sagsbehandling.
Altså f.eks. det, at man som borger får ny sagsbehandler efter ny sagsbehandler, altså skifter mange sagsbehandlere igennem et forløb, skaber dårlige afklaringsforløb.
Så der er jo masser af andre ting, der kan gøres, og som egentlig ikke kræver lovændringer, men som handler om, hvordan man organiserer arbejdet i den offentlige sektor i dag, og det synes jeg er mere interessant at forholde sig til.
Christina Thorholm (RV), 2021-11-26:
Tak for ordet.
Jeg vikarierer i dag for Samira Nawa, men glæder mig over, at vi får mulighed for at debattere et borgerforslag, for det giver befolkningen mulighed for at stille et forslag, som vi så forholder os til.
Vi anerkender intentionen i borgerforslaget om, at mennesker ikke skal fastholdes på en midlertidig ydelse, og Radikale Venstre anerkender også, at der er mennesker på sygedagpenge, uddannelseshjælp, ressourceydelser, jobafklaringsforløb, ledighedsydelse, som oplever lange forløb, for lange forløb.
Vi vil gerne se på mulighederne for en hurtigere sagsbehandling, men ser ikke, at den 2-årige afgrænsningsperiode er svaret.
Vi ved, at der har været arbejdet med en ny hovedlov, en lovgivning, som skal muliggøre en mere smidig sagsbehandling.
For vi tror ikke, at sagsbehandlerne ude i jobcentrene laver forhindringer, bare fordi de er dårlige mennesker.
Nej, vi mener, at det er lovgivningen, der er svær at administrere.
Der er udviklet flere gode redskaber.
Noget af det sidste, som vi har set virke i kommunerne, er IPS-indsatsen, hvor mennesker kommer i beskæftigelse, mennesker, som er langt fra arbejdsmarkedet på grund af psykiske problemer.
Vi skal blive ved med at søge nye muligheder ad nye veje for at give mennesker mulighed for at være i beskæftigelse ud fra individuelle perspektiver.
I forhandlingerne om Ydelseskommissionens anbefalinger har Radikale fokus på, at de midlertidige ydelser skal være midlertidige ydelser.
Folk skal ikke være fastholdt mange år på de midlertidige ydelser.
At være en del af fællesskabet via en beskæftigelse eller anden form for aktivitet er afgørende vigtigt for menneskers sundhed og trivsel, at høre til skaber identitet.
Flere undersøgelser understøtter betydningen af dette, og derfor mener Radikale Venstre, at det er vigtigt at have fokus på at afdække muligheder med respekt for de ressourcer, det enkelte menneske har, også selv om det tager tid.
Derfor kan vi ikke bakke op om borgerforslaget med den 2-årige afgrænsning, for det kan være, at afklaringen tager mere end 2 år.
Vi mener, at vi skal se på mennesket før systemet, og derfor kræver det fokus på lovgivning, og det arbejde vil vi være optaget af.
Tak for ordet.
Bent Bøgsted (DF), 2021-11-26:
Men fru Victoria Velasquez ved jo lige så godt som jeg, at Dansk Folkeparti og Enhedslisten ikke får indflydelse på det, fordi det ligger i aftalen om førtids- og fleksjobreformen blandt de partier, der er med deri.
Og Dansk Folkeparti bliver ikke inviteret til de forhandlinger, og det gør Enhedslisten jo heller ikke.
Så i forhold til det med at sige, om vi vil være med til at lave det, vil jeg sige, at det bliver hældt ned ad brættet af de partier, der står bag førtids- og fleksjobreformen.
Så det kommer vi ikke ret meget videre med, men vi er enige langt hen ad vejen.
Victoria Velasquez (EL), 2021-11-26:
Tak for det.
Men vil Dansk Folkeparti så være med til at kigge på sådan en afklaringsgaranti, hvor der tages højde for borgerens egne ønsker, eller hvor man, hvis lægen, der er tilknyttet borgeren – og det kan også være en hospitalslæge – siger, at der er brug for en længere afklaring, så gør det, men at man ellers som borger har en rettighed til at blive afklaret?
Så hvis der ikke sker noget i ens sag, kan man sige: Der skal altså ske noget nu, for jeg har den her rettighed til at blive visiteret korrekt og til at blive afklaret.
Vil Dansk Folkeparti være åbne over for at se på det?
Bent Bøgsted (DF), 2021-11-26:
Ja, der er stadig væk problemer; der er nogle, der bliver trukket igennem det, og fra Dansk Folkepartis side har vi hele tiden sagt – det har været vores klare melding – at med et ressourceforløb på 2 år burde man kunne blive afklaret.
Der kan være nogle enkelte tilfælde, hvor det tager længere tid, og det kan også være folks eget ønske, at de gerne vil arbejde videre med at komme ud på arbejdsmarkedet, og det skal man selvfølgelig tage hensyn til, men for langt de fleste burde der ligge en afklaring inden for 2 år, når man har været til speciallæge.
Victoria Velasquez (EL), 2021-11-26:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at komme ind på det her med, hvad det er, man så bliver afklaret til, hvis borgerforslaget går igennem.
For jeg synes, der med debatten her i salen er kommet sådan et indtryk af, at der med tidligere lovgivning er kommet en begrænsning i antallet af ressourceforløb, som man skal igennem.
Og så vil jeg bare bede ordføreren om at bekræfte, at det er rigtigt, at for nogle få er antallet af ressourceforløb blevet reduceret, men rigtig, rigtig mange kan altså stadig væk blive trukket igennem det ene og det andet ressourceforløb, sådan som lovgivningen er i dag.
Kan ordføreren bekræfte det?
Anne Rasmussen (V), 2021-11-26:
Jamen jeg er fuldstændig enig.
Og det har heller aldrig nogen sinde været meningen, at det skulle trække ud og være en lang pine.
Der står netop i loven, at det skal foregå på så kort tid som muligt.
Victoria Velasquez (EL), 2021-11-26:
Man har en ret og en pligt.
Jeg tror, at de her borgere, vi har med at gøre, er dem, der allermest ville ønske, at de var raske og sunde, og at de kunne være en del af et almindeligt arbejdsfællesskab og ikke skulle kæmpe med alle de ting, man kæmper med, når man er syg.
Det her med, at man skal være en del af arbejdsmarkedet,
ville jo netop være meget lettere, hvis man kunne få mulighed for at komme i gang med det fleksjob og havde nogle rettigheder, så det var lettere at få et fleksjob, og måske kunne være tilknyttet den arbejdsplads, man havde i forvejen, før man fik f.eks. en arbejdsskade eller andet.
Anne Rasmussen (V), 2021-11-26:
Altså, nu handler borgerforslaget om at visitere til enten fleksjob eller førtidspension, og det, vi mener, er jo, at vi gerne ser, at man fastholdes på arbejdsmarkedet i det omfang, der nu er mulighed for.
Derfor har vi givet kommunerne mulighed for at kunne tilpasse det her forløb.
Men vi mener også, at man har en ret og en pligt, og vi mener, at det er bedre for borgere at være få timer ude på arbejdsmarkedet end at få offentlig forsørgelse permanent.
Victoria Velasquez (EL), 2021-11-26:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Der er noget af det, der bliver sagt, jeg ikke helt forstår.
Vi har Venstre, som på den ene side med åbne øjne gerne vil have, at de her mennesker skal leve langt under det, forskningen anbefaler – med et langt lavere rådighedsbeløb – i forhold til at kunne betale for, at børnene kan gå til fodbold, at de kan være en del af sociale aktiviteter, og at man kan få økonomien til at hænge sammen, selv om det har rigtig store konsekvenser.
Og noget af den argumentation, man bruger, er, at det er en midlertidig ydelse, men på samme tid vil man så fra Venstres side ikke gå med til at sørge for, at det bliver en midlertidig ydelse, og at man som borger har en ret til at blive visiteret korrekt og komme væk fra den her enormt lave ydelse, som Venstre har skabt med Løkkeregeringen.
Kan ordføreren hjælpe mig med at forstå sammenhængen mellem de to ting?
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2021-11-26:
Derfor vil jeg læse hendes tale op.
I SF synes vi, det er utrolig vigtigt med en national strategi mod ensomhed.
Ensomhed er desværre en stor del af hverdagen for alt for mange mennesker, og vi må anerkende, at det er en samfundsudfordring, der går på tværs af aldersgrupper, sektorer og fagområder.
Der er brug for politisk handling, for det har store konsekvenser for den personlige, mentale trivsel og kan samtidig føre til en række samfundsmæssige omkostninger.
Derfor har ensomhed også været højt prioriteret i forhandlingerne om socialreserven.
Her er der afsat 24 mio. kr. i perioden 2022-2025 til en national ensomhedsstrategi.
Som et led heri indgår også et nationalt ensomhedspartnerskab, der skal sørge for at indsamle viden og understøtte en national indsats mod ensomhed på tværs af sektorer.
Der er herudover afsat penge til bl.a. at iværksætte et initiativ, hvor der udvikles og afprøves indsatser for at modvirke ensomhed blandt ældre borgere.
Endelig sættes der også fokus på ensomhed som en del af civilsamfundsstrategien.
Her vil man arbejde på at finde lokale løsninger, som skal skabe inkluderende fællesskaber og derigennem bl.a. mindske ensomheden.
Ensomhed er uden tvivl et stort problem, som skal tages seriøst med politisk handling, og det bakker vi i SF op om.
Men vi synes også, at der allerede er vedtaget rigtig mange gode initiativer, så det kan undre os, hvad de væsentlige forskelle er på den ønskede nationale ensomhedsstrategi i beslutningsforslaget og den nationale ensomhedsstrategi, som der er behandlet og afsat penge til i socialreserven.
Naturligvis kan der løbende være brug for nye og flere initiativer, fordi det er et stort samfundsproblem, og det vil vi gerne være med til at kigge nærmere på.
Liselott Blixt (DF), 2021-11-26:
Mange tak.
Jeg synes også, det er rart at få snakken her.
Når vi har forhandlinger, sker det bag lukkede døre, og det er ikke altid, at det kommer ud til befolkningen, og derfor er det rigtig rart.
Og tak for, at man har lavet forslaget, så vi i hvert fald kan få den her snak.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-11-26:
Mange tak, hr. formand.
Ja, sjovt nok er min kollega Britt Bager stadig syg, så jeg tager denne sag for hende også, og tusind tak for ordet.
Der er jo allerede sagt rigtig meget om forslagets indhold af de tidligere ordførere.
Så lidt ud af respekt for, at det er fredag, vil jeg undlade at stå og gentage alle de mange gode elementer, som der er i det her forslag.
Formålet med lovforslaget er jo at styrke indsatsen mod seksuelle overgreb mod børn og styrke rådgivningen til ofre for seksuelle overgreb.
Det bakker vi i Det Konservative Folkeparti op om.
Overgreb på børn af en af de mest ulækre forbrydelser, der giver barnet ar for livet, og derfor skal straffes benhårdt.
Vi mener også, at det er fuldstændig på sin plads, at ofre for seksuelle overgreb får ret til at modtage vederlagsfri bistand fra en advokat forud for en eventuel anmeldelse af overgrebet til politiet og til efter sagens eller retsbehandlingens afslutning.
Det er et rigtig godt forslag, som vi i De Konservative gerne står bag.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2021-11-26:
SF's ordfører har desværre ikke mulighed for at være her i dag.
Derfor vil jeg læse hendes tale op.
Seksuelle overgreb mod børn er blandt de mest alvorlige og afskyvækkende forbrydelser, vi overhovedet kender til, og med lovforslaget, vi behandler her i dag, styrker vi med en række konkrete tiltag bekæmpelsen af seksuelle overgreb mod børn og sikrer, at dem, der begår disse overgreb, straffes væsentlig hårdere, end det er tilfældet i dag.
Med lovforslaget vil der fremover pr. definition være tale om voldtægt i en situation, hvor forurettede er under 15 år og gerningsmanden er fyldt 22 år.
Dette tiltag tager sit udgangspunkt i en meget grov sag fra Dianalund, hvor en 13-årig pige igennem 5 måneder blev udsat for grove seksuelle overgreb af sin idrætslærer.
Sagen viste, at de nuværende regler er helt utilstrækkelige, og derfor er det godt, at vi nu får lavet dem om.
For man kan naturligvis ikke give et barn på 13 år ansvaret for at skulle sige fra over for en voksen, og derfor skal der i sådan nogle tilfælde altid være tale om voldtægt.
Det foreslås samtidig at forhøje straffen for andre seksuelle overgreb end samleje begået mod børn med 50 pct. i forhold til den straf, der hidtil har været fastsat af domstolene for den slags overtrædelser.
Det støtter vi i SF fuldt op om.
Lovforslaget her vil give ofrene for seksuelle overgreb et bedre udgangspunkt i mødet med retssystemet og giver ret til at modtage vederlagsfri bistand fra en advokat forud for anmeldelse af overgrebet til politiet og efter sagens afslutning.
Når man er blevet udsat for en voldtægt, er man ekstremt sårbar, og derfor er det afgørende med en bistandsadvokat, som kan hjælpe offeret.
Vi ved også, at når man har en bistandsadvokat, fører det oftere til dom.
I SF er vi derfor glade for det her tiltag.
Vi kan støtte forslaget og ser frem til den videre behandling i udvalget.
Liselott Blixt (DF), 2021-11-26:
Det er jo sådan, det skal være: Vi kommer med de gode forslag, og regeringen udmønter dem.
Sådan er magtfordelingen.
Det her L 78, som vi behandler i dag, indeholder sådan set grundlæggende elementer fra Dansk Folkepartis B 60 fra 2019, som handler om at forhindre pædofile i at rejse ud i verden og fortsætte med at begå overgreb.
Det er også vores forslag B 57 fra 2020, som handler om et forbud mod sexdukker.
Så i det perspektiv er vi godt tilfredse med, at regeringen udmønter Dansk Folkepartis politik, for vi skal gøre alt, hvad der er os muligt gennem lovgivning, for at stoppe overgreb på børn.
Det er alt sammen noget, vi kan støtte.
Dog synes vi, at der mangler noget helt essentielt i det her forslag, og det er behandling af dem, der begår de her seksuelle overgreb.
I den sundhedspulje, vi lavede sammen med den tidligere regering, fik Dansk Folkeparti sat penge af til, at vi skulle sikre en anonym rådgivning for pædofile, og vi så også gerne, at man anonymt kunne få rådgivning.
Det har den nuværende regering ikke ville implementere, og det kan være, at det så kommer senere.
Men for mig handler det også om, at der er nogle, som har de her tanker, og som ikke ønsker at begå overgreb, men har brug for at snakke med nogen, som kender til det, uden at blive stemplet i deres sundhedsjournal som nogle, der har pædofile tanker.
For vi ved alle sammen, hvor meget det vender sig i os, når vi hører om overgreb begået på børn.
Der havde vi ønsket, at man anonymt kunne gå til lægen eller til en sexologisk klinik og få hjælp, men det har man ikke ønsket at implementere i regeringen.
Så det er jeg rigtig ked af.
Men heldigvis gik nogle af pengene til rådgivning, som kan rådgive folk i forhold til de her ting.
Vi foreslog i B 264, at når man har udstået sin straf, og hvis man stadig væk har tendenserne, bør der være en reel behandling.
Vi skal ikke bare tænke på at straffe pædofile mere og på en bedre måde, men også på behandling og forebyggelse, som kan indgå som en del af dommen.
Man skal kunne idømmes ubetingede domme, hvor der indgår tvungen behandling, så straffene balancerer.
Men vi kan støtte L 78 og håber, at regeringen vil tage et af vores andre forslag til sig, så vi også kan få sat behandling af pædofile i gang.
Og som sundhedsordfører vil jeg også foreslå, at man anonymt kan få rådgivning, før man begår overgreb.
Har vi blot forhindret ét overgreb, har det haft sin virkning.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-11-26:
Mange tak.
Som flere her i dag står jeg her også som vikar, da Britt Bager desværre er blevet syg.
Så jeg læser en tale op, som jeg har fået leveret her til morgen.
Vi skal passe på vores fængselsbetjente.
At give fængselsbetjentene bedre arbejdsbetingelser er omdrejningspunktet for de forhandlinger, vi sidder med i øjeblikket omkring kriminalforsorgens økonomi.
De lovforslag, vi behandler her i dag, giver overordnet set kriminalforsorgen lidt bedre arbejdsbetingelser – det er et meget lille skridt, men i den rigtige retning.
Vi giver kriminalforsorgen mulighed for at styrke brev- og besøgskontrollen for rocker-bande-medlemmer, muligheden for videoafhøringer øges, såfremt den tiltalte vurderes undvigelsestruet, og kriminalforsorgen får bedre muligheder for at anvende håndjern og øvrige sikringsmidler under transport samt i institutionerne i de tilfælde, hvor en indsat har opført sig voldeligt eller lignende.
Desuden har forslaget til formål, at institutionsledelsen eller en overlæge kan tilbagekalde en afgørelse om udgang for personer anbragt på psykiatriske afdelinger, såfremt man vurderer, at det ikke er forsvarligt.
Vi bakker op om forslaget.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-11-26:
Tak for det.
Når man sidder i fængsel, er det meningen, at man skal blive i fængslet, indtil man løslades – det burde være en selvfølge.
Det skal vi selvfølgelig gøre hvad vi kan for at stoppe, dels af hensyn til den almindelige retsfølelse, dels af hensyn til vidner og andre, som måske har gjort deres borgerpligt i forbindelse med retssagen.
Et retsmøde – eksempelvis i forbindelse med en fristforlængelse – der ikke holdes som videomøde, er en kærkommen lejlighed til et flugtforsøg.
Vi har set flere eksempler, hvor arrestanten ikke er kommet ud ad toiletdøren, men derimod ud ad vinduet.
Der foreslås øgede muligheder for videomøder, ikke bare i forbindelse med små fristforlængelsesretsmøder, men også i forbindelse med den endelige hovedforhandling, alt forudsat at tiltalte vurderes som undvigelsestruet.
Herudover øges mulighederne for brev- og besøgskontrol for undvigelsestruede samt for rockere og bandemedlemmer.
Der kan herudover fremover i højere grad benyttes håndjern ved transport af undvigelsestruede fanger samt de fanger, der har øvet vold i fængslet.
Endelig indeholder forslaget en mulighed for at videredelegere afgørelseskompetencen i visse sager om udgang.
Alle disse tiltag kunne undgås, hvis vi havde topsikrede fængsler som i udlandet og populært sagt spærrede fangerne inde 24 timer i cellerne.
I Danmark har vi imidlertid en forhåbning om at få de indsatte ud igen som hele mennesker og ikke som ødelagte vrag, der kun appellerer til ny kriminalitet.
Derfor griber vi til andre løsninger, og forslagene her er i den forbindelse ganske moderate.
Samlet set kan Venstre derfor støtte forslaget, som det ligger.
Det er som nævnt indledningsvis ikke for sjov, at man er varetægtsfængslet.
Hensynet til befolkningen og sagens personer tilsiger som nævnt en vis sikker beskyttelse mod, at varetægtsfængslede og dømte ikke kommer på fri fod før tiden – derfor støtter vi forslaget.
Tak for ordet.