runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Olsen (SF), 2026-01-29:
Det er jo et af de dilemmaer, der er i asylpolitik.
For den pågældende situation, som hr. Søren Søndergaard opridser, er jo dilemmafyldt.
Vi ser jo også, at der er asylansøgere fra andre lande, f.eks. Bangladesh, hvor jeg synes, at det står mere klart, at den her hurtigere screening af, om man har ret til asyl eller ej, er det, vi skal gøre.
Men det er jo rigtigt, at der kan opstå dilemmaer, og jeg vil også bare sige, at vi, hvis man kommer i den situation, vil følge det nøje og se, hvordan det udfolder sig.
Så det er jo min klare holdning, at man, hvis man har et beskyttelsesbehov, skal kunne få asyl, og jeg synes jo heller ikke, at man lægger op til, at man bare fuldstændig, uden at der er nogen asylsbehandling, afviser at give asyl til nogen fra de lande, hr. Søren Søndergaard nævner.
Søren Søndergaard (EL), 2026-01-29:
Svaret er altså, at SF i den situation, hvor der måtte ske en islamistisk undertrykkelse, vil stemme for, at dem, der søger asyl, ikke skal have den normale asylprocedure, men at de skal have en særlig lemfældig asylprocedure?
At den er mere lemfældig, er jo også klart.
For hele argumentet er jo, det hører vi, at det skal gå hurtigt.
Alt andet vil jo være selvmodsigende.
Jeg må bare sige, at vi på det her punkt er uenige med SF.
Nej, det synes vi ikke.
Vi synes, at en af de store landvindinger, der kom efter anden verdenskrig, som ikke er blevet forældet på nogen som helst måde, er retten til at søge asyl og få sin asylsag behandlet.
Det er ikke retten til at få asyl, men det er retten til at søge asyl og få sagen behandlet.
Den ret holder vi fast i.
Den synes vi ikke der skal gives køb på.
Mads Olsen (SF), 2026-01-29:
Nu stillede hr. Søren Søndergaard mig jo et tænkt spørgsmål omkring den her screeningforordning med de 20 pct.
Det er jo nøgletallet.
Jeg anerkender, der var dilemmaer ved det eksempel, som hr. Søren Søndergaard ridsede op, og derfor vil jeg også spørge hr. Søren Søndergaard, om han også kan se dilemmaet i, at der er titusindvis af asylansøgere fra lande som Colombia i Europa, og for colombianere er det under 5 pct., der rent faktisk får asyl eller beskyttelsesstatus.
Er der ikke en afvejning i at sige: Når det er under 5 pct. fra Colombia, der får asyl eller beskyttelsesstatus, så er det okay, at man tager en lidt hurtigere procedure der og stadig væk giver dem mulighed for at få asyl, hvis der er et beskyttelsesbehov, så vi også kan nå at behandle de lande som f.eks. Syrien og Afghanistan, hvor vi ved der er et langt større beskyttelsesbehov?
Søren Søndergaard (EL), 2026-01-29:
Vi kommer jo ikke til at tage flere, ved at man undlader at stramme; der får man jo færre.
Det er klart.
Altså, formålet med det her er, at vi skal have færre; det er det, der er hele formålet.
Det har hr. Frederik Vad selv sagt.
Jeg tillader mig at forholde mig til det her konkrete lovforslag, og det her konkrete lovforslag er vi imod, hvis det betyder – og det er vi da bange for, men det kan være, at vi bliver overbevist om noget andet – at folk, som har et reelt asylbehov, et reelt asylbehov, får en summarisk asylsagsbehandling.
De flere vil vi godt tage; det er helt sikkert.
Folk, der har et reelt asylbehov, skal ikke afvises ved den danske grænse.
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Enhedslisten er hele tiden så vrede over den politik, vi fører, men har selv ingen svar på noget som helst.
Det er jo bare ren teoripolitik.
Hvor mange?
Maks. et par håndfulde, og Danmark er et af dem.
Danmark betaler meget mere end de fleste andre lande til de fattigste mennesker på den her jordklode, og Danmark har gennem årtier taget tusindvis af flygtninge og familiesammenføringer.
Hvor mange flere skal vi tage, hr. Søren Søndergaard? Hvor mange flere siger Enhedslisten højt og tydeligt skal ind i det danske samfund?
Hvor mange flere?
Søren Søndergaard (EL), 2026-01-29:
Enhedslisten er ekstremt bange for demokratiet, specielt rundtomkring i verden, hvor det går ned ad bakke.
Det er jo derfor, den indsats burde være større.
Der var engang, Socialdemokratiet havde en opfattelse af, at man skulle gøre noget ved flygtningestrømmen ved at have, var det en Marshallhjælp for Afrika?
Ordføreren kan eventuelt tage en anden runde, hvor ordføreren redegør for, hvordan det går med Marshallhjælpen til Afrika.
Men det er klart, at hvis man ikke vil gøre noget for at forhindre, at folk flygter, så kommer der mange flygtninge.
F.eks. kan vi jo se, hvad der foregår i Syrien i øjeblikket, hvor der er etniske udrensninger, og hvor folk bliver forfulgt.
Jeg kan da godt forstå, at de flygter fra den situation.
Og hvad gør Danmark sammen med EU?
De belønner præsident al-Golani med op mod 5 mia. kr.
Det er en helt forkert politik.
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Enhedslisten er stort set altid imod tiltag enten i Danmark eller EU, som skal sørge for, at vi får kontrol med antallet af mennesker, der kommer til de europæiske lande og til Danmark, fordi der er kommet for mange i for mange år.
Når ordføreren siger det med, at der er 117 millioner flygtninge på flugt på verdensplan, og at det må nogle andre tage sig af, så glemmer ordføreren at sige, at de sidste 10, 11, 12 år har vi med familiesammenføringer fået små 100.000 mennesker ind i Danmark fra forskellige lande.
Hvor mange flere er det, Enhedslisten mener, vi kan håndtere?
Er Enhedslisten ikke bange for demokratiet?
Er Enhedslisten ikke bange for sammenhængskraften i de europæiske velfærdsstater eller den danske velfærdsstat?
Når ordføreren siger, at 117 millioner mennesker er på flugt, hvor mange af de mennesker mener Enhedslisten så skal kunne bo i f.eks. Danmark?
Frederik Bloch Münster (KF), 2026-01-29:
Tak, formand.
Det lovforslag, vi behandler i dag, handler jo grundlæggende om, at Danmark tilslutter sig nogle ting, som er fornuftige, inden for EU's migrationspagt uden at gå på kompromis med det grundlæggende retsforbehold, vi har.
Det er vigtigt, at man fra politisk hånd sikrer, at migration og asyl håndteres ordentligt, konsekvent og med respekt for både retsstaten og befolkningens tillid.
EU's pagt om migration og asyl blev vedtaget i 2024.
Vi deltager selvfølgelig ikke fuldt ud på grund af retsforbeholdet, og det er dejligt, for der er også mange uhensigtsmæssigheder i det.
Men Folketinget og regeringen har så via Schengensamarbejdet og parallelaftaler valgt at tilslutte sig dele af pagten, fordi det er i Danmarks klare interesse.
Når man har sagt ja til de dele, følger der selvfølgelig også en pligt med til at gennemføre det korrekt i dansk ret, og det er jo så det, vi gør i dag.
Lovforslaget er jo ikke et skridt mod mindre kontrol, tværtimod.
Det er helt afgørende, hvis asylsystemet fortsat skal have legitimitet.
Det er et vigtigt redskab, for når der på forhånd er en klar formodning om afslag, giver det jo god mening, at ansøgeren behandles hurtigt og effektivt, uden indrejse i Danmark og med en forenklet tilbagesendelse procedure.
Det er sund fornuft og sender et klart signal om, at Danmark ikke er et land, hvor man kan trække sager i langdrag uden grund.
Så styrker det også Danmarks mulighed for at anvende fælles europæiske databaser og screeningsprocedurer, Eurodac og screeningsforordningen.
Det betyder jo bedre registrering, bedre kontrol og mindre misbrug af systemet.
Det er jo helt centralt, hvis vi vil undgå lyssky migration og sikre, at mennesker ikke forsvinder rundt i Europa uden myndighedernes kendskab.
Så Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Ordføreren siger, og jeg citerer: Folk, der har et reelt asylbehov, skal ikke afvises ved den danske grænse.
Citat slut.
Det var det, ordføreren sagde lige før.
Er det fuldstændig ligegyldigt, hvor mange det så er, altså om det er 200.000 eller 300.000, eller hvor mange det er?
Og så skal de ikke afvises ved den danske grænse, sådan som ordføreren siger her.
Søren Søndergaard (EL), 2026-01-29:
Altså, vi taler om et konkret lovforslag, hvor den procedure gælder en bestemt indrejseform.
Jeg tillader mig at forholde mig til det konkrete lovforslag, vi behandler, og det konkrete forslag, der ligger i det konkrete lovforslag, er vi imod, ja.
Vi mener, at de folk, der ønsker at komme ind, skal have en reel asylsagsbehandling, og hvis de har ret til asyl, skal de have lov til at være her.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-29:
Dansk Folkeparti ser ikke regeringen som garanten for at afsløre snyd og bedrag.
Det kan vi jo se derved, at bekræftelsesprocenten på asyl, altså om man reelt har et asylgrundlag, er omkring 50.
Men rigtig mange mennesker ender jo med at blive, selv uden et lovligt asylgrundlag, og bliver ikke sendt hjem på trods af det, kunne man kalde det, snyd og bedrag, det jo er at forsøge at skaffe sig adgang til Danmark uden et lovligt asylgrundlag.
Så vi har ikke nogen tiltro til, at regeringen for alvor forstår alvorligheden i snyd og bedrag inden for vores asylsystem.
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Det er bare ikke rigtigt, hr. Mikkel Bjørn.
Det, vi behandler i dag, er noget, der gør det sværere at være fupflygtning i Europa.
Det er noget, der gør det nemmere at fastholde stærke ydre grænser.
Det er noget, der handler om hurtigt at afsløre snyd og bedrag, hurtigt at få et overblik over, hvad det er for nogle mennesker, vi har ulovligt i de europæiske samfund, og undgå, at de flytter sig andre steder hen.
Det er det, vi behandler i dag, og meldingen fra Socialdemokratiet og regeringen har været klar: Vi ønsker ikke at indgå i den del af pagten, der handler om at tilslutte sig en intern fordelingsnøgle af flygtninge.
Så kan hr. Mikkel Bjørn ikke lige her til allersidst komme med lidt ærlighed og sige tydeligt, at det, vi behandler i dag, handler om at styrke de ydre grænser, ikke alt muligt andet?
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-29:
Jeg synes, det er helt og aldeles ærligt at advare om, at Danmark risikerer at blive viklet ind i en politisk konstruktion, hvor omfordelingsmekanismen er selve fundamentet under pagtens idé.
Så kan det godt være, at man fra dansk side bilder sig selv ind, at det kun er de gode dele.
Men uden omfordelingsmekanismen står pagten på et meget vakkelvorent grundlag, og Dansk Folkeparti ønsker ikke omfordeling af flygtninge på tværs af de europæiske nationalstater.
Vi ønsker, at Danmark styrer sin egen udlændingepolitik, og vi kan jo i Danmark indføre grænsekontrol og asylstop i morgen, hvis der er politisk flertal for det her i Folketingssalen, og det er det, vi slår på tromme for.
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Den der går ikke helt, hr. Mikkel Bjørn.
Der bliver talt om ærlighed fra talerstolen.
Sagen er den – groft sagt, hvis man skal skære det helt ud i pap – at det, vi tilslutter os fra dansk side i den her migrations- og asylpagt fra EU, er alt det, der vil sikre strammere politik og stærkere grænser, og det, vi ikke vil være en del af, som vi fravælger at være en del af, er det, der sørger for, at vi får flere indvandrere og flygtninge til Danmark.
Der er intet i det, vi behandler i dag, der vil føre til mere migration eller flere flygtningestrømme mod Danmark – intet.
Derfor synes jeg, den tale, ordføreren holdt nu her, ikke var ærlig over for de mennesker, der ser med, og over for dem, som eventuelt måtte se ordførerens tale på Facebook eller Instagram efterfølgende.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-29:
Tak for det.
Regeringen har med L 95 fremsat et lovforslag, der påstår at handle om grænsekontrollen, asylprocedurer og effektiv hjemsendelse, men i virkeligheden er et stille skridt i en særdeles målrettet proces, nemlig at føre dansk udlændingepolitik ind under EU's kontrol uden at sige det højt.
Forslaget handler om at indføre dele af EU's nye migrations- og asylpagt i dansk lovgivning, ikke fordi vi er forpligtet på det – vi har som bekendt et retsforbehold – men fordi regeringen med åbne øjne har tilsluttet os centrale dele af aftalen via det, man kalder schengenteknikaliteten, og parallelaftaler.
Resultatet er, at vi nu står til at indføre regler og procedurer, som vi ikke selv har været med til at vedtage og udforme.
På overfladen kan det jo lyde tilforladeligt nok.
Der nævnes hurtigere sagsbehandling, screening ved grænserne og bedre mulighed for tilbagesendelse af personer uden lovligt ophold.
Alt sammen lyder det jo som en stram styring og bedre kontrol.
Men ser man nærmere, afslører teksten også noget ganske andet, for i lovforslagets egne bemærkninger, bl.a. under punkt 2.7, fremgår det klart, at kriseforordningen, som Danmark tilslutter sig dele af, skal sikre en rimelig ansvarsfordeling mellem medlemsstaterne, herunder i forhold til fordeling af asylansøgere.
Det er en del af hele pagtens idé, at byrden skal løftes i fællesskab.
Det er vigtigt at understrege, at Danmark grundet retsforbeholdet formelt ikke er omfattet af de dele af forordningen, der forpligter os til at tage imod asylansøgere fra andre lande.
Men når regeringen vælger at gennemføre andre centrale elementer af pagten, herunder fra netop kriseforordningen, så er det ikke ubegrundet at advare om, at Danmark langsomt bliver vævet ind i et fælles europæisk asylsystem.
For hvad sker der, næste gang EU oplever en krisesituation?
Hvad, hvis den solidaritet, som kriseforordningen bygger på, igen gøres til politisk presmiddel og Danmark allerede er halvvejs med?
Det er den glidebane, Dansk Folkeparti advarer imod, og det er her, den politiske ærlighed forsvinder.
For det hjælper ikke meget, at man henviser til retsforbeholdet, når man samtidig implementerer så store dele af det system, som retsforbeholdet netop skulle holde os uden for.
Det er uærligt over for befolkningen, som gang på gang har tilkendegivet, at Danmark skal kunne styre sin egen udlændingepolitik.
Og det er uærligt over for Folketinget, at regeringen fremsætter et forslag, der reelt ændrer Danmarks udlændingepolitiske kurs, uden at indrømme det.
Det her lovforslag ændrer ikke kun ord i en lov.
Det trækker Danmark tættere på en politisk konstruktion, vi har valgt at stå uden for, i første omgang kun i krisesituationer, men vi ved godt, hvordan det går: Det starter som undtagelser, og så ender det som permanente regler.
Når først systemet er bygget op, når først Danmark har sagt ja til det ene og det næste, så bliver det sidste skridt bare en formalitet.
Dansk Folkeparti kan derfor ikke støtte det her lovforslag.
Tak for ordet.
Søren Søndergaard (EL), 2026-01-29:
Pointen er bare, at det jo afhænger af situationen.
Hvis nu f.eks. der sker en eller anden katastrofe i Sverige – det kan være nogle af deres atomkraftværker, der ryger i luften, hvad vi selvfølgelig ikke håber – der gør, at folk søger mod Danmark, skal vi så ikke give dem mulighed for at være her?
Det gælder ikke politisk asyl, men skal vi så stå og sige: Okay, ved nr. 55.000 lukker vi broen – du må ikke komme over?
Nej, selvfølgelig ikke.
Så det afhænger af situationen
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Nej nej, den går altså ikke.
Man kan ikke først åbne en dør og snakke om alt muligt andet, om Marshallhjælp til Afrika og alt muligt andet, som ikke handler om det her lovforslag, og så, når man bliver presset lidt på maven, sige: Jeg vil ikke forholde mig til verden; jeg vil kun forholde mig til det her lovforslag.
Jeg citerer direkte, hvad ordføreren siger, og så spørger jeg bare til, hvad Enhedslistens holdning er, hvis der kommer 200.000 og banker på den danske dør og Enhedslistens holdning er, at hvis de har et reelt behov for asyl, skal de ikke afvises ved den danske grænse, altså om det også gælder, hvis det er 200.000?
Det må man da kunne svare på.
Det kan også være 300.000.
Eller betyder antallet absolut ingenting?
Man har selv åbnet døren ved at snakke om afrikansk Marshallhjælp.
Mohammad Rona (M), 2026-01-29:
Tak for det, og tak til de ordførere, der allerede har været oppe og forklare lidt om lovforslaget.
Det er jo et forholdsvis ret komplekst lovforslag, også i forhold til at det er to forskellige beslutningsforslag, vi gennemgik sidste år, som sådan vi set diskuterer i dag.
For os handler det sådan set grundlæggende om noget meget centralt, nemlig at Danmark lever op til de forpligtelser, vi selv har påtaget os, også i forhold til at vi gør det på en ordentlig og ansvarlig måde i forhold til at kunne have en kontrolleret styring af migration- og asylområdet.
Derfor bakker vi selvfølgelig også op om lovforslaget.
EU's pagt om migration og asyl er jo også et resultat af mange års forhandlinger på et område, der sådan set har været præget af pres og uens praksis og manglende løsninger.
Så det her kunne jo godt på en eller anden måde tyde på, at EU fundet en fælles retning, et fælles fodslag på den ene eller den måde, i forhold til hvordan vi i fremtiden kan håndtere det her.
For at være helt ærlig kan jeg også godt selv være bekymret, hvis man fortsat har det her migrationspres, især nede hos vores sydeuropæiske venner.
Nogle af os var nede og se Lampedusa forrige år og se, hvordan de har håndteret tingene – en lille ø, som er på størrelse med Anholt, som har fået mere end 100.000 migranter ind.
Det er jo ret vildt.
Det er jo nogle af de her ting, som jeg synes i hvert fald, og som vi i hvert fald i vores parti også synes er spændende forstået på den måde, at det her jo godt kunne være en del af en løsning, men det kommer til at tage tid.
Mange af de ordførere, der allerede har været oppe i forhold til at forklare om de forskellige mekanismer synes jeg sådan set har været rigtig fine.
Tak for ordet.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-01-29:
Tak for ordet.
Vores udlændinge- og integrationsordfører, hr. Steffen Larsen, er desværre blevet forhindret i at være til stede i Folketingssalen i dag, så derfor har jeg lovet på bedste vis at vikariere på det her lovforslag og de kommende beslutningsforslag.
Det her lovforslag er et glimrende eksempel på, hvorfor det er godt, at vi i Danmark har et retsforbehold.
Sådan er det også med migrationspagten, og i Liberal Alliance mener vi, at de elementer, som vi tilslutter os med det her lovforslag, er fornuftige, og derfor kommer vi til at støtte lovforslaget.
Jeg vil gerne fremhæve den her særlige asylgrænseprocedure, der giver mulighed for en hurtigere og mere smidig behandling af asylansøgninger, hvor der allerede fra starten er en klar formodning om afslag.
Det er mindre bureaukratisk og mere effektivt, og samtidig bidrager det til et system, der fokuserer på ressourcerne der, hvor der reelt er et behov.
Det ser vi som et nødvendigt element i en strammere og mere konsekvent asylpolitik.
Som sagt støtter Liberal Alliance lovforslaget.
Tak for ordet.
Mads Olsen (SF), 2026-01-29:
Jeg prøver lige at finde solidaritetsmekanismen.
Nu skal jeg ikke sige noget, der er helt forkert.
Jeg ved godt, vi står forskellige steder i det danske Folketing.
Men så vidt jeg husker, stemte vores EU-parlamentarikere trods alt begge for den – hvis jeg husker rigtigt; ellers må ordføreren nu rette mig, hvis det er.
Den situation skal vi jo også kigge på, når den kommer.
Men jeg tror, at det danske perspektiv mere vil pege i retning af den betalingsmekanisme, der er.
Jeg mener også, der var – og nu kan jeg ikke helt huske, præcis hvad det var – en anden måde at vise solidaritet på, som ikke var at tage imod flygtninge, men jeg har simpelt hen glemt, hvad den var.
Men det kan være, jeg lige får anledning til at sige det til en anden spørger.
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Tak for det.
SF og Socialdemokratiet er jo enige om mange ting, men et sted, hvor vi er lidt uenige på det område, er det, der handler om solidaritetsmekanismen i hele den her pagt.
Det er jo fuldstændig rigtigt, som ordføreren sagde i et svar til hr. Mikkel Bjørn, at hvis man tilslutter sig solidaritetsmekanismen, kan man jo enten vælge at tage imod en vis procentdel flygtninge, eller man kan vælge at betale til de lande, der så håndterer flygtninge.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge SF, som tilslutter sig den her solidaritetsmekanisme: Vil SF, selv om de tilslutter sig den, ligesom stå fast på, at SF så vil betale sig fra det og ikke modtage flere flygtninge?
For når jeg ser på det antal flygtninge, vi har taget imod siden 2015 i Danmark, inklusive familiesammenføringer, så har jeg svært ved at forestille mig, at vi kan tage imod væsentlig flere end de op mod 100.000, vi i alt har taget imod, inklusive familiesammenføringer, på 10-11 år.
Mads Olsen (SF), 2026-01-29:
Jeg er jo godt klar over, at der er en uenighed om, hvor meget EU skal fylde.
Jeg er bare nødt til at sige, at jeg, hvis vi skal løse det i forhold til asylpolitikken, så tror, at vi i Danmark kommer til at stå langt stærkere, hvis der er et mere solidarisk samarbejde med vores europæiske allierede, end vi ville gøre, hvis vi bare stod og det hele var brudt sammen, og der overhovedet ikke var nogen fælleseuropæiske samarbejder i forhold til hjemsendelse og alle de her ting, som forordningen jo også berører.
Jeg er godt klar over, at hr. Lars Boje Mathiesen måske bare vil have Danmark ud af EU nu, men det er ikke der, hvor vi står i SF.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Det var jo en lang udenomssnak.
Jeg spørger bare SF's ordfører, om man synes, det er rimeligt, at pensionisten skal betale for et andet lands lemfældige asylpolitik, og der kan jeg så høre, at man i solidaritetens navn skal betale for, at andre har en dårlig politik.
Er det det, jeg skal forstå?
For det handler jo ikke om alt muligt andet, som man vil gøre i EU, men her snakker vi om asylpolitikken, og at der i nogle lande er en større tendens til, at man giver folk asyl, end der er i andre lande.
Mads Olsen (SF), 2026-01-29:
Jeg tænker, at det, hr. Lars Boje Mathiesen refererer til, er lidt i samme boldgade som det, hr. Mikkel Bjørn gjorde.
Man diskuterer jo også, om systemer skal være solidariske eller ej.
Jeg tror, at man, hvis man skal løse det grænseoverskridende problem, som asylpolitik jo nu engang er, så er nødt til at have et Europa, der er mere solidarisk end det, vi har lige nu, og det er det første skridt i den retning.
Nu kender jeg jo ikke Borgernes Partis EU-politik, men jeg går ud fra, at den mere er, at Danmark skal stå på egne ben.
Men jeg tror ikke, at den gamle pensionist, som hr. Lars Boje Mathiesen refererer til, ville være bedre stillet i den situation, hvor Danmark ville skulle træde ud af EU og vi ikke kan have det fællesskab med vores europæiske nabolande, som vi lige nu har, når det drejer sig om handel, sikkerhed osv.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Hvorfor mener SF, at en dansk pensionist skal tvinges til at betale for, at andre lande har en lemfældig asylpolitik, og at de vil tage imod mange flygtninge?
Mads Olsen (SF), 2026-01-29:
Hvis vi skal have et sammenhængende asylsystem, er vi jo også nødt til at kigge på nogle af de lande, hvor der er en meget lav anerkendelsesprocent, altså på under 20 pct.
Det kunne være 5 pct., og nu har jeg ikke hele statistikken her.
Men når man ser på dem, der f.eks. kommer fra lande i Asien som Bangladesh, synes jeg, det i det tilfælde giver god mening, at man har en særlig hurtig procedure, hvor man kan kigge på, om der her er et beskyttelsesbehov eller ej, så man kan nå videre til de flygtninge, der kommer fra lande med en høj anerkendelsesprocent, hvor vi ved at der er en større sandsynlighed for, at man skal give dem asyl.
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Det her er jo også kompliceret, også fordi vi har været hernede i Folketingssalen med to beslutningsforslag og nu et lovforslag, og det hele er under den der migrationsparaply, og der er altså forskellige dele.
Så jeg forstår godt, at det jo ikke er hundrede procent inkluderet i det, vi står med i dag.
Det er jeg med på.
Men jeg kunne høre på ordføreren, at det, som SF's politik nok er, er så, at man ikke vil tage imod flere, men udgangspunktet er, at man gerne vil betale sig fra at tage imod flere. Jeg skal bare forstå: Var det det, ordføreren mente?