runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Det er jo folk, der allerede bor i Danmark.
Så hvis jeg skal skære helt ind til benet, så synes ministeren, det er i orden med analfabeter, der ikke kan skrive og læse ordentligt på dansk, men som kan et gebrokkent mundtligt dansk – altså, at det ganske enkelt er godt nok til at blive dansk statsborger.
Der har vi den klokkeklare holdning – og det tror jeg også jeg sagde til ordføreren for Dansk Folkeparti tidligere – at den aftale om indfødsret, som vi jo er gået med i sidst, holder vi selvfølgelig fast i, og derfor følger vi reglerne og stemmer efter det, indtil der ligger en ny forhandling.
Og det er jo derfor, at jeg lægger meget kraftigt op til, at ministeren indkalder til nye forhandlinger, hvorved vi så får muligheden for at se, om vi vil være med i fremtidige aftaler.
Men vi holder fast i de aftaler, vi har stemt for, og sådan er det.
Nu er Nye Borgerlige jo nye her i Folketinget.
Vi byder jer varmt velkommen.
Men I går jo også af og til med i aftaler, hvor I ikke får alle dele med.
Og det betyder ikke, at I sidder og stemmer nej til alt, hvad der kommer, bare fordi I ikke får jeres vilje
hundrede procent.
Nu overrasker det mig ikke, at Det Radikale Venstre er imod det her forslag, og jeg er også helt med på, at de barrer, der er for Konservative versus Radikale Venstre, for, hvor meget kriminalitet man skal have begået, før man stadig væk kan blive dansk statsborger, ligger milevidt fra hinanden.
Men anerkender ordføreren ikke som minimum, at ude i den kriminelle verden er der rigtig mange kriminelle udlændinge, som frygter langt mere at kunne blive udvist af Danmark end at sidde i fængsel et halvt, et helt eller to år, og at en meget, meget vigtig del af det her beslutningsforslag dermed er den præventive effekt, som man sender ud til den kriminelle verden, nemlig at hvis det her går igennem, er der rigtig mange, der vil tænke sig om en ekstra gang, inden de begår kriminalitet?
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-28:
Jeg ved ikke, hvordan folk tænker, når de begår kriminalitet, må jeg sige, men grundlæggende må man sige, at det er en rigtig dum idé at begå kriminalitet uanset hvad, for det vil altid stigmatisere og anbringe en i en vanskelig situation, ofte i en vanskeligere situation, end det danske samfund sådan set gør.
Man bliver altså placeret i en uheldig situation.
Så jeg er helt sikker på, at det da givetvis vil kunne få nogle til – hvis det er det, ordføreren spørger om – at tænke sig om, men jeg tror bare ikke, at det er dommen og straffen som sådan, der er afgørende for, hvordan man får det, men at det er et spørgsmål om, hvordan man kommer videre.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Tak for det.
Jeg er glad for, at ordføreren i hvert fald anerkender, at det i nogle tilfælde vil have en præventiv effekt.
Når man så tilføjer, at vi, som jeg også nævnte over for ordføreren for Socialdemokratiet, altså har et Indfødsretsudvalg, som kan give dispensation, hvis der er nogen, der i et ekstremt tilfælde kommer til at lave noget, hvorom vi her i Folketinget tænker, at den person faktisk skal have lov til at få dansk statsborgerskab alligevel, så er der jo også en mulighed for det, så hvorfor så ikke stemme for forslaget?
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-28:
Så den del af det – apropos det første spørgsmål, der blev stillet – kan jeg slet ikke tage stilling til.
Det, der for os er afgørende, er, at vi synes, at de krav, der er i forvejen, er rigeligt hårde.
Halime Oguz (SF), 2020-05-28:
Tak, fru formand, og tak til Det Konservative Folkeparti for at fremsætte beslutningsforslaget.
Adgang til dansk statsborgerskab er ikke noget, man bare får.
Det er et helt særligt privilegium, og det har jeg også understreget gentagne gange fra talerstolen.
Det tror jeg faktisk også vi alle er enige om.
I SF bakker vi helhjertet op om, at vi skal stille skrappe krav til de borgere, der ønsker adgang til det store privilegium, som det er at have et dansk statsborgerskab, og det står ganske tydeligt for enhver og er blevet tydeligere i de seneste år.
Vi noterer os, at der i dag er ganske tydelige krav til ansøgere, der søger dansk statsborgerskab, herunder danskkundskaber, selvforsørgelse, og naturligvis hvorvidt man er straffet.
Eksempelvis må man ikke have en ubetinget frihedsstraf på mere end 1 år, og samtidig understreges det tydeligt, at der er skærpede krav for personfarlig kriminalitet, terrorisme, bandekriminalitet og eksempelvis seksualforbrydelser.
Her er der tale om grov kriminalitet, som vi som samfund absolut ikke kan acceptere, og derfor har det konsekvenser.
Vi mener derfor ikke, at der er behov for yderligere at stramme kravene, i forbindelse med hvilken straf man måtte være idømt.
Vi skal ikke brændemærke eksempelvis meget unge mennesker, der i en tidlig ungdom er kommet til at lave en enkelt fejltagelse og får en betinget dom, men siden hen holder sig på lovens rigtige side.
Med dette vil jeg meddele, at SF stemmer imod forslaget.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Ordføreren har lidt en sondring mellem alvorlig kriminalitet og lad os sige milde domme.
Synes ordføreren, at en dom på under 1 års fængsel, lad os sige 9 måneders fængsel, er en mild dom, eller er det alvorlig kriminalitet?
Halime Oguz (SF), 2020-05-28:
Jeg vil sige, at vi i forvejen har skærpet kravene ret meget i forhold til, hvilken type kriminalitet man begår, og så er det også sådan, at man har en rigtig, rigtig lang karensperiode for mindre alvorlig kriminalitet f.eks.
Det er jo selvfølgelig fuldstændig uacceptabelt med kriminalitet, men hvis man har begået en mindre forbrydelse i sine unge år, og hvis man derudover ellers har holdt sig på den rigtige side af loven, så synes jeg, at man skal have en chance.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Men der ved ordføreren jo også godt, at vi har Indfødsretsudvalget, hvor man så kan søge dispensation, og nu nævnte ordføreren i sin tale, hvis man som ung har begået en enkelt lovovertrædelse og fået en betinget dom.
Ville det så være godt nok for ordføreren til at gå det her forslag i møde?
Halime Oguz (SF), 2020-05-28:
Det vil jeg rigtig gerne diskutere videre i udvalget.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-28:
Tak for det.
Når man har udstået sin straf, har man betalt sin gæld til det danske samfund, undtagen når man søger om dansk statsborgerskab.
Så er man nemlig ramt af karensregler, som efter Enhedslistens mening er alt for strenge.
Karensreglerne er så strenge i dag, at bare 1 års fængsel betyder, at man aldrig nogensinde kan blive dansk statsborger, og kortere fængselsstraffe medfører mange års karenstid.
Der er ikke brug for at få skærpet karensreglerne, tværtimod.
Vi så meget gerne, at kriterierne for optagelse på et lovforslag om indfødsrets meddelelse – sådan som hr. Marcus Knuth så tilsyneladende også foreslår her – var nedfældet i en lov, som havde været diskuteret offentligt og behandlet tre gange i Folketinget, og ikke i en aftale indgået bag lukkede døre i Udlændingeministeriet.
I det regeringsgrundlag, der lå til grund for SRSF-regeringens ved dens dannelse i 2011, står der faktisk: »Kravene til statsborgerskab vedtages ved lov frem for ved skiftende politiske aftaler«.
Det var efter Enhedslistens mening noget af det rigtig fornuftige, der stod i det regeringsgrundlag.
Desværre overlod Det Radikale Venstre efter at have fået formuleringerne med ind i regeringsgrundlaget det til socialdemokratiske justitsministre at føre det ud i livet, og så blev det aldrig rigtig til noget.
Men forhåbentlig kan beslutningsforslaget her være med til at ændre den praksis.
Men som sagt kan Enhedslisten ikke støtte det foreliggende beslutningsforslag.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Tak for det.
Det tror jeg ikke er tilfældet med Enhedslisten.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-28:
Ja, og det fremgår også af det grundlovsudspil, som Enhedslisten har lavet, at det ikke er, fordi vi afviser karensreglerne.
Men det er jo bare sådan, at hvis vi ser på reglerne her i Danmark og sammenligner med de regler, man har i de øvrige nordiske lande, så er de ekstremt strenge.
Som karensreglerne er i dag, hvor selv forholdsvis mild kriminalitet medfører lange karensperioder, er det efter vores opfattelse ikke proportionelt, og derfor er vi af den opfattelse, at der tværtimod er brug for at lempe karensreglerne frem for at stramme dem yderligere.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Jeg skal bare lige forstå ordføreren korrekt: Det vil sige, at der ikke er nogen øvre grænse.
Ligegyldigt hvor hård kriminalitet man har begået – om det så er terrorisme – ligegyldigt hvad man har gjort, og hvor hård en straf, man har fået, og hvor voldsomt man har ramt det danske samfund, så kan man ifølge Enhedslisten stadig godt have mulighed for at søge dansk statsborgerskab.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-28:
Så tror jeg ikke, at hr. Marcus Knuth hørte efter, hvad jeg sagde.
Det fremgår også af det grundlovsudspil, som Enhedslisten har fremlagt, at vi også bakker op om, at der er karensregler, og at meget grov kriminalitet vil kunne medføre, at man ikke vil kunne opnå statsborgerskab.
Men i forhold til de karensregler, der er i dag, anser vi ikke, at der er behov for stramninger, men at det tværtimod er lempelser, der er brug for.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Tak, fru formand.
Det danske statsborgerskab er et kæmpe privilegie.
Reglerne i dag er så lempelige, at man kan søge dansk statsborgerskab, selv om man er dømt til en fængselsstraf på helt op til 1 års fængsel.
Det er i vores optik fuldstændig skævt.
Jeg synes, det er en hån mod det danske samfund, at så hårdkogte kriminelle senere i livet kan søge dansk statsborgerskab.
For det første synes vi, det er ret og rimeligt over for det danske samfund.
For det andet risikerer vi ikke, at hårdkogte udlændinge kan komme hertil, begå kriminalitet og alligevel få det danske pas, hvorefter vi ikke kan udvise dem, når de begår kriminalitet igen.
For det tredje vil det her jo altså også, som jeg har været inde på i mine spørgsmål i dag,
sende et venligt signal til nogle af de unge, der går og overvejer, om de skal vælge en kriminel levevej, eller om de skal holde sig på den rette og sunde sti.
For med det her lovforslag vil de få at vide, at hvis de vælger den kriminelle levevej, vil de aldrig få det danske pas, og det er jeg overbevist om af hele mit hjerte vil sende et klart signal til de unge om at vælge den sunde levevej.
Kort sagt vil det her beslutningsforslag føre til et mere trygt og sikkert Danmark, og derfor havde jeg, lidt naivt måske, håbet på den brede opbakning, som jeg desværre ikke tror jeg får i dag, men vi er da i hvert fald kommet et skridt i den rigtige retning.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-28:
Tusind tak.
Jeg er jo rigtig enig i rigtig meget af det, som ordføreren siger.
Jeg synes også, det her er et godt forslag.
Det burde jo være ganske almindelig sund fornuft.
Men jeg kunne bare godt tænke mig at høre ordføreren om noget.
For på det næste lovforslag om indfødsret, L 180, som vi skal stemme om ganske snart, er der faktisk 15 dømte kriminelle.
Vil Det Konservative Folkeparti så – ligesom det, som ordføreren står og siger nu – leve op til det og stemme imod det lovforslag?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-28:
Jamen jeg er helt enig i, at det her jo ikke handler om, at folk skal udvises.
Dem, der søger dansk statsborgerskab, har jo permanent opholdstilladelse.
Så medmindre de begår alvorlig kriminalitet, kan de jo blive her.
Det er kun et spørgsmål, om vi skal have nogle regler, som vi ved at der er nogle mennesker der vil have meget, meget svært ved at kunne leve op til – måske fordi de er vokset op med et helt andet alfabet eller intet alfabet, som klarer sig godt i det danske samfund, som lever op til strenge krav til at skulle have en ren straffeattest, og som taler udmærket dansk og forstår dansk, men som ikke er så gode til skriftligt dansk.
Og der synes jeg, at det er i orden, at vi har en undtagelsesbestemmelse, som cirka hver tiende benytter.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-28:
I Socialdemokratiet mener vi, at man skal mestre det danske sprog, hvis man har et ønske om at blive dansk statsborger.
Ansøgere om dansk statsborgerskab skal som udgangspunkt have bestået Dansk 3 for at blive statsborgere.
For nogle ansøgere er det dog muligt at blive undtaget for reglen om at have bestået Dansk 3, og de kan nøjes med at have bestået Dansk 2.
Det kræver dog, at de lever op til et skærpet selvforsørgelseskrav om at have været selvforsørgende i 9 år.
Hovedreglen er altså, at ansøgere om dansk statsborgerskab skal bestå Dansk 3, og det er også tilfældet for langt de fleste, som søger om statsborgerskab.
Det finder vi i Socialdemokratiet er rimeligt, og vores bekymring for en lovændring på dette punkt vil være, at vi vil komme til at se for mange eksempler på folk, der har boet i og bidraget til Danmark positivt i årtier, som først vil få afslag og siden vil få dispensation.
Vi får altså skabt et stort bureaukrati, som ikke er nødvendigt.
Vi deltager naturligvis gerne i videre drøftelser med De Konservative og med andre partier for at afklare, om der er behov for at ændre nuværende regler.
Men vi støtter ikke beslutningsforslaget.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Så vil jeg gerne frabede mig, at der bliver lagt sådan nogle ord i min mund igen.
Det er indbegrebet af politisk plattenslageri at stå og sige den slags.
Derudover er det her forslag ikke noget, der vil ramme nogen.
Det er noget, der vil række en hånd ud til den del af befolkningen, som lige nu nøjes med at tage danskprøve 2 og så ikke sætter sig ordentligt ind i at læse og skrive det danske sprog.
Det er en håndsrækning til dem, således at det giver dem motivationen til at tage sig lidt mere sammen og netop lære at læse og skrive det danske sprog, således at man kan bestå danskprøve 3.
Er ordføreren enig med mig i, at det alt andet lige vil være et gode for det danske samfund?
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-28:
Når man taler om politisk plattenslageri, synes jeg, at det faktisk er det, der er tæt ved at være tilfældet her.
Det, der er sagen her, er, at der er nogle mennesker, som bidrager til det danske samfund, som går ud på arbejdsmarkedet, og som udfører et stykke arbejde.
Jeg formoder, at de, når de omgås danske kollegaer – hvis de gør det, og det vil jeg da håbe de gør – og bidrager til det danske samfund, indgår i det danske samfund, så gradvis lærer dansk.
Derfor mener jeg stadig væk, at danskprøve 2 er udmærket.
Men det, der i hvert fald først og fremmest er problemet her, er, at systemet er, som det er.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-28:
Men ordføreren er vel klar over og anerkender, at der, for at vi kan overholde grundloven, er nødt til at være nogle objektive kriterier, der ligger til grund.
Og så er det jo så heldigt, at vi har en sikkerhedsventil i form af et Indfødsretsudvalg, som så kan sige, at okay, her var der en, der faldt imellem nogle stole.
Det griber vi, og vi ser på det – hvis det er sådan, det måtte lande.
Hvorfor så det her behov for sådan at tegne et billede af, at det er hele systemet, den er gal med, og at vi prøver at skubbe folk fra os og sådan noget?
Det forstår jeg bare ikke.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-28:
Det er, fordi Annette Herzog, hvilket jeg tidligere var inde på i andre sammenhænge og under andre beslutningsforslag her i dag, ikke er et enkeltstående tilfælde.
Hun er bare et ualmindelig godt tilfælde og et ualmindelig tydeligt eksempel på et system, som burde kunne se det.
Det er et så grotesk eksempel, at det er ganske udmærket at bruge.
Hun er ikke den eneste.
Men sådan burde man forstå det.
Jeg glæder mig også over, at hr. Rasmus Stoklund selv er af den opfattelse, at der her er begået en fejl.
Men at der overhovedet kan blive begået en fejl af den slags, viser, at systemet har nogle eklatante fejl og nogle problemer, som vi i den grad bør ændre.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-28:
Når ordføreren udtaler sig så kategorisk, synes jeg, det er svært ikke at få den mistanke, at det er, fordi ordføreren ikke accepterer, at grundlaget, vi kan lave det her arbejde på, ifølge grundloven er, at det er ud fra objektive kriterier.
Og hvad angår objektive kriterier, er det umuligt at lave nogen, hvor skønnet kan være foretaget, inden det kommer til Indfødsretsudvalget, der er befolket af folketingsmedlemmer.
Så derfor: Nej, det er ikke et enkeltstående eksempel, og vi vil se masser af tilsvarende eksempler, ligesom man historisk set har gjort.
Det er derfor, at man har et Indfødsretsudvalg, der behandler bunkevis af ansøgninger.
Det er det, der er sikkerheden for, at vi så griber de mest grelle af dem.
Men vi kan ikke komme uden om det, og det er jo ikke noget med at kritisere et system eller noget – det er grundloven.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-28:
Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at vi tidligere fra Det Radikale Venstres side eksempelvis har foreslået, at man skal have en 9. klasseseksamen, og at man skal være straffri i Danmark, og at man, når man så har boet her i 12 år, burde kunne blive dansk statsborger.
Det er også objektive kriterier, som vi spiller ind med og synes kunne være en god løsning.
Vi mener, at vi har brug for et mere fleksibelt system, men selvfølgelig med nogle klare retningslinjer, også over for de mennesker, som skal være her.
I det her tilfælde, hvor jeg netop gør opmærksom på Annette Herzogs situation, er vi i en situation, hvor systemet i den grad har vist, at der er huller.
Det er en situation, som vi ikke kan være tjent med.
Jeg vil i den grad opfordre Folketinget til at tage stilling til, om man kan gøre systemet bedre, mere fleksibelt, tage hensyn til de enkelte borgere.
Halime Oguz (SF), 2020-05-28:
Tak, formand.
I SF er vi enige i, at sprog er en afgørende nøgle til integration og til at kunne fungere på det danske arbejdsmarked.
Ansøgere om statsborgerskab i dag skal have bestået danskprøve 3, der svarer til at have bestået afgangsprøverne i dansk i 9. klasse.
Forslagsstillerne anfører, at man nogle gange kan nøjes med at have bestået danskprøve 2, der giver kompetencer til at kunne påtage sig erhvervsarbejde, hvis man vel at mærke ikke har modtaget kontanthjælp en stor del af perioden.
Det er med andre ord et rimeligt krav, at man skal kunne fungere på en arbejdsplads, eller at man skal kunne bestå en 9. klasses eksamen.
Vi mener ikke, at det giver mening at stille yderligere krav til folk, der i øvrigt fungerer fint på en arbejdsplads.
Det har desværre ikke noget formål, og derfor stemmer SF imod forslaget.
Tak for ordet.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Som forventet.
Anerkender ordføreren, at vi har parallelsamfund i Danmark, som nu desværre har vokset sig så store, at man kan bo i Gellerupparken eller i nogle af de andre ghettoområder i mange år og have et arbejde og begå sig uden nogen sinde at bruge det danske sprog?
Halime Oguz (SF), 2020-05-28:
Tak for spørgsmålet.
Jeg anerkender, at der er parallelle samfund i Danmark, og jeg anerkender også, at der er folk, der fuldstændig vender samfundet ryggen.
Det har jeg skrevet adskillige kritiske indlæg om.
Men jeg vil også påpege, at det at kunne dansk på et niveau, der svarer til at have bestået danskprøve 3, ikke nødvendigvis sikrer, at man ikke er en del af et parallelsamfund eller har en anden mentalitet.
Det er i hvert fald ikke noget, som det her forslag vil kunne gøre op med.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Jeg vil gerne rose de indlæg og de synspunkter, som ordføreren er kommet med.
Det bliver jeg rigtig glad for, hver gang jeg læser dem, men tilbage til sagens kerne.
Den er jo, at der er folk, som har et arbejde, måske på en restaurant eller i en frisørsalon, som ministeren nævnte, hvor der ikke kommer folk, der taler dansk, og dermed er der ikke den motivation, der burde være, til at lære nok dansk til også at kunne skrive og læse ordentligt dansk.
Det er jo det, som det her beslutningsforslag forsøger at gøre op med.
Kan ordføreren ikke se fornuften i at give de mennesker en ekstra motivation til at træde ind i det danske samfund og ud af parallelsamfundet?
Halime Oguz (SF), 2020-05-28:
Men jeg vil gerne anfægte det synspunkt, at hvis man kan sproget på det niveau, som ordføreren for forslagsstillerne forventer, så er det ensbetydende med, at man er velintegreret.
Jeg vil påpege, at medlemmer af Hizb ut-Tahrir taler dansk på samme niveau som ordføreren for forslagsstillerne, men at de stadig er en del af et parallelsamfund og er imod samfundet.
At have bestået danskprøve 2 og have været i beskæftigelse i 9 år synes jeg faktisk er rimelige krav, for så kan man også godt sproget på et rimeligt niveau.
Det synes jeg faktisk er fint nok.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-28:
Tak for det, formand.
Forslagsstillerne skriver, at mennesker, som ikke kan bruge det danske sprog til hverdagssprog, ikke skal have dansk statsborgerskab.
Der er efter Enhedslistens opfattelse på ingen måde brug for at skærpe sprogkravet ved tildeling af dansk statsborgerskab
og slet ikke med en danskprøve 3, der retter sig mod udlændinge, som har en mellemlang eller lang skole- og uddannelsesbaggrund
I Udlændinge- og Integrationsministeriet egen vejledning fra 2016 står der følgende om danskprøve 3: »Prøve i Dansk 3 henvender sig til voksne udlændinge, som ønsker en formel dokumentation for dansksproglige færdigheder.
Det er normalt udlændinge, som har en mellemlang eller lang skole- og uddannelsesbaggrund fra hjemlandet.«
Hvis danskprøve 3 gøres til et krav til alle ansøgere, udelukker man mennesker, der ikke har været så heldige at få tilbudt en god skolegang.
Forslagsstillerne skriver i bemærkningerne, at reglerne naturligvis skal være i overensstemmelse med gældende konventioner, så Indfødsretsudvalget kan give dispensation til personer med handicap.
Problemet i dag er desværre ikke, at reglerne ikke stemmer overens med konventionerne, men at Indfødsretsudvalgets praksis ikke gør.
Udvalget får hvert år forelagt hundredvis af dispensationssager, hvor handicapkonventionen er relevant, og i næsten alle sagerne gives der afslag, hvilket efter Enhedslistens opfattelse er i strid med handicapkonventionen.
Dagbladet information gjorde i november 2019 op, at kun 1 pct. af ansøgerne i sygdomssager får dispensation.
Så problemet er ikke de nedskrevne regler, men udvalgets praksis.
Vi er uenige i indholdet i det her beslutningsforslag, og vi kan derfor ikke støtte det.
Men med beslutningsforslaget vil Det Konservative Folkeparti igen pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag om kriterierne for optagelse på et lovforslag om indfødsretsmeddelelse.
Det er der grund til at glæde sig over, ligesom jeg gjorde det, da vi tidligere i dag, behandlede beslutningsforslaget om sprogkrav i indfødsretssager.
At Det Konservative Folkeparti nu tilsyneladende støtter, at kriterierne bliver nedfældet i en lov og ikke i en aftale indgået bag lukkede døre i Udlændinge- og Integrationsministeriet, er glædeligt.
Men som sagt kan Enhedslisten ikke støtte beslutningsforslaget.