runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2018-03-16:
Så er det, jeg forklarer, at i Venstre ønsker vi jo heller ikke at forringe miljøet.
Og det har vi jo taget højde for og sikret, som jeg allerede har markeret.
Trine Torp (SF), 2018-03-16:
Jamen jeg spørger ikke hverken til landbrugspakken eller til, om der bliver overholdt nogle principper.
Erling Bonnesen (V), 2018-03-16:
Jamen jeg kan være enig med spørgeren i, at det at være lovgiver og folketingsmedlem godt kan være komplekst og stille, om jeg så må sige, forskellige udfordringer op samtidig.
For selvfølgelig er det da ærgerligt, at der nu kommer oplysninger ind fra siden, om, at der er målt forkert derude gennem længere tid.
Det skal vi så have styr på – det tror jeg alle er fuldstændig enige i – sådan at vi, når vi lige præcis sidder ved forhandlingsbordene og skal forhandle, får et så korrekt beslutningsgrundlag som overhovedet muligt.
Det er der vist ikke nogen der kan være uenige i.
Giver det her så en forringelse?
Overskrider vi de forskellige principper?
Nej, det gør vi ikke.
Som jeg allerede har svaret på nu, er der også i landbrugs- og fødevarepakken, som spørgerens parti jo så ikke er med i, planlagt andre tiltag med miljøkompenserende, modgående foranstaltninger, sådan at vi selvfølgelig overholder de principper, der er, og det er jeg helt sikker på at også spørgeren er bekendt med.
I Venstre ønsker vi jo heller ikke at forringe miljøet.
Trine Torp (SF), 2018-03-16:
Tak for det.
Jeg vil gerne stille to spørgsmål.
Det ene vedrører lovforslagets timing.
Vil ordføreren erkende, at det måske ikke er sådan den bedste timing at behandle et lovforslag, når vi netop nu står med så stor usikkerhed om de her kvælstoftal?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål, jeg gerne stille, er: Giver det her lovforslag mere forurening, eller gør det ikke?
Erling Bonnesen (V), 2018-03-16:
Jamen som jeg også tror det er spørgeren bekendt, og som jeg allerede har svaret, har vi jo også lavet andre miljøkompenserende, modgående foranstaltninger, så vi selvfølgelig overholder ikkeforringelsesprincippet.
I Venstre ønsker vi jo heller ikke at forringe miljøet.
Christian Poll (ALT), 2018-03-16:
Jo, men alt andet lige er der jo med det her lovforslag tale om, at der nu vil komme 423 t ekstra kvælstof ud.
Det går da baglæns.
Det er da en forringelse, fordi kvælstof jo er det, der forurener, når vi taler vandmiljø.
Så det er vel en forringelse, når vi putter mere ud, og en ikkeforringelse, når vi putter mindre ud?
Erling Bonnesen (V), 2018-03-16:
Jeg tror også, at det er spørgeren fuldt bekendt, at der i fødevare- og landbrugspakken, som spørgerens parti godt nok ikke er med i, også er lavet andre modgående, kompenserende foranstaltninger, således at vi selvfølgelig overholder ikkeforringelsesprincippet.
I Venstre vil vi jo heller ikke forringe miljøet.
Christian Poll (ALT), 2018-03-16:
Jeg prøver også lige at forstå, hvad det er, ordføreren siger.
Jeg hørte lige før hr. Erling Bonnesen sige, at vi skal respektere princippet om ikkeforringelse, men det her lovforslag giver en pulje på 423 t ekstra forringelse.
Så hvordan skal jeg forstå det der med at respektere ikkeforringelse, samtidig med at vi med lovforslaget giver tilladelse til at udlede mere kvælstof?
Det er da en forringelse.
Erling Bonnesen (V), 2018-03-16:
Jamen der er kommet en oplysning om, at der er målt forkert.
Det ændrer jo ikke umiddelbart ved tingene derude, men det gør, at vi skal have styr på fakta, når vi sidder ved forhandlingsbordene.
Det vil sige, at alt det med de målinger, der nu er kommet oplysninger om har været forkerte, er jo ikke godt, og det skal rettes op, så det er på plads, således at vi har et korrekt og faktuelt grundlag at forhandle ud fra.
Nej, vi vil også passe godt på vores miljø.
Ida Auken (RV), 2018-03-16:
Så hr. Erling Bonnesen mener ikke, at der kommer noget ekstra kvælstof ud i det her vand med det, man beslutter i dag?
Erling Bonnesen (V), 2018-03-16:
Jeg har ikke udtrykt noget om, at nogle er helt tossede eller sådan noget.
Jeg konstaterer ligesom alle andre, tror jeg, at der ind fra siden kommer nogle oplysninger om, at man i en årrække har målt forkert på nogle ting.
Det skal der komme styr på, for når man sidder ved forhandlingsbordet og i forskellige lokaler, skal man så godt som overhovedet muligt have de præcise og korrekte fakta på bordet at forhandle ud fra.
Det forslag, vi så behandler lige her og nu, er, og det tror jeg også er spørgeren bekendt, et spørgsmål om udmøntning af nogle konkrete kvælstofpuljer, som er en andel af landbrugs- og fødevarepakken.
Gør det så, at vi siger, at vi vil åbne op for yderligere forurening?
Nej, det gør det ikke.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-03-16:
Tak for det.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at forureningen er større, end vi troede den var, og at havmiljøet er belastet?
Man kan sagtens have visioner for akvakultursektoren, men vi har jo også et ansvar for at tage hånd om vores havmiljø og vores natur, og når nu forureningen er større, end vi troede den var, hvor er det så, ordføreren ser det råderum, som det her lovforslag skal give tilladelse til?
Carsten Bach (LA), 2018-03-16:
Jeg tror, jeg vil starte med helt at anfægte anvendelsen af termen forurening her.
Der er tale om kvælstofudledning, og der er tale om det, som jeg tror jeg vil kalde et miljøpolitisk råderum for kvælstof, der er altså tale om, at der miljøpolitisk reserveres en mængde kvælstof til udledning af hensyn til udvikling af akvakulturen i Danmark.
Det vil sige, at de fødevarer, vi importerer til Europa, efter min bedste overbevisning er produceret under væsentlig mere miljøbelastende forhold, end de ville være, hvis vi producerede dem i Danmark.
Christian Poll (ALT), 2018-03-16:
Jeg vil gerne spørge om noget lidt andet, men tak for åbenheden.
Jeg vil godt spørge: Er der overhovedet egentlig brug for et råderum, hvis vi vil hjælpe det her erhverv på vej?
De ligger i det åbne hav, og det er rigtig svært at styre forureningen fra sådan nogle havbrug, fordi – det ligger i sagens natur – de ligger ude i det åbne vand, og noget af foderet osv. ryger lige igennem.
Det, som har store perspektiver, og som vi er på vej med i Danmark, er jo at flytte havbrug på land, ligesom vi har gjort med dambrugene, for der kan man styre tingene, der kan man genanvende vandet 100 gange.
Man kan rense op, og på den måde kan man faktisk hjælpe et spændende erhverv på vej med højteknologi, udvikling, eksport af teknologi og en meget lav forurening, så vi slet ikke behøver have den her diskussion, om vi skal forurene mere.
Var det ikke en meget bedre vej at gå?
Mette Abildgaard (KF), 2018-03-16:
Jeg kunne godt fornemme allerede i fru Ida Aukens ordførertale, at der som sædvanlig blev langet ud mod alt og alle om ansvarspådragelse, men det er vi efterhånden så vant til.
Vi tredjebehandler ikke noget i dag, vi førstebehandler noget.
Jeg har fået lovning på en teknisk gennemgang.
Den kommer naturligvis, inden vi skal have en tredje behandling, og det er jeg fuldstændig tryg ved.
Ida Auken (RV), 2018-03-16:
Det vil ministeren jo først komme med om et år, men så vil man alligevel være villig til fra konservativ side at stemme for det her lovforslag, selv om man ikke har det overblik over, hvad det er for nogle fejl, der er blevet begået?
Det er jo der, man nu er ved at pådrage sig et ansvar.
Jeg vil bare have ordføreren til at anerkende, at det selvfølgelig jo er ansvarspådragende.
Mette Abildgaard (KF), 2018-03-16:
Som jeg sagde i min tale, har jeg fået den besked fra ministeren og fra ministeriet, at det her ikke har noget at gøre med de laboratoriefejl, der er sket.
Det her kører i et lukket kredsløb, og det påvirker ikke denne sag, og derfor er vores udgangspunkt naturligvis, at vi bakker op om det her lovforslag.
Men jeg har selv nogle intuitive spørgsmål, som presser sig på hos mig, og som gør, at jeg har svært ved at se, hvordan tingene i virkeligheden kan hænge sådan sammen.
Vores udgangspunkt er naturligvis, at det her er et lovforslag, som kommer fra regeringen, og da vi er en del af regeringen, føler jeg mig tryg ved det, jeg har fået at vide af ministeriet, men jeg har et behov for at dykke nærmere ned i de her tal.
Ida Auken (RV), 2018-03-16:
Jeg sad og tænkte fuldstændig det samme.
Tak for ærligheden.
Ordføreren siger, at vi mangler overblikket og konsekvenserne og erfaringerne, og det er det, som ordføreren gerne vil have, før man tager stilling til det her lovforslag.
Er det rigtigt forstået?
Mette Abildgaard (KF), 2018-03-16:
Tak for det.
Ida Auken (RV), 2018-03-16:
Mener ordføreren, at man er helt tosset, hvis man har den holdning, at det her med, at vi har målt forkert ude i virkelighedens verden, også har en indflydelse på, om der er et miljømæssigt råderum?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-03-16:
Tusind tak for ordførertalen og for en – synes jeg – meget befriende ærlighed.
Jeg tror, vi alle sammen står i en situation, hvor vi kan se, at hele forudsætningen for regulering, både af landbrug og af akvakulturerhvervet, i virkeligheden har baseret sig på et grundlag, der var fejlagtigt.
Rent intuitivt og logisk må det bare føre til, at man genovervejer nogle af de strategier og nogle af de tilladelser til merudledning, og jeg synes også, at det er rigtig godt, hvis ordføreren har bedt om en ekstra teknisk gennemgang.
Jeg håber, vi er flere, der får mulighed for at deltage, for jeg tror, det vil være godt for os alle sammen at komme dybere ned i at forstå, hvad det her egentlig har af konsekvenser.
Så det vil jeg sådan set i virkeligheden bare gerne kvittere for.
Trine Torp (SF), 2018-03-16:
SF er grundlæggende imod forslaget, fordi der bevidst gives mulighed for at øge forureningen med kvælstof og fosfor og, når det gælder havbrug, også med medicinrester og biocider.
For det første er havbrug en blindtarm både erhvervspolitisk og teknologisk.
Udviklingen af akvakulturen sker på land, og det bør den også gøre i Danmark.
Vi ved ikke, om det er lovligt i forhold til EU-lovgivningen og holdbart i forhold til HELCOM.
Det er formelt uafklaret, men vi kender i hvert fald Østersølandenes modstand mod de danske planer om at øge forureningen i Kattegat, og vi ved, at Kommissionen ikke vil tage stilling til de planer, før der foreligger en konkret tilladelse eller vejledning.
For det andet kommer der endnu et lag på den i forvejen meget komplekse miljølovgivning, fordi regeringen ønsker at fremme et bestemt erhverv på bekostning af andre.
Hvad sker der, når kvoten er opbrugt, og når vi skal i gang med de sidste reduktioner i 2021?
Skal de landbaserede anlæg så lukke og investeringen være spildt?
Det gør altså timingen i det her lovforslag temmelig problematisk, så SF kan ikke støtte det.
Ida Auken (RV), 2018-03-16:
Jeg synes, vi står i en ret alvorlig situation, og jeg vil gerne holde en tale for alle dem, der har tænkt sig at stemme for det her lovforslag.
I gør jer lige nu skyldige i med åbne øjne at gå ud og vedtage noget, som formentlig kan gøre stor skade på vores havmiljø, og som kan vise sig at være i direkte modstrid med den lovgivning, som vi har lavet sammen med andre lande og bundet os til, men alligevel går i ind i det med åbne øjne.
Selv om I har fået at vide, at der er blevet målt forkert ude i vandet, og at forureningen sandsynligvis ligger 10 pct. højere, end man troede, vil I alligevel køre videre med det her lovforslag lige nu.
Det synes jeg er alvorligt.
Én ting er, at der er blevet målt forkert.
Man kan måske sige, at det er svært at klandre den siddende minister og flertallet for, at der er blevet målt forkert.
Det vigtige er, hvad man gør, når man finder en fejl som den her.
Det vigtige er, at man gør alt for at rette op på den, og når man har ansvaret for noget så vigtigt som vores havmiljø, hvor man skal undgå iltsvind, og hvor man skal sørge for, at der kan være fisk og planter, at der kan være de her have, som fiskerne kan fange deres fisk i, så er det jo også afgørende, hvad man gør, når man finder sådan en fejl.
Vi har fundet ud af, hvad forureningsniveauet er, og det er simpelt hen den dårligste nyhed i nyere tid, at det er væsentlig højere, end vi troede det var.
Det er vi alle sammen enige om.
Det er dem, der er mest optaget af miljøet, og dem, der er mest optaget af landbruget og havbruget, enige om.
Vi er enige om, at det her er en utrolig ulykkelig situation.
Vi er så ikke enige om, hvorvidt der, når man taler om, at vores have har det sådan her, er et eller andet miljømæssigt råderum.
Det mener regeringen, og vi har diskuteret meget, om det er der eller ej.
Jeg tvivler meget på, at det er der.
Det er jo forsvundet, det er blevet taget væk?
Så jeg vil bare sige til alle, der tænker, at nu kan de stemme for det lovforslag, for det har de lovet tidligere, at der jo er sket noget meget alvorligt siden.
Man har fundet ud af, at virkeligheden ser helt anderledes ud, end man troede.
Så hvis man er optaget af vores have, hvis man er optaget af vores børns fremtid, hvis man er optaget af, at der skal være fisk i havene, og at der skal være liv, så må man jo være ansvarlig nu og sige: Tiden er så ikke til at vedtage det her forslag.
Så er jeg sådan set ligeglad med, hvad man mener om et erhverv, som jeg også har stor fidus til.
Jeg synes, den teknologi, vi har, er vigtig.
Men når virkeligheden ser så markant anderledes ud, end man troede, da man lavede den her aftale, så kan man jo ikke bare køre videre med lovgivningen uden at pådrage sig et ansvar.
Så det er et klart nej fra Radikale Venstre og en klar oplysning til alle andre om, at vi holder øje med, hvem af jer der nu sidder og stemmer ja til det her.
Og I gør det med åbne øjne, vel vidende at vi lige har fået vide, at det står meget værre til i vores havmiljø, end vi havde troet.
Christian Poll (ALT), 2018-03-16:
Vi kunne jo godt tage en debat her, og det har vi gjort lidt, om akvakulturerhvervet.
I vores øjne, for at gøre det kort, ligger fremtiden i det erhverv i landbaserede anlæg, hvor der er indbygget rensning.
Og det ved jeg man forsøger sig med nogle steder, og det er der, jeg ser en fremtid.
Det handler om, om vi skal give tilladelse til merudledning af kvælstof, og om vi skal reservere en ekstra pulje i en situation, hvor vi faktisk ikke har et råderum, og hvor vi endda også for nylig har fået at vide, at der er blevet regnet forkert i en årrække, så vi rent faktisk har en højere forurening, end vi havde regnet med.
Så det bliver et klart nej fra Alternativet.
Carsten Bach (LA), 2018-03-16:
Nu er jeg selv bosiddende i det østjyske, og jeg er helt bestemt overbevist om, at der ikke er nogen østjyder, der ikke bekymrer sig om, hvordan forholdene er i Asien.
Men det er klart, at man har et tættere forhold til, hvordan vandmiljøet, havmiljøet og naturen i det hele taget har det lokalt der, hvor man bor, men det, der er tale om her, er, at vi har reserveret en mængde kvælstof til udledning i fødevare- og landbrugspakken og vækstplan for akvakultur i Danmark, og at der i den forbindelse også er tiltag inkorporeret til at reducere kvælstofudledningen.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-03-16:
Jeg synes, vi er ude i de meget store abstraktioner her.
Forstår ordføreren godt, at mennesker, der bor på Djursland, og mennesker, der bor ved Randers Fjord, og som skal leve med konsekvenserne af, at man vil give tilladelse til øget udledning, f.eks. i de havområder der, er fuldstændig ligeglade med, hvad der foregår i Asien?
Vi er jo nødt til at tage ansvar for det miljø og den natur, som vi har ansvaret for, og det er den her.
Og kvælstofudledningen, lad os gerne kalde den det, er for høj i forhold til det, som naturen og miljøet kan absorbere og omsætte, og det er derfor, det skal bringes ned, og derfor er der et åbenlyst dilemma i, at vi lige nu behandler et lovforslag, der øger forureningen.
Simon Kollerup (S), 2018-03-16:
Tak for det, og tak for en, synes jeg, vældig afbalanceret ordførertale, men jo også en ordførertale, der problematiserer nogle dele af lovforslaget, som jeg har svært ved at se på samme måde som ordføreren.
Derfor bare to spørgsmål:
Først vil jeg bede ordføreren om at give sin definition på, hvad en acceptabel størrelse på et mindre skilt er.
Altså, hvad er højde gange bredde på et acceptabelt skilt?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er, om jeg ikke bare må bede ordføreren om at bekræfte over for mig, at der i forslaget til loven her står, at virksomhedsreklamer, som opsættes i umiddelbar tilknytning til virksomheden, må opsættes, når de ikke virker dominerende i landskabet.
Altså, mener ordføreren ikke, at der netop er taget hensyn til, som jeg også lagde til grund i min ordførertale, de formål, som naturbeskyttelsesloven hviler på, netop de landskabelige hensyn?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-03-16:
Jeg vil egentlig gerne lidt i forlængelse af det, fru Ida Auken sagde, bede ordføreren præcisere, hvad der skal forstås ved et mindre skilt.
Altså, når man har været en del af forarbejdet til det her lovforslag, må man vel også have gjort sig nogle tanker om, hvad det er, vi giver tilladelse til her.
For det er jo det, der er fuldstændig afgørende, altså at vi har styr på, hvor store de her skilte skal være.
Så ifølge den formulering, der står i lovforslaget, hvad er så ordførerens definition på et mindre skilt?
I Enhedslisten synes vi, at der er både gode og dårlige ting i det her lovforslag.
Vi synes, det er rigtig positivt, at lovforslaget giver mulighed for opsætning af skilte om f.eks. salg af frugt og grønt, blomster, juletræer, pyntegrønt osv.
Vi synes, det er rigtig godt, at man, hvis man bor på landet eller kører en tur på landet, så kan køre ind til den lokale landmand og f.eks. købe noget lokalt produceret mad.
Vi synes også, at det er godt, hvis lovforslaget gør det muligt at få flere folk med til f.eks. loppemarkeder eller sportsarrangementer.
Så mindre skilte, der kan støtte op om det lokale liv og de lokale landmænd eller hobbyproducenter, går vi ind for.
Til gengæld synes vi, det er enormt foruroligende, at lovforslaget gør det muligt at skilte længere uden for bygrænsen.
Vi kan takke naturbeskyttelseslovens strikse forbud mod reklamer i det åbne land for det åbne danske landskab med smukke landskabselementer uden skæmmende reklameskilte.
Vi er meget stærkt imod store virksomhedsreklamer, som kan ses på lang afstand, i det danske landskab.
Lovforslaget udnytter, at man kan opsætte et skilt, hvis der er den mindste form for bebyggelse, og det er vi imod, for vi mener ikke, at reklamer skal stå og skæmme vores smukke landskaber.
I den foreslåede forringelse af miljøbeskyttelsesloven, som vi behandler her, fremføres det, at det kun gælder mindre skilte, men for os er det ikke helt klart, hvad definitionen af mindre skilte er, da der lige nu ikke er en reel angivelse af, hvad der menes med mindre skilte.
Det er klart, at det er sådan nogle ting, vi vil spørge ind til i udvalgsarbejdet for at få større klarhed over, hvad der præcis menes.
Vi er også bekymrede for den radius fra adressen, hvor et givent arrangement kan afholdes, hvor det fremover skal være tilladt at opsætte skilte og dermed reklamer for arrangementet, og også det vil vi kigge nærmere på i udvalgsarbejdet.
Helt grundlæggende mener vi, at det er utrolig vigtigt at fastholde et dansk landskab fri for skæmmende reklameskilte.
De små forbedringer for lokale producenter og det lokale liv mener vi ikke kan opveje, at lovforslaget i vores optik går alt for langt i forhold til at tillade mange flere skilte ved bygrænserne og i det åbne land.
Hvis vi i udvalgsarbejdet kan gøre det præcist, at det handler om netop at støtte en lokal landmand eller støtte nogle lokale arrangementer, så vil vi meget gerne være med.
Men sådan som vi læser lovforslaget nu, synes vi, det går for vidt, og derfor er vi lige nu imod.
Christian Poll (ALT), 2018-03-16:
Nej, jeg tror ikke, man nogen sinde kan tale om en forsyningssikkerhed på 100 pct. Man kan selvfølgelig arbejde hen imod at komme deropad, og i Danmark ligger vi ekstremt højt.
Diskussionen er bare relevant, når nu vi bygger hele energisystemet om, altså om vi skal gå lidt længere ned, altså ikke ned på 60 pct. eller den slags, men på 99,99, noget lidt mindre end det, vi ligger på i dag.
Den er den interessante diskussion, jeg bare gerne vil tage med åbne øjne.
Per Husted (S), 2018-03-16:
Det kan jeg godt følge.
Men er hr. Christian Poll ikke enig i, at et mål for forsyningssikkerheden jo vel altid må være 100 pct.?
Christian Poll (ALT), 2018-03-16:
Jo, det kan man sige.
Den her diskussion er blevet lidt sammenblandet.
For det er jo rigtigt, at der teknologisk og systemmæssigt findes en række muligheder, som er ved at blive udviklet og afprøvet i de her år, som netop kan give det her intelligente net, som hr. Thomas Danielsen også nævner, og som vi er ved at bygge.
Så det, jeg efterlyser, er blot, at vi med åbne øjne tager en politisk debat om, hvor forsyningssikkerheden skal ligge.
Det kan også være noget, man skal gøre med faste mellemrum, fordi teknologien udvikler sig så hurtigt.
Per Husted (S), 2018-03-16:
Det er altid dejligt at få en god diskussion, og det må vi da i hvert fald sige at der er lagt op til her.
Set fra vores side må man aldrig gå på kompromis med forsyningssikkerhed.
At vi så kan lave nogle smarte løsninger, er selvfølgelig godt nok.
Men kan ordføreren ikke give mig ret i, at der bliver blandet nogle ting sammen her om forsyningssikkerhed og så, hvordan vi gør tingene smart, altså smart grid?
Christian Poll (ALT), 2018-03-16:
Det kan godt være, at vi skal blive på samme niveau.
Det kan også være, at vi skal ligge lavere for visse sektorer.
Det vigtige for mig er, at vi tager en åben debat om det i stedet for blot at overlade det til ministeren.
Thomas Danielsen (V), 2018-03-16:
Jamen det er jo helt fantastisk mærkeligt at høre Alternativets ordfører komme med de forslag, altså at vi nu skal diskutere, hvor meget vi kan sænke forsyningssikkerheden.
Jeg synes virkelig, at ordføreren gambler med den folkelige opbakning til den grønne omstilling.
For jeg tror, den vil falde drastisk, hvis nu man skal acceptere, at strømmen i stikkontakten svækkes væsentligt oftere.
Og det, der undrer mig mest, er, at det eneste parti i hele Folketinget, som vil diskutere, hvor langt ned i forsyningssikkerhed vi skal gå, er Alternativet.
Der er ingen andre partier, der giver udtryk for, at man ønsker en dårligere forsyningssikkerhed.
Tværtimod siger alle andre partier end Alternativet, at vi skal opretholde den samme høje grad af forsyningssikkerhed.
Christian Poll (ALT), 2018-03-16:
Det er jo netop den diskussion, som er så vigtig at tage.
Det, jeg foreslår, er, at vi tager den i det åbne, i stedet for at det bare bliver den til enhver tid siddende minister, som kan vælge at sige: Nå, nu vil jeg lige skrue forsyningssikkerheden ned til 99,1, fordi det passer mig.
Så det er sådan set bare et spørgsmål om at tage debatten med åbne øjne.
Thomas Danielsen (V), 2018-03-16:
Tak for det.
Ordføreren har jo svaret både Dansk Folkeparti og Liberal Alliance, i forhold til at man bør diskutere, om forsyningssikkerheden skal være 99,996, eller om den skal være lavere.
Så jeg forstår ikke helt, hvad det er, ordføreren mener, når man så svarer, at nej, i virkeligheden mente jeg, at vi skulle drøfte mulighederne for smart grid, altså smart grid med, at der kan slukkes for fryseren osv.
Det tror jeg at alle partier går ind for.
Men det pudsige er, at det er Alternativet, der gambler med den folkelige opbakning til den grønne omstilling ved at begynde at diskutere, om vi fortsat skal have ambitionen om at opretholde den samme forsyningssikkerhed.
Altså, det er hele kernen i vores mesterstykke at kunne sikre en høj grad af VE, samtidig med at vi har en høj grad af forsyningssikkerhed, og det er derfor, jeg bliver nødt til at få præciseret fra ordføreren nu: Er det seriøst, at det er Alternativet, som ønsker at diskutere, om vi af økonomiske årsager skal acceptere flere nedbrud på nettet?
Altså, ordføreren lægger selv op til en diskussion af, om man skal acceptere nedbrud mange flere gange, hundrede gange, end vi har i dag.
Christian Poll (ALT), 2018-03-16:
Det har jeg ikke yderligere kommentarer til.