Rasmus Stoklund (S), 2024-11-26:
Tak, formand.
Jeg vil starte med at kvittere for noget.
Jeg synes, at hr. Peter Kofod løfter debatten lidt her ved et lovforslag, som jo egentlig – set fra et regeringsperspektiv er det udmærket, at der er bred opbakning, og at alle er glade og sådan noget – måske så netop derfor også kan være lidt kedeligt sådan rent politisk at forholde sig til for folk, der måtte sidde og følge med, fordi der ikke er nogen uenighed eller konflikt at spore i det, vi diskuterer her.
Derfor syntes jeg, det var meget velkomment, at hr. Peter Kofod så alligevel også, som fru Samira Nawa kvitterede for, lige prøvede at hæve det hele lidt og tale mere principielt om nogle af de udfordringer, der er ved skattevæsenet.
For det er jo rigtigt, når hr. Peter Kofod peger på, at det godt kan være sådan, at man bliver forskelligt stillet, hvis man har forskellige forudsætninger for at gennemskue reglerne og benytte sig af forskellige fradrag eller købe sig til hjælp, hvis man har svært ved at gennemskue noget af den ofte komplicerede post, man jo får fra det offentlige.
Det er noget, som er en reel udfordring, ikke kun i forhold til skattemyndighederne, men faktisk generelt.
Det er selvfølgelig et vedvarende fokus, vi skal have, at det, vi kommunikerer, skal man kunne forstå og sætte sig ind i, uanset hvilken baggrund man har, og uanset hvilke ressourcer man har til at købe sig til hjælp.
Når det er sagt, er det, der gør det vanskeligt, og hvortil jeg ikke sådan tør love, at jeg kan levere på den i øvrigt gode intention sådan lige med det samme, jo, at en stor del af årsagen til, at vi har komplicerede regler, er, at vi prøver at tage mange fordelingspolitiske hensyn, altså at vi har et skattesystem med en stor grad af progressivitet.
Der er mange forskellige grænser for, hvem der må modtage hvad osv.
Derudover er det jo også, fordi vi desværre er nødt til at have et skattesystem med en utrolig masse værnsregler mod svindel og bedrag, både fra udlandet og herhjemmefra.
Hvis ikke der var nogen, der ville misbruge de regler, vi har, ville vi kunne forenkle rigtig meget.
Men desværre er det jo som så mange andre gange de få, der kan ødelægge det for de mange, og derfor er det lettere sagt end gjort.
Ikke desto mindre er det jo et vigtigt fokus vedvarende at have.
Anledningen til, at vi er her, er jo flerårsaftalen.
Den 10. oktober i år indgik vi en bred aftale, som flere nu har været inde på.
Det er jeg glad for, for den aftale handlede jo om at sikre den nødvendige økonomi bag flerårsaftalen.
Det er den, vi nu udmønter.
Det kan f.eks. være moms, der ikke bliver betalt til tiden.
Størrelsen på afgiften bliver ikke ændret automatisk.
Afgiften har været den samme siden 2001.
Med lovforslaget regulerer vi størrelsen på afgiften, og det sker på grundlag af den økonomiske udvikling.
Konkret foreslår vi, at afgiften, der siden 2001 har været på 800 kr., reguleres, så afgiften vil blive på 1.400 kr.
Med det andet tiltag regulerer vi satserne for skattetillæg.
En borger, der driver virksomhed eller har indtægter fra udlandet, skal senest den 1. juli aflevere et oplysningsskema; det er det, som engang har været kendt som selvangivelsen.
Hvis borgeren ikke overholder den frist, opstår der udfordringer med at fastsætte og opkræve skat på et korrekt grundlag.
Loven sætter dog et loft over, hvor stort skattetillæget højest kan blive.
Satserne for skattetillæg bliver heller ikke ændret automatisk, og vi skal mere end 20 år tilbage, siden der sidst var en ændring.
Det vil betyde en fordobling af satserne.
Med det tredje tiltag fra aftalen ændrer vi sanktionspraksis i de sager, hvor der groft uagtsomt er unddraget skat og afgifter.
Der gælder i dag en særlig lempelig måde at beregne en bøde på, når det handler om såkaldt passiv skatteunddragelse, der begås groft uagtsomt, altså som følge af en særlig bebrejdelsesværdig handlemåde.
I disse sager bliver bøden beregnet som blot en tredjedel af det, der er unddraget for.
I andre sager om grov uagtsomhed på skatteområdet udgør bøden det samme beløb, som der er unddraget for.
Med lovforslaget vil bøden i disse sager svare til, hvad der generelt gælder for grov uagtsom unddragelse i den øvrige skatte- og afgiftslovgivning.
Ud over at udmønte den politiske aftale om finansieringstiltagene til flerårsaftalen indeholder det her lovforslag, som enkelte har nævnt, også tiltag om deleøkonomi.
Når man opgør sin indkomst fra deleøkonomiske aktiviteter – det kan være udlejning af sommerhus, værelse, bil eller båd – kan man anvende et såkaldt skematisk bundfradrag.
Bundfradraget er ofte betinget af, at lejeindtægten er indberettet til skattemyndighederne.
I 2023 er nye EU-regler om en automatisk udveksling af oplysninger om indkomst fra bl.a. deleøkonomiske platforme trådt i kraft.
Det har dog vist sig, at der er tekniske problemer med at foretage den krævede indberetning.
De tekniske udfordringer skal ikke ligge skatteyderne til last, og derfor foreslås det, at man har mulighed for bundfradrag for indkomstårene 2023, 2024 og 2025, hvis blot udlejningen er sket gennem en indberetningspligtig platform.
I de år vil det ikke være et krav, at Skatteforvaltningen har modtaget oplysningerne. Tak for ordet.