runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-10-20:
Det føler vi os egentlig også i Dansk Folkeparti.
Vi mener, at det er helt på sin plads, at der via Erhvervsstyrelsen gennemføres en solid og valid kontrol med danske virksomheder, der har aktiviteter, der kan eller vil eller kunne være omfattet af dual use-situationer.
Dertil har vi jo eksportkontrolregelsættet, og vi har også en lang række EU- restriktioner i forhold til tredjelande, og disse ting er jo bestemt ved lov, og det betyder jo, at vi selvfølgelig også har en lang række sanktionsmuligheder i de tilfælde.
Det er fornuftigt, mener Dansk Folkeparti.
Vi mener også, det er fornuftigt, at man kan lægge flere værktøjer ind i forhold til styrelsens handlemuligheder.
Men det er ikke fornuftigt med det forslag, som regeringen fremsætter, om, at der mere end mindre skal gives carte blanche til, hvordan, hvornår og hvad man har lyst til at foretage, når man går ind på private virksomheder og kræver indsigt i interne forhold, udfyldelse af blanketter osv. uden en retskendelse.
Det springende punkt er, at vi har en lang række retsprincipper og grundlovssikrede rettigheder, hvis formål selvfølgelig skal styrkes, og det bliver de også med vores grundlov, men der må også være nogle regler, der gælder for de danske virksomheder.
Der mener vi, at det her lovforslag, medmindre det bliver ændret i lovteksten, er på kant med præmissen for, hvad der kunne være ret og rimeligt, og netop også er det i forhold til ønsket om, at der selvfølgelig skal være sanktioner over for virksomheder, som culpøst, forsætligt, tilsidesætter lovgivningen og eksempelvis eksporterer varer til tredjelande, som er underlagt embargo og alt muligt andet.
Vi har også set eksempler på det i andre lande, og det er jo specielt inden for våbenindustri osv.
Vi er overvejende positive over for at lægge flere værktøjer ned i Erhvervsstyrelsens værktøjskasse, men ikke med den carte blanche, som der ligesom lægges op til i ministerens fremlæggelse.
Vi vil alene være med til at diskutere det i de tilfælde, hvor der gentagne gange konstateres problemer – kreativ tilgang, omgåelse af regler og andre ting.
Så vil vi mene, at det giver god mening at have et værktøj over for de virksomheder, hvor man har kunnet dokumentere, at de gentagne gange har tilsidesat de regler og skikke, som der selvfølgelig skal være i forhold til at sælge produkter, som vil kunne misbruges – også imod folkeretlige principper.
Derfor synes vi i Dansk Folkeparti, at ministeren skylder en klar præcisering af formålet med det her, således at man får sat hegnspæle op for at sikre, at man ikke skrider ind med store kanoner i forhold til at ramme en lille gråspurv.
Det er sådan set der, hvor vi har en diskrepans i forhold til ministerens forslag.
Så lovarbejdet i forbindelse med anden- og tredjebehandlingen og udvalgsarbejdet skal lægge baggrunden for, om Dansk Folkeparti kan støtte det.
Vi vil selvfølgelig meget gerne have tingene belyst, og vi vil også stille udvalgsspørgsmål de steder, hvor det må være formålstjenligt.
Katrine Robsøe (RV), 2020-10-20:
Tak for ordet.
Jeg har naturligvis også læst høringssvarene til L 11, og jeg er meget opmærksom på, at det er en vidtgående beføjelse at kunne lave uvarslede kontrolbesøg.
Jeg finder dog også, at på det her område kan der være god grund til at have mulighed for at lave uvarslede kontrolbesøg i de særlige tilfælde: Hvis en virksomhed modarbejder kontrolbesøg og de producerer dual use-produkter, så ser jeg god fornuft i, at der kan foretages de her uvarslede besøg, hvor kontrollen så rent faktisk kan foretages ordentligt.
Jeg vil dog også i samme omgang gerne spørge ministeren til særlig den bemærkning i høringssvaret fra Institut for Menneskerettigheder og deres forslag til, at Erhvervsstyrelsen foretager en menneskeretlig vurdering af de foreslåede begrænsninger i rettighederne efter Den Europæiske Menneskerettighedskonventions artikel 8 og grundlovens § 72.
Jeg vil også opfordre til, at vi orienterer os om brugen af kontrolbesøg, såfremt det her lovforslag går igennem, efter et stykke tid med loven, så der bliver mulighed for at se på konsekvenserne af lovændringerne, både de positive, men også eventuelt negative konsekvenser.
Jeg håber, at erhvervsministeren vil opklare det lidt.
Men alt andet lige er vi positivt indstillet over for lovforslaget.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-10-20:
Vi har været igennem det her nogle gange efterhånden.
Jeg er utrolig ked af, at det er kommet dertil.
Men når man ser på de flyvninger, som foretages fra russisk side, og når man bare ser på den reaktion, som Sverige for en uge siden havde, hvor de nu simpelt hen øger forsvarsbudgettet med 40 pct., fordi Rusland er så tæt på Gotland, og når man ser den aftale, som Finland og Sverige har indgået, om, at man kan udveksle soldater mellem de to lande med 1 dags varsel uden at inddrage parlamenterne, fordi Rusland er så tæt på, så må man altså forstå, at det simpelt hen er nødvendigt.
Det er ikke bare et spørgsmål om, hvor man placerer radaren.
Det er også et spørgsmål om, hvem der placerer radaren, og nu er det altså USA.
Altså, det er den vestlige verdens leder, som placerer radaren – eller som styrer det sådan i sidste instans.
Det er den vestlige verden, vi er en del af, og jeg mener helt klart, at Færøerne bør yde sit til beskyttelsen, til forsvaret af Vesten.
Christian Juhl (EL), 2020-10-20:
Jamen jeg ønsker ikke at ledes af USA.
Jeg ønsker et ligeværdigt samarbejde med USA.
Hvis de vil det, er det fint med mig.
Men det der med at lede og bestemme og styre er det, der er utiltalende i den sammenhæng.
Og det er også tilfældet i NATO, når man dikterer, hvor meget man skal bruge til militæret.
Og vi er vel alle sammen interesseret i at have færrest mulige våben og flest mulige penge til velfærd og til at skabe et godt liv for vores mennesker.
Ellers synes jeg man er en kynisk politiker, og derfor synes jeg, det er en vigtig debat.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-10-20:
Det er hundrede procent en utrolig vigtig debat, og man skal holde det på så lavt et niveau som overhovedet muligt.
Men nogle gange er det simpelt hen nødvendigt at gøre, uanset hvem der leder.
Altså, den vestlige verden står sammen, og hvis den ikke gør det, falder den fra hinanden i morgen.
Altså, hvis der ikke var noget forsvar, gik det jo galt i morgen.
Når Rusland bare sådan kan tage Krimhalvøen med et fingerknips, kan de vel også tage Gotland.
Hvis vi ikke forsvarer os, bliver vi rendt over ende af en magt, som er rimelig aggressiv.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-20:
Tak for talen.
Fra IA's side vil vi gerne anerkende, at Grønland bliver inddraget i højere grad, når der er møder med internationale samarbejdspartnere, f.eks. USA, og det håber vi selvfølgelig også bliver en god praksis, vi skal have fremadrettet.
Annette Lind (S), 2020-10-20:
Jeg ved ikke, om man skal have flere formelle fora.
Det er jo sådan, at vi har mange muligheder for at mødes her i salen.
Jeg ved ikke, om vi skal have et nyt formelt forum.
Christian Juhl (EL), 2020-10-20:
Ordføreren havde en debat med SF's ordfører tidligere på eftermiddagen omkring radarer, og den synes jeg var meget unuanceret fra begge parter.
Altså, jeg har været i Forsvaret – det undrer måske nogle, men det har jeg – og der var jeg ved luftværnet.
Det betød, at vi havde kanoner og radarer.
De kanoner kunne ikke bruges til noget som helst, hvis ikke der var en radar ved siden af, som kunne spore det fjendtlige fly, og som kunne give signaler til, i hvilken retning kanonen skulle skyde.
Det gjorde man ikke med gammeldags sigtekorn, det gjorde man på den måde.
Det samme gælder jo den store radar oppe i Pituffik: Den er først og fremmest beregnet til, at amerikanerne i god tid kan indstille deres antiluftskyts og rette dem mod f.eks. et atomvåbenmissil, eller hvad der skulle komme imod dem.
Og det vil sige, at det er en integreret del af forsvarssystemet, af militærsystemet.
Der mener jeg, at det handler om, hvor man placerer det, og der er ingen tvivl om, at en radar i Grønland og en radar på Færøerne vil blive opfattet som en del af forsvaret, medmindre det bliver brugt til rent civile formål.
Annette Lind (S), 2020-10-20:
En af de ting, som vi kommer til at diskutere i den næste redegørelsesdebat, er forsvaret, og der har man jo lavet et grønt forsvar.
Jeg synes jo, at vi på alle mulige måder i al vores lovgivning, både hvad angår de hjemtagne områder, som Grønland og Færøerne selv varetager, men også de ikkehjemtagede områder, vi har i det arktiske, skal indtænke en grøn dagsorden i alle henseender.
Egentlig burde der, hver eneste gang vi laver forandringer eller nye love, stå, at der skal være et grønt perspektiv i Arktis og i Danmark.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-10-20:
Tak for ordførerens tale.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvilke initiativer ordføreren tænker der kan tages for at styrke væksten og udviklingen yderligere i Grønland og på Færøerne.
Det er jo et stort ønske fra Grønlands side at blive selvbærende over tid, og hvilke muligheder ser ordføreren for, at vi fra dansk side kan hjælpe med at skaffe hindringer af vejen eller skabe nye muligheder for den grønlandske økonomi?
Annette Lind (S), 2020-10-20:
Altså, jeg synes, det er vigtigt, at rammerne for det grønlandske samfund er sat af grønlænderne på de hjemtagne områder, men derefter skal danskerne eller Folketinget være med til at sætte nogle rammer for nogle ting, som ikke er hjemtagne, og der kan man selvfølgelig arbejde videre med tingene.
Men på det erhvervsmæssige område er det jo langt hen ad vejen de nordatlantiske, der skal tage ansvaret selv.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-10-20:
Der er f.eks. investeringerne i lufthavnene, hvor vi jo har indgået i et samarbejde.
Som hr. Edmund Joensen var inde på, er der senere en meget stor opgave på grund af geografien i Grønland, hvor der måske er brug for noget samarbejde på vejen mod, at man bliver helt selvbårne.
Er der i forlængelse af lufthavnene ikke nogen tanker i Socialdemokratiet om, om man kunne gøre mere?
Der var også tale om Vækstfonden, om det samarbejde, om handelsaftaler, grænsehindringer og andet.
Er der ikke noget der, hvor ordføreren tænker, at vi kan presse yderligere på eller hjælpe yderligere til, hvis der er et ønske om det fra Grønlands side?
Annette Lind (S), 2020-10-20:
Jeg synes jo, at dialogen er blevet langt, langt bedre de sidste år – langt mere ligeværdig og langt mere anerkendende.
Jeg synes også, at vi har vist her fra dansk side, at vi gerne vil Grønland, når vi nu har investeret mange milliarder i lufthavnene.
Jeg er meget, meget stolt af og glad for, at det er os, der kommer til at hjælpe grønlænderne med det.
Det er klart, at vi skal have projekter i fremtiden, men det er også milliardprojekter, og dem vil jeg selvfølgelig ikke stå og love her.
Men jeg synes jo, at dialogen er den første vej frem mod at skabe vækst.
Søren Espersen (DF), 2020-10-20:
Tak for det.
Jeg tror egentlig, at ordføreren lidt har mistolket den diskussion, der var om en ny parlamentarisk institution.
Ordføreren henviste til, at vi har masser af diskussioner her.
Ja, men det er blandt 179 folketingsmedlemmer.
Men det, der var tanken, som jeg har forstået den, og som jeg også selv synes det skal være, er, at man har repræsentanter fra Lagtinget, fra Landstinget og fra Folketinget, der mødes i et nyt parlamentarisk forum – hvilket altså ikke har noget at gøre med den diskussion, vi har her i Folketinget.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-20:
Man kan jo sige, at det, der ikke er herinde i salen, er det grønlandske parlament, de grønlandske folkevalgte, ud over os, der er valgt til Folketinget.
Og det gælder selvfølgelig også for dem fra Lagtinget i Færøerne.
Så jeg tror bare, at det i virkeligheden ville give en merværdi for alle at lytte til hinanden, også sådan på mere kontinuerlig basis.
I forhold til klimaforandringerne kan man jo ikke være uenig i det, som ordføreren siger, men når vi snakker om klima og Grønland, så savner jeg også nogle flere initiativer.
Det er sådan set hjemme i Grønland, initiativet skal tages, det er et hjemtaget område, men der er i hvert fald fra IA's side stor bekymring over, at klima ikke fylder noget mere.
Var der noget, man kunne samarbejde omkring, altså i forhold til klima?
Edmund Joensen (SP), 2020-10-20:
Nu må jeg ærligt indrømme, at inden for filmbranchen har jeg ikke nogen ekspertise, men jeg ved, at det interesserer masser af mennesker at få lov til at forsøge sig med at lave film.
Så det er også en ting, som man absolut skal interesse sig for at sørge for vi får en bevilling til.
Simon Kollerup (S), 2020-10-20:
Jamen jeg kommer selv fra landet, og i den forbindelse ved jeg godt, at hegnspæle er rigtig nyttige.
Men man skal passe på i forhold til god dyrevelfærd og andre ting, at man ikke sætter dem for snævert og stramt på marken, så man ikke kan bevæge sig.
Vi har alle sammen brug for, at retssikkerheden selvfølgelig er intakt for vores virksomheder.
Vi har brug for også at kunne se, hvad det er for nogle bander, der omgiver de her nye bemyndigelser.
Det er helt naturligt, og jeg synes, det er oplagt at spørge om.
Vi skal have en effektiv og stærk Erhvervsstyrelse, fordi vi jo med det her gerne vil opnå, at vi kan forsikre danskerne om, at vi lever op til de internationale forpligtelser, vi har.
Men inden for de to positioner tænker jeg da at vi skal se om ikke vi kan få lavet et fælles betænkningsudkast, som vi kan kigge lidt på i fællesskab.
Jeg tror ikke, vi er så langt fra hinanden, når det kommer til stykket.
Søren Espersen (DF), 2020-10-20:
Det er lige godt 10 år siden, vi fik selvstyreloven og selvstyrets indførelse.
Jeg vil egentlig gerne spørge: Hvad har Siumut gjort de sidste 10 år for at styrke rigsfællesskabet?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-10-20:
Det, jeg altid tænker på, når jeg hører DF og Søren Espersen snakke, er, at jeg har bidt mærke i, at hver gang Søren Espersen snakker om rigsfællesskabet og Grønland, er det det med, at man også skal snakke om, hvad rigsfællesskabet gør for Grønland og omvendt.
Det var også det, du snakkede om på et tidspunkt, og der bed jeg også mærke i, at man nogle gange lidt glemmer at snakke om, hvad det egentlig er, Danmark også får ud af Grønland.
Hvis vi glemmer at tage den snak, bliver den diskussion om, hvad Grønland skulle have gjort for rigsfællesskabet, egentlig mere sløret.
Så vidt jeg kan se, har Grønland gjort rigeligt for det rigsfællesskab, vi har nu, også efter selvstyrets indførelse.
Søren Espersen (DF), 2020-10-20:
Tak for svaret.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-10-20:
Siumut har styrket dialogen med rigsfællesskabet.
Siumut har styrket de handelsmæssige relationer, så vi også kan blive mere økonomisk selvbærende.
De ting er vigtige, for hvis vi bliver ved med at være alt for afhængige af hinanden, er det der ulige magtforhold også med til at styrke den her fjendtlighed, man har over for hinanden.
For at afvikle den bliver vi også nødt til at styrke det forhold, der er i forhold til magtforholdet, bl.a. ved at komme mere ud i den globaliserede verden.
Edmund Joensen (SP), 2020-10-20:
Tak for ordet, og tak til udenrigsministeren for redegørelsen.
Først og fremmest synes jeg, at det er positivt, at Arktis får så megen plads i den politiske debat her i Folketinget.
Meget har forandret sig, siden den sidste arktiske strategi blev udfærdiget i 2011, og derfor er det glædeligt, at vi snart får en ny arktisstrategi – en strategi, vi sammen har defineret mellem Danmark, Færøerne og Grønland; det er meget vigtigt, at den har god grobund.
I min tale til forhandlingen af den arktiske redegørelse sidste år belyste jeg min undren over formuleringen om, at »aktiviteter, der relaterer sig til forholdet mellem Danmark og henholdsvis Grønland og Færøerne, behandles i regeringens årlige redegørelse om rigsfællesskabet«, som der står – altså ikke i den arktiske redegørelse – og formuleringen er igen i år skrevet ordret ned.
Det synes jeg er uheldigt, da Danmark kun er en del af Arktis på grund af rigsfællesskabet.
Det er derfor mærkværdigt at tale om Arktis uden også at tale om rigsfællesskabet.
Arktis og rigsfællesskabet er betinget af hinanden.
Derfor er mit håb, at regeringen overvejer at fjerne denne formulering til næste års redegørelse.
Og jeg kan se, at udenrigsministeren allerede noterer det.
Tak for det.
Jeg er ikke i tvivl om, at vi i rigsfællesskabet vil få gavn af en ny langsigtet strategi – en strategi, som vil være et solidt tværgående fundament for samarbejdet om Arktis.
Strategien bør samtidig løbende kunne evalueres og opdateres, så vi hele tiden sikrer sammenhæng mellem strategien og udviklingen i virkelighedens verden.
Klimaforandringerne i Arktis medfører som bekendt en tilbagetrækning af isen, hvilket åbner for nye sejlruter, især om sommeren.
Skibstrafikken er allerede vokset i Arktis og kommer til at vokse betydeligt i de kommende år.
Og selv om klimaforandringerne åbner op for nye sejlruter, er vejrforholdene stadig udfordrede – is og ekstremt vejr vil udfordre skibstrafikken.
Det stiller store krav til beredskabet i området.
Grønlands kystlinje er på over 44.000 km.
Det stiller uforholdsmæssig store krav til beredskabet i de to lande.
En anden bekymring for os, der bor i den region, der debatteres i dag, er den militære udbygning i regionen.
Ministeren siger i redegørelsen, at især Rusland prioriterer militær udbygning i Arktis og er i færd med at konsolidere sin militære stilling langs Ruslands nordlige flanke, som det hedder.
Så selv om kongeriget og de arktiske stater har en målsætning om lavspænding i regionen, er den målsætning udfordret med Ruslands konsolidering.
De nye sejlruter kommer til at passere Færøerne.
Derfor kommer Færøerne også til at have en central rolle i Arktis.
Vi ser allerede nu, at skibstrafikken er vokset.
På grund af den øgede skibstrafik og Færøernes placering midt i den nye sejlrute, er det nærliggende at forestille sig, at Færøerne bliver et nyt maritimt midtpunkt i Nordatlanten.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-10-20:
Tak til ordføreren for en god tale.
Jeg vil stille et spørgsmål lidt i forlængelse af det, jeg også stillede til fru Aaja Chemnitz Larsen, nemlig i forhold til hvad ordføreren ser af muligheder for, at vi kan styrke samarbejdet internt i rigsfællesskabet i forhold til at sikre vækst, udvikling og investeringer i alle tre rigsdele.
Edmund Joensen (SP), 2020-10-20:
Det er jo et stort spørgsmål, men det er også et stort rigsfællesskab.
Der tænker jeg på, at Danmark kører godt økonomisk, og at Færøerne kører godt økonomisk, mens Grønland er så stort et land, at det er halvdelen af Europa, plejer vi at sige, med 55.000 mennesker.
Det kan aldrig udbygge sig selv hurtigt.
Derfor burde vi lave en plan for, hvordan vi hjælper til med udbygningen af infrastruktur, af flyvepladser, af vejnet, af havne og af vejforbindelser til minedrift, som man snakker så meget om deroppe.
Skal man tænke højt, så skal der store penge til – 2 mia. kr. om året i en 10-årsperiode eller sådan noget.
Og jeg mener helt ærligt, at Færøerne burde betale sin andel og Danmark sin andel, og så burde vi sigte efter, at entreprenører i vores rigsfællesskab blev aktiveret til disse udbygninger.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-10-20:
Tak for svaret.
Det er jo nogle meget interessante tanker, store tanker, men det er også vigtigt, at vi får den slags på bordet, når vi har de her debatter.
Nu er amerikanerne jo i dialog om, hvad de kan gøre, så jeg glæder mig til at snakke videre med hr. Edmund Joensen i forhold til de her tanker, for der er da nogle interessante perspektiver i det – igen med det forbehold, at det selvfølgelig kræver, at det er noget, man fra Grønlands side også kunne have lyst til at gå ind i.
Edmund Joensen (SP), 2020-10-20:
Selvfølgelig tager det udgangspunkt i, at Grønland skal være med i det her, og at Grønland skal sige god for det.
Og det skal ikke have noget med finansloven at gøre; det skal være udbygningspenge og ikke andet.
Altså, tanken er selvfølgelig, at med den her udbygning tager vi presset fra stormagterne med hensyn til at gå i gang med de samme ting.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-20:
Mange tak til ordføreren, og også tak for en rigtig god tale.
Vi taler jo rigtig meget om Danmark og Færøerne og Danmark og Grønland, men det er jo sådan set også rigtig interessant at tale om relationen mellem Grønland og Færøerne.
Noget af det, som jeg ved ordføreren også er optaget af, er en færøsk-grønlandsk ordbog.
Det er en af de konkrete ting, som også kan være med til at knytte nogle bånd, men det kunne også være interessant at høre ordføreren, som jo er en erfaren herre, om, hvad vi internt i rigsfællesskabet blandt i virkeligheden alle tre lande kunne gøre i forhold til at nærme os hinanden lidt mere.
Edmund Joensen (SP), 2020-10-20:
Det, som spørgeren er inde på med en ordbog, har vi forsøgt at skaffe penge til, så vi kan få sat det i gang.
Det er absolut en vigtig ting, at vi hele tiden arbejder med at kunne forstå hinanden, at vi kan snakke med hinanden.
Så det er et godt redskab, som jeg vil støtte.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-10-20:
Andre ting, som man kunne pege på, kunne også godt være en pulje under Dansk Filminstitut, som gav en mulighed for, at der kunne være nogle flere færøske film og grønlandske film.
Er der andre visioner, som ordføreren har i forhold til at styrke samarbejdet i rigsfællesskabet?
Annette Lind (S), 2020-10-20:
I kan jo spørge udenrigsministeren; det kan være, at han har et andet syn på det.
Jeg synes, at vi har rigtig mange gode muligheder i det system, som vi har nu: Vi har et Grønlandsudvalg, vi har et Færøudvalg, vi har Det Udenrigspolitiske Nævn, vi har Udenrigsudvalget, vi har Nordisk Råd.
Vi har rigtig, rigtig mange muligheder for at have dialogen med de her folk, og det har vi også.
Vi rejser der rigtig meget, når vi kan.
Søren Espersen (DF), 2020-10-20:
Men vi har ikke en direkte parlamentarisk institution.
Hvis vi skal møde vores grønlandske og færøske kolleger, skal vi til Nordisk Råd for at finde ud af det, og det synes jeg virker sådan lidt bagvendt.
Men jeg skal nok spørge udenrigsministeren om det bagefter; det har jeg fuld forståelse for.