runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2024-12-18:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tænker, at spørgsmålet også bliver stillet ud fra en aktuel dokumentar, der har været vist på TV 2 for nylig.
Der vil jeg sige, at jeg også bliver, som jeg tror de fleste andre gør, meget berørt af de billeder, som bliver vist.
Jeg tror, det er en reaktion, som er naturlig, når man ser dyr på den måde ikke trives, som det tydeligt fremgår af den dokumentar.
Så enkelt er det.
De billeder, der bliver vist, viser så også situationer, hvor reglerne er blevet brudt, og hvor Fødevarestyrelsen som myndighed har været på besøg.
Langt de fleste landmænd passer heldigvis på deres grise på ordentlig vis og overholder dermed også reglerne, men der er desværre nogle, som ikke har styr på det.
Det går ud over dyrene, og det går også ud over tilliden til landbruget.
Med dyrevelfærdsaftalen, som vi indgik i en bred aftalekreds her tidligere i år under titlen »Sammen om Dyrene«, mener jeg vi har skabt et godt fundament for netop at forbedre dyrevelfærden, også for grise, her i Danmark.
Med aftalen indfører vi bl.a. løsdrift for søer i farestaldene, sanktionering ved for høj sodødelighed i besætningerne, uddannelseskrav til alle medarbejdere i sobesætninger, anbefalinger vedrørende højere overlevelse for pattegrise og endda også tiltag imod halekupering og i forhold til kastration.
Samtidig øger og målretter vi også velfærdskontrollen i grisebesætninger.
Faktisk bliver basiskontrollen i grise- og kvægbesætninger fordoblet med den aftale.
Til gengæld fjerner vi så det automatiske andet opfølgende besøg.
Med aftalen mener jeg vi tager nogle vigtige skridt mod at skabe bedre rammer for dyrevelfærden, også i den danske griseproduktion, og vi er i fuld gang med at implementere aftalen, så tiltagene kan komme ud i virkeligheden og gøre en reel forskel for dyrene i staldene.
Der, hvor vi kan gøre det, skal vi selvfølgelig fra dansk side gå forrest, men det er også vigtigt, at vi opretholder presset i forhold til EU, hvor der er en stribe initiativer, som vi godt kan få løftet og dermed gøre en fælles indsats for.
Men det er også klart, at det skal ske på en måde, så vi ikke blot flytter produktionen ud af Danmark eller for den sags skyld ud af EU, for så flytter vi blot problemet
andetsteds hen.
Peter Skaarup (DD), 2024-12-18:
Så vil jeg godt spørge mere ind til, hvad ministeren så konkret vil sørge for at der sker, for at de her syrere kan vende hjem.
For hvis vi er enige om målet, nemlig at de pågældende, der kun er i Danmark og har beskyttelse i en periode, kan komme hjem, og at det er målet, at man gør det i vid udstrækning, for så vidt angår de 35.000 flygtninge, der kom til Danmark, så skal vi jo hen til, at der så rent faktisk sker noget, altså at der kommer nogle ting i sving, for at det kan ske.
Udenrigsministeren var ikke sådan specielt villig til at lave diplomatiske forbindelser, og han har måske travlt andre steder i Afrika med at oprette ambassader og den slags, men var det ikke nu, at regeringen skulle sætte ind og sørge for, at der sker noget, så de her flygtninge kom tilbage, sørge for, at vejen er banet for, at det kan ske, med ressourcer, med diplomati – alle de ting, der skal til?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-18:
Jo, jeg tror, det vil være godt for Syrien, hvis man vender hjem og er med til at skabe en fremtid for det land.
Jeg tror samtidig, det er vigtigt at sige, at det jo er noget, som skal ske i en situation, hvor der er stabilitet, og hvor der er fred i Syrien.
Man kan ikke som udlændingemyndighed inddrage folks opholdstilladelse, hvis der ikke er det.
Og hvis man ser på det tilfælde, som ordføreren nævner, omkring Damaskus, er det jo også på baggrund af uafhængige rapporter fra danske myndigheder, fra europæiske myndigheder, fra svenske myndigheder og myndigheder i andre af de lande, vi samarbejder med, at man har konkluderet, at her er det altså sikkert at vende hjem.
Derfor er vi begyndt at sætte folk i udsendelsesposition.
Det samme skal jo være tilfældet for resten af Syrien, hvis vi skal gøre det samme.
Peter Skaarup (DD), 2024-12-18:
Jeg er da glad for, at ministeren her i dag konstaterer, at hvis det var ministeren, der var i den samme situation, ville man vende hjem og prøve på at være med til at få genopbygget det land, man er kommet fra.
Det er også det samme, ministeren har sagt i medierne.
Vi kan så kigge på, hvad situationen er lige nu, og også, hvordan den var, før Assadregimet faldt, og da var den jo sådan, at Udlændingestyrelsen og Flygtningenævnet i forhold til visse provinser i Syrien anerkendte, at der var sikre forhold der.
Nu er Assad faldet, og der er ved at komme ro på en stor del af Syrien.
Er det så ikke på tide, mener ministeren, at de pågældende kommer hjem og er med til at genopbygge deres land?
Det vil være godt for dem, det vil være godt for Syrien, og det vil også være godt for Danmark, for vi vil kunne sige til danskerne, at man er her midlertidigt, man har nydt beskyttelse i en periode, og når den tyran, man er flygtet fra, ikke er der længere, tager man hjem.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-18:
For at kunne oprette diplomatiske forbindelser – og det er ikke inden for min ekspertise sådan på den måde – skal der jo være et styre, som er rimelig stabilt, og som man kan henvende sig til.
Og vi har jo ikke har forbindelse til Syrien netop på grund af Assadregimet og har derfor ikke kunnet udsende tvangsmæssigt.
Ikke desto mindre er der jo masser, der er rejst frivilligt.
Der er omkring 600, der er blevet repatrieret til Syrien, og der er flere tusind, som var syriske statsborgere, der er udrejst af Danmark, fordi de ikke havde opholdstilladelse her.
Så på den måde kan folk jo stadig hjemrejse, selv om der ikke er diplomatisk forbindelse.
De fleste – 95 pct. – af dem, der hjemrejser, gør det jo frivilligt, og det kommer til at være der, man kan lægge en indsats.
Christina Egelund (M), 2024-12-18:
Til det første om, om jeg har tænkt mig at gå ud at hilse på de studerende, som står lige her uden for indgangen til Christiansborg i dag, kan jeg sige, at det har jeg.
Jeg har lige modtaget en sms fra nogle af dem, og det ser både festligt og lystigt ud.
Og jeg synes, det er vigtigt, at man også, når der er noget, man er uenige om, faktisk kan mødes og tale om det.
Så bliver der spurgt til, om jeg er glad for den aftale, vi indgik for 1 år siden.
Ja, det er jeg, for den har den balance i sig, at den på den ene side manifesterer, at Danmark stadig væk har et af verdens allermest generøse su-systemer – det synes jeg vi skal have, og det vil vi også stadig væk have efter den her aftale – og at den på den anden side jo også giver os mulighed for at investere ret massivt i andre prioriteter på børne-, unge- og uddannelsesområdet.
Det synes jeg også er vigtigt.
Katrine Robsøe (RV), 2024-12-18:
Tak for det.
Det er jo godt høre, at den her aftale i det mindste ikke bliver fejret med kage.
Men jeg havde da måske håbet, at ministeren i sit program i dag så også havde fået tid til at gå ud at hilse på de studerende, der har stået ude på Slotspladsen og delt fine su-julestjerner ud for rent faktisk at gøre opmærksom på den her aftale, der har 1-årsdag i dag, og som jo derfor også kommer til ganske snart at have ret stor betydning for de studerende på landets uddannelsesinstitutioner.
Jeg går da egentlig ud fra, at ministeren er glad for den aftale, man har lavet, og derfor er glad for muligheden for at stå hernede i salen i dag på 1-årsdagen for den aftale – den aftale, som ministeren i hvert fald selv har kaldt for både fornuftig og rimelig.
Det kan vi jo være ret politisk uenige i, for jeg synes nemlig, det er en lille smule ærgerligt, at man i en tid med så meget pres på rigtig mange unge, også i vores uddannelsessystem, har travlt med at få implementeret en ny aftale, der kommer til at lægge endnu mere pres på dem.
Jeg vil derfor også gerne spørge ministeren, om ministeren anerkender, at su-aftalen, der har 1-årsdag i dag, kommer til at lægge et yderligere pres på de unge for at komme hurtigt igennem deres uddannelser.
Christina Egelund (M), 2024-12-18:
Jeg holder faktisk meget af de her onsdag eftermiddage med spørgetiden, hvor folketingsmedlemmer stiller spørgsmål og ministrene skal møde op og både svare på det, der bliver spurgt om, og jo også svare sandfærdigt.
Spørgeren stiller mig tit spørgsmål, og jeg holder faktisk meget af de udvekslinger, som vi har her.
Jeg kan også godt lide at forestille mig, at når man sidder som folketingsmedlem og formulerer et spørgsmål, så gør man sig også tanker om, hvad det egentlig er for et svar, der kan komme ud af det spørgsmål, som på en eller anden måde bringer noget frugtbart med sig.
Jeg er, hvis jeg skal være helt ærlig, lidt i tvivl om, om spørgeren i dag med det her spørgsmål har gjort sig den ulejlighed.
Og derfor er der jo også flere tilgange til at svare på det her spørgsmål.
Altså, der kunne være en lidt polemisk tilgang, som kunne være: Hvornår skal Radikale Venstre fejre en politisk aftale?
Men det skal ikke afholde mig fra at svare på det meget konkrete spørgsmål, som er stillet, nemlig hvordan mit program ser ud i dag.
Det er sådan set meget enkelt, det er delt op i to dele.
For det første har jeg tænkt mig at passe mit arbejde, og det indbefatter jo bl.a. at stå her, og når jeg er færdig med det og det bliver sen aften, så har jeg for det andet tænkt mig at tage i lufthavnen og hente min svigermor, som kommer rejsende fra Frankrig for at fejre jul med mig og min familie.
Katrine Robsøe (RV), 2024-12-18:
Hvordan vil ministeren fejre 1-årsdagen for den su-aftale, der fra næste sommer fjerner 1 års su-klip, øger en nulfejlskultur og målrettet rammer de mest udsatte studerendes mulighed for studieskift, reeksaminer og rimelige forsinkelser?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-12-18:
Ja, det billedmateriale, der var i den TV 2-udsendelse, var jo ikke fra skjult kamera ude på nogle tilfældige landbrug.
Det var jo sådan set Fødevarestyrelsen, som var ude at lave sin kontrol, og som så bruger videodokumentation.
Det synes jeg er meget.
Det synes jeg er et højt tal, og jeg synes, det er lidt tankevækkende at måtte konstatere, at når man så har en proces med, at der skal gives en sanktion – der er fire niveauer: en indskærpelse, et påbud, et forbud eller en politianmeldelse – er der i en høj grad af de tilfælde, hvor kontrolløren sådan set er parat til at indgive en politianmeldelse, åbenbart et eller andet lag i Fødevarestyrelsen, som nedjusterer den sanktion, som man ender med at føre ud i livet.
Jeg undrer mig meget over, at der sker den nedjustering.
Jeg kan godt forstå, at man gerne vil have noget, der sådan er lidt ensartet, men det ser jo ud, når man ser TV 2-udsendelsen, som om den sanktion, der er, udelukkende bliver nedjusteret.
Det vil sige, at det ikke er særlig risikabelt at overtræde reglerne, og det synes jeg er dybt problematisk, for der er jo ingen tvivl om, at der er nogle af de grise, som er med i den her udsendelse, der har det alt for slemt, og jeg synes, det er helt vildt, at der er landmænd, der ligesom forsøger at gøre en gris klar til slagteriet, selv om den er dødssyg.
Jacob Jensen (V), 2024-12-18:
For det er vigtigt for mig at sige, at reglerne selvfølgelig skal overholdes, men det er også vigtigt for mig at sige, at jeg også er politisk klar, og det har jeg så også vist gennem den dyrevelfærdsaftale, vi har indgået, til hele tiden at flytte på de standarder og dermed de regler, der skal overholdes og efterleves, for at vi kan gøre dyrevelfærden stadig bedre i Danmark.
Det synes jeg vi har en forpligtigelse til, ikke mindst over for dyrene.
Det er jo sådan set det, det handler om.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-12-18:
Jeg synes, at vi skal tage ansvar for alle de dyr, som er i de danske stalde, og jeg synes, at det er vildt at se, at der er nogle landmænd, der åbenbart håndterer dyr sådan, at de har fokus på, at den f.eks. skal faste, så dens brokknude kan blive mindre, så den kan sendes til slagteriet, og at der er grise, som ikke kan gå på deres forben på grund af betændelse, og som så alligevel bliver sendt på slagteri og ender som en eller anden pølsegris.
Altså, ud fra den udsendelse kan ministeren så ikke se, at der bør strammes op på nogle regler for, hvad det er for nogle dyr, man kan tillade sig at sende på slagteri?
Jacob Jensen (V), 2024-12-18:
Altså, de regler, som myndigheder, og i givet fald alle myndigheder, skal efterleve og skal kontrollere bliver efterlevet, og det gælder også på dyrevelfærdsområdet, er de regler, som er politisk udstukket.
Det er derfor, jeg er rigtig glad for, at vi også her med et bredt flertal i Folketinget – dog uden spørgerens parti, desværre, men dog med et bredt flertal – har lavet en dyrevelfærdsaftale, hvori vi tager en stribe forskellige initiativer, også målrettet griseområdet, netop for hele tiden at forhøje den dyrevelfærdsstandard, som der er i Danmark, men igen med den balance, der skal være, så vi ikke bare flytter problemet til udlandet og dermed, kan man sige, overlader grisene til andre lande, hvor dyrevelfærdsreglerne og dermed dyrevelfærden i staldene er dårligere end i Danmark.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-12-18:
Det synes jeg lyder positivt.
For når man ligesom ser udsendelsen, kommer det jo frem omkring Fødevarestyrelsen, at den kontrollerer, om der er regelefterlevelse.
Men hvis den regelefterlevelse er sådan, at det i de der sager, hvor kontrolløren egentlig syntes, at det skulle komme til en politianmeldelse, ikke kommer til en politianmeldelse, kan ministeren så ikke se, at der ligesom er udsigt til noget her, hvor de regler, der er fastlagt, burde strammes op for at sikre god dyrevelfærd?
Jacob Jensen (V), 2024-12-18:
For mig er det vigtigt, at de regler, der bliver udstukket politisk, og som vi kan lave her i salen, bliver overholdt.
Derfor er det klart, som der bliver sagt, at det er et højt niveau, når det er i omkring hvert tredje tilfælde, at der er en sanktion, men når det er sagt, er der så også forskel på de overtrædelser, der finder sted.
Derfor skal der selvfølgelig også være forskel på de sanktioner, man bliver mødt af, når man overtræder de regler.
Hvordan det vurderes rent fagligt i Fødevarestyrelsen som myndighed, hvornår man i det hele taget skal have en sanktion, og hvornår man bevæger sig op ad den såkaldte sanktionstrappe, er selvfølgelig en faglig vurdering, som myndigheden i armslængde til det politiske niveau skal foretage.
Rasmus Stoklund (S), 2024-12-18:
Det er min opfattelse, at det jo er rigtigt, at man ikke umiddelbart i nogen nær fremtid – med forbehold for, at jeg ikke ekspert på det her område på nogen måde – kommer til at kunne sejle på batterier eller noget, der minder om det, og derfor er det jo rigtigt, at der er nogle udfordringer.
Men det er jo så også derfor, at vi har sørget for, at indfasningen er relativt lempelig, og det er derfor, vi har lavet nogle store puljer, som skal være med til at afbøde de negative økonomiske konsekvenser af CO 2 -afgiften på fiskeriet.
Det udestår jo så at få udmøntet dem, og det hører til under fødevareministerens ressort.
Pause Pause (Pause), 2024-12-18:
Mødet er udsat.
Søren Søndergaard (EL), 2024-12-18:
Altså, jeg kan fuldstændig bekræfte, at når man indstiller tre kandidater, er et af kravene, at der skal være en mand og en kvinde.
Sådan er reglerne, som jo er besluttet politisk, og det var jo en politisk beslutning at sende kandidaterne tilbage.
Altså, igen bliver der tegnet et billede af nogle jurister, der sidder fjernt fra alting og opfinder deres egne regler.
Den beslutning blev truffet af bl.a. hr. Steffen Larsens kollega; han var med til at træffe den.
Det var en politisk beslutning, der blev truffet.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-18:
Det er bare, fordi Danmark jo har fået afvist kandidater.
Vi indstillede tre kandidater sidste gang, og vi fik dem jo afvist, fordi der ikke var nogen kvinde iblandt, var Europarådets beslutning.
Så er spørgsmålet bare: Er det også en del af det, man vil kalde for den demokratiske proces?
Skulle de ikke det?
Søren Søndergaard (EL), 2024-12-18:
Det er f.eks. sket for Tyrkiets vedkommende, det er sket for Ungarns vedkommende, og der er vist også sket en enkelt gang for Polens vedkommende.
Det er noget, der sker utrolig sjældent, men det kan ske.
Hvis forsamlingens vurdering af de kandidater, der er indstillet, er, at de ligger helt uden for skiven i forhold til det, som er grundlaget for Europarådet, kan man afvise dem, men det er jo altså igen en politisk beslutning, som alle partier, inklusive Liberal Alliance, har mulighed for at deltage i.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-18:
Jeg kan så glæde hr. Søren Søndergaard med, at vi lige nu er i Folketingssalen, hvor vi taler om konventioner.
Den vej rundt
synes jeg, at en del af den kritik, der bliver forsøgt lagt ind i hr. Søren Søndergaards ord her, preller lidt af på mig som vand på en gås.
Vi er i Folketingssalen, og vi diskuterer demokratisk.
Hvis vi kan blive enige om det, er vi da i hvert fald kommet et stykke af vejen.
Nu åbner du jo selv op omkring Europarådet og godkendelse af kandidater til domstolene, og så kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge: Skal Europarådet acceptere de indstillede kandidater til en domstol?
Søren Søndergaard (EL), 2024-12-18:
Der er mindst lige så meget demokratisk forankring, som der er til dommere i Højesteret, mindst lige så meget.
Dem har befolkningen heller ikke valgt.
Hvornår har hr. Mikkel Bjørn været med til at stemme om højesteretsdommere?
Det husker jeg da ikke.
Men dommerne ved den europæiske menneskerettighedsdomstol er valgt af politikere – er valgt af politikere – og indstillet af regeringer.
Altså, sådan er det.
Jeg kan da godt forstå, at man er utilfreds med nogle af de domme, der kommer.
Det er jeg da også.
Altså, da man f.eks. besluttede at afskaffe eksklusivparagrafferne og man ikke længere kunne insistere på, at folk skulle være i en fagforening for at være på en bestemt arbejdsplads, var jeg da hamrende imod det, men det må man jo acceptere.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-18:
Danmark kan jo ikke vælge nogle andre dommere.
Det er jo noget, der foregår i europæisk regi, og det vil sige, at der ikke er nogen demokratisk forankring.
Der er ikke nogen nær, tæt demokratisk forankring i de fortolkninger, som Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol laver af eksempelvis menneskerettighedskonventionens artikler.
Der er ikke nogen borgere i Danmark, der har været med til at beslutte den fortolkning, som domstolen kommer frem til, og der er dermed ikke nogen demokratisk forankring i fortolkningen.
Dermed bliver konventionerne et demokratisk problem.
Søren Søndergaard (EL), 2024-12-18:
Men altså, hr. Mikkel Bjørn har jo haft indflydelse på, hvem der sidder i domstolen, ikke bare for Danmark, men for hele Europa.
Det er jo en kendsgerning.
Altså, det er jo regeringen, der udpeger dommerne, der sidder der, og så er det jo medlemmerne af Europarådet, og jeg ved, at hr. Morten Messerschmidt i mange år har siddet i Europarådet, der vælger dem.
Sådan er det jo.
Det er i hvert fald kun noget, der gælder i en periode, for så skal der vælges nogle nye, og så kan man bare erstatte dem med nogle andre.
Så man kan gøre to ting: Man kan for det første vælge nogle andre dommere, indstille nogle andre og vælge nogle andre, og for det andet kan man lave konventionerne om.
Værsgo at gå i gang.
Det er helt uproblematisk.
Det er en ret, man har.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-18:
Tak for det.
Hr. Søren Søndergaard siger, at konventionerne ikke er et problem for demokratiet, at de er et produkt af demokratiet, og at hver eneste gang Danmark har tilsluttet sig en konvention, er det sket efter debat her i Folketinget.
Men problemet er jo, at fortolkningen af konventionerne er dynamisk.
Den ændrer sig fra dag til dag, og det vil sige, at hvad angår, hvad retten til liv betød i konventionen for 30 år siden, er det noget andet, det betyder i dag.
I dag kan retten til liv i menneskerettighedskonventionen fortolkes som, at det er et brud på retten til liv, hvis ikke man fører en grøn nok klimapolitik, sagde Menneskerettighedsdomstolen til Schweiz for lidt tid siden.
Det er også et brud på retten til familieliv, at to brødre, der hver især er dybt kriminelle og har udøvet den ene voldshandling efter den anden, ikke kan udvises, fordi de har ret til familieliv med hinanden.
Altså, det er jo der, hvor konventionerne bliver absurde, og hvor det ikke er konventionens bestemmelser i sig selv, der i hvert fald på overfladen ser problematiske ud, men hvor det er den dynamiske fortolkning, især fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, som udgør et demokratisk problem, fordi den fortolkning ikke har nogen demokratisk forankring.
Frederik Vad (S), 2024-12-18:
Tak for det.
Jeg har læst vedtagelsesteksten fra Radikale Venstre, Enhedslisten og Alternativet her, og den er jo fuldstændig klinisk renset for nogen nuancer, i forhold til at vi jo lever i en anden tid nu, end dengang konventionerne blev skrevet.
Der er jo sket noget i verden, som har forandret f.eks. folkevandringsmønsteret, den aktivistiske domstol osv.
Det er 7.000 sager, den har om året i dag.
Sådan var det altså ikke tidligere osv.
Er der slet ikke noget, som hr. Søren Søndergaard mener er problematisk ved den måde, f.eks. Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol fungerer på i dag og den måde, konventionerne er skrevet på i dag?
Søren Søndergaard (EL), 2024-12-18:
Jeg kan fuldstændig bekræfte, at situationen er anderledes, end den var, da den her konvention blev skrevet.
Det er også derfor, jeg er glad for, at domstolen er aktivistisk, og at de politikere, der vælger dommerne, er aktivistiske, og at de regeringer, der indstiller dommerne, er aktivistiske.
Det vil sige, at de forholder sig til, at der er nogle nye problemstillinger, man tager alvorligt i dag, f.eks. spørgsmålet om homoseksuelles rettigheder.
Det er jeg rigtig glad for at vi har nogen der tager alvorligt, og jeg er rigtig glad for, at de ikke siger: Hvordan var det nu for 50 eller 100 år siden?
Til det der med, at folk flygter, vil jeg spørge: Hvordan blev Borgergade og Krystalgade befolket i sin tid?
Jeg har hørt om noget, der hedder pogromer i Rusland, hvor man forfulgte jøder.
Jeg har hørt om det i Polen, hvor man fordrev millioner af mennesker, ikke sandt?
Så om der er så stor forskel, ved jeg ikke om står helt klart.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-18:
Jeg kan forstå, der er en bog på vej af professoren Mads Bryde Andersen, som jeg da i hvert fald ser frem til at læse nærmere ned i.
Jeg mener, at det væsentligste problem, vi har i den her sammenhæng, er spørgsmålet om, hvorvidt vi kan udvise folk til lande, som jo egentlig er relativt sikre.
Nu blev vi senest underkendt ved domstolen, fordi vi havde udvist en, som så havde svært ved at få visum, og det er jo ikke et spørgsmål om, at man bliver sendt tilbage til tortur eller en nedværdigende behandling.
Det er jo nogle helt andre ting, og det kunne jeg godt tænke mig at se på ud fra det, som Mads Bryde Andersen foreskriver.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-18:
Det, man kan gøre, er jo det, Mads Bryde Andersen foreslår, nemlig at gøre sådan, at der er en opsigelsesperiode på de her konventioner, hvilket vil sige, at man kan opsige dem, og så kan man indtræde igen dagen efter, inden opsigelsesperioden er udløbet, med de forbehold, som man synes er hensigtsmæssige i lovgivningen.
Det ville jeg da synes var et godt eksempel på noget, man kunne gøre i forhold til at sikre de forbehold, som ville gøre, at vi kunne føre den fornuftige udlændingepolitik i forhold til udvisning af kriminelle udlændinge og i forhold til Kærshovedgård osv.
Så skulle vi ikke hele tiden danse den her rituelle stammedans her i Folketinget, hvor partier skal foregive at ville alt muligt og mere end dem, som ikke vil noget.
Det er kun Dansk Folkeparti, der vil tage de forbehold, som er nødvendige for, at vi kan føre en selvstændig politik i Danmark.