runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Carøe (SF), 2023-10-24:
Tak for det.
Som samfund har vi et ansvar over for de mennesker, som kommer til skade på grund af deres arbejde.
I SF mener vi, at det er helt afgørende, at vi i Danmark har et sikkerhedsnet, som griber os, hvis vi kommer til skade, og som hjælper os videre til en ny start i livet derefter.
Derfor er jeg glad for, at SF sidste år gik med i en ny bred aftale om et nyt og forbedret arbejdsskadesystem, som faktisk er det første af sin slags siden 2004.
Det er godt, at aftalen er bred med partier fra begge fløje i Folketinget, da vi på den måde får et holdbart arbejdsskadesystem.
I SF er vi særlig glade for, at vi med det her lovforslag indfører en ny uddannelsesgodtgørelse, som tidligere ordførere allerede har været inde på, sådan at tilskadekomne, som ikke kan fortsætte i deres job, men gerne vil tage en ny uddannelse, har mulighed for det.
Det er et nybrud, som kommer til at give helt nye muligheder for rigtig mange mennesker, da den skaderamte nu vil modtage et månedligt beløb, der svarer til 83 pct. af den løn, som vedkommende havde i sit forrige job før arbejdsskaden.
Det vil betyde, at mennesker, som får en arbejdsskade, vil kunne videreuddanne sig og søge i nye retninger.
Vi ved, at langt de fleste tilskadekomne gerne vil arbejde.
Nu får de muligheden, da vi sikrer de økonomiske forudsætninger for at kunne omskole sig, hvis det er nødvendigt.
I den forbindelse vil jeg også gerne takke ministeren for at lytte til SF under høringerne i forbindelse med det her lovforslag, hvor vi fik klargjort, at tilskadekomne, som kan varetage et arbejde inden for tidligere arbejdsområder på deltid, selvfølgelig også skal have mulighed for at blive visiteret til uddannelsesgodtgørelsesordningen.
Jeg er også glad for, at det lykkedes os at garantere en lettere adgang til erstatning ved vold på arbejdspladsen.
Det er særlig godt, at det nu skal være obligatorisk for arbejdspladser, hvor personalet er i særlig risiko for at blive udsat for vold, at medarbejderne er forsikrede mod vold på arbejdspladsen.
Alt i alt er jeg glad for, at vi nu implementerer en række tiltag, som tilsammen skal gøre livet en smule lettere for de mennesker, der under triste omstændigheder rammes af en arbejdsskade, og derfor støtter SF selvfølgelig lovforslaget.
Charlotte Munch (DD), 2023-10-24:
Lovforslaget, som vi behandler i dag, er en udmøntning af aftalen fra september sidste år, som et bredt flertal i Folketinget, bl.a. med Danmarksdemokraterne, står bag.
Udgangspunktet for aftalen er bl.a. den kedelige statistik, der fortæller, at næsten halvdelen af dem, der kommer ud for en erstatningsberettiget arbejdsulykke, ikke er i ordinær beskæftigelse 5 år efter skaden.
Det er trist, men det kan der nu gøres noget ved, ved at man motiverer tilskadekomne til at tage en kompetencegivende uddannelse.
Det skal øge muligheden for at vende tilbage til arbejdsmarkedet, og det sker med en godtgørelse svarende til 83 pct. af den tilskadekomnes hidtidige løn.
Der skal også ske en hurtigere afklaring, og sagsbehandlingstiden skal være kortere.
Det skal bl.a. ske, ved at man fastsætter årslønnen på et objektivt grundlag ud fra det bedste indtægtsår ud af de seneste 5 år forud for skaden.
Den nye og enkle regel forventer vi vil lette sagsbehandlingstiden meget.
Endelig nedsættes arbejdsskadeafgiften, og derved bliver arbejdsgiverne ikke belastet af ændringerne i arbejdsskadesystemet, og det har været vigtigt for Danmarksdemokraterne.
Alt i alt er det et godt lovforslag, som udmønter aftalen, og som vi forventer bliver til gavn for de mange, der i dag har svært ved at komme videre efter en arbejdsskade.
Derfor støtter Danmarksdemokraterne naturligvis lovforslaget.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-10-24:
Liberal Alliance er også med i aftalen og deler de intentioner, som der er i forslaget.
Det gælder et forbedret system og et forsøg på at lave en løsning i forhold til den meget, meget hårde sandhed, der har været for voldsofre og for mennesker, det har skullet passe på.
Det er overordnet et rigtig godt lovforslag.
Jeg har en lidt mere forsigtig optimisme, i forhold til hvad virkningen bliver.
Derfor er det meget nærliggende for Liberal Alliance, at vi følger det tæt.
Jeg vil ikke sige, at det her er et forslag, der kommer til at løse alle de udfordringer, vi har tænkt os at løse, men det er i hvert fald et forsøg på at løse dem, og det lægger jeg i hvert fald meget vægt på at følge op på.
Jeg har også noteret mig, at der er mange høringssvar, som netop italesætter, at der er nogle ting, som ville være gode i hvert fald at være opmærksom på.
Det er et stort lovforslag, og der er klart en intention om at nedbringe sagsbehandlingstiden.
Det bliver lidt uhåndgribeligt, hvor meget vi kan sænke den – hvad kommer det til at sænkes med? – og det tænker jeg også er forbundet med en usikkerhed, der handler om, at der er en del administration, som kommer til at blive bragt ned.
Der er ordførere, der flere gange tidligere har nævnt det her med, hvordan vi beregner indtægten, og det kommer helt klart til at være en kæmpe, kæmpe forenkling.
Men der er også andre ting, som jeg kan være i tvivl om hvordan bliver forvaltet derude.
Der er en klar tilkobling til revalideringsbestemmelserne, som vi kan se bliver forvaltet meget forskelligt ude i praksis, og det er i hvert fald noget, vi har tænkt os at følge meget, meget tæt.
Intentionerne er helt klart gode; dem deler vi.
Vi håber også, at det her er et lovforslag, der reelt kommer til at have virkninger, som lever op til intentionerne.
Det er klart det, som fokus er på for os.
Vi støtter forslaget.
Helle Bonnesen (KF), 2023-10-24:
Vi er alle sammen afhængige af gode arbejdspladser med sikre arbejdsbetingelser.
Man skal ikke få skader af at gå på arbejde.
Derfor er L 23 en meget vigtig lov og en umiddelbart nem beslutning, for hvis skaden sker, er det vigtigt, at vi har et godt system, der kan følge op på skaden.
L 23 løser på ingen måde alt om arbejdsskader, men det er et rigtig godt første skridt.
En af de ting, man stadig kan se af høringerne måske ligger tilbage, er den stadige kritik og sagsbehandlingstiderne, men det skal naturligvis ikke forhindre os i at handle på andre områder.
Lovforslag L 23 om lov om arbejdsskadesikring har jo reelt til formål at indfri de politiske intentioner i arbejdsskadeaftalen og er altså en udmøntning af aftalen fra 2022.
Dengang var Konservative med; det er vi også i dag.
Først og fremmest skal de nye ændringer om at indføre en lovfastsat frist for professionelle aktørers medvirken til oplysning af sagerne og om at indføre bødestraf for manglende overholdelse tydeligt kommunikeres til de relevante aktører, for det er vigtigt, at det her kommer til reelt at fungere godt og med det samme.
Så kan svarfristen på de 14 dage for private arbejdsgivere måske også give anledning til, at der bliver kigget lidt på definitionen af, hvem der er professionelle, og på, hvor mange dage vi taler om, for de 14 dage er reelt 28 dage ifølge Beskæftigelsesministeriets eget udsagn.
Det er vigtigt her, at vi ikke får nogen virksomheder, der kommer i klemme på grund af teknikaliteter.
Konservative opfordrer ministeren til at tage de her kommentarer med i det videre arbejde og støtter forslaget.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-10-24:
Nu har jeg ikke aftalen lige foran mig, men som jeg husker det, drejer det sig jo om de sager, hvor man er enige, og hvor det er ukomplicerede sager og borgeren også synes, at det er i orden, at man gør det på den måde.
Altså, for at få en hurtigere sagsgang kan man gøre det på den måde, i stedet for at man skal vente på et system, hvor der måske er meget lang ventetid, hvis det er sager, hvor der ikke er en konflikt.
Nu bliver det spørgsmål frem og tilbage, men sådan husker jeg det umiddelbart – men ellers må jeg lige læse op på det og læse ned i det igen, hvis det er forkert forstået – og så synes jeg, det er uproblematisk, altså hvis det er den slags sager.
Victoria Velasquez (EL), 2023-10-24:
Det kan også være, det er rygtedes, at vi har særlig god kaffe i Enhedslisten, som bygger på overenskomstmæssige vilkår og det hele.
Nej, spøg til side.
Det er bare, fordi en del af den her aftale jo bl.a. handler om at skulle lave et forsøg, hvor det er forsikringsselskaberne, som får uddelegeret kompetence til at træffe afgørelse om anerkendelse af arbejdsulykker.
Og det synes jeg bare er lidt svært at forsvare, altså hvorfor man vil lave sådan et forsøg, når man udmærket er klar over, at forsikringsselskaber jo ikke er neutrale, men har en klar interesse.
Heldigvis er der forsikringer, der er bedre end andre, men alligevel.
Victoria Velasquez (EL), 2023-10-24:
Tak for at lægge vægt på sagsbehandlingstiderne og også på intentionen om, at folk ikke skal knække fuldstændig og ryge fuldstændig ud af arbejdsmarkedet, men at vi gerne skal gribe folk, inden det overhovedet kommer til at ske.
Jeg er uenig i, at en ændret fastsættelse af arbejdsevnetab og årslønsberegningen er det, der kommer til at reducere sagsbehandlingstiderne.
der, hvor jeg virkelig tror, at vi har fat i noget i forhold til at løse det problem, som jeg synes ordføreren adresserer i sin tale, er i forhold til afklaringsretten, som ikke er en del af aftalen her.
Det er den afklaring, der skal ske ude i kommunerne, bl.a. ude i jobcentrene.
Det er jo det, der også er betydningsfuldt, i forhold til hvad det er for en arbejdsevne, man har.
Derfor vil jeg egentlig bare spørge ordføreren, om ordføreren har lyst til at drikke en kop kaffe og vende, hvad det er, vi skal være opmærksomme på i forhold til afklaringsretten.
Jens Joel (S), 2023-10-24:
Det vil ordføreren i sagens natur gerne, og jeg tror, at det, fru Victoria Velasquez sætter fingeren på, nemlig at der er et sammenspil mellem forskellige myndigheder og i øvrigt forskellige lovgivninger, hvilket har været med til at komplicere det her, også er helt centralt.
Det er derfor, at en implementering af det her også kommer til at være trinvis, for det er ikke lukkede siloer.
Jeg er i øvrigt enig i det, som Enhedslistens ordfører siger om de svarfrister, man har lagt ind, og den mulighed, at der også kan pålægges bøder, hvis man ikke besvarer med oplysninger, som man lægger inde med.
Alle de der ting er med til at sikre, at vi ikke, om man så må sige, som myndigheder sidder og venter på hinanden, mens borgeren er efterladt uden afklaring.
Så jeg vil meget gerne tage en drøftelse af det andet, selvfølgelig, og så vil jeg i øvrigt komme med en tilkendegivelse af, at jeg er enig i, at frister er vigtige, og at vi jo kan gøre rigtig meget mellem myndigheder for at sikre, at sagsbehandlingen går hurtigere.
Victoria Velasquez (EL), 2023-10-24:
Det glæder jeg mig så til.
Så vil jeg sende en invitation om at drikke den kop kaffe.
Når vi ser på de her sager, synes jeg, man kan se, at det, der gør, at man virkelig knækker – det kan være en fysisk arbejdsskade, man har fået, som sætter sig i psyken – er den lange tid, som sagsbehandlingen kommer til at tage, og det at opleve at komme igennem en aktivering, der på ingen måde giver mening i forhold til det, man har brug for.
Og vi kan se, at det, der er med til at afslutte sagerne, i særdeleshed handler om, at de bliver afsluttet i kommunen, og det er mere i forhold til det, altså at vi simpelt hen ser, at det er der, hvor de her svartider bliver overskredet, end at det egentlig handler om årslønsberegningen.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-10-24:
Jeg vil faktisk godt følge op der, hvor ordføreren slutter, for det var nogle langstrakte forhandlinger og nogle omfattende forhandlinger, da vi havde dem.
Lige nu er det 26 måneder, der er den gennemsnitlige sagsbehandlingstid.
Hvad skal den gennemsnitlige sagsbehandlingstid gerne være?
For vi har tit nogle gode intentioner, og der er mange gode intentioner i det her lovforslag – selvfølgelig i samarbejde med fagfolkene.
Jens Joel (S), 2023-10-24:
Jamen Socialdemokratiet støtter jo op om de målsætninger, vi har sat i aftalen.
Men jeg er jo enig i det, som jeg synes at jeg fornemmer ligger i spørgerens præmis, nemlig at det er lettere sagt end gjort og man på en eller anden måde skal blive ved med at holde fast i det.
Og når vi har valgt at sige, at det må dem, der sidder og arbejder med det, også komme med et bud på hvordan vi kan realisere, så synes jeg egentlig, det er klogere, end at vi siger et tal – altså tænk på et tal – sådan som det nogle gange bliver i en politisk forhandling.
Der kan man sige, at vi har en ret høj ambition, men hvordan vi skal realisere den, og hvordan vi kommer derhen, vil vi hele tiden drøfte.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-10-24:
Det er der, jeg frygter, at det lidt bliver proces, og at når fagfolkene vender tilbage, siger de: Man kan dreje på det her.
Vi har jo siddet i halvandet år, hvor vi har fået en lang række værktøjer, som de siger at man kan dreje på og sådan og sådan.
Nogle valgte man at bruge, og andre valgte man ikke at bruge.
Men for borgerne, der sidder derude, handler det jo om, hvad de kan holde os op på som ansvarlige, når vi trykker på knappen og siger: Det her forventer vi; vi vil gerne have, at vi skal nå derhen; det er vores ambition; det er vores målsætning.
Det er det, vi siger til danskerne, nemlig at her kommer vi hen med det her, for det er det, vi synes er rimeligt.
Og der synes jeg, at det halter lidt.
Så kan man forvente, at forligspartierne sætter sig sammen og efterfølgende kommer med en melding, når man har snakket med fagfolkene, der siger: Her skal vi lægge os?
Jens Joel (S), 2023-10-24:
Altså, vi har indgået den her aftale, fordi vi tror på, at de målsætninger, vi har indskrevet i aftalen, kan og skal realiseres.
Men det er klart, og det sagde jeg også i min ordførertale, at der jo hele tiden er afvejninger mellem, at det skal gøres hurtigst muligt, og at det også skal være korrekt.
Og derfor kan man jo ikke på forhånd sige, at der ikke kan komme indvendinger, som gør, at man vælger noget andet.
Men Socialdemokratiet vil sætte sig ind til det bord med ambitionen om at realisere det, der står i vores aftale – og i dialog med dem, som skal udføre det i praksis.
Så jeg synes helt sikkert, at vi skal holde fast i også at have høje ambitioner, også selv om det selvfølgelig er vanskeligt at realisere.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-10-24:
Tusind tak for det.
Vi har jo i Venstre delt frustrationen over historierne om, at det har taget for lang tid, når man har fået en arbejdsskade, inden man har fået en afklaring på sin sag, og det er retssikkerhedsmæssigt og personligt et kæmpestort problem, ligesom det i øvrigt har været ved domstolene, hvor vi heldigvis også nu får taget fat.
Derfor er vi rigtig glade for, at vi i dag endelig kan begynde at behandle den her aftale, der blev indgået sidste år.
Vi er også helt enige i, at det har været et stort problem, at for mange helt har mistet tilknytningen til arbejdsmarkedet efter en arbejdsskade.
Derfor er vi også rigtig glade for, at der nu bliver sat gang i nogle initiativer i forhold til f.eks. bedre mulighed for en ny uddannelse, der kan hjælpe nogle af de borgere til forhåbentlig at fastholde en tilknytning til arbejdsmarkedet, som jo er målet for alle dem, der kommer til skade på arbejdsmarkedet, hvis de overhovedet kan.
Noget, som den tidligere ordfører fra Socialdemokratiet sagde, og som jeg også er glad for, er, at vi kommer til at følge tæt op på det, for det er jo nemlig helt rigtigt, at én ting er, at vi har nogle intentioner i Folketinget om at få fjernet nogle barrierer, men vi har også en forpligtelse til at følge tæt op på, om det rent faktisk kommer til at ske.
Så jeg glæder mig til det arbejde og til at have en tæt dialog med de parter, der sidder i bestyrelsen og skal være med til at lave implementeringen.
Og det vil vi helt sikkert følge op på.
En enkelt ting, jeg vil fremhæve her i aftalen, som jeg specielt personligt også er glad for, er løsningen på de sager, hvor f.eks. en borger, der har et handicap og er udviklingshæmmet, kommer til at slå en medarbejder.
Jeg har siddet i byrådet i Vejle Kommune, hvor vi har rigtig mange af de her store institutioner, hvor det sker rigtig, rigtig tit, og det er noget af det mest ulykkelige, jeg har været vidne til, altså at medarbejdere, der holder virkelig meget af borgere, bliver nødt til at slæbe dem igennem et retssystem, fordi borgerne har slået dem, for at kunne få den erstatning, de har ret til.
I den løsning, vi laver nu, tegner man en forsikring, der sikrer, at det her kan blive håndteret i et voldsskadesystem, i forhold til borgere, der ikke ved, hvad de selv laver, altså nogle af de her voksne mænd, der måske har en funktionsevne som en 2-årig, så vores politi ikke skal bruge deres tid på at lave sager på dem og slæbe dem gennem retssystemet, når de jo absolut ikke har haft intentioner om at skade medarbejderne, men simpelt hen ikke ved, hvad de laver.
Det er jeg rigtig glad for at vi finder en løsning på.
Det har været nogle rigtig hårde og sørgelige sager.
Jeg synes, det har været tragisk, at vi har behandlet både medarbejderne og de borgere, der er udviklingshæmmede og ikke ved, hvad de laver, på den måde, som vi har gjort.
Så det er jeg rigtig glad for.
Med de ord kan jeg jo sige, at Venstre støtter forslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2023-10-24:
I sidste periode nedsatte Erhvervsministeriet og erhvervsministeren et nævn, i forhold til at vi jo desværre var vidne til, at forsikringsselskaber tænkte så meget økonomi før mennesket, at de bl.a. valgte speciallæger, som gik imod det, som forbrugerne egentlig havde ret til, og som var bedst for forbrugeren.
Der har været dokumentarer, der har vist, hvordan forsikringsselskaber jo desværre virkelig har svigtet deres kunder, fordi de har tænkt på egen økonomi.
Derfor ville jeg bare høre, om ordføreren mener, at man kan vurdere forsikringsselskaber til at være en neutral part i arbejdsskadesager, og hvordan ordføreren ser forsikringsselskaberne i den sammenhæng – eller anerkender ordføreren, at forsikringsselskaberne har en økonomisk interesse?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-10-24:
Altså, forsikringsselskaber har jo en forpligtelse til at opføre sig ordentligt og til at behandle og rådgive borgerne bedst muligt.
Der kan selvfølgelig være sager, hvor det ikke er hensigtsmæssigt, at man af forskellige årsager skal spille en bestemt rolle, og der er forskellige situationer, hvor det kan være sådan, f.eks. hvis der er nogle ting på spil, der gør, at det er for svært for dem.
Men jeg vil sige: Jeg synes ikke, det er så sort-hvidt, som der ligesom bliver lagt op til i det her spørgsmål.
Jeg vil også gerne tage en snak – nu er det også et emne, som jeg gerne vil dykke lidt dybere ned i – og tage en kop kaffe med ordføreren, hvis der er nogle sådan konkrete eksempler, ordføreren tænker på er det store problem.
Sara Emil Baaring (S), 2023-10-24:
Tak for ordet.
Denne beslutning blev truffet med forståelsen for, at en stærk start i skolen understøtter børnenes faglige og sociale udvikling.
Denne beslutning vil danne grundlaget for en god undervisning og trivsel blandt vores yngste skolebørn.
Vores børns uddannelse og trivsel er en af vores vigtigste opgaver som samfund, og vi skal sørge for, at vores børn får den bedst mulige start på deres skoleliv, og det inkluderer at sikre, at de får den nødvendige opmærksomhed og støtte fra deres lærere.
Som skolelærer ved jeg, hvor svært det kan være at nå alle elever i en klasse med et højt elevtal.
Det kan være udfordrende at give den enkelte elev den individuelle opmærksomhed og undervisning, som de har brug for.
Med færre elever i klassen vil lærerne have bedre mulighed for at tilpasse undervisningen til den enkelte elevs behov.
Vores ambition er, at vi kan sikre, at ingen elever bliver overset.
Jeg har selv oplevet den store forskel, det kan gøre for eleverne, når der er et lavere elevtal i klassen.
Eleverne skal føle, at de har større mulighed for at deltage aktivt i undervisningen.
Det skaber en positiv læringskultur, hvor eleverne trives og udvikler sig både fagligt og personligt.
Konkret foreslår dette lovforslag at indføre en ny § 17, stk. 1, i folkeskoleloven, som siger, at antallet af elever i børnehaveklassen og på 1. og 2. klassetrin ved skoleårets begyndelse ikke må overstige 26 elever.
Det kunne f.eks. være i forbindelse med nytilflyttede elever i løbet af et skoleår.
Dermed skabes der ikke ustabilitet for vores mindste skolebørn med nye klassekammerater, der automatisk vil udløse en ny klasseopdeling, og al den usikkerhed, som det vil medføre.
De skal mødes af voksne, der har tid og overskud til dem.
Det vigtigste for denne første tid som et nyt skolebarn må være at vænne sig til ens nye rolle som skoleelev.
Dette lovforslag handler om at prioritere vores børns trivsel og uddannelse, og det handler om at give dem den bedst mulige start på deres skolevej.
Det handler om at sikre, at de bliver set, hørt og støttet i deres læringsproces.
Eleverne skal dannes menneskeligt og fagligt, og det vil det her lovforslag være med til at skabe mulighederne for.
På den baggrund kan jeg meddele, at Socialdemokratiet bakker op om dette lovforslag, og så skal jeg i øvrigt hilse fra Radikale Venstre og sige, at de ligeledes bakker op.
Anni Matthiesen (V), 2023-10-24:
Tak for ordet.
Som den sidste ordfører også var inde på, står vi nu her med et lovforslag, hvor vi ønsker at sænke klasseloftet i indskolingsklasserne, og det betyder altså fra børnehaveklassen til og med 2. klasse.
Det kan f.eks. være, i forbindelse med at en elev flytter skole midt i skoleåret.
Ud over det kræver det selvfølgelig også, at der er den her form for fleksibilitet, for at få det hele til at gå op.
Jeg tror, vi alle sammen godt ved, at jo flere børn der er i klassen, jo mere kræver det selvfølgelig også af de enkelte lærere at nå alle børnene.
Jeg var selv så heldig, da jeg gik i skole, at vi var 13 elever i klassen.
Så langt når vi nok ikke ned, og det kan selvfølgelig også have sine ulemper at være så få.
Men jeg vil sige, at med det her lovforslag sikrer vi i hvert fald, at man især i forhold til de første år af et barns skoleliv får skabt noget mere tryghed og forhåbentlig bedre muligheder for trivsel.
Jeg håber derudover også, at det sammen med de initiativer, som vi jo har fremlagt her for nylig i folkeskoleudspillet, kan være med til at give endnu mere ro i klasserne og dermed understøtte læringen i klasserummet.
Venstre støtter lovforslaget.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-10-24:
Tak for ordet.
Det er afgørende, at børn får den allerbedste skolestart.
Der er mange veje til en god start på skolelivet, og en af dem er, at der er mere tid til den enkelte elev, så de hver især kan blive set med de behov, de har.
Tiden i indskolingen er afgørende for at understøtte børn i deres udvikling, og det er i denne tid, at børnene begynder at danne grundlaget for deres fremtidige udvikling og deres forståelse af verden omkring dem.
En sænkelse af klasseloftet forbedrer betingelserne for, at tiden bliver god for så mange børn som muligt, og en lille klassestørrelse i de første skoleår kan have en afgørende indflydelse på børnenes muligheder for at lære og trives.
Forskning har tidligere kortlagt, at forskellen mellem store og små klasser er mærkbar.
Vi ser f.eks., at der er en sammenhæng mellem klassestørrelserne og testresultaterne i læsning og matematik, og i dag forlader hver syvende elev som bekendt folkeskolen uden basale færdigheder i de to fag.
I de små klasser, hvor der er mere tid pr. elev, er risikoen for støj og forstyrrelser også mindre.
Uro i klassen er det, som eleverne selv peger på som den største udfordring i forhold til trivsel i skolen.
Og eleverne kan også føle sig tryggere i mindre miljøer, der gør børnene mere selvsikre og ansporer dem til at deltage mere aktivt i undervisningen.
Samtidig har klassestørrelsen betydning for sandsynligheden for, at man kommer i ungdomsuddannelse, og antallet af års uddannelse vokser, hvis man har gået i en lille klasse.
Derfor glæder det mig, at vi i dag behandler L 31, som udmønter en bred aftale mellem flere af Folketingets partier.
En sænkelse af klasseloftet til 26 elever i indskolingen vil give lærerne øget mulighed for at arbejde mere individuelt med børnene og identificere eventuelle udfordringer tidligt.
Og forhåbentlig kan det være et af flere virksomme tiltag, der kan gøre, at færre i fremtiden forlader folkeskolen uden at have basale færdigheder på plads.
Tak for ordet.