runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Laura Lindahl (LA), 2017-05-11:
Jeg synes, at man vender spørgsmålet på hovedet ved den her forespørgsel, når man beder om konsekvenserne ved at lade pensionsalderen følge levealderen, for konsekvenserne vil jo være et nogenlunde status quo, hvis man gør det.
Ønsker man i stedet at holde fast i en fast pensionsalder, vil konsekvenserne være, at folk får stadig flere pensionsår, og det vil betyde en stor økonomisk udfordring.
Regulerer man ikke pensionsalderen, vil ca. 23 pct. af befolkningen være på folkepension i 2040 mod ca. 18 pct. med velfærdsaftalens mekanisme, og effekten på beskæftigelsen er i størrelsesordenen 190.000 beskæftigede.
Jeg synes, det ville være rigtig spændende at se et sammenhængende alternativ til det nuværende system fra de partier, som har travlt med at problematisere, at levetid og pensionsalder følges ad.
Det, jeg normalt hører fra de partier, er, at der nærmest ikke findes én offentlig udgift i Danmark, som ikke bør vokse voldsomt, og at få det til at balancere med langt færre på arbejdsmarkedet ligner for mig en matematisk set umulig opgave, også selv om vi lever i en tid, hvor alternative fakta og alternativ matematik øjensynlig har gode vilkår.
Heldigvis har vi i Danmark et rimelig stort økonomisk ansvarligt flertal, og det betyder, at de danske statsfinanser er solide, og at man har taget højde for demografiske udfordringer i god tid.
Alternativet til denne ansvarlige økonomiske politik er ikke paradis på jord, men græske tilstande, og derfor støtter Liberal Alliance den vedtagelsestekst, som hr. Klaus Markussen fra Venstre læste op, og jeg skal også hilse fra Det Radikale Venstre, som desværre har været nødt til lige at gå, og sige, at de også støtter den vedtagelsestekst.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-05-11:
Jamen det eneste, jeg kan sige, er, at det sker.
Jeg ved ikke, om ordføreren har været ude, eller om ordføreren bare sidder herinde og laver en masse arbejde.
Men når jeg kommer ud blandt folk, så har hr. Finn Sørensen og andre jo ret: Vi møder jo de her mennesker.
Vi møder nogle, som er nedslidte på grund af – og det vil jeg også gerne indrømme – den reform, vi selv har været med til gennem velfærdsaftalen i 2006.
Det er jo netop derfor, jeg står her og snakker om, at vi skal gøre noget for de nedslidte, vi skal gøre noget for arbejdsmiljøet, vi skal sætte en tænketank og alt det i gang.
Det er jo netop, fordi jeg ved, der er nogle derude, der er nedslidte og som ikke kan arbejde så længe.
Så jeg er sådan lidt ligeglad med, hvad Venstre og andre politikere siger, for jeg ved jo godt, at der er et problem derude.
Klaus Markussen (V), 2017-05-11:
Med al respekt synes jeg, at ordføreren kommer vidt omkring, men frem for at snakker udenom.
En anden myte, jeg også hører, er, at nedslidte skal blive på arbejdsmarkedet.
Men kan ordføreren her i dag i salen nævne, hvem det er blandt Folketingets partier, der siger, at mennesker, der er nedslidte, skal blive på arbejdsmarkedet med det, der er indeholdt i regeringens politik?
Leif Lahn Jensen (S), 2017-05-11:
Jo, men jeg mener da også, at her, før der blev folketingsvalg, hvor hr. Anders Samuelsen faldt ned fra et træ og landede i en ministerbil, var der da et Liberal Alliance, som ønskede de her topskattelettelser.
Jeg synes også, at jeg kan finde flere citater, hvori de stadig væk siger, at det vil de egentlig gerne have.
De er jo sådan set en del af regeringen.
Derfor er jeg bare bekymret.
Når vi har en ultraliberalistisk regering, mere liberalistisk end vi nogen sinde før har haft, så kan jeg bare godt have de bekymringer.
Derfor er jeg bare nødt til som en god socialdemokrat, som hr. Finn Sørensen sagde for et par timer siden, at holde fast i det fokus.
Klaus Markussen (V), 2017-05-11:
Statsministeren har sagt det, finansministeren har sagt det, ja, rigtig mange blandt Venstres medlemmer af Folketinget og ministre har sagt det: En ændring af tilbagetrækningsalderen skal ikke finansiere topskattelettelser.
Hvorfor bliver ordføreren så ved med at rejse rundt med den myte?
Leif Lahn Jensen (S), 2017-05-11:
Jeg synes, at hr. Finn Sørensen blander det hele fuldstændig sammen – og så meget, at jeg ikke engang tror, at hr. Finn Sørensen kan finde ud af, hvad der er op og ned.
Men nu skal jeg gøre det lidt mere klart for dem, der sidder og lytter til det her.
Vi går ikke ind for den forhøjelse af pensionsalderen, som den her regering ønsker – punktum.
Det er vi modstandere af.
Men den velfærdsaftale, det forlig, vi lavede i 2006, holder vi selvfølgelig fast i, sådan som vi socialdemokrater altid gør, når vi laver aftaler.
Det tror jeg er rimelig nemt at forstå, og det ser ud til, at selv hr. Finn Sørensen har forstået det nu.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-11:
Det er klart nok, og i hvert fald tak for en klar bekræftelse af, at man har tilsluttet sig den mekanik.
Det vil sige, at ordførerens garanti om at gå imod en forhøjelse af pensionsalderen højst gælder til 2020, og hvis det nu viser sig, at levealderen udvikler sig som beskrevet i loven, og at der derfor på det tidspunkt er en saglig begrundelse, jævnfør lovforslaget, for at følge regeringens forslag, vil ordføreren også støtte det.
Tak til ordføreren for ordførertalen og især for den bemærkning, der var til beskæftigelsesministeren, nemlig bemærkningen om, at det altså ikke duer, at alderen for seniorførtidspension følger folkepensionsalderen.
Det er en vigtig pointe, som vi skal huske, når vi skal diskutere ændringer i den.
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge ordføreren om følgende: Står Dansk Folkeparti stadig væk fast på, at man ikke vil medvirke til regeringens forslag til forhøjelse af pensionsalderen?
Og hvis man gør det, hvor langt rækker den modstand så?
Hvor lang er garantien for, at man ikke vil støtte regeringens forslag?
Mange tak til ordføreren, og også tak for de gode argumenter, som ordføreren kommer med, imod regeringens planer om yderligere forhøjelse af pensionsalderen, og også tak for, at ordføreren gentager sin modstand imod regeringens planer.
Man kan så sige, at de argumenter og den kritik, som ordføreren kommer med, lige så vel kan rettes mod de forhøjelser af pensionsalderen, der allerede er sket, jævnfør de fakta, jeg kom med, om, hvilke grupper der bliver ramt.
Men det, jeg gerne vil vide noget om, er: Hvor langt rækker Socialdemokratiets garanti for at modsætte sig regeringens planer?
Når jeg spørger om det, er det jo, fordi ordførerens parti har tilsluttet sig et forlig om indeksering af pensionsalderen, i takt med at gennemsnitsalderen stiger.
Og næste gang der skal tages stilling til det, nemlig i 2020, vil gennemsnitsalderen sandsynligvis være steget så meget, at loven, som den er beskrevet i dag, vil kræve, at man forhøjer pensionsalderen.
Så hvor langt rækker ordførerens garanti?
Finn Sørensen (EL), 2017-05-11:
Mange tak, formand.
Det er jo ikke så længe siden, vi drøftede dette spørgsmål her i salen.
Det var den 7. april på foranledning af SF.
Der handlede det specifikt om regeringens planer om yderligere forhøjelse af pensionsalderen.
Denne gang vil vi fra Enhedslistens side gerne udvide debatten, så den ikke kun handler om regeringens planer, som der indtil videre heldigvis ikke er flertal for.
Vi vil også gerne have en mere generel debat om de menneskelige og samfundsmæssige konsekvenser af at hæve pensionsalderen, sådan som det blev aftalt mellem en række partier i velfærdsaftalen af 2006, som senest er blevet bekræftet ved lov nr. L 40 den 18. december 2015.
Det bliver også udførligt beskrevet i loven, hvordan pensionsalderen løbende skal forhøjes i takt med den gennemsnitlige levealder, og at næste gang, der skal tages stilling til en forhøjelse, bliver i år 2020.
Det betyder, at hvis den gennemsnitlige levealder i 2020 er steget tilstrækkeligt til, at pensionsalderen skal forhøjes yderligere, hvad alt tyder på at den gør, så har forligspartierne, dvs. alle de borgerlige partier og Socialdemokratiet, forpligtet sig til at forhøje pensionsalderen.
Hvis den vedtagne indeksering, altså princippet, som er beskrevet i loven, føres ud i livet, vil det f.eks. betyde, at hvis man er 30 år i dag, kan man først gå på folkepension, når man er 72½ år.
Hvis man er 18 år, må man vente, til man er 74½ år, og mit mindste barnebarn, lille Simon på 2½ år, må altså vente, til han er 75½ år.
Det mener Enhedslisten er uretfærdigt og uansvarligt.
Det er hamrende uretfærdigt over for den store gruppe, som kom på arbejdsmarkedet i en tidlig alder, og som må forlade arbejdsmarkedet længe før tid på grund af nedslidning, eller fordi der bare ikke var efterspørgsel efter deres kvalifikationer.
Det er samfundsmæssigt uansvarligt, fordi vi får en voksende gruppe, der skal leve i årevis for meget lave ydelser, fra de forlader arbejdsmarkedet, til de kan gå på en stadig fjernere pension, hvis de da lever så længe.
Så til dem, der måtte sidde og tænke: Skal vi nu til at snakke om det igen?
er svaret: Ja, det skal vi, indtil der er et flertal her i Folketinget, der indser, at forhøjelse af pensionsalderen i takt med den gennemsnitlige levetid er et helt igennem uretfærdigt og skadeligt princip, som der skal gøres op med, ligesom der skal rettes op på de skader, det allerede har forvoldt.
Så jeg ser meget frem til debatten.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-05-11:
Og vi indgik i 2006 et velfærdsforlig, der siger, at vi skal kigge på det næste gang i 2020.
Hvis pensionsalderen skal stige i forhold til det, der er fastlagt i den forhandling, holder vi også det.
Men der er også den klokkeklare forskel, at det ønske, som regeringen har nu, om yderligere at forhøje pensionsalderen, går vi ikke med til.
Det synes jeg er rimelig klart.
Klaus Markussen (V), 2017-05-11:
Jeg kan jo godt forstå interessen for politisk drilleri, men det, der er essensen her, er, som jeg også var inde på i min ordførertale, at den levetid, der er en af forudsætningerne i aftalen tilbage fra 2006, er steget hurtigere end forventet.
Men det betyder også, at aldersgrænsen for, hvornår man kan komme på pension, at kommet bagud.
Og det er sådan set det, der er baggrunden for regeringens politik.
Bent Bøgsted (DF), 2017-05-11:
Nu er det sådan, at jeg ikke udsteder nogen garanti.
Vi har sagt det, vi har sagt, om pensionsalderen.
Vi går ikke ind og støtter regeringen i at fremrykke pensionsalderen.
Men hvad der sker om 10 år, kan jeg ikke stå og sige noget om, for jeg aner ikke, hvad der sker om 10 år.
Til den tid er jeg nok ikke i Folketinget.
Jeg er jo en af dem, der efterhånden er ved at være oppe i alderen.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-11:
Jamen som så mange andre svar bliver det jo ikke mere rigtigt af, at man bare gentager lektien.
Men i øvrigt ros for papegøjeeffekten, hvor man bare gentager det, man har sagt.
Må jeg få en beskrivelse af, hvordan den statskasse ser ud, hvor man lader penge strømme ind, og hvor man – ganske vist ikke i den samme argumentation – siger, at de skal gå til skattelettelser.
Men man argumenterer også for skattelettelser.
Hvordan vil regeringen forhindre, at de penge, der kommer ind ved at hæve pensionsalderen, går til skattelettelser?
Det kan man selvfølgelig ikke, for der er jo ikke en skillevæg i en statskasse.
Er der det, regering?
Klaus Markussen (V), 2017-05-11:
Jeg håber, der blev lyttet ordentligt efter, da jeg i min ordførertale sagde en gang for alle: Lad os nu holde op med de der myter om, at en forhøjelse af pensionsalderen skulle gå til at finansiere lettelser i topskatten.
Sådan forholder det sig ikke, sådan har det ikke forholdt sig, og sådan vil det ikke forholde sig.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-11:
Jeg er rigtig spændt på at høre, hvordan statskassen ser ud sådan set fra regeringens vinkel.
Som jeg kan forstå det, hænger det øjensynlig sammen på den måde, at man kan argumentere for, at man hæver pensionsalderen, fordi man kan få flere penge til at strømme ind i kassen.
Men de to ting hænger ikke sammen.
Altså, har regeringen sådan en helt særlig statskasse, hvor der er skillevægge, og hvor man ikke blander pengene sammen?
Jeg har hørt om sådan en i fantasifortællinger, man vel aldrig i virkeligheden.
Men nu har ordføreren da chancen for at forklare, hvordan den danske statskasse ser ud fra regeringens vinkel.
Klaus Markussen (V), 2017-05-11:
Jamen altså, det, som er udgangspunktet for Venstres politik, er at tage de rigtige beslutninger i rette tid.
Det er vigtigt for Venstre, at der også i fremtiden er råd til ordentlig velfærd.
Jeg vil sådan set godt se gennem fingre med beskyldningerne om at være ultraliberal og alt muligt.
Det dækker bare alt sammen over, at hr. Leif Lahn Jensen ikke har en interesse i at tage ansvar og medvirke til at løse problemerne nu frem for at sende regningen videre ind i børneværelset.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-05-11:
Usolidarisk eller ikke usolidarisk – jeg er da godt klar over, at en ordentlig, rigtig liberalistisk Venstremand selvfølgelig er solidarisk med samfundsøkonomien.
Men jeg er som en god socialdemokrat solidarisk med de her nedslidte mennesker, som ikke har en chance.
Hvad har I tænkt jer at gøre ved dem?
Altså, jeg har ikke fået et svar.
Hvordan vil Venstre sikre, at de mennesker også kan arbejde i så lang tid?
Hvordan skal de kunne holde det ud?
Altså, da Venstre var i regering alene, var det eneste svar, de havde, en seniorfleksjobordning, der skaffede 100 mennesker i arbejde.
Det var lige før, det var en hån mod de her mennesker.
Hvad har Venstre tænkt sig at gøre?
Klaus Markussen (V), 2017-05-11:
Svaret er, at de reformer, som vi står bag, enten fordi vi selv har taget initiativ til dem, eller fordi vi har medvirket til dem, har været med til at gøre Danmark rigere, har været med til at sikre, at der er råd til ordentlig velfærd for alle.
Og de initiativer, vi foreslår, skal være med til at sikre, at der også fremadrettet vil være råd til ordentlig velfærd for alle.
Jeg synes, at dem, der nu sidder og siger, at de ikke vil noget, er usolidariske og sender en regning videre ind i børneværelset til de kommende generationer frem for at løse udfordringerne nu.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-05-11:
Tak for det.
Jeg hørte ordføreren sige, at vi skal have en god fremtidig velfærd, og det er vi sådan set enige i.
Ordføreren glemte bare de sidste to ord, som vi jo mener, og som ordføreren måske mener – men det ved jeg ikke, det virker i hvert fald ikke sådan – nemlig »en god fremtidig velfærd for alle«, altså for alle.
Når jeg siger det, er det for at gøre opmærksom på dem, der har slidt og slæbt, siden de gik ud af folkeskolen.
Altså, nu hørte vi om hr. Finn Sørensens barnebarn.
Lad os forestille os, at hr. Finn Sørensens barnebarn går ud af folkeskolen i en alder af 17-18 år for at arbejde.
Jamen så skal barnebarnet jo arbejde i 57 år.
Det er ret meget.
Det tror jeg ikke der er ret mange herinde der kommer til, for de har jo gået i skole, indtil de var næsten 30 år.
Hvad med alle de mennesker, der har slidt og slæbt i så mange år?
Finn Sørensen (EL), 2017-05-11:
Faren for voksende underskud og lavere levestandard osv. er jo kun, under forudsætning af at Venstre også i fremtiden vil være en del af et flertal i Folketinget, hvor man prioriterer skattelettelser til de 10 pct. rigeste højere end velfærd.
Men jeg vil gerne holde ordføreren op på det her med det solidariske.
Ordføreren mener virkelig, at det er en solidarisk handling at hæve pensionsalderen.
Det er jo de samme grupper, som ordførerens parti har forringet tilbagetrækningsmulighederne for ved at skære i efterlønnen og ved at stramme op i forhold til førtidspension.
Hvor solidarisk er det?
Kan ordføreren ikke forklare mig den noget besynderlige definition af ordet solidarisk?
Bent Bøgsted (DF), 2017-05-11:
Det der med at medvirke til en forhøjelse af pensionsalderen kræver jo, at vi er enige om, at det ser sådan ud.
For hvis ikke vi vurderer, at der er grundlag for at hæve pensionsalderen, så er den der ikke.
Klaus Markussen (V), 2017-05-11:
Danmark er simpelt hen blevet rigere, både af de reformer, som Venstre har haft taget initiativ til, og de reformer, som Venstre har medvirket til.
Den ros har jeg ikke noget problem med at anerkende.
Det er præcis det, der er pointen i forhold til det solidariske perspektiv her.
Vores politik er, at der er ingen, som ikke kan arbejde, og som er nedslidt, som vil blive tvunget til at blive på arbejdsmarkedet længere tid.
Tværtimod er det her et udtryk for rettidig omhu i forhold til at tage de rigtige beslutninger i rette tid.
Og jeg ser virkelig frem til, at regeringen kommer med et konkret udspil på området.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-11:
Jeg tror, at alle økonomer i det her land er enige om, at det såkaldte råderum, man taler om der er i dansk økonomi, er tilvejebragt på grund af nogle hårdhændede arbejdsmarkedsreformer af dagpenge, efterløn, førtidspension, sygedagpenge og kontanthjælp.
Og Venstre har jo heller ikke holdt sig tilbage, for at tage et eksempel, til at øremærke kontanthjælpsloftet til skattelettelser – det er bare et eksempel.
Jeg fik ikke svar på det, jeg spurgte om: Hvor solidarisk er det at ramme grupper, som man selv har forringet tilbagetrækningsmulighederne for?
For det er jo de grupper, der bliver ramt af en stadig højere pensionsalder, nemlig alle dem, der kom på arbejdsmarkedet i en tidlig alder.
Hvor solidarisk er det?
Klaus Markussen (V), 2017-05-11:
Jeg synes, det er bemærkelsesværdigt igen at høre den her myte om, at en hævelse af tilbagetrækningsalderen skal gå til at finansiere skattelettelser til de rigeste.
Jeg har netop understreget ved mit spørgsmål til den tidligere ordfører, at der er ingen, der siger sådan noget, andet end partierne på venstrefløjen, som åbenbart har en særlig interesse i at holde fast i nogle myter, man selv har opfundet.
Det synes jeg ikke er værdigt.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-11:
Nu taler jeg jo ikke om personlige garantier.
Jeg taler om, hvad Venstres, undskyld, Dansk Folkepartis politik er.
Undskyld, at jeg kom til at forveksle der.
Det var ikke bevidst; det kunne det måske have været i nogle situationer.
Jamen hr. Bent Bøgsted, næste gang Dansk Folkeparti senest skal forholde sig det er i 2020, for det er det, der står i loven.
Man skal i 2020 forholde sig til, om pensionsalderen skal stige yderligere, og det skal man, hvis man er forligspart, tilslutte sig, hvis den gennemsnitlige levealder er steget tilstrækkeligt i den periode, og det tyder alt på, at den vil.
Så svaret fra Dansk Folkeparti er vel: Vores garanti gælder kun til 2020.
Så bliver vi nødt til at medvirke til en forhøjelse af pensionsalderen.
Christina Egelund (LA), 2017-05-16:
Tak for det.
Hvad angår voldelig ekstremisme, tænker jeg, at hvis man bedst fremmer eller ytrer sig om sin sag ved brug af vold, så har man nok en ret dårlig sag.
For ellers ville man jo benytte sig af fredelige metoder og ord.
Heldigvis er det sådan, det er i Danmark, og det er det, fordi vi har en udstrakt grad af ytringsfrihed.
Den må for Liberal Alliances skyld gerne blive endnu mere udstrakt, og det ved jeg er et synspunkt, som vi deler med Dansk Folkeparti, som jo har rejst den her forespørgselsdebat.
Men der er altså vide rammer for at slå et slag for en sag, man måtte brænde for, i Danmark.
Vi behøver ikke at ty til vold og ulovligheder, hvis vi vil kritisere magthaverne eller kæmpe for rettigheder i den ene eller i den anden retning.
Sådan er det bestemt ikke i alle lande.
Desværre findes der regimer, også tæt på Danmark, hvor systemkritikere brutalt bliver slået ned, overvåges, sættes i fængsel eller på anden måde forhindres i at ytre sig.
Derfor skal vi også værne om netop ytrings- og forsamlingsfriheden.
Netop fordi vi i Danmark har friheden til at ytre os og til at demonstrere, endda mens politiet passer på os, er det så ufattelig svært at forstå, hvorfor nogle vælger at ty til vold i stedet for bare at sige noget, synge noget eller skrive noget.
Jeg synes faktisk, det er en hån mod netop vores frihedsrettigheder, når ekstremister af den ene eller den anden art tager vold i brug som udtryksform, smadrer andres ting for at blive hørt og er komplet ligeglade med den utryghed, de skaber omkring sig, når de går amok i gaderne.
Derfor skal der selvfølgelig slås hårdt ned på det fra politiets side, når det sker, så der kan opretholdes den retsorden og den ro og orden, som de fleste af os holder af, og inden for hvilke rammer de fleste af os ytrer de holdninger, som vi nu engang har.
Så skal jeg sige, at Liberal Alliance støtter det forslag til vedtagelse, som blev læst op af hr. Peter Kofod Poulsen.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-16:
Jeg synes hele tiden, jeg bliver mindet om min højde, når jeg kommer op på den her talerstol.
Tilbage til alvoren.
Ytringsfriheden og forsamlingsfriheden er kerneværdier, som er grundlovsfæstet, og disse frihedsrettigheder tilkommer enhver borger.
Frihedsrettighederne er ikke farvede, de tilkommer alle, uanset politisk overbevisning, og det er en af politiets fornemste opgaver at sikre, at borgere kan udnytte disse frihedsrettigheder i sikkerhed og forsvarlighed.
Det er også PET's opgave at sikre, at politiske ekstremistiske miljøer i Danmark, som er parat til at anvende vold for at fremme deres dagsorden, ikke undergraver vores samfundsstruktur, og det gælder både højre-, venstre- og midterekstremister.
Lovligt varslede demonstrationer skal selvfølgelig afvikles, så demonstranterne kan få deres budskab ud og demonstrationen gennemført,
og vi hører fra politiet, at det er tilfældet.
Der er ingen, som har krav på at få en ytring stående uimodsagt eller på at demonstrere uden moddemonstrationer.
Dette legitimerer selvfølgelig ikke vold, uanset politisk uenighed og modstand, og jeg synes faktisk, at politiet gør et fremragende stykke arbejde, dels med at sikre, at varslede demonstrationer afvikles forsvarligt og sikkert, men også at moddemonstrationer, varslede eller ej, afvikles, uden at den første demonstrations budskab overdøves og formålet med demonstrationen dermed undermineres.
Vi er stærkt betænkelige ved, at nogen kunne ønske, at en regering skulle gribe ind i ytrings- og forsamlingsfriheden ved at gribe ind over for venstreekstremisme i forbindelse med varslede demonstrationer.
Det skal regeringen ikke blande sig i.
Afslutningsvis skal jeg opfordre til, at vi lader politiet i første omgang stå for det politifaglige i forbindelse med demonstrationer og dernæst lader anklagemyndigheden vurdere, om der er grundlag for at opløse en forening eller ej.
Det nytter ikke noget, at Christiansborg vil bekæmpe forskellig ekstremistisk venstre- eller højreekstremisme, afhængigt af hvilken politisk trosbekendelse vi abonnerer på.
Politi- og anklagemyndighed har de nødvendige redskaber til at gribe ind over for det, og det er uanset politisk farve.