Alex Ahrendtsen (DF), 2018-03-02:
Tak, formand.
Det begyndte jo lidt op ad bakke med ministerens tale, som det oftest gør, når man er inde på dansk sprog og sprogpolitik, for det bliver som regel afvist med en del pæne ord.
Men under forhandlingerne og i forbindelse med ordførertalerne blev det faktisk varmere og varmere.
Fra Søren Søndergaards faktisk meget positive tilslutning til forslaget, men selvfølgelig med ændringer, og jeg har hørt, hvad der blev sagt, frem til hr. Leif Mikkelsens meget fine og elegante afvisning og videre over Det Radikale Venstres delvise tilslutning.
Så det blev faktisk egentlig ganske o.k.
Det er jo et stærkt ønske fra Sprognævnets side og har været det i mange år, og det er ikke bare noget, jeg har fundet på.
Jeg har igennem årene talt en del med Dansk Sprognævn, især efter jeg overtog stafetten fra Søren Krarup, som jo fremsatte første beslutningsforslag om en dansk sproglov i 2006, som jeg så modererede i 2012. Så det er noget, vi har arbejdet meget længe på.
Jeg synes, det var lidt skuffende, at Socialdemokraterne trådte vande; man fristes næsten til at sige som sædvanlig, for det gjorde man så også under beslutningsforslaget om det sprogteknologiske udvalg, indtil ministeren, som sidder i salen, på en høring sagde: Vi bør selvfølgelig nedsætte et sprogteknologisk udvalg.
Herefter vendte Socialdemokraterne på en tallerken, og nu syntes de pludselig også, det var en god idé.
Jeg kan selvfølgelig håbe på, at Socialdemokraterne, når Sprognævnet og kommissoriet og ministeren er blevet færdige og er blevet klogere, holder op med at træde vande og så beslutter sig for, hvad de vil.
Det er et stort parti, 47 mandater, og man kunne godt være lidt klarere på det her område.
Mange af ordførerne har været endda aldeles modige, og en regeringsordfører sagde på en afvisende måde, at det er et godt forslag.
Socialdemokraterne må godt blive lidt modigere.
Så vil jeg også gerne endnu en gang rose Enhedslistens ordfører, hr. Søren Søndergaard, for den fine tale og for analysen om truslerne mod det danske sprog, og det er helt åbenlyst, at det bl.a. kommer fra de store multinationale selskaber.
De er jo afhængige af forbrugere, også danske forbrugere, og hvis vi giver dem muligheder for at bruge de her redskaber, vil de også tage dem i anvendelse.
Jeg vil også gerne takke for de forsigtige tilsagn om, at det kunne være godt med en samlet dansk sprogpolitik og eventuelt en dansk sproglov.
Det er et lille gennembrud i forhold til de senere år, og jeg håber på, at vi kan følge op på det på et senere tidspunkt.
Der er en ting, der undrede mig lidt, og det var, da Enhedslisten sagde, at Alternativet var imod sprogtermbanken.
Jeg husker, at vi for nogle uger siden havde et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti om sprogcentre på universiteterne, hvor Alternativet selv talte om, at det kunne være nyttigt at have en sprogtermbank.
Nu er de så imod, så jeg forstår ikke helt, hvad der foregår i dette parti, men det skal jeg jo ikke laste Enhedslisten for.
Man skal jo ikke dræbe budbringeren.
Samlet set er det selvfølgelig skuffende, at ministeren ikke har kunnet støtte forslaget, men det er dog opløftende, at det bliver en del af kommissoriet, og jeg glæder mig selvfølgelig til at se formuleringerne fra kommissoriet og også det arbejde, som Sprognævnet skal i gang med i forbindelse med sprogtermbanken, og så håber jeg selvfølgelig på, at vi kan finde et flertal for at få det oprettet, for der er jo en grund til, at andre lande i Norden har fundet det nødvendigt.
Det er jo ikke noget, man gør for sjov, men fordi man mener, det er vigtigt.
Og det er vigtigt, det er nemlig ret afgørende for dansk sprog.
Dermed kunne vi hædre H.C. Ørsted.
Han er jo årsagen til, at vi har tusind danske navne på videnskabelige fagudtryk.
Vi siger ikke oxygen i Danmark, vi siger ilt, og det skyldes jo bl.a. H.C. Ørsted.
Han var den første levende sprogtermbank, før der var noget, der hed sprogtermbank.
Lad os tage ved lære af de gamle og så kigge frem i tiden.
Det er altid godt.
Tak for indsatsen, tak for de gode taler og delvist positive tilsagn fra enkelte ordførere.
Ordføreren siger, at målet er godt, men midlet er knap så godt.
Så er mit spørgsmål: Hvilke midler vil Socialdemokraterne så bringe i anvendelse for at styrke de kunstneriske uddannelser i Aarhus og Odense, når man ikke vil tage dem fra København?
Hvordan vil man sikre, at de bliver styrket, også finansielt?
Jeg vil bare lige lidt fortsætte opklaringen af, hvad det også kan bruges til, f.eks. at udvikle videns- og sprogteknologiske værktøjer, hvilket kan være til gavn for både private og offentlige virksomheder og herunder også de store multinationale virksomheder, som jo ofte bruger sproget, men hvis de ikke har præcise definitioner, og hvis de ikke har danske ord, så bruger de deres egne og oversætter dem bare, og dermed påvirker de dansk i den forkerte retning.
Så derfor kan vi jo bruge det her værktøj til at påvirke dagsordenen for de store virksomheder.