runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stinus Lindgreen (RV), 2025-06-03:
Tak for det, og tak til ministeren for at tage ordet.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge til det, jeg også var inde på i min tale.
Jeg læste interviewet med ministeren i Politiken, hvor ministeren siger, at det aldrig var ministerens hensigt, at de adopterede skulle sidde med en følelse af ikke at høre til, og derfor undtager man dem nu.
Mit spørgsmål, for at gentage det, er: Er det så hensigten fra ministerens side, at vi skal sidde med en følelse af ikke at høre til, og at min datter skal sidde med en følelse af ikke at høre til?
Min datter spurgte mig, efter at vi havde haft diskussionen derhjemme: Er jeg så indvandrer?
Skal de 750.000 danskere, der er omfattet af det her, ikke høre til?
Er det okay, at man sidder med den følelse?
Jeg kan fortælle ministeren, at det ikke bare er en teoretisk øvelse.
Jeg har fået utallige henvendelser fra folk, der sidder og føler sig urimeligt behandlet, og som føler sig frustrerede og føler, at de bliver set ned på, fordi de har gjort lige præcis det, vi som samfund gerne vil have.
Det er folk fra erhvervslivet, det er forskere, og det er udsendte, som har gjort lige præcis det, vi alle sammen beder om, og det, vi opfordrer til.
Og takken er så, at man kommer tilbage og får at vide: I har ikke ydet, og I skal straffes, fordi I og jeres børn ikke har betalt skat i Danmark i et par år.
Jeg kan simpelt hen ikke få det til at hænge sammen, så ministeren må forklare, om det er okay, at vi sidder med en følelse af ikke at høre ordentligt til.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-06-03:
Helt grundlæggende handler det her jo om, hvorvidt man synes, at man skal kunne komme til Danmark fra udlandet og fra dag nummer et få den fulde danske velfærdspakke.
Synes man, at man skal kunne det, eller synes man – og det er der så et stort flertal i Folketinget der synes – at man skal have nogle værn og stille nogle krav?
Hvis man vil det, kan man jo godt gå ned i det og sige, at det så er mange mennesker, der har været i udlandet og kommer tilbage igen – nogle af dem er hundrede procent danske – men hvis man ønsker de værn og ikke kan diskriminere i forhold til statsborgerskab, har vi den lov, vi har nu.
Jeg står hundrede procent på mål for, at vi værner om vores velfærdssamfund, også i fremtiden, samtidig med at vi har vores åbne grænser – altså at de værn er der, og at de krav til mennesker også er der.
Katrine Robsøe (RV), 2025-06-03:
Ja, undskyld, men det er måske en lille smule underligt at blive ved med at høre ministeren stå og tale om ret og pligt, når vi i nogle af de her tilfælde taler om børn, der var ½ år, da de af deres forældre blev taget med ud af landet, fordi forældrene i et par år gjorde præcis det, man sagde var en god idé, nemlig rejste ud og bidrog til at skabe ny viden og tog ny viden med tilbage til Danmark igen.
Og så skal man nu stå og høre på, at fordi man ikke har betalt skat, skal man nu rammes hårdere.
Derfor vil jeg egentlig gerne spørge om det samme, som jeg spurgte ministeren om til førstebehandlingen.
Hvor meget mere skat har ministerens børn betalt, end hr. Stinus Lindgreens børn har betalt, da de var i New Zealand?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-06-03:
Jamen forklaringen er først og fremmest, at vi jo som land har besluttet ved at tilslutte os de konventioner, som vi har, at det ikke er passet, der er afgørende.
Og det vil sige, at det, der er afgørende, er, om man kommer fra udlandet til Danmark.
Det, regeringen sammen med en bred kreds af partier her i Folketinget har besluttet, synes jeg er fornuftigt.
Det er at sige: Når du kommer hertil fra udlandet, også som familie, altså hele familien, er der nogle værn om vores velfærdssamfund, men der er også nogle forventninger.
Jeg medgiver til fulde, at når man sidder med det rødbedefarvede pas, kan følelsen være: Hvorfor skal jeg det?
Det handler grundlæggende om, at vi ikke gør forskel på pas for at følge konventionerne.
Zenia Stampe (RV), 2025-06-03:
Jo, men jeg bliver bare nødt til stadig væk at spørge: Kan ministeren ikke godt se, at der rækker argumentet om ret og pligt jo ikke længere, altså når det ikke er en voksen, der kan tage stilling til at tage ud og så bære konsekvenserne, men når det er børn?
Hvorfor er der nogen børn i det her samfund, som skal være stillet dårligere i kontanthjælpssystemet – børn med et dansk pas –
hvad er rimeligheden i det?
Hvad er ministerens forklaring til de børn?
Det er, at de må betale prisen for, at der var nogle helt andre voksne, der skulle rammes.
Eller hvad er forklaringen?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-06-03:
Jeg kan godt fornemme, at vi nok ikke bliver enige på den her sag.
Men jeg bliver nødt til igen at understrege, at sådan har reglerne været i årevis, også for de her grupper.
Det, vi gør nu, er at bygge ovenpå med, at man også skal stå til rådighed, når man går ned og beder om kontanthjælp, og det står jeg ved at vi gør.
Zenia Stampe (RV), 2025-06-03:
Jeg tror, at der, hvor det gør rigtig ondt, egentlig ikke er så meget hos dem, der rejser ud, altså de udenlandsdanskere, der rejser ud og bliver ramt, også selv om det egentlig ikke var meningen.
Jeg tror, at der, hvor det gør rigtig ondt, er hos de udlandsdanskere, der oplever, at deres børn bliver ramt.
For hvordan kan man snakke om ret og pligt, når det handler om børn?
Hvad så, hvis de børn faktisk er særlig sårbare og der er en udsigt til, at de børn ikke kan få et almindeligt arbejde?
Det er jo den smerte, som sidder i mange udlandsdanskere nu.
Det er da ikke dem selv, de tænker på, det er da deres børn, altså at deres adfærd nu ikke bare har konsekvenser for dem, men gør, at deres børn er dårligere stillet end alle andre børn.
Er det virkelig rimeligt, er det virkelig prisen værd?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-06-03:
Ja, det vil jeg da til fulde gerne.
Men det er også, fordi jeg faktisk ikke synes, der er noget forgjort i, at hvis man går ned og beder om offentlig forsørgelse, bliver man også bedt om at møde op for pengene.
Det mener jeg faktisk ikke at der er noget som helst forkert i.
Og jeg mener, vi bør gøre det, fordi det også er at hjælpe folk at forvente noget af dem.
Jeg vil så også samtidig sige – og nu siger ordføreren det jo meget ærligt – at der er meget i de her diskussioner, der udspringer af, at vi bare grundlæggende er uenige om, hvorvidt vi overhovedet skal gøre det her, som ikke handler om undtagelser, men som handler om hovedloven.
Jeg mener, vi skal forvente mere, og ordføreren er uenig, og det er jo en fair sag.
Karin Liltorp (ALT), 2025-06-03:
Jeg tror ikke, så mange herinde er i tvivl om, hvilken gruppe det var, man ønskede at ramme med den her lovgivning.
At vi så er uenige i, at arbejdspligten overhovedet er en god idé, kan vi jo blive ved med at diskutere til hudløshed.
Men jeg kunne godt tænke mig at vide, om ministeren selv vil anbefale sine børn – nu kender jeg ikke situationen dér – at tage til udlandet og læse, eller om det er en praksis, vi ligesom skal få sat en stopper for nu en gang for alle.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-06-03:
Jeg ville nok ikke kalde Stinus Lindgreen for en forsker type .
Jeg synes jo faktisk ikke, at der er noget som helst forbundet med at være andenrangs i at blive stillet krav til.
Nu siger ordføreren, at hun ikke ønsker en ny tale om pligt og ret, men det er jo grundessensen i det her.
Det er grundessensen, at det her er skabt, fordi vi har for mange, der kommer hertil fra udlandet og er på offentlig forsørgelse i årevis.
Det forplanter sig ind i familierne, det forplanter sig til børnene, og vi får det ikke brudt.
Og jeg mener, det er på tide, vi stiller en anden slags krav om, at man står til rådighed i meget højere grad for de penge, man får.
I dag har vi allerede principper, hvor du starter lavere, hvis du går ned og beder om kontanthjælp.
Det er en anden diskussion.
Der er arbejdspligt, og så er der den lavere ydelse.
Jeg mener, det er fair at sige, at man starter lavere, når man kommer hertil fra udlandet.
Det er også rigtigt, at mange af de mennesker, der er omfattet af de regler i dag, aldrig har været til diskussion.
Nu strammer vi skruen, og derfor popper diskussionerne op.
Nu har vi fundet nogle undtagelser, der juridisk er mulige, samtidig med at vi holder fast i det, ordføreren jo henviser til som pligt og ret.
Det kan jeg bekræfte at det er for mig, og jeg mener, det er vigtigt.
Karin Liltorp (ALT), 2025-06-03:
Tak for det.
Inden vi kommer ud i endnu en tale om pligt og ret, vil jeg gerne se, om jeg forstår ministerens budskab til typer som hr. Stinus Lindgreen korrekt.
Er budskabet til forskertyper som ham: Lad være med at tage ud, for når du vender tilbage igen, vil du blive behandlet som en andenrangsborger?
Er det det budskab, forskerne derude skal forstå?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-06-03:
Jeg tror på, at det at møde folk med en forventning om, at de møder op mandag morgen, i en helt anden grad, end vi har gjort indtil videre, når folk kommer hertil fra udlandet, vil betyde, at der er flere, der skifter en passiv tilværelse ud med en aktiv tilværelse på vores arbejdsmarked, hvor der lige nu er brug for folk.
Så det er bare for sige, at jeg tror, at det er mange flere mennesker, der kommer i arbejde som følge af de her krav.
Jeg anerkender også, at når man bliver ramt af nogle af de her værn, kan det sætte sig i en og give en den følelse.
For det andet mener jeg til fulde – nu spørger ordføreren, om jeg mener, det er proportionalt – at vi bør have værn om vores velfærdssamfund.
Jeg mener, at der bør være nogle optjeningsprincipper, hvor man siger, at hvis man har været i udlandet og kommer til Danmark eller flytter hertil fra udlandet, så starter man lidt lavere, og så kan man tjene det op, til man kan få den fulde pakke.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-06-03:
Det er vi jo enige i, og det har vi også råbt op om.
Men gør det så overhovedet indtryk på ministeren, at den kommentar gør, at en masse andre føler sig set ned på, føler sig dårligt behandlet og føler, at de ikke er lige så meget værd?
Er proportionerne på plads i ministerens øjne?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-06-03:
For det første er de her værn jo ikke nye.
Det er allerede en gældende regel i dag, at hvis man er udrejst i en periode eller kommer fra udlandet til Danmark, så starter man lavere.
Jeg synes, at man skal passe på med at ligestille det med den følelse, som jeg er sikker på at alle blandt de mennesker, der er blevet adopteret, er stødt på, hvor der er noget helt andet på spil, og hvor man ikke engang kan kigge på sine forældre og sige, at man i det mindste var fælles om det, men hvor der i forvejen er meget svære følelser på spil.
Det var det, min kommentar var rettet mod, og det, der er baggrunden for, at vi har grebet det her lovforslag an, som vi har gjort.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-06-03:
Det havde vi jo også en god debat om til førstebehandlingen, men grunden til, at vi gerne vil have reguleret Airbnb og andre udlejningsplatforme hårdere, er jo, fordi der er et ret betydeligt misbrug.
Man har jo sat et antal dage herinde, som er, at man maks. må udleje 70 dage om året.
Sidste gang Skattestyrelsen gik igennem området, var der fejl i 92 pct. af indberetningerne.
Det viser jo, at vi har et område, der ikke er reguleret ordentligt.
Samtidig er det et problem, hvis der bliver hele opgange, hvor der er alternativ hoteldrift, som ikke er reguleret som den ellers regulerede hotelbranche.
Det skaber jo en unfair konkurrence.
Så vi har en række forslag til, hvordan man kan få reguleret det her, så vi ikke får hoteldrift i nogen opgange, og så vi faktisk får styr på, at de regler, vi laver herinde, også bliver overholdt.
Det er jo den sidste del, hvor man har en kontrolopgave.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-06-03:
Det minder jo lidt om, når man får håndværkere, som siger, at de kommer mellem kl. 8 og 16. Men det er vel meget almindeligt, når vi laver it-systemer, at der er sådan en usikkerhed på mellem nul og et par tusind procent.
Sådan svinger det jo tit.
Men det, jeg egentlig er mere interesseret i, er: Hvad har SF egentlig imod, at folk lejer deres hus ud?
For normalt går vi jo ind for, at vi bruger vores ressourcer så godt som muligt og deler vores ting med andre.
Det er en god socialistisk tanke, synes jeg, så man ikke bare holder det for sig selv, men udnytter samfundets ressourcer.
Det er jo det, man gør her.
Det er deleøkonomi.
Hvorfor er I egentlig så meget imod det?
Sigurd Agersnap (SF), 2025-06-03:
Tak for ordet.
Det var en god idé, for der blev fundet fejl i 92 pct. af sagerne, sidste gang Skattestyrelsen lavede undersøgelsen.
Så fremsatte vi i SF og Enhedslisten et forslag om netop det, altså at man laver en it-løsning, så man kan indberette og pålægge Airbnb at indberette, hvor mange dage folk lejer ud.
Så svarede ministeriet efter førstebehandlingen, at det nu koster 100 mio. kr.
Det koster ikke 14-28 mio. kr., men det koster nu 100 mio. kr.
På 2 år er forventningen ændret til, at det vil blive fem gange så dyrt.
Det har vi selvfølgelig syntes var interessant, altså hvordan det kan være siden førstebehandlingen.
Ministeren svarer, at det er erfaringer, forudsætninger og antagelser.
Vi spørger, hvilke erfaringer, forudsætninger og antagelser det er, og vi får at vide, at det er relevante forudsætninger, erfaringer og antagelser.
Det er svært for os ligesom at arbejde videre med, og det jo til at blive noget træt af i sig selv.
Men så kommer der yderligere et helt fantastisk svar fra ministeriet: Det koster 100 mio. kr., men der er et usikkerhedstillæg på 100 pct.
Det vil altså sige, at det, vi nu står tilbage med, er, baseret på erfaringer, antagelser og forudsætninger – relevante erfaringer, forudsætninger og antagelser – at prisen er mellem 0 og 200 mio. kr. for at få lavet det her it-system.
Det er et it-system, der for 2 år siden kostede mellem 14 og 28 mio. kr.
Det svarer jo en lille smule til, hvis jeg spørger nede i min søns vuggestue, hvor gammel de tror jeg er, og jeg så får svaret: Mellem 13 og 75.
Altså, det er en lille smule svært at lave politik på baggrund af.
Derfor håber jeg, når vi nu ikke har kunnet få ministeriet til at svare, at ministeren i dag kan svare på, hvad det er, der har ændret sig, hvorfor det er, at det her it-system er blevet så meget dyrere, og hvad det er for nogle relevante erfaringer, forudsætninger og antagelser, vi skal oplyses om, som gør, at man ikke kan støtte det her ellers gode, gennemarbejdede forslag fra SF og Enhedslisten.
Tak for ordet.
Katrine Robsøe (RV), 2025-06-03:
Men de værn, ministeren sætter op, er jo værn mod børn.
Det er værn mod børns lige rettigheder i forhold til at være sidestillet med de børn, de ender med at gå i folkeskole med, som de går i gymnasiet eller tager en erhvervsuddannelse med, og som de bor side om side med, mens de bor her i Danmark.
Det er børn, som aldrig selv har valgt, at deres forældre lige tog ud.
Hvorfor skal de børn stilles så markant ringere?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-06-03:
Sådan er reglerne allerede i dag.
Sådan vil de også være om en måned.
Sandheden er jo, at ordføreren har været imod arbejdspligten hele vejen igennem.
Ordførerens parti har været imod arbejdspligten hele vejen igennem.
Men vi er et bredt flertal, inklusive regeringspartierne og inklusive mig selv, som synes, at det at kræve noget af mennesker – især mennesker, der kommer hertil fra udlandet og beder om forsørgelse i Danmark og aldrig har været i fast arbejde – er fair og rimeligt.
Det er fair og rimeligt, men også klogt at stille flere krav.
Det er det, vi gør med loven om arbejdspligt.
Jeg synes, det er fornuftigt.
Derfor glæder jeg mig over, at der er så stort et flertal, der bakker op.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-06-03:
Når socialdemokrater udtaler sig om rigsfællesskabet og Grønland, kan man mærke, at der er faldet sådan en meget tung dyne af selvcensur ned over dem.
Jeg spurgte før statsministeren igen, hvad Socialdemokratiets holdning til at give økonomisk støtte til et hypotetisk selvstændigt Grønland er.
Jeg fik ikke noget svar på det, og jeg gør mig heller ikke nogen forhåbning om at få et svar fra ordføreren nu, fordi det åbenbart er politikken, at vi ikke må tale om det.
Vi må ikke fortælle sandheden, som er, at så klarer man sig selv, hvis man løsriver sig.
Man tør ikke gå imod de amerikanske løgnekampagner, som har kørt, om, at Kina næsten er lige ved at overtage Grønland, at Danmark ikke har råd til at udvikle Grønland og mange andre løgnehistorier, som bliver fortalt fra amerikansk side.
Man lader amerikanerne udfolde sig med et kæmpe kontor midt i Nuuk.
Spørgsmålet er bare: Hvorfor er I så tilbageholdende?
Hvorfor siger I ikke de ting, som selv en blind kan se er nødt til at blive sagt, så vi kan få noget sandhed ind i vores diskussion?
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-06-03:
Ja, det vil jeg helt sikkert.
Jeg tror, vi alle sammen skal sige, at vi står tæt sammen her om at prøve at få det givet al den eksponering, som man kan.
Jeg bor hjemme i Aalborg, og jeg kan rigtig godt lide også at være en del af det, der er den færøske menighed med gudstjenester og andre ting.
Fru Aaja Chemnitz og jeg var i Det Grønlandske Hus for få uger siden til et kæmpestort arrangement, som handlede om alvoren lige nu og her.
Det var fantastisk at se så mange mennesker, der var, og der var sikkert også færinger blandt de mange tilhørere, for der er jo rigtig meget sammenfald, i forhold til hvad der er nødvendigt at kigge ind i.
Anna Falkenberg (SP), 2025-06-03:
Det er jeg helt enig i.
En anden ting, jeg så kunne tænke mig at komme ind på, og som ordføreren også kom ind på i sin tale, er nemlig det her med kendskabet til hinandens lande – apropos min kollega fru Aaja Chemnitz' spørgsmål til statsministeren om at få lavet sådan et større topmøde blandt unge i rigsfællesskabet, for at vi virkelig kan få sat fokus på det her med kendskabet til hinanden.
Det er måske også særligt de danskes kendskab til Færøerne og Grønland, som halter en lille smule.
Er det noget, som ordføreren også er positiv over for og måske også gerne vil spille en rolle i?
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-06-03:
Ja, det er jeg faktisk enig i, og tak for spørgsmålet.
Jeg synes, det ligger i både den skriftlige, men også i statsministerens besvarelse, men især i den skriftlige del, at ressortministerierne er blevet bedt om at kigge ind i, hvor der ligger nogle udfordringer i forhold til lige nøjagtig at kunne få kigget på den samme standard.
Det er helt rigtigt, som ordføreren siger, at de teknologiske dele er noget af det, vi har talt rigtig meget om i forhold til såvel Færøerne som Grønland.
På de udvalgsrejser, vi har haft, og hvor vi har haft drøftelser med fagfolkene – og det gælder både på hele det juridiske område, politiområdet og med hensyn til domstolene – er noget af det, de løbende har sagt til os, at man ville ønske, man kunne sikre en mere lige udvikling her.
Anna Falkenberg (SP), 2025-06-03:
Tak, og tak til ordføreren for en rigtig fin og positiv tale og også for det samarbejde, vi har i Grønlandsudvalget og Færøudvalget.
Jeg vil gerne lige komme ind på den del af ordførerens tale, der handlede om det her med samme standarder i alle tre lande i rigsfællesskabet, hvad angår fællesområder.
Der lægger jeg jo rigtig mange af mine kræfter, f.eks. i politiet, kriminalforsorgen og domstolene, som er ting, vi beslutter her i dag.
Jeg giver statsministeren ret i, at der er et rigtig godt samarbejde i dag for os folketingsmedlemmer med både forligskredsene og ministerierne, men dermed ikke sagt, at det ikke kunne blive endnu bedre.
Jeg kunne godt tænke mig, at vi fik sådan et helt billede af, hvad der er for nogle udfordringer for f.eks. Færøernes politi, kontra hvad der er for de danske politikredse.
For det er virkelig en politikreds, der er langt bagud i forhold til de andre.
Er det noget, som ordføreren er enig med mig i – at vi ligesom bliver nødt til at have det fulde billede, for at vi kan lave de ændringer for at få standarden på samme niveau?
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-06-03:
Ja, og lige nøjagtig den analyse, der blev lavet, af det grønlandske sundhedsvæsen for et år eller to siden viste jo netop, hvordan forudsigeligheden er i forhold til udvikling, både økonomisk, men også allokeringsmæssigt i forhold til personale, og det er præcis den, vi skal tage fat i.
Det glæder mig, at der i finansloven er sat yderligere penge af til sundhedsområdet – 140 mio. kr.
Det er jo et spørgsmål om, at man også fra regeringens og flertallet bag finanslovens side kigger ind i, at det her er en nødvendighed.
Men vi skal også holde fast i – og det er der, dialogen skal være der imellem Grønland og Danmark – at man jo tog det hjem som et grønlandsk område tilbage i 1992 med de konsekvenser, der ligger deri.
Men det, der er analysen nu, er bare, at sundhedsvæsenet udvikler sig, og dermed bliver der en diskrepans imellem de tre landes sundhedsvæsener, og det var det, jeg præciserede virkelig er ugunstigt.
Jeg kunne også vende den om og sige, at hvis selv en blind kan se tingene, hvorfor er det så, man nødvendigvis skal italesætte alting, altså hvis det er givet?
Jeg tror, at i den sensitive situation, der har været, er det at beherske roen og lave en nødvendig deeskalering rigtig godt politisk håndværk, kan man sige, hvis det lykkes.
Jeg synes, at vedtagelsesteksten, som Det Konservative Folkeparti også er med i, er helt tydelig: Vi tør godt at italesætte, at det, USA praktiserer af pres over for eksempelvis Grønland, er fuldstændig uacceptabelt.
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Jeg forsøgte at give udtryk for i min tale, at det bekymrer os i Socialdemokratiet, at rekruttering og fastholdelse af det sundhedsfaglige personale bliver et stigende problem.
Det har været et stort problem igennem mange år, men det ser ud, som om det er et stigende problem.
Der, hvor jeg tænker vi skal gribe det, er, at vi ved, at der er tre elementer, der skal være til stede, for at man kan udvikle kvalitet i sundhedsvæsenet, ligesom det gælder alle andre steder.
Alle tre elementer kan være en udfordring.
Jeg tror på, at der kan laves politiske drøftelser, hvor man ser en højere grad af forpligtethed, men hvor man skaber incitamenterne.
Der er allerede en struktur, som gør, at de danske regioner skal give orlov til personale, som søger ansættelse i Grønland og Færøerne.
Det tror jeg er en mulighed.
Det er jo ikke, fordi vi har for meget personale i Danmark, men udfordringen er meget større i Grønland eksempelvis.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-06-03:
Mange tak til ordføreren for det engagement, som ordføreren viser i Grønlandsudvalget, og det engagament på vegne af Socialdemokratiet, som vi ser på mange måder som grønlandsordførere.
Det vil jeg gerne sige tak for.
Det har jo været en tid, der har været svær.
Det er der ingen tvivl om.
Det har også været en tid, der har været meget travl.
Man kan sige, at i en usikker tid er det også vigtigt, at vi står sammen, og noget af det, vi tit har nogle drøftelser om, er jo et bekymringspunkt, som vi har tilfælles, og det er sundhedsområdet.
Vi ved jo godt, at det er Grønland, der har ansvaret, og så er det Danmark, der har ansvaret for det mere specialiserede.
Der er ingen tvivl om, at vi får mere og mere brug for det specialiserede, så derfor kommer Danmark nok også, uagtet hvordan det ligesom kommer til at være fremadrettet, lidt mere ind over, kan man sige.
Men det er jo et kæmpe bekymringspunkt, at det er så vanskeligt at rekruttere og fastholde sundhedspersonale.
Det er utrolig svært at sikre, at man får den tidlige diagnose.
Vi ved, at psykiatriske patienter har det svært i Grønland osv. osv.
Så jeg kunne godt tænke mig indledningsvis at spørge ordføreren, hvordan vi i fællesskab måske kan se på et lidt tættere samarbejde på sundhedsområdet.