runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-02-11:
Tak for det.
Tusind tak til Venstre og til hr. Kristian Pihl Lorentzen for at fremsætte det her forslag om en national strategi for bekæmpelse af trafikstøj.
Det synes jeg faktisk er et forslag med utrolig mange gode pointer i.
Det er vi rigtig glade for i SF.
Trafikstøj ligger os meget på sinde, og det plager jo enormt mange mennesker, der bor langs vejnettet, og, som Dansk Folkepartis ordfører også pointerede, folk, der bor langs jernbanen.
Og der er ikke nogen tvivl om, at vi har gjort alt for lidt for at forebygge og bekæmpe trafikstøj.
Hvis man tager i betragtning, hvor mange værktøjer vi egentlig har i værktøjskassen, synes jeg, at vi skulle se at komme i gang.
Men jeg vil dog opfordre til, at man i Transportudvalget lander en fælles beretning på det her forslag; at vi ser, om vi ikke kan sætte os ned og blive enige.
For jeg synes, der er rigtig mange gode pointer i det, der bliver fremført fra Venstres side her.
Så hjertelig tak fra SF.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-02-11:
785.000 boliger i Danmark er i dag belastet af trafikstøj.
Hold fast: 785.000 boliger.
Når der i gennemsnit bor to personer i et dansk hjem, taler vi altså om over halvanden million danskere, som dagligt er belastet af trafikstøj, altså en fjerdedel af alle danskere.
Nu står vi så med et beslutningsforslag fra Venstre, hvor vi i Enhedslisten til fulde deler intentionen om at få gjort op med den sundhedsskadelige belastning, som støjen fra trafikken er for mange danskere.
Men hvor er det nu lige, støjen kommer fra
Men det er jo også de selv samme forslagsstillere, som har hede drømme om mere asfalt og flere motorveje, ligesom det var Venstre, som i 2017 proklamerede – under overskriften: Fart med fornuft.
Snart kan du køre lidt hurtigere på vejene – at man nu på udvalgte landevejen må køre 90 km/t, hvor man tidligere måtte køre 80 km/t, og at man på udvalgte motorveje måtte sætte farten op til 130 km/t.
Derfor skurrer det altså også lidt i mine ører, når nu Venstre vil have en strategi mod støj.
Den bedste strategi er jo netop at droppe nye motorvejsprojekter, så flere danskere ikke skal belastes med yderligere støj.
Det er at sikre, at den kommende grønne mobilitetsplan som aktivt mål har at få færre biler på vejene og flere danskere op på cyklen eller ind i den kollektive trafik, ligesom Enhedslisten gerne så, at hastigheden på de strækninger, der ligger tæt på et boligområde, sænkes til et niveau, så de vejledende grænseværdier for støj overholdes.
At nedsætte farten vil mange steder være billigt og det mest effektive redskab, vi har i værktøjskassen til at begrænse støjgener.
Enhedslisten er altså helt enige i intentionen med dette forslag, og jeg er derfor også helt sikker på, at vi kan finde frem til en fælles beretning, som gør en national strategi til bekæmpelse af støj til en del af de kommende infrastrukturforhandlinger.
Det skylder vi i hvert fald de halvanden million danskere, som hver dag belastes af støj fra trafikken.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-02-11:
Tak til hr. Rasmus Vestergaard Madsen for den forholdsvis venlige modtagelse af forslaget.
Jeg er helt enig i, at vi kan lande en beretning, hvor vi kan samle fællesnævnerne.
Men der var noget, der skurrede i Enhedslistens øre, og det undrer mig lidt, for jeg går ud fra, at Enhedslisten er enig i, at det danske samfund har brug for mobilitet, og mobilitet indebærer nu engang, at vi kører i bil og med tog, og sådanne nogle støjer.
Det her handler jo ikke om at bekæmpe mobilitet.
Vi vil gerne fremme vores mobilitet.
Men da der er en bagside af medaljen, der handler om støj, drejer det sig om, at vi får den bekæmpet bedst muligt.
Det er det, en sådan strategi handler om.
Så er Enhedslisten ikke enig i, at vi er nødt til at have trafik, hvis det danske samfund skal fungere, og at vi, specielt hvis vi vil have et godt velfærdssamfund, har brug for mobilitet, og at det egentlig handler om at bekæmpe støj og ikke mobilitet?
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-02-11:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er fuldstændig enig i, at der skal være en høj grad af mobilitet i Danmark.
Så er det jo en politisk prioritering, om vi vil bruge yderligere milliarder på flere motorveje, eller om vi eksempelvis vil bruge dem på cykelstier og den kollektive trafik.
Og jeg tror ikke, at ordføreren er i tvivl om, hvad jeg vil vælge.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-02-11:
Jeg er helt enig i, at midlerne selvfølgelig skal hænge sammen med kortlægningen, så kortlægningen ikke står alene, men omvendt, når man skal sætte midler af, skulle det jo også gerne være på baggrund af, hvor stort behovet egentlig er.
Det skal vel ikke være noget med, at man bare skal tænke på et tal, og så bliver der bare anlagt cykelstier for det beløb, der nu er.
Derfor er jeg sådan set enig med hr. Kristian Pihl Lorentzen i, at man bør lave kortlægningen først, for så har vi jo et godt grundlag for at kunne sætte et sagligt og redeligt beløb af til det, som også godt kunne blive et stort beløb, for jeg tror egentlig, der er masser af potentiale i det her.
Så jeg kan bare ikke se, hvad argumentationen er for at skulle være imod at få en kortlægning først, så vi har et godt grundlag for at kunne sætte nogle midler af, for det er jo rigtigt, som ministeren siger, at det hænger sammen, men kortlægningen kommer vel først.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-02-11:
, tror jeg!
Først og fremmest tak til Venstre for at sætte cyklisme på dagsordenen i Folketinget i dag, for mens antallet af danskere, der cykler, falder, så stiger presset på de danske veje.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at det til en start lykkedes Enhedslisten at få afsat 520 mio. kr. på finansloven for 2021 til nye cykelstier på statsvejene og til kommunal medfinansiering af cykelprojekter.
Men som det også er sagt af flere andre ordførere, er der brug for meget mere.
I Enhedslisten ser vi det her beslutningsforslag som et stærkt afsæt til at udmønte en forhåbentlig meget stor og flerårige pulje til cykelinitiativer.
Og det er min helt klare forventning, at det bliver et af resultaterne af de kommende forhandlinger om grøn mobilitet.
Sidst de borgerlige sad ved magten, afsatte de i deres infrastrukturplan 1 mia. kr. til cyklisme.
De skulle så vel at mærke smøres ud over 10 år.
Jeg håber, at Venstre med dette beslutningsforslag efterhånden har indset, at hvis cyklen skal være et grønt og attraktivt transportmiddel, skal der meget mere til.
Og jeg vil også sige, at hvis det stod til mig, skal man i de kommende forhandlinger om grøn mobilitet afsætte 10 mia. kr. til at skabe et finmasket cykelstinet i hele Danmark, altså ti gange så meget, som Venstre tidligere har været villige til at afsætte.
Enhedslisten deler til fulde idéen om at lave en national cykelstrategi, som systematisk kan kortlægge både kvalitet og kvantitet i den nuværende cykelinfrastruktur – at vi får klarlagt og prioriteret, hvor der er behov for yderligere cykelstier, og at vi får undersøgt cyklismens potentiale for både klimaet og folkesundheden.
Jeg vil samtidig opfordre til, at den kommende nationale cykelstrategi også kommer til at indeholde helt klare strategiske mål.
Det kunne være, at en tredjedel eller måske flere af alle pendlerture i Danmark skal foretages på cykel i 2030.
Det kunne også være en klar målsætning om, at flere af persontransportkilometerne skal foretages på cykel.
I dag er tallet på sølle 3-4 pct. – et mål kunne være 6 pct.
Alt i alt synes jeg, at Venstre i dag er kommet med et rigtig godt forslag, som kan være med til at realisere det endnu uforløste potentiale, der er i at få flere op på cyklen.
Jeg er derfor også helt sikker på, at vi kan finde frem til en fælles beretning, som gør en national cykelstrategi til en del af de kommende infrastrukturforhandlinger, ligesom jeg håber på, at Venstre vil være med til at presse på for at få flere penge til cykelinfrastruktur, når vi inden længe sætter os ved forhandlingsbordet.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-02-11:
Jeg vil gerne kvittere hr. Rasmus Vestergaard for den positive modtagelse, det er heller ikke hver dag, vi får det fra Enhedslisten til noget forslag, og for viljen til at indgå i en beretning, som vi så kan forhandle her efterfølgende.
Der er dog en ting, jeg ikke sådan lige kan give tilsagn til.
Jeg tror, at hr. Rasmus Vestergaard nævnte tallet 10 milliarder, det er i hvert fald meget ambitiøst, og det kan jeg ikke love Venstre kan være med til at finde.
Vi skal nok være ambitiøse, men 10 milliarder kan jeg ikke love.
Men vi skal nok være ambitiøse, for vi skal sætte handling bag ordene her, og derfor vil jeg høre: Hvad vil Enhedslisten prioritere de penge, vi bruger, til?
Skal det være til infrastruktur, by, land, eller hvad er Enhedslistens prioriteter inden for det, hvis vi nu lykkes med at finde en masse penge yderligere til cyklisme?
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-02-11:
Tak for spørgsmålet.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-02-11:
Mange tak.
Man kan da håbe, at den her talerstol får lidt olie i løbet af uge 7, det er nok tiltrængt.
Vi Konservative elsker at cykle, og jo flere danskere, vi kan få ud på de danske cykelstier, jo bedre.
Det er sundt for individet, og det er godt for vores miljø.
Så en stor tak til Venstre for at fremsætte endnu et fornuftigt forslag.
Jeg er også glad for, at ministeren lægger op til en bred aftale på området, og nogle af de punkter, man kunne have med, var jo det her med at fastholde og udbygge det intelligente arbejde med at lave supercykelstier, hvor cyklister kan færdes trygt og godt.
Supercykelstier er jo i princippet veje uden biler, man kunne udvide specielt arbejdet i og omkring de mindre byer, så der skabes trygge skoleveje helt hen til skolen.
Buddet fra Enhedslisten på 10 mia. kr. synes jeg måske nok er en lille smule friskt, sådan tror jeg jeg vil udtrykke det, men hvorom alting er, bakker vi op om forslaget.
Det ville være skønt, hvis vi kunne samles hele vejen hen over midten omkring det her forslag, og det har jeg så forstået vi kan i en beretning.
Vi ønsker et bredt samarbejde, det gør vi Konservative helhjertet, og derfor bakker vi naturligvis op om forslaget, og glæder os til at se den beretning, der måtte kommer efterfølgende.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-02-11:
Selv tak.
Og det er fuldstændig korrekt, når hr. Kristian Pihl Lorentzen siger, at 0,5 mia. kr. ikke er nok – vi skulle jo helst have flere milliarder, hvis det stod til SF, og det håber jeg da hr. Kristian Pihl Lorentzen vil være med til at bakke op om, når vi kommer ind i de her infrastrukturforhandlinger.
Cykelstier er jo også asfalt, som hr. Kristian Pihl Lorentzen ynder at tale for.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-02-11:
Jeg bliver da nødt til lige kvittere for den ros; det er jo ikke hver dag, man får så meget ros fra SF.
Man kan blive helt bekymret, men jeg tror nu, det er velment – det er jeg faktisk ret sikker på er tilfældet her, og det er vi selvfølgelig glade for.
Jeg vil også godt kvittere for, at SF har været med til at afsætte over 0,5 mia. kr. i regi af finansloven.
Vi er jo af andre grunde ikke med i det, men jeg vil gerne kvittere for det, for det synes jeg er en rigtig god start.
Det er bare ikke nok.
Altså, hvis vi skal hele landet rundt – der, hvor vi har udfordringerne – så skal vi videre, og derfor er jeg glad for, at det ser ud til, at vi kan samles om, at der skal afsættes en robust pose penge yderligere til det her.
Men vi skal vide, hvad vi gør, og det er derfor, vi også har brug for en kortlægning og en strategi.
Men tak for opbakningen.
Benny Engelbrecht (S), 2021-02-11:
Under den tidligere regering havde man i den VLAK-plan, som der jo ikke er flertal for mere, samlet afsat 1 mia. kr. til cyklisme over en periode på 10 år.
I det halvandet år, regeringen har siddet ved magten, har vi investeret langt over en halv milliard kroner i cyklisme.
Jeg er helt sikker på, at vi har masser af gode idéer, og jeg kan godt betrygge alle tilstedeværende om, at der vil være masser af gode forslag til og bud på, hvordan vi kan udmønte penge, både langs statsveje, men også til kommunale investeringer og i øvrigt til viden, når vi når dertil.
Jan Johansen (S), 2021-02-11:
Hvordan kan spørgeren så stille sig op og komme med de beskyldninger, når man ikke har sat sig ind i, hvor det er, det er sket, og hvem det er, det er sket med, og hvorfor det er sket?
Jeg synes, det er sådan noget løst noget at komme med.
Man har bare lige læst noget på Facebook eller et eller andet sted, og så er det ud fra det.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-02-11:
Tak, hr. formand.
Tak til hr. Thomas Jensen for de venlige ord om forslaget.
Det er godt, vi får den her debat, og jeg kan høre, at der allerede er meget, der samler os her, og derfor er jeg glad for meldingen om, at vi prøver at lande det i en beretning, som kan være et fint arbejdsgrundlag for vores kommende forhandlinger.
Hvad mener hr. Thomas Jensen vi skal gøre for at frigøre det potentiale?
Altså, er det nok at bygge nogle bedre cykelstier, supercykelstier osv., eller skal der andet til, hvis vi virkelig vil udnytte det enorme potentiale, der er, for flere pendlere, der cykler?
Thomas Jensen (S), 2021-02-11:
Det er et rigtig godt spørgsmål.
Jeg tror, at vi skal tage den diskussion i et forhandlingslokale, for der er måske nogle instrumenter på andre politikområder, det kunne være fornuftigt at se på om man inden for en god økonomisk ramme kunne tage i anvendelse.
For det kan godt ske, at der ligger noget økonomisk i det her, og at det ville være et virkemiddel, der ville gøre, at der var flere, der kunne se sig selv i at hoppe fra bilen og over på en cykel.
Så på den måde tænker jeg, at det er noget, vi skal prøve at diskutere og få undersøgt.
Og ja, hvis vi lykkes med det og får endnu flere op på cyklerne, ville det være positivt, at vi skulle til at se på endnu flere supercykelstier rundtomkring, simpelt hen fordi trængslen på cykelstierne vil stige og der derfor skal være mere plads til cyklisterne.
Så det ville da være et rigtig, rigtig positivt resultat af det her.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-02-11:
Altså, nu hjælper jeg jo Venstres ordfører og giver ham de oplysninger, som han mangler.
Det kan jo ske for os alle sammen, at vi ikke har helt styr på alle de fakta, som florerer i debatten, men mig bekendt har ministeren sådan set flere gange gjort det klart, hvad der er forskellen på zone 1, 2 og 3, og hun har også gjort det klart, hvem der må hvad.
Så jeg vil gerne spørge en gang til, om det ændrer på ordførerens opfattelse af situationen, hvis nu jeg siger til ham, at det er Beredskabsstyrelsen, som har opereret i zone 1 og 2, som omtalte minister tilhører.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-02-11:
Og tak til hr. Dennis Flydtkjær for den fuldtonede opbakning fra Dansk Folkeparti – det er jo dejligt.
Meget tyder på, at det bliver en beretning, vi skal prøve at lande det her i.
Men jeg vil godt lige dvæle lidt ved noget centralt, som hr. Dennis Flydtkjær pegede på, nemlig sammenhæng mellem det statslige vejnet og så det kommunale, for det er jo det, der er problemet nu.
For cyklisterne er sådan set ligeglade med, om de kører langs en statsvej eller en kommunevej – bare der er sikkert at køre.
Og det er jo ikke atomfysik; det er et spørgsmål om, at Vejdirektoratet skriver ud til hver kommune: Vil I være venlige lige at sende et kort ind over de cykelstier, I har, og hvilken kategori de er i.
Så har man det kortlagt, og så har vi det samlede nationale billede.
Så det er såmænd ikke en særlig stor øvelse, men en vigtig øvelse, at vi for en gangs skyld får sammenhængen.
Så tak til Dansk Folkeparti for at være opmærksom på det aspekt.
Jeg synes, det er kernen i det her.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-02-11:
Jamen jeg kan bare bekræfte, at det kun er godt at få det overblik, så vi har en baggrund i forhold til at sætte nogle midler af i de kommende trafikinvesteringer, altså så vi kan se, hvad behovet er.
For det hjælper jo ikke, at vi sætter 1 mia. kr. af, hvis behovet og de gode gevinster koster 2 mia. kr.
Så den kortlægning synes jeg det er helt oplagt at vi får lavet, og det behøver ikke nødvendigvis at tage lang tid.
For jeg tror egentlig, at man har en viden om det derude, men det handler om at få den samlet, så vi har et samlet materiale.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-02-11:
Tak for det.
Igen vil jeg meget gerne rose Venstres ordfører for et forslag, hr. Kristian Pihl Lorentzen.
Det er utroligt, som det vælter ud med gode idéer fra jer i dag.
Det er vi i SF rigtig glade for.
Det er jo ret vigtigt, når vi snakker om cyklisme, at vi får lavet nogle investeringer i modernisering, i nye cykelstrækninger, i at skabe bedre vilkår for cyklisterne.
Og derfor skal der jo følge penge med; det vil jeg gerne give cykelministeren – hvis det var det, han blev kaldt – ret i vi skal finde i de kommende infrastrukturforhandlinger.
Det forpligter jo så også, skal jeg sige til cykelministeren, for vi har rimelig høje forventninger til en minister, der kalder sig cykelminister, i forhold til hvor mange penge der kan findes til det her formål.
Men jeg synes egentlig, at idéen om at lave en national cykelstrategi er rigtig god.
Så jeg synes, vi skal prøve at lande en beretning på det her i udvalget, ligesom vi også gjorde med det tidligere forslag, og se, om ikke vi kan blive enige om, hvordan vi skal gøre det her, for det tror jeg gavner alle.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-02-11:
Ministeren og den foregående ordfører har allerede beskrevet, hvad det handler om, nemlig at det bliver foreslået at lave en national cykelstrategi, så man kan få noget viden om, hvad der er af cykelstier i dag, altså en kortlægning af, hvor behovet er for nye investeringer eller forbedringer af allerede eksisterende cykelstier.
Så kan man lave sådan en prioriteret anbefalingliste ud fra det, og det synes jeg faktisk lyder som et godt forslag.
Jeg tror egentlig, at man rundtom i kommunerne har et godt overblik over, hvad man selv har af cykelstier, og jeg tror egentlig også, man har det i Vejdirektoratet i forhold til de statslige.
Men hvor der kunne være nogle sammenhænge, eller hvor behovet kunne være, tror jeg faktisk kunne være meget godt at få lavet et overblik over – i det hele taget også bare at få den gamle cykelstrategi fra 2007, hvad kan man sige, ført up to date.
Det synes jeg lyder ganske fornuftigt.
Og jeg hører sådan set heller ikke nogen modstand fra dem, der har været på talerstolen før mig.
Der er uomtvistelig fordele ved det her – altså, folk får mere motion; det giver øget sundhed; vi kan mindske trængselsproblemerne i de store byer, hvis folk i højere grad tager cyklen; og det er godt for klimaet.
Så der er jo faktisk kun positive ting at sige om det.
En del af debatten er, at de her nye muligheder med typisk elcykler kan gøre, at det kan bredes ud, så det ikke kun er i de helt store byer, hvor det her kan være et alternativ, men også ude i provinsen, hvor man kan have lidt længere til arbejde; der kan det blive et alternativ til bilen, at man kan bruge en elcykel, fordi man så måske ikke er helt så belastet af vind, som vi slås med i det område, jeg kommer fra, i Jylland.
Så betyder det trods alt mindre, og afstanden er også noget, man lettere kan overskue, hvis man ved, at man kan få lidt bistand fra elmotoren.
Så det synes jeg er supergodt.
Jeg synes, det her er et godt forslag, som kan give noget viden, som vi i fællesskab kan bruge, når vi skal lave de her transportforhandlinger, hvor jeg egentlig også tror det er helt oplagt, at man får sat nogle midler af til det, altså nogle cykelstipuljer, eller hvad vi plejer at kalde dem.
Det synes jeg lyder som en fornuftig ting.
Om det så skal ende i en beretning, må vi se på – det kan vi sådan set også godt se os selv i – men kommer det til afstemning, som det ligger, regner vi helt klart med at stemme ja.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-02-11:
Tak for det.
Det synes jeg lyder rigtig godt.
For jeg tror, der er mange, der er trætte af, at det ofte er teoretiske beregninger, man ligesom bliver foreholdt, og folk kan i dag jo købe eget måleudstyr, som er meget, meget nøjagtigt, og måle, og derfor kan folk ikke forstå, at vi nogle gange administrerer det her på baggrund af teoretiske beregninger.
Så der kan jeg høre, at vi er på bølgelængde.
Fremover skal vi til at bruge målinger frem for beregninger, og der kan man jo godt gøre det, at man evaluerer gennemførte vejprojekter, så man får en erfaring baseret på målinger af, hvordan det så gik med den trafik, der blev.
Erling Bonnesen (V), 2021-02-11:
Tak for det.
Det er jo fint nok at have sådan en sund skepsis til det – det var jo også det, jeg selv gav udtryk for, da jeg for lidt siden var på talerstolen.
Det er så fint, at vi får bearbejdet det i udvalget; det tror jeg vi er mange der ser frem til.
Eller har man sådan reelt, skal vi kalde det for en åben tilgang til det og siger, at man vil se på det fra sag til sag?
Eller har Enhedslisten bare den holdning, at det vil man simpelt hen ikke have?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-02-11:
Altså, jeg har været med så længe, at jeg har hørt mange argumenter for gmo-afgrøder, og, uha, at man lige om lidt vil opfinde en majs, der er tørkeresistent, som vil være til gavn for hele Afrikas befolkning.
Det er jo bare ikke det, der er sket.
Man har jo udviklet nogle afgrøder, som kan tåle bestemte sprøjtegifte, og så er der nogle firmaer, der både kan sælge såsæd og sprøjtegifte og få en god forretning ud af det.
Og så opstår der så nogle negative konsekvenser andre steder.
Så med hensyn til gmo synes vi, at det er udmærket at have i nogle lukkede beholdere, når man udvikler og videreudvikler medicin, men vi er imod gmo-dyrkning ude i naturen.
Og med hensyn til den her nye CRISPR-teknik er vi også kommet frem til, at det er vi også modstandere af.
Men skal vi have en ordentlig debat, kræver det jo, at der er en åbenhed omkring tingene, så Venstres ordfører kan se, om man skal være meget betænkelig ved en eller anden gensplejset afgrøde, eller om man kan acceptere den.
Det kræver jo, at vi har en åbenhed omkring, hvad det er, vi har udviklet, og det er det, som vi gerne vil sikre ved at ændre det her lovforslag.
René Christensen (DF), 2021-02-11:
Det er både et spørgsmål og en kommentar.
For sagen her handler jo ikke om, om man er for eller imod gmo som sådan.
Jeg vil bare gerne kvittere Enhedslisten.
Jeg kender godt Enhedslistens holdning til gmo, men jeg synes jo egentlig, at Enhedslisten balancerer det ret godt her og jo også anerkender, at der kan være nogle virksomheder, som har behov for og kræver, at noget i forretningsmæssigt medfør skal forhandles i fortrolighed.
Så vil jeg bare gerne spørge ordføreren: Kan ordføreren ikke bekræfte, at man jo også kan have fortrolighed i Folketingets udvalg?
Vi har det jo på ugebasis i Finansudvalget, vi har det på ugebasis i Europaudvalget osv.
Og Miljø- og Fødevareudvalget kan selvfølgelig også behandle sager, hvor vi behandler virksomhederne ordentligt, og hvor vi har en debat omkring det, også i fortrolighed.
Så det behøver ikke kun at ligge hos ministeren, når der er elementer, der behøver at blive behandlet i fortrolighed.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-02-11:
Det er korrekt.
Det er også lidt en spøjs sag, for hvis der er nogle firmaer, der ønsker at gå hele vejen ud og få det dyrket, så vil de normalt få et patent, og der er man nødt til at beskrive, hvad det er, man har fået patent på.
Med hensyn til at tage noget i udvalget, som kræver en fortrolig behandling, så kan vi sikkert fint finde ud af det, men dilemmaet ved det er jo, at hvis der så er en lukkethed omkring udvalget, vil vi jo ikke kunne få det input fra omverdenen, altså fra kritiske forskere, foreninger osv., som kan komme med deres input til tingene.
Så det er jo ulempen, hvis vi bare har en fortrolig proces i et udvalg, hvor vi så får serveret nogle oplysninger, som offentligheden ikke har kendskab til.
Altså, så ville det virkelig kræve, at vi som ordførere var nogle dygtige eksperter til at vurdere de fortrolige oplysninger.
For nogle gange behøver man jo ikke at bryde fortroligheden ved at dele oplysninger med andre, men det ville være meget svært her, hvis man skulle inddrage hele civilsamfundet.