runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2020-12-22:
Der er noget absurd i, at aktieindkomstskatten kan være helt nede på 27 pct., mens en almindelig sosu, som går på arbejde i Ballerup, måske betaler 33 pct. i skat eller mere.
Det er der noget grundlæggende uretfærdigt ved, og man kan jo se på svarene på de spørgsmål, jeg bl.a. har stillet i Folketingets Skatteudvalg, hvem det er, der kommer til at betale noget mere, hvis man hæver skatten og harmoniserer skatteprocenterne, så de kommer op på det, man beskattes af ved almindeligt lønarbejde.
Hvem er det så, der kommer til at betale?
Jamen det er de allerrigeste og primært den ene procent i særdeleshed, altså den ene procent, der er allerrigest.
Det synes jeg er rimeligt og retfærdigt.
Og så har jeg det generelt sådan, at det jo også er med til at finansiere det velfærdssamfund, som netop sikrer, at vi har et af verdens mest lige, men heldigvis også mest konkurrencedygtige samfund.
Og det har vi, fordi vi har et stærkt velfærdssamfund, der er finansieret.
Anni Matthiesen (V), 2020-12-22:
Så er vi nok mange, der mener, at vi får noget af en opgave, hvis den nuværende regering med dens støttepartier får lov til at have magten for længe.
Så bliver der noget af en genopretningsopgave for os andre at tage fat på, når vi forhåbentlig får magten igen.
Kan Enhedslistens ordfører bekræfte, at det faktisk er danske virksomheder, der er med til at sikre, at der også kommer penge i statskassen, så man har noget at drive velfærden for?
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-22:
Nogle gange skal man jo bare lade folk tale selv, så kan de selv fortælle om alle de frygtelige tiltag, de gerne vil lave, f.eks. her, hvor skatterne bare skal stige og stige.
Hvordan vil Enhedslisten finansiere det velstandstab, som vil opstå, ved at vi bliver fattigere af at gennemføre Enhedslistens politik?
For det vil vi jo blive.
Vi vil simpelt hen få en mindre økonomi, hvis man beskatter eksempelvis aktier mere, end man gør i dag.
Rune Lund (EL), 2020-12-22:
Næh, der er lige kommet et studie, som viser, at skattelettelserne til de rige sådan set ikke ender med at gavne andre end – i hvert fald i sidste ende og i største omfang – de rige selv.
Og det er jo for os et eksempel på, at der er behov for at lave en skattepolitik, som sikrer, at vi har midler til at investere i velfærden.
Og hvad er det, der gør, at Danmark er et af verdens mest konkurrencedygtige og lige samfund?
Det er, at vi har et stærkt velfærdssamfund.
Det vil vi bygge videre på og ikke undergrave, sådan som det er sket fra 2015 til 2019.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-22:
Jeg lagde mærke til, at ordføreren tidligere kaldte sidste års finanslov for den bedste i 10 år og den her for måske endnu bedre.
Det gjorde den.
Hvis man følger Finansministeriets beregning, kan man se, at den øgede uligheden.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren: Ved Enhedslisten, om den her finanslov også øger uligheden?
Rune Lund (EL), 2020-12-22:
Sidste års finanslov øgede uligheden, og det er rigtigt, at der i forhold til finansloven sidste år blev regnet på delelementer af finansloven, fordi man ikke kan måle på alle dele af en finanslov i forhold til uligheden målt ved Ginikoefficienten.
Men hvis man kigger på den samlede finanslov, f.eks. i forhold til at øget velfærd også øger forbrugsmulighederne for mennesker, som ellers ikke ville have råd til det, i form af at de får adgang til en bedre velfærd – det kan være bedre hjemmepleje eller bedre daginstitutioner – så er der ingen tvivl om, at finansloven for 2020 også øgede ligheden, og det samme gælder i øvrigt for finansloven for 2021.
Der er igen i år en meget, meget stor øgning og styrkelse af vores velfærdssamfund, som betyder, at der på den måde sker en styrkelse af ligheden i vores samfund gennem en styrkelse af velfærden.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-22:
Okay, så vi er altså ude i, at Enhedslisten ikke anerkender, at vi bruger Ginikoefficienten til at se, om de tiltag, man laver herinde i Folketinget og i en finanslov, øger uligheden
Jeg synes, der begynder at være et mønster.
Altså, man anerkender ikke Finansministeriets måde at regne på, når vi taler arbejdsudbud, og nu anerkender man det heller ikke, når det er Ginikoefficienten.
Det er, som om Enhedslisten mener, at når virkeligheden ikke passer til det, som Enhedslisten gerne vil, så er det regnetingene, som vi må ændre, for at det kan komme til at passe til Enhedslistens virkelighed.
Hvad er det så, vi skal måle det på?
Så kan Enhedslisten jo altid sige, at man har sagt, at der ikke må være en finanslov med Enhedslistens stemmer, der øger uligheden, men hvis man selv definerer, hvad der er ulighed og lighed, så kan det vel være lige meget.
Rune Lund (EL), 2020-12-22:
Jamen vi anerkender, at man kan bruge Ginikoefficienten til at beregne ulighed.
Men man kan jo bare ikke bruge Ginikoefficienten til at lave beregninger på alt, hvad der sker i hele finansloven.
Sidste år, da vi havde finansloven for 2020, rullede vi f.eks. bo- og gaveafgiften tilbage på det niveau, som den var før i tiden, fordi vi ikke syntes, der skulle være en skatterabat til milliardærarvinger til familieejede virksomheder, og det var f.eks. et initiativ, man ikke kunne udregne Ginikoefficienten på.
Hvis man havde kunnet det, havde det vist en meget, meget stor stigning i ligheden på lige præcis det forslag.
Så Ginikoefficienten er et glimrende mål, men det kan bare ikke måle alting.
Andreas Steenberg (RV), 2020-12-22:
Det skyldes selvfølgelig corona, der som intet andet, jeg kan huske, har forandret vores samliv, adfærd og samfund.
Der skal lyde en stor tak og sendes tanker til de mennesker, som har lidt ofre gennem coronapandemien: først og fremmest varme og sørgmodige tanker til dem, der har mistet en, de har kær, eller været igennem et svært sygdomsforløb; også tanker til de mange, der er isoleret og oplever ensomhed, de sårbare grupper, de ældre; og tanker til de mange unge, som ikke har fået den uddannelse og undervisning, de har brug for, for at skabe deres fremtid.
Jeg håber, at pandemien snart er ovre, og at vi kan indhente det tabte.
Tak for at holde ud.
Stor tak til de mange ansatte rundtomkring, som står forrest for at hjælpe og servicere os andre: sundhedspersonalet, underviserne, frontmedarbejdere i transport, supermarkeder osv.
Tak til jer alle, og på forhånd tak til alle jer, jeg ikke fik nævnt.
Det er også på grund af corona, at den her finanslov afsætter midler til at håndtere pandemien.
Der skal i dag lyde stor tak til de politikere og regeringer, der de sidste årtier har set til, at dansk økonomi er bomstærk.
Tak til alle for at tage ansvar.
Vores økonomi er stærk, fordi man har sørget for, at næsten 3 millioner borgere arbejder i Danmark.
Derfor kan jeg også kun her kritisere, at regeringen har valgt at bruge næsten 3 mia. kr. på at trække 10.000 raske mennesker ud af arbejdsmarkedet.
Det er direkte uansvarligt.
Derfor er det vigtigt, at regeringen har lovet os i Radikale, at der næste år skal laves reformer, der får mindst 11.000 mennesker i arbejdsstyrken.
Vi skal have en stærk økonomi, der kan imødegå kriser, og vi har brug for de menneskers indsats.
Vi vil holde regeringen op på det løfte.
Mange har mistet deres job på grund af corona.
Mange har også måttet lukke deres virksomhed.
Særlig vil jeg sige tak til de minkavlere og følgeerhverv, som har ydet det største offer.
Endnu flere frygter for deres job og virksomhed.
Tilbageslaget i økonomien er ikke ovre, og det er nedlukningen heller ikke.
Derfor går aftalerne bag finansloven også ud på at skabe arbejdspladser både nu og i fremtiden.
Eksempelvis frigives der feriepenge, der kan holde hånden under oplevelsesøkonomien og kulturlivet.
Der afsættes penge til at renovere bygninger, lave cykelstier, investere grønt, f.eks. i at få oliefyr ud af vores huse og grøn energi ind i stedet, og der lettes skatter for erhvervslivet, især på grønne investeringer.
Det skaber alt sammen arbejdspladser.
Også tak til jer, der har det grønne hjerte placeret det rigtige sted, også under corona.
Igen i år kan jeg stolt meddele, at vi i Radikale Venstre er glade for at kunne tælle millioner ton CO 2 -reduktioner frem for udlændingestramninger, flere klimavenlige biler, en grøn skatteomlægning af vores virksomheder, energirenoveringer, investeringer i nye grønne teknologier, udskiftning af oliefyr, flere ladestandere og udtagning af sårbar landbrugsjord.
Vi har taget skridt nok en gang mod vores klimamål.
Vi er dog ikke i mål.
Det er hele tiden en kamp at få regeringens sorte snak udskiftet med grøn handling.
Så tak til jer, der hjælper med at presse på.
Rune Lund (EL), 2020-12-22:
Ja, det er der bestemt.
Og hvis man vil se, hvor vi mener at man skal sætte ind, kan man, hvis man vil have et større blik på det, kigge på den 100-dagesplan, som vi kom ud med for 3 år siden, som tegner et lidt større billede af, hvad Enhedslisten ville gøre, hvis vi havde 90 mandater.
Men det er rigtigt, at vi i forhold til den lange række skatterabatter, der er blevet givet i de sidste mange år, synes, at det er urimeligt.
Der er blevet givet den ene skatterabat efter den anden til dem, der har mest, til dem, der tjener mest, og til virksomhederne – uden at der er nogen garanti for, at det går til den grønne omstilling, når man giver skatterabatterne.
Samtidig har vi set, at der er pisk og forringelser til arbejdsløse.
Vi har set forringelser og nedskæringer i velfærden år efter år
Det har været de borgerliges økonomiske politik igennem mange år.
Man har prioriteret skattenedsættelser først, og bagefter har man med taljonglering prøvet at bilde befolkningen og alle andre ind, at der søreme da også var nok penge til velfærd.
Nu viser det sig jo så, at vi andre har et genopretningsarbejde, der skal gøres.
Bjørn Brandenborg (S), 2020-12-22:
Jeg skal prøve at begrænse mig inden for taletiden i denne omgang.
Venstres retsordfører, fru Inger Støjberg, sagde, at politiaftalen var et skatteangreb, og derfor kunne man ikke være med – et skatteangreb!
Nu er hr. Rasmus Jarlov, som jeg kender fra Skatteudvalget, ikke ligefrem kendt for at være en mand, som arbejder for højere skatter, og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge, om ordføreren synes, at det kan betegnes som et skatteangreb, at man skal betale 200 kr. mere for at få et pas, også selv om man rejser måske lidt oftere, end almindelige danskere gør.
Synes ordføreren ikke, at det er en rimelig pris at betale, for at vi har et stærkt politi i Danmark?
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-22:
Jamen jeg ved ikke, om hr. Bjørn Brandenborg ikke kunne komme til før, da Venstre havde taletiden, så man kunne stille spørgsmål til Venstre.
For jeg synes, det er bedst, at Venstre udlægger Venstres politik, i stedet for at jeg gør det.
Altså, vi syntes, det var en god aftale, men jeg har respekt for og jeg er glad for, at Venstre også kæmper for at holde skatterne i ro og ikke tager let på, at man hæver skatter og afgifter.
Det gør vi heller ikke.
Så jeg forstår godt Venstres argumentation.
Vi har vurderet, at det samlet set var en aftale, som var bedre end ikke at lave en aftale.
Karsten Hønge (SF), 2020-12-22:
Jamen det er da ikke politikernes skyld; det er det da kun i andet led.
Årsagen er den der coronating, som jeg er sikker på at hr. Rasmus Jarlov har hørt om.
Det er da ikke, fordi Folketinget nu har besluttet sig for at genere nogle virksomheder og lave nogle begrænsninger for dem, og at de derfor skal have kompensation og hjælp og erstatning i enhver sammenhæng og ud i yderste led.
Det skyldes da den der coronating.
Det er da ikke Folketinget, der er ansvarlig; det er coronaen, der er ansvarlig.
Det, vi til gengæld gør, er, at vi går ind og hjælper de her virksomheder, og der står de i øvrigt i kø for at få hjælp.
Så hvordan skulle man klare sig som virksomhed, hvis man ikke netop kunne tillade sig at stå på skuldrene af skatteborgerne, hvad de også gør, og hvad de har god grund til, fordi vi ønsker at holde hånden under de her virksomheder og under arbejdspladserne?
Man kan da ikke bare på samme tid sige, at man vil have sat skatten ned, men så i øvrigt her læne sig op ad velfærdssamfundet.
Og dernæst: Det er jo ikke alle virksomheder, der taber penge.
Der er jo andre virksomheder, der har kæmpe overskud, også i år.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-22:
Altså, når man beder nogen virksomheder om at lukke for at løse en opgave for samfundet, som er at holde en epidemi nede, så er det også rimeligt, at fællesskabet og samfundet betaler de virksomheder i hvert fald en meget stor del af det tab, som de lider derved.
Vi beder jo heller ikke andre mennesker i samfundet om at løse fælles opgaver for samfundet, uden at de får en betaling for det, og sådan må det selvfølgelig også være for virksomheder.
Og det er sådan som udgangspunkt, at man har lov til at drive sin virksomhed, og det står i grundloven, at man skal have erstatning, hvis man bliver eksproprieret, som nogle virksomheder bliver.
Derfor skal de selvfølgelig have de erstatninger.
Rune Lund (EL), 2020-12-22:
Tak for det.
Det er, fordi jeg har kigget lidt på Det Konservative Folkepartis finanslovsforslag, og når jeg læser det og kigger ned over forslagene, er jeg både fuld af forargelse, men i virkeligheden også af forundring.
På hjemmesiden er der et billede af en venlig hr. Søren Pape Poulsen, men når man så kigger på indholdet, er det ganske frygteligt at læse, hvad Det Konservative Folkeparti foreslår.
Det, som jeg specielt tænker på, er det, som også Arbejderbevægelsens Erhvervsråd har lavet en beregning af, nemlig at når man ser på, hvad skatteændringerne i forslaget fra De Konservative vil betyde, viser det, at det vil betyde, at den rigeste procent vil blive tilgodeset med 28.600 kr. om året, mens de fattigste 10 pct. vil miste 460 kr.
Altså, der er i hvert fald nogle mennesker, der er rigtig fattige, som vil blive fattigere.
Og mit spørgsmål er i virkeligheden: Hvorfor?
Altså, hvad er det, der driver Det Konservative Folkeparti i forhold til at foreslå noget, som er så absurd socialt skævt som det, der er i finanslovsforslaget fra De Konservative?
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-22:
Jamen det glæder mig jo, at Enhedslisten ikke lige kan se sig selv i vores finanslovsudspil.
Jeg ville være meget ked af det, hvis det var tilfældet.
Det er jo sådan, at når man sænker skatterne, kommer det primært de mennesker til gavn, som betaler meget i skat – det er ret svært at undgå.
Så det her med hver gang at trække ulighedskortet som sådan en slags veto over for at sænke skattetrykket i Danmark er vi simpelt hen ikke tilhængere af.
Altså, vi har været modstandere af mange – de fleste – af de skattestigninger, som venstrefløjen og Socialdemokraterne har lavet igennem årene, og derfor ønsker vi selvfølgelig også at rulle dem tilbage igen.
Så er det rigtigt, at der ville være en lille smule mere indkomstulighed i samfundet, hvis vi fik vores økonomiske politik igennem, men til gengæld ville det utvivlsomt også være et mere velstående samfund.
Og vi har det bare sådan, at vi gerne vil have, at Danmark er et velstående samfund, fordi vi mener, det også er fundamentet for, at vi kan betale til de mennesker, som vitterlig har det svært i Danmark.
Så vi er tilhængere af et mere velstående og ja, måske nok en lillebitte smule mere ulige samfund, end vi har i dag, frem for Enhedslistens lighedsmageri og bekæmpelse af folk, der tjener penge.
Rune Lund (EL), 2020-12-22:
Hvis man tror på, at det giver mere velstand at øge uligheden på den måde, som De Konservative foreslår, er det da i hvert fald kun, hvis man tror på de meget tyndt underbyggede forudsætninger, som der ligger i Finansministeriets regnemaskine, om, at hvis man pisker de arbejdsløse nok og forringer det sociale sikkerhedsnet og sænker skatten for dem, der tjener mest, så får man velstand.
Sådan ser virkeligheden så ikke rigtig ud.
Nu er der f.eks. bundne regninger på 1,3 mia. kr. til skattevæsenet, som vi andre skal samle op.
Er det særlig økonomisk ansvarligt at efterlade en regning på den måde til os andre?
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-22:
Det, der efterlader et hul i statskassen, er, at hr. Rune Lund og regeringen bruger for mange penge.
Det er ikke, at der bliver opkrævet for lidt i skat.
Vi har verdens højeste skattetryk blandt de lande, hvor man måler det pålideligt, i OECD, så det er jo ikke ligefrem, fordi vi opkræver for lidt.
Vi danske politikere tager flere af folks penge end i noget andet vestligt demokrati, og så synes hr. Rune Lund, at vi har slået hul i kassen, fordi vi ikke opkræver nok i skat.
Det er jo helt absurd.
Man kan vælge at lytte til hr. Rune Lunds hjemmestrikkede økonomiske teorier, eller man kan lytte til OECD, Finansministeriet, vismændene – alle andre, der sådan rigtig har forstand på økonomi.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-22:
Tak for det.
Jeg er klar over, at hvis Det Konservative Folkeparti havde 90 mandater, ville man sikkert effektivisere nogle steder osv., men jeg har jo alligevel behov for at vide, hvilke af de finansieringselementer, som er i den politireform, der beklageligvis er blevet accepteret, og hvilke af dem der er konservativ politik.
Højere priser for kørekort og teoriprøve er det ene.
Det andet er højere priser for det at få en våbentilladelse.
Det tredje er højere priser for det at skulle forny sit pas.
Det fjerde, som vi ikke har talt om, er, at man nu igen øger antallet af fotovogne.
Nu går man den modsatte vej.
Er det en ny politik fra Det Konservative Folkeparti, eller er det en beklagelig indrømmelse, man måtte give for at få flere politibetjente?
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-22:
Jeg er ærgerlig over, at man fra venstrefløjens side så ofte forsøger at udlægge de her såkaldte hjælpepakker til restriktionsramte virksomheder, som om det er velfærdsstaten, der kommer og hjælper erhvervslivet.
Der er her tale om, at nogle virksomheder får en erstatning på grund af nogle politiske indgreb, som forhindrer dem i at udøve deres erhverv.
Og så er der i øvrigt tale om, at det er nogle virksomheder, der har lagt enormt store beløb i statskassen igennem mange år, og som så får en lille smule tilbage af det, men som jo stadig væk har været storleverandører til velfærdsstaten.
Så det er jo det private erhvervsliv, der holder velfærdsstaten oppe og betaler for velfærdsstaten, og bestemt ikke omvendt.
Og vi mener, at vi skal blive ved med at forsøge at kæmpe for at skabe gode vilkår for vores virksomheder, fordi det er fundamentet for vores stat og for alle de udgifter, som staten afholder, og fordi vi i øvrigt hylder det private initiativ.
Karsten Hønge (SF), 2020-12-22:
Jeg tror, at jeg er smittet – måske af juletidens blødsødenhed og hang til almindelig naivitet.
Jeg troede virkelig, at vi – om ikke nogen sinde, så i hvert fald i år – kunne slippe for at høre om ønsket om skattelettelser.
Jeg mener: Hvordan vil hr. Rasmus Jarlov forklare, hvordan dansk erhvervsliv netop var kommet igennem den her krise uden at have haft det her skattefinansierede velfærdssamfund?
For det var præcis derfor, at vi trods alt kom igennem den her krise, med sår og skrammer, men så meget lettere og bedre end så mange andre, og netop i år, hvor alle virksomheder, der overhovedet har kunnet komme i nærheden af at få en kompensation, har benyttet sig af muligheden.
Men selv i år, det år, hvor erhvervslivet om nogen sinde har trukket på kontoen hos skatteborgerne, mener hr. Rasmus Jarlov alligevel, at skatten skal sættes ned.
Hvordan hænger det sammen?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-22:
Det er altid en fornøjelse at høre den konservative ordfører, endskønt der var et område, hvor Det Konservative Folkeparti jo har haft ganske stor indflydelse på den her finanslov, men som jeg synes ordføreren forbigik i fuldstændig tavshed.
Jeg tænker selvfølgelig på de 4,5 mia. kr., som Det Konservative Folkeparti lagde stemmer til skal betales yderligere til EU.
Det var jo sådan, at da regeringen havde fået forhandlet udkastet fra Kommissionen fra 5 mia. kr. ned til 4,5 mia. kr., var vi i Dansk Folkeparti glade for at se Enhedslisten springe fra, fordi man nok tænkte, at de penge kunne bruges et andet sted.
Men til stor forundring sprang Det Konservative Folkeparti jo så til, og da havde man stemmerne til, at man lige kunne have det 90. mandat i den situation, og derfor synes jeg da, at roses den, der roses bør, og at hr. Rasmus Jarlov skal forklare, hvad det er, danskerne får, i forbindelse med at Det Konservative Folkeparti har sikret den her, jeg tror, det er danmarkshistoriens største stigning i EU-bidraget.
Det er 4,5 mia. kr., og jeg mener, det er omkring 22 pct. mere, vi sender til EU.
Kan Hr. Rasmus Jarlov forklare, hvad baggrunden for det er?
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-22:
Tusind tak for den store ros.
Det er jeg meget glad for.
Det er efter min opfattelse nu ikke en del af finansloven, at der sker en stigning i EU-bidraget.
Det er jo noget, der er aftalt i EU, sjovt nok, og ikke i den danske finanslov.
Det er forhandlet i Europaudvalget, hvor vi jo også har bedt regeringen om at forhandle så hårdt, den kunne, for at sørge for, at det danske EU-bidrag ikke kom for højt op, og i øvrigt sørge for, at budgettet i EU blev holdt nede.
Det er også det, vores europaparlamentsmedlem, Pernille Weiss, arbejder for, nemlig at EU's udgifter ikke stiger.
Vi mener samlet set stadig væk, at det er en fordel for Danmark, også en økonomisk fordel for Danmark – stor økonomisk fordel – at være med i EU.
Derfor er vi ærgerlige over at skulle betale mere, men vi er stadig væk tilhængere af, i modsætning til hr. Morten Messerschmidt og hans parti, at vi er medlem af EU-samarbejdet, og der er der så en regning, der skal betales, desværre.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-22:
Det bliver en lille smule forvirrende.
Det er jo altså meget sjældent, man som parti får 4,5 mia. kr. forhandlet igennem på en finanslov.
Det er altså rigtig godt gået, og derfor synes jeg bare, at hr. Rasmus Jarlov er alt for beskeden, for hvis nu hr. Rasmus Jarlovs parti havde sagt nej, kunne den danske regering jo have sagt nej, og så var den aftale ikke blevet til noget, for den krævede enighed blandt landene.
Så vi må altså lige have styr på her, at det er hr. Rasmus Jarlovs parti, der kan tage æren for, at der nu bliver sendt 4,5 mia. kr. mere til Bruxelles.
Sådan er det, og derfor vil vi bare gerne høre en måske lidt mindre stedmoderlig forklaring på, hvorfor det var, man gjorde det.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-22:
Altså, igen: Det har jo ikke noget med finansloven at gøre.
Det handler om forhandlingerne i EU om EU's budget, og Danmarks bidrag er ikke noget, der er blevet aftalt i finansloven.
Så det er jo et lidt sjovt forsøg på at gøre det til en konservativ sejr i en finanslov, som vi i øvrigt heller ikke er med i, så også af den grund giver spørgsmålet ikke så voldsomt meget mening.
Men vi er kede af, at Danmarks bidrag til EU skal stige.
Vi er kede af, at EU's budget i det hele taget skal stige, men regeringen har åbenbart ikke været i stand til at forhandle det længere ned, selv om vi har presset på for, at den skulle gøre det, og sådan er det.
Andreas Steenberg (RV), 2020-12-22:
Jeg var faktisk ikke klar over, om hr. Rasmus Jarlov var i salen, da jeg holdt ordførertale, men der gav jeg jo en tak til Konservative for samarbejdet og de aftaler, vi har lavet sammen.
Og nu inviterede hr. Rasmus Jarlov så på mere samarbejde med regeringen, og den er vi jo ikke en del af, men jeg kan så sende en invitation til hr. Rasmus Jarlov til at samarbejde med os, for det vil vi rigtig gerne, f.eks. på klimaområdet, hvor vi har fælles visioner og dagsordener.
Og der kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Rasmus Jarlov, om Det Konservative Folkeparti er klar på, at vi næste år får vedtaget en ensartet CO 2 -skat, så vi kan komme videre ad den vej.
Er Det Konservative Folkeparti klar til det næste år?