runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Laura Lindahl (LA), 2017-02-10:
Det er jo fuldstændig rigtigt, som hr. Finn Sørensen siger, at man kan gå ud med forskellige tal, når vi taler om rådighedsbeløb.
Det tal, der er på Beskæftigelsesministeriets hjemmeside, som er de her 17.600 kr., kan man også kalde 13.000, og så har man fjernet en af de gennemsnitsbetragtninger, der er omkring husleje.
Men husleje er jo noget individuelt, og når vi taler om lønninger, så trækker vi jo heller ikke huslejen fra.
Men det er vigtigt at sige, at det er eksklusiv husleje.
Det er sådan set også derfor, at jeg gør noget ud af at sige det.
Så vil jeg give hr. Finn Sørensen ret i, at det kan betale sig at tage et job.
Vi kan jo se på nogle af de typer af familieeksempler, vi har, at det kan betale sig.
Op mod 5.000 kr. om måneden er der i forskel på at arbejde og være på offentlig forsørgelse for en familie, hvor begge henholdsvis er i arbejde og på kontanthjælp.
Så jeg anerkender, at det kan betale sig, men det var jo også lige præcis det, der var meningen med at indføre kontanthjælpsloftet, nemlig at øge det gab.
Torsten Gejl (ALT), 2017-02-10:
Og tak for talen.
Nu har ordføreren i en tidligere debat her i salen fra talerstolen hævdet, at der var ikke var nogen, der var på kontanthjælp, som var syge.
Jeg vil bare høre, om ordføreren stadig væk har det indtryk.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-02-10:
Jamen det overrasker mig, at ordføreren og hans parti – helt overrasker det mig måske ikke, men alligevel – ikke vil støtte forslaget.
Og så vil jeg spørge ordføreren, om ikke ordføreren mener, at med det her forslag vil det blive nemmere for europæiske lande at udsende mennesker, som ikke har krav på asyl i Europa.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-02-10:
Jeg mener også, at jeg i tidligere debatter har understreget, at der godt kan være nogle, der er syge, som er på kontanthjælp, for systemerne er ikke perfekte – det handler jo om en vurdering, der bliver lavet ude i kommunerne af folks sundhedstilstand.
Og så tror jeg, det er vigtigt at præcisere, at vi her taler om, hvorvidt der er folk på kontanthjælp, som er så syge, at de ikke kan arbejde.
For selvfølgelig er der folk på kontanthjælp, som har en form for sygdom og nogle skavanker.
Det, der er afgørende, er, om de er så syge, at de ikke kan varetage et arbejde.
Og der bør ikke være nogen på kontanthjælp, som er så syge.
Det er jo ikke meningen med systemet, og det er op til kommunerne at få dem rykket over på nogle andre ydelser end kontanthjælp.
Og det kan så godt være, at kommunerne i nogle tilfælde ikke er gode nok til det, men vi kan heller ikke indrette systemet efter en antagelse om, at vi skal have ydelser på et niveau, som er så højt, at det også kan være egnet til folk i sygdom, for det er ikke meningen, at de skal være på kontanthjælp.
Martin Henriksen (DF), 2017-02-10:
Det kunne man godt umiddelbart tro, men jeg er ikke sikker på, at man kan læse det ud af tallene.
I dag samarbejder man jo allerede om at udsende folk, og der har vi fra Dansk Folkepartis side fundet nogle tal frem om, hvor mange man rent faktisk har udsendt i det her fælleseuropæiske samarbejde, og det er ikke ligefrem overvældende.
Altså, når man kigger på tallene for nogle af årene, ser man, at i 2011 ligger det på under ti personer, man har fået sendt ud, og i nogle af årene er det, så vidt jeg lige kan se, endnu lavere.
Der ligger man på omkring fire personer, man har fået sendt ud om året.
Så der er ikke noget, der tyder på, at man har specielt gode erfaringer med, at man går sammen med andre lande om at sende folk ud.
Det kan godt være, at det samarbejde kan blive bedre, men man har også mulighed for at styrke samarbejdet på tomandshånd mellem nationalstaterne.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-02-10:
Men ordføreren anerkender, at det præcis er det, den her forordning handler om, nemlig at styrke samarbejdet om udsendelse af mennesker, der ikke har krav på ophold i Europa?
Martin Henriksen (DF), 2017-02-10:
Altså, det konkrete lovforslag handler jo om, hvorvidt Ombudsmanden skal have flere kompetencer.
Det, der ligger i forordningen, er, at ud over at man skal samarbejde om flere hjemsendelser – det er ikke sikkert, det kommer til at gå sådan – skal EU have større kompetence i forhold til at bestemme over, hvornår de enkelte lande eksempelvis skal have grænsekontrol, og hvor meget grænsekontrol de skal have.
Der er også mulighed for, at man kan komme med direkte anvisninger til de enkelte medlemslande om, hvordan de skal agere i forhold til at bevogte deres grænser.
Og det mener vi er et nationalt anliggende.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-02-10:
Jeg må sige, at jeg undrer mig lidt over argumentationen fra hr. Martin Henriksens side.
Altså, ombudsmandsinstitutionen er jo et dansk påfund.
Det er sådan en dansk værdi, at man beskytter borgerne mod overgreb.
Det kan selvfølgelig være, Dansk Folkeparti er imod det påfund fra Danmark og den værdi, og det er jo fair nok, det er en holdning at have.
Men mig bekendt har Dansk Folkeparti bakket op om EU's grænsepolitik, eksempelvis aftalen med Tyrkiet, hvor man har ladet Erdogan bevogte grænsen.
er det så, fordi man fra Dansk Folkepartis side har fortrudt sin opbakning til eksempelvis EU-Tyrkiet-aftalen?
Martin Henriksen (DF), 2017-02-10:
Mig bekendt er ombudsmandsinstitutionen ikke en dansk opfindelse, men en svensk opfindelse, som vi så efterfølgende har taget til os, men fred være med det.
Nu er det ikke sådan, at vi mener, at der ikke skal være en ombudsmand i Danmark.
Vi synes bare ikke, der er nogen grund til, at Ombudsmanden gradvis får flere og flere kompetencer på udlændingeområdet.
Vi har heller ikke noget imod, at man har et fælleseuropæisk samarbejde om eksempelvis at udvise folk til bestemte lande, men det er mere formen, vi kritiserer, i forhold til den pågældende forordning.
Vi synes, det er kritisabelt, at EU får flere kompetencer med den forordning, som ligger her, og at EU får ret til at bestemme mere over grænsekontrol, end EU gør i dag.
Det er nogle årsagerne til, at vi synes, det her er et skridt i den forkerte retning.
Men vi hælder til at stemme nej.
Nu kommer der selvfølgelig en udvalgsbehandling, og så kan det godt være, det ender anderledes, men vores udgangspunkt er, at vi stemmer nej til det pågældende lovforslag – som i øvrigt udmønter en mindre del af forordningen.
Den største del af forordningen kan udmøntes uden dansk lovgivning.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-02-10:
Tak for det.
Ja, det er nok rigtigt, det er nok mere et nordisk påfund, men dermed jo også en dansk værdi, som vi har stået vagt om herhjemme i mange år, og som har givet vores borgere rettigheder.
Det er klart, at man kan være imod, at det gode påfund skal udbredes til andre dele af verden, at danske værdier skal bredes ud.
Men det, som jeg hørte ordføreren sige, var, at man er imod det EU-samarbejde, der præcis er på det her område.
Det har Dansk Folkeparti bare støttet hidtil, så hvis man har fortrudt den støtte, er det jo interessant for Folketinget og offentligheden at vide.
Martin Henriksen (DF), 2017-02-10:
Vi er ikke imod, at der er samarbejde, eksempelvis i forhold til hjemsendelse, men vi kan godt være imod den måde, det sker på.
Vi er modstandere af – og det håber jeg ikke kommer som en overraskelse – at EU tiltager sig flere og flere kompetencer, at EU får større beføjelser, i forhold til hvornår der skal være grænsekontrol, og hvor der skal være grænsekontrol.
Det mener vi er noget, som de enkelte nationalstater skal beslutte suverænt.
Så jeg håber da ikke, det kommer som en overraskelse, at det er Dansk Folkepartis linje.
Hans Andersen (V), 2017-02-10:
Tak for det.
Europas ydergrænser har de sidste år været under hårdt pres.
I 2015 oplevede vi, hvordan der gik hul på Europa og en folkevandring bevægede sig op igennem EU.
Det enorme antal asylansøgere har betydet et øget pres for at få nye værktøjer, der skal hjælpe med at hjemsende de udlændinge, der har fået afslag på deres ansøgning.
Derfor er Venstre glade for den nye grænse- og kystforordning, der giver Frontex nye beføjelser, så Frontex fremover får til opgave at tilrettelægge, koordinere og gennemføre tilbagesendelsesoperationer og -indsatser vedrørende afviste asylansøgere.
I forbindelse med det nye agentur skal hvert land stille med en observatør, som skal føre et upartisk tilsyn med de tvangsmæssige udsendelser.
Regeringen har udpeget Folketingets Ombudsmand, og den beslutning støtter Venstre.
Venstre støtter derfor også dette lovforslag, der giver Ombudsmanden hjemmel til at føre tilsyn med udenlandske myndigheder.
Lovforslaget sikrer det bedst mulige grundlag for at opfylde grænse- og kystforordningen.
Forordningen giver Danmark bedre muligheder for at hjemsende afviste asylansøgere og udlændinge, der opholder sig ulovligt i Danmark, og det støtter Venstre.
Så skal jeg hilse fra De Konservative og sige, at de desværre ikke kunne være til stede i dag, men at de også støtter lovforslaget.
Vi fik så ikke noget svar på, hvor meget højere det beløb skal være.
Men spørgsmålet var: Hvor meget højere ønsker Enhedslisten dette beløb skal være?
Er det 1.000 kr. højere, er det 2.000 kr. højere, eller er det 3.000 kr. højere, det rådighedsbeløb skal være, hvis det står til Enhedslisten.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-02-10:
Det fremgår af forslagets bemærkninger, at regeringen egentlig havde regnet med, at man kunne gennemføre det, der foreslås her, i gældende dansk ret.
Det er jo så ikke tilfældet.
Derfor behandler vi det her lovforslag i dag, men det er efter vores opfattelse rimelig ukontroversielt, at Ombudsmanden skal have den kompetence, som tillægges ham her, og det er faktisk også vigtigt, at han får det.
Derfor kan vi støtte det her lovforslag.
Josephine Fock (ALT), 2017-02-10:
Tak for det.
Som de tidligere ordførere også har nævnt, er baggrunden for det her lovforslag, at vi skal styrke den europæiske grænse- og kystvagt, i daglig tale Frontex.
Det betyder bl.a., at der kommer udvidede opgaver for agenturet.
Det bliver tildelt en tilsynsfunktion, sårbarhedsvurdering, nye procedurer for situationer, som kræver en hurtig indsats, bl.a. også europæisk samarbejde om kystvagtfunktioner og øget samarbejde med tredjelande og en lang række andre ting.
I Alternativet kan vi støtte op om lovændringen på grund af forordningen om den europæiske grænse- og kystvagt, da hensynet til vores internationale forpligtelser stadig vil være omdrejningspunktet for Ombudsmandens tilsyn med tilbagesendelse af flygtninge uden lovligt ophold fra andre EU-lande.
Regeringen skriver i bemærkningerne til lovforslaget, at baggrunden for forslaget er det store pres på EU's ydre grænser.
Vi ser dog desværre i øjeblikket, at det eneste, som EU's medlemslande kan blive enige om, er, hvordan vi holder folk, der flygter fra deres hjemlande, ude af EU, som vi bl.a. har set det med Tyrkietaftalen og de nylige tiltag i forhold til Libyen.
Derfor vil jeg også slå fast, at det for Alternativet ikke er nok, at medlemslandene kan finde ud af at blive enige om, hvordan vi kan holde flygtninge ude fra Europa.
Vi mener, at der er et kæmpe behov for, at man fra Rådets side nu også bliver enige om løsninger på, hvorfor så mange mennesker i disse år flygter fra deres hjemlande, og hvad vi skal gøre med dem, når de så er kommet hertil.
Det kræver kompromiser, og det kræver, at vi ikke udelukkende har fokus på, hvordan vi gavner danske interesser.
Derfor ønsker vi fra Alternativets side, at man fra dansk side går konstruktivt ind i arbejdet i Rådet om, hvordan vi får lavet en europæisk fordelingsnøgle for flygtninge, og hvordan vi kan hjælpe hjemlandene, som de flygter fra.
Så lægges der i lovforslaget op til, at det er Folketingets Ombudsmand, som fremover får til opgave at føre tilsyn med udenlandske myndigheder i forbindelse med europæiske udsendelser efter forordningen.
Det betyder jo altså, at Ombudsmanden vil skulle føre tilsyn med politimyndigheder fra andre medlemsstater.
Det er jo sådan, at Ombudsmanden allerede i dag fører et uafhængigt tilsyn med nationale tvangsmæssige udsendelser, og derfor står der i bemærkningerne til lovforslaget, at man finder det hensigtsmæssigt, at det også er Ombudsmanden, der fører tilsynet med de tvangsmæssige udsendelser efter forordningen.
Det kan vi også bakke fuldstændig op om i Alternativet.
Det synes vi er en rigtig fornuftig idé.
Så alt i alt en positiv tilbagemelding herfra.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-02-10:
Der er ikke mere at foretage i dette møde.
Folketingets næste møde afholdes tirsdag den 21. februar 2017, kl. 13.00.
Jeg henviser til den dagsorden, der vil fremgå af Folketingets hjemmeside.
Jeg skal øvrigt henvise til ugeplanen, der vil fremgå af Folketingets hjemmeside.
Mødet er hævet.
Laura Lindahl (LA), 2017-02-10:
Europa-Parlamentet og Rådet vedtog sidste år en forordning, hvormed man opretter et europæisk agentur for grænse- og kystbevogtning.
Agenturet får en række opgaver i forhold til at koordinere, tilrettelægge og gennemføre tilbagesendelsesoperationer og indsatser vedrørende afviste asylansøgere og andre udlændinge uden lovligt ophold.
Med det her lovforslag foreslår regeringen konkret at tilpasse dansk lovgivning, så vi kan følge forordningen, og det støtter Liberal Alliance.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-02-10:
Tak for det.
Enhedslisten har stor tillid til den institution, som vi kender som Folketingets Ombudsmand.
Selve ombudsmandstanken er fra Norden og er med tiden blevet udbredt til store dele af verden.
Vi har helt konkret haft en Ombudsmand i Danmark siden 1955, og det har været en velfungerende ombudsmandsinstitution, som har formået at holde myndighederne i ørerne og beskytte borgerne.
I Enhedslisten betragter vi Ombudsmanden som en vigtig del af det danske demokrati, og derfor ser vi det også som en selvfølge, at ministre og andre myndigheder skal respektere og rette ind efter Ombudsmandens udtalelser.
Hver gang en minister nægter at rette ind efter Ombudsmanden, er det med til at undergrave den her gode og fine institution.
Det var eksempelvis tilfældet, da udlændinge- og integrationsministeren kommenterede Ombudsmandens kritik af regeringens annoncer i de libanesiske aviser tilbage i 2015.
Og fordi man nogle gange kan komme i tvivl om, hvorvidt netop udlændinge- og integrationsministeren i tilstrækkelig høj grad værdsætter Ombudsmandens indsats og rolle, så synes vi, det er særlig glædeligt at se det her lovforslag fra netop den her minister, fordi lovforslaget giver Ombudsmanden en ny opgave.
Det ser vi som et fortjent skulderklap til ombudsmandsinstitutionen.
I Danmark er det Folketingets Ombudsmand, der fører tilsyn med tvangsmæssige udsendelser af afviste asylansøgere og andre udlændinge uden dansk opholdstilladelse.
I andre lande kan det være ngo'er som Røde Kors eller kirkelige organisationer, men her hos os har vi en velfungerende ombudsmandsinstitution, som vi er glade for, og som opgaven ligger godt hos.
Nu vil man så som noget helt nyt give Ombudsmanden kompetence til at monitorere udenlandske myndigheder i forbindelse med fælles tvangsudsættelser i Frontex-regi.
Her ligger det i fin forlængelse af de rent danske udsendelsesoperationer, at det fra Danmark er Folketingets Ombudsmand, der indgår i den her pulje af observatører, som skal holde øje med tvangsudsendelserne, hvad vi som udgangspunkt derfor også er positive over for.
Det er i begrænset omfang en måde at eksportere Ombudsmandens arbejde på – som det kvalitetsprodukt, det faktisk er.
Det har i hvert fald givet os danskere kvalitet herhjemme.
Forslaget rejser nogle spørgsmål om mandat og vurderingsgrundlag og om, hvordan offentligheden kan få kendskab til den eventuelle kritik, der måtte komme fra Folketingets Ombudsmand, i sager om udsendelse i Frontex-regi.
Men jeg vil gerne understrege, at vi som udgangspunkt stiller os positive over for lovforslaget.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-02-10:
Tak for det.
Det her lovforslag handler jo grundlæggende om den styrkelse af EU's ydre grænser og fælles indsats mellem de europæiske lande for at gøre det, som vi alle sammen taler om rigtig ofte.
Grunden til, at vi så har et lovforslag, er jo som bekendt, at Danmark har et retsforbehold og derfor ikke kan gennemføre disse ting, hvis ikke netop vi gør det i form af et lovforslag.
Det lægger regeringen så heldigvis op til, og det støtter vi i Radikale Venstre.
Vi taler hele tiden nu med én stemme om at styrke de ydre grænser og styrke indsatsen dér: EU skal tage sig sammen, og det er vigtigt, at vi får styr på de ydre grænser.
Men hvis man så samtidig forhindrer, at det kan lade sig gøre, synes jeg, at argumentationen falder temmelig meget fra hinanden.
Det er rigtig godt, at der er et tilsyn, sådan som vi også har det i forbindelse med udsendelser fra Danmark.
Nu mangler vi, som Alternativets ordfører gjorde opmærksom på, resten af samarbejdet og viljen til at løse de øvrige udfordringer, så vi får egentlig realistiske løsninger.
Det gælder både i nærområderne – der mangler hjælp – så folk ikke også flygter derfra, fordi der ikke er adgang til uddannelse og andre ting, og selvfølgelig i forhold til i et samarbejde mellem EU-landene at skabe realistiske løsninger for de flygtninge, der allerede er her.
Men vi bakker fuldt op om den her styrkelse.
Martin Henriksen (DF), 2017-02-10:
Vi behandler lovforslag nr. L 126, som omhandler en ændring af danske regler som følge af forordning om den europæiske grænse- og kystvagt, altså Frontex, som vi også kalder den.
Dansk Folkeparti hælder til, at vi ikke kan støtte lovforslaget, da vi ikke ønsker at give Ombudsmanden flere kompetencer, end han allerede har.
I forhold til forordningen som helhed har Dansk Folkeparti ikke givet mandat til denne på et møde i Europaudvalget, da forordningen efter vores opfattelse udfordrer medlemsstaternes ret til selv at vurdere, i hvor høj grad de nationale grænser skal beskyttes, ligesom der forekommer at være et element af direkte myndighedsudøvelse fra EU's side, for så vidt angår hjemsendelsesdelen.
Vi mener, at det suverænt bør være op til den enkelte nationalstat at vurdere, hvor meget eller hvor lidt ens grænser skal bevogtes.
Det skal EU sådan set ikke bestemme.
Grænsekontrol er – eller det bør være – et nationalt anliggende.
Det ønsker vi at fastholde, det skal der ikke være tvivl om.
Her trækker forordningen og dagens lovforslag, som udmønter en del af forordningen, i den forkerte retning.
Nu tager vi selvfølgelig udvalgsbehandlingen, men som det ser ud for nuværende, hælder Dansk Folkeparti til at stemme nej til lovforslaget, når det kommer til tredje behandling her i Folketingssalen.
Det var ordene.
Dan Jørgensen (S), 2017-02-10:
Tak for det.
Det er klart, at Europa ikke kan bære byrden fra de millioner af migranter, der potentielt set kunne ønske sig et bedre liv i vores del af verden.
Derfor må og skal Europas grænser sikres bedre.
Vi har selv en del af ansvaret for, at det sker.
Samtidig skal vi selvfølgelig også levere det nødvendige mandskab og den nødvendige ekspertbistand til den fælleseuropæiske kyst- og grænsevagt, så vi forhåbentlig igen kan få kontrollen og registreringen til at fungere i praksis i lande som Grækenland og Italien.
Med det her lovforslag gennemfører vi forordningen om den europæiske grænse- og kystvagt i dansk ret.
Mere præcist giver vi hjemmel til, at Folketingets Ombudsmand kan agere observatør og føre tilsyn med andre landes myndigheder i forbindelse med fælles tilbagesendelse af afviste asylansøgere.
Det er en opgave, som Folketingets Ombudsmand allerede varetager i dag i forhold til tvangsmæssige udsendelser her i landet.
Vi synes, det er et ganske fornuftigt forslag, som vi bakker op om.
Karsten Hønge (SF), 2017-02-10:
Så kan de rende og hoppe.
Hans Andersen (V), 2017-02-10:
Hvad vil SF så sige, hvis Socialdemokraterne ikke ønsker at fjerne kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen?
Tak for det.
Det er jo klar tale.
Jeg skal bare høre, om SF stiller det krav, at kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen skal afskaffes, inden man i givet fald, hvis der er et rødt flertal efter næste valg, vil støtte en kommende socialdemokratisk regering.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-02-10:
Så bør de være på eksempelvis førtidspension.
Altså, hvis man er så syg, at man ikke igen kommer til at være i stand til at varetage et arbejde, er det den ordning, man skal over på.
Der er også ressourceforløb for nogle grupper.
Vi har lavet rigtig mange ordninger, måske endda også for mange.
Men det er ikke meningen, at man skal være på kontanthjælp, hvis man er for syg til at varetage et arbejde.
Man kan godt være på kontanthjælp, hvis man har nogle mindre helbredsproblemer, og man kan også godt være i arbejde, hvis man har nogle mindre helbredsproblemer.
Så det betyder ikke, at fordi man har en form for sygdom, skal man ikke være på kontanthjælp, men hvis man helt har mistet arbejdsevnen, skal man det ikke.
Torsten Gejl (ALT), 2017-02-10:
Altså, nu siger tallene jo, at det er 75 pct. af kontanthjælpsmodtagerne, som er aktivitetsparate, og det vil sige, at de ikke er jobparate.
Så det er jo ganske, ganske mange.
Og jeg har meget ofte hørt det argument, at så skal de ikke være på kontanthjælp, og det synes jeg da er klogt, men jeg mangler, at man i samme sætning fortæller, hvor de så skal hen –
altså, jeg taler om dem, der er for syge til at kunne komme i arbejde.
Når der kommer et ekko fra den borgerlige lejr, der hedder, at de ikke skal være på kontanthjælp, vil jeg rigtig gerne have et tydeligt svar på: Hvor skal de så være, hvis de ikke kan arbejde?
Finn Sørensen (EL), 2017-02-10:
Så det ser jeg frem til.
Så synes jeg også, det var rigtig godt, at ordføreren påpegede den forringelse af værdien af kontanthjælpen, som er sket igennem årene.
Og giver det ordføreren anledning til at overveje, om der skal gøres op med det punkt i den skattereform?
Karsten Hønge (SF), 2017-02-10:
Jeg tror, at de ude på universitetet ville bruge et fremmedord her og sige, at der er en diskrepans i det, som hr. Finn Sørensen siger.
Forskellene er langt større, end hr. Jakob Ellemann-Jensen her lader forstå.
Det er nemlig sådan, at der ude på arbejdsmarkedet er en mekanisme, der betyder, at det for det første er ganske få, der arbejder på de rene overenskomstmæssige mindstelønninger, men det andet er, at alle ved, og alle kan konstatere, at man meget hurtigt, efter at man er startet i et job på en mindsteløn, vil opleve en lønstigning.
Allerede inden for de første 2-3 måneder har langt de fleste flyttet sig fra mindstelønnen.
Den der mulighed for hele tiden at forhandle sin løn er jo nok ikke så meget til stede i kontanthjælpssystemet, hvor du ikke bare kan møde op på kommunen og sige, at nu skal du forhandle din kontanthjælp.
Det er det ene.
Det andet er, at der er en række andre fordele forbundet med at arbejde: Feriepenge, pension osv.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-02-10:
Det var et meget, meget spændende svar.
Det var ikke lige det, jeg spurgte om.
Men ikke desto mindre tak for svaret, for det synes jeg er interessant.
Vi kan jo godt være enige om, at ulighed i den udstrækning, man ser det mange steder i verden, er helt frygteligt, og at det er dårligt i forhold til at skabe et godt og stabilt samfund.
Men før vi lavede det her kontanthjælpsloft, var det jo sådan, at en enlig med tre børn, der gik på arbejde, havde 700 kr. mere om måneden end en enlig med tre børn, der ikke gik på arbejde.
Der er jo en stor lighed mellem de to.
Er det rimeligt, at ligheden er så stor, eller at uligheden er så lille?
Karsten Hønge (SF), 2017-02-10:
Se, vi kan rode os ud i lange diskussioner om de beløb – hvad vi jo nogle gange gør – men det, der slår igennem, hver gang man undersøger, hvad lighed kontra ulighed betyder for et samfund, er konsekvent den relative ulighed. Den relative ulighed slår betydelig hårdere igennem end det, vi kan kalde konkret fattigdom.
Så hvis du vokser op i et samfund, der er betydelig fattigere end det danske, men mere lige, vil det rent faktisk give bedre muligheder, også for dem, der har det ringe, end hvis du er vokset op i et velhavende samfund, hvor afstanden er stor.
Så det, vi er mest optaget af, er de dramatiske konsekvenser, som den relative ulighed får og jo især for dem, der er på bunden af et samfund.
Men det er nu ikke det eneste.
Lige samfund vinder over ulige samfund på alle parametre, og det er også til fordel for de mennesker, der, kan man sige, strengt taget leverer mest økonomisk til fællesskabet.