runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Willumsen (KF), 2022-03-22:
Mange tak til SF og fru Kirsten Normann Andersen for at fremsætte dette beslutningsforslag, som jeg tager i salen i dag i stedet for vores ældreordfører, fru Mette Abildgaard, der desværre ikke har mulighed for at være til stede.
For os Konservative er der flere vigtige hensyn at tage, og de bør vejes op mod hinanden, når vi drøfter dette beslutningsforslag.
Vi skal begrænse mængden af dokumentation, som vi pålægger vores medarbejdere i ældreplejen, for hver gang man kigger i computeren eller i sin iPad for at sætte et kryds, er man mentalt fraværende over for den ældre, som man sidder over for.
Mange af de registreringer, der finder sted i dag, sker netop på baggrund af sundhedslovgivningen, hvor der kan være tungtvejende grunde til at dokumentere.
Det kan være meget personfølsomme ting, der skal dokumenteres, og derfor deler vi sådan set forslagsstillernes ønske om, at der via en logbog skal være mulighed for at se, hvem der tilgår oplysningerne – præcis som vi kender det fra sundhedsvæsenet i dag, som der redegøres for i beslutningsforslaget.
Vi bakker også generelt op om, at man som borger skal have adgang til at kunne tilgå de oplysninger, der er registreret om en selv.
Omvendt er vi også åbne for at drøfte, om der kan være oplysninger, som medarbejderne skal have mulighed for at dele med hinanden, som ikke nødvendigvis skal tilgå den ældre i første omgang.
Det kan være bekymring eller observation eller noget andet, som man har brug for at drøfte med en kollega, og hvor man kan være usikker på, hvordan man skal gøre, inden man involverer den ældre.
Det kunne være interessant at drøfte det i udvalgsværelset.
Så alt i alt har vi bestemt sympati for dette beslutningsforslag fra SF; dog kan vi ikke se, at der overhovedet er anskueliggjort økonomi i forslaget, hverken hvad man forventer det koster at implementere det, eller hvordan forslagsstillerne ønsker at tilvejebringe denne finansiering.
Det havde været relevant viden at have forud for drøftelserne i salen i dag, men det kan jo være, at det kan blive kortlagt i udvalgsbehandlingerne.
Tak for ordet
Astrid Krag (S), 2022-03-22:
Jeg ser meget frem til ganske, ganske snart at kunne indkalde Folketingets partier til forhandlinger omkring jo forhåbentlig at kunne udvide de her velfærdsaftaler til alle landets kommuner.
Så det bliver meget, meget snart, i den nærmeste fremtid.
Mette Frederiksen (S), 2022-03-22:
Altså, helt nøgternt må man jo bare konstatere, at der ikke er nogen regeringer før den her – og at der ikke er noget flertal, før det flertal, der er omkring det nationale kompromis – som har sat pen til papir og skrevet under på, at vi skal leve op til de 2 pct. Andre regeringer har haft muligheden og har ikke gjort det.
Vi har gjort det nu, med et bredt flertal, og det vil jeg gerne takke for.
Jeg var meget enig i de indledende ord om, at der ikke er en fribillet, og det er der jo i virkeligheden ikke på nogen områder lige nu.
Der er ikke en fribillet omkring sikkerheden.
Man kan ikke vælge at udlicitere den til nogle andre, og jeg tror oprigtigt, det er kommet bag på Putin.
Jeg tror, Ukraines modstandskraft er kommet bag på Putin, og jeg tror også, at Vestens sammenhold er kommet bag på Putin.
Jeg tror faktisk, Putin havde håbet på, at europæerne og Vesten ville have stået i et hjørne og vredet sig i hænderne og sagt: Det er godt nok træls, hvad der foregår, men det kan vi ikke rigtig gøre noget ved.
Vi ved jo også, at Putin har haft et ønske, f.eks. om Brexit, altså at englænderen skulle flytte sig væk fra EU.
Jeg tror ikke, han regnede med vores sammenhold.
Men vi har vist det sammenhold, og det kan vi jo kun, fordi tilpas mange i den vestlige verden vedkender sig, at der ikke er en fribillet.
Så derfor vil min anbefaling være, at hvad enten vi laver aftaler om det nationale kompromis eller laver aftaler om at modtage ukrainske flygtninge, eller vi laver aftaler, der skal forsøge at kompensere for nogle af de stød, der kommer i økonomien, så går man med ind i lokalet og tager ansvar for det samlede resultat.
Det er så let at stå udenfor, og det er så let at kritisere.
Det svære er at træffe beslutningerne, men det er altså beslutningerne, der er til gavn for danskerne – ikke ordene.
Pernille Vermund (NB), 2022-03-22:
Tak for det.
Jeg er glad for, at regeringen og statsministeren endelig har set og indset, at Danmarks forsvar skal styrkes, at vi i Danmark skal levere på 2-procentsløftet til NATO, og at et troværdigt forsvar af Danmark som land ikke er en fribillet, som man kan bede USA om at betale i al evighed.
Det er dog ikke betryggende, at der skulle et direkte angreb fra russerne mod Ukraine til, før statsministeren løftede hovedet og sagde: Hov, der er vist noget her, som vi er nødt til at forholde os til.
For 1 år siden stillede vi i Nye Borgerlige netop et forslag om at løfte forsvarsbudgettet til 2 pct. af vores bnp.
Og dengang afviste regeringen, at en styrkelse af forsvaret var noget, man behøvede at forholde sig til.
Man hældte det simpelt hen ned ad brættet – og stemte nej.
Var det først i sidste måned, at statsministeren og regeringen forstod og opdagede, at Rusland truer sine naboer?
Der har dog immer væk været rigeligt med faresignaler om netop det i mange, mange år.
Regeringens egne efterretningsvæsener har beskrevet truslen fra Rusland indgående i deres årlige rapporter, og fra forsvarets egne folk har vi i årevis hørt, at materiellet var nedslidt, og at der var for lidt af det.
End ikke den ene brigade, som man på det skrabede budget skulle stille med, har man kunnet levere.
For de fleste med indsigt virkede det ret oplagt, så ærgrer statsministeren sig ikke over, at det tog så lang tid, før statsministeren selv indså situationens alvor?
Og fortryder statsministeren, at hun og regeringen ikke støttede forslaget fra Nye Borgerlige sidste år?
For så ville vi jo allerede have været i gang nu.
Mette Frederiksen (S), 2022-03-22:
Der er da kun en, vi skal stå i modsætning til lige nu, og det er Putin.
Det er Putin, der underminerer Vesten, og som vil underminere Vesten.
Han får ikke lov til det, han kommer ikke til at lykkes med det, men det er det, han vil.
Det er Putin, der angriber.
Det er os andre, der forsvarer og samler os.
Men når vi har et forsvar, som kan det, som det danske forsvar kan, og når vi trods vores geografisk ringe størrelse er villige til fra dansk side at påtage os et globalt ansvar, så synes jeg, at vi skal gøre det.
Og når vi har Putin, der angriber, skal Vesten i mine øjne stå sammen og stå stærkere sammen, end vi har gjort hidtil.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-22:
Men Macron vil have en EU-hær, Merkel ville have en EU-hær, Europa-Kommissionen vil have en EU-hær, Europa-Parlamentet vil have en EU-hær.
Når nu det er den vej, EU bevæger sig, hvorfor så ikke holde fast i forbeholdet?
Det, man taler om i Bruxelles – og jeg ved jo, at statsministeren kommer der ofte – er det om europæisk autonomi, altså uafhængighed.
I Bruxelles har man en hed drøm om at kunne udgøre en modpol til ikke bare Putin, Xi Jinping osv., men også til amerikanerne, for at man kan gennemføre sine egne operationer, så man kan komme på togt i Afrika osv., som Macron gerne vil, så man kan alle mulige andre ting, som Merkel og Scholz gerne vil.
Men det er jo netop en EU-hær.
Det giver jo ingen mening.
Mette Frederiksen (S), 2022-03-22:
Det må det aldrig nogen sinde blive.
Det er jo helt rigtigt, at de europæiske lande fordeler sig; der er nogle, der er medlemmer af NATO, andre er medlemmer af EU, og så er vi heldigvis nogle, der er medlemmer begge steder.
Jeg vil af hele mit hjerte og med hele min forstand til enhver tid kæmpe for, at Danmark er begge steder.
I øvrigt håber jeg jo på, at bevægelsen i Vesten bliver mere Vesten og ikke mindre.
Enegang, isolation og trækken sig tilbage støtter og understøtter kun én, nemlig Putin.
Men jo mere vi rykker sammen, står sammen om sanktionssporet i vores hjælp til Ukraine, i vores håndtering af flygtningekrisen og i vores forsvar, hvad enten det er det nationale forsvar, vi har valgt at styrke i Danmark, eller det er vores NATO-forsvar, jo bedre er det.
Vi skal ikke have en EU-hær, ligesom vi i øvrigt heller ikke skal have en NATO-hær.
Vi har et dansk forsvar, som vi kan vælge at bruge i FN-sammenhæng, i NATO-sammenhæng, i en kreds af allierede – det har vi gjort nogle gange – og også gerne sammen med vores europæiske kollegaer.
Men dansk forsvar skal være et dansk forsvar.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-22:
I kredsen af NATO-lande, siger statsministeren, men det er jo ikke EU.
Østrig, Irland, Sverige, Finland, Malta og Cypern er jo EU-lande, men ikke NATO-lande, og det væsentligste europæiske NATO-land, nemlig Storbritannien, er ikke et EU-land.
Så hvordan i alverden skal det her fungere, hvis det skal være en del af NATO?
Jeg har noteret mig, at Stoltenberg har været ude og advare imod, at man i EU laver de samme separate kommandostrukturer, men hvordan skal man have en EU-hær, der skal komplementere NATO-medlemmer med ikke NATO-medlemmer, uden at have en selvstændig kommando?
Det giver jo ikke nogen mening.
Så det lyder meget fint, og jeg kan jo også høre, at det er fuldstændig synkroniseret blandt EU-partierne, og at det er det, man siger, men hvordan vil man i den praktiske virkelighed sørge for, at resultatet af den her EU-hær, som vi jo i går på forsiden af Jyllands-Posten kunne se virkelig begynder at tage form, ikke netop bliver en splittelse af NATO?
Mette Frederiksen (S), 2022-03-22:
NATO er, når vi taler om forsvars- og sikkerhedspolitik, absolut det vigtigste.
Og det er takket være NATO, og det er takket være vores stærke transatlantiske bånd, at vi nu i generationer – de fleste af os europæere – har kunnet leve i fred, sikkerhed og tryghed.
Så intet må underminere og intet må udfordre NATO i min optik.
NATO er det vigtigste.
Så er der en enighed i NATO om, at vi i en ny virkelighed, hvor der opstår nye sikkerhedspolitiske udfordringer – mange af dem grundet Putin, op mod Arktis, ind i Afrika, Balkan, lige nu mest alvorligt Ukraine og for kort tid siden Belarus, men jo også nye udfordringer ud i Asien – bliver nødt til i kredsen af NATO-lande at gøre de fleste ting i fællesskab, men også at kunne sætte ind særlig i vores egne nærområder eller der, hvor der måtte være særlige ting på spil.
Det er vi enige om i NATO.
Derfor er der en enighed i NATO om, at både Europa og det nordamerikanske kontinent skal gøre mere for vores fælles sikkerhed.
Det gør amerikanerne og canadierne på deres måde, og det gør vi europæere på vores måde.
Så inden for rammen af NATO er der enighed om at styrke vores sikkerhedsengagementer.
Så svaret på alle de mange spørgsmål er i virkeligheden det samme og egentlig ret enkelt.
Derfor skal vi bruge flere penge på vores forsvar.
Derfor skal vi af med forbeholdet.
Og det er, ja, en markering af, at Danmark vil være med, tage vores ansvar og løfte vores ansvar med de mennesker og de lande, med hvem vi deler værdier – om frihed, demokrati og vores befolkningers tryghed og sikkerhed.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-22:
Tak, formand.
Tak til statsministeren for at lægge ud.
Jeg var rigtig glad for det, som statsministeren sagde.
Jeg vil gerne vende tilbage til det tema, al den stund at statsministerens parti jo som en af sine lidet flatterende stunder i sidste uge var med til at forhindre, at vi her i morgen kan have en hasteforespørgsel netop om, hvad der egentlig er bevæggrunden for, at man vil afvikle forsvarsforbeholdet.
Så jeg er glad for, at statsministeren beredvilligt stiller sig til rådighed i dag, for
jeg tror, at der er rigtig mange, der som mig ikke rigtig kan finde ud af, hvad det egentlig er, statsministeren og hendes venner i EU-partierne vil uden et forbehold.
Vi hører noget om, at det handler om at være i hjertet af EU, og det giver jo unægtelig nogle konnotationer a la Helle Thorning-Schmidt, der også var european by heart og ville af med alle forbehold.
Er det det, statsministeren forestiller sig – nu tager vi det ene, og så tager vi det næste bagefter?
Eller hvad er det, det her skal føre til?
Hun taler om, at det handler om nogle europæiske værdier.
Altså, er det de værdier, man almindeligvis bruger til at lave flygtningekvoter og lukke dissidentradiokanaler ned?
For der bruger man også de værdier som begrundelse.
Så hørte jeg lige, at hun har haft hele spinkontoret i gang og fundet på et smart slogan.
Det handler om at have sammenhold frem for forbehold.
Men hvem er det så, vi skal være sammen med?
Altså, hvad er det, det skal bruges til?
Jeg ved jo, at statsministeren sammen med sin franske kollega, Macron, deler et meget, meget stort engagement i det afrikanske kontinent, som også Socialistisk Folkepartis formand var inde på tidligere.
Altså, er det flere af den slags militære engagementer, man har haft fra EU's side – Mali, Somalia, Den Centralafrikanske Republik, Sahel osv.?
Er det det, danske tropper med 12 stjerner på skulderen skal bruges til fremadrettet i en eller anden EU-militærkonstruktion?
Og hvad med NATO?
Altså, jeg er meget optaget af NATO, og jeg mener, at det er der, Danmarks frihed og sikkerhed er garanteret.
En fjerdedel af EU's medlemslande er ikke i NATO.
Det væsentligste NATO-land er ikke i EU.
Hvordan vil man undgå, at det her fører til en splittelse af NATO?
Alle de ting havde jeg jo håbet at vi kunne have talt om i en hasteforespørgsel; nu bliver det så på 3 minutter, men det er da en begyndelse.
Mette Frederiksen (S), 2022-03-22:
Nu bliver det interessant, og det der kan vi godt gøre, for det falder jo fuldstændig ned i, hvad både jeg og regeringen mener, nemlig at vi kan få mere velfærd ud af det velfærdssamfund, vi har i dag, hvis vi – men det kræver det altså så også – her fra Christiansborgs side lader være med at detailstyre i mindste detalje, hvad de offentligt ansatte skal.
Det er os, der skaber problemerne.
Det er ikke ude på det enkelte plejehjem, at problemerne opstår, jo, hvis der er brodne kar, men bureaukratiet, den omfattende lovgivning, detailstyringen, minuttyranniet – kært barn har mange navne, og det har dårlige børn også – starter og slutter her.
Den beskæftigelseslovgivning, som ingen efterhånden kan finde hverken hoved eller hale i, er født her, ovre i Beskæftigelsesministeriet, men også her i salen.
Hvis reformer den her gang kunne betyde, at den enkelte social- og sundhedsassistent kunne få lov til at bruge sin forstand og sin sunde fornuft i stedet for at sidde og registrere ting ned, som givet ingen nogensinde læser, så ja, den reform vil vi gerne.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-03-22:
Man kunne jo også vælge at lave reformer, gode klassiske reformer.
Det kunne man også gøre.
Jeg synes, at der er et problem med den måde, vi taler om vores velfærdssamfund på, og også den måde, vi taler om den offentlige sektor på.
Nu har vi helt rigtigt valgt, at forsvarsudgifterne skal stige voldsomt, fordi det handler om vores tryghed, og det er i den grad også velfærd, at man kan leve i tryghed og frihed.
Jeg synes jo, at det måske var på tide, at vi tog en ærlig diskussion med befolkningen og sagde, at er der den her automatik, at man bare følger det demografiske træk; at man bare over de kommende år skal fyre 69 mia. kr. af på en større offentlig sektor?
Får vi nødvendigvis en bedre offentlig sektor af det?
Er det kun penge, der kan skabe kvalitet i det her samfund?
Jeg tror nemlig, at man kan gøre ting smartere hver dag.
Jeg tror, at vi kan bede vores ledere om at være skarpere på, hvordan man leder institutioner.
Der er det eksempel, vi har brugt mange gange, nemlig stakkels Else Marie Larsen.
Hun havde ikke fået det bedre af, at tre ansatte havde stået og kigget på hende i stedet for to.
Så selvfølgelig er der noget at komme efter.
Mette Frederiksen (S), 2022-03-22:
Jeg afviser aldrig noget forud for forhandlinger, og jeg håber i øvrigt, at Det Konservative Folkeparti vil være med i den næste aftale på det her område.
Når vi har den her diskussion med hinanden, skylder vi jo også danskerne at sige, hvor de der penge skal komme fra.
For vi er også i gang med at diskutere en sundhedsreform, hvor jeg tror næsten alle partier har sagt, at man bør bruge flere penge på sundhedsområdet.
Og jeg håber ikke, at vi vender tilbage til den måde, man håndterede den seneste krise på, ved så at sige, at så må vi skære massivt det ene sted og det andet sted, f.eks. på uddannelsesområdet, for vi skal jo igennem den her krise og samtidig også investere i vores fremtid.
Jeg ved jo bare, at hvis man skal give skattelettelser af den karakter, som hr. Søren Pape Poulsen ønsker, vil det betyde massive besparelser i vores velfærdssamfund, og jeg har svært ved at se, hvor de besparelser skal være henne, medmindre man synes, det f.eks. skal gå ud over de ældre eller sundhedsområdet.
Det har man gjort før, og det vil jeg altså ikke anbefale.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-03-22:
Danskernes varmeregning er på himmelflugt, husholdningsbudgettet er mange steder presset i bund, fordi alt bliver dyrere, prisen på elektricitet er steget med 44 pct., natur- og bygas er blevet 96 pct. dyrere, og det gør jo helt naturligt, at man har sværere og sværere ved at betale varmeregningen, ud over at alle andre priser også stiger i øjeblikket.
Nu er der så indkaldt til nye forhandlinger, og så vil jeg høre, om statsministeren i den forbindelse vil være med til at se på at sænke skatter og afgifter til gavn for alle danskere.
Pernille Vermund (NB), 2022-03-22:
Tak for svaret.
Det er væsentligt nemmere at sidde med om bordet, når man bliver inviteret til forhandlingerne – trods alt.
Og så må jeg jo bare sige, at statsministeren her igen taler udenom.
Faktum er, at regeringen og statsministeren er bagud.
Og også i forhold til de stigende energipriser er regeringen og statsministeren bagud.
Man handler for sent og forkert, og hvem betaler regningen?
Det gør de danske familier.
I årevis har vi i Nye Borgerlige sagt, at energiafgifterne er for høje, og vi har foreslået – og har også finansieret – at sænke afgifterne på eksempelvis el og benzin.
Det har regeringen ikke villet lytte til, og ikke engang en fremrykning af de her beskedne aftalte lettelser frem mod 2030 vil man være med til.
I stedet opfandt man det her køre rundt-system, hvor afgifterne bliver taget op af lommen på alle danskerne og så deles ud igen i mindre portioner som tilskud til udvalgte grupper, som regeringen formentlig gerne vil tækkes.
Nu er der – meget forudsigeligt – gået bureaukrati i det her køre rundt-system, og man kan ikke en gang finde ud af at udbetale den milliard før i august måned.
Synes statsministeren virkelig, at det her køre rundt-system er smart?
Mette Frederiksen (S), 2022-03-22:
Der er jo det med skatter og afgifter, at det er sådan en lidt mærkelig størrelse.
For når vi siger afgifter og skat, er de fleste jo instinktivt enige i, at lad os få dem sat ned, for det er så abstrakt.
Men hvis det så pludselig sætter sig i, at der ikke er en ordentlig kræftbehandling til den kræftpatient, der har behov for det, så er det jo ikke længere en abstrakt størrelse.
Eller hvis der ikke er det uddannelsestilbud til den unge, som den unge har brug for, eller hvis der ikke er den voksne i daginstitutionen, når den lille falder.
Og derfor vil jeg bare sige – for jeg kan oven på debatten i dag også godt se, hvad det er for en diskussion, vi får i de kommende måneder – at der kommer stød ind i dansk økonomi.
For det her kan blive langvarigt, og det kan blive tungt, og det kan blive svært.
Men i forhold til det der med at stå og sige, at hvis bare vi lige sætter skatten eller afgiften ned, så er det jo noget, der kommer med en pris.
Så det er ikke så let, som jeg synes det måske fremstilles her.
Det har jeg simpelt hen ikke forudsætninger for at vurdere, det må jeg være ærlig at sige.
Den eneste grund til, at jeg selv har været involveret i en diskussion om mink i Danmark, er folkesundheden og de problemer, der var med covid-19.
Jeg kender ikke til produktionsforholdene omkring mink, ligesom jeg må være ærlig at sige, at jeg heller ikke har noget tæt kendskab til produktionsforhold for eksempelvis høns og kyllinger eller for den sags skyld andre produktionsdyr i Danmark.
Jeg er generelt tilhænger af, at vi behandler vores dyr ordentligt i Danmark, og jeg ved jo godt, at når vi har produktionsdyr – nu talte vi om høns, kyllinger før – kan der være nogle udfordringer, og det må man så håndtere, kan man sige, i regi af dyrevelfærdslov og -diskussioner.
Men når det handler om et midlertidigt forbud mod minkproduktion, er det defineret i forhold til folkesundheden, og igen: Hvis det på et tidspunkt måtte ændre sig, vil jeg også mene, at grundlaget for forbuddet bortfalder.
Torsten Gejl (ALT), 2022-03-22:
Så jeg forstår altså, at de dyreetiske forhold omkring minkproduktionen slet ikke betyder noget i forhold til eventuelt at genoptage produktionen.
Men i dyrevelfærdslovens § 3 står der: »Enhver, der holder dyr, skal sørge for, at de behandles omsorgsfuldt, herunder at de huses, fodres, vandes og passes under hensyntagen til deres fysiologiske, adfærdsmæssige og sundhedsmæssige behov i overensstemmelse med anerkendte praktiske og videnskabelige erfaringer.«
Nu er det sådan, at flere lande i Europa dropper minkproduktionen, også af dyrevelfærdsmæssige årsager,
og når vi ser på den her lovgivning, som jo bliver kompromitteret, i hvert fald hvis man skal tage den ordret, i minkerhvervet, mener statsministeren så, at den måde, der hidtil er holdt mink på i Danmark, lever op til dyrevelfærdslovens krav?
Mette Frederiksen (S), 2022-03-22:
Tak for også det spørgsmål.
Jeg vil gerne gøre det meget klart, at den eneste grund til, at der er et midlertidigt forbud mod produktion af mink i Danmark, er hensynet til folkesundheden.
Der er ikke andre elementer, der indgår i det.
Så når vi tager stilling på fornyet grundlag fra regeringens side til det her spørgsmål, er det et folkesundhedsspørgsmål, og der er ikke alle mulige andre aspekter i det.
Det vil jeg gerne gøre meget, meget klart: Det er kun hensynet til folkesundheden, der betinger det midlertidige forbud, der er nu.
Så er der en anden diskussion om dyrevelfærd, og den diskussion, vi havde senest hernede, hvis jeg husker ret, er spørgsmålet om økologiske høns, kyllinger, hvor man har – jeg ved faktisk ikke, hvordan man har gjort det – fremavlet deres ægproduktion, så den nu er af en sådan karakter, at de, hvis jeg forstår det ret, brækker deres brystben, selv om det er økologiske høns.
Det viser jo noget om, at der er nogle dyrevelfærdsudfordringer i den samlede landbrugsproduktion, og dem synes jeg bestemt vi skal diskutere og se om vi kan håndtere.
Men når det handler om det midlertidige forbud mod minkproduktion, er det af hensyn til folkesundheden, og bortfalder det på et tidspunkt, vil vi være indstillet på at genoptage produktionen i Danmark.
Torsten Gejl (ALT), 2022-03-22:
Tak, formand.
Sidste tirsdag spurgte jeg fødevareministeren om, hvad han tænker om de dyreetiske aspekter i forhold til eventuelt at genoptage minkproduktionen i Danmark.
Jeg stillede spørgsmålet, fordi minkhold efter manges mening udgør et stort dyrevelfærdsmæssigt problem – f.eks. har Det Dyreetiske Råd sagt, at det er uacceptabelt at holde mink i små bure.
Mink er også det, man kalder semiakvatiske dyr.
De har svømmehud mellem tæerne, og det vil sige, at de fra naturens side er rigtig, rigtig glade for vand og jager i vand, og man må jo sige, at der ikke er så meget vand i et minkbur.
Så jeg spurgte fødevareministeren om, hvad han tænkte om de dyreetiske aspekter nu, da Folketinget snart skal tage stilling til, hvorvidt vi skal genoptage minkproduktionen i Danmark.
Han var godt nok umulig at vride et svar ud af, og derfor stiller jeg nu spørgsmålet direkte til statsministeren.
Jeg har forstået, at minkproduktionen blev stoppet af sundhedsmæssige årsager, og at man venter på, hvad Statens Serum Institut mener om det folkesundhedsmæssige aspekt i forhold til minkproduktion.
Men statsministeren har sagt til mig her i salen for nylig, at hun er meget optaget af dyrevelfærd, og det samme er regeringen.
Så hvad tænker statsministeren om de dyrevelfærdsmæssige aspekter i forhold til at genoptage minkproduktion i Danmark?