runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2019-03-28:
Tak for det.
Jeg kunne godt høre næsten begejstringen i Enhedslistens ordførers tale for, at der kan være muligheder for at stille nogle nye krav.
Jeg vil gerne komme ind på udbredelsen af det, for ordføreren var selv inde på det rent geografisk.
Forstod jeg det rigtigt, at hvis Enhedslisten havde magt, som de har agt, så var Danmark simpelt hen én stor miljøzone, og så skulle de her krav ikke kun gælde i de fem zoner, men simpelt hen i hele landet?
Øjvind Vilsholm (EL), 2019-03-28:
Det er korrekt.
Det er et incitament for de vognmænd, som har leverancer til de større byer, til at få udskiftet noget af deres vognpark.
Men for de vognmænd, som ikke umiddelbart har ærinder i de større byer, er der intet incitament, og der ville jo være et større incitament, hvis man udvidede miljøzonerne til også at dække andre kommuner end de største byer, så det faktisk var i hele landet, at de her vognmænd gav sig i kast med at udskifte biler, og ikke kun dem, der har transport til de større byer.
Karina Due (DF), 2019-03-28:
Jeg skal bare lige høre ordføreren, om ordføreren har nogen som helst idé om, hvor mange lastbiler der aldrig nogen sinde kommer til at køre i de fem største byer i Danmark.
For i min optik er det sådan, at når vi har fem miljøzoner i Danmark, er det et incitament til vognmændene om stille og roligt at få udfaset de meget svinende lastbiler og så få nogle mere miljøvenlige lastbiler, som man kan køre med over hele landet.
I den periode er det noget værre bøvl – det er et ord for noget, der på jysk er træls – for vognmændene at skulle til at planlægge, at den her lastbil må ikke have lov til at køre til en af de større byer, så der skal vi tage en anden.
Så det vil da alt andet lige være et incitament til at gå ud og få skiftet sin vognpark til noget miljøvenligt efterhånden, ikke?
Øjvind Vilsholm (EL), 2019-03-28:
Det er jeg fuldstændig enig i, og det er jo netop derfor, det vil være relevant at udvide miljøzonerne til også at være andre steder, så det ikke kun var de lastbiler og varevogne, som skal ind i de større byers centre, men at det faktisk var flere og måske endda alle lastvogne og varebiler og for den sags skyld også personbiler, som overholdt de skærpede miljøkrav.
Carsten Bach (LA), 2019-03-28:
Er ordføreren for Enhedslisten så ikke også enig i den konklusion, der jo sådan set lå i det fremragende spørgsmål fra fru Karina Due tidligere, om, at udledningen fra de køretøjer – hvad enten det er busser eller lastbiler eller varevogne – der skal overholde de Euronormer, der nu gælder for de fem største byer, jo sådan set vil være på samme lave niveau, selv om de så kører igennem Rødovre eller en anden kommune, som godt kunne tænke sig en skærpet miljøregulering?
Øjvind Vilsholm (EL), 2019-03-28:
Nu er jeg med på, at Liberal Alliances ordfører er meget optaget af, hvad vi kan gøre for erhvervslivet og gøre det let at komme rundt med sin bil eller sin lastvogn.
Men jeg er ret sikker på, at kommunerne er dem, der er bedst til at vurdere, hvor det er hensigtsmæssigt at indføre en miljøzone.
Så jeg er ret sikker på, at kommunerne nok ikke vil lave en miljøzone, der kun går fra gadehjørne til gadehjørne, men vil sikre, at de miljøzoner, der kommer, er relevante og selvfølgelig især også overskuelige, så der ikke sker fejl.
Luftforurening er et alvorligt problem, og det er så alvorligt, at der faktisk er tusindvis af mennesker, der dør af det hvert år.
Vi taler ikke bare om folk, der hoster lidt eller er lidt generet i luftvejene, har astmatiske problemer og sådan noget.
Vi taler om folk, der dør af det.
Enhedslisten mener, at det er fornuftigt, at reglerne omkring miljøzoner opdateres, og hilser sådan set et forslag på området her velkommen.
Men det forslag, der ligger her, er ret skuffende.
Det er ikke med i lovforslaget, at der er mulighed for at indføre mere vidtgående regler, og der er heller ikke mulighed for, at kommunerne kan indføre skærpede miljøzoner.
Enhedslisten havde gerne set, at alle kommuner fik mulighed for selv at bestemme ambitionsniveauet for miljøzoner, herunder også at definere, hvilke dele af kommunen der skal være omfattet af miljøzoner.
Københavns Kommune har bedt om mulighed for at indføre nulemissionszoner, og det er da oplagt, at der med lovforslaget gives den mulighed.
Nulemissionszoner kan være med til at skubbe den grønne omstilling af transportsektoren meget mere i gang.
Jeg tænker, at vi alle sammen er enige om, at der skal gøres noget for at gøre transportsektoren mere grøn.
For at rykke på den grønne dagsorden og i øvrigt til gavn for luftkvaliteten og de mennesker, der bor i vores byer, vil det også være oplagt, at miljøzonerne ikke kun omfatter vare- og lastbiler, men også kommer til at omfatte den øvrige trafik på vejene.
Når vi ved, at personbiltrafikken også står for en væsentlig del af udledningen af kvælstofoxider og CO 2 , giver det jo ingen mening, at den del af trafikken ikke kan reguleres med miljøzonerne.
Indfasningen er – ligesom resten af lovforslaget – alt for uambitiøs, og Enhedslisten havde gerne set, at indfasningen af Euro 6 for lastbiler og Euro 5 for varebiler blev fremrykket, sådan som bl.a. Det Økologiske Råd og Frederiksberg Kommune har fremført i deres høringssvar.
Lovforslaget bærer i det hele taget præg af en regering, der har meget ringe ambitioner på klimaets og miljøets vegne.
Og det vil også her være relevant at tale om muligheder for at sætte begrænsninger for brændeovne i de større byer.
Men når det er sagt, kan jeg konstatere, at lovforslaget er en lille forbedring i forhold til, hvordan reglerne er nu – en meget lille forbedring og en forbedring, der slet ikke trækker nok i den rigtige retning.
Men alligevel vil vi på den baggrund støtte lovforslaget.
Carsten Bach (LA), 2019-03-28:
Det er til Enhedslistens ønskescenarie, tror jeg vi skal kalde det, om, at kommunerne – vel at mærke alle kommuner – helt selv kan få lov til at bestemme, hvilke miljøkrav der skal gælde hvor i deres kommuner.
Og der kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, om vi så måske kunne se ind i en lidt forvirrende fremtid – et danmarkskort med forskellige reguleringer nærmest fra gadehjørne til gadehjørne, og at det faktisk vil være en lillebitte smule svært for erhvervsdrivende at skulle gennemskue.
Karsten Hønge (SF), 2019-03-28:
Det er tragisk, at vi efter 29 år fortsat står med en række ubesvarede spørgsmål om Scandinavian Star, som i 1990 kostede 159 mennesker livet.
Det er ubegribeligt, at der fortsat er spørgsmål, der sådan nærmest kører i ring, og det er uacceptabelt, at vi fortsat ikke har afdækket muligheden for, at der faktisk ligger et økonomisk motiv bag mordbranden.
Var det forsikringssvindel, som lå bag?
Vi ved det jo ikke, men vi ved i hvert fald, at der blev ændret afgørende i forsikringssummen lige op til ulykken, og jeg håber da egentlig, at man i alle mulige andre sager nidkært efterforsker det, hvis der bliver rejst den slags mistanker i en sag.
Jeg mener: Man skal jo ikke være Sherlock Holmes for at få mistanke om, at der kunne være en sammenhæng.
Det, der så sker, er, at de norske myndigheder bekræfter, at netop forsikringssvindel aldrig blev efterforsket.
Norge henviser til, at det var Danmarks ansvar at udrede ejer- og forsikringsforholdet.
Og hvad svarer Danmark så?
Ja, Københavns Politi afviser at efterforske det økonomiske motiv med den, jeg synes jo nærmest helt utrolige begrundelse, at det norske politi allerede havde gjort det uden resultater.
Nordmændene henviser til Danmark og svarer, at de ikke har efterforsket det.
Martin Lidegaard (RV), 2019-03-28:
Præcis.
Altså, en undersøgelseskommission i den her sag vil være næsten uoverskuelig både med hensyn til, hvor lang tid den vil tage, og hvor dyr den vil være.
Så det, jeg er ude i, er noget andet.
Det, vi jo hører fra flere af de pårørende og ofrene, er, at de jo også, kan man sige, føler sig lidt uprofessionelle i forhold til det her, for de er jo heller ikke professionelle efterforskere.
De har så fået tilknyttet nogle med en mere professionel baggrund til gruppen, forstår man.
Men jeg synes, at det, vi taler om, er en gruppe – det kunne være en håndfuld advokater eller et par advokater – der lyttede til de argumenter, der er, og kigger ind i sagen med alle de forskellige retsakter og undersøgelser, der ligger, og så simpelt hen vurderer, om de på den baggrund vil anbefale politiet at genoptage sagen og efterforskningen.
Det er det.
Og det vil så sige: Ikke noget med afhøringer under strafansvar osv., som jeg ser det med den her undersøgelse, som jeg taler om.
Peter Kofod (DF), 2019-03-28:
Tak for det.
Og tak til hr. Martin Lidegaard for pragmatismen.
Det er jo et stort skridt for Det Radikale Venstre at sige det, man har sagt fra talerstolen i dag, og det vil jeg da gerne kvittere for.
Det er noget, der oftest bringes ind i den her debat, nemlig at det vil være meget, meget dyrt og meget, meget besværligt og meget, meget langtrukkent at gøre noget som helst af det, som hr. Martin Lidegaard foreslår – det er jeg i hvert fald blive skudt i skoene.
Det er nogenlunde den samme løsning, vi har set på.
Så jeg vil bare bede hr. Martin Lidegaard om at bekræfte, at det, hr. Martin Lidegaard taler om kunne være det her politiske punktum eller håndtag i sagen, ikke er det samme som en undersøgelseskommission, der lige pludselig koster 300 mio. kr. – og så går der flere år, inden Folketinget ser et stykke papir på dens arbejde.
Carsten Bach (LA), 2019-03-28:
Tak for det, tak for ordet.
Og også herfra tak til Dansk Folkeparti for at tage initiativ til forespørgselsdebatten her.
Desværre er det nok også et sår, der aldrig heles, ligesom sagen jo så nok desværre heller aldrig helt kan lukkes.
Justitsministeren nævnte også, at skulle det ske, at der fremkommer nye oplysninger, jamen så skal disse selvfølgelig undersøges til bunds.
Men som justitsministeren også nævnte i sin indledende tale, så er det måske en lille smule håbløst her fra Folketingets talerstol at tage den dialog og debat, der jo skal være om den sag, og desværre er forespørgselsformatet her måske heller ikke det helt rigtige til at komme til bunds i det. Derfor er jeg også meget glad for, at justitsministeren jo også kunne berette om, at i hvert fald nogle af retsordførerne, kan jeg forstå, har været til et møde i ministeriet, hvor man har kunnet få ting uddybet og få yderligere detaljer om sagen.
Derudover skal jeg i hvert fald ikke kunne bidrage med yderligere detaljer eller tilføjelser, andet end at gøre det klart, at Liberal Alliance jo også støtter det forslag til vedtagelse, som blev læst op af Socialdemokratiets ordfører tidligere.
Søren Søndergaard (EL), 2019-03-28:
Ja, det kan Dansk Folkeparti roligt regne med er en sag, som vi vil tage op.
Vi er rigtig glade for at høre, at i forhold til den kommende nye regering – der jo kommer, fordi den regering, vi har, er færdig og har spillet fallit osv. så der kommer en ny regering – synes alle, der overhovedet har været omtalt som nogle, der kunne drømme om på nogen måde at støtte denne regering, hvad enten det er Dansk Folkeparti eller det er Alternativet eller Det Radikale Venstre eller SF eller Enhedslisten, at det faktisk er en rigtig god idé at få en undersøgelse, der får afklaret, om der er behov for at lave en uvildig undersøgelse, der får afklaret, om der er behov for at lave en større undersøgelse.
Det håber jeg at vi i fællesskab kan lægge maksimalt pres på efter det kommende valg.
Peter Kofod (DF), 2019-03-28:
Jeg vil bare takke ordføreren for den gode tale, som jeg synes var rigtig.
Så vil jeg spørge Enhedslistens ordfører: Hvis nu magten tipper her om maksimalt 3 måneder, hvor der skal være afholdt et folketingsvalg, og der skal forhandles en anden regering eller et regeringsskifte på plads, er det her så en af de sager, man kan regne med at Enhedslisten vil tage op og flage over for en eventuelt kommende rød regering, at det er væsentligt at få kigget på den igen?
Søren Søndergaard (EL), 2019-03-28:
Branden på »Scandinavian Star« natten til 7. april 1990 var jo en mordbrand – en mordbrand, som kostede 159 mennesker, herunder mange børn, livet.
Som det ganske rigtigt står i forslaget til vedtagelse, er det den største forbrydelse i Skandinavien siden anden verdenskrig, dvs. i næsten 75 år.
Gerningsmanden eller gerningsmændene er aldrig blevet stillet til ansvar.
Dem, der strøg tændstikken eller betalte for, at det blev gjort, er gået fri.
Det er ikke bare en hån mod ofrene og de mange pårørende, det er også en skamplet på hele vores samfund.
Derfor skal der også fra mig lyde en tak til Dansk Folkeparti for at tage sagen op.
Ifølge aftalen fra 1990 mellem de skandinaviske regeringer var det Danmarks ansvar at undersøge et eventuelt økonomisk motiv bag branden.
Og her, om det økonomiske motiv, er der faktisk kommet noget nyt frem, siden vi diskuterede sagen sidst.
Der er nemlig kommet dokumentation for, at forsikringssummen på »Scandinavian Star« blot nogle få dage før branden blev fordoblet – blot nogle få dage før branden blev den fordoblet.
I sig selv er det ikke et bevis for noget som helst.
Men i sagen om »Scandinavian Star« blev det her spor aldrig efterforsket.
Var der nogen, som havde en økonomisk interesse i, at »Scandinavian Star« brændte, nogle få dage efter at forsikringssummen var blevet fordoblet?
Tværtimod afviste den ansvarlige minister for søfart umiddelbart efter branden og uden nogen undersøgelse overhovedet, at mordbranden kunne forbindes med et økonomisk motiv.
Eller som hun udtalte til Politiken den 9. april 1990, og jeg citerer: Jeg kan ikke tænke mig, at nogen spekulerer i penge med menneskeliv.
Vi lader den lige stå et øjeblik: Jeg kan ikke tænke mig, at nogen spekulerer i penge med menneskeliv.
Tja, dengang kunne man måske undskylde sig med, at man ikke kendte til den fordoblede forsikringssum.
Men i dag og siden vores sidste debat har vi altså fået dokumentationen.
Alligevel mener Rigsadvokaten ikke, at det giver anledning til at kigge på spørgsmålet på ny, det spørgsmål, som er det afgørende: Var der nogen, som havde en økonomisk interesse i, at »Scandinavian Star« brændte, nogle få dage efter at forsikringssummen var blevet fordoblet?
Hvad bygger Rigsadvokaten så det på?
Det bygger Rigsadvokaten på en eneste påstand, nemlig at der ikke er noget grundlag for at antage, at forsikringssummen på 24 mio. dollars var kunstigt højt sat.
Men denne påstand er forkert.
Flere vidner, som aldrig nogen sinde er blevet afhørt, som aldrig nogen sinde er blevet kontaktet af dansk politi,
Er det her et bevis på noget som helst?
Nej, det er det ikke.
Det er ikke et bevis på noget som helst.
Men det er helt åbenlyst et grundlag for en undersøgelse, hvor alle de relevante personer bliver afhørt under vidneansvar.
Det er ikke sket, og så længe det ikke er sket, vil den her sag være en stående anklage mod de danske myndigheder, som havde påtaget sig i en aftale med de øvrige skandinaviske lande at undersøge det spørgsmål – et spørgsmål, som det stadig er et dansk ansvar at få afklaret.
Mord på 159 mennesker har ingen forældelsesfrist!
Preben Bang Henriksen (V), 2019-03-28:
Jeg kan kun forholde mig til det referat, der har været i avisen, og som vi også begge to er bekendt med.
Og jeg må helt klart sige, at den holder jo ikke – var jeg lige ved at sige – i byretten.
Al respekt om Avisen Danmark, men det er jo altså ikke et sted, man udtaler sig under sandhedspligt, som man gør i byretten.
Så nej, jeg går ud fra, det er en lapsus fra den pågældendes side.
Peter Kofod (DF), 2019-03-28:
Tak for det.
Synes Venstres retsordfører, som jo også er advokat og derfor nærmest dagligt er i kontakt med retssystemet, at det er et særlig fyldestgørende svar, at man har bedyret sin egen uskyld over for Avisen Danmark?
Og det er en fin avis, jeg peger ikke fingre ad Avisen Danmark.
Jeg spørger bare: Er det særlig udtømmende?
Preben Bang Henriksen (V), 2019-03-28:
Tak for det.
Jeg skal indledningsvis sige, at jeg også taler på vegne af hr. Naser Khader fra Det Konservative Folkeparti.
Et mindre parti kan jo ikke være alle steder på en gang, og der er møde i Indfødsretsudvalget samtidig med den her debat, og det møde er hr. Naser Khader gået til.
Jeg skal også sige, at vi kan tilslutte os forslaget til vedtagelse – det er også allerede blevet tilkendegivet fra de andre ordføreres side – og at det her ikke bør skille os ad partipolitisk.
Det tror jeg heller ikke det gør.
Det er der ikke noget der tyder på.
Katastrofen på »Scandinavian Star« er en af de allerstørste katastrofer, vi har set i vores farvande.
159 mennesker afgik ved døden.
En stor katastrofe må nødvendigvis medføre en stor efterforskning, ingen som helst tvivl om det.
Lad mig sige fra Venstres side, at der ikke er noget, der skal udelukkes i den her efterforskning.
Det gælder tekniske forhold, økonomiske forhold, brandmæssige forhold, forsikringsmæssige forhold, sødygtighed – you name it.
Det er så stor en katastrofe, at hver en sten skal vendes.
Spørgsmålet er så, om hver en sten er vendt.
Jeg kender lige så lidt som justitsministeren i detaljer de undersøgelser, der har været rundtomkring.
Men er der forhold af betydning for sagen, som ikke er undersøgt, så bør de undersøges.
Spørgsmålet er så, hvem der afgør, om der er forhold, der ikke er undersøgt.
Som sagt kan jeg ikke afgøre det, for jeg har ikke nærlæst de her rapporter.
Det tvivler jeg på at der er nogen af de tilstedeværende her der har.
Det skulle måske lige være hr. Søren Søndergaard, der er en flittig mand.
Jeg gentager, at er der forhold, som ikke er undersøgt, så synes jeg, at vi skal sætte os om bordet, men det kræver nok, at vi nogenlunde detaljeret kan præcisere, hvad det er, vi vil have undersøgt.
Det kunne lyde på andre spørgsmål, som om man bare lige laver en undersøgelse.
Jeg gætter på, at det er flere hundrede flyttekasser, man skal i gang med, så på en eller anden måde må vi præcisere, hvad det er, der i givet fald skal undersøges, og så må vi tage en forhandling om det, som også hr. Søren Søndergaard sagde.
Derfor kan vi tilslutte os det forslag til vedtagelse, som jo netop siger, at hvis der er nye oplysninger i sagen, skal de vurderes med henblik på undersøgelse og eventuel opklaring.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-03-28:
Men jeg håber da, efterforskerne vurderer, hvem der skal afhøres under hvilke former.
Vi har da også set den norske rigsadvokat genåbne straffesagen, også med henblik på det økonomiske spor.
Han sad i 2 år, fra juni 2014 til juni 2016, og undersøgte den her del og kom så med en afgørelse om, at sagen på ny skulle henlægges.
Der er jo ikke nogen af os, der har interesse i, at ting ikke skal undersøges.
Vi er bare nødt til også at forholde os til, om myndighederne overhovedet kan se, at der er grundlag for, at der skal afhøres eller foretages nyt i sagen.
Det har jeg da tillid til at vores myndigheder selvfølgelig gør.
Martin Lidegaard (RV), 2019-03-28:
Ministeren har jo ret i, at sagen ikke forældes juridisk set, men den praktiske vanskelighed i rent faktisk at afhøre folk kan jo meget hurtigt i praksis gøre det umuligt at komme videre i sagen.
Jeg er enig med ministeren.
Jeg tror, at for de mennesker, der er berørt af det her, får sagen menneskeligt set ikke et punktum, før den skyldige er fundet.
Men jeg mener godt, at der kan sættes et punktum i sagen politisk set.
Det var også grunden til, at Stortinget i Norge valgte at gøre det, som nogle af os foreslår.
Min oplevelse er, at for de pårørende og efterladte er der selvfølgelig savnet og tvivlen og raseriet over, at den skyldige ikke er fundet, som man ikke kan gøre så meget ved, hvis ikke det lykkes at finde vedkommende.
Men der er også en følelse af afmagt, fordi de med rette eller urette føler, at myndighederne ikke har undersøgt alle vinkler.
Min mulighed for at vurdere, om det er rigtigt, og min mulighed for at gå ind i sagen og stille de spørgsmål, som justitsministeren venligt erklærede sig åben for at besvare, er for at sige det rent ud lig nul.
Jeg er ikke jurist, jeg er ikke efterforsker, og jeg har heller ikke mulighed for eller tid til at sætte mig ind i de hundrede flyttekasser med materiale, der er.
Det er derfor, at en værdig måde at slutte det her på måske vil være, at vi politikere beder nogle professionelle om at kigge uvildigt på det og så sige samstemmende, at der sætter vi punktummet.
Søren Søndergaard (EL), 2019-03-28:
Jamen problemet, hr. minister, er jo, at de folk, der kunne sige noget om det, aldrig nogen sinde er blevet afhørt under vidneansvar.
De er ikke engang blevet afhørt.
Der er jo en klar henvisning til, at der var fastsat en forsikringssum, som var i overensstemmelse med det, der var markedsværdien, og begrundelsen for det var, at der var tre købere, der ville købe det til den pris.
Alle tre købere har været ude at sige, at de enten ikke ville købe skibet, eller at de ikke kunne drømme om at betale den forsikringssum.
Men det er ikke politiet, der har afhørt dem.
Det indgår simpelt hen ikke i politiets undersøgelse.
Jeg beder bare om, at de relevante personer bliver afhørt under vidneansvar, og så tager vi den derfra.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-03-28:
Jeg ser det mere som et argument, vi har været inde på.
Grunden til at igangsætte sådan en undersøgelse skulle jo være, at vi følte os overbeviste om – for ellers gjorde vi det forhåbentlig ikke – at der er noget her, som åbenlyst burde belyses mere, og som ikke er undersøgt ordentligt, eller som efterforskningen ikke har fundet frem til.
Og jeg kender jo godt til de henvendelser og breve, der kommer om den her sag, men jeg har bare meget, meget svært ved at se, hvad det så er, man skulle undersøge.
Så kan man politisk sætte et punktum, men det tillader jeg mig bare at stille mig tvivlende over for om man kan, så længe de skyldige ikke er fundet.
For jeg er helt sikker på, at hvis den undersøgelse skulle vise, at der ikke er noget, der mangler, så vil man jo dagen efter sige, at der er noget her, vi skal have undersøgt endnu mere, eller at vi må starte helt forfra eller have en større kommission.
Jeg tror bare ikke, at man rent menneskeligt kan forvente, at de pårørende og efterladte sætter et punktum, før de skyldige er fundet.
Det tror jeg simpelt hen ikke på.
Men hele humlen her er jo, at hvis der kommer noget frem, der giver anledning til nye undersøgelser hos politiet, så undersøger man det.
Men vi skal så have en ny praksis, hvor det er Folketinget, der skal til at vurdere, hvad politiet skal undersøge – om vi synes, det har været godt nok undersøgt, om vi synes, der skal undersøges mere.
Det er jeg bare ikke enig i er den måde, vi skal gøre det på.
Søren Søndergaard (EL), 2019-03-28:
Jeg er folketingsmedlem, og som sådant har jeg to opgaver, dels at lave lovgivning, dels at kontrollere den udøvende magt.
Det er det, vi er i gang med.
Ja, man kan stille spørgsmål, og det har jeg selvfølgelig gjort.
Derfor er det selvfølgelig interessant, hvad der stod i de dokumenter, der kom frem, og hvilken betydning de har haft.
Det har jeg spurgt om.
Det, som ministeren så gør i sit svar til mig i Folketinget, er sådan set bare at henvise til, hvad man havde undersøgt, før dokumenterne kom frem.
Så spørger jeg selvfølgelig, om man så ikke godt vil være så venlig at finde ud af, hvornår man har fået de oplysninger i det danske politi om, at den her forsikringssum blev forhøjet få dage før branden.
Og så vil jeg godt læse op af svaret.
»Af ressourcemæssige årsager« er altså det svar, man får.
Synes ministeren virkelig, at det er en ordentlig betjening af Folketinget, at når man stiller et spørgsmål, får man at vide, at man ikke kan få svar af ressourcemæssige årsager?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-03-28:
Men en af de gode ting ved vores demokrati er også, at man kan mene, at der er en kæmpe konspiration i forbindelse med de her forsikringer, og jeg kan jo mærke, at hr. Søren Søndergaard næsten ikke kan holde sig selv i ro under det spørgsmål, som hr. René Gade kommer med.
Det gode er jo, at så kan man stille nogle spørgsmål til ministeren, som vi så får lejlighed til at svare ordentligt og godt på, og det gør jeg hjertens gerne – hjertens gerne.