runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2017-04-05:
Og det, man fortæller, er, at det er 30 pct. i skat til Sverige og 43 pct. i skat herhjemme.
Det er 73 pct. efter min regnestok.
Derfor ville det jo være glædeligt, hvis skatteministeren ville lave et nyt facebookopslag, hvor han direkte siger: Jeg kommer gerne til Frederikshavn og drøfter den her sag med de pensionerede søfolk, og jeg er helt enig i, at 73 pct. i skat er for meget.
Så er der selvfølgelig en omregningsfaktor, hvor tiden også har gjort, at den svenske krone er mindre værd end den danske.
Det er jo et element i det her.
Det er så her, at vi måske i fællesskab kunne overbevise dem om, at man skulle adoptere euroen, for så ville det problem være løst, sådan som jeg ser det.
Men jeg synes i hvert fald, at vi skal se at finde en løsning, og jeg vil kvittere for det, hvis skatteministeren vil tage med undertegnede derop, så vi kan finde en løsning – og han må gerne tage sine embedsmænd med, hvis det er teknikaliteter, for jeg tror, at svenskerne er fuldstændig ligeglad med, hvor meget vi lægger oven i den svenske sømandsskat.
Karsten Lauritzen (V), 2017-04-05:
Altså, jeg siger, og det vil jeg gerne gentage, at jeg gerne vil prøve at se, hvad vi kan gøre for at finde en løsning, men når det ikke er let lige at finde en løsning – og derfor lover jeg ikke bare at løse det – er det, fordi det er et problem, der har eksisteret i en årrække, og fordi det kræver, at vi får justeret den dansk-svenske dobbeltbeskatningsoverenskomst.
Men jeg går gerne ind i det rum, og det tilsagn har jeg også givet hr. Bjarne Laustsen tidligere, og det tilsagn gav jeg også sømændene, da jeg besøgte dem for 1½ år siden – tror jeg det var –
men når det ikke er løst, er det, fordi det ikke er helt ligetil at løse.
Men jeg skal gerne give det tilsagn, at vi kigger på sagen endnu en gang, for det er, som hr. Bjarne Laustsen siger, urimeligt, at man skal betale 73 pct. i skat.
Bjarne Laustsen (S), 2017-04-05:
Hvorfor mener ministeren, at det er rimeligt, at de nordjyske flypendlere skal behandles ringere end andre lønmodtagere, når de skal transportere sig mellem hjem og arbejde, set i lyset af at ministeren for lang tid siden har lovet at løse problemet?
Pernille Bendixen (DF), 2017-04-05:
Tak for det, formand.
Mai Mercado (KF), 2017-04-05:
Tak for spørgsmålet.
Det handler selvfølgelig både om at beskytte det enkelte barn mod at blive sygt, men det handler i lige så høj grad om hensynet til andre børn, som risikerer at blive smittet.
Det kan f.eks. være helt små børn, som altså ikke har fået vaccinen endnu, men det kan også være børn, som er alvorligt syge og altså ikke kan tåle at blive vaccineret.
Derfor er det helt afgørende, at forældre bliver sig deres ansvar bevidst, og at de også bliver bevidst om, at spørgsmålet om vaccination altså langtfra er noget, som kun vedrører dem selv og deres barn, men som i mindst lige så høj grad er noget, der vedrører hensynet til de andre børn.
Jeg kan sagtens forstå, hvis det pædagogiske personale i daginstitutionerne eller i dagplejen kan blive bekymret eller opleve at stå i et dilemma, hvis de f.eks. ved, at et barn ikke er vaccineret, netop fordi barnet jo så udgør en smitterisiko for de andre børn i dagtilbuddet.
Men det er også vigtigt at slå fast, at det aldrig er det pædagogiske personales ansvar, at et barn ikke er vaccineret.
Det er alene forældrenes ansvar at få barnet vaccineret, så barnet ikke bliver sygt og kan smitte andre børn.
Og i en situation, hvor et barn i et dagtilbud er alvorligt sygt eller har en kronisk sygdom, som gør barnet særlig sårbart over for sygdomme, herunder mæslinger, jamen så har dagtilbuddet mulighed for at søge vejledning hos den kommunale sundhedstjeneste.
Sundhedstjenesten kan så rådgive dagtilbuddet om, hvordan situationen bedst muligt håndteres, og hvordan forældrene i givet fald skal informeres.
Heldigvis – vil jeg så sige i den her store diskussion om vaccinationer – er der faktisk sket en stigning i antallet af børn, der bliver vaccineret mod f.eks. mæslinger, så det går den rigtige vej.
Der er først grund til bekymring, hvis vi begynder at se et fald.
Pernille Bendixen (DF), 2017-04-05:
Det er netop, i forhold til at barnet skal i centrum og barnet skal høres i det omfang, det er muligt, at det halter.
Det hører vi gang på gang.
Barnets Reform er fra 2011, men synes ministeren, at kommunerne er lykkedes med det her?
Synes ministeren, at de har fået implementeret Barnets Reform på en ordentlig måde?
Nu er der efterhånden gået en hel del år, siden den kom.
Mai Mercado (KF), 2017-04-05:
Overordnet set synes jeg, at kommunerne er lykkedes med at implementere Barnets Reform.
Men jeg tror også, at det har været en stor opgave for kommunerne, og jeg tror også, at man kan blive bedre, og at man hele tiden kan kigge indad og se på, om de procedurer og den måde at arbejde på i kommunerne helt flugter med Barnets Reform.
Det er simpelt hen for at se på, om man kan komme endnu tættere på og blive endnu bedre i forhold til at implementere den.
Pernille Bendixen (DF), 2017-04-05:
Men når der så er kommuner, hvor der gentagne gange popper sager op – og det har ikke noget at gøre med den kommune, vi tager udgangspunkt i her, men der er andre kommuner, hvor man gentagne gange ser, at der er dårlige sager, og hvor det virkelig halter – kunne ministeren så ikke igen overveje at lave den her tvungne taskforce?
Jeg ved, at jeg har spurgt om det før, nu spørger jeg igen.
Mai Mercado (KF), 2017-04-05:
Det er endnu en sag, som har optaget mig meget, men da det jo er en enkeltsag, vil jeg ikke kommentere den, men forholde mig til det rent overordnede, og det er også det, jeg har gjort hidtil.
Der skal ikke herske tvivl om, at det at træffe beslutning om at fjerne et barn fra en plejefamilie, som det er vokset op hos, er meget indgribende.
Derfor skal børns synspunkter som udgangspunkt også inddrages, inden der bliver truffet beslutninger, som kan vende op og ned på deres liv.
For der er langt større chance for at vælge rigtige og også holdbare løsninger, hvis vi også får inddraget barnet.
Inddragelse af barnet skal selvfølgelig altid ske med en passende vægt og i overensstemmelse med barnets alder, modenhed og funktionsevne.
Der kan eksempelvis være tilfælde, hvor barnet er så lille, at det ikke giver mening at afholde en egentlig børnesamtale, men kommunen skal altid tage barnets perspektiv i betragtning i de beslutninger, der bliver truffet om barnet, og den skal også forsøge at få barnets holdning til afgørelsen på anden vis.
Det kan eksempelvis ske ved observation, og det kan ske ved at tale med personer i netværket, som barnet er fortrolig med.
Det afgørende for mig er, at kommunerne tager udgangspunkt i det enkelte barns behov, når de beslutter, hvilken støtte barnet skal have, og om barnet skal hjemvises til familien.
Det er det, der er målet med Barnets Reform.
Pernille Bendixen (DF), 2017-04-05:
Det kan vi godt være enige om, men nu er det jo bare sådan, at der er nogle, der bliver ved med at halte efter.
På et eller andet tidspunkt må man jo ligesom trække en streg i sandet.
Det tænker jeg også at ministeren vil have behov for, og jeg ved, at den tidligere socialminister Karen Hækkerup har sendt en taskforce af sted i sin tid som minister.
Så det er altså en mulighed for ministeren, hvis man synes, at det bliver ved med at halte bagefter.
På et eller andet tidspunkt, kan man sige, er den gode dialog jo stoppet, og så bliver man nødt til at gribe til andre værktøjer.
Mai Mercado (KF), 2017-04-05:
Jo, jeg har jo også sendt hyrdebreve ud til kommunerne.
Og generelt synes jeg jo, at jeg står for en linje, hvor jeg insisterer på, at de afgørelser, der bliver truffet, skal være til borgerens bedste.
Når vi eksempelvis har haft en Jammerbugtsag, har jeg insisteret på, at man, ud over at man laver en korrekt afgørelse og at man følger loven, så også gerne må have en god dialog med borgeren undervejs.
Det har jeg faktisk en forventning om som minister.
Så jeg synes egentlig, at jeg har været ude at markere skarpt, at loven er til for at blive overholdt.
Orla Hav (S), 2017-04-05:
Hvilke initiativer vil ministeren tage for at undgå, at en række museer lukker, som følge af at Arbejdsmarkedets Feriefond har varslet, at den ikke vil eller kan forlænge lån i museerne?
Mai Mercado (KF), 2017-04-05:
Hvis man virkelig skal have kommunerne til at ændre deres praksis, altså ændre måden, de laver deres arbejde på i forhold til de beslutninger, der bliver truffet omkring et plejebarn, så tror jeg, at det er vigtigt, at det er på en god og positiv måde, hvor kommunen er i dialog og altså i samarbejde med taskforcen og får kigget på procedurer og på ændringer.
Vi kan jo se, at bl.a. Middelfart har haft god gavn af en taskforce, og at det har hjulpet til at hæve kvaliteten i sagsbehandlingen.
Og det er det, der er det vigtige for mig.
Jeg kan være bekymret for, om man vil få det samme, hvis man altså tvinger en taskforce ind i en kommune – om man så vil få samme grad af medejerskab til at hæve kvaliteten i sagsbehandlingen.
Til syvende og sidst er det vigtige for mig at sikre en bedre sagsbehandling, fordi det er det, der vil være til barnets bedste.
Orla Hav (S), 2017-04-05:
Tak for det, formand.
Hvilke initiativer vil ministeren tage for at undgå, at en række museer lukker, som følge af at Arbejdsmarkedets Feriefond har varslet, at den ikke vil eller kan forlænge lån i museerne?
Pernille Bendixen (DF), 2017-04-05:
Tak for det.
Mener ministeren, der kan være behov for, at vi tager nogle tiltag for at hjælpe personalet ude i daginstitutionerne, eventuelt med, hvordan de skal håndtere situationen, eller i forhold til oplysning af forældre, der kommer der?
Altså, mener ministeren, at der er behov for det,
eller er debatten måske kørt lidt op?
Mai Mercado (KF), 2017-04-05:
Jamen jeg synes egentlig, der er god grund til at se på, hvordan man kan informere og guide forældrene til, at de selv tager ansvaret på sig og får vaccineret deres børn.
Og jeg har også indtryk af, at det er et resultat af en informationsindsats, at vi nu ser en stigning.
Der bliver bl.a. sendt rykkere ud, og det kan være noget af det, der gør, at forældre siger: Hov, vi har altså ikke lige fået vaccineret vores barn, det må vi hellere gøre.
Jeg tror også, det er vigtigt at se på, hvad årsagerne er til, at forældre ikke lader deres børn vaccinere.
Det kan jo godt være børn, hvor forældrene måske er socialt udsatte eller lever et lidt kaotisk liv og bare ikke får det gjort.
Og så er der dem, som jeg virkelig har stærke, stærke følelser for at skælde ud på, og det er de der sådan lidt speltagtige forældre, som tager et meget bevidst valg om ikke at ville vaccinere deres børn.
Når jeg oplever det, får jeg nærmest fysisk røde knopper over det hele, for jeg synes simpelt hen, det er så uansvarligt, at de som forældre kender til den risiko, som de sætter ikke bare deres egne børn i, men også andre børn, og alligevel vælger ikke at lade deres børn vaccinere.
Altså, jeg kan næsten ikke være i mig selv, når vi har at gøre med den type forældre.
Pernille Bendixen (DF), 2017-04-05:
Det er også mest de der speltforældre og facebookkulturen, som spørgsmålet egentlig går på.
Så er der alt det her med oplysning og information og kampagner, og der er jeg blevet oplyst om, at international forskning faktisk viser, at de der oplysningskampagner, som man ellers skulle tro virkede, faktisk ikke virker – altså at man som mor får at vide, at hvis man ikke får vaccineret sit barn, kan man faktisk være skyldig i, at et andet barn dør af det osv.
Det preller åbenbart simpelt hen af på de der speltforældre.
Vil ministeren forholde sig til Nordfyns Kommunes sagsbehandling og fjernelse af et plejebarn, uden at barnet er blevet hørt, sådan som det ellers skal ifølge Barnets Reform?
Vi er sådan set enige om, at dialog og vejledning og guidning må være vejen frem.
Men altså, kunne vi komme dertil, hvor det bliver, som Liberal Alliance har foreslået, altså hvor man simpelt hen tvangsudelukker børn fra daginstitutioner, fordi forældrene nægter at rette ind i forhold til den dialog, der er?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens holdning til.
Mai Mercado (KF), 2017-04-05:
Der er jo i hvert fald en række værktøjer, man kan gribe til, før man ender med en tvangsudelukkelse.
Jeg synes, det er værd at kigge på, hvilke redskaber der er til rådighed, og så også være opmærksom på, at der kan være mange forskellige ting på spil for dem, vi kalder speltsegmentet, og som altså tager et meget bevidst, aktivt valg om ikke at ville lade deres børn vaccinere.
Der kan det godt være vi måske skal gå lidt hårdere til værks.
Men for dem, som er socialt udsatte, og som ikke har fået det gjort, tror jeg ikke nødvendigvis, at en udelukkelse fra et dagtilbud vil være den rigtige vej.
Pernille Bendixen (DF), 2017-04-05:
Vil ministeren forholde sig til Nordfyns Kommunes sagsbehandling og fjernelse af et plejebarn, uden at barnet er blevet hørt, sådan som det ellers skal ifølge Barnets Reform?
Mai Mercado (KF), 2017-04-05:
Uden at jeg vil gøre mig til ekspert på det, har jeg det indtryk fra avislæsning, at der kører nogle sådan helt fuldstændig tåbelige myter, bl.a. om vaccinationsprogrammets sammenhæng med autisme.
Jeg synes, at kernen i det her må være, at forældre lader deres børn vaccinere.
Og det, jeg også har noteret mig, er, at der er sket en lille stigning i antallet af de lidt senere vaccinationer, hvilket jeg jo tager som udtryk for, at der er forældre, som simpelt hen har glemt det og bliver mindet om det: Hov, få lige dit barn vaccineret.
Så får de gjort det, og jeg synes egentlig, det vil være den absolut bedste vej, hvis vi kan guide positivt hen imod, at forældre altså tager ansvaret på sig og lader deres børn vaccinere.
Simon Kollerup (S), 2017-04-05:
Tak for det.
Karsten Kollerup var min far.
Men jeg vil bare spørge ordføreren, om Venstre vil være modstander af en model, hvor man kombinerer e-learning med klasserumsundervisning.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-04-05:
Tak for det, formand.
Jamen som udgangspunkt har regeringen jo skitseret en model, som vi mener leverer det, der skal leveres i forhold til medarbejdere, der skal igennem et kursus.
Og så er det naturligvis op til partierne at finde ud af, hvad man ønsker at drøfte i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Men regeringens udgangspunkt er, at det her både er fleksibelt og en konstruktion, som det er muligt at udvikle fremadrettet, i tilfælde af at det bliver nødvendigt.
Simon Kollerup (S), 2017-04-05:
Det havde jeg også regnet med, for det er jo regeringen, der har fremsat lovforslaget.
Samtidig er jeg også politisk lidt interesseret i at høre, om ministeren er åben over for at tage en diskussion med Folketingets partier om at lave en kombinationsmodel.
Når man ser på lønmodtagersidens forslag og høringssvar, kan man jo se, at de siger, at der vil være et værdifuldt aspekt af det, og det er særlig i forhold til det psykologiske aspekt i det her med at blive smittet med MRSA og de udfordringer, det kan give.
Så er ministeren åben for at indgå i sådan en drøftelse?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-04-05:
Det er regeringens opfattelse, at et e-learningkursus bidrager med de elementer, der skal til for at få et uddannelsesforløb, der både er rigt på indhold, men naturligvis også er det i forhold til fleksibilitet, hvad bl.a. Dansk Folkepartis ordfører beskrev, altså at man kan opdatere, udvikle osv.
Så den her model, som regeringen lægger op til, mener vi dækker det, der skal dækkes.
Simon Kollerup (S), 2017-04-05:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren om det med de her anbefalinger, der er blevet givet, om, at e-learning skulle være et supplement til f.eks. klasseundervisning.
Det er bare for at få ministeren til at kommentere lidt på, at man vælger noget, der egentlig er blevet anbefalet som et supplement, og gør det til det eneste undervisningstilbud på det her felt.
Hvilke overvejelser har der ligget bag det?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-04-05:
Tak for det, formand.
Og også tak til ordførerne for de forskellige bemærkninger.
Hygiejnekurset er et blandt flere tiltag i MRSA-handlingsplanen, som samlet har fokus på at hindre spredning af husdyr-MRSA til det omkringliggende samfund.
Kurset vil øge indsigten i effekten af hygiejne i forhold til at begrænse spredning af husdyr-MRSA og dermed risikoen for, at der føres resistente bakterier fra staldene og videre ud i samfundet.
Med lovforslaget foreslås det at indføre en bemyndigelse til at gøre deltagelse i et hygiejnekursus obligatorisk for visse personer, der håndterer svin.
Herefter vil der i bekendtgørelsen blive fastsat regler om obligatorisk deltagelse for personer, der er erhvervsmæssigt beskæftiget i svinebesætninger, personer, der transporterer og håndterer levende grise, samt slagterimedarbejdere, der håndterer levende grise.
Kurset etableres som et e-learningkursus, hvilket giver mulighed for, at deltagerne kan tilgå kurset fra alle steder med en internetforbindelse.
Kursusformen med e-learning giver en fleksibilitet i forhold til hurtigere afvikling af kurset, og på den måde fremmer kursusformen en effektiv implementering af initiativet.
Kursusformen giver desuden mulighed for løbende udvikling af indhold i takt med ny viden, og e-learningkurset stilles vederlagsfrit til rådighed.
Det er yderligere en fordel, at kurset giver mulighed for, at også faggrupper, der ikke er omfattet af et obligatorisk krav om hygiejnekursus, kan tage kurset eller dele heraf og få større indsigt i effekten af hygiejne ved håndtering af svin.
Kursusindholdet udvikles af statens Statens Serum Institut, herunder MRSA-rådgivningstjenesten.
Her besidder man den specialiserede ekspertise inden for hygiejne, og Statens Serum Institut har desuden etableret en læringsportal inden for infektionshygiejne og har god erfaring med udvikling og drift af e-learningprogrammer.
Statens Serum Institut er førende eksperter i hygiejne og har en veldokumenteret viden om MRSA hos mennesker og om hygiejnetiltag, der kan forebygge smittespredning.
MRSA-rådgivningstjenesten har et indgående kendskab til de spørgsmål og problematikker, som personer, der arbejder med grise, står over for, og Statens Serum Institut og MRSA-rådgivningstjensten besidder derfor kompetencerne til at udvikle indholdet af hygiejnekurset og stå for driften af kurset.
Jeg vil til sidst fremhæve, at vi med hygiejnekurset implementerer et væsentligt initiativ i MRSA-handlingsplanen.
I planen har vi forpligtet os til dels at arbejde for at forebygge smittespredning, dels at reducere forekomsten af husdyr-MRSA.
Med initiativet om hygiejnekurset fokuserer vi på at begrænse spredningen af smitte med husdyr-MRSA til det omgivende samfund.
Med disse ord ser jeg frem til udvalgsbehandlingen af lovforslaget og takker for debatten.
Orla Østerby (KF), 2017-04-05:
Tak for det.
Lovforslaget, som fremsættes, har jo baggrund i aftalen om handlingsplan for husdyr-MRSA af 16. april 2015.
Initiativerne i handlingsplanen, som omfatter hygiejnetiltag, forventes at medføre en opbremsning i udbredelsen.
Det må vi sige er det, vi håber på det vil medføre.
Det obligatoriske hygiejnekursus har således til formål at reducere mængden af husdyr-MRSA, som mennesker passivt kan bære videre til det omgivende samfund, og dermed minimere risikoen for at smitte.
Det obligatoriske hygiejnekursus vil være et krav, der omfatter personer, der erhvervsmæssigt er beskæftiget med levende dyr – i det her tilfælde svin.
Det obligatoriske hygiejnekursus skal stilles til rådighed af Statens Seruminstitut og af MRSA's rådgivningstjeneste som et e-learningkursus.
Nu har der været noget snak om det i dag, og jeg er da glad for, at det med de bedrifter, vi har rundtomkring i Danmark, er muligt at få sådan et kursus her, som man hurtigt kan etablere, og hvis indhold – som der står i oplægget til loven – løbende kan udvikles.
Det vil sige, at det ikke bare er noget, der ikke udvikles som et AMU-kursus, men er noget, som man kan tage op og udvikle løbende, og det bliver trods alt noget nemmere med et e-learningkursus.
Det er jo en utrolig stor opgave, vi har med MRSA, og jeg tror, at det er noget, vi kommer til at diskutere løbende.
Det her e-learningkursus skal i sin simple udgave forhindre, at de personer, der arbejder i landbruget og med svin, tager den her bakterie med ud og overfører den til andre steder, når de forlader butikken og produktionen, og det er det, de skal oplæres i.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Trine Torp (SF), 2017-04-05:
Indførelsen af et obligatorisk hygiejnekursus for personer, der er erhvervsmæssigt beskæftiget med svin, har, som det fremgår af lovforslaget, til hensigt at reducere mængden af husdyr-MRSA, som mennesker passivt kan bære videre til det omgivende samfund.
Mere viden om husdyr-MRSA og om de risici, der er forbundet med MRSA, er afgørende for, at udbredelsen af MRSA både i og uden for svinestaldene fremadrettet kan mindskes.
Derfor er vi selvfølgelig positive over for lovforslaget i SF som et af mange skridt i den rigtige retning.
I udvalgsbehandlingen vil vi dog gerne lægge op til nogle overvejelser vedrørende hygiejnekursets målgruppe og omfang, ligesom en række organisationer også har gjort det i deres høringssvar til lovforslaget.
Hvor vidt kan målgruppen for hygiejnekurset udvides?
Som ministeriet også skriver i sit svar på organisationernes høringssvar, tager hygiejnekursets nuværende målgruppe i forhold til svin udgangspunkt i den handlingsplan, vi i fællesskab lavede, og derfor skal jeg heller ikke klandre regeringen for at have fastsat den nuværende målgruppe til kun at omfatte den målgruppe, som vi jo aftalte sammen.
Men siden aftalen blev lavet, har Miljø- og Fødevareministeriet i nogle svar til Folketinget for ganske nylig redegjort for, at 44 mennesker i perioden fra 2014 til 2016 er blevet smittet med husdyr-MRSA, hvor smitten sandsynligvis stammer fra danske minkfarme.
Derfor mener jeg, at det vil være oplagt at genoverveje, om målgruppen i det nuværende lovforslag er for snæver og bør udvides.
Derudover mener vi også, at det kan være relevant at overveje selve formen på kurset, som nogle også har nævnt.
Jeg har selv undervist på dem og mener, at det kan der da være fin kvalitet i, men et e-learningkursus af 1½ times varighed, hvor der ikke er mulighed for at vælge en anden undervisningsform, må overvejes.
Som det også er blevet nævnt før, lærer mennesker på meget forskellig måde.
For nogle er e-learningkursus en rigtig god idé, for andre ikke.
Og så flugter det sådan ikke helt med ekspertgruppens anbefalinger i forhold til omfanget.
På den baggrund mener jeg, at det er relevant, at vi i udvalgsbehandlingen får drøftet, om den problematik er reel, og hvad der eventuelt kan gøres bedre ved det. Lægeforeningen og Rådet for Bedre Hygiejne foreslår f.eks., at der i lovforslaget åbnes op for andre former kurser end e-learning, og at det f.eks. skal være muligt at afholde flere typer af kurset, fysiske såvel som it-baserede.
Derudover foreslår 3F og NNF, at man også kan overveje, om kurset kan indgå som en obligatorisk del af relevante uddannelser såsom landbrugsuddannelsen, uddannelsen til industrislagter osv.
Det mener vi også bør indgå som en overvejelse i udvalgsbehandlingen. Så SF støtter op om forslaget, men mener godt, at vi kan være noget mere ambitiøse, ikke mindst fordi MRSA-problemet ikke er blevet mindre siden MRSA-handlingsplanen – snarere tværtimod.
Vi mener sådan lidt pænt sagt, at ministerens forslag er for beskedent i forhold til anbefalingerne, så jeg ser frem til udvalgsbehandlingen.