runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (KD), 2021-05-21:
Men børnechecken er jo en del af det danske skattesystem, og det kan ministeren simpelt hen ikke regulere i over for de vandrende arbejdstagere, medmindre man laver diskrimination.
Det er helt oplagt, og det har vi diskuteret i årevis på europæisk niveau.
Der er jo en grund til, at vi har lavet alle de her tiltag med, at man kan tage sine ydelser og sin optjente ret med sig.
Det er for at øge mobiliteten på arbejdsmarkedet.
Er ministeren enig med mig i, at den store udfordring i fremtiden er at sikre nok arbejdskraft på det danske arbejdsmarked og mobilitet på det europæiske arbejdsmarked, således at vi kan få hænder nok til at få udført al den service, vi gerne vil have?
Peter Hummelgaard (S), 2021-05-21:
Det princip, som hr. Jens Rohde redegør for og refererer til, står jo i traktaterne.
Men det er jo omvendt heller ikke nogen hemmelighed, at på en række områder er der, hvad angår forordning 883, som lige nu bliver forhandlet i EU, diskussioner om, dels i hvilken udstrækning man kan tage ydelserne med sig, dels i hvilken udstrækning man kan modtage bestemte typer af ydelser.
Der arbejder den her regering, ligesom den tidligere regering jo også gjorde, på, at der bl.a. skal være visse begrænsninger på dagpenge, børnecheck m.v. Men det er klart, at indtil de regler måtte være blevet ændret i den retning, som vi ønsker i Danmark, så skal vi naturligvis respektere EU-retten.
Jens Rohde (KD), 2021-05-21:
Jeg kan godt blive forvirret over, hvad det er for nogle ydelsesprincipper, der skal ændres, så jeg vil bare gerne have, at ministeren her over for Folketinget slår fast, at man ikke går ind for diskrimination af de vandrende arbejdstagere.
Det fremgår af Traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmådes artikel 18, at det kan vi ikke, og i øvrigt af hele aftalesystemet helt tilbage fra 1954, som jo bygger på, at der, hvor man arbejder, betaler man sin skat, og der, hvor man betaler sin skat, ligestilles man med alle andre, der betaler deres skat.
Er ministeren enig i det princip?
Peter Hummelgaard (S), 2021-05-21:
Først og fremmest afventer vi jo Ydelseskommissionens rapport, som vil komme inden sommerferien, og jeg tror, man skal være realistisk, set i lyset af at det er et meget kompliceret område, som også er blevet gjort meget, meget kompliceret af skiftende flertal her i Folketinget og har mange knopskydninger.
Vi mener helt reelt, at der trænger til både at blive saneret, blive fundet nogle bedre balancer og blive ryddet op i systemet, og de drøftelser glæder vi os til at have, både med den ene side og med den anden side af Folketinget.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-21:
Skal vi så forstå det på den måde, at ministeren ikke forventer, at Ydelseskommissionen kommer med noget forslag inden årets udgang?
Det ville da være trist.
Altså, det gør det jo unægtelig lettere at være politiker, hvis man kan love en hel masse og derefter lægge det over i en syltekrukke og man så ikke nogen sinde barsler med noget, og så kommer der et nyt folketingsvalg, og så har man gjort, hvad man ville.
Det er jo ikke sådan, det fungerer, minister.
Tilsyneladende forventer man ikke noget realiseret inden årets udgang, så hvornår er vi der?
Hvornår holder vi op med at skulle sende den ene milliardcheck efter den anden ud af landet på grund af su-regler, børnepengeregler osv. osv., som vi kender det fra EU?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-21:
Jeg tror, at det, der har overbevist mig, er, at vi havde en høring i Folketinget, som bl.a. handlede om voldtægtsofre, og jeg ved, at Nye Borgerliges partiformand også var med.
Der var et meget klart budskab til os om, at der skulle være hurtig reaktion i hvert fald i forhold til de grupper, som blev udsat for voldtægt.
Der var et meget klart budskab om, at der er brug for at gøre noget.
Så dykker jeg ned i problemstillingen, og så finder jeg faktisk ud af, at de mennesker, der hyppigst udsættes for vold og voldtægt, også er dem, der har dårligst mulighed for at betale.
Derfor synes jeg, det giver god mening her.
Men vi kan da diskutere, om der skal en lægefaglig vurdering indover.
Det må bare ikke blive for bureaukratisk for det enkelte offer, for så tror jeg, vi taber dem i deres traumer.
I forvejen er det rigtig, rigtig svært at henvende sig til myndighederne.
Det ved vi jo.
Det er svært at få anmeldt overgrebene, at få det gjort.
Peter Hummelgaard (S), 2021-05-21:
Jamen det helt korte svar – og det er jo det, jeg har redegjort for – er, at vi venter på Ydelseskommissionen, som vi har bedt om at gentænke ydelsesområdet, herunder ikke mindst kontanthjælpsområdet, og også komme med anbefalinger til, hvordan man kan arbejde med balancerede optjeningsprincipper.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-21:
Tak for det.
Jeg ved ikke, om jeg skal sige tak for afvisningen, men den var jo forventelig.
Det, vi lægger op til her, er jo endnu en gang at forpligte den socialdemokratiske regering til at levere det, som det socialdemokratiske parti har lovet sine vælgere, og den her gang handler det altså om side 17 i programmet »Retfærdig og realistisk«, hvor man skriver – og det er Socialdemokratiet, der taler: »Vi har støttet indførelsen af et optjeningsprincip for børnechecken.
Og vi vil konstruktivt indgå i politiske drøftelser om, hvorvidt brugen af optjeningsprincipper skal udvides.«
Det vil vi gerne forpligte regeringen til at realisere inden årets udgang, og det synes jeg egentlig er et rimelig rummeligt spænd, al den stund at regeringen til nytår har siddet 2½ år og vi nærmer os et folketingsvalg osv.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-21:
Lige præcis den del har vi så ikke regnet på, men vi har spurgt til, hvad forslaget koster, og vi siger jo også, at vi kan tage pengene fra råderummet.
Og hvis jeg ikke tager meget fejl, var argumentationen jo netop præcis den samme, da vi indførte gratis psykologhjælp for unge under 25 år.
Det var jo også, fordi vi ved, at i sidste ende sparer det ressourcer i psykiatrien.
Men jeg har ikke taget stilling til, hvor meget vi så kan hente på det.
Vi siger, at hvis vi synes, det er en god idé, så lad os tage pengene fra råderummet.
Og vi høster formentlig også andre gevinster i arbejdsmarkedssystemet, i uddannelsessystemet, i psykiatrien.
Julie Skovsby (S), 2021-05-21:
Tak for det.
Og tak for dialogen i dag omkring det her beslutningsforslag fremsat af tre ordførere fra SF.
Grunden til, at jeg lige har et enkelt spørgsmål, er, at ordføreren nævner, at det er et greb i lommen.
Så det er hele det her spørgsmål omkring den manglende finansiering i forslaget.
Eller har SF regnet på finansieringen?
Det bliver nævnt, at der er besparelser at hente i psykiatrien, og mit spørgsmål er egentlig meget enkelt: Hvor store besparelser i psykiatrien mener SF at der kan hentes?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-21:
Om der skal gives psykiatrisk behandling, eller om man skal bruge psykologhjælpen, tænker jeg at det enkelte offer må finde ud af med sig selv, altså om man synes, at traumet er så alvorligt, at man vil gå til sin læge og få noget psykiatrisk behandling.
Men jeg synes, at psykologhjælpen skal være en ret, og jeg tror i virkeligheden, at vi kan afbøde, at noget udvikler sig til psykiatriske problemstillinger, ved at man får tidlig hjælp.
I forhold til ligestilling af mænd og kvinder ved jeg, at SF i hvert fald sammen med Enhedslisten og måske også nogle andre har stillet et forslag om en ny paragraf i serviceloven, så vi rent faktisk også kan få taget hånd om de mænd, som oplever traumer.
For de findes.
Jeg har selv besøgt krisecenteret i Esbjerg for nylig, så jeg ved, at nogle af de her mænd er rigtig sårbare.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-21:
Jamen jeg er meget enig i, at det skal gå hurtigt.
Det skal ske hurtigt.
Jeg synes bare ikke rigtig, ordføreren svarede på, hvorfor man så målrettet lægger sig fast på lige præcis psykologbehandling, for jeg tænker, at en læge vil kunne vurdere, hvad det er, man har behov for.
Det kunne også være noget psykiatrisk behandling, noget medicinsk behandling, hvis man har angst eller andet.
Det var egentlig det ene, som jeg ikke synes ordføreren svarede på.
Det andet er – og så bliver jeg jo lidt nysgerrig, fordi vi netop har talt om servicelovens § 109, hvor man jo faktisk har en paragraf udelukkende for kvinder, der bliver udsat for vold i hjemmet –
om Socialistisk Folkeparti så kommer til at stemme for Nye Borgerliges forslag om at kønsneutralisere, altså at sikre samme rettigheder for mænd og kvinder i servicelovens § 109?
Det ville være glædeligt ...
[Lydudfald].
Jens Rohde (KD), 2021-05-21:
Mener ministeren, at det er et strukturelt eller alene et økonomisk problem, vi står med?
Og hvis det er sådan, at man kan sige det, uanset hvad svaret så bliver, vil regeringen så komme med nogle løsninger på enten det ene eller det andet eller på begge udfordringer?
Magnus Heunicke (S), 2021-05-21:
Ja, det må jeg svare helt klart ja til.
Der gøres en kæmpe indsats i vores psykiatri, men på alle nøgleparametrene, som jo handler om genindlæggelser, som handler om forholdene i retspsykiatrien, som handler om tvang i psykiatrien, og som handler om vores manglende evne til at sætte ind med tidlig forebyggelse, må vi konstatere, at på trods af alle mulige gode viljer – der er også lavet masser af pakker og andet undervejs i det her Folketing – er vi slet ikke der, hvor vi skal være.
Og det her problem bliver ikke mindre fremover.
Altså, vi har fra regeringens side jo sammen med vores aftalepartnere i forbindelse med finansloven leveret 600 mio. kr. til et varigt løft år for år, som starter med at være en udbygning af antallet af sengepladser, men som senere hen bliver et reelt driftsløft.
Men det stopper ikke dér.
Vi skal lave et generelt stærkere løft af psykiatrien.
Jens Rohde (KD), 2021-05-21:
Altså, nogle gange tror man jo, at det er matadorpenge, vi leger med herinde.
Så jeg kan godt forstå ministeren, i forhold til at det er sådan lidt: Jo jo, det er bare lige et greb her, og det er bare lige et greb dér.
Nu sidder jeg jo i salen hele tiden, fordi jeg er ordfører for alt, og der kommer saftsuseme mange forslag, som er et greb i lommen.
Så jeg forstår godt, at regeringen er nødt til at være en lille smule påholdende.
Så jeg har fuld forståelse for den præmis, og partierne må ligesom finansiere deres borgerforslag, når de kommer med dem.
Det er vel det mindste, man kan forlange.
Men når det så er sagt, vil ministeren og regeringen så erkende, at vi på hele psykiatriområdet har et kæmpe efterslæb og en meget, meget stor udfordring, som, hvis ikke vi får den løst, også i sidste ende vil risikere at koste samfundet – og som vel allerede gør det i dag – store omkostninger, både menneskeligt og økonomisk?
Magnus Heunicke (S), 2021-05-21:
Jeg vil lige slå fast, at når jeg nævnte det her beløb, så er det for de grupper, som har den livssituation, som jeg læste op her.
Så det er ikke et beløb for, hvad det generelt vil koste at gøre det gratis at gå til psykolog i Danmark.
Der er vi oppe på et helt andet beløb, som jeg ikke har med mig her.
Men det beløb, jeg nævnte, er i forbindelse med at fjerne egenbetalingen i den ordning, som vi taler om her, og der ville det altså skulle finansieres på den måde.
Det drøfter vi selvfølgelig meget, meget gerne med Folketingets partier, for det er jo helt centralt, at der er et godt og nemt tilbud til de mennesker, som har en meget, meget svær livssituation.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-21:
Så det vil koste mellem 200 og 400 mio. kr. at fjerne egenbetalingen, brugerbetalingen for de grupper?
Jamen så vil jeg bare helt konkret spørge: Er der nogen realistisk mulighed for, at regeringen rent faktisk vil vægte mental sundhed og trivsel, omsorg, altså prioritere det?
Magnus Heunicke (S), 2021-05-21:
Jamen altså, hvad angår formålet,
har jeg listet en række ting op.
Der findes også en række organisationer, der har tilbud til ofre for vold bl.a. i nære relationer.
Der er Lev Uden Vold, der er Mødrehjælpen, der er Danner, der er Projekt Q-Værk, Dialog mod Vold, interventionsmodellen; der er en række, der har nogle tilbud, som er fremragende, og som i større eller mindre grad får offentlig støtte.
Det er i sig selv, synes jeg, en vigtig pointe i det her forslag, at man adresserer uligheden, altså det, at mennesker, der har et vanskeligere socioøkonomisk udgangspunkt, også er i større risiko for at blive udsat for vold, den her type vold, og jo selv har vanskeligere ved – det ved vi fra sundhedsvæsenet – at danne sig et overblik over, hvilke tilbud der gælder for dem.
Og det er noget af det, vi vil kortlægge.
Og jeg siger ikke, at det ikke vil være en god investering, for det vil det formentlig være, men det koster bare nogle penge, og de penge skal jo så være der.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-21:
Tak til ministeren.
Jeg vil sige, at i Frie Grønne er vi også rigtig skuffede over, at ministeren ikke vil bakke op om forslaget.
Prøv at tænke på, hvis vi havde et samfund, hvor man rent faktisk fik hjælp, hvis man havde behov for det, uden at det var afhængigt af, om man havde penge til det eller ej.
Det er sådan et samfund, Frie Grønne drømmer om.
Ministeren siger i sin redegørelse, i sin tale, at han erkender, at området langtfra er perfekt, og at man så nu vil kortlægge hele området og se, hvordan man kan forbedre det.
Kunne ministeren komme lidt mere konkret ind på, hvad ministeren så vil gøre efter sådan en kortlægning?
Er der planer om så at sørge for, at der kommer gratis psykologhjælp, efter at man har kortlagt det?
Altså, hvad er formålet med en kortlægning?
Hvad er det helt præcis, man vil med den kortlægning – ud over god rådgivning?
Magnus Heunicke (S), 2021-05-21:
Det arbejde, jeg vil foreslå vi sætter i gang, er netop et arbejde, hvor vi får identificeret og får kortlagt den brede vifte af tilbud, der faktisk er.
Fru Karina Lorentzen Dehnhardt er jo inde på noget af det.
Vi har kvindekrisecentre, vi har hjælp til ofre for voldtægt – der er en række ting, og mange af dem er jo uden nogen som helst form for egenbetaling.
Så er der også psykologordningen, hvor der er 40 pct.s egenbetaling i forhold til denne gruppe som så mange andre.
Jeg vil gerne hjælpe med at kortlægge dette, så vi også bedre kan rådgive ofrene og de fagpersoner, som har det arbejde.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-21:
Jeg synes sådan set, det er mærkeligt at argumentere for, at vi er nødt til at gøre det gratis for alle – det ville jeg hjertens gerne.
Men nu foreslår jeg at tage én gruppe ud, og jeg håber da ikke, at ministeren har fortrudt, at vi ligesom har lavet gratis psykologhjælp for unge under 25 år.
Der tog vi sådan set også en gruppe ud, så det kan vi selvfølgelig også gøre her, hvis vi vil det.
Er der ikke noget skørt i, at lige så snart det handler om kriminalitet, skærper vi straffene, fylder fængselspladser op, bruger millioner på det, men når det handler om ofrene og at hjælpe dem over den krænkelse, der er foregået, er der i hvert fald ingen pengetræer.
Magnus Heunicke (S), 2021-05-21:
Jeg kan udmærket, og det er også det, jeg forsøgte at adressere i min tale, følge tankegangen bag det, og vi skal gøre, hvad vi kan for at hjælpe de mennesker, som står i en så vanskelig situation.
Det er rigtigt, at merudgiften til at fjerne egenbetalingen her estimeres til på sigt at blive 21-25 mio. kr. Går man så skridtet videre og siger, at det ikke kun skal være den her gruppe, men også dem, der har været udsat for de andre ting – jeg nævnte noget af det, incest, selvmordsforsøg, alvorlige trafikulykker – altså sådan nogle helt alvorlige livsbegivenheder, man jo også er fuldstændig uden skyld i selv, og som rammer en og virkelig kan have alvorlige konsekvenser og medføre behov for hjælp, og som jo er en del af den ordning her, skal de så få af vide af Folketinget: I kan ikke få lov til at få det her, for vi har taget én gruppe ud?
Det synes jeg er vanskeligt at forsvare over for dem.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-21:
Jeg har spurgt ministeren til, hvad det koster for egenbetalingen, og svaret har været 7 mio. kr.
– 7 mio. kr. koster det i princippet at hjælpe den her gruppe, så behandling bliver gratis.
Så vurderer man, at det vil stige til 22 mio. kr., og det synes jeg er det bedste bevis på, at der er nogle mennesker, der holder sig tilbage på baggrund af økonomi.
Så mener ministeren ikke, at det er et problem, at dem, der bliver ramt af personfarlig kriminalitet – noget af det groveste, man kan forestille sig – faktisk i høj grad også er dem, der ikke har råd til at betale for det?
For det ved vi fra undersøgelser.
Er ministeren ikke bekymret over den ulighed, og ville det ikke også være godt, at vi lige præcis her fik ligestillet kvinder, som i princippet kan få den her hjælp på krisecentre, og så mænd, som også udsættes for vold?
Den skævhed vil det her forslag faktisk rette op på.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-21:
Det var bare, fordi jeg kom til at tænke på – i den lange og fine opremsning, som Enhedslistens ordfører kom med, af folk, som havde været nødt til at skære ned på ting, på grund af at de var røget på dagpenge – om der var noget tidspunkt, det gik op for Enhedslisten, at hvis der havde været et generelt lavere skattetryk, havde folk kunnet sætte noget til side, så de rent faktisk ikke havde behøvedes at gøre de her ting?
Men på grund af det høje skatte- og afgiftstryk, som vi har i Danmark, lever folk altid lige på grænsen, således at de ikke har råd til at sætte noget til side.
Og når de så kommer på dagpenge, har de ikke noget, de kan leve af, og så bliver de nødt til at lave de indskrænkninger.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-21:
Tak til SF for fremsættelsen af det her forslag.
Jeg er overbevist om, at det kunne Dansk Folkeparti selv have fremsat.
Det er et forslag, som retter sig specielt imod de ofre, der i dag oplever, at der er meget kredsen omkring gerningsmændene, der er sat rigtig meget i sving, for at man kan komme forbi politiet, anklagemyndigheden, senere en retssag og så en fængselsstraf, hvis det er en voldssag.
Det er noget, vi i Dansk Folkeparti har fulgt meget, fordi vi har keret os meget om ofrene og kan se, at ofrene for forbrydelser ikke i samme omfang får hjælp.
Det måske bedste eksempel er fra for nogle år tilbage, hvor Marlene Duus, voldsofferet ude fra Frederiksberg, næsten dør, da hun bliver maltrakteret af en kæreste, smidt ud fra 3. sal, hendes tænder flyver over hele lejligheden.
Hun kan efterfølgende simpelt hen ikke fungere som borger i det her land, og hendes tilværelse er kastet i grus på ganske få sekunder.
Hendes oplevelser og mange andres oplevelser har været, at man har rettet alt for meget opmærksomhed på gerningsmænd og alt for lidt opmærksomhed på offeret.
Der er gjort noget siden, og der er forsøgt forskellige ting siden.
Vi har været med til det i Dansk Folkeparti, og SF har forsøgt, ved jeg, fra den anden politiske side, og der er også noget på alderssiden, hvor det har hjulpet, men der er stadig væk langt igen.
Så synes jeg helt ærligt, det er en lidt tynd kop te, når sundhedsministeren og også den socialdemokratiske ordfører siger, at der mangler finansiering, og at der er alle mulige ting i vejen, og der er forskelsbehandling.
Skulle man så ikke se at komme ind i kampen, sundhedsminister?
Skulle man så ikke se at komme ind i kampen og sørge for, at det forslag, der ligger på bordet, bliver gennemført?
Hvis problemet for regeringen er, at incestofre ikke er med i pakken, jamen så sørg for, at incestofrene også kommer med, eller folk, der har selvmordstanker eller lignende.
Det her kan godt blive bedre, minister og regering.
Så der er fuld støtte til forslaget fra SF.
Lad os gå sammen, hele Folketinget, for det her er jo strengt taget ikke en politisk sag, det er en sag, som alle bør gå op i.
Det følge hinanden parallelt.
Gerningsmanden skal ikke behandles bedre, end ofrene bliver behandlet – ofrene, der har fået deres tilværelse kastet i grus fra det ene sekund til det næste, der ikke kan passe et job, ikke kan passe en uddannelse, ikke kan være sammen med vennerne, og som måske er traumatiseret for resten af livet, vender tilbage til det her resten af livet.
Skulle vi ikke se at sørge for, at man akut, lynhurtigt får hjælp som offer, og det er, uanset om man er lidt oppe i årene, og det er, uanset hvad den forbrydelse, der nu er tale om, handler om.
Så længe det er voldsofre, som SF er inde på i det her forslag, kan der ikke være tvivl om, at samfundet skal komme med den hjælp, der er brug for, og det gør vi ikke godt nok i dag.
Det skal blive bedre.
Magnus Heunicke (S), 2021-05-21:
Ja, jeg tror faktisk, at det er både-og.
Jeg har jo selv siddet i Folketingssalen og hørt en minister sige, at nu har vi lagt så mange penge ind i en finanslov, og så er alt godt.
Og det passer jo selvfølgelig ikke, og det er heller ikke det, jeg siger her.
Noget, der jo er et konkret problem, er dem, der har dobbeltdiagnoser, altså som både har et misbrug og har psykiske problemer.
Det er en meget, meget stor gruppe, som i dag pendler mellem typisk et bosted eller et kommunalt tilbud og indlæggelser i psykiatrien, altså under vores regioner.
Der er vi jo nødt til at sætte ind og sige, at der skal være nogle, der har ansvaret – og det skal være langt mere på den enkelte borgers præmisser.
Julie Skovsby (S), 2021-05-21:
Beslutningsforslaget her, som SF har fremsat, pålægger regeringen inden udgangen af indeværende folketingsår at fremsætte et lovforslag, der i 2022 sikrer gratis psykologhjælp til ofre for vold af psykisk, fysisk eller seksuel karakter.
I Socialdemokratiet er vi enige med SF i, at det er vigtigt for ofre for vold og andre alvorlige livsbegivenheder at få den hjælp, de har behov for.
Det skal tages meget alvorligt, når mennesker har været udsat for den slags, og det kan være afgørende for ofrenes fremtid, om de får den rette hjælp til at komme videre.
Selv om forslaget er sympatisk, og selv om vi deler synspunktet om, at ofre for vold skal hjælpes bedst muligt, er der en række grunde til, at vi ikke kan støtte forslaget i den konkrete udformning.
I Danmark har vi heldigvis en velfungerende psykologordning, som med ni forskellige henvisningsgrupper, alt efter hvilken type af alvorlige livsbegivenheder man har været udsat for, giver mulighed for at henvise til psykologbehandling.
Der er eksempelvis en henvisningsgruppe for personer, der har været ofre for røveri, vold eller voldtægt.
Der er én for personer, der har været ofre for trafikulykker eller andre ulykker.
Der er én for personer, der har forsøgt selvmord.
Og så fremdeles er der én for i alt ni forskellige kategorier af alvorlige livsbegivenheder.
Henvises man af sin alment praktiserende læge til psykologbehandling, kan man som omfattet af en af henvisningsgrupperne modtage et tilskud på 60 pct. af psykologens honorar på op til i alt 12 konsultationer.
Forslaget vil dermed betyde en forskelsbehandling mellem de forskellige henvisningsgrupper, som ikke kan begrundes.
Alle alvorlige livsbegivenheder skal tages alvorligt, og det er ikke hensigtsmæssigt at prioritere nogle over andre.
For den konkrete type af alvorlige livsbegivenheder, som forslaget her drejer sig om, psykisk, fysisk og seksuel vold, er der en række øvrige tilbud, herunder kvindecentre og mandecentre samt en række organisationer, som hjælper mennesker, som har været udsat for vold i nære relationer.
Derudover er der på Justitsministeriets område offerrådgivningen, som yder rådgivning og vejledning til voldsofre, ligesom der på sundhedsområdet er specialiserede tilbud til voldsofre på de regionale centre for ofre for voldtægt.
Endelig er der her i beslutningsforslaget, som vi behandler i dag, ikke anvist nogen finansiering til forslaget.
Tak for ordet.
Morten Dahlin (V), 2021-05-21:
Jamen vi har ikke noget ideologisk eller principielt problem med at sætte ind der, hvor udfordringerne er størst.
Det har vi overhovedet ikke noget problem med, og det er også derfor, at selv om det blev til en diskussion om finansiering, som er relevant, og som jeg synes vi skal tage i udvalgsbehandlingen, så er det overordnede budskab herfra i dag, at vi synes, at det er et positivt forslag.
Og lad os se på, om vi ikke kunne finde et finansieringsgrundlag, vi alle sammen kunne være enige om.
Så er der jo en chance for, at det bliver til virkelighed, selv om regeringen ikke synes, det er en god idé.