runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2025-02-20:
Det er selvfølgelig farligt at sige fra Folketingets talerstol, men jeg tror ikke, min holdning til det, hr. Kim Edberg Andersen siger, er sådan fuldstændig støbt i cement endnu, for jeg tror stadig, at der er noget af det, der kan flytte sig lidt.
Nu er min egen datter lykkeligvis kun 1½ år, og det betyder, at jeg jo ikke har de her diskussioner om, hvad man må, og hvad man bør og alt mulig andet på sociale medier.
Dem har vi så ikke endnu.
Jeg vil jo synes, at det helt klart er forældrenes ansvar i første omgang.
Jeg tror ikke nødvendigvis på forbud, men der skal selvfølgelig være nogle begrænsninger, og der skal også være nogle aldersgrænser.
Men jeg tror ikke på, at vi nødvendigvis kommer specielt langt ved at sige »må ikke«.
Jeg tror også, at meget af det her handler om, ja, at gøre familier stærke.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-20:
Tak for det.
For hvor er det næste snit så?
Der tror jeg, det er godt, hvis vi får en almen dannelse inden for det her, der hjælper – for forældrene især.
Peter Kofod (DF), 2025-02-20:
Jeg er sådan set fuldstændig enig med hr. Kim Edberg Andersen i den her sag.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-20:
Når vi snakker børn og unge, er vi villige til at være meget positive.
Men jeg bliver bare nødt til så også at fortælle ordføreren for Enhedslisten, at det, som man i Enhedslisten kalder moderation, jo kun er, når det er ens egne holdninger, som ikke bliver modereret væk.
Grænsen og faren er jo der, hvor moderation bliver til censur og en eller anden drejning.
For vi må bare huske, at det godt kan være, at det ikke er et forsamlingshus, men hvis Enhedslisten siger, at sociale medier er blevet kritisk infrastruktur, er det, fordi mennesker bruger det altid, og bare fordi man ikke kan lide, hvad andre mennesker siger, skal man jo ikke censurere det væk.
Så har vi et ansvar for vores børn, i forhold til hvad de skal udsættes for, og hvad vi synes de skal se.
Der kan vi se på, om det er o.k., at man ligefrem udnytter, at man kan få dem til at blive længere på en platform ved at vise dem et specielt indhold, som egentlig nok ville blive vurderet skadeligt på andre parametre, eller om man skal gå væk fra det.
Men vi skal passe på med, at moderation bliver til censur, for det gavner kun dem, der gerne vil have deres egne meninger hørt.
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-20:
Så billigt synes jeg ikke ordføreren skal lade mig slippe, når nu jeg står her på talerstolen.
For nu står vi jo nede i Folketingssalen og skal have den åbne, demokratiske debat om både de ting, vi er enige om, og de ting, vi er uenige om.
Når vi ser på den måde, som techgiganterne farer frem på nu, synes jeg, det er evident, også efter den nye administration, der kommet i USA – man kan jo bare se præsidentindsættelsen, hvor samtlige techgiganter var til stede – at der er en risiko for, at vi står med en udvikling, hvor der i langt højere grad bliver fokus på, hvordan de har muligheden for at kunne styre også den offentlige debat gennem den moderation, de har mulighed for at lave på de sociale platforme.
For de sociale platforme er jo ikke bare et forsamlingshus, vi går ind i.
Det er jo et sted, hvor de definerer, hvad der kan tales om, hvem det er, der får mest taletid, og hvem det er, der får den største megafon inde i forsamlingshuset.
Derfor synes jeg, at det er en relevant problematik at rejse, netop også spørgsmålet om, hvordan vi sikrer, at vi bedre kan regulere, særlig når det handler om at beskytte vores børn og unge.
Det er derfor, jeg synes, det stadig væk er relevant.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-20:
Det gør jo samtalen meget mere interessant.
Man vil forbyde noget, vi ved det er et fåtal der tager skade af.
Så man anerkender ikke alt det positive, som er i spil med onlineplatforme.
Altså, de der folk, som ellers ville sidde i ensomhed, og som faktisk får det bedre af det her, er det ligegyldigt med.
Nu vil man forbyde det, fordi der er kommet et borgerforslag.
Det kan jeg forstå.
Men jeg bliver bare nødt til at sige, at nu er jeg jo fra før 1990'erne, og dengang var der også spiseforstyrrelser og depression, uden at der var sociale medier.
Hvordan kan man mene, at forbud mod sociale medier er det lyksaliggørende?
For det er jo det, ordføreren står og påstår.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-02-20:
Det, jeg nævnte, var, at vi ser i psykiatrien, at man debuterer med spiseforstyrrelser i en tidligere og tidligere alder.
Jeg har besøgt psykiatriske afdelinger, hvor de siger, at de aldrig før har set børn ned til 12-årsalderen, der kom ind med spiseforstyrrelser.
Selvfølgelig var der også angst og depression før, men det stiger jo eksplosivt, og det er indiskutabelt.
Derudover har vi set i bl.a. Norge, at når man forbyder f.eks. mobiltelefoner i folkeskolerne, falder tilgangen til børne- og ungepsykiatrien i de områder, man har forbudt det.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-02-20:
Tak for en rigtig god tale.
Jeg synes også, det er meget interessant at se, hvordan man i forhold til børns trivsel i det meste af verden simpelt hen kan tage nogle af de der nøgleår, som nævnt 2012, men også 2017, da de meget, meget korte videoer, reels – undskyld, jeg tror ikke, der er et dansk ord – blev introduceret.
Man kan simpelt hen se det.
Og faldet i trivsel er så dramatisk.
Al respekt for Moderaternes position, og tak for en meget, meget god tale.
Det her er ikke polemisk ment, men mener ordføreren, at det var rigtigt gjort, da Danmark gik enegang, da vi sagde, at vi ikke kunne have bisfenol A i sutteflasker, parabener i plejeprodukter til børn eller ftalater i legetøj til børn, fordi det simpelt hen er for farligt?
Var det rigtigt af Danmark at gå enegang der, selv om det jo egentlig var ulovligt?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-02-20:
Som jeg også nævnte, ville jeg egentlig også rigtig gerne have, at vi kunne gå enegang i det her spørgsmål.
Jeg har spurgt ind til i ministeriet, hvad konsekvensen ville være.
Jeg har konkret spurgt, hvad dagbøderne ville være ved at lave et traktatbrud.
Det var faktisk ikke vildt meget ifølge det, der blev sagt, men jeg må også anerkende, at det nok vil være problematisk af forskellige grunde.
Jeg tror ikke helt, vi kan sammenligne det med dengang.
Jeg anerkender, at vi som nation i Danmark faktisk har gjort rigtig meget for at få skadelig kemi væk fra vores børn, og det synes jeg er rigtig godt, og vi burde gøre endnu mere.
For det kan godt være, at man forbyder en form for bisfenol i produkter og de så siger, at det er bisfenol A-frit, men så er der en anden form for bisfenol i dem osv., så vi burde gøre meget mere, hvad det angår.
Også skadelig kemi er et kæmpeproblem, så det er godt, at vi som land har sat en retning dér.
Kunne vi gøre det samme her, ville jeg være meget interesseret i det, men jeg får et svar retur om, at det ikke kan lade sig gøre, men jeg vil gerne presse på for det personligt.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-20:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg håber ikke, at ordføreren gør ligesom den tidligere ordfører og beskylder mig for at være medlem af det samme parti, men vi er jo meget enige.
Jeg synes bestemt også, at hr. Stinus Lindgreen er en meget, meget fornuftig og klog mand, og derfor har jeg et andet spørgsmål.
Det, vi ofte falder over som folketingspolitikere, og som man naturligvis reagerer på, er de negative konsekvenser.
Nu er hr. Stinus Lindgreen jo noget mere vidende, end jeg er.
Er der blevet lavet undersøgelser for, hvor mange fordele den unge generation har af adgangen til sociale medier?
Der er jo også bestemte fordele ved det.
Jeg har kun været interesseret i det i forhold til spil, og der er jo lavet undersøgelser, der viser, at det faktisk er rigtig givende for folk, som har det svært ved sociale relationer.
De får pludselig sociale relationer et andet sted.
Altså, børn, der bliver mobbet i skolen, får gode venner og sociale relationer.
Det er ikke sikkert, at forældrene egentlig ved, at de føler sig indelukket.
Men de her mennesker, typisk unge drenge, får rigtig gode sociale relationer.
Ergo hjælper det her jo.
Men er vi vidende om, om der er lavet undersøgelser, som i stedet for at have fokus på de dårlige konsekvenser har fokus på de gode?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-02-20:
Der var en vældig palaver, dengang vi gjorde det, for man er jo inde at røre ved noget af det, der er kerne-EU-stof, altså den frie bevægelighed af varer og tjenesteydelser.
Det er det samme, vi egentlig taler om her.
Så det er jo helt inde i hjertekulen af, hvad man forstår ved det indre marked og ved EU, og dengang gjorde vi det, fordi vi sagde, at vi havde det, vi på EU-lingo kalder legitim interesse.
Sådan noget kan der være uenigheder om, og det er bare derfor, at jeg, selv om det ikke er en til en sammenligneligt, siger, at det jo altid er op til en fortolkning, om der er procesrisiko, eller om der er legitim interesse.
Der synes jeg ikke vi gør nok, i forhold til hvor alvorligt det er.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-02-20:
Jeg vil gerne rose SF for at have skabt noget opmærksomhed omkring den her såkaldte kattelem i DSA'en, altså at der potentielt kunne være en mulighed for, at man kunne gå foran ud fra det her med legitime interesser.
Jeg også spurgt ivrigt ind til, om det kunne være gældende her, men der får jeg også bare et svar retur om, at det er det ikke aktuelt.
Men lad os prøve at fortsætte med at presse på.
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-20:
Tak, formand.
Allerførst vil jeg sige tak til de mange danskere, som er så engagerede i vores børns fremtid og vores børns færden på nettet, at de er gået ind og har støttet det her borgerforslag.
Det er jo, fordi borgerforslaget sætter fokus på et meget vigtigt problem, og det er, at børn og unge bliver udsat for algoritmer, der gør sig uafhængige, og de bliver udsat for skjult manipulation og forretningsmodeller, som ingen kan gennemskue.
Jeg læste for et par år siden en undersøgelse, som viste, at Danmark ligger helt i bund i Europa, hvad angår det, at børn er fysisk sammen med andre børn.
Så vi har et problem, det er der ikke nogen tvivl om.
Når vi så ikke lige kan sige ja til hele det her forslag, er det bl.a., fordi vi er bundet af internationale love, herunder EU-love.
Det er reglerne om varernes fri bevægelighed, og det er EU's Digital Services Act, DSA, som er en fælles regulering af platforme på tværs af EU.
Danmark må simpelt hen ikke indføre særregler.
Så er der GDPR, som allerede regulerer, hvordan man må bruge børns data.
Vi kan ikke lave vores egen aldersverifikation, men der kommer en fra EU, som det også er blevet nævnt.
Og så der i øvrigt blevet lagt sag an af Europa-Kommissionen mod Meta og TikTok for at få dem til at overholde EU-reglerne.
Så vi er nødt til at finde på noget andet, der ikke kan lukke platformene, men som stadig væk kan beskytte vores børn bedre, og der er faktisk ting, som vi kunne se på.
Vi kunne godt, som forslaget også nævner, lave strengere regler for personaliseret markedsføring på sociale medier rettet mod børn, sådan at det er dem, der markedsfører, som vi forfølger og straffer, og ikke platformene i sig selv.
Det kan vi gøre via markedsføringsloven, og så rammer vi platformene på deres indtægter.
Vi kan lave nationale oplysningskampagner om afhængighed på sociale medier.
Vi kan måske endda lave en mærkningsordning.
Vi kunne som foreslået bruge det kommende EU-formandskab til at presse på for strengere EU-regler, og så kunne vi jo rykke for at få den aldersverifikation, så børn ikke kan komme ind på sider for voksne.
Vi kunne lave strengere regler for skjulte reklamer til børn.
Vi kunne lave nogle indsatser, hvor man håndhæver reglerne over for influencere.
Vi vil lave forbud mod, at institutioner og organisationer, der får offentlig støtte, annoncerer via visse platforme – det ville formentlig give et ramaskrig, men det er noget, vi kan diskutere.
Og så kunne vi måske oven i købet lave en årlig digital sundheds-rapport.
Jeg står bare her og brainstormer.
Men det er mere for at sige, at der er muligheder, og jeg erindrer et udvalgsmøde i efteråret, hvor vi faktisk bad ministeren komme med et oplæg til, hvad vi faktisk kan gøre på det her område inden for rammerne af den nationale lovgivning.
Vi kan skærpe markedsføringsloven, vi kan øge håndhævelsen, og vi kan lave nationale kampagner.
Derfor vil jeg anbefale, at ministeren, som sidder til venstre for mig, indkalder til forhandlinger om, hvad vi kan gøre på det her område, uden at vi rammer muren i EU.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-20:
Tak for det.
Jeg sad faktisk og blev sådan helt varm i maven og tænkte, at nu sker det; nu sker det, at jeg kan rejse mig op og med veneration sige, at hold da op, hvor er jeg enig med Enhedslisten.
Og så kom man lige ud i det der med Trump, og at han havde åbnet op for noget, og så tænkte jeg, at så bliver jeg nødt til at tale ind i den frygt, jeg også har, for, hvad der kan ske, hvis vi som stat vil til at moderere.
Jeg er også enig med den anden del af borgerforslaget her, der kommer med nogle ret gode ting.
Det er jeg enig i, og jeg synes, vi skal arbejde hen imod at se, om vi kan finde en fælles beretning og nå i mål med nogle af de ting.
Men det er også – og det ved hr. Peder Hvelplund også – fordi jeg har det sådan lidt i maven, at jeg ikke altid er helt tryg ved, at staten sådan er helt upartisk i, hvad det er, man mener andre folk ikke må se.
Men jeg vil så nøjes med at rose hr. Peder Hvelplund for den første del, og så lader jeg, som om jeg ikke hørte den sidste del, og går ind med åbent sind i forhold til at lave en fælles beretning, hvor vi så alle sammen kan mødes og lave noget, der er godt for at sikre vores børn en nemmere og mere sikker færd på de sociale medier.
Og så glemmer jeg resten.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-02-20:
Uden at jeg kan komme med referencer lige på stående fod, vil jeg sige, at ja, jeg er stødt på forskellige artikler, der kigger på det her.
Bl.a. har der været undersøgelser, der viser, at der var flere piger, der led af angst, som brugte sociale medier mere end andre, og hypotesen fra forskerne var, at det var, fordi det var den eneste måde, de havde kontakt til deres jævnaldrende på.
For de var ikke i skole.
De havde ikke den fysiske relation.
Det var måden, de kommunikerede på.
Det skal man bare lige huske; hvad er korrelation, og hvad er kausalitet her?
Tilsvarende er det med computerspil, som jo fylder markant mere i dag, end de gjorde, dengang både du og jeg var børn.
Det er jo også en social relation i dag.
Man spiller og taler med sine jævnaldrende imens.
Dermed ikke sagt, at det kan erstatte den fysiske leg og det at være sammen med andre.
Selvfølgelig kan det ikke det.
Men det er ikke kun dårligt, og analysen her, jeg referer til, peger jo også på, at rigtig mange børn og unge – og man skal jo sige, at det er unge, for de skal altså være over 13 år – har positive erfaringer med sociale medier.
De bruger det jo til at være i kontakt med deres jævnaldrende.
De bruger det til fællesskaber og alt muligt andet.
Så det er ikke kun dårligt.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-02-20:
Tak, og tak for en god tale.
Jeg synes også virkelig, der er grund til at minde folk om, at det var Alternativet, der foreslog de her borgerforslag.
Jeg synes, de faktisk er en stor succes.
Også tak for opbakningen til, at vi kigger lidt nærmere på, hvilke greb der er.
Vi taler meget om sociale medier som sådan én klump, og det er jo nok også, fordi de fleste af dem, i hvert fald de store, ligesom minder om hinanden.
De ligner hinanden, det er den samme forretningsmodel, der er de samme faldgruber og negative konsekvenser af dem.
Men der er jo andre, som også prøver, f.eks. det danske »Flimmer«, som bl.a. har Lakserytteren bag sig, som prøver at sige: Vi vil gerne lave nogle alternativer, men problemet er bare, at hvis de andre ikke bliver reguleret godt nok, drukner vi jo ligesom – så er der ikke et marked.
Jeg synes også, at tilgangen skal være, at vi gerne vil fremme nogle af de mere sunde platforme, som ikke er afhængighedsskabende osv.
Men de får jo bare for svære vilkår, hvis de andre får lov til at fortsætte med deres afhængighedsskabende algoritmer, for så er det jo der, børnene går hen.
Så er ordføreren enig i, at vi også kan tale om forskellige typer af sociale medier, og at vi ønsker at få reguleret dem, der i høj grad ikke er gode for vores børn?
Christina Olumeko (ALT), 2025-02-20:
Tak til SF's ordfører for et godt spørgsmål.
Den skelnen deler vi i Alternativet fuldstændig.
De er rigtig svære at bryde.
Og for at være helt ærlig, vil jeg sige, at specielt det sidste jo er enormt svært at gøre noget ved.
Jeg får lyst til, at vi måske også er lidt kreative og ser det som kritisk infrastruktur i EU.
Det kan være, man skal kigge på, at man fra det offentliges side måske skal støtte et nyt socialt medie i EU, som kan bryde monopolet ved at få noget støtte fra det offentlige.
Det tror jeg vi kan blive nødt til.
Men vi deler den skelnen i Alternativet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-20:
Inden jeg brokker mig, vil jeg godt rose Alternativets ordfører.
Det er altid en fornøjelse at se og høre Alternativets ordfører på talerstolen.
Og vi har boet på gang sammen, så jeg ved, at det kommer et godt sted fra, uanset om vi er uenige.
Men når det så bliver kombineret med fru Lisbeth Bech-Nielsen, som lige pludselig snakker om, at vi skal have et statsmedie, løber det jo koldt ned ad ryggen på sådan en god borgerlig dreng fra Nordjylland som mig, for hold da op, det kan jeg da rigtig godt se nok skal blive en stor succes.
Virkeligheden er, at uanset hvilket socialt medie der skal blive en succes, skal det jo sælge en vare til de unge mennesker, som de har lyst til at bruge.
Det var så uenigheden.
Enigheden går så til gengæld på, at jeg er enig i, at vi, når vi ser noget – som også forslagsstillerne har sagt her – som er en problemstilling, hvad vi faktisk bredt anerkender, skal vi gøre noget.
Men vi er måske ikke enige om, at det er den eneste problemstilling, for det var vel kun Moderaterne, der sagde, at angst ikke var noget, der fandtes før, sociale medier blev opfundet.
Det havde vi da også før, og spiseforstyrrelser havde vi da også, og det var vel også kun dem, der som det eneste parti ville forbyde det.
Men er sandheden, at det, vi vil, er at regulere det skadelige?
Nu er statsstøtte jo ikke noget, som jeg synes er en god ting i sig selv, så lad os holde os væk fra det.
Men det der med, at varer, der bliver populære, er varer, som folk godt kan lide, kender vi også fra fødevarebranchen.
50 pct. sukker og 50 pct. fedt, så siger din hjerne: Mere af det!
Der kan vi jo så se at vi alle sammen bliver for tykke, når vi bliver tilbudt det, men det er bare sådan, virkeligheden er.
Er Alternativet sådan helt fremmede over for den tanke, at vi, når vi har fået fjerne det skadelige, så også kigger på nogle andre greb, altså dybest set simpelt hen giver forældrene, den generation, der er blevet overhalet indenom af sociale medier, nogle flere redskaber og nogle flere muligheder for at blive bedre til at navigere deres børn rundt i dem?
Christina Olumeko (ALT), 2025-02-20:
Det synes jeg bestemt er et rigtig godt perspektiv, det, som ordføreren har der, altså at vi, når vi har fjernet det skadelige indhold, så kigger på, jeg forstod det måske som en form for bedre digital dannelse, hvor forældrene måske får nogle værktøjer.
Det synes jeg er et rigtig, rigtig godt perspektiv, som vi bestemt i Alternativet deler med Danmarksdemokraterne.
Rasmus Prehn (S), 2025-02-20:
Fra Socialdemokratiets side lægger vi altid stor vægt på det, når Danmarks Naturfredningsforening har indsigelser og bekymringer.
Det er vigtigt, at der er en tæt dialog omkring de her ting.
Der er også et behørigt hensyn til, at der er nogle kommuner, der gerne vil sikre, at borgerne får nogle muligheder i det her område, og vi ved, at der også er begrænsninger i form af anlægsloft og andet, som jo er meget, meget svært at navigere inden for, og derfor kan der være brug for, at der også tidsmæssigt er noget fleksibilitet.
For der er ingen tvivl om, at os, der står bag det her lovforslag, har den intention, at vi skal have nogle muligheder og nogle aktiviteter, men vi skal også have et godt og et behørigt hensyn til natur og miljø.
Og der er det klart, at det giver rigtig god mening at lytte til Danmarks Naturfredningsforening.
Christina Olumeko (ALT), 2025-02-20:
Jo, men tak til ordføreren for et godt spørgsmål
Jeg er sådan set enig med ordføreren i, at det er det skadelige, vi skal regulere.
Det var også derfor, jeg startede min tale med at sige, at det måske ikke så meget er et totalforbud, der er brug for, men at vi kigger den anden vej rundt og siger, at det er afhængighedsskabende algoritmer rettet mod børn, der skal forbydes, og at det skal være et krav, at der findes de obligatoriske børneindstillinger, så vi tager det den vej rundt frem for oppefra og ned.
Det vil jeg se mange udfordringer i.
Men vi støtter, at der kan komme et på privat basis.
Bare til ren oplysning vil jeg sige, at Google jo oprindelig var statsstøttet i USA, og det gjorde det muligt at skabe den søgemaskine.
Så det er ikke så ualmindeligt, som man skulle tro.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-02-20:
Vi har jo aldersgrænser på de her sociale medier.
De er ikke for alle.
Jeg har, som jeg nævnte, en teenagedatter, som gerne ville på TikTok, og det fik hun nej til, fordi hun ikke var gammel nok.
Nu er hun så 13½ år, snart 14 år, og har nu fået lov.
Det første, jeg gjorde, var at gå ind og sætte det op, så nogle forskellige ord ikke dukker op i de videoer, hun kommer til at se.
Alene det, at jeg er nødt til at gøre det, viser også, at der er et problem i hele den struktur.
Forældre har, og det har været oppe nogle gange, også et ansvar for at håndhæve de aldersgrænser, der er.
Det ville jo klart have været bedre, hvis vi – og her skal »vi« forstås som EU eller staten – rent faktisk kunne gøre det, men det er bare ikke så simpelt, som det lyder.
Aldersgrænserne er der jo ikke for sjov.
Det har en betydning, hvor gammel du er.
Selvfølgelig har det det.
Birgitte Vind (S), 2025-02-20:
Tak for det.
Det var faktisk inde på Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens hjemmeside, at de her tal står.
Så det er ikke noget fra mediedækningen, for medierne har netop været meget optaget af det her med pigerne.
Men tak for responsen.
Jeg tør jo så næsten godt at lægge ordene i munden på ordføreren og sige, at så kan jeg måske godt regne ud, at ordføreren også kan blive enig med undertegnede i, at vi også skal lave en graduering på alderen, når det handler om de sociale medier og digitale platforme i det hele taget, og at det ikke er ligegyldigt, hvilken alder børnene har, når man lukker dem ind på dem.
Så vil ordføreren bakke op om det fortsat?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-20:
Jeg vil godt lige anerkende det der, men hvad, hvis vi lavede en fælles beretning?
Nu er det også regionsrådsmedlemmer.
Vi kan jo se, at det flyder over i forhold til især unge piger, og vi har ikke kapaciteten til det.
Der er ingen tvivl om, at sociale medier har en eller anden form for effekt – det er jeg ikke i tvivl om.
Jeg tror bare ikke, at det er det eneste parameter.
Jeg tror, at der er mange parametre i det her.
Kan vi finde sammen om en beretning og få taget nogle enkelte skridt og få taget trykket af, sådan at vi kan hjælpe dem, der går i stykker?
Det er der helt sikkert nogen der gør, og det anerkender jeg også, vil jeg sige til forslagsstillerne.
Der er bestemt nogle, der går i stykker.
Det er lidt det her med at få det sat i nogle rammer, hvor vi ikke overdriver sanktionen, men tager problemstillingen helt seriøst.
Det tror jeg at vi kan lande en rigtig god beretning om.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-02-20:
Jeg er helt enig, og det er også det, der bliver peget på her.
Det er ikke for at negligere, at der er problemer, for det er der, men det er primært teenagepiger, der bliver fremhævet som dem, der har det største problem.
Det skal man jo tage hånd om, og man skal finde ud af, hvad det er, hvorfor det er sådan, og hvad vi kan gøre for at hjælpe dem.
Netop det her om mistrivsel er jo ikke en ny diskussion.
Den havde vi også for 10 år siden og for 20 år siden, så det er jo ikke noget, der er opstået, da sociale medier kom.
Så måske skal vi se på, hvad det så kan være.
Så man må nok også kigge på, hvad det er for en skole, vi har indrettet, hvor mange test der er, og hvor meget pres der er.
Det er nok også en del af forklaringen.