runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-11-28:
Jeg kan da fortsætte, hvor hr. Kristian Pihl Lorentzen sluttede, nemlig ved spørgsmålet om de her cykelstiforbindelser.
Der er det jo sådan, at da Borgerrepræsentationen i august måned 2018 nikkede ja til den endelige beslutning om etableringen af Nordhavnstunnelen, besluttede man også, at der ikke skulle etableres en cykelstiforbindelse på tværs af Svanemøllebugten – og det var netop i forhold til de spørgsmål, der er stillet.
Jeg synes sådan set, at det er et meget fint spørgsmål at få med i diskussionen her i dag, for er der noget, der også er interessant, er det jo altså, at vi får den del af lokaltrafikken, som det er muligt, over på cykler, og at det også kan foregå steder, hvor det ikke samtidig har som konsekvens, at det er med livet som indsats at komme rundt på sin cykel.
Tingene skal tænkes sammen, og de skal tænkes ind, og derfor vil Dansk Folkeparti selvfølgelig også gerne være med til at se på det.
Men det er ikke noget, der har med den her lovbehandling at gøre.
Det er i øvrigt også noget, som Borgerrepræsentationen selv skal forholde sig til rent anlægsmæssigt.
Men når det er sagt, vil jeg gerne sige, at det jo altid er godt, at vi kan mødes i relativ fordragelighed her i Folketinget og etablere og godkende igangsættelse af anlægslove, som har stor betydning for den infrastruktur, for det bliver for både borgerne og virksomhederne i Københavnsområdet, men også for de mange, som kommer ind til byen qua deres arbejde eller som turister, nemmere at komme rundt.
Vi skal også glæde os over, at det bliver bedre for dem, der har en bil, at komme rundt.
Så mangler vi bare nogle parkeringspladser.
Der synes jeg da også, at Københavns Kommune skulle arbejde på det frem for at modarbejde det, som man jo vitterlig har gjort indtil nu – undtagen når det drejer sig om at få penge ind på det, for kommunen har været yderst kreativ på parkeringsafgiftssiden.
Men det er en helt anden diskussion.
I forhold til lovforslaget her er det jo sådan, at vi med den her lov kan give ministeren mulighed for at fremme og igangsætte anlægsloven for udviklingen af Nordhavnen.
Samtidig kan vi også få igangsat projekteringen og gennemførelsen af den her erstatningshavn, som skal placeres ved Færgehavn Nord – der er jo en anlægsperiode – hvor man har brug for den.
Jeg kan se på de estimater, jeg har fået, at man forventer, at det tager omkring 3 år at forberede og udbyde hele projektet, og så er der bagefter 5 år til anlægs- og entreprenørvirksomheder.
Så det er jo selvfølgelig et initiativ, som koster 800 mio. kr., men også koster meget i tid og kræver en stor indsats.
Men det ændrer ikke ved, at Dansk Folkeparti er yderst tilfreds med, at vi får sat det her i gang, og at vi får pålagt Vejdirektoratet en opgave.
Det er til gavn for metropolen, og det er til gavn for alle interessenter.
På den baggrund kan Dansk Folkeparti støtte lovforslaget.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-11-28:
Vi er meget, meget positive over for cykler, og det var derfor, at vi i den blå trafikaftale fra marts, som jo nu ikke bliver til noget – nu skal vi jo forhandle en ny – havde sat en meget stor pulje af til cyklisme.
Så ja til cyklisme, men jeg er dog ikke helt sikker på, skråsikker på, om det er en god idé at få cyklister ned i sådan en tunnel, som er forholdsvis smal – med de dimensioner, der er lagt op til her.
Så der vil jeg også svare ligesom min socialdemokratiske kollega: Det må vi lade Københavns Kommune tage teten på.
Men jeg er ikke sikker på, at det er en god idé at få cyklisterne ned i tunnelen.
Heldigvis kan de køre en anden vej, og dér vil der jo så være forholdsvis færre biler til at genere dem.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2019-11-28:
Det synes vi er udmærket.
Det, vi har et problem med, er jo, at man i det her lovforslag tegner linjerne meget kraftigt op, i forhold til hvad det er, der skal ske i anden fase, ved den næste del af tunnellen.
Det giver mening, men derfor mener vi også, at det havde været hensigtsmæssigt at vente, til man var helt sikker på, hvad det var for en af linjeføringerne, man skulle have.
Halime Oguz (SF), 2019-11-28:
Tak, hr. formand.
Der er med det her lovforslag tale om en udmøntning af arbejdsmiljøaftalen fra foråret, som SF er en del af.
Vi skal forbedre arbejdsmiljøet på de danske arbejdspladser.
Hele den diskussion, vi har haft de senere år om nedslidning, går jo hånd i hånd med diskussionen om arbejdsmiljø.
For det siger sig selv, at man er i større risiko for at blive nedslidt, hvis arbejdsmiljøet er dårligt.
Med lovforslaget ændrer vi bl.a. arbejdsmiljøloven, så Arbejdsmiljørådet sætter konkrete måltal for arbejdsmiljøindsatsen på brancheniveau, og ikke mindst skærpes bødeniveauet for overtrædelse af arbejdsmiljøloven.
Det skal nemlig ikke kunne betale sig at spekulere i dårligt arbejdsmiljø.
Arbejdsmiljøaftalen løser desværre langt fra alle de udfordringer, vi har med arbejdsmiljøet, men den er et skridt i den rigtige retning.
SF støtter forslaget.
Samira Nawa (RV), 2019-11-28:
Radikale Venstre er med i det her for at forbedre arbejdsmiljøet på arbejdspladserne, og det er min helt klare overbevisning, at vi også med den her aftale kommer til at se den her forbedring, både hvad angår det fysiske og det psykiske arbejdsmiljø.
Så kan det godt være, at det ikke er hele vejen rundt, at alle problemerne bliver løst, og det er jo derfor, at vi fortsat vil mødes og følge arbejdet tæt – som også den forrige ordfører har fortalt.
Christian Juhl (EL), 2019-11-28:
Det skal de også, men her er der en mulighed, som både DA og FH har bedt om, nemlig bare at få en pulje på 100 mio. kr., som de kunne søge for at få rådgivning – i gamle dage havde vi noget der hed BST.
Hvorfor vil Radikale ikke være med til det?
Samira Nawa (RV), 2019-11-28:
Radikale Venstre er rigtig stolte af og glade for at være med i den her aftale, som rent faktisk kommer til at forbedre arbejdsmiljøet, både det fysiske og psykiske.
Vi vil se, at flere arbejdspladser med problemer får besøg, og at færre arbejdspladser uden problemer bliver forstyrret.
Så jeg er glad for, at hr. Christian Juhl er enig i, at det her er gode visioner.
Og dertil må jeg jo sige, at der med aftalen tilføres 450 mio. kr. ekstra til Arbejdstilsynet, og det er trods alt at betragte som en forbedring.
Christian Juhl (EL), 2019-11-28:
Tak for det.
Det er jo nogle gode visioner, synes jeg nok.
Derfor kan det undre, at der slet ikke er nogen realitetsændringer af den måde, som arbejdsgivere og arbejdsmiljørepræsentanter arbejder sammen på.
Vi giver ikke dem bedre resultater.
Jer radikale har endda med det her været med til ikke at sikre, at der kommer 100 mio. kr. til de små og mellemstore virksomheder til at kunne købe sig rådgivning, for det har de enormt svært ved – et firma med fem ansatte har f.eks. meget, meget svært ved at overskue de komplicerede regler, der findes.
Og derfor var der et forslag fra parterne om, at man fik en pulje, så man kunne blive bedre til sit arbejde – og det er til de virksomheder, som ordføreren nævner, nemlig dem, der gerne vil forbedre arbejdsmiljøet på deres arbejdsplads.
Hvorfor vil Radikale ikke være med til det?
Samira Nawa (RV), 2019-11-28:
I foråret 2019 blev et bredt flertal af Folketingets partier enige om at styrke arbejdsmiljøindsatsen, og det er egentlig meget passende, at vi behandler det her forslag i forlængelse af den forrige behandling af seniorpension til nedslidte, for tingene hænger uløseligt sammen.
Nedslidning er en konsekvens af mange års beskæftigelse, men det er også en konsekvens af de forhold, som vi arbejder under.
Overordnet set er langt de fleste danske arbejdspladser også gode og sunde steder at gå på arbejde, men der er alligevel tal, der peger på, at store grupper fortsat føler psykisk eller fysisk belastning ved at gå på arbejde.
Jobs og arbejdsformer ændrer sig i en hastig grad, og indsatsen på arbejdsmiljøområdet skal sikre, at vi både nu og i fremtiden er med til at forebygge, at mennesker bliver syge og slidt af at gå på arbejde.
Jeg vil særlig gerne fremhæve, at det psykiske arbejdsmiljø løftes og tages alvorligt.
Det er i alles interesse at løse arbejdsmiljøproblemer, og derfor finder vi det glædeligt, at der i initiativerne reelt er fokus på at løse problemer på arbejdspladsen, så virksomhederne understøttes i at ville gøre en ekstra indsats for arbejdsmiljøet på arbejdspladsen i form af et aftaleforløb med Arbejdstilsynet.
Det er en balancegang mellem fortsat at kunne udøve kontrol og sanktionere arbejdspladser, der gentagne gange overtræder arbejdsmiljøreglerne, og samtidig at understøtte de arbejdspladser med arbejdsmiljøproblemer, der reelt forsøger at skabe et godt arbejdsmiljø for de ansatte.
Vi håber, at initiativerne kan være med til at sikre trygge og sunde arbejdspladser for alle – og Radikale Venstre er for forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-28:
Hr. Christian Juhl ved udmærket godt, at når man sidder i sådan en forhandlingssituation, så skal man nå til enighed, og det her lovforslag var det, som partierne, der står bag, kunne blive enige om.
Christian Juhl (EL), 2019-11-28:
Jamen det var da en erkendelse, altså at vi nok ikke når i mål med det her.
Det er levende menneskers liv og helbred, vi snakker om – 60.000 mennesker om året.
Så er vi jo nødt til at gøre arbejdet så godt, som vi kan.
Hvis vi har en mistanke om, at det her ikke slår til, så er vi da godt nok ikke gode til at løse en opgave.
Hvorfor har Dansk Folkeparti afvist at følge FH's forslag på området?
Der er en stribe ændringsforslag til det her fra FH og delvis fra Dansk Arbejdsgiverforening, som Dansk Folkeparti ikke vil følge.
Hvorfor?
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-28:
Jamen, altså, jeg har ikke tiltro til, at det vil løse det hundrede procent, men det er et godt skridt i den retning.
Der kan stadig væk være nogle problemer, og det er også derfor, jeg siger, at vi nu skal drage nytte af den viden, vi får, når det her træder i kraft.
Og så skal vi selvfølgelig også være klar til at gribe ind, hvis der er noget, der ikke lever op til forventningerne.
Det kan være et af de områder, som hr. Christian Juhl nævner ikke lever helt op til forventningerne.
Vi skal selvfølgelig også være klar til at gribe ind med en indsats på sådan et område.
Christian Juhl (EL), 2019-11-28:
Jamen jeg støtter også lovforslagene, men jeg er bare i tvivl om, om de overhovedet står mål med de problemer, vi står i.
De vil forbedre arbejdsmiljøet en lille smule, ja, men de vil jo ikke løse de problemer, vi erkendte i 2017, hvor alle partier var enige om, at det her var uacceptabelt.
Der var mange hundrede tusinde flere, der blev belastet af et dårligt arbejdsmiljø på det psykiske område og også på muskel- og skeletområdet.
Føler ordføreren sig overbevist om, at de her tiltag vil løse det problem?
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-28:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag er jo en stor del af det, som ekspertudvalget er kommet med i deres oplæg til en ny arbejdsmiljølovgivning, der er blevet arbejdet med.
De har gjort en stor indsats, og det er også, kan man sige, på tide, at vi moderniserer arbejdsmiljølovgivningen og får strammet op på rigtig mange områder.
Lovforslaget er jo blevet gennemgået heroppe af de tidligere ordførere, og jeg synes egentlig, at det ville være lidt forkert at begynde at gennemgå det hele en gang mere og gentage, hvad der er blevet sagt, så jeg vil nøjes med at sige, at med det her lovforslag får vi en modernisering af arbejdsmiljølovgivningen.
Det er ikke ensbetydende med, at der ikke kan laves flere tiltag og ændringer, alt efter hvornår eller hvordan og hvorledes oplysningerne kommer ind og hvad en revision af arbejdsmiljøindsatsen også fører med sig.
Men nu skal vi have mulighed for, at den her kan komme til at træde i kraft, og at den kan komme til at virke, og så skal vi selvfølgelig se på de erfaringer, vi får fra den nye indsats på arbejdsmiljøområdet.
Men der er ingen tvivl om, at der er nogle områder i arbejdsmiljølovgivningen, som vi har særlig fokus på.
Det er jo bl.a. det psykiske arbejdsmiljø, og det er nedslidning og den slags, så det er ikke sådan, at der ikke bliver holdt øje med det.
Vi skal selvfølgelig også være klar til at gribe ind, hvis der kommer noget, som viser sig ikke står mål med, hvad forventningerne har været til indsatsen her, men Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-11-28:
Så vil jeg bare gerne slå fast, at selvfølgelig er det noget, vi lytter til, og selvfølgelig forsætter vi arbejdet.
Det her er jo første behandling.
Naser Khader (KF), 2019-11-28:
Lovforslaget udmønter aftalen om en ny og forbedret arbejdsmiljøindsats og ordnede forhold på arbejdsmarkedet, som er en aftale tilbage fra vores regeringstid i april 2019, som et bredt flertal i Folketinget står bag.
Et godt arbejdsmiljø er vigtigt for alle.
Denne aftale, der bygger på anbefalingerne fra ekspertudvalget om udredning af arbejdsmiljøindsatsen, skal bidrage til et godt arbejdsmiljø rundtomkring på de danske arbejdspladser.
Aftalen betyder bl.a., at Arbejdsmiljørådet fremover fastsætter konkrete måltal for arbejdsmiljøindsatsen på brancheniveau, og at rådgivningspåbud ændres til kompetencepåbud, så der tages højde for virksomhedernes forskellige behov for kompetenceopbygning.
Desuden bliver det lettere for Arbejdstilsynet at få og videregive data i forbindelse med deres tilsynsopgaver.
Arbejdstilsynet skal netop have gode forudsætninger for at kunne udføre deres vigtige rolle, og det får de med denne aftale.
Et godt arbejdsmiljø er vigtigt for os.
Derfor støtter vi lovforslaget.
Christian Juhl (EL), 2019-11-28:
Tak for ordførerens tale.
Sådan er det, det vil jeg gerne indrømme.
Konservative siger ofte, at de er arbejdsgivernes parti; de ville i hvert fald gerne forsvare virksomhedernes interesser, og når arbejdsgiverne beder om en lille pulje til de små og mellemstore virksomheder til at kunne lave rådgivning og til at købe rådgivning, så de kan gøre deres arbejde bedre selv, hvorfor afviser Konservative så det?
Det er det samme, når parterne beder om at få de penge tilbage – de 50,4 mio. kr., som er blevet taget fra dem – til partssamarbejde, så de to parter kan arbejde tættere sammen og skabe et endnu bedre arbejdsmiljø.
Det er jo relativt små beløb.
Hvorfor afviser Konservative, at de to beløb skal udbetales?
De gør jo, at vi kan få virksomhederne derude og parterne på arbejdsmarkedet til at handle?
Det er jo dem, der skal handle, før Arbejdstilsynet skal derud og forbyde noget farligt arbejde.
Så laver vi reelt forebyggende arbejde.
Jeg bliver lidt forstyrret af det her .
Peter Hummelgaard (S), 2019-11-28:
Først og fremmest vil jeg jo starte med at sige, at jeg er enig med hr. Christian Juhl så langt, at jeg ikke tror, at man skal bilde sig selv ind, at den her arbejdsmiljøaftale og den nye lov alene kommer til at udrydde alle arbejdsmiljøproblemer, vi har i Danmark.
Det tror jeg ville være både naivt og blåøjet at forestille sig.
Men jeg tror oprigtigt på, at der heri ligger et markant kursskifte fra i hvert fald de sidste 4 år, hvor der er blevet sparet rigtig, rigtig mange penge på Arbejdstilsynet og der jo samtidig også bliver truffet nogle valg om et skærpet tilsyn, hvor det er, at vi kigger på bødeniveaustørrelserne for de virksomheder, der ikke har styr på arbejdsmiljøudfordringerne, og at det kan være med til at løfte arbejdsmiljøet for alle ansatte.
I forligskredsen har man fraveget, hvad kan man sige, det, der var i den oprindelige aftale, for så vidt angår bøderne, fordi det viste sig ikke at være en juridisk holdbar model, og den er så blevet justeret ud fra de samme principper, og det har der været enighed om.
Christian Juhl (EL), 2019-11-28:
Tak for ministerens redegørelse.
Rent faktisk svigter vi efter min mening op imod 60.000 mennesker, hvis ikke vi gør det bedre end det her.
Jeg tror ikke på, at det her ender med, at vi har løst de problemer, vi havde sat os for at løse i 2017.
Jeg tror dog, vi løser et lille hjørne af dem – enig – og derfor er det en forbedring.
Jeg vil gerne høre en ting.
FH er jo kommet med en række kommentarer i høringsrunden, og en af tingene er, at ministeren og forligskredsen har afveget fra anbefalingerne fra ekspertudvalget, i hvert fald på ét område, og det er der, hvor virksomhederne skal betale gebyrer.
Der anbefaler ekspertudvalget, at det sker ved gentagne overtrædelser, og der nøjes ministeren og forligskredsen, som det nu er blevet til, med, at det kun sker ved forbud.
Hvorfor denne svækkelse af forligskredsens meget forsigtige bud?
Peter Hummelgaard (S), 2019-11-28:
Tak for ordet, formand, og tak for en god drøftelse, tak til ordførerne for bemærkningerne til det her efter regeringens mening rigtig gode og ambitiøse lovforslag.
Det er en vigtig prioritet for regeringen, at arbejdsmiljøet i Danmark er i orden.
Det skal være trygt, sikkert og sundt at gå på arbejde for alle ansatte.
Derfor er jeg også glad for den brede politiske aftale, vi indgik i foråret, om en ny og forbedret arbejdsmiljøindsats og ordnede forhold på arbejdsmarkedet.
Med den nye lov rækker vi hånden ud til de virksomheder, som gør en indsats og arbejder aktivt for det gode arbejdsmiljø, samtidig med at vi slår hårdere ned på dem, som ikke i tilstrækkelig grad sikrer de ansatte et ordentligt arbejdsmiljø.
Det gør vi bl.a., ved at Arbejdstilsynets indsats fremover i endnu højere grad bliver målrettet de virksomheder, der har størst risiko for arbejdsmiljøproblemer.
Heldigvis er der rigtig mange virksomheder, som gør det godt, og som aktivt arbejder med sikkerheden og sundheden og løbende forbedrer arbejdsmiljøet.
Vi vil med den nye lov give de her virksomheder bedre rammer for at fortsætte og udvikle deres arbejdsmiljøarbejde, sådan som det passer bedst hos dem.
Arbejdstilsynets værktøjskasse bliver udvidet, så virksomheder får mulighed for at indgå aftaleforløb med Arbejdstilsynet om forbedring af arbejdsmiljøet.
Men de virksomheder, der ikke kan og vil det gode arbejdsmiljø, skal også kunne mærke, at det ikke betaler sig at sætte de ansattes sundhed og sikkerhed over styr.
Vi foreslår derfor, at bødeniveauet hæves, og at særlig gentagne eller grove overtrædelser af arbejdsmiljøloven straffes hårdere.
Med lovforslaget indfører vi også som noget nyt, at virksomheder, der ikke har styr på arbejdsmiljøet, og som får et forbud af Arbejdstilsynet, skal betale et gebyr for det efterfølgende skærpede tilsyn.
Samlet set giver lovforslaget Arbejdstilsynet nye og bedre redskaber til at understøtte det gode arbejdsmiljø på virksomheder.
Men for at arbejdsmiljøindsatsen lykkes og arbejdsmiljøet får et løft på tværs af landets arbejdspladser, er det helt afgørende, at alle virksomheder og aktører løfter i fællesskab.
Jeg er derfor meget tilfreds med, at arbejdsmarkedets parter får en vigtig og fremtrædende rolle i at sætte mål for arbejdsmiljøet.
Det tager vi hul på efter overenskomstforhandlingerne på det private arbejdsmarked.
Jeg vil gerne takke for en god drøftelse i dag, og jeg vil naturligvis besvare opfølgende spørgsmål i den videre behandling i udvalget.
Tak for ordet.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-11-28:
Man fornemmer jo lidt, at politik er kompromisets kunst.
Flere af talerne i debatten i dag har jo givet udtryk for, at der er mange fine elementer, men at der også er tidsler i aftalen og nogle ting, som man måske ikke er helt tilfreds med.
Sådan er det jo i politik.
Det gør sig også gældende for Liberal Alliance.
Der er nogle ting, som vi gerne så var lidt anderledes.
Men jeg er egentlig ikke gået herop for at bede om syndsforladelse, men for at give udtryk for, at vi selvfølgelig bakker op om de aftaler, vi har indgået i den foregående valgperiode, og det gælder også det her lovforslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-28:
Tak for det.
Nye Borgerlige sad jo ikke i Folketinget, da den her aftale blev indgået.
Vi forhandler nu om L 65.
Jeg vil godt slå lidt ned på den stigning, der sker i bødetaksten, for det er jo beløbsmæssigt en symbolagtig stigning, der sker.
Men når der nu alligevel sker en stigning i bødetaksterne, undrer det mig lidt, at man samtidig siger, at det ikke har en økonomisk konsekvens for erhvervslivet – sådan fremstår det, sådan som jeg lige kan læse det.
Men det kan være, at vi kan komme tættere på det i en udvalgsbehandling.
Ellers er det grundlæggende nogle gode ting.
Et godt og sikkert arbejdsmiljø er noget, som vi burde kunne forvente os fra Folketingets side
der er på de danske arbejdspladser
Der er rigtig, rigtig mange arbejdsgivere derude, som gør et godt stykke arbejde, og som lægger sig i selen for at sikre sig, at deres medarbejdere har det godt.
Der er også arbejdspladser, hvor der er plads til forbedringer.
Det tror jeg alle anerkender.
Det anerkender vi i Nye Borgerlige, og det anerkender arbejdsmarkedets parter også, altså at der altid er plads til forbedringer.
Det her lovforslag tager nogle skridt den rigtige vej, og derfor er vi også umiddelbart positive over for det i Nye Borgerlige.
Torsten Gejl (ALT), 2019-11-28:
Jamen, at vi ikke kunne få det og andre ting, som hr. Christian Juhl også nævner, med, kan godt ærgre mig.
Nej, det vil jeg ikke.
Jeg synes, det her er blevet rigtig, rigtig godt.
Og jeg vil faktisk også godt takke hr. Christian Juhl for at have siddet med så længe.
Mange af de ideer, som hr. Christian Juhl kom med, før hr. Christian Juhl ikke længere var med i forhandlingen, har faktisk påvirket det her i en positiv retning, så det synes jeg også jeg vil kvittere for.
Nu er jeg selv arbejdsgiver, og det der med, at man har meget, meget travlt med at tjene penge og meget travlt med at tage meget lidt hensyn til sine ansatte, synes jeg sgu – undskyld sproget – er en stigmatisering af arbejdsgivere generelt.
Der er nogle, som ikke er gode nok til at passe på deres ansatte, og det er klart, at deres bøder skal stige.
Hvis det ikke gør indtryk, må vi jo snakke videre og følge det tæt og se, om de skal forhøjes.
Men det er også et signal til arbejdsgiverne om, at det her altså bliver dyrere nu.
Christian Juhl (EL), 2019-11-28:
Der er også gode ting at være glade for i den her aftale, men jeg vil gerne høre ordføreren: Når man lader bøderne stige fra 20.000 kr. til ca. 24.000 kr., som er et af eksemplerne – der er et utal af eksempler, hvor de stiger moderat, vil jeg sige – tror ordføreren så, at det ændrer adfærden hos en arbejdsgiver, der har meget, meget travlt med at tjene penge og meget, meget lidt travlt med at tage hensyn til sine ansatte?
Torsten Gejl (ALT), 2019-11-28:
Det var lange forhandlinger i Beskæftigelsesministeriet, som udmøntede sig i den her aftale.
Der var masser af temamøder og masser af forhandlinger; det var et kæmpekæmpestort puslespil, der skulle gå op for at skabe en bedre arbejdsmiljølovgivning.
Der er selvfølgelig masser af brikker i det puslespil.
Noget af det, som vi er mest glade for i Alternativet, er, at vi fik større fokus på de psykiske arbejdsskader.
Vi synes, de har været nedprioriteret.
Det kan være lidt sværere at identificere stress, det er lettere med et brækket ben, men stress og psykiske arbejdsskader er jo i tiltagende, så derfor er vi utrolig glade for, at de har fået så stort et fokus i den her aftale.
Derudover er der mange andre ting, vi er glade for: konkrete måltal på brancheniveau, målrettet udvælgelse af virksomheder til tilsyn, mulighed for, at firmaerne kan lave aftaler med Arbejdstilsynet om forbedringer af arbejdsmiljøet; oprydning og tydeliggørelse af regler, så folk forstår dem; betaling for tilsyn ved gentagne overtrædelser med betydelig fare for de ansatte; skærpede bøder ved alvorlige overtrædelser af arbejdsmiljøloven osv.
Jeg tror egentlig, at grunden til, at der er så mange gode, konkrete elementer i aftalen, er, at arbejdsmarkedets parter har været tæt på.
Det er jo sådan set dem, der har anbefalet langt de fleste af de her ting, og langt de fleste af tingene er kommet med.
Så det har været et langt forløb, og vi er i Alternativet faktisk rigtig glade for at være med i så stor en aftale her, som vi synes giver en masse mening, så vi stemmer naturligvis for.
Naser Khader (KF), 2019-11-28:
Det er godt at være ambitiøs i alle livets forhold, men vi synes, det er en god aftale.
Ja, DA og FH har nogle bemærkninger, men de siger altså god for aftalen, og det synes vi er godt nok.