runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Det uhyrlige i klimaafgifter er først og fremmest, at vi jo ikke er en lukket økonomi, hvor vi ikke handler med andre lande.
Det betyder, at når vi indfører klimaafgifter i Danmark, belaster det dansk erhvervsliv, dansk landbrug, dansk produktion osv., som jo er i konkurrence med produktionsvirksomheder og landbrug i andre lande.
Så så længe de her klimaafgifter ikke er globale, men kun nationale, er det en ekstra byrde på virksomhederne.
Når vi så ser ind i det, som er lavet af aftale, hvor man jo lover hinanden at det her ikke skal komme til at koste noget – tværtimod går man rundt og taler om, at det faktisk bliver billigere at være dansker – så synes jeg, at man skylder at fortælle de mange danskere, som de seneste mange år er blevet tvunget til at investere i naturgasanlæg eller andre energiformer, at de nu kommer til at betale mere for deres varme, men at de kun får en gevinst, hvis de investerer yderligere i et nyt varmeanlæg for så at hoppe over på el.
Det har været sådan i rigtig mange år, at det har været forbudt i bygningsreglementet at bruge el som primær varmekilde.
Det synes jeg er urimeligt.
Carl Valentin (SF), 2020-06-22:
Det, som fru Pernille Vermund snakker om her i starten, med, at vi er i konkurrence med andre lande, er jo fuldstændig rigtigt.
Problemet er bare, at man her antager, at lækageeffekten, altså at jobbene flytter til andre lande, er en til en, men det er jo ikke tilfældet.
Jeg synes, det er afgørende, at vi også forventer, at andre lande faktisk lever op til de internationale forpligtelser, der er, for det er jo rigtigt, at Danmark ikke er en ø, men hvis vi bare siger: Nå, men Danmark er ikke en ø, så vi kan ikke gøre noget, jamen så overlader vi jo sådan set også bare problemerne til at løse sig selv, og det gør de ikke.
Vi er nødt til at gøre noget i fællesskab, og vi er nødt til at gå foran, og det ærgrer mig, at Nye Borgerlige ikke vil være med i det her faktisk relativt brede samarbejde om faktisk at finde nogle klimaløsninger, som folk på tværs af ideologier kan se sig selv i, i Folketinget.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Ja, det har vi.
Vi kan se, at med vores økonomiske politik, som den var lagt frem i den her 2025-plan, ville alle danskere blive rigere.
De eneste, der ville tabe på den, ville være udlændinge, som ikke var i arbejde.
I forhold til jobskabelse ville den skabe 100.000 nye private arbejdspladser; der ville være færre offentligt ansatte, men det ville jo så være folk, som blev frigjort til gode jobs i den private sektor.
Så ja, det har vi regnet på.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-06-22:
Ja, og også tak til fru Pernille Vermund for talen
Jeg er jo optaget af, at det bliver en samtykkelovgivning, og derfor vil jeg bare høre: Hvor står Nye Borgerlige i den diskussion?
Vil Nye Borgerlige bakke en samtykkelovgivning op?
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Vi synes, det er et rigtig, rigtig svært dilemma.
For mig og for Nye Borgerlige er dilemmaet her, at vi risikerer at sætte nogle mennesker i en situation, hvor man bliver dømt for noget, som ikke er en reel voldtægt, men som efterfølgende, hvad skal man sige, bliver udstillet som en reel voldtægt.
Vi ønsker at løse det problem – jeg ved ikke, om man kan kalde dem mørketal – at der er så mange anmeldelser for voldtægt og så få, som reelt bliver dømt.
Der er et reelt problem at få løst.
Men vi er vanvittig optaget af den retssikkerhed, der skal være, og det er jo her typisk for mænd, fordi det typisk ikke er kvinder, der voldtager – altså retssikkerheden for mænd, så man ikke skal havne i en situation, hvor folk bliver bange for at have et tæt forhold til hinanden og være kærester eller elskere, eller hvad det måtte være.
Jamen måske skal man i virkeligheden sige: Hvor går grænsen?
For med den form for argumentation kan man jo strække det så langt som til at sige, hvorfor det ikke er en rettighed; man kan jo blive ved.
Jeg kan sagtens føle sympati for de unge mennesker, som har det svært.
Jeg har et stort ønske om, at vi får skabt et samfund, hvor vi ikke har unge, der vokser op og har det så svært.
Men jeg synes, det er et skråplan, når man gør den offentlige sektor større ved at tage flere og flere fag og sektorer ind under det offentlige, fordi vi jo – som jeg sagde før – ved, at når det er offentligt drevet eller offentligt finansieret, så koster det på effektiviteten og på produktiviteten.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2020-06-22:
Baggrunden for, at jeg tager ordet, er, at fru Pernille Vermund jo nærmest gik i sidesplit, da fru Pernille Skipper tidligere sagde, ja, der er racisme i Danmark – noget, der vel er hævet over enhver tvivl er korrekt.
Fru Pernille Vermund sagde på et tidspunkt til Politiken, og jeg prøver at citere så nænsomt som overhovedet muligt: En neger – og jeg citerer fru Pernille Vermund – er en neger, og en perker – og jeg citerer fru Pernille Vermund – er en perker.
Kan fru Pernille Vermund fortænke folk i at få den tanke, at der faktisk findes racisme i Danmark?
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
At bruge frivolt sprog er langt fra det samme som racisme, og når vi er i Folketingssalen, synes jeg også, at man skylder at citere hinanden korrekt.
Det, jeg sagde, da jeg fik ordet, efter fru Pernille Skipper havde haft ordet, var: Ja, der findes racisme i Danmark.
Vi er gudskelov et af de lande, hvor racisme ikke er et særlig udbredt problem, men det findes; der er idioter over det hele.
Herefter citerede jeg fru Bwalya Sørensen og hendes racistiske agenda i den demonstration, der foregik for nylig.
Så ja, der er racisme i Danmark, og det er noget, vi skal til livs, for der findes idioter overalt.
Pernille Skipper (EL), 2020-06-22:
Det tror jeg er fuldstændig rigtigt, så i øvrigt bare tak for det indlæg.
Jeg tror, det betyder noget, at det rent faktisk bliver sagt.
I mange år har debatten handlet om, at man skulle forsøge at stoppe diskriminerende tale, lovgivning, tiltag, som handlede om at målrette eller udskamme bestemte grupper af vores samfund, og for en gangs skyld går debatten lidt i den anden retning.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Det er ikke mere end et par timer siden, jeg sad hernede og læste et fælles debatindlæg, som ordføreren havde skrevet, dengang ordføreren var en del af Liberal Alliance og var stor fortaler for ghettopakken og for at komme parallelsamfund, religiøs undertrykkelse osv. til livs.
Jeg kunne jo vende spørgsmålet om og spørge ordføreren: Mente ordføreren dengang, at ordføreren opildnede til racisme, eller mente ordføreren, som jeg selv gør, at der er nogle reelle problemer i vores samfund, som vi er nødt til at kunne tale åbent og ærligt om, og naturligvis med den respekt, at man ikke siger, at det er alle – at man ikke siger, det er alle – men at man klart og tydeligt siger, at vi har et problem, at vi ikke har fået bugt med problemet, og at vi bliver nødt til at løse det?
Kasper Sand Kjær (S), 2020-06-22:
Tak for det.
Tak for talen, og tillykke til ordføreren med den første folketingssamling som partiformand, nu ikke som den andenmindst erfarne, men som den nu vel tredjemindst erfarne partileder i Folketinget.
Jeg tænker på, at jobbet som partileder af Liberal Alliance er et job, ordføreren gerne vil beholde mange år frem endnu, men skulle det nu ske, at det en dag ikke kunne lykkes baseret på talen her, ville jeg da anbefale, at man søger et job som mandagstræner eller måske vært på programmet »Bagklog«, for
hold da op, hvor skulle vi høre meget om alt det, vi måske ikke vidste, da beslutningerne skulle tages.
Jeg havde jo egentlig forventet en tale, hvor vi skulle høre en masse om Liberal Alliances politiske projekt.
Ordføreren var lidt inde på det her med, at tiden er til skattelettelser, og det er jo en sang, vi har hørt før fra Liberal Alliance.
Bare forslaget om at hæve beskæftigelsesfradraget og sænke selskabsskatten tror jeg alene løber op i en regning på 15 mia. kr., så en eller anden form for regning er der jo, som skal betales for de skattelettelser, som Liberal Alliance altså mener at tiden kalder på nu.
Og kan ordføreren bare ikke løfte sløret for, hvordan de skattelettelser skal finansieres?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-22:
Tak for spørgsmålet.
Man kunne jo tage fat på det økonomiske råderum, for selv efter den her krisetid tyder alt på, at vi har et enormt stort økonomisk råderum på ca. 23 mia. kr.
– nu prøver jeg på at få øjenkontakt med finansministeren, men vedkommende ryster ikke på hovedet, så jeg tænker, at det ikke er helt forkert – og det vil sige, at danskerne betaler 23 mia. kr. mere i skatter og afgifter, end der er udgifter til.
Så vi har en stat, der er markant rigere, end den behøver at være, og det er ansvarligt at sørge for, at pengene passer, men det er ikke ansvarligt at sikre, at staten er markant rigere, end den behøver at være, og der kan man jo starte med at give en del af de penge tilbage til borgerne og tilbage til samfundet, ja, man kan faktisk sænke skatten for over 20 mia. kr. uden at spare så meget som en eneste krone i den offentlige sektor, og det synes jeg da er det oplagte sted at tage fat på.
Ellers har jeg egentlig tidligere foreslået fra den her talerstol, ikke den her, undskyld, men den, der er lige hernede, at vi skulle se på, hvordan vi får flere ressourcer ud af den offentlige sektor.
Man kan sige meget om denne regering, jeg har travlt med at skælde ud på den, men den sætter handling bag ordene med nogle ting, og det håber jeg da også vil ske på det her område.
Kasper Sand Kjær (S), 2020-06-22:
Det sidste kan jeg bekræfte.
Der skal nok komme handling bag ordene og også på at sætte medarbejderne i den offentlige sektor mere fri i en nærhedsreform, og det glæder mig at høre, at Liberal Alliance er interesseret i at indgå konstruktivt i det.
Men selv hvis der skulle være et provenu at skabe, skal det jo bruges på at forbedre velfærden og ikke på skattelettelser.
Uanset hvordan man vender og drejer det, kommer der færre indtægter ind, hvis vi sænker skatten, og i årene frem vil det jo være penge, vi står og mangler til at finansiere den velfærd, som rigtig mange danskere er glade for og bakker op om.
Så hvis vi skal sænke skatten, hvad er det så, der skal skæres på?
For her kan afbureaukratisering trods alt nok ikke løbe op i at finansiere skattelettelser for 15 mia. kr.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-22:
Altså, man kan jo starte med de 23 mia. kr. og så egentlig sætte et afbureaukratiseringsspor i gang og se, hvor langt man kommer, og ellers derudover effektivisere.
Altså, prøv og hør her: Vi bruger 20 mia. kr. om året på erhvervsstøtte.
Vi bruger næsten 20 mia. kr. om året på ulandsbistand.
Der er jo masser af puljer og projekter og skidt og kanel, man kunne tage fat på og se, om man ikke kunne gøre det bedre.
Og igen: Jeg må bare anholde logikken bag ordførerens tale, for det er jo den her statslige omsorgslogik om, at måden, man drager omsorg for mennesker på og sikrer velfærd, er ved at øge de offentlige udgifter.
Jeg håber, at Socialdemokratiet vil gøre det bedre.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Tusind tak for talen.
Jeg synes altid, det er spændende at høre hr. Alex Vanopslaghs overvejelser om livets gang i Lidenlund og i dansk politik, og jeg deler dem langt hen ad vejen.
Jeg synes også, jeg vil takke for samarbejdet undervejs, hvor jeg synes, vi har stået last og brast om den sunde fornuft og tilliden til danskerne, som jo faktisk igen og igen har vist, at deres evne og vilje til at gøre det rigtige har overgået selv eksperternes matematiske modeller.
Så langt, så godt.
Jeg synes så måske, at det lige er værd at spørge, om det er den rigtige konflikt, som hr. Alex Vanopslagh tegner op.
I virkeligheden handler det jo om det grundlæggende syn på, om fællesskabets opgave er at sætte borgerne fri eller binde dem – om staten er til for borgerne, eller borgerne er til for staten.
Der kunne det være spændende at se, hvor langt det liberale frisind egentlig rækker i Liberal Alliance.
Vi har kæmpet for åbne grænser, for at folk kunne få besøg af deres kære igen – skal det også gælde uden for coronakrisen?
Skal man også kunne få sine kære til landet, hvis det bare er i fredstid, om jeg så må sige?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-22:
Jeg mener, vi skal have bedre muligheder for at kunne få vores ægtefæller og kærester til landet under den betingelse, at det ikke er på offentlig forsørgelse.
Min fornemmelse er egentlig, at de fleste partier i Folketinget også er interesseret i at løse det, jævnfør Mintsagen, som der jo var relativt bred opbakning til at få løst.
Her deler vi holdninger.
Jeg tror, at i forhold til asyl- og flygtningepolitik, og hvor mange Danmark skal tage imod, er jeg mere hjemmehørende i den borgerlige lejr, så at sige.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Jeg ved ikke, hvad der i den sammenhæng er borgerligt eller ikkeborgerligt, hvad der er liberalt eller ikkeliberalt.
Men jeg ved i hvert fald, at hvis man har det grundsynspunkt, at borgerne ikke er til for statens skyld, men at det er omvendt, så må det jo også være en grundlæggende ret, at hvis man i øvrigt kan forsørge sin ægtefælle, så har man ret til at bo med vedkommende i sit eget land.
Og det glæder mig, hvis vi er enige om det synspunkt, for jeg synes, at det kan udvide det gode samarbejde til ting, der ligger ud over coronakrisen, så vi rent faktisk kan få genskabt nogle af de liberale frihedsrettigheder, som under skiftende borgerlige regeringer i de sidste to årtier desværre er gået den gale vej, og det gælder også den regering, der havde deltagelse af LA.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-22:
Jeg kan kort fortsætte det tværpolitiske samarbejde med at slå fast, at et andet område, hvor vi forhåbentlig kan samarbejde, og hvor jeg hepper på De Radikale, er spørgsmålet om udenlandsk arbejdskraft, altså at vi sænker beløbsgrænsen for, hvornår man må komme til Danmark og arbejde.
Men man skal skelne mellem arbejdskraft og flygtninge.
Jacob Mark (SF), 2020-06-22:
Man kan kalde det, hvad man vil – den debat kan man tage i ungdomspartierne, og der har man også haft den i 100 år, altså om det hedder gratis eller skatteyderbetalt.
Jeg er med på, at det er skatteydere, der finansierer vores velfærdssamfund.
Det er også skatteyderbetalt, når man går til læge eller tager på hospitalet.
Men måske kan fru Pernille Vermund så forklare mig, hvorfor det er, at man, hvis man som ungt menneske brækker benet eller kommer rigtig slemt til skade, så skal have ret til hjælp, men hvis man får angst eller depression og ikke kan gå ud af sin dør, ikke kan fungere i folkeskolen, ikke kan fungere i daginstitutionen eller ikke kan fungere på ungdomsuddannelsen, så skal man ikke have ret til gratis hjælp.
Hvori ligger forskellen?
Eller mener Nye Borgerlige heller ikke, at man skal have ret til skatteyderbetalt lægehjælp?
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Psykologhjælp kan være skatteyderfinansieret, og så er det jo et spørgsmål om, hvem der skal betale for det her.
Hvorfor er det en fælles opgave at skulle bruge flere og flere penge på ting, som indtil nu har fungeret godt privat, men som man nu vil putte ind i den offentlige sektor, hvor vi jo bare ved, at alt, hvad der bliver offentliggjort, også bliver mindre produktivt, mindre effektivt og dermed dyrere for danskerne?
Det er vores reelle bekymring.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-06-22:
Det må jeg sige er et overraskende svar.
Jeg havde forventet, at fru Pernille Vermund stillede sig på ofrenes side.
Jeg har svært ved at forstå, hvad der er forkert i, at man, når man har sex, skal sige til, man skal sige ja – ikke fra.
Det må jeg sige
overrasker mig rigtig, rigtig meget.
Der er 6 pct. af den danske befolkning, der hvert år er udsat for tvungen sex, og jeg tror simpelt hen ikke, at fru Pernille Vermund kender tallene for falske anmeldelser, for det er nemlig rigtig, rigtig lavt.
Så jeg har svært ved at se det retssikkerhedsmæssigt betænkelige i det her, og jeg må sige, at jeg er overrasket over svaret.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Jamen vi anerkender fuldt ud, at der er et reelt problem.
Det er også derfor, jeg nævner forholdet mellem de få, der bliver dømt, og de mange, der bliver anmeldt.
Vi er på ofrenes side.
Jeg synes bare også, man skal holde fast i, at det ikke skal tippe over, sådan at det at have en seksuel relation bliver så kompliceret, at det mest naturlige i hele verden bliver noget, der er forbundet med skyld og skam.
Vi skal have løst et problem, men jeg er så optaget af, at vi ikke samtidig får skabt et nyt.
Det er der, vi står.
Victoria Velasquez (EL), 2020-06-22:
Nye Borgerliges ordfører sagde, at de er imod et skattefrit engangsbeløb på 1.000 kr. til alle på overførselsindkomst, fordi det også går til – og jeg citerer – indvandrere og efterkommere.
Nu siger ordføreren, at det skal knyttes op på ens statsborgerskab.
Jeg skal bare lige forstå, om det betyder, at Nye Borgerlige nu tager afstand fra ordførerens tidligere udtalelse, eller om Nye Borgerlige mener, at en folkepensionist, der hele livet har knoklet som enten rengøringsassistent eller buschauffør, har betalt sin skat og nu er gået på pension, ikke skal kunne få adgang til de 1.000 kr., fordi forældrene kommer fra Tyrkiet, mens naboen, der også er pensionist, godt kan få dem?
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Vi mener generelt, at det er et problem, når man politisk begynder at uddele sådan en gaveregn blandt dele af vores befolkning, fordi der nu er nogle vælgere her, som man gerne vil tiltrække.
Det er det, vi har oplevet er incitamentet for at uddele de her penge, der er uddelt.
For det første er det jo et latterligt lavt beløb for de folkepensionister, der nærmest ingenting har.
Det er for mig at se en hån.
Hvis man endelig skal gøre noget, så gør dog noget reelt og hjælp de folkepensionister, som har allermindst, varigt og ikke bare med sådan en engangsudbetaling.
For det andet synes vi, det er et problem, at udlændinge, altså udenlandske statsborgere, får ret til offentlig forsørgelse i Danmark.
Det er imod vores politik, og det er det også i den her sammenhæng.
Victoria Velasquez (EL), 2020-06-22:
Så ordføreren tager afstand fra sin tidligere udtalelse om, at det også skulle være efterkommere og indvandrere.
Det er trods alt godt at høre.
Det er mærkeligt, at man tilhører den blå blok, hvis man gerne vil sikre en værdig pension, når flere reformer er blevet finansieret ved netop at tage ikke kun fra arbejdsløse og syge, men også fra pensionister.
Ordføreren påstår i sin tale, at Nye Borgerlige vil forsvare kvinders rettigheder.
Hvordan hænger det sammen med, at man ikke vil støtte psykologhjælp til kvinder på krisecentrene?
Vil man kun tale om voldsramte kvinder, når det handler om at skulle dæmonisere nogen, men svigter så, når det rent faktisk handler om at hjælpe de her kvinder?
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
I forhold til spørgsmålet om indvandrere og efterkommere er det jo typisk sådan, at udlændinge selvfølgelig kan være flygtninge, men ellers i statistikkerne bliver registreret som indvandrere og efterkommere.
Så er der nogle af dem, der har fået dansk statsborgerskab.
Men at være udlænding i Danmark forudsætter jo ligesom, at man er kommet hertil, eller at man er født af forældre, som ikke har dansk statsborgerskab, i Danmark.
Så sådan hænger det sammen.
Det synes jeg ikke der er noget mærkværdigt i.
I forhold til det med psykologhjælp har vi et problem med, at når vi pinpointer de der penge ud i noget fordeling – og som jeg husker det her forslag, var det en reel rettighed, det var en ret, man ville give, ikke bare en mulighed –
gør man på forhånd folk til ofre.
Hvis man er offer, skal man have en mulighed, men det skal ikke være en offerliggørelse af de kvinder, der er på kvindecentrene og krisecentrene.
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-22:
Jeg vil gerne i forlængelse af Kathrine Olldags spørgsmål gøre opmærksom på, at der er en af ordførerens kollegaer, der på et tidspunkt har sagt følgende i salen: »Der er en stor gruppe mennesker – hovedsagelig fra muslimske lande – i Danmark, som har gjort vanvittig store skader på det danske samfund, fordi de simpelt hen overhovedet ikke på nogen som helst tænkelig måde passer ind og har tilpasset sig Danmark.«
Det er en af ordførerens kollegaer, der har udtrykt det.
Der er også blevet udtrykt mere markante ytringer, men nu var der lige pludselig lige før en markant forskel på, om man var muslim, eller om man tilhørte religionen og en ideologi, som jeg forstod det på fru Pernille Vermund lige før.
Det, jeg rigtig gerne vil vide, er i første omgang følgende: Jeg har den opfattelse, at der forekommer racisme herinde.
Der er voldsomme udtryk her.
Jeg er overrasket og rystet over mange af de begreber, der forekommer i den her Folketingssal.
Hvad mener ordføreren selv?
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Det kunne sådan set have været et citat fra mig.
For det er fuldstændig rigtigt, at der er alt for mange mennesker, der er kommet hertil, som ikke har taget vores værdier til sig, som ikke forsørger sig selv, og som i alt for høj grad figurerer i vores kriminalitetsstatistikker.
Det er et faktum, og det er et faktum, som man er nødt til at forholde sig til, også i Radikale Venstre, hvis man vil have løst de her problemer.
Og hvis man begynder at kalde det racisme, er vi ude på et skråplan, for så svigter man jo i forhold til det, som er reel racisme, f.eks. det, som vi talte om tidligere i dag – Bwalya Sørensens opdeling af hvide og sorte – eller noget af det, som vi hørte i valgkampen, hvor de eneste to partier, jeg hørte tale om brune og hvide, var Alternativet og Enhedslisten.
Det bør altså ikke finde sted i Danmark.
Jacob Mark (SF), 2020-06-22:
Jeg hørte fru Pernille Vermund sige om gratis psykologhjælp, det er så i forhold til en niche i samfundet, at det kunne være med til at klientgøre eller nærmest gøre folk syge, at man giver dem en ret til at få behandling.
Så har jeg også hørt fru Pernille Vermund sige, at man ikke skal love noget, man ikke kan holde.
Men nu har fru Pernille Vermund faktisk muligheden for at være med i et tiltag, som man kan holde, for i forståelsespapiret står der, at vi vil indføre gratis psykologhjælp til unge, og der er flere unge, der har det rigtig skidt; der er flere, der får angst, flere, der får depression.
Derfor vil jeg høre fru Pernille Vermund, om Nye Borgerlige mon kan se sig selv i en aftale, hvor man indfører gratis psykologhjælp.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Vi ønsker ordentlige og anstændige forhold, også for de mennesker, der skal komme hertil, og det skal ikke være sådan, at man kan hive folk hertil på slavelønninger, som vi har set det.
Til gengæld er det her
jo et område, hvor lige præcis Dansk Folkeparti har bidraget til, at man får mere af den slags, når man f.eks. bakker op om de øgede anlægsudgifter, som der er i forbindelse med coronahjælpepakkerne.
Det er jo et område, hvor vi fra tidligere ved, at det har betydet, at man har været nødt til at tage folk ind fra andre lande, fordi det er meget store projekter og vi ikke har så mange ansatte i de sektorer selv, og hvor vi jo også ved, at det samlet set ikke gavner økonomien.