runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2023-02-23:
Der må jeg bare sige, at min horisont er noget længere end hr. Peder Hvelplunds.
Altså, jeg kigger noget længere frem end den her regeringsperiode – må den blive så kort som muligt!
Så derfor er det interessante altså: Hvad holder på længere sigt?
Men det er et spørgsmål om, at vi kan bringe det her ned på et mere praktisk plan, hvor det er værd at forholde sig til.
Altså, hvis det var sådan, at vi tidligere kunne se, at der bare var antydningen af mulighed for at nå de 60 mandater, ville det da også skabe en anden diskussion i SF.
Hvis vi kunne se, at der bare var det, kunne vi da tage en praktisk diskussion af det.
Hvis den var mere praktisk, og hvis vi kunne se, at der var optræk til og antydning af og sandsynlighed for, at det var SF's mandater, der var de afgørende, så ville vi tage en ny diskussion i SF.
Men der er jo ikke nogen som helst, der over for mig bare antydningsvis kan pege på, at vi er på vej i retning af at kunne levere 60 mandater med eller uden SF.
Det er jo en teoretisk diskussion, vi er ude i her, hr. Torsten Gejl, for der er ikke noget som helst, der tyder på, at det bliver andet end en meget teoretisk øvelse, vi laver: Hvad så, hvis, såfremt, ifald der skulle vise sig at være et vist antal mandater bag et ønske om en folkeafstemning?
Så det er en rent teoretisk øvelse, som man selvfølgelig godt kan have fornøjelse af at diskutere med hinanden, men det er jo en rent teoretisk øvelse.
Jeg har ikke endnu set – ikke engang antydningen af det – at vi kan være i nærheden af at have de 60 mandater, og derfor er det jo en noget teoretisk øvelse.
Torsten Gejl (ALT), 2023-02-23:
Altså, det er også en fair holdning.
Jeg synes bare, vi snart har prøvet alt, og jeg tror, det er en stor overvejelse for mange partier, om de skal hive det her kraftfulde redskab op af hatten.
Det er også derfor, jeg lige vil høre, hvad SF tænker.
Hvad er bekymringen?
Vil der være fordele ved det?
Hvor er SF i processen?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-23:
Det her er sølle.
Der er tale om en regering, der vælger en dumstædighed i stedet for en ærlighed over for befolkningen.
Ja, selv Anders Fogh Rasmussen mener, at det kan være en god idé at udskyde det her spørgsmål til efter et valg.
Hvorfor?
Det er, fordi ingen, absolut ingen, havde hørt noget som helst om det her forslag om ikke bare at tage en af lønmodtagernes fridage, men – nok så alvorligt – også at hamre en betonpæl ind igennem den danske model, som formanden for Fagbevægelsens Hovedorganisation, Lizette Risgaard, formulerer det.
Men man vælger øjensynligt at fortsætte som en døv gris hen ad en sti uden at lytte til alle de indsigelser, der kommer mod det her forslag, som handler om langt alvorligere ting end kun det at arbejde – selv om det er alvorligt nok – på en dag, som folk ellers har haft som fridag.
Ingen havde hørt om forslaget før, og derfor ville det være naturligt at sige: Lad os da udskyde det til efter næste valg, hvor vi har mulighed for at diskutere det ordentligt, mulighed for at tage stilling til det, og så kan man se, om forslaget derefter kan overleve.
Det er så åbenlyst, at det her lovforslag er skrevet af folk uden den mindste forstand på overenskomster.
Tydeligvis er der heller ikke nogen i regeringen, der aner en snus om overenskomster, for med alle de implikationer, der ligger i det her lovforslag, vil det slå hårdt ind i bl.a. de offentlige overenskomster, der starter næste år.
Jeg ved godt, at hvis regeringen skal gå med til at udskyde det, vil det af nogle kunne blive udlagt, som om man taber ansigt, men det er bedre at tabe ansigt end at tabe hovedet.
Det var det.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-23:
Tak for det, og tak for en rigtig god tale også.
Mit spørgsmål til SF lyder: I er jo stadig væk vaklende på det her spørgsmål omkring en folkeafstemning, men får man ikke en form for medansvar, hvis ikke man bruger den mulighed, som grundloven har givet os?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-23:
Ændringsforslaget går ud på at udskyde det til efter næste folketingsvalg, og det er SF tilhænger af.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-23:
Det er jeg helt med på; vi er selv med til at stille ændringsforslaget.
Men det ændringsforslag kræver jo et flertal, og regeringen har jo et snævert flertal, og derfor kan den, om jeg så må sige, køre hen over de ni partier, som stiller det ændringsforslag.
Derfor er mit spørgsmål: Er det ikke korrekt, at hvis regeringen tromler det her igennem – hvis det her forslag bliver nedstemt i dag – så er der kun én mulighed tilbage for os som folketingsmedlemmer for at bruge det mandat, vælgerne har givet os for at sikre, at de bliver hørt, inden det her træder i kraft, og det er grundlovens § 42?
Har vi ikke et ansvar for at bruge den mulighed, hvis vi ønsker at stoppe det her og give befolkningen muligheden?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-23:
Jamen jeg vil forholde mig til det, der er til debat nu her, og det er ændringsforslaget om, at det bliver udskudt til efter næste valg.
Det er det, der er til diskussion, og det støtter vi.
Nick Zimmermann (DF), 2023-02-23:
Jeg vil spørge ordføreren, om der er noget vægt bag ordene, eller om det bare er tom snak fra SF: Vil man støtte en folkeafstemning, eller vil man ikke?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-23:
Jeg kan godt mærke, at det bliver trættende i længden, hvis jeg hver gang bare skal referere til, hvad det er, vi diskuterer, på dagsordenen, og det er altså et ændringsforslag, der handler om at udskyde det til efter næste folketingsvalg.
Nick Zimmermann (DF), 2023-02-23:
Jamen der er da bare noget sjovt i, at SF jo har rigtig travlt med at kritisere regeringen for det her, og det skal jeg hilse og sige at Dansk Folkeparti så sandelig også har.
Men derfor synes jeg jo også, at det ligger helt i tråd med det, som der er drøftet på tværs af partierne, om netop at give danskerne en mulighed for at tage stilling til det her.
For virkeligheden er jo, at regeringen ikke har haft nævnt noget som helst om det her i valgkampen, og derfor er det også så ekstraordinær en situation, at der er den mulighed at sende det til en folkeafstemning.
Og jeg synes sådan set, det er ærgerligt, at vi ikke kan få en klar og tydelig melding fra SF om, om man vil støtte det eller ej.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-23:
Jamen jeg er jo fuldstændig enig med hr. Nick Zimmermann i, at det er langt ude, at regeringen trækker sådan nogle ting op af hatten efter et folketingsvalg, hvor ingen overhovedet havde nævnt sandsynligheden for, at det her kunne komme i spil.
Og derfor synes jeg, vi har et glimrende ændringsforslag i fællesskab om, at det bliver udskudt til efter næste folketingsvalg, hvor vi får god tid til at diskutere det.
Torsten Gejl (ALT), 2023-02-23:
Ja, det er et godt ændringsforslag.
Nu er det jo næsten altid sådan, når vi diskuterer lovbehandling her i salen, at vi også diskuterer det, der ligger rundt om det, konsekvenserne osv. osv., og jeg forstår godt, at det er en kompliceret sag – det er det også for os i Alternativet – om man skal hive § 42 op af hatten og så lave en folkeafstemning.
Kan ordføreren dele nogle af de tanker, SF har omkring det?
Hvad er fordelene ved det, og hvad er ulemperne ved det?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-23:
Jamen vi diskuterer jo ikke folkeafstemningen nu; vi diskuterer, hvorvidt det skal udsættes til efter næste folketingsvalg.
Det er jo det, der er på dagsordenen.
Men jeg kan da nævne en lille ting i det.
Altså, nu står jeg og tænker over hr. Nick Zimmermanns spørgsmål til mig – altså at man siger, kan jeg forstå, at så er det bare tomme ord, at vi skulle være imod afskaffelsen af store bededag, hvis vi ikke er tilhængere af en folkeafstemning.
Så foreslår jeg bare lige, at man tænker den tanke til ende.
Hver gang man har et eller andet politisk emne herinde, som man er imod, skal man så testes på det?
I forhold til om det er tomme ord, om man er for eller imod noget, bliver det så testet på, om man er for eller imod en folkeafstemning?
Det sætter i hvert fald en ny standard for diskussionerne her i Folketingssalen.
Inger Støjberg (DD), 2023-02-23:
Altså, jeg tror, man må sige, at Enhedslisten og Danmarksdemokraterne for en gangs skyld er meget enige meget, meget langt hen ad vejen.
Det er så også tydeligt, at Enhedslisten i hvert fald er nået et skridt længere, og jeg anerkender, at også Enhedslisten helt klart har haft nogle overvejelser om, hvorvidt man skulle udløse en folkeafstemning eller ej omkring det her.
Men der må man bare sige, at Enhedslisten i hvert fald er kommet frem til konklusionen hurtigere, end vi er.
Men igen vil jeg sige: Der er ikke lukket nogen døre for det.
Vi vil gerne diskutere det, men jeg synes sådan set også, at tingene skal tages i den rækkefølge, som tingene nu skal tages i.
Og det er jo først og fremmest at give regeringen mulighed for at stemme om de her ændringsforslag.
Jeg er fuldstændig enig med fru Mai Villadsen i, at det ser sløjt ud, i forhold til om regeringen vil stemme for det.
Man kan jo sige, at det heller ikke er sådan, at det er en fuldtallig regering, vi har hernede, der lytter til det her.
Vi lukker ingen døre, men omvendt er det bare et meget stort greb.
Mai Villadsen (EL), 2023-02-23:
Det er bestemt et stort greb, og vi har heller aldrig før foreslået eller bakket op om, at man skulle bruge det.
I sin ordførertale kaldte fru Inger Støjberg sig selv et optimistisk menneske.
Det vil jeg så også være, for der skal jo kun tre partier til, som bakker op, nemlig Danmarksdemokraterne, SF og Konservative, så har vi faktisk en folkeafstemning.
Så det håber jeg virkelig at ordføreren vil bakke op om.
Det sidste, jeg vil spørge om, er: Hvornår regner Danmarksdemokraterne med at have gjort deres stilling op?
Er det på tirsdag, når vi har en tredjebehandling?
Inger Støjberg (DD), 2023-02-23:
Altså, der er jo i hvert fald en tredjebehandling på tirsdag, den 28. februar.
Og så tror jeg i øvrigt nok, at reglerne er sådan, at der så også er lidt tid – det er ikke meget, meget lang tid, men der er en tid – efter at et lovforslag er blevet vedtaget, hvor man også kan udløse en folkeafstemning.
Og den tid vil der jo i hvert fald være.
Jeg kan ikke sådan sætte klokkeslæt på hvornår, men altså forhåbentlig lytter regeringen her med på, at det ser sløjt ud.
Men altså, det kan være, der sker noget med en, når man kører i en ministerbil; så hører man ikke så godt; så skal man have lidt ekstra tid til lige at vende argumenterne.
Hvem ved?
Mette Thiesen (DF), 2023-02-23:
Ja, det er inden for tre søgnedage efter tredjebehandlingen, hvor der er – hvad skal man sige – den her mulighed for at begære noget til folkeafstemning.
Så mit første spørgsmål kunne egentlig være: Vil fru Inger Støjberg her fra Folketingets talerstol love, at hvis det her forslag bliver stemt igennem på tirsdag, så vil man fra Danmarksdemokraternes side inden for tre søgnedage tage en beslutning om, at selvfølgelig skal danskernes stemme høres i det her?
Inger Støjberg (DD), 2023-02-23:
Nej, selvsagt ikke.
Men det, jeg sagde, var, at der jo er en tid, hvor man kan overveje det, og inden fristen skal man selvfølgelig som parti have besluttet sig for, hvorvidt man stemmer for eller imod en folkeafstemning.
Så svaret er nej.
Det ville jo være at foregribe konklusionen, kan man sige.
Mette Thiesen (DF), 2023-02-23:
Inden for tre søgnedage efter tredjebehandlingen har man muligheden.
Men tak til fru Inger Støjberg for at støtte Dansk Folkepartis ændringsforslag.
Jeg kan forstå på fru Inger Støjberg, at man ikke rigtig har taget stilling til en folkeafstemning, og at man nok heller ikke kommer til det.
Det synes jeg er rigtig ærgerligt, for noget af det, som fru Inger Støjberg jo netop har slået sig op på, er at komme ud over Christiansborgs tykke mure.
Det er også noget, der er ekstremt vigtigt for os i Dansk Folkeparti.
Og grundlovens § 42 giver netop den her mulighed.
Fru Inger Støjbergs gamle parti, Venstre, var jo også med til at sætte jordlovene til folkeafstemning tilbage i 1963, hvor den her paragraf sidst blev brugt, og hvor forslaget i øvrigt faldt med et brag, fordi folket var uenige.
Så hvis fru Inger Støjberg virkelig mener det her med, at Danmarksdemokraterne er et parti for dem, som ikke føler, at deres stemme bliver hørt inde på Christiansborg, hvorfor er fru Inger Støjberg så så bange for at lade danskernes stemme blive hørt i det her omkring store bededag?
Inger Støjberg (DD), 2023-02-23:
Det, jeg nævnte, var, hvordan reglerne er, og at der inden fristen jo selvfølgelig skulle være truffet en beslutning, men at vi ikke har truffet den beslutning endnu.
Det var sådan set bare det, jeg svarede fru Mette Thiesen, og det synes jeg sådan set er fair nok.
Til det andet spørgsmål vil jeg så svare, at det er, fordi det bare er et meget, meget stort greb at bruge, hvis man sætter noget til folkeafstemning, og jeg synes faktisk, at det er væsentligt, at det er noget, vi overvejer nøje.
Der er jo spørgsmålet om præcedens i sådan nogle ting her, og der er et spørgsmål om at bruge alle de parlamentariske greb, der er i Folketinget, inden man når dertil.
Jeg ser det i hvert fald i mit arbejde som folketingsmedlem som værende meget vigtigt, at man først og fremmest gør det.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-23:
Tak til fru Inger Støjberg.
Nu nævner ordføreren igen, at det jo er et stort værktøj at tage i brug at sende ting til folkeafstemning.
Men det er jo også et stort indgreb i danskernes hverdag at afskaffe en helligdag.
Nu hedder ordførerens parti jo Danmarksdemokraterne, og er der nogen, der ikke er blevet spurgt i den her sag, så er det jo bl.a. Danmark.
Så på den måde passer alle ting jo som fod i hose, og derfor undrer det mig, at Danmarksdemokraterne ikke umiddelbart er meget bramfri og direkte i det her spørgsmål, for det er helt oplagt for et parti som Danmarksdemokraterne at sige, at danskerne ikke er blevet hørt i valgkampen i det her spørgsmål, og derfor er det fuldstændig oplagt at sende det her til folkeafstemning, sådan at de kan blive hørt.
Derfor er jeg interesseret i at høre, hvorfor ordførerens parti ikke umiddelbart er det.
Inger Støjberg (DD), 2023-02-23:
Men når det er sagt, vil jeg igen sige, at vi jo ikke nødvendigvis lukker nogen døre for en folkeafstemning.
Jeg synes, jeg har prøvet at redegøre for, at der er ret mange muligheder frem til en folkeafstemning, og at vi jo ligesom må se, hvad de diskussioner, vi skal have med hinanden nu her i de kommende dage og i den kommende tid, kommer til at bringe.
Først og fremmest synes jeg egentlig, at når man fremsætter et ændringsforslag, som vi jo har gjort sammen, om at udskyde det til efter et valg, så er det lidt underligt at konkludere, allerede inden der er blevet stemt om det – og jeg vedgår, at det ser ud til, at det falder med det snævrest mulige flertal matematisk set her i Folketinget.
Men først efter det kan man sige, at så er den mulighed også udelukket, og så må man jo så prøve at diskutere resten af vejen frem til den 28. februar og 3 dage efter det.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-23:
Jo, men vi kan jo diskutere herfra og til verdens ende.
Vi er bare nødt til snart at have det her afklaret, og derfor undrer det mig, at Danmarksdemokraterne tygger skråen i så lang tid.
Altså, så er der ikke meget skrå tilbage at tygge på.
Så jeg synes snart, det må være på tide, at Danmarksdemokraterne finder deres holdning i det her spørgsmål og bliver afklaret med, om de rent faktisk bakker op om en folkeafstemning.
Inger Støjberg (DD), 2023-02-23:
Altså, det er jo netop ikke til verdens ende, at man kan diskutere det.
Eller det kan man godt, men det får man nok ikke så meget ud af.
Men man kan i hvert fald diskutere det til og med den 28. februar og så plus 3 dage.
Så lang tid kan man diskutere det, og så lang tid kan man vende skråen.
Men igen vil jeg sige: Jeg synes, det er en alvorlig ting at sende noget til folkeafstemning.
Jeg tror også, at Dansk Folkeparti synes, at det er en alvorlig ting at sende ting til folkeafstemning.
Vi bruger så bare lidt mere tid på at diskutere, hvilket udfald vi synes det skal have.
Peter Kofod (DF), 2023-02-23:
Den danske model, fagbevægelsens engagement og kirken blev nævnt.
Det, regeringen har gang i, er altså, må man forstå på ordføreren, meget, meget vidtgående.
Derfor forstår jeg ikke, hvorfor Danmarksdemokraterne vil holde hånden over sådan en regering.
Sagen er jo – jeg tror endda, I har det som slogan: »Som vi er flest« – at hvis det her røg til folkeafstemning, ville et flertal af danskere banke den her regering på plads og sige, at det her vil de ikke finde sig i.
Det ved regeringen selvfølgelig godt.
Det vil aldrig komme dertil, for regeringen vil ikke turde.
Hvorfor er det, at Danmarksdemokraterne insisterer på at holde hånden over den her regering?
Inger Støjberg (DD), 2023-02-23:
Jeg kan med sikkerhed sige, at vi aldrig kommer til at holde hånden over den her regering, aldrig nogen sinde.
Vi vil vælte den her regering ved først givne lejlighed, vi overhovedet får.
Nu har vi så et lovforslag, som vi gerne så slet ikke var her, som vi gerne så at regeringen trak, og som vi nu forsøger at få ændret, i forhold til hvornår det så vil kunne træde i kraft, og som vi med sikkerhed også kommer til at stemme imod.
Det er det, der er faktum.
Så må vi ligesom prøve at se, om det så også skal udløse en folkeafstemning, hvis vi ikke får magt, som vi har agt – og der er meget, der tyder på, at vi ikke får magt, som vi har agt.
Det er den diskussion, der er: Skal vi udløse en folkeafstemning, eller skal vi ikke?
Og der er det bare, jeg siger, at vi synes, det er et meget stort greb i værktøjskassen at udløse sådan en folkeafstemning.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-23:
Nej, men det må trods alt også gøre et indtryk, at fagbevægelsen så massivt udtrykker et ønske om, at vi får en folkeafstemning i forhold til det her.
Og det kunne jo godt være et udtryk for mere end bare taktiske overvejelser, at SF så ville tilkendegive, at man selvfølgelig bakker op om det meget stærke og udtalte ønske fra fagbevægelsen om, at man netop får en afstemning om det her.
Det er derfor, det leder mig lidt frem til at sige, at det jo ikke er et redskab, vi normalt bruger, men at det heller ikke er normalt, at der er 475.000 danskere, der skriver under på, at vi skal have en folkeafstemning, og at en enig fagbevægelse protesterer imod det indgreb i den danske model.
Og det bør da give anledning til, at man kunne sige: Det her er helt særligt, og vi forpligtiger os til, at det her ikke er et redskab, som vi bruger i tide og utide, ligesom vi ikke har gjort før.
Mai Villadsen (EL), 2023-02-23:
Og tak til fru Inger Støjberg for en rigtig god tale og et godt samarbejde i den her sag, for vi er jo i lighed med Danmarksdemokraterne stor modstander af, at man afskaffer store bededag, og synes, det ville være rigtig fornuftigt, hvis man kunne lande et mindeligt kompromis, om man så må sige, og udskyde det her til efter et valg, så befolkningen kunne blive spurgt.
Der er jo ikke meget, der tyder på, at regeringen har tænkt sig at stemme for vores ændringsforslag, og derfor er vi kommet til den konklusion, at vi simpelt hen ikke synes, at der er nogen anden vej end at få en folkeafstemning.
Jeg er sådan set fuldstændig enig med fru Inger Støjberg i, at det her ikke er noget, man bare skal skalte og valte med.
Man skal tage det dybt alvorligt.
Men jeg vil også sige, at den her sag jo er særlig, for som fru Inger Støjberg siger i sin tale, er det her ikke noget almindeligt forslag.
Jeg kan faktisk ikke komme i tanker om noget, som er så indgribende over for folkekirken og over for den danske model, og som simpelt hen ikke har været diskuteret med befolkningen.
Så er fru Inger Støjberg ikke enig i, at hvis der dog skulle være en ting, når man ser på regeringsgrundlaget, som man skulle spørge befolkningen om, ja, så er det det her?
Inger Støjberg (DD), 2023-02-23:
Men det, jeg rent faktisk sagde, var en reference til noget, som kirkeministeren havde sagt.
For hun har sagt, at det her var en helt almindelig måde at gøre det på, og så henviser hun til, da man sidst afskaffede en helligdag, og det var i enevældens tid, og hun brugte det ligesom som en reference: Det er bare sådan, man afskaffer en helligdag.
Og jeg tror i øvrigt nok, at det var hr. Søren Espersen, der på et tidspunkt sagde til ministeren eller bare mindede hende om, at det så var i enevældens tid.
Så jeg har heller ikke rigtig hørt det argument blive brugt så mange gange siden, og det er nok egentlig meget klogt af regeringen.
Så jo, jeg er fuldstændig enig med hr. Kim Edberg Andersen i, at enevælden hører fortiden til, og at det skal vi ikke tilbage til.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-23:
Jeg vil jo rigtig gerne bekræfte Peder Hvelplund i, at SF ikke er et populistisk parti, der på den måde tager nogle lavthængende point, som vi sagtens kunne gøre.
Som hr. Peder Hvelplund rigtigt siger, er det jo et krav fra fagbevægelsen.
Det betyder ikke nødvendigvis, at partierne skal udskrive den.
Altså, opfordringen fra FH går på, at det er regeringen, der skal udskrive en folkeafstemning, og ikke på, at partierne gør det.
Men jeg vil gerne bekræfte, at hvis vi var ude efter hurtige, nemme point, havde vi da støttet en folkeafstemning.
Og som jeg siger igen: Det er jo ikke fuldstændig umuligt, at vi, hvis hr. Peder Hvelplund eller andre kunne anvise bare antydningen af, at SF var de afgørende mandater, så tog en ny diskussion.
Indtil videre er det en rent teoretisk øvelse.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-23:
Tak for en rigtig god tale med vigtige fokuspunkter, og også rigtig mange tak for samarbejdet om det her ændringsforslag; jeg tror faktisk, at forslaget oprindelig kom fra Danmarksdemokraterne.
Det er vigtigt, fordi det – som ordføreren siger – vil give danskerne mulighed for faktisk at tage stilling til det her ved et kommende folketingsvalg.
Problemet er jo desværre, at vi har en regering, som ikke lytter, og som har tænkt sig at tromle det her igennem med et snævert flertal.
Derfor vil mit spørgsmål være det samme, som det var til SF's ordfører, nemlig om det ikke er sådan, at når regeringen med et snævert flertal vil stemme det her ændringsforslag ned, så efterlader de os kun med en sidste mulighed for at sikre, at danskerne bliver hørt, og det er at aktivere grundlovens § 42, altså hvor muligheden jo er at sende et vedtaget lovforslag til folkeafstemning blandt danskerne.
Er det ikke den mulighed, som regeringen efterlader os med, hvis ikke de stemmer for det her ændringsforslag?
Inger Støjberg (DD), 2023-02-23:
Jo, og nu hørte jeg, at der var en del, der ville tage ordet, og jeg tror næsten, at det her spørgsmål er det, der kommer til at gå igen.
Jeg vover pelsen og siger, at jeg tror, det bliver sådan.
Derfor vil jeg selvfølgelig også gerne prøve at svare så godt på det som overhovedet muligt allerede her i første hug.
Men når det er sagt, så er – og det tror jeg vi alle sammen er enige om – det at sende noget til folkeafstemning godt nok et voldsomt greb.
Det ville jeg anbefale man gjorde.
Jeg ville anbefale, man stemte ja til vores ændringsforslag her i dag, og gør man ikke det, vil jeg selvfølgelig anbefale regeringen at trække forslaget tilbage.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-23:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Jeg synes bare, erfaringen med den her regering indtil videre er, at den ikke lytter til mange andre end sig selv.
Selv når ens allerbedste venner i fagbevægelsen og andre steder sender appeller, trækker man på skulderen ad det og kører videre i højeste gear med det her skammelige forslag.
Så mit spørgsmål går lidt på det her med – for jeg forstår godt dilemmaet, og vi har også diskuteret det meget hos os, for vi plejer jo ikke at bruge § 42; jeg tror faktisk aldrig, vi nogen sinde har foreslået at bruge den før – at jeg alligevel føler, at vi på en måde får en form for ansvar for, at danskerne ikke bliver spurgt, hvis ikke vi aktiverer den.
Hvordan ser ordføreren på det?