runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (KF), 2021-12-21:
Det er sådan set et godt spørgsmål.
Det har vi ikke taget stilling til, men vi har i hvert fald taget stilling til, at vi ikke stemmer grønt til det her lovforslag, eftersom vi helt grundlæggende bliver blokeret i udvalget i forhold til at stemme nej.
Jeg har talt med ministre helt tilbage fra 1980'erne, og de siger, at de aldrig nogen sinde før har hørt om en minister, der ikke vil arbejde med Indfødsretsudvalget.
Altså, det er Folketinget, der gennem Indfødsretsudvalget tildeler dansk statsborgerskab, men hvis vi ikke kan få de mest basale oplysninger, bliver vi jo tvunget til at lovgive i blinde.
Og alle jer, der stemmer grønt lige om lidt, kommer jo til at lovgive i blinde, for jeres partifæller i Indfødsretsudvalget har ikke kunnet få svar på de spørgsmål, som udvalget har stillet.
Det synes jeg bare er en meget trist situation – og i hvert fald en situation, der ikke er i den ånd, som grundloven er skrevet i.
Christian Juhl (EL), 2021-12-21:
Nej, for jeg forstår, at det kan de ikke finde ud af i den borgerlige blok, og det må de selv rode med.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-12-21:
Hr. Marcus Knuth siger, at der er nogle, man gerne vil se.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at dem, der står på det her lovforslag, har opfyldt samtlige betingelser?
Nu står hr. Marcus Knuth og sår tvivl om, om de skal tages af.
Kan ordføreren, som kommer fra et parti, der har haft regeringsansvaret, og som jeg tænker gerne vil have det på et tidspunkt, ikke se problemet retssikkerhedsmæssigt i, at de opfylder betingelserne og står på lovforslaget, og så skal hr. Marcus Knuth så pille nogle af dem ud, som faktisk har opfyldt betingelserne, uanset om man er enig eller uenig i reglerne?
Marcus Knuth (KF), 2021-12-21:
Med al respekt og uden at gå i detaljer med, hvad der foregår i fortrolighed i udvalget, vil jeg sige, at ordførerens eget parti jo selv har stemt for og imod mange af de sager, der kommer i udvalget.
Men når vi beder om at få f.eks. dem, som er dømt for kriminalitet, over – bl.a. fordi vi i den aftale, som Socialdemokratiet selv er gået med til, har skrevet, at tildeling af dansk statsborgerskab ikke er en ret, med udgangspunkt i at det er Folketinget, der lovgiver – når vi ikke kan få de sager at se, og når vi ikke engang kan få at vide, om der er nogen, der har været til fare for Danmarks sikkerhed, så er det da et klokkeklart brud på den aftale, og så har jeg da har svært ved at sidde og trykke på den grønne knap, når ministeren ikke engang vil sige til mig, om nogen og i givet fald hvor mange der tidligere har været til fare for Danmarks sikkerhed.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-12-21:
Her snakker vi om folk, som har opfyldt alle betingelserne, og som står på et lovforslag.
Var det sådan under den tidligere regering, at der var partier, som bad om at få de her sager væk?
Sikandar Siddique (FG), 2021-12-21:
Tak til formanden, og tak til den konservative ordfører.
Det er et tilfælde, at det her punkt kommer på dagsordenen, efter at vi netop lige har diskuteret demokrati, valgbarhed og uværdighed.
Kan ordføreren oprigtigt talt
ikke se problemet i, at man, fordi man vil ind at detailstyre helt konkret, lige siger til en masse mennesker, der lige nu har knoklet – undskyld – et vist sted ud af bukserne for at opnå statsborgerskab, at det kan de ikke få, fordi vi vil ind at detailstyre?
Man siger: Vi vil vide, præcis hvem I er og hvordan I er, og det vil vi, selv om I har opfyldt alle kravene, og fordi vi ikke kan få det at vide, må I ikke få et dansk statsborgerskab.
Det er i hvert fald det signal, vi sender.
Dan Jørgensen (S), 2021-12-21:
Jeg tror ikke, jeg sagde, at det var vanvittigt.
Jeg gjorde bare gældende, at der er lavet en aftale om et 70-procentsmål, som formentlig er verdens mest ambitiøse mål, og så er der så et parti som Dansk Folkeparti, som mener, at det måske var lige ambitiøst nok, og at vi skulle skrue lidt ned for det.
Og så er der så andre som De Radikale, der siger: Det er ikke ambitiøst nok; skulle vi ikke skrue op for det?
Det står jo ethvert parti frit for.
Jeg er så på regeringens vegne ansvarlig for at sørge for, at vi faktisk opfylder den her 70-procentsmålsætning, og også, at vi gør det på en god og fornuftig måde.
Til det hører jo også, at vi ikke træffer beslutninger, som er suboptimale for klimaet, blot fordi de så vil tælle lidt mere med i 70-procentsmålsætningen.
Altså, vi er et rigt land, der forbruger meget.
Det prøver vi så på at adressere på nogle andre måder – ved også at gøre det op og se, hvad vores fodaftryk er osv.
Men man skal lige holde tungen lige i munden, når man regner på, hvad der tæller med hvor.
Marcus Knuth (KF), 2021-12-21:
Nej, tværtimod.
Altså, vi har en grundlov, der siger, at det er Folketinget, der tildeler statsborgerskab ved lov, og den måde, det foregik på, inden der kom tusindvis af mennesker hvert halve år, var, at man i Indfødsretsudvalget, hvor Grundtvig vel at mærke var den første formand, kaldte folk ind til en samtale og derefter vurderede, hvem der skulle have dansk statsborgerskab, og hvem der ikke skulle.
Nu er det jo bare blevet sådan et bunkebryllup med tusindvis af mennesker, så vi fra vores side, hos Det Konservative Folkeparti, i hvert fald som første skridt sætter fokus på, hvem der har begået alvorlig kriminalitet.
Hvis det er sådan, at folk har begået alvorlig kriminalitet, vil vi da som minimum kunne votere om det i udvalget.
Der er det ironiske her jo, at der vil vi blå partier sandsynligvis blive stemt ned, fordi der vil være et rødt flertal for, at folk skal have statsborgerskab alligevel.
Men selv den proces vil ministeren ikke engang tillade, og det er jo det, der er så dybt udemokratisk her.
Sikandar Siddique (FG), 2021-12-21:
Bunkebryllup og bunkebryllup ved jeg nu ikke, men udvalget er i hvert fald blevet til et sted, hvor politikere nu siger, at hvis du f.eks. er fra et muslimsk land, ligesom fru Marie Krarup har sagt i et interview, vil jeg ikke give dig dansk statsborgerskab.
Det er et faktum i hvert fald.
Om det er bunkebryllup eller ej, ved jeg ikke, men faktum er, at det i dag er blevet sådan, at hvis man skal have dansk statsborgerskab, sidder der politikere og siger: Jeg kan ikke lide den baggrund, du har, eller jeg kan ikke lide den religion, du har, og derfor har jeg egentlig ikke lyst til, at du skal have dansk statsborgerskab.
Det er da et problem.
Marcus Knuth (KF), 2021-12-21:
Jeg ved helt ærligt ikke, hvad jeg skal svare på det spørgsmål.
Altså, vi står i et Folketing, hvor vi alle sammen har forskellige synspunkter.
Frie Grønne vil, så vidt jeg ved, tildele dansk statsborgerskab til alle – alle, der bare er født i Danmark.
Det er vi mange, der er uenige i.
Fra vores side, fra Konservatives side, går vi rigtig meget op i, at man ikke skal have begået kriminalitet, at man skal tale rigtig godt dansk, at man skal have bestået danskprøve 3, og at man skal have haft et arbejde.
Det er der ikke noget udemokratisk i.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-12-21:
Tak for det.
I forlængelse af hr. Lars Aslan Rasmussens spørgsmål har jeg bare brug for, at ordføreren bekræfter, at de mennesker, der står på det her lovforslag lige nu, enten opfylder betingelserne i den lovgivning, som er gældende lige nu, eller er blevet godkendt af det udvalg, som kan give dispensationer – altså på helt demokratisk vis.
Eller kunne det i stedet for give mening, at ordføreren foreslog, at loven blev ændret, sådan at man kunne stemme for lovforslaget?
Altså, at påstå, at man i Folketinget skal have indsigt i hver enkelt ansøgers sag, er simpelt hen langt ude.
Så er det i virkeligheden ikke et spørgsmål om, at ordføreren skal bede om at få lavet loven om, hvis man er utilfreds med loven?
Men rent faktisk opfylder samtlige, der står på lovforslaget i dag, de betingelser, der gælder i lovgivningen, eller er godkendt af udvalget.
Marcus Knuth (KF), 2021-12-21:
Men det er jo det, der er det helt centrale her: Det er jo ikke en lov, det er et cirkulære.
Indtil da er det altså det her Folketing, der gennem Indfødsretsudvalget har mulighed for at kigge på de enkelte sager.
Men nu, hvor det er Mattias Tesfaye, der er minister, får vi bare at vide, at han ikke ønsker at besvare spørgsmålene, fordi der ligger et nyt cirkulære.
Det har mig bekendt aldrig været tilfældet før, og det er jo det, der er så fuldstændig grotesk ved det her – at Folketinget bliver tvunget til at lovgive uden at kunne gøre det på et oplyst grundlag.
Men det er jo det helt centrale her.
Det er hele spørgsmålet, om det er en ret til at få dansk statsborgerskab, og det er jo det, det ikke er.
Det er sågar det, som Socialdemokratiet er gået med til at skrive i den her indfødsretsaftale.
Det er ikke en ret, fordi det er det her Folketing, der lovgiver, og der er jo ikke to lovforslag, der er ens.
Det er jo en liste af ansøgere.
Hvis alle på listen er dybt kriminelle, kan Folketinget da godt sige nej til det den ene gang, og hvis det næste lovforslag et halvt år senere indeholder folk, der opfører sig pænt og har taget Danmark til sig, så kan man sige ja.
Det tager vi fra lovforslag til lovforslag, men det kan vi jo ikke, når det er sådan, at ministeren ikke vil svare på vores mest basale spørgsmål.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-12-21:
Men der er ikke noget nyt i den måde at sagsbehandle på.
Der er nogle mennesker, der jævnfør loven opfylder betingelserne for at blive optaget på det her lovforslag, og hvis ordføreren er utilfreds med de vilkår, der gælder for at blive optaget på lovforslaget, må han jo fremsætte et ændringslovforslag, sådan at loven bliver ændret i forhold til det, hvis det er det, der er gældende.
Susan Kronborg (RV), 2021-12-21:
Mange tak for kommentaren.
Det er jeg så enig i.
Vi bliver simpelt hen nødt til her at se i øjnene, at vi har en kæmpe rodebutik.
Altså, vi står herovre og siger, at vi vil have en lov, hvor der er objektive kriterier.
I midten står regeringen og siger, at de fastholder, at der er en aftale med objektive kriterier.
Og så har vi højrefløjen, som vil have fri leg på spillepladen, hvor det er lige meget, hvad man lægger vægt på – Kurt eller Karen; man kan lægge vægt på navne, man kan lægge vægt på religion, eller man kan lægge vægt på, hvilke lande folk kommer fra.
Marcus Knuth (KF), 2021-12-21:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at tage ordet igen for ikke at trække det her i langdrag, men når jeg hører ordføreren sige, at den måde, vi lovgiver om statsborgerskab på, er imod grundloven, så er det jo helt væk fra al logik.
Så pludselig at fjerne det fra Folketingssalen og gøre det til en eller anden ret ville jo netop stride imod selveste grundlovens ånd.
Susan Kronborg (RV), 2021-12-21:
Mange tak.
Oven i det vil jeg også gerne tilføje, at vi jo har lovregulering.
Vi har jo erklæringsordninger for forskellige persongrupper.
Så selvfølgelig kan det lade sig gøre at lave en lovgivning på statsborgerskabsområdet.
Marcus Knuth (KF), 2021-12-21:
Vi synes, det er sund fornuft, at man tager en snak med folk, inden de skal have dansk statsborgerskab, lige så vel som det er sund fornuft at tage en snak med folk, når de er til session for at komme i militæret, eller når de søger et helt almindeligt arbejde.
Hvorfor må man ikke gøre det, når folk søger dansk statsborgerskab?
Det er jo netop den sunde fornuft, vi mangler i det her.
Den her aftale har vi jo igen og igen sagt ikke er perfekt.
Der vil altid være gråzoner.
Hvis f.eks. en person har fået 5, 10, 15 domme for alt fra narko til tyveri, der går lige under fængselsniveau, så kan vedkommende jo godt få statsborgerskab i dag.
Hvorfor er det, at ordføreren ikke vil lade os i Folketinget kunne have en subjektiv holdning til det?
Susan Kronborg (RV), 2021-12-21:
Det ville jo simpelt hen betyde, at hvis man tog den fulde konsekvens af den holdning, kunne man jo stemme imod alle, som var muslimer.
Det ville også betyde, at man helt parallelt kunne sige, at grundlovens §§ 44 og 43 er totalt enslydende paragraffer, og så ville man jo også kunne sige, at vi kun vil give skattefradrag til dem, som vi har inde til interviewsamtaler, og så kan det godt være, at vi kan lide dem, og hvis vi ikke kan lide dem, så får de ikke noget fradrag.
Henrik Dahl (LA), 2021-12-21:
Hr. Rasmus Jarlov spurgte for lidt siden, om det kunne være rigtigt, at alle de Rigsdage og alle de Folketing, der har været indkaldt siden 1849, har taget fejl af den her bestemmelse i grundloven.
Og jeg synes ikke rigtig, at ordføreren svarer på det.
Så lad mig prøve at stille det samme spørgsmål på en lidt mere pædagogisk måde: Hvis man kommer ned på en motorvej og den er fyldt med spøgelsesbilister, kunne der så være en anden forklaring på det?
Susan Kronborg (RV), 2021-12-21:
Ja, det er jo meget, meget interessant.
Jeg kan høre, at hr. Henrik Dahl ikke har været med til den høring, der var i Folketinget i 2017, hvor de tanker, jeg gør mig, også er blevet forfægtet af en professor, Jens Vedsted-Hansen.
Så det kan godt være, at alle andre er spøgelsesbilister, men om ikke andet er vi så i hvert fald to, der ikke er det.
Jeg kan også nævne, at en tidligere professor ved Institut for Menneskerettigheder er inde på noget af det samme – så er vi tre.
Oven i det kan jeg tilføje, at vi, selv om hr. Henrik Dahl ikke helt vil indrømme det, rent faktisk har lovgivning på det her område.
Vi har jo erklæringsordningerne.
Hvordan passer de så ind i hr. Henrik Dahls verdensbillede?
Det vil jeg gerne vide.
Mange tak.
Så vil jeg da gerne høre, hvordan hr. Henrik Dahl forklarer, at vi har erklæringsordninger.
For det må jo så ifølge hr. Henrik Dahls måde at køre på betyde, at det er i strid med grundloven.
Marie Krarup (DF), 2021-12-21:
Jeg ville egentlig spørge ordføreren, hvad det er, hun har imod folk, der hedder Kurt – men det vil jeg så alligevel droppe, for vi har faktisk diskuteret de her ting rigtig meget i Indfødsretsudvalget.
Jeg vil i stedet komme med en kommentar om, at jeg synes, det er utrolig godt, at det kun er Radikale Venstre og Frie Grønne, som ønsker at ændre den her ordning grundlæggende, for det er en utrolig god ordning og det er en utrolig ansvarlig ordning, at vi skal tage stilling til hver enkelt ansøger om statsborgerskab.
Det giver åbenhed om, hvem der søger, og hvad de kan, og det giver åbenhed om, hvad vi mener.
Og det kan, så længe der er nogle fornuftige flertal i Folketinget, sikre, at den danske nation ikke bliver overrendt og ødelagt, sådan som tilfældet jo ville være, hvis Radikale Venstre kunne få sin holdning igennem, for så ville alle i hele Afrika have ret til at få dansk statsborgerskab.
Susan Kronborg (RV), 2021-12-21:
Mange tak for spørgsmålet.
Det er jo rigtig, rigtig interessant, og man kan også se, hvordan den måde, vi agerer på med hensyn til statsborgerskab, giver nogle kæmpe udfordringer, fordi der ikke er nogen logik.
Når man sætter tingene på spidsen, hvad jeg egentlig er meget, meget glad for at både DF og Konservative gør, er der jo ingen tvivl om, at når vi laver en aftaleregulering og siger, at det ikke er objektive kriterier, og at et statsborgerskab er en gave, så bliver man også bare nødt til helt logisk set at give både DF og Konservative ret i, at regeringen jo rent faktisk burde give både DF og Konservative alle sagerne i hånden, så de kunne sidde og læse dem igennem.
Konservative og DF burde også med den logik, som bliver lagt for dagen her, have ret til at tage alle de ansøgere, som er godkendt og står på lovforslaget, af lovforslaget igen.
Marie Krarup (DF), 2021-12-21:
Det er lige præcis den ordning, som Dansk Folkeparti hele tiden har ønsket: at vi lige præcis skal tage stilling til hver enkelt person særskilt og få mange flere oplysninger om hver enkelt person.
Til gengæld skal der være meget færre, der får statsborgerskab, og det skal aldrig nogen sinde være en rettighed, for vi kan ikke have, at hele Afrika og hele Asien har ret til at komme til Danmark på De Radikales betingelser.
Så kan vi lige så godt ophæve nationen Danmark med det første.
Det har De Radikale forsøgt.
Der er blevet ført en politik, som er gået i den retning.
Det er gudskelov ved at blive stoppet.
Susan Kronborg (RV), 2021-12-21:
Mange tak for spørgsmålet.
Altså, Radikale har jo et meget beskedent krav, nemlig at vi i stedet for den her aftale med de objektive kriterier – og det må alle i den her sal jo indrømme at der er, selv om der er mange, der plæderer for, at det er grundlovsstridigt – får en lovgivning med objektive kriterier.
Dermed opnår vi at kunne lave en retlig subsumption i Indfødsretskontoret.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-12-21:
Men det vil jeg lade være op til Radikale Venstre.
Jeg noterer mig bare, at ordføreren flere gange har nævnt, at hele den her situation omkring de her ansøgninger om dansk statsborgerskab oplever De Radikale som en rodebutik.
Og jeg noterer mig også, at ordføreren sagde, at alle sager skulle ud af Indfødsretsudvalget.
Og så vil jeg bare gerne spørge: Hvor er det, ordføreren mener de skal hen?
Skal de over i Trafikstyrelsen eller Skattestyrelsen, eller skal de over i Folketingets Miljøudvalg, eller hvad har man tænkt sig?
For hvis ikke der er nogen opgaver tilbage i Indfødsretsudvalget, skal det jo nedlægges, og hvad har De Radikale så tænkt sig vi skal gøre med de her mange håbefulde, som ønsker at få dansk statsborgerskab?
Henrik Dahl (LA), 2021-12-21:
Jeg skal bare forstå det rigtigt: Altså, alle Rigsdage og Folketing, der har været valgt siden 1849, er spøgelsesbilister, og ordføreren kører den rigtige vej.
Marcus Knuth (KF), 2021-12-21:
Nej, de er på ingen måde i deres fulde ret til at blive tildelt dansk statsborgerskab.
Og hvis et flertal i det her Folketing mener, at der er nogle, der f.eks. har fået dom på dom på dom lige under fængselsniveau, hvilket er tilfældet her, og som ikke fortjener det danske statsborgerskab, så er det ikke deres ret at få det.
Der tager spørgeren et hundrede procent fejl.
Sikandar Siddique (FG), 2021-12-21:
Ja, for jeg synes også, at det er lidt sigende, at de selv samme partier, som ved den sidste sag med behandlingen af B 60 argumenterede for, at man ikke kunne gøre folk uværdige og man ikke kunne stemme for det, går ind for en praksis, hvor man, hver evig eneste gang der er nogle, der skal på den her lov om indfødsrets meddelelse, så vil sidde der og sige: Han må, og han må ikke, og hun må, og hun må ikke.
Jeg må sige, at det er i den grad noget hykleri.
Pernille Vermund (NB), 2021-12-21:
Jeg skal bare lige høre noget.
Det, som ordføreren plæderer for her, altså at det er embedsværket og ikke politikerne, der skal vedtage, hvem der skal have statsborgerskab, er jo en ændring af grundloven.
Susan Kronborg (RV), 2021-12-21:
Mange tak.
Det er sådan, hvis man kigger på grundlovens § 44, at den siger, at et statsborgerskab kun kan gives ved lov.
Parallelt fremgår det af grundlovens § 43, at en skat kun kan pålægges ved lov.
Det betyder, at de to områder har den samme systematik, fordi der er det samme hensyn bag.
Det vil sige, at man har tænkt det sådan, at lige netop de her to områder er problematiske, hvis det er sådan, at man fastlægger et såkaldt frit skøn.
Der kan jeg så oplyse, at der er noget, der hedder en retlig subsumption, at der er noget, der hedder et skøn, og at der er noget, der hedder et frit skøn.
Et frit skøn vil være, hvis man lægger alle sagerne ind i et udvalg, lukker døren, og at det, når sagerne bliver behandlet, så betyder, at det ikke vil være muligt bagefter at få at vide, hvordan sagerne er blevet afgjort.
Og det er det, der er problemet i grundlovens § 44 og 43.
Pernille Vermund (NB), 2021-12-21:
Undskyld, men nu er jeg simpelt hen forvirret på et højere plan, og nej, det er ikke kun, fordi jeg er kvinde og blond.
Så kan ordføreren ikke bare sådan helt kort svare på, om ordførerens parti og ordføreren bakker op om, at det er Folketingets medlemmer, der vedtager statsborgerskab eller tildeler statsborgerskab ved lov, eller om ordføreren mener det, som ordføreren sagde i sin ordførertale, nemlig at det her skal ske ved embedsværket?
Susan Kronborg (RV), 2021-12-21:
Forbuddet mod det frie skøn er både på skatteområdet, og det er på statsborgerskabsområdet, og det er nemlig, fordi man ikke har ønsket, at kongen i sin tid gav statsborgerskab til sine venner og afslog statsborgerskab til sine fjender.
Det samme gælder med hensyn til skatteområdet, altså at kongen ikke måtte pålægge skat til dem, som han ikke kunne lide, og give skattefradrag til dem, som han godt kunne lide, og det betyder jo så rent faktisk, at vi på skatteområdet laver lovgivning, hvor det ud fra objektive kriterier kan vurderes, om man er berettiget til et fradrag eller man er skattepligtig.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-21:
Det er selvfølgelig rigtig trist at høre, at Radikale Venstre er imod grundloven, som klart siger, at Folketinget bestemmer, hvem der skal have statsborgerskab i Danmark, og at Folketinget har ret til at afvise dem, som man ikke mener skal have statsborgerskab i Danmark, fuldstændig ligesom Folketinget ønsker at gøre det.
Men anerkender Radikale Venstre, at det er sådan, reglerne er, og at Folketinget er i sin gode ret til at stemme nej til hvem som helst, som man måtte ønske at stemme nej til i forhold til at give dem et statsborgerskab?
Susan Kronborg (RV), 2021-12-21:
Nej, det gør jeg faktisk ikke.
Det kunne jeg gøre, ligesom et andet medlem af udvalget rent faktisk er gået offentligt ud med, at vedkommende så helt frit kan stemme imod alle, som man tror er muslimer.
Det er det, der er problemet i det frie skøn, altså at det ikke er tilladt ifølge grundlovens § 44.
Man kan jo sige det sådan, at regeringen har sat sig imellem to stole, så de prøver at holde fast i, at de ikke vil give sagerne til Konservative.
Så regeringen har sat sig imellem den stol, hvor man laver en rigtig lovgivning og en rigtig sagsbehandling og en rigtig retlig subsumption, og man så samtidig holder fast i, at man lader, ligesom om det er et gavegivningssynspunkt.
Alligevel ønsker regeringen jo ikke at gå hele vejen.
De ønsker jo ikke at give sagerne til Konservative, og det er der, det illustrerer meget, meget fint, at der er en misforståelse hos Konservative.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-21:
Jeg vil gerne takke ordføreren for den fine indføring, både i den retlige subsumption, i skønsbegrebet og ovenikøbet i de majestætslige prærogativer, men jeg må jo sige, at de fine redegørelser ikke rigtig besvarer det spørgsmål, som fru Pernille Vermund stillede.
Vi er jo sådan set ikke så interesserede i at høre fru Susan Kronborgs overvejelser om den statsforfatningsretlige historie og skønnets oprindelse osv., men mere Radikale Venstres position i forhold til, hvordan der skal tildeles indfødsret, og det, vi hørte fru Susan Kronborg sige, var, at det skal tildeles ud fra objektive kriterier, altså at det er nogle generelle kriterier, og hvis de opfyldes af ansøgeren, får man automatisk indfødsret.
Det er sådan, det må forstås, og derfor må vi jo gentage det spørgsmål, som fru Pernille Vermund stillede: Ønsker Radikale Venstre en ændring af grundloven, således at det altså ikke længere er et frit skøn eller en fri afgørelse i Folketinget, men objektive kriterier, hvor Folketinget ikke kan gøre fra eller til i forhold til tildelingen af indfødsret?
Susan Kronborg (RV), 2021-12-21:
Det er jo et meget, meget interessant spørgsmål, som egentlig ikke rigtig har så meget med sagen at gøre.
For grundlovens § 43 og 44 er fuldstændig ens, og det er jo heller ikke sådan, at hr. Morten Messerschmidt mener, at grundlovens § 43 skal ændres
Det har hr. Morten Messerschmidt vel ingen planer om.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-21:
[Lydudfald]
... hvor mange gange man kan få det samme spørgsmål uden at svare på det, og jeg kan sige, at jeg allerede har fået svaret fra ordførerens sidekammerat her, og jeg kan også løfte sløret for, at jeg nok tror, at svaret er ja.
Det kunne så være, at det gør det lettere for ordføreren at svare, når jeg nu for sjette eller ottende gang stiller spørgsmålet, altså om det betyder, at Radikale Venstre ønsker at sætte den grundlovshævdede ret for Folketinget til at tildele indfødsret til udlændinge ud af kraft, således at det er en embedsmand, som ordføreren også sagde før, en retlig subsumption, altså nogle objektive kriterier, og at Folketingets holdning, hvis man opfylder dem, så er ligegyldig.
Er det Radikales position?