Magnus Heunicke (S), 2024-02-22:
Det er der behov for, for vi ved, at tilstanden i de danske havområder er dårlig.
Al den viden, vi har, peger i den retning, og der skal derfor gøres mere for at passe på vores havmiljø.
Der gøres noget i dag, men der skal altså også mere til, for der er mange faktorer, der påvirker vores havmiljø.
Det er velkendt med problematikken omkring iltsvind primært i vores fjorde og i vores kystvande og også velkendt, at det primært skyldes udledningen af næringsstoffer – og det er jo landbruget, der står for den største udledning af næringsstoffer.
Det er hovedårsagen til den dårlige tilstand.
Derudover har vi også andre faktorer, der presser.
Vi har klimaforandringer, og vi har også stadig væk miljøfarlige stoffer, der i for høj grad og faktisk i stigende grad presser vores havmiljø.
Fiskeri med bundslæbende redskaber påvirker også, og det påvirker negativt.
Det gælder både havbunden og havmiljøet mere generelt.
Det er ikke kun noget, jeg siger, og det er heller ikke noget, som kun forslagsstillerne siger, for det kan man faktisk også læse sort på hvidt i den nyeste rapport, der er kommet fra Fiskerikommissionen selv.
Den kom i slutningen af sidste år, og Folketinget har fået den sendt over.
Og det gælder i særdeleshed i det åbne hav, at fiskeri med bundslæbende redskaber påvirker havbunden og havmiljøet negativt.
Jeg vil først i min tale uddybe betydningen for havmiljøet af fiskeri med bundslæbende redskaber og den regulering, vi har på området, og hvad der så er de næste skridt i det arbejde.
Så lad os prøve at gå lidt lavpraktisk til værks.
Når der fiskes med bundslæbende redskaber – redskaber, der altså slæbes hen langs bunden – er det helt fuldstændig klart og hævet over enhver tvivl, at det påvirker især de sårbare planter og dyr, der jo lever på havbunden, men faktisk også dele af, ja, faktisk hele den marine fødekæde påvirkes.
Og hvad betyder det?
Bunddyrene er en vigtig del af hele det marine økosystem, bl.a. fordi de jo udgør fødegrundlaget for en lang række andre arter.
Det er jo ikke sådan, at vi bare kan sige, at vi ikke ved, hvad der sker, hvis vi stopper, for vi ved, hvad der sker, hvis vi stopper det her.
Vi har i Danmark områder, der mange gange om året bliver påvirket af bundtrawl, men vi har også områder, hvor man er stoppet med at gøre det.
Hvis man laver en status nu her, så siger DTU, at 58 pct. af den danske havbund har været påvirket af bundtrawl en eller flere gange i løbet af de seneste 13 år.
Så det er 58 pct., altså over halvdelen af vores havbund.
Så er det sådan, at Folketingets partier – og det er alle Folketingets partier, samtlige medlemmer af Folketinget – har indgået aftalen om Danmarks havplan, hvor vi jo er blevet enige om en række skridt for at få et hav, der er langt bedre i balance end det, vi ser i øjeblikket.
Det her beslutningsforslag, som vi har i dag, handler så om de marine Natura 2000-områder – dem, som er udpeget som det, der hedder habitatområder.
Hvordan ser det så ud i dag?
I dag ser det sådan ud, at vi, som jeg nævnte, jo har et forbud mod fiskeri med bundslæbende redskaber i en række områder.
Lad os tage Øresund som eksempel: Der har været forbud mod fiskeri med bundslæbende redskaber i Øresund siden 1932, og der er forbud i havstrategiområderne i Kattegat og i dele af det marine Natura 2000-områder, hvor rev er på udpegningsgrundlaget, og vi kan se, at det har virket.