runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Samira Nawa (RV), 2021-11-11:
Initiativtagerne bag det her borgerforslag har været til stede på Christiansborg siden kl. 11 i dag og tålmodigt ventet på, at vi skulle nå til det her sidste punkt på dagsordenen.
Jeg mødtes med dem i ventetiden.
Det var ikke meget, de havde fået spist og drukket af bare nervøsitet og spænding over, at deres borgerforslag nu skulle behandles i salen.
En af kvinderne fik også tårer i øjnene, da hun skulle fortælle mig om, hvordan det føltes, og hvad det betyder, at et flertal i Folketinget nu en efter en går på talerstolen og tilkendegiver opbakning til borgerforslaget med initiativgruppens eget ændringsforslag.
Og den opbakning skal der også lyde her fra Radikale Venstre, for hadforbrydelser er en dybt alvorlig sag og har alvorlige konsekvenser
både for ofrene for den specifikke hadforbrydelse, men også for samfundet som helhed.
Undersøgelser peger på, at ofre for hadforbrydelser efterfølgende kan leve et liv i frygt og isolere sig, lukke sig om sig selv, og det gælder ikke kun for det konkrete offer for den konkrete forbrydelse, men også for den øvrige minoritet.
Følgevirkningerne af det er så, at de udsatte grupper ikke deltager på lige fod med resten af befolkningen i samfundet.
I dag fastslår straffelovens § 81, nr. 6, at det er en skærpende omstændighed, hvis en forbrydelse har baggrund i andres etniske baggrund, religion, handicap, seksuelle orientering eller lignende.
Det fremgår bare ikke udtrykkeligt af bestemmelsen i dag, at både helt og delvis hadmotiverede forbrydelser er omfattet.
Det laver vi nu om på, så det tydeliggøres i straffeloven, at der er tale om en hadforbrydelse, også selv om motivet kun – i gåseøjne – delvis er had.
Er alt så gjort med den her lovændring?
I Radikale Venstre har vi i flere år arbejdet for at få en handlingsplan mod racisme og diskrimination.
Uanset hvilken minoritet man tilhører og hvor man møder diskrimination, om det er på arbejdsmarkedet, om det er på boligmarkedet eller i nattelivet, uanset hvor man møder den og hvilken minoritet man tilhører, skal vi ikke tolerere den.
Det krav om en national handlingsplan har vi med til finanslovsforhandlingerne.
Men for nu vil jeg gerne sige stor tak til initiativgruppen bag borgerforslaget og alle underskriverne af borgerforslaget for at have skubbet Folketinget i retning af lige præcis den her vigtige lovændring.
I dag fejrer vi, og i morgen er vi i arbejdstøjet igen.
Anne Rasmussen (V), 2021-11-11:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne starte med at takke forslagsstillerne for initiativet til det her borgerforslag.
Det er et forslag, der har til formål at styrke retssikkerheden og beskyttelsen af minoriteter.
Det er et formål, som vi i Venstre støtter op om.
I Venstre går vi ind for, at alle borgere skal føle sig trygge og frie, uanset hvem de er.
Hadforbrydelser af nogen art kan ikke accepteres.
Angreb mod uskyldige mennesker rammer både den enkelte, men også hele den befolkningsgruppe, som den enkelte er en del af, hårdt.
Derfor hører hadforbrydelser på ingen måde hjemme i et samfund som vores.
Vi skal i det danske samfund have plads til, at man kan være den, man er.
Vi skal alle kunne færdes alle steder i Danmark uanset tro, etnicitet, kønsidentitet og handicap, og det er vores pligt som lovgivere og som samfund at gøre, hvad vi kan, for at sikre dette.
Forslagsstillerne ønsker at tilføje, at en hadforbrydelse kan være helt eller delvis begrundet i had, og selv om en tilføjelse til § 81 ikke ændrer den nuværende retspraksis på området, da det allerede står nævnt i forarbejderne, vil en direkte tilføjelse i loven sende et stærkt signal, som vi i Venstre støtter.
Derfor er vi også glade for, at regeringen og dens støttepartier har til hensigt at stille et ændringsforslag.
På den baggrund ser jeg frem til det kommende udvalgsarbejde.
Tak for ordet.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-11:
Jamen det anerkender jeg at der sagtens kan være, men det er jo, når vi synes, at der er gode grunde, at fristelsen er der, og det er jo der, det er svært.
Det er jo ikke svært at sige, at vi skal af med papirarbejde, og at vi skal have færre dokumentationskrav.
Det, der er svært, er jo, når man er fristet til at gøre det, men så alligevel siger, at vi måske ikke skal gøre det – eller i hvert fald siger, at hvis vi indfører det her dokumentationskrav, kan det være, at der er et andet eller to, vi så skal hive ud igen.
For ellers ender konsekvensen jo med at blive, at der kommer øgede dokumentationskrav til de offentligt ansatte i en tid, hvor der ellers bliver holdt mange skåltaler om det modsatte.
Og det ville have været mit svar, næsten uanset hvilket dokumentationskrav der var blevet spurgt til: at det synes jeg virkelig vi skal være påpasselige med.
Peter Skaarup (DF), 2021-11-11:
Altså, jeg er helt enig i, at vi da skal af med så meget af det unødvendige bureaukrati som muligt.
Man må også sige, at der jo sker en udvikling i samfundet på nogle områder, hvor der kan være brug for at lave noget mere papirarbejde for at blive klar over, hvad det er for nogle tendenser, der er, hvad det er for noget, der sker ude i vores samfund.
Der er jo også børn, drenge, der bliver overfaldet på gaden, bliver ydmyget – fornedret, som det hedder – af grupper af indvandrere; det vil vi da også gerne have et overblik over, altså med hensyn til hvor mange tilfælde der er af det.
Så jeg synes, der er rigtig gode argumenter lige netop for, at vi får lavet den her statistik.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-11:
Jeg afviser ikke noget.
Jeg minder bare om, at vi har en tendens til herinde at påføre rigtig mange dokumentationskrav, rigtig meget papirarbejde til de offentligt ansatte, og det synes jeg bare vi skal være påpasselige med.
For der er mange oplysninger, når man sidder i vores sted, som man synes det kunne være interessant at få, og nogle af dem skal vi selvfølgelig også have, men hvis vi bliver ved med bare at fortsætte ud ad det spor, som vi har kørt i nu 50 år, hvor der bliver øgede dokumentationskrav og øgede mængder af papirarbejde til vores offentligt ansatte, så tror jeg, at den offentlige sektor ender med at sande fuldstændig til i papir og meget lidt tid til kerneopgaverne.
Så jeg siger bare, at det jo er den balance, jeg synes der er, uanset om det vedrører den her diskussion eller alt muligt andet om dokumentationskrav i den offentlige sektor og i særdeleshed i politiet.
Peter Skaarup (DF), 2021-11-11:
Jeg tror da bestemt, at ordføreren kan have ret i, at der kan være politifolk, som, når de modtager en anmeldelse, tænker, at det måske ikke er så vigtigt lige nu.
Men på den anden side kan man sige, at politiet jo er til for borgerne, og hvis der er et ønske her i Folketinget – vi er jo valgt af borgerne – om, at man får klarlagt det og får noget statistik på det område, så vi kan få et overblik over det, som også fru Rosa Lund siger, så synes jeg jo, at vi skal gøre det.
Nu har vi så hørt to forskellige, synes jeg, vurderinger af det her – både fra justitsministeren, der siger, at der snakkes om det, at der er nogle forhandlinger, og at man ikke helt ved, men at nu får vi se, og så fra ordføreren her, som siger, at det er for bureaukratisk, sådan som jeg forstår det.
Så bare lige for, at det bliver helt klart: Hvad er holdningen hos Socialdemokratiet?
Er det noget, vi skal lave, måske lave, eller er det noget, der er for bureaukratisk?
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-11:
Men hvis vi skal lave et skema, et dokumentationsregime, skal det jo også være, fordi det er meningsfyldt for dem, skemaet bliver afleveret til, og som arbejder med det, og jeg vil bare sige, at når jeg taler med politibetjente, får jeg ikke en oplevelse af, at de behøver mere papirarbejde.
Tværtimod vil de gerne have mere tid til at bekæmpe og opklare forbrydelser.
Så det er bare for at sige, at det synes jeg virkelig vi skal have med, når vi taler om at lave øgede dokumentationskrav og krav om data og statistik i politiet.
Rosa Lund (EL), 2021-11-11:
Jeg er rigtig glad for, at Socialdemokratiet har lagt mærke til, at vi i Enhedslisten har arbejdet med det her rigtig længe og rigtig meget, så tak for den anerkendelse.
Jeg er enig i det her med papirarbejdet, og vi har jo også lavet en politiaftale, hvor vi netop forsøger at gå væk fra at skulle, hvad kan man sige, detailstyre politiets arbejde, og derfor er det vigtigt for mig at sige, at det, som det her handler om, jo er, at det er borgeren, der udfylder det her og ikke politibetjenten, og på den måde kan man sige, at man jo sporer politiet eller politibetjenten derhen, hvor vedkommende skal hen, altså sætter et fokus på det.
Så det er i mine øjne ikke mere papirarbejde til politiet, men det er en anerkendelse af det, offeret har været udsat for.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-11:
Først og fremmest deler jeg glæden over, at vi kan tage det skridt, som vi jo gør nu med det her beslutningsforslag – eller en del af det.
Det er jo ikke mindst også den opmærksomhed, som Enhedslisten har givet den sag, som selvfølgelig også gør, at vi træffer den beslutning i dag.
Så det er bare en kvittering for det.
I forhold til det andet diskuterer vi jo altså i rigtig mange sammenhænge, hvordan det er, vores offentligt ansattes arbejdsvilkår er, hvor meget papirarbejde og dokumentation vi udsætter dem for, og hvor meget tid det ender med at tage fra kerneopgaven, og det er jo sådan nogle af de dilemmaer, vi står i rigtig tit, hvor vi på den ene side gerne vil have noget data, noget statistik og nogle oplysninger, og hvor vi på den anden side også gerne vil have, at de ikke bruger for meget tid med papirarbejde og bruger mere tid på det, der er kerneopgaven.
Så det synes jeg faktisk er en balance, som vi også skal have med i den diskussion.
Britt Bager (KF), 2021-11-11:
Hadtale og hadforbrydelser er fuldstændig uacceptable i et rummeligt samfund som det danske.
Her skal man trygt kunne være den, man er.
Som det tidligere har været nævnt af andre ordførere, består det her forslag af flere dele.
Del 2 og 3 om kønsidentitet og handicap er allerede i gang med at blive lovbehandlet, og så har vi del 1, hvorom jeg kan høre at der stilles et ændringsforslag, således at hadforbrydelser behandles som ét punkt og hadtale som et andet punkt.
Forslagsstillerne vil i § 81, nr. 6, have tydeliggjort, at der er tale om en hadforbrydelse, uanset om handlingen er helt eller delvis motiveret af had.
Det fremgår af lovbemærkningerne, at såfremt gerningen alene delvis er motiveret af eksempelvis andres seksuelle orientering, er der tale om en hadforbrydelse, og straffen kan skærpes.
Egentlig burde det ikke været nødvendigt at indskrive det særskilt i den her bestemmelse, men vi må konstatere, at forvaltningen af loven halter og ikke helt står mål med forarbejderne og hensigten.
Problemerne er voksende, der sker ganske få domfældelser, der er et stort mørketal, og der skal oplyses meget bedre, end der bliver i dag.
I Det Konservative Folkeparti bakker vi derfor op om at tydeliggøre det delvise motiv.
Så vi støtter op om ændringen på det her punkt.
Forslagsstillerne ønsker desuden at ændre § 266 b om hadefulde ytringer.
Det er et meget principielt spørgsmål, hvorvidt man skal imødegå ytringer, der er krænkende over for grupper, med straf eller med det frie ord.
§ 266 b giver mulighed for at straffe grove hadefulde ytringer, og her kan gerningsmanden straffes uanset motiv.
Justitsministeren har den 4. november oversendt en juridisk udredning til Retsudvalget, hvoraf det fremgår, at gerningsmanden skal have forsæt til udtalelsens indhold, men at motivet ikke er afgørende, og efter Justitsministeriets opfattelse vil en ændring altså sende et signal til domstolene om at vægte motivet.
Det kan efter ministeriets opfattelse ikke udelukkes, at det vil føre til færre domfældelser.
På den baggrund kan vi i Det Konservative Folkeparti ikke støtte den del af borgerforslaget.
Det her borgerforslag er meget vigtigt, og tusind tak til forslagsstillerne for på ny at skabe debat om det her meget vigtige emne.
Det er et stort arbejde at samle 50.000 underskrifter til et borgerforslag.
Det er ikke noget, man bare lige gør med et fingerknips.
Sikandar Siddique (FG), 2021-11-11:
Det er Frie Grønnes holdning, at alle grupper kan udøve had mod hinanden, men hvis man skal udøve racisme i et samfund, skal man ligge øverst, have magt i samfundet.
Så kan man udøve racisme nedad.
Men når minoriteter er nederst i samfundet, kan de ikke udøve racisme opad – de kan udvise had, men det er en anden ting.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-11-11:
Nu begynder det at blive interessant: En minoritet kan ikke udøve racisme mod en majoritet.
Det er altså vilde ord, at en minoritet ikke kan udøve racisme mod en majoritet – det er kun majoriteten, der kan udøve racisme mod en minoritet.
Er det virkelig Frie Grønnes holdning?
Sikandar Siddique (FG), 2021-11-11:
Når ordføreren siger indvandrerdrenge, er det så nogle, der er kommet udefra og overfalder en etnisk dansk dreng, eller taler ordføreren i virkeligheden om minoritetsunge, der er født og opvokset i Danmark?
For det er en vigtig detalje og en vigtig præmis for spørgsmålet, som skal være i orden.
Det vil jeg lige gøre opmærksom på.
Jeg mener, at al slags had, had mod alle, skal bekæmpes.
Jeg har for nylig skrevet en kronik om misforståede maskulinitetsnormer, som netop går på, hvordan vi, når Muhammed laver ballade, eller når Lars gør det, eller når Brian gør det, kan bekæmpe det.
Jeg mener, at al slags had skal bekæmpes.
Men det er vigtigt for mig at understrege, at der er et forhold mellem majoritet og minoritet – der er en forskel.
Det kan godt være, at man som minoritet kan udøve had mod en majoritet, men du kan ikke udøve racisme.
Der er nogle strukturer, der er noget magt, som står i forhold til hinanden.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-11-11:
Det er, fordi jeg godt kunne tænke mig at komme lidt nærmere på, om ordføreren også mener, at det godt kan blive betragtet – og jeg siger ikke, at det altid gør det – som en hadforbrydelse, hvis en gruppe af indvandrerdrenge, fem-seks stykker, går sammen og udvælger en dansk dreng og overfalder ham.
Sikandar Siddique (FG), 2021-11-11:
Tak for ordet, formand.
Må jeg ikke lige starte med at kigge op på de tre stærke, stærke kvinder, som sidder deroppe på tilhørerpladserne, og som har formuleret det her borgerforslag.
Tusind, tusind tak til jer.
I er lykkedes med noget, som har været rigtig, rigtig svært, nemlig at sætte antiracisme og had på dagsordenen i Folketinget.
Tusind tak til jer.
Og tusind tak til de 50.000 borgere, der har skrevet under på jeres borgerforslag og har gjort det muligt, at vi står her i dag og taler om had, racisme og hadforbrydelser.
Stod det til os, skulle det gennemføres præcis med samme ordlyd som den, I har formuleret.
Så vi bakker fuldstændig op.
Jeg kan forstå, at der ikke er total opbakning til hele forslaget, men jeg vil dog alligevel gerne bruge anledningen til at kvittere og sige tusind tak til alle de andre partier, som bakker op om ændringsforslaget, for det er et vigtigt ændringsforslag.
Vi havde i Frie Grønne selv fremsat et lignende forslag, der også skulle have været på dagsordenen i dag, men som vi jo trak, så vi netop kunne behandle det her borgerforslag.
Det er også vigtigt for mig og Frie Grønne at sige, at det her er et vigtigt første skridt, og det er et vigtigt første skridt, fordi jeg opfatter det på den måde, at vi i Folketinget i dag anerkender, at der er behov for at beskytte minoriteter, at vi anerkender, at der er et had derude, som skal bekæmpes, at vi anerkender, at der er en racisme derude, der skal bekæmpes.
Den racisme og det had mod seksuelle minoriteter, mod muslimske minoriteter, mod folk med et særligt kønsudtryk, mod alle de minoriteter, vi har derude, bekæmper vi ikke ved at tro, at vi nu er i mål, for det er vi ikke.
Vi ved, at kvinder med tørklæde skal sende 60 pct. flere ansøgninger for overhovedet at komme i betragtning til et arbejde, til en samtale.
Det er diskrimination på arbejdsmarkedet, og det skal vi også have løst.
Vi ved, at der er rigtig, rigtig mange borgere, brune borgere, minoritetsborgere, som bliver diskrimineret i nattelivet, og det skal vi også have løst.
Vi ved, at der er rigtig mange unge minoritetsdrenge, der bliver udsat for raceprofilering, der er masser historier derude, og det skal vi have løst.
Vi ved, at når Fatma og Halima efter 100 ansøgninger stadig ikke får et arbejde, får de at vide på jobcenteret: Hvis du ændrer dit fornavn, vil det blive nemmere at komme i betragtning.
For det er vigtigt at huske på, at så længe nogle af os, så længe nogle af os er fanget i racismens lænker eller mærker hadet, så længe nogle af os, bare nogle af os, er fanget, er der ingen af os, der er frie.
Så tiden er til, at vi anerkender, at vi er et mangfoldigt samfund, og den mangfoldighed skal komme til udtryk strukturelt og i vores hverdag.
Tusind tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-11-11:
Der skiller vandene så måske alligevel lidt til sidst, for jeg er ikke enig i, at majoriteterne er godt nok beskyttet i det her.
Altså, vi bliver også nødt til at se på, om det, når indvandrerdrenge og efterkommere laver overfald og det hovedsagelig sker mod etniske danskere, så ikke også er en hadforbrydelse.
Er der ikke sket en udvælgelse på baggrund af etnicitet eller nationalitet, når det forekommer?
Det bliver vi også nødt til at tage med heri, og hvis man lukker øjnene for det, har man altså ikke gjort sit arbejde ordentligt.
Rosa Lund (EL), 2021-11-11:
Jamen jeg er enig i, at det eksempel, hr. Lars Boje Mathiesen kommer med, er fuldstændig forfærdeligt, men det er kriminaliseret i forvejen.
Det, vi prøver at gøre nu, er jo netop at sikre, at minoriteter også bliver bedre beskyttet.
Men det, jeg fisker efter, er jo: Kan vi på den i hvert fald herinde yderste venstrefløj og yderste højrefløj blive enige om, at der skal laves bedre statistik på det her, så vi netop kan komme problemet til livs?
For jeg er enig i, at der er mange af de forbrydelser, som aldrig bliver anmeldt.
Det siger Det Kriminalpræventive Råd også.
De siger, at der er et kæmpestort mørketal, og det er jo netop et udtryk for, at der er meget, som ikke bliver anmeldt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-11-11:
Jamen jeg tror, der foregår flere hadforbrydelser i det danske samfund, end hvad man ved i dag, og så kan vi have en politisk holdning om, hvem det går på, om det er minoriteter eller majoriteter, og det kan så begynde at skille os ad, og det synes jeg jo ikke at der er nogen grund til i det her.
Men jeg oplever også at få mange henvendelser fra ganske almindelige etniske danskere, som oplever, at der f.eks. i Aarhus er busser, de ikke tør køre i, og som de får masser af kommentarer når de sidder i, og det skal vi også tage alvorligt.
Men jeg vil meget nødig ende i, at det her skal blive sådan en »dem og os«-debat, for hele min hovedpointe var jo, at hadforbrydelser er hadforbrydelser, og at det er ligegyldigt, om det bliver begået mod minoriteter eller majoriteter.
Rosa Lund (EL), 2021-11-11:
Tak for det.
Det er jo sådan en helt mærkelig grå novemberdag i dag: Enhedslisten og regeringen er sådan set enige om, at det her skal indføres, hr. Peter Skaarup inspirerede mig til at stille et spørgsmål, for nu var vi lige enige om noget, og nu siger hr. Lars Boje Mathiesen fra Nye Borgerlige noget, jeg også er enig i.
Det sker bare ikke så tit, så jeg skal bare være sikker på, at jeg forstod det rigtigt.
Altså, Nye Borgerlige vil gerne sammen med bl.a. Enhedslisten arbejde for, at der bliver lavet mere statistik på området vedrørende hadforbrydelser, og at vi får et klarere overblik over, hvem der begår dem, og hvem det går ud over, netop så vi kan forebygge dem og stoppe dem?
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-11:
Det kan jeg forstå er noget, der bliver forhandlet med finansministeren netop i denne tid, så det vil jeg overlade trygt til ham.
Jeg vil bare sige, at vi grundlæggende er optaget af det.
Det er jo sådan set også derfor, at vi nu stiller et ændringsforslag til beslutningsforslaget her, så vi kan tage endnu et skridt mod at bekæmpe diskrimination, racisme, hadforbrydelser i den her sammenhæng.
I det hele taget er det jo noget, vi er enige om, for vi skal ikke have racisme i Danmark, hverken mod muslimer, mod jøder og for så vidt heller ikke mod danskere, som også oplever det bare med modsat fortegn, ligesom minoriteter i forbindelse med handicap og seksualitet heller ikke skal udsættes for det.
Sikandar Siddique (FG), 2021-11-11:
Når vi snakker om minoriteter i forbindelse med seksualitet og alle andre minoriteter, kan vi bare ikke komme uden om at snakke om muslimske medborgere, hvis vi snakker om at lave handleplaner mod had og racisme, fordi de særlig er udsatte.
Jeg vil omformulere mit spørgsmål og sige: Kan vi forestille os, at Socialdemokratiet vil bakke op om Frie Grønnes antiracistiske handleplan, som også skal beskytte vores muslimske minoriteter?
Nu nævner ministeren jo, at man har lavet en masse tiltag, og er det noget, som Socialdemokratiet også har planer om i fremtiden?
Søren Søndergaard (EL), 2021-11-11:
Jeg bliver simpelt hen i tvivl om, om hr. Lars Boje Mathiesen har fattet noget som helst af, hvad vi har diskuteret i dag.
Altså, udgangspunktet er jo, at der er penge i kommunerne.
Udgangspunktet er jo ikke, at vi vil have flere penge ud i kommunerne.
Udgangspunktet er jo, at der ligger milliarder i kommunerne, som vi ikke kan bruge, fordi vi har valgt at kopiere en dårlig EU-lovgivning.
Det er jo det, der er kendsgerningen.
Og vi siger bare, at lad dog kommunerne bruge de penge, der er kradset ind med det formål at skabe velfærd – lad dem bruge dem til velfærd.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-11-11:
Nu kan vi jo gå ned ad historiens memory lane.
Altså, Enhedslisten har en lang historik om at true med at vælte regeringen, ligesom Radikale Venstre.
Det bliver så ikke til noget.
Den her gang har man også truet med at vælte både på klimaet og, hvis man ikke fik noget, på ydelser.
Der har man også truet med at vælte regeringen.
Så fair nok med det.
Så kan man jo vælge, hvornår man vil gøre alvor af sin trussel, eller man kan bare blive ved med at true.
Det må Enhedslisten sådan set ligge og rode med.
Men når der er det faktum, at Enhedslisten ikke synes, at der bliver brugt nok penge ude i kommunerne, så skal man jo lade være med at lave en finanslov, hvor man vælger at bruge pengene på Danmarks Radio, altså at give flere penge til Danmarks Radio, i stedet for at give flere penge ud til grundlæggende kernevelfærd.
Det er jo et valg og en beslutning, som Enhedslisten har truffet.
Søren Søndergaard (EL), 2021-11-11:
Altså, den parlamentariske magt består i at kunne samle 90 mandater hernede i salen.
Jeg ved godt, at der er nogle, der tror – og hr. Lars Boje Mathiesen er ikke den eneste – at man i en hvilken som helst situation bare kan true sig til det.
Vi vælter regeringen; hvis ikke vi får det, vælter vi regeringen; hvis ikke vi får det, vælter vi regeringen.
Jeg ønsker hr. Lars Boje Mathiesen virkelig god fornøjelse, hvis tiden – hvad jeg ikke håber – engang måtte komme.
Pointen er, at vi har rejst det her igen og igen, men der er ikke et flertal for det.
Men vi har den opfattelse, at diskussion er en måde at skabe et flertal på, fordi argumenter jo også har en vis indvirkning.
Vi kan bare konstatere, at hvis vi ser udeomkring i det kommunale landskab og i det regionale landskab, så er der flere og flere, der bakker op om, at der skal ske noget på det her område.
Så det er vores metode.
Det er ikke den der politik, der består i at true, hver eneste gang der er et eller andet, man ikke kan få igennem.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-11-11:
Jeg kom bare til at tænke på, at Enhedslisten jo sidder som parlamentarisk grundlag for den her regering.
Det gjorde man også under Thorningregeringen.
Det vil sige, at 6 år ud af de seneste 10-11 år har man siddet som parlamentarisk grundlag.
Hvorfor har det ikke været et centralt krav at få ændret det her og få løsnet op for det her?
Det har man jo haft den parlamentariske magt til at kunne gøre.
En måde at gøre det på er jo, at kommunerne kører op til loftet.
Man kan også hæve loftet, for så kan de bruge flere penge.
Det kan Enhedslisten jo sætte som et krav til de her finanslovsforhandlinger.
Det er jo en måde at gøre det på.
Hvorfor har Enhedslisten ikke sat det som et helt centralt krav for at skrive under på den her finanslov?