runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Valentin (SF), 2022-03-23:
Jo, det giver jo supergod mening, for hvis man generelt på grund af den her DAC'ningsprocedure nu skulle til at have den tilgang, at vi aldrig måtte lave flygtningepolitik, som hjalp flere i Danmark, så ville vi jo ikke kunne føre den flygtningepolitik, som vi har.
Så altså, til trods for at vi er modstandere af, at man kanaliserer penge fra dansk udviklingsbistand over i dansk flygtningemodtagelse, kan vi jo godt have en anden flygtningepolitik samtidig og kæmpe for begge dele.
Pernille Vermund (NB), 2022-03-23:
Jeg vil gerne fortsætte i samme spor.
Erkender ordføreren, at uanset hvor mange midler vi afsætter til at hjælpe flygtninge, kan pengene ikke bruges to gange?
Carl Valentin (SF), 2022-03-23:
Ja, selvfølgelig erkender jeg, at pengene ikke kan bruges to gange, men det er jo også således, at vi herinde i Folketinget godt kunne træffe beslutninger om, at hvis vi nu skal bruge ekstra mange penge på dansk flygtningemodtagelse de kommende år, så skal vi hæve udviklingsbistanden eller stoppe den her procedure, hvor man kanaliserer pengene i retning af dansk flygtningemodtagelse.
Det kunne vi jo bare beslutte.
Altså, jeg synes, det er lidt nemt for de to ordførere her at kalde det hykleri, for hvis vi er hykleriske, bare fordi vi ønsker, at man hjælper flere mennesker i Danmark, samtidig med at vi er imod den her procedure, hvor man udhuler udviklingsbistanden, så kunne vi jo ikke føre vores egen flygtningepolitik.
Det giver jo ingen mening.
Altså, vi er ikke tilhængere af, at man udhuler dansk udviklingsbistand, men vi er heller ikke tilhængere af, at man sender flygtninge tilbage til usikre lande.
Og de ting kan man godt mene samtidig.
Pernille Vermund (NB), 2022-03-23:
Men ordføreren har jo helt ret: Det giver jo ingen mening.
Det giver jo ikke mening, uanset om man bruger 1 mia. kr. eller 5 mia. kr. på det her område, at fastholde en politik, hvor man hjælper de få i Danmark på bekostning af de mange, der sidder tilbage i nærområderne.
Og det er jo det, der er et faktum.
Eftersom pengene ikke kan bruges to gange, uanset hvor mange penge vi afsætter, vil det betyde, når vi fastholder folk i Danmark længere tid end højst nødvendigt – folk, som ikke bidrager til samfundet, og som lever på passiv forsørgelse – at der er mennesker i nærområderne, som vi svigter.
Mads Fuglede (V), 2022-03-23:
Hvorfor er man så med til at fremsætte et forslag nu, der betyder, at man vil udhule de midler, der bliver brugt til udviklingsbistand, endnu mere?
Kathrine Olldag (RV), 2022-03-23:
Tak for det, og tusind tak for talen.
Tak til ordføreren for samarbejdet om det her beslutningsforslag.
Selv om ordføreren og jeg er på samme side i det her, sidder jeg næsten og skammer mig, for jeg føler jo også, at anklagen et eller andet sted går i Radikale Venstres retning, selv om vi nåede at fortryde det, dengang loven skulle permanentgøres, og faktisk stemte imod dér.
Inden længe vil syrerne søge om permanent opholdstilladelse, formoder vi, og de vil så ramme ind i en anden meningsløs regel i udlændingeloven, nemlig den, der siger, at uddannelse er uden betydning og man kun kan få permanent opholdstilladelse, hvis man har haft 3½ års fuldtidsbeskæftigelse.
Er ordføreren enig i, at den regel er skadelig for integrationen, og vil ordføreren være med til at lægge pres på regeringen for at få ændret den regel?
Rosa Lund (EL), 2022-03-23:
Først må man sige, at jeg godt kan forstå, at Radikale Venstre fortryder, og jeg er egentlig også glad for, at hentydningen blev modtaget.
Men jeg vil så også sige, at det faktisk giver mig en lille smule håb, for nu er det da lykkedes os at overbevise et af partierne bag den her § 7, stk. 3, om, at det er en dårlig idé.
Så må det da også på et tidspunkt kunne lykkes os at overbevise de andre partier bag § 7, stk. 3, om, at det er en dårlig idé.
Jeg synes faktisk, at det, at Radikale Venstre har ændret holdning til § 7, stk. 3, er beviset på, at loven ikke lever op til de intentioner, man havde med den, da man indførte det, som jeg også sagde i min ordførertale.
For jeg er helt enig: Det er en fuldstændig urimelig regel, at det skal være sådan, at uddannelse ikke kan være en del af ens ansøgning.
Carl Valentin (SF), 2022-03-23:
Jeg er simpelt hen ikke enig i den analyse, for der er masser af flygtninge, som har brug for genbosættelse, og hvor Danmark også spiller en rolle, også i forhold til at hjælpe nærområderne på den måde, at vi aflaster dem ved at tage imod nogle af de flygtninge, som søger imod Danmark.
Og det hjælper man også nærområderne ved.
Jeg synes, at vores politik skal gå på to ben: Vi skal både tage imod mennesker i Danmark, og vi skal hjælpe i nærområderne.
Og jeg synes, det er en skændsel, at man udhuler udviklingsbistanden på den måde, som man er i gang med nu.
Mads Fuglede (V), 2022-03-23:
Det er jeg meget enig i.
Det er ikke alt, hvad den ukrainske ambassadør har sagt, jeg er helt enig i, men hver dag synes jeg, at jeg på ny bøjer mig i støvet af respekt over for det, jeg oplever det ukrainske folk gør og siger, og den ukrainske ambassadørs melding om, at han ønsker sit folk tilbage til Ukraine ved førstgivne lejlighed, var noget, jeg blev meget rørt over da jeg læste.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-03-23:
Jeg synes også, at det er meget modigt af en ambassadør at gå ind i den debat, som han har gjort.
Og nej, det er såmænd heller ikke alt, jeg kan være fuldstændig enig i, overhovedet, men jeg tror, at vi kan være enige.
Den ukrainske ambassadør siger jo også, at selvfølgelig skal ukrainere behandles rigtig godt, mens de er i Danmark, og det er der stor velvilje til fra Folketinget, fra befolkningen og fra alle, overvældende.
Altså, for første gang i mange, mange år føler vi jo virkelig, at her er en situation, som vi fatter og forstår, i modsætning til alle de andre gange, og hvad vi har været igennem de sidste 30 år.
Mads Fuglede (V), 2022-03-23:
Vi er i Venstre meget glade for særloven.
Vi synes nu, at alle skal have en ordentlig behandling, når de kommer til Danmark, uanset hvor de kommer fra.
Det har altid gjort mig ked af det, at der var så relativt få, især af Mellemøstens kvinder, der fandt ind på arbejdsmarkedet og fandt ind til de værdier, der har gjort vores samfund til et så retfærdigt og ligeværdigt samfund.
Jeg tror, at selv om man skulle hjem igen på et tidspunkt, ville det være en god ballast at have med sig hjem.
Torsten Gejl (ALT), 2022-03-23:
Hvorfor tror ordføreren, at det stort set er umuligt at opdrive et andet europæisk land, der sender syrere tilbage til Damaskus?
Carl Valentin (SF), 2022-03-23:
Jo, det er fuldstændig korrekt forstået.
Vi har jo i efterhånden en del år i Danmark haft den praksis, at man bruger midler fra udviklingsbistanden til dansk flygtningemodtagelse.
Og det synes vi grundlæggende er et problem, fordi det udhuler den meget vigtige udviklingsbistand i tider som lige nu, hvor vi skal tage imod en masse ukrainske flygtninge.
Så det er helt rigtigt forstået.
Vi stillede også et ændringsforslag til loven om det sammen med Enhedslisten og Radikale, og det er, fordi vi frygter meget for den situation, der kan komme nu, hvor udviklingsbistanden kommer til at miste nogle ret vigtige midler.
Torsten Gejl (ALT), 2022-03-23:
Hvis det, som ordføreren siger, er det klogeste, tror ordføreren så ikke, at alle de andre EU-lande havde regnet det ud?
Er det virkelig de andre EU-lande, som ikke sender syriske flygtninge tilbage til f.eks. Damaskus, fordi de risikerer tortur og at blive myrdet og voldtaget, der har regnet det forkert ud, og ordføreren, der er klogere end hele Europa?
Mads Fuglede (V), 2022-03-23:
Altså, jeg tror, at Danmark er så absolut førende på udlændingepolitikken, og at der er en årsag til, at flere og flere lande kopierer dansk udlændingepolitik.
Men der er ingen, der skal sendes tilbage til tortur; der er ingen, der skal sendes tilbage til voldtægt; der er ingen, der skal sendes tilbage til personlig forfølgelse.
Man skal kun sendes tilbage, hvis danske myndigheder vurderer, at man er flygtet, fordi der har været uro dér, hvor man kommer fra, og hvis den uro og de kamphandlinger er overstået, så man derfor kan bo der lige så sikkert, som man kunne, før man flygtede.
Mads Fuglede (V), 2022-03-23:
Er det ikke rigtigt forstået, at SF er meget ked af, at man med særaftalen omkring de krigsfordrevne fra Ukraine DAC'er midlerne, altså at man tager penge fra udviklingsbistanden og bruger på asylanter hertillands?
Jeg forholder mig til det, som jeg synes er den rigtige asylpolitik at føre, som er, at hvis man er flygtet af politiske grunde, skal man aldrig sendes tilbage til hverken området eller landet, hvis man kan risikere at blive efterstræbt, men man skal sendes tilbage, hvis man er flygtet, fordi der har været kamphandlinger dér, hvor man har boet, og de ikke er der længere og der ikke er grund til at tro, at de vender tilbage, medmindre noget dramatisk ændrer sig, som ikke lige kan forudses.
Det synes jeg er et sundt princip at føre politik på.
Og jeg er meget tryg ved de myndigheder, der skal vurdere og overveje hver enkelt sag, og det gør mig ikke noget, at rigtig mange af sagerne bliver omstødt, for det viser, at det forsigtighedsprincip, som jeg synes man skal lægge ned over de her betragtninger, er et, der tages meget, meget alvorligt af de danske myndigheder.
Kathrine Olldag (RV), 2022-03-23:
Det vil jeg gerne takke for.
For som ordføreren også siger: Virkeligheden har det jo med at indhente politikerne.
Og på et eller andet tidspunkt må det også gå op for politikerne, at § 7, stk. 3, ikke er det store dyr i åbenbaringen og slet ikke er så farlig at ændre på, som der er mange der går og tror.
Så den tilkendegivelse vil jeg bare gerne takke for.
Rosa Lund (EL), 2022-03-23:
Og mens vi gør det, synes jeg da også, vi lige kan minde ministeren om, at da han trådte til, sagde han, at nu skulle der være mere rugbrød og mindre lagkage i udlændingepolitikken, og jeg betragter faktisk det her forslag som et udtryk for netop det.
Astrid Krag (S), 2022-03-23:
Tusind tak for det indlæg, som det i virkeligheden langt hen ad vejen var.
Jeg synes, der bliver sagt utrolig mange meget, meget rigtige og også kloge ting, hvis jeg må tillade mig at sige det, herunder det, at der er tabu omkring det.
Det er også derfor, det er så vigtigt, at vi herindefra slår fast, at det er et samfundsproblem, og at vi har en rolle at spille som politikere, bl.a. i at understøtte de lokale fællesskaber, som jeg synes spørgeren så fint beskriver på mange forskellige måder, altså at have adgang til at være noget for hinanden.
Ud over det nationale partnerskab afsatte vi faktisk også midler til lokale partnerskaber for præcis at få dyrket nogle af de idéer, som spørgeren her henviser til.
Det er lige før, vi skal sakse spørgerens indlæg og give til de aktører, der skal arbejde med det her, for jeg synes faktisk, at det ramte hovedet rigtig meget på sømmet, i forhold til hvad vi skal kunne som samfund.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-23:
Tak for svaret.
Det er klart, at vi ikke på den måde som briterne har tradition for at have ministre med et så afgrænset ressort, men til gengæld har briterne en tradition for, at det netop ikke er afgrænset, altså at man så også kan gå ind på det, der i en dansk sammenhæng ville blive betragtet som andres domæne.
Jeg havde det privilegium her tidligere på ugen at besøge brobyggerne oppe i Aalborg, hvor Dansk Folkepartis rådmand Kristoffer Hjort Storm havde inviteret mig ud, og det var enormt spændende, fordi det i hvert fald i min optik minder meget om det, som briterne gør.
Selvfølgelig gør det ikke noget med penge, men det, der virkelig betyder noget, der virkelig batter noget, er jo, at man har et netværk, hvor man, hvis man selv er ensom, ved, hvor man henvender sig.
Det kan være, der sidder en frivillig på det lokale bibliotek, i den lokale kirke eller måske bare på en bænk i parken, hvor man kan gå hen og sige: Jeg kunne godt bruge en at snakke med, jeg har ikke talt med nogen i måske uger eller måneder, er der noget, jeg kan?
Og så kan den person så sige: Ja, nu skal du høre, vil du spille bowling, eller vil du spille whist, eller vil du være seniormedhjælper i spejderbevægelsen, eller hvad har du lyst til?
Så der altså er nogen, der binder det sammen.
Alt det mangler vi i Danmark, og der ville jeg gerne, om ministeren kunne være lidt mere konkret.
Astrid Krag (S), 2022-03-23:
Tak for det, og tusind tak for spørgsmålene, som jeg er rigtig glad for at få.
Ensomhed er jo et stort problem, ikke kun i England, som spørgeren refererer til, men jo også her i Danmark, og det er et voksende problem, som jeg mener vi som samfund bliver nødt til at forholde os til.
Det er ikke den enkeltes problem eller noget, man skal skamme sig over, det er noget, vi bliver nødt til at forholde os til som samfund.
Jeg tror, tiden under covid-19 på mange måder har været et forstørrelsesglas for den sociale isolation og ensomhed, som alt for mange danskere og jo også mange ældre mennesker lever med i hverdagen.
Der var mange danskere, der var ensomme før corona, og under coronanedlukningen er den isolation og ensomhed for nogle jo kun blevet dybere, mens andre er faldet ind i ensomheden, og gruppen af mennesker, der oplever ensomhed, er også blevet bredere.
Jeg vil gerne sige meget klart, at jeg mener, at vi i fællesskab som samfund og som land bør have en ambition om, at langt færre danskere skal være ensomme.
Jeg mener ligesom spørgeren, at der er meget interessant ved at kigge til England, når det handler om at bekæmpe ensomhed, og derfor var jeg også for nylig på studietur sammen med Røde Kors og Ældre Sagen – det var i sidste måned – for at hente inspiration med hjem.
Vi mødtes bl.a. med netop den tidligere minister for ensomhed, verdens første af sin slags, Tracey Crouch, som den artikel, spørgeren refererer til, også handler om.
Noget af det væsentligste, jeg tog med mig hjem fra England, var to pointer.
Det andet er fokus på det meget, meget lokale, som spørgeren også henviser til, som helt afgørende.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-23:
Tak, formand.
Hvad er ministerens holdning til den britiske model med en minister til bekæmpelse af ensomhed, og kan ministeren forestille sig samme løsning i Danmark med det formål at oprette et netværk over hele landet af folk, som i samarbejde med det lokale civilsamfund kan hjælpe især ældre ud af ensomhed?
Lea Wermelin (S), 2022-03-23:
Tak for spørgsmålet.
Nordkystens Fremtid er et godt eksempel på, hvordan kommuner i fællesskab løfter opgaven med at beskytte en udsat kyststrækning med et sammenhængende kystbeskyttelsesprojekt.
Det kræver en stor indsats at gennemføre et så stort og komplekst projekt, særlig i et område, hvor der skal tages hensyn til den beskyttelse, der er i et Natura 2000-område.
Kommunerne har den fulde myndighedskompetence i forhold til kystbeskyttelse, og det gælder selvfølgelig også for Nordkystens Fremtid.
De skal både give tilladelse til projektet efter kystbeskyttelsesloven og også træffe afgørelse om fravigelse efter kysthabitatbekendtgørelsen, da projektet ligger i et Natura 2000-område.
Der spørges så i spørgsmålet til nye ekstra miljøkrav, men der er altså ikke tale om noget nyt, for reglerne om Natura 2000 har været gældende, siden habitatdirektivet blev vedtaget i 1992.
Hvis der skal ske en fravigelse fra Natura 2000-reglerne, hvilket der formentlig skal i det her kystbeskyttelsesprojekt, skal Miljøministeriet give en udtalelse, før kommunen træffer beslutninger om fravigelse.
Miljøministeriet står også for kontakten til Europa-Kommissionen, som enten skal underrettes eller afgive en udtalelse.
Miljøministeriet har så ydet vejledning til kommunerne om projektet, og der er fortsat en tæt dialog mellem Miljøstyrelsen, Kystdirektoratet og projektet, både i forhold til at finde den mest hensigtsmæssige løsning til kystbeskyttelse og i forhold til håndtering af beskyttet natur.
Jeg havde selv for nylig et møde med de tre borgmestre, hvor vi aftalte, at de konkretiserer deres forventninger og ønsker til vores vejledning, og Miljøministeriet indgår nu i et tæt samarbejde med Nordkystens Fremtid og vil også på bedst mulig vis støtte op om, at projektet gennemføres.
Marcus Knuth (KF), 2022-03-23:
Tak, hr. formand.
Jeg tror, at jeg kan gøre det her ganske kort.
Vi er meget imod forslaget her.
Vi mener ikke, at færre skal hjemsendes, når vores myndigheder vurderer, at der er fred i hjemlandet.
Vi mener faktisk, at langt flere skal hjemsendes.
Hvis man bruger Syrien som et eksempel, så ser vi jo, at rigtig, rigtig mange, der er kommet hertil fra Syrien, frivilligt bruger bl.a. vores repatrieringsordning til at rejse hjem til Damaskus eller Aleppo eller andre steder i Syrien, mens der er rigtig mange andre, der, selv om vores myndigheder vurderer, at der er fred i det område, hvor de kommer fra, simpelt hen nægter at rejse tilbage f.eks. til Damaskus eller Rif Damaskus.
Så det her forslag går i den diametralt modsatte retning af det, vi ønsker, og det går vi ikke ind for.
Jeg skulle hilse fra Nye Borgerlige og sige, at det også er deres synspunkt.
Torsten Gejl (ALT), 2022-03-23:
Tak, formand.
I forbindelse med vedtagelsen af særloven for ukrainske krigsflygtninge har vi netop fået demonstreret, hvor dårlig og mangelfuld vores flygtningelovgivning er.
Vi står i en situation, hvor vi skal lave særlove for at hjælpe folk, der flygter fra krig, og det er et af de store uanstændige elementer i den danske flygtninge- og asyllovgivningen, som det her beslutningsforslag adresserer, nemlig at vi sender flygtninge tilbage til lande, som f.eks. regeres af en formodet krigsforbryder.
Vi sender flygtninge tilbage til Bashar al-Assad, en præsident, som har fastholdt magten i Syrien gennem tæppebombning af civilbefolkningen, gennem kemisk krigsførelse og med hjælp fra Vladimir Putin.
Det er vi simpelt hen nødt til at stoppe med, hvis vi skal kunne se os selv i øjnene.
Det er formentlig konventionsstridigt, og det er med sikkerhed hamrende usolidarisk med resten af EU, som tager deres andel af flygtningene.
Vi er det eneste land i EU, så vidt jeg kan se, der sender krigsflygtninge hjem til Damaskus, selv om det er dødsensfarligt for dem.
De lande, vi har slået os sammen med i EU, de lande, som vi identificerer os med, de lande, som vi anser som brødre- og søsterlande, og som vi har fælles kulturbaggrund med og historie med, de lande, som er the good guys her i verden, og som vi plejer at se som ligesindede, sender ikke syriske krigsflygtninge tilbage til Damaskus.
Alligevel ser vi udlændinge- og integrationsministeren stå her på talerstolen og trodse menneskelig værdighed og europæiske humanitære principper, som om det var det naturligste i verden, som om det er en nødvendighed at sende krigsflygtninge tilbage til den virkelighed, hvor de ifølge Amnesty International og Human Rights Watch risikerer voldtægt og tortur og at blive myrdet.
Jeg synes, regeringen i den her sag viser et kæmpemæssigt moralsk skred.
Vores humanitære principper og empati er brudt sammen, og resterne af det ligger på gulvet her i Folketingssalen.
Jeg vil gerne se det folkelige flertal, som har prøvet at være i Damaskus, som ønsker at sende syriske flygtninge derhjem.
Det ønske tror jeg simpelt hen ikke vinder ekko i mestedelen af den danske befolkning.
Her tror jeg, at regeringen og de blå partier er ude af sync med befolkningen i deres evige konkurrence om at stramme flygtninge- og asyllovgivningen helt ud over alle anstændige grænser for at vinde stemmer blandt indvandrerskeptiske danskere.
Men hvad hjælper det, at man vinder stemmer hos nogle, hvis man efterlader sin værdighed bag sig undervejs?
Alting kommer med en pris, som udlændingeministeren sagde i debatten om ukrainske flygtninge.
Den her pris er for høj.
Den er så høj, at ingen andre EU-lande vil betale den.
Det vil vi heller ikke i Alternativet.
Alternativet stemmer selvfølgelig for det her beslutningsforslag, og vi takker SF, Radikale Venstre, Enhedslisten, Frie Grønne for samarbejdet om at fremsætte det her beslutningsforslag, og vi stemmer selvfølgelig nej til at jage krigsflygtninge tilbage til skrøbelige og uforudsigelige forhold i deres hjemland.
Tak, formand.
Jens Joel (S), 2022-03-25:
Til det første først: Jeg mener slet ikke, at man skal eller kan afskaffe nervøsitet op til en eksamen.
Jeg er sådan set enig i, at man præsterer, og at det er klogt at lære at skulle præstere.
Og det kan være invaliderende.
Men jeg er jo enig i, at det faktisk er en sund ting at lære, altså at nu skal man præstere, nu bliver man bedømt, nu skal man sætte sig op til det.
Jeg må indrømme, at jeg synes, at det en lille smule er et stretch, at vi står her og diskuterer børn og unges mistrivsel og det så bliver en diskussion om, om det skyldes vores skattetryk.
Der er jo ikke noget, der tyder på, at det her er fundamentalt anderledes i ret mange andre vestlige lande.
Jeg er med på, at Nye Borgerlige mener det, og det er også helt okay, men jeg synes ikke, det er den mest relevante diskussion at tage i den her sammenhæng, altså om vores skattetryk skaber mistrivsel.
Mette Thiesen (NB), 2022-03-25:
Nej, den sidste vil jeg gerne lige skyde ned.
Jeg er overhovedet ikke enig i det, der kommer fra SF, for jeg tror også, det er rigtig vigtigt – nu kommer skolelæreren igen – at man lærer at kunne de her ting.
Det er jo noget, man skal klædes på til, for man skal også kunne gå til en jobsamtale, og man skal også kunne præstere på et andet niveau.
Når det så er sagt, er det, jeg egentlig gerne vil spørge ordføreren ind til, det her med mere tid.
Hr. Alex Vanopslagh var også lidt inde på det tidligere.
Det er jo sådan kort sagt en afhængighed af to indkomster, for at man simpelt hen kan få det hele til at hænge sammen rent familiemæssigt.
Det er bl.a. det, der ligger til grund for, at man grundlæggende mangler tid med familien.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre den socialdemokratiske ordfører, om ordføreren virkelig mener, at det er godt, at Danmark er det land med det højeste skattetryk, og om ordføreren ikke mener, at det er danske familier, der betaler for det.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2022-03-25:
Vi kan vel godt være enige om, at når man står i en testsituation eller skal have en karakter for noget, så beror det typisk – medmindre der selvfølgelig er tale om standpunktskarakteren – på et øjebliksbillede, som ikke altid er det rette billede af, hvad den her elev egentlig kan og har af overvejelser og refleksioner.
Der er en lang række elever, som ikke kan indgå i de her situationer, hvor de bliver ekstremt pressede, og der tror jeg bare, at hvis ikke vi anerkender det, så har vi status quo; så får vi dem aldrig med.
Vi kan ikke blive ved med at sige, at de skal leve op til det her, når de ikke kan leve op til det her.