runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jette Gottlieb (EL), 2020-12-15:
Tak for det.
Jeg vil ikke lovprise den udligningsordning, der blev indført, i samme grad, som ministeren gør, og så bred var den i øvrigt heller ikke, når man tænker over det.
Enhedslisten var f.eks. nødt til at forlade aftalen, fordi den netop ikke løste de skævheder, der var i landet, og som vi ønskede at få en større udligning af.
Hvis jeg skal give et eksempel af en anden karakter end det, vi nu har hørt om i syv spørgsmål, om sygeplejersker i Gentofte, så kan jeg sige, at før udligningsreformen betalte en jord- og betonarbejder på Langeland 6.700 kr. mere i skat om året end en jord- og betonarbejder, der boede i Gentofte.
Det er jo et andet mål på, hvordan forskellen i landet fungerer.
Til gengæld vil jeg rose ministeren for en forbilledlig fremlæggelse af det meget komplicerede stof, som udligningsordningen byder på.
Så Enhedslisten kan ikke støtte det her forslag.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-15:
Det kan jeg desværre ikke bekræfte.
Altså, aftalen var blevet bedre, hvis Venstre ikke var gået med i den, for så var der ikke kommet den her aftale, som gør udligningssystemet mere uretfærdigt.
Så ved at have blåstemplet den her aftale er Venstre jo nu skyld i, at borgerne i Rudersdal, Lyngby-Taarbæk, Gentofte og andre steder kommer til at betale betydelig mere i skat i strid med Venstres skattestop.
Vi skændes normalt ikke så meget – vores to partier – for vi har et fælles mål om at få en anden regering.
Lige præcis på det her punkt er vi altså meget skuffede over, at Venstre er gået uden om os i en aftale, som er gået ud på at fjerne penge fra nogle af de kommuner, hvor vi har konservative borgmestre, og give dem til kommuner med Venstreborgmestre, og vi forstår heller ikke, at Venstre går ind for, at der skal være højere skat i de her kommuner – at nogle borgere, som betaler så meget i forvejen og har lavere rådighedsbeløb end i andre dele af landet, skal til at betale endnu mere i skat.
Det er vi skuffede over.
Stén Knuth (V), 2020-12-15:
Tak for det, og også tak til ordføreren for talen.
Jeg synes, det er hård retorik.
Men bare lige sådan for referatet: Kan ordføreren bekræfte, at fordi Venstre blev siddende, var det faktisk med til at afbøde nogle af de ting, som regeringen i øvrigt kom med, i forhold til de kommuner, som ordføreren nævner her, og at vi fra nogle af de kommuner, som ordføreren nævner, har fået kvitteringer om, at aftalen faktisk blev bedre, fordi Venstre blev siddende?
Kan ordføreren bekræfte det?
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-15:
Altså, når jeg fremhæver fordelingen ud fra borgmesterfarver, er det, fordi det er så sigende, at sådan cirka tre fjerdedele af kommunerne, der har en borgmester fra Venstre eller Socialdemokratiet, har vundet på den her reform, og tre ud af fire af dem, der har en konservativ borgmester, har tabt på den her reform.
Jeg synes, det er meget sigende, og det er også meget sigende, at vi blev hældt ud af forhandlingerne med det samme.
Man startede med at udpege Gentofte som fjenden.
Statsministeren gik ud og sagde, at nu skulle Gentofte betale noget mere.
Det var målet.
Så blev Konservative smidt ud af forhandlingslokalet, og så blev Venstre og Socialdemokratiet enige.
Det kan man ikke forvente af os at vi synes er i orden.
Det kan man simpelt hen ikke.
Og det er meget sigende for, hvordan pengene er fordelt.
Hvad vi ville gøre?
Ja, vi ville gøre mange ting.
Vi ville sørge for at opmuntre kommunerne til at føre en fornuftig økonomisk politik og sørge for at gøre noget godt for deres erhvervsliv, sådan at de fik flere penge i kassen – for lige at nævne noget af det vigtigste, som jeg kan nå.
Jeg kan ikke nå mere, for jeg har allerede overskredet min taletid på de 30 sekunder, jeg havde.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-12-15:
Det er egentlig pudsigt, for jeg synes jo sådan set, vi i sidste ende er enige, i forhold til hvad det er, der skal være gældende, når vi snakker om en udligningsreform og et udligningssystem.
Derfor forstår jeg bare ikke, hvorfor man påpeger, at det særlig er Konservative, der er blevet ramt, når det i virkeligheden gælder om, at borgerne kan få den velfærd, som de har behov for derude.
Hvad mener Konservative i virkeligheden, man skulle have gjort?
Hvad er det helt præcis, som Konservative har af planer for netop at give til de kommuner, der ikke har penge nok til den velfærd og til det, de skal levere til deres borgere?
Hvad er det, der skal gøres, som vi ikke har gjort?
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-15:
Den udligningsreform, som er lavet nu, er helt klart til for det politiske flertals skyld.
Der er ikke nogen retfærdighed i det.
Man kan se, at fordelingen afhænger af farven på borgmesteren ude i kommunerne.
Så dér har man helt klart kigget på interessevaretagelse og på, at man gerne har villet tilgodese de kommuner, hvor man selv sidder på magten.
Sådan burde det ikke være.
Det burde være sådan, at man kiggede på: Hvor er der et behov?
Altså, hvilke kommuner har sværest ved at få budgettet til at hænge sammen?
Ikke ud fra hvem der taler højest om det, men ud fra en objektiv analyse burde man have kigget på: Hvor er der nogle problemer?
Hvem kan godt undvære nogle penge, uden det kommer til at gøre ondt?
Det er jo den analyse, der mangler, og så bliver det ren mavefornemmelse eller nepotisme, når man så sidder og deler pengene ud til kommunerne.
Det er det, som den her udligningsreform desværre er udtryk for.
Derfor er det ærgerligt, at SF støtter den i stedet for at have støttet, at man lavede en objektiv fordeling.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-12-15:
Tak for talen.
Jeg vil gerne spørge hr. Rasmus Jarlov, om han mener, at udligningsreformen, udligningssystemet, er til for borgernes skyld eller for politikernes skyld.
Er det synd for de konservative kommunalpolitikere, der skal udmønte det her, eller er det i virkeligheden synd for de borgere, der ikke får de indsatser, de har behov for, fordi man ikke har råd til det i kommunerne?
Hvem er det egentlig, udligningssystemet er til for?
Jette Gottlieb (EL), 2020-12-15:
Den problemstilling kan jeg fuldt ud anerkende.
Det er fuldstændig korrekt, og jeg er også enig i, at det ikke er rimeligt.
Så kan jeg tilføje i den forbindelse, at det kunne løses, hvis man også lavede progressiv kommuneskat.
René Christensen (DF), 2020-12-15:
Tak for det.
Nu kommer vi ind på, hvordan kommuneskatten rammer.
Men kan ordføreren så ikke også bekræfte, at det skrå skatteloft faktisk gør, at når de kommuner, der har det rigtig svært, så sætter skatten op og får en høj kommuneskat, så slår det jo fuldt igennem for dem, der har de små indkomster, men dem, der har de høje indkomster, bliver reddet delvis af, at det skrå skatteloft går ind og redder dem?
Når først kommunerne har en høj nok skat, så redder det skrå skatteloft jo dem med de høje indtægter, og derfor er det lidt nemmere for kommunerne også at sætte skatten op, fordi dem, som kan råbe højest, råber ikke så højt, fordi de ikke bliver ramt af kommuneskatten på samme måde.
Jette Gottlieb (EL), 2020-12-15:
Nej, det er såmænd heller ikke særlig rimeligt, men det skyldes jo konkurrencen om de arealer, der ligger i de kommuner, hvor der er en lavere skat, som er årsagen til, at de rigeste søger til de kommuner.
Og så bliver konkurrencen om det areal, der er i den kommune, så meget større, og dermed bliver det så meget dyrere at bo der.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-15:
Jeg synes ikke rigtig, jeg fik svar på spørgsmålet.
Jeg ved, at en sygeplejerske – det er ikke en lavtlønnet person, men det er et tal, jeg har – i Gentofte Kommune kommer til at betale 5.700 kr. mere om året, og den sygeplejerske, der bor i Gentofte, har i forvejen færre penge, efter hun har betalt sin husleje, sin boligskat og sin kommuneskat, end sygeplejersker, der bor andre steder i landet.
Hvorfor er det i Enhedslistens optik rimeligt, at hun nu skal betale 5.700 kr. mere, når hun i forvejen har mindre til sig selv, end sygeplejersker har andre steder i landet?
Og for folk med rigtig lave indkomster er situationen den samme.
Jeg forstår ikke, at Enhedslisten kan gå med til det.
Jeg synes ikke, det er socialt ansvarligt.
Jette Gottlieb (EL), 2020-12-15:
Se, det er morsomt, for jeg er jo enig med ordføreren i, at dem, der egentlig er svagest stillede i forbindelse med sådan en udligning, lige præcis er de fattige i de rigeste kommuner.
Og problemet i det her er jo, at hvor godtfolk er, kommer godtfolk til.
Det er det, der fører til, at skattegrundlaget bliver ved med at stige i de rige kommuner og samtidig falder i de andre kommuner.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-15:
Det vil jo være min påstand, at folk, der har en lav indkomst og eksempelvis bor i Gentofte Kommune, vil være nogle af de mennesker, som har færrest penge til dem selv, fordi boligudgifterne er rigtig høje i det område af Danmark.
Så når man lægger sammen, hvad folk skal betale i kommuneskat, som rigtig nok er relativt lav i Gentofte, med boligskatterne, som er høje, fordi grundværdierne er høje, og huslejen – hvad enten man nu har købt eller lejet sin bolig – har de mennesker færre penge til dem selv, end de har andre steder i Danmark.
Hvorfor er Enhedslisten ligeglad med folk med lave indkomster, der bor i Gentofte Kommune?
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-12-15:
Det er jo sådan, at når vi har de her lovbehandlinger, som vedrører forskellige direktiver, er det altså sund fornuft, synes vi i Dansk Folkeparti, at kigge på, hvad indholdet er i de her direktiver, og hvis de er til gunst og gavn og glæde for danske virksomheder og danske forbrugere, danske vælgere eller andre, plejer vi som regel at være positivt indstillet.
Er de det modsatte, plejer vi pænt og høfligt at sige nej tak.
Hvis man kigger på indholdet af ECN+-direktivet, er det jo en implementering af nogle ting, som skulle gøre det bedre, for Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens beføjelser bliver udvidet.
Noget af det kan jo virke meget fornuftigt.
Vi har egentlig ikke noget imod, at man får nogle bedre værktøjer til eksempelvis at kunne udstede påbud og til at kunne tilvejebringe oplysninger, som man anser for at være vigtige for at kunne påvise eller afvise, at der skulle være tale om en konkurrenceretlig tvist.
Men med hensyn til indholdet i det her pågældende lovforslag, L 116, er vi altså i Dansk Folkeparti noget bekymrede, i forhold til om det vitterlig er til gunst, gavn eller glæde for nogen som helst andre end dem, der ønsker, at vi bare skal implementere endnu et direktiv fra EU.
Det er jo egentlig humlen i den her sag.
Derfor skal tingene selvfølgelig også undersøges og belyses i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Det er da fint nok, at man som sagt kan gennemføre interviews, udstede nogle påbud, og at man måske også kan komme ind og lave nogle kendelser, men vi er nødt til at få sikkerhed for, hvad der ligger i de der såkaldte »visse betingelser«, i forhold til at kunne udstede retskendelser og på den baggrund foretage kontrolundersøgelser i private hjem.
Det mener vi er meget vidtgående.
Der er jo noget, der hedder, at lov skal følges, men vi skal også være sikre på, at vi ikke laver en overimplementering af EU-direktivet på det her område.
De civile bøder, som der lægges op til kan pålægges, er dem, man i dag kan betale via straffesager, hvor det bliver skrevet ind i dommen osv.
Jamen hvordan kommer det til at se ud med hensyn til den måde, som man vil gennemføre praksis på, hvis det her bliver fuldt ud implementeret, sådan som regeringen lægger op til?
Der er en række ting, som vi i Dansk Folkeparti ønsker skal belyses yderligere.
Vi vil gerne have, at udvalgsarbejdet bliver gjort grundigt.
Vi vil også gerne være med til at støtte det forslag, der kom fra Venstre, om, at der bliver lavet en intern høring om det, så vi er på sikker grund.
For hvis man kigger på de høringssvar, der er kommet fra mange af parterne, så er de jo ikke ligefrem på julekortniveau, for at blive her i decemberbilledet.
Så indtil videre vil vi gerne trykke på pauseknappen i forhold til at sige ja eller nej til det her lovforslag.
Vi vil følge lovarbejdet, og vi vil også stille de nødvendige spørgsmål, der rettelig skal stilles, for at vurdere, om det er fornuftigt eller ikke er fornuftigt at stemme for det her lovforslag.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-12-15:
Mange tak.
Allerførst vil jeg sige, at man på grønlandsk siger illillu, når man vil sige I lige måde.
Men mange tak.
I forhold til det her med dommeren har jeg haft et møde med retterne i Grønland, og vi har jo sådan set sikret pengene til en ekstra dommer i Grønland, men det har været rigtig svært at få den person op.
Normalt har man et godt samarbejde med sine kolleger i Danmark, men det har været rigtig svært, også på grund af corona, at sikre, at der kunne komme en person op, for der er jo også en karantæne og sådan nogle ting, hvis man skal op i en kortere periode.
Så det har været lidt vanskeligt.
I forhold til det her med den nye anstalt er ventetiderne på at afsone i anstalten stadig væk meget, meget lange, og det er et fokusområde, som vi også har, og som vi også har taget med i finanslovsforhandlingerne.
Men vi håber på måske at kunne få det løst i kriminalforsorgsforliget i det kommende år.
Christian Juhl (EL), 2020-12-15:
Jamen til det sidste vil jeg sige: I lige måde.
Jeg ved ikke, hvad det hedder på grønlandsk, men det jeg kan nok lære en dag.
Jeg vil gerne stille to spørgsmål.
Hvad gør man i Grønland, hvis der mangler en fast dommer?
Kommer der så en ekstra dommer fra den sydlige del af rigsfællesskabet og afløser imens, eller venter man så, eller er der andre og yngre, der træder til, eller hvordan gør man det?
Det er den ene ting.
Hvordan har det påvirket ventetiden på afsoning, at den nye topmoderne anstalt i Nuuk er åbnet?
Susanne Zimmer (UFG), 2020-12-15:
Tak, og tak til ordføreren for den passionerede tale for naturnationalparker og andre naturtiltag, som jeg selvfølgelig kun kan støtte op om.
Jeg vil gerne høre ordføreren, hvad ordførerens holdning er til, hvilke kriterier der skal vægtes, når man skal vælge rækkefølgen på de 13 naturnationalparker, og hvor de skal ligge: Er det naturforholdene, er det lokalbefolkningens tilgang til det, er det byrådenes interesse i forhold til det, eller hvad er det?
Mette Gjerskov (S), 2020-12-15:
Tak, formand.
Jamen er det ikke bare en fest at få lov til at stå her i dag og fra Folketingets talerstol tale om naturnationalparker, om det mål, vi har, for at få mere natur i Danmark, plads til dyr og planter?
Derfor tusind tak til fru Susanne Zimmer for at være initiativtager til den her debat i dag om naturnationalparker.
Det er en fornøjelse at stå her og kunne sige, at det her forslag faktisk nærmest er blevet overhalet af regeringen og af støttepartierne, som jo har hjulpet til med at få sammensat en finanslov med 888 mio. kr. til det grønne – til plads, som er lige præcis det, naturen har brug for i den naturkrise, vi står i lige nu.
En natur- og biodiversitetspakke, som ikke kun giver os 13 ekstra naturnationalparker, så vi når op på 15, men også giver os urørt skov og plads igen, men også fokus på, at vi skal finde en bedre måde at passe på de truede arter på – og også, at vi, f.eks. i Øresund, skal have kigget på stenrev og gamle efterladte fiskeredskaber.
Der er simpelt hen så mange ting i den pakke, som jeg kunne tale om rigtig længe, men jeg vil gerne vende tilbage til naturnationalparkerne, fordi det jo er noget, som ligger oven på og bygger oven på den politik, som vi startede med allerede for halvandet år siden, da fru Lea Wermelin blev miljøminister.
Vi har haft så mange spændende ting, vi har haft lov til at diskutere.
Vi har lavet et forbud mod at gøde og sprøjte og pløje på de beskyttede enge; vi har allerede udlagt urørt skov, og i dag ved andenbehandlingen af lovforslaget om en klimaskovfond.
Det er et markant kursskifte, vi har set, og derfor er jeg også rigtig glad for, at vi har lejlighed til at diskutere det i dag.
Til de gode folk fra Han Herred og til fru Susanne Zimmer vil jeg sige: Tak for den lejlighed.
Men jeg vil også sige, at Socialdemokratiet og jeg ikke kan støtte det her forslag, fordi der er det ved det, at vi jo skal have 13 nye naturnationalparker – ikke bare 1 – og vi skal ikke på forhånd gå ud at sige, at de skal være lige præcis dér, og så må alle de andre finde ud af noget andet.
Det er super interessant, og Han Herred har brug for en ekstra indsats – det er der ingen tvivl om – men det er også vigtigt for os, at regeringen nu fremsætter et lovforslag, som vi får lejlighed til at debattere i Folketinget, og så kommer jo processen med, hvor det praktisk skal lade sig gøre at lægge naturnationalparkerne.
Men i hvert fald er naturnationalparker et sted, der giver dyr og planter plads, og det er det, de har brug for, og det er det, vi gerne vil give dem.
Lea Wermelin (S), 2020-12-15:
Jeg kan sagtens forstå begejstringen og utålmodigheden med hensyn til også at komme til at vide mere.
Jeg er selv også utrolig begejstret over, at vi har lavet den her natur- og biodiversitetspakke, som vil gøre en markant forskel for naturen i Danmark.
Vi har jo allerede taget fat på de to første naturnationalparker, som jeg også nævnte – Fussingø og Gribskov – og der er man jo i fuld gang med at rulle det ud.
Og så skal vi som sagt her i 2021 have taget fat på at få rullet planen for de penge, som der er afsat, ud til resten af landet.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-12-15:
Jeg kan forstå – og jeg synes, det er fornuftigt – at der skal laves en proces.
Men hvad er tidsperspektivet?
Hvornår kan vi udnævne den første af de 13 nye naturnationalparker?
Er det noget, der sker i 2021 – medio eller primo eller ultimo?
Lea Wermelin (S), 2020-12-15:
Først og fremmest vil jeg sige, at det jo er et løfte, vi gav allerede inden valget, at vi ville have de her områder med vildere natur i Danmark med nogle af de store græssere sat derud, som man også har anbefalet fra forskningssiden for at få gang i biodiversiteten.
Derved leverer vi på noget af det, som vi har sagt var vigtigt for os.
Og det er jo helt naturligt, at de partier, som man indgår en aftale med, også er dem, der er med til at udmønte den.
Det er helt gængs praksis i dansk politik, og sådan vil det også være her.
Men som jeg også sagde indledningsvis, vil vi selvfølgelig meget gerne have gode idéer, og jeg synes da kun, at det er skønt, at der er kommuner, aktive lokale ildsjæle, grønne organisationer, forskere og andre, som kommer med idéer og indspil til, hvor de næste naturnationalparker skal ligge.
Så det er noget af det, vi skal bruge kræfterne på i starten af 2021, nemlig at planlægge en proces for, hvordan vi får udmøntet alle de mange penge, der ligger, og hele det store arbejde, der ligger med at få rullet de her naturnationalparker ud.
Mette Gjerskov (S), 2020-12-15:
Tusind tak for et godt spørgsmål.
Det er rigtigt: Jeg er så glad for naturnationalparker, at jeg har lyst til at kramme forslaget, selv om vi ikke kan støtte det.
Jeg synes ikke, at det er tid endnu til geografisk at pege på, præcis hvor det skal være.
Altså, nu skal vi have lovforslaget igennem om de større rammer for det, og så må vi have en diskussion efterfølgende.
Men der er da ingen tvivl om, at alle de tre ting, som fru Susanne Zimmer nævner, jo er nogle ting, der skal med i overvejelserne.
Lea Wermelin (S), 2020-12-15:
Det er nemlig helt rigtigt.
Jeg vil starte med problemet, for igennem årtier er vores natur blevet trængt.
Listen over truede dyr, planter og svampe er blevet alt, alt for lang.
Årsagen er også kendt og har været kendt længe.
Vores natur har brug for plads.
Derfor lovede vi også før valget, at vi ville stoppe op og lytte til den natur, som år efter år har råbt på hjælp, at vi ville tage de rapporter alvorligt, som gang på gang har meldt om en natur i krise, og at vi også ville sætte ind for at bremse den tilbagegang, vi ser i naturen, så vi kan give den fantastiske natur, vi alle sammen holder så meget af, videre til de næste generationer.
Det gør vi også nu.
Som I måske har lagt mærke til, har vi sammen med Radikale Venstre, SF, Enhedslisten og Alternativet sikret et historisk løft af naturen med det her års finanslov.
Vi har sikret en natur- og biodiversitetspakke, som skal give naturen plads og sikre levesteder til dyr og planter.
Og med aftalen har vi mulighed for at etablere 13 nye naturnationalparker, så der i alt er de 15, som vi også lovede inden valget, når vi medregner de allerede igangsatte naturnationalparker i Gribskov i Nordsjælland og Fussingø ved Randers, plus at vi oven i sikrer meget mere urørt skov.
Så smilet er stort.
Det er nemlig historisk, og det er et løft af naturen, som både vil gavne dyr og planter, men jo også alle os danskere, som fremover vil kunne opleve en både rigere, vildere og mere mangfoldig natur.
De elsker at opholde sig derude.
Samtidig ved vi, at børn og unge i dag er halvt så meget ude i naturen som deres bedsteforældre.
Så der er al mulig grund til at understøtte, at man kan få fede, skønne, gode naturoplevelser i Danmark.
Foran os står så den konkrete udmøntning af de 888 mio. kr., som er afsat i natur- og biodiversitetspakken, og vi har ikke besluttet endnu, hvor de kommende naturnationalparker skal ligge.
Jeg ser selvfølgelig meget gerne, at alle gode idéer får plads, så der kan komme indspil til, hvor de næste skal ligge, hvordan vi finder de bedste løsninger, hvor der er den højeste biodiversitet, hvor der er den største lokale appetit, hvad der er af muligheder, men også hvad der er af begrænsninger.
I relation til beslutningsforslaget har jeg været i dialog med Jammerbugt Kommune om deres visioner i Han Herred, og jeg er også rigtig glad for at mærke det lokale engagement, som de har.
Derfor kommer regeringen ikke til at stemme for beslutningsforslaget her.
Men glæden i forhold til at vi nu skal i gang med naturnationalparkerne, er til at tage og føle på, og jeg er utrolig glad for alle de tilkendegivelser, der er kommet fra grønne organisationer og andre, som glæder sig til, at vi nu skal rulle det her ud.
Morten Bødskov (S), 2020-12-15:
Tak for det, formand, og tusind tak for den store opbakning til forslaget og for den gode debat, der har været om lovforslaget om Det Økonomiske Råd, som det jo rigtigt nok er.
Da ham, der er på barsel lige i øjeblikket, og som jeg har fornøjelsen af at vikariere for her de næste par måneder,
tiltrådte som finansminister, varslede han, at ministeriernes regneprincipper for adfærdsvirkninger af økonomiske og politiske tiltag skulle ses efter i sømmene af fagfolk, og det er jo, som flere også har været inde på, kernen i det her forslag, og det vil de blive med forslaget.
Det løbende eftersyn skal være med til at sikre, at de anvendte forudsætninger står på det bedst mulige faglige grundlag og afspejler den tilstrækkelige viden, og at forudsætningerne løbende opdateres, efterhånden som der tilvejebringes ny viden.
Eftersynet er ét element i indsatsen for at blive bedre til bl.a. at regne på effekterne af de investeringer, som vi gør i vores velfærd og også i vores uddannelser, som flere også har været inde på her under debatten.
Formandskabet for Det Økonomiske Råd har nogle helt særlige kvalifikationer, der gør dem egnede til at varetage opgaven med at foretage eftersynet af ministeriernes regneprincipper.
De er jo uafhængige, de har et højt fagligt niveau, og de evner også at kommunikere bredt til offentligheden.
Det er derfor, de har fået opgaven med nu at foretage det uafhængige eftersyn.
Formandskabet for Det Økonomiske Råd har også tilkendegivet, at de er indstillet på at løfte opgaven med at efterse og årligt afrapportere deres vurderinger af adfærdsforudsætningerne.
Tusind tak for den brede opbakning.
Vi ser frem til det videre arbejde med lovforslaget i folketingsudvalget.