runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steffen Larsen (LA), 2024-02-23:
Vi må jo altså konstatere, at der her er noget, der er kontrafaktisk.
For da vi så det store ryk af syrere, så vi sammen med dem også – for hov, nu gik der hul på bylden, om man vil – at der kom andre med.
Vi så, at der kom mange flere afghanere, vi så, at der kom mange flere egyptere, vi så, at der kom mange flere nigerianere, vi så, at der kom mange flere fra alle områder.
For hov, nu brød systemet sammen, og så kunne man løbe igennem.
Det var jo ikke det samme, som at vi ikke skulle investere i vores ydre grænser, men det var jo netop, fordi vi skulle investere i vores ydre grænser, så systemet ikke brød sammen.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-23:
Men det, hr. Steffen Larsen siger, er jo faktuelt forkert.
For en grænsekontrol havde jo ikke forhindret asylansøgere i at søge mod Europa og få ret til at få behandlet deres asylsag.
Det er jo det, der er hele pointen med en grænsekontrol, altså at man, hvis man har en grænsekontrol og man i øvrigt skal overholde konventionerne, så altid skal sikre, at der er et hul i hegnet, så folk kan komme og få behandlet deres asylsag.
Det er en menneskeret, og det var syrere, der havde flygtningestatus, som i høj grad fik asyl, og derfor havde en stærkere grænsekontrol ikke ændret på antallet af mennesker, der endte med at være i Europa.
Men det er rigtigt, at de til at starte med nok ville have opholdt sig i yderlandene, hvorefter de måske var blevet fordelt.
Frederik Vad (S), 2024-02-23:
Hold da op.
Vi kan jo ikke tage den her diskussion om det konkrete beslutningsforslag, uden at dem, der støtter det, også må forholde sig til, hvad følgerne vil være.
Og det er jo sådan, at hvis man kigger på beskæftigelsesfrekvensen i Danmark, f.eks. hos danske kvinder, så ligger den jo på omkring 80 pct.
Hvis man kigger på et udvalgt antal grupper af kvinder her, er den for Irak under 40 pct., Libanon under 30 pct., Somalia under 40 pct., og Syrien omkring 20 pct.
Det er mennesker, der har været her i 10, 15, 20, 25 år.
Så vil fru Zenia Stampe sige: Det handler sikkert om integrationspolitik.
De her tal er de samme i lande med en liberal integrationspolitik, med en konservativ integrationspolitik, med en socialdemokratisk integrationspolitik.
Så, fru Zenia Stampe, hvis vi skal tage et større ansvar for mennesker fra de her krigshærgede lande, altså de her flygtninge, hvorfor er det så, at de ikke får sig et arbejde, når de kommer herop?
Og hvad vil fru Zenia Stampe gøre ved det?
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-23:
Tak for det.
Der er allerede sagt rigtig meget om, hvad forslaget her går ud på.
Så det vil jeg ikke trætte jer med en gang mere, men jeg vil blot konstatere, at fra Danmarksdemokraternes side støtter vi ikke beslutningsforslaget her.
Vi mener, at hvis det blev vedtaget, ville det blot være med til at øge tiltrækningskraften, også for de illegale immigranter, som ville se det som en nemmere mulighed for at komme til Danmark.
Så vi støtter ikke beslutningsforslaget, og jeg skal hilse fra Det Konservative Folkeparti og meddele, at de heller ikke støtter beslutningsforslaget.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-23:
Jeg tror også umiddelbart, det ville være svært for mig lige at få et arbejde, hvis jeg kom til Syrien og var flygtet fra mit eget land, må jeg sige.
Men vi har aldrig nogen sinde bildt nogen ind, at det var nemt at modtage asylansøgere.
Det er folk, der kommer fra helt andre kulturer, måske ikke engang har en uddannelse og måske også er fra kulturer, hvor kvinderne ikke arbejder i lige så høj grad.
Selvfølgelig er det en udfordring.
Vi tager imod flygtninge på baggrund af de erfaringer, vi havde efter anden verdenskrig, hvor der var millioner af jøder, der blev forhindret i at flygte og dermed blev spærret inde med deres bødler.
Det er dén historiske erfaring, vores flygtningepolitik og flygtningekonvention bygger på.
Det er ikke, om de kunne blive en overskudsforretning der, hvor de tog hen.
Det er et moralsk kald til at hjælpe de mennesker.
Det er det, der er udgangspunktet.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-23:
Det er jo, må man sige, en meget ny linje.
Altså, det, vi kendte fra det gamle Enhedslisten, var jo, at man gik ind for mellemstatslige løsninger, og at EU i virkeligheden var for lille, og at man derfor skulle arbejde i FN osv., og det er jo helt fint at skifte politik.
Eller det er selvfølgelig trist for EU-modstanden, men det er jo legitimt nok at skifte politik, og det ser man jo også hos mange andre partier herinde, hvis ikke man bare skifter parti.
Det, jeg vil spørge om, er, om Enhedslisten så har gjort sig nogen overvejelser om, at man jo kan være i mindretal, altså i forhold til ligestillingen, arbejdsmarkedet og alle de her ting.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-02-23:
Det kan jeg svare meget konkret på.
Det gælder unge mænd med rødder i ikkevestlige lande.
Af dem er der 4 pct., der har begået noget kriminelt i løbet af deres liv.
Der kan man så sige, at der er 96 pct., der passer deres skole, passer deres job og opfører sig ordentligt, men de skal fra Dansk Folkeparti og andre partier så høre for, hvad de 4 pct. har gjort.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-23:
Hvad i alverden er det for en statistik med 96 pct., der opfører sig pænt?
Nu, hvor vi taler om virkeligheden, vil jeg spørge: Hvad er det for en statistik?
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-02-23:
Først og fremmest må man jo sige, at der er de samme højrenationale strømninger i de fleste europæiske lande, som der desværre er i Danmark.
Spørgerens indledning er jo et rigtig godt eksempel på, hvordan ord bliver brugt til at male et billede, som ikke er rigtigt, med jøder, der bliver jagtet rundt i gaden, med terrorister alle vegne, og jeg ved ikke hvad.
Selvfølgelig er der mennesker, der begår kriminalitet.
Det er der danskere der gør.
Det er der mennesker med rødder i andre lande der gør.
Det skal de ikke.
Det er deres individuelle ansvar.
Bare fordi 4 pct. i en eller anden statistik begår kriminalitet, kan man jo ikke generalisere det og sige, at det er gældende for de resterende 96 pct, som opfører sig pænt.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-23:
Jeg forsvinder ikke så let.
Tak, formand.
Jeg vil da gerne høre, hvad det er for en virkelighed, fru Helene Liliendahl Brydensholt så befinder sig i.
Nu kunne jeg forstå, at det var Dansk Folkeparti, der havde foranlediget alle de ulykker vedrørende migrationen, som vi har oplevet i Danmark de seneste 30 år, med jøder, der bliver jaget rundt, bliver forfulgt og bliver chikaneret i samfundet, med den voldsomme kriminalitet, som hr. Mikkel Bjørn var inde på tidligere, og med terrorangreb osv.
Alt det er forårsaget af, kan jeg forstå, at Dansk Folkeparti har lagt bestemte grupper for had i vores retorik.
Så vil jeg bare gerne høre: Hvad skyldes det så i alle de andre vestlige lande?
For Dansk Folkeparti findes kun i Danmark og lidt i Bruxelles.
Vi er jo ikke i Sverige, Tyskland, Frankrig eller Holland.
Måske skal jeg vende det om bare for at høre, hvad det er for en virkelighed, fru Helene Liliendahl Brydensholt befinder sig i: Er der et eneste vestligt land, hvor de problemer ikke er slået igennem?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-23:
Tak for det.
Jeg er nysgerrig på, hvad det er for en fremtid, Danmark kigger ind i, hvis Danmark skal pålægges migranter af EU og ovenikøbet pålægges meget store bøder, hvis ikke vi tager de migranter, som EU påtvinger os at tage.
Det er jo den tilstand, vi allerede har i dag i nogle områder af Danmark.
Er det en tilstand, som Enhedslisten forestiller sig kommer til at blive mere omfattende, hvis vi fortsætter med at tage flere migranter og ovenikøbet måske endda bliver påtvunget at tage flere migranter af EU?
Rosa Lund (EL), 2024-02-23:
Det må jeg simpelt hen vende tilbage med, hr. Torsten Schack Pedersen.
Der fik du mig, det må jeg sige.
Det er lidt irriterende, men det gjorde du.
For det er rigtigt, at dem har vi altid været imod, men vi anerkender jo, at antallet betyder noget.
Vi synes bare, at løsningen er noget andet end at stramme udlændingepolitikken.
Vi synes, løsningen er at lave en bedre integrationspolitik, og det er vel derfor, vi sidder på hver vores side i den her Folketingssal.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-23:
Det kan godt være, at jeg ikke har fulgt godt nok med, men det står ikke lysende klart i min erindring, at Enhedslisten, når der er blevet lavet opstramninger på asylområdet, har bakket op om noget som helst.
Tværtimod, Enhedslisten har været imod enhver stramning.
Her til sidst jeg opremsede fru Rosa Lund en stribe initiativer, som Enhedslisten gerne ville understøtte.
Frederik Vad (S), 2024-02-23:
Tak for det.
Jeg beklager, at jeg vil gå tilbage til noget af det, som ordføreren ikke var så glad for at jeg brugte tid på i min tale.
Jeg tror ikke, at jeg kan overbevise ordføreren eller Alternativets ordfører om, at det af politiske grunde er nødvendigt, at vi strammer gevaldigt op på flygtninge- og migrationspolitikken, så derfor tænker jeg, at der måske var nogle strategiske grunde at lokke med.
Altså, de røde partier overalt i Europa – mit eget inklusive – falder sammen.
Der er egentlig mange, der er glade for den klimapolitik, fru Rosa Lund står på mål for, eller den fordelingspolitik, f.eks. fru Pia Olsen Dyhr står på mål for, men de har ingen tillid til, at de røde partier kan håndtere det, der er allervigtigst for dem eller næstvigtigst for dem, nemlig det her spørgsmål.
For kultur slår alt, og folk er villige til at stemme imod deres egne økonomiske interesser, hvis de føler, at det betyder, at deres kultur bliver forsvaret.
Så, fru Rosa Lund, er der ikke grænser for, hvor lille centrum-venstre kan blive, før vi har et problem?
Rosa Lund (EL), 2024-02-23:
Det har vi bestemt.
Og Enhedslisten har sådan set altid ment, at antallet betyder noget.
Jeg tror bare, det måske for andre partier herinde har været lidt sjovere i stedet for at diskutere indholdet af politikken så bare at diskutere, om venstrefløjen var dumme eller ej.
Vi har altid ment, at antallet betyder noget.
Antallet betyder da noget for, hvad det er for en integrationspolitik, vi skal lave; antallet betyder da noget for, hvordan vi skal skrue det sammen i forhold til vores daginstitutioner, vores folkeskoler, vores boligområder.
Det har vi altid ment, men jeg kan godt se, at det er meget sjovere at dyrke fordommene om Enhedslistens politik end egentlig at sætte sig ind i, hvad vi står på mål for.
I forhold til det her forslag ser vi ikke det som den eneste løsning på problemet, fordi der er mere end 110 millioner mennesker på flugt.
Så hvis vi tager det, vil jeg sige, at vi jo også går ind for, at der skal være lovlige flugtruter administreret af FN, at Danmark skal tage flere kvoteflygtninge, og så vil vi gerne bede om en mere fair og solidarisk fordeling af flygtningene i Europa.
Det synes jeg egentlig er et rimelig konkret svar.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-23:
Fru Rosa Lund siger, at venstrefløjen traditionelt har stået for håb og løsninger.
Med hensyn til håb indrømmer jeg, at man skal være meget håbefuld for at tro på de forslag, som Enhedslisten repræsenterer.
Og hvis man kigger på løsninger, særlig når vi taler om det emne, vi diskuterer nu, nemlig udlændingepolitik, så tror jeg heller ikke, der er mange danskere, der tænker: Enhedslisten har simpelt hen løsningerne på de udfordringer, vi står over for.
Jeg glæder mig dog over, at der er kommet den erkendelse hos Enhedslisten, at antallet betyder noget.
Så er vi da kommet et skridt videre.
når vi stadig væk er i en situation, hvor der er uløste problemer, og Enhedslisten så kommer med det her forslag, som entydigt vil betyde, at der skal komme flere til Danmark, hvor mange flere mener Enhedslisten så at vi kan tage i Danmark?
Hvor mange flere kan vi tage, uden at det giver nogen problemer, uden at integrationen bliver presset, og uden at der kommer nye problematiske situationer?
Det må Enhedslisten da have gjort sig nogle overvejelser om, når man kommer med det her forslag.
Rosa Lund (EL), 2024-02-23:
Vi kan godt diskutere, om det Enhedslistens udlændingepolitik, der er den rigtige, eller om det er hr. Carl Valentins, eller hvis udlændingepolitik på venstrefløjen der nu skulle være den rigtige, eller om det er hr. Frederik Vads.
Det kan vi sagtens diskutere.
Men lad os nu lade fakta være fakta.
Jeg synes, det er urimeligt at kategorisere en udlændingepolitik som værende dårlig, bare fordi den kommer fra venstrefløjen.
Frederik Vad (S), 2024-02-23:
I alle andre lande omkring os ligger det tårnhøjt på listen.
Og i de tal, der kommer fra Danmark, på, hvad vælgerne går op i frem mod europaparlamentsvalget, kan vi se, at indvandringen ligger helt i top sammen med klimaet.
Men problemet er, at en dårlig migrationspolitik bliver en god klimapolitiks værste fjende.
Når jeg f.eks. hører Alternativets ordførers tale i dag, må jeg bare sige, at perspektivet i at vende tilbage til en rød blok for Socialdemokratiet i Danmark, men også for socialdemokratierne i hele Europa, jo bliver sværere og sværere at se, hvis ikke venstrefløjen på det her spørgsmål forstår, at vi er nødt til at gøre noget andet end det, vi har gjort i 40 år.
Rosa Lund (EL), 2024-02-23:
Jo, bestemt.
Jeg tror, at det i høj grad handler om, at det i de gode gamle dage var vores fløj, der repræsenterede håb og løsninger.
Det er det ikke længere, og det synes jeg er et problem.
Så må jeg sige, at i de seneste målinger, jeg har set, er det ikke udlændingepolitikken, der fylder mest for vælgerne; det er nogle andre politikområder som sundhed og klima.
Men det kan jo være, at det er forskellige analyser, vi kigger på.
Som jeg har forstået det, er udlændingepolitikken ikke det, der ligger højest på vælgernes dagsorden.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-02-23:
Det er jo, fordi Dansk Folkeparti misbruger tal, data, enkeltsager osv. til at male en eller anden virkelighed op, som ikke findes.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-23:
Tak for det, og det er netop det sidste, som ordføreren er inde på, som jeg kunne tænke mig at spørge til.
For er der andre områder, hvor Enhedslisten sådan mener, at Danmark skal tilslutte sig EU's politik?
Igennem de seneste rigtig mange år, sådan husker jeg det,
har Enhedslisten og Dansk Folkeparti været enige om, at EU ikke skulle blande sig i udlændingepolitikken, men jo heller ikke i forhold til arbejdsmarkedet og mange andre ting, og jeg ser bare en kedelig tendens til, at Enhedslisten nu, hvor man ikke rigtig kan se at man kan få sin politik igennem i Folketinget, så gør et forsøg på, om man kan få den igennem i EU.
Derfor vil jeg bare høre, om der, når man nu har valgt at droppe sin modstand mod, at EU skal have en rolle på udlændingeområdet, også er andre områder, hvor vi kan forvente en ny retning fra Enhedslistens side.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-23:
Anerkender ordføreren ikke virkeligheden?
Altså, det her kommer fra Danmarks Statistik.
Altså, forholder Alternativet sig ikke til virkeligheden, når de skal lave deres politik på specifikke områder?
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-02-23:
Jeg vil jo starte med at sige tak til Enhedslisten for at fremsætte et rigtig godt forslag.
Mere end 1 pct. af verdens befolkning var på flugt i 2022, og mange af de flygtninge kommer til EU, og dem mener jeg og Alternativet at vi har et moralsk ansvar for at hjælpe, og også i Danmark.
Vi har et moralsk ansvar for at være solidariske med de andre EU-lande og især med de lande, der ligger ude ved grænserne til EU.
Vi har et moralsk ansvar for at hjælpe de mennesker, som er kommet i den ulykkelige situation, at de er drevet på flugt.
Det kan være af krig, det kan være af forfølgelse, det kan være på grund af seksuel orientering.
Det kan være af alle mulige grunde, at de er blevet drevet på flugt.
Der mener jeg selvfølgelig, at Danmark også har et ansvar for at tage sig af dem og byde dem velkommen.
Og når det kommer til spørgsmålet om flygtninge, skammer jeg mig rigtig tit over at være dansker.
Jeg håber virkelig, at hvis jeg eller min familie en dag bliver drevet på flugt, at vi ikke vil blive modtaget eller behandlet på den måde, som Danmark modtager og behandler rigtig mange flygtninge på.
Alternativet støtter forslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-23:
Jeg er sikker på, at hvis hr. Søren Søndergaard var her, ville han kunne forklare fru Rosa Lund, i hvilken del af traktaten asylpolitikken ligger.
Jeg kan også gøre det: Det ligger på retsområdet, som er omfattet af retsforbeholdet.
Og dermed er det, vi taler om her, jo en delvis afvikling af retsforbeholdet, altså at man på et mellemstatsligt niveau vil lave en aftale, som gør, at Danmark bliver en del af noget, vi takket være retsforbeholdet i dag ikke en del af.
Jeg kan godt forstå, at fru Rosa Lund griner lidt forlegent, for det er faktisk pinligt, at Enhedslisten er endt der.
Rosa Lund (EL), 2024-02-23:
Jeg savner også hr. Søren Søndergaard, når han ikke er her.
Der er vi enige, hr. Morten Messerschmidt.
Men grunden til, at jeg stillede det spørgsmål før, er jo, at hr. Morten Messerschmidt brugte rigtig meget af sin tale på at snakke om retsforbeholdet.
Det her er ikke et forslag om at afskaffe retsforbeholdet.
Det her er et forslag om at lave en særaftale, sådan at Danmark kan bidrage til en fair fordeling af asylansøgerne i Europa.
Det kunne bare godt lyde, som om hr. Morten Messerschmidt gerne vil diskutere, om vi skulle afskaffe retsforbeholdet eller ej.
Det kan vi sådan set godt diskutere, men det er bare ikke lige det forslag, vi har fremsat.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-23:
Mener hr. Frederik Vad virkelig i sidste ende, at når man står over for et menneske, som flygter og er i risiko for at blive slået ihjel i en krig eller af forfølgere, skal man kigge på vedkommende og sige: Jeg vil gerne redde dig, hvis du kan garantere, at du kommer ud på det danske arbejdsmarked om 5 år?
Hvis du ikke kommer det i løbet af 10-20 år, må du blive sammen med din bøddel.
Men det er jo det, der er bundlinjen.
Det er det, der er spørgsmålet, hr. Frederik Vad.
Det er ikke mig, der svarer udenom.
Det er hr. Frederik Vad, der svarer udenom.
Det, som er det etiske, moralske spørgsmål, må man selvfølgelig gøre op med sig selv.
Men det er for os det afgørende i den her diskussion.
Frederik Vad (S), 2024-02-23:
Mange af de jøder prøvede jo faktisk at komme ind i Israel og blev forhindret i det.
Der kunne vi jo have reddet mange, men det ønskede de arabiske lande desværre ikke.
Jeg vil bare spørge fru Zenia Stampe: Er fru Zenia Stampe ikke enig i, at hvis vi skal have en opbakning til menneskerettigheder, og hvis vi skal have en opbakning til, at lande tager ansvar for mennesker på flugt, så kan vi ikke det, så længe befolkningen ikke kan se, at de mennesker på et eller andet tidspunkt tager ansvar for at arbejde og bidrager?
Det behøver ikke at være efter 5 år, men hvad med efter 20 år eller 30 år, fru Zenia Stampe?
Rosa Lund (EL), 2024-02-23:
Tak for det, og tak for talen, hr. Morten Messerschmidt, og jeg skal da huske at viderebringe rosen til hr. Søren Søndergaard, som faktisk har været med til at lave det her forslag.
Det er mig, og hr. Søren Søndergaard, der har skrevet det her forslag, og jeg mindes ikke, at vi har skrevet, at vi skal afskaffe retsforbeholdet.
Frederik Vad (S), 2024-02-23:
Tak for det.
Nej, det afhænger alene af, stort set, hvilke lande de mennesker kommer fra.
Så billedet med f.eks. alle de somaliere her i Danmark, der ikke er på arbejdsmarkedet, eller som begår kriminalitet, er det samme billede, man ser i alle de andre europæiske lande uagtet den politik, man har ført for integration, og derfor vil jeg bare gerne spørge Alternativet: Hvis det er rigtigt, tror Alternativet så ikke bare, at integrationsopgaven bliver meget større og bliver meget sværere at håndtere, hvis Alternativet får magt, som de har agt i forhold til udlændingepolitik?
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-02-23:
Ordføreren behøver slet ikke at namedroppe en eller anden hollandsk forsker for mig.
Jeg er uddannet antropolog, og jeg ved da udmærket godt, at kultur betyder noget.
Det er da klart, at det vil være nemmere for en svensker at begå sig i Danmark, end det vil være for en fra Trinidad og Tobago eller et eller andet land i verden.
Sådan er det jo.
Det er jo vores opgave som land, og det er også opgaven for dem, der kommer hertil, at sørge for, at vi får inkluderet dem godt i samfundet, og at de tilpasser sig godt.
Så er der en retorik i Danmark, som jeg mener er utrolig skadelig for integrationen; fra mange partier og også fra spørgerens parti er der en retorik omkring mennesker, som er kommet til Danmark fra andre lande, der gør, at de ikke føler sig velkomne og derfor ikke har en motivation til at blive en større del af samfundet og fællesskabet og måske søger sammen i grupperinger med folk fra deres egne lande eller egne i hjemlandet.
Jeg tror, at jeg har sagt det her til Dansk Folkeparti før, men jeg magter faktisk ikke at gå med på de der præmisser, Dansk Folkeparti stiller op for deres spørgsmål.
Jeg ved godt, at det måske er lidt udemokratisk, men jeg gider faktisk ikke at gå med på de præmisser.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-23:
Det er jo som at høre et ekko fra 1990'erne at høre Alternativets ordfører på talerstolen i dag.
Ordføreren siger, at hun ikke vil gå nærmere ind i en akademisk diskussion om kultur, og det forstår jeg sådan set godt, for hvis man går ordføreren lidt på klingen, holder hendes påstande jo simpelt hen ikke.
Lad mig eksempelvis bare spørge: Efterkommere fra Somalia har et indeks for voldsforbrydelser på 587 efter alderskorrektion.
Det svarer til en overhyppighed på 487 pct.
Er det ikke et kulturelt problem, at vi har specifikke grupper i samfundet, som er så voldsomt overrepræsenterede på eksempelvis den personfarlige kriminalitet?
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-02-23:
Vi mener ikke kun, at vi skal hjælpe flygtninge i Danmark.
Vi skal også hjælpe flygtninge i deres nærområder, så det er vi enige i.
Men som jeg sagde før til en anden ordfører, er mange af de flygtningelejre, der er i nærområderne, fyldt op, og flygtninge flygter fra flygtningelejre, og det er jo et problem.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-23:
Alternativets opfattelse er, at vi skal hjælpe så mange som muligt her i Danmark.
Jeg forstår ikke, hvorfor Alternativet ikke er optaget af, at vi hjælper folk i nærområderne.
Vi har taget rigtig mange ukrainere, fordi Ukraine er vores nærområde.
Mener Alternativet, at folk, der kommer fra Nordafrika og Mellemøsten, er i Danmarks nærområder, og at vi derfor har en særlig moralsk forpligtelse til at hjælpe dem?
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-02-23:
Selvfølgelig betyder antallet noget, og det er jo klart, at vi ikke kan tage imod hele verdens flygtninge.
Det giver sig selv.
Vi har simpelt hen en moralsk forpligtelse til at hjælpe så mange, som vi kan.
Det mener jeg og Alternativet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-23:
Når man hører ordførerens tale og svar på spørgsmål, får man jo indtrykket af, at antallet, der kommer til Danmark, ikke betyder noget, men at det er et spørgsmål om, om vi er åbne, og om folk, der kommer hertil, er villige til at lade sig integrere.
Det vil jeg nok vove er en påstand, der ikke er rimelig meget fagligt og virkeligt belæg for, og jeg bliver jo bekymret, når Alternativet støtter det her forslag, for det vil entydigt betyde, at der kommer flere asylansøgere til Danmark og flere migranter til Danmark.
Har Alternativet et bud på, hvor mange flere vi ifølge Alternativets oplysninger og opfattelse kan modtage i Danmark, og mener Alternativet, det gør det lettere at styrke integrationen og gør det lettere at nedbringe nogle af de problemer, vi ser på området i dag?
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-02-23:
Jeg tror ikke, vi skal ud i en større akademisk snak omkring kultur osv.
Spørgeren og spørgerens parti, og det har vi jo også debatteret før, har en eller anden agenda med at tale mennesker ned og lave et eller andet narrativ omkring mennesker, der er kommet til Danmark, som ikke flugter med virkeligheden.
Integrationen i Danmark går generelt set rigtig godt, og derfor er det skadeligt, at ordføreren og ordførerens parti bliver ved med at skabe frygt i samfundet på den måde, som de gør.