runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-11-09:
Det er helt i orden, hr. minister.
Tak for besvarelsen.
For nylig var der jo en imam i Islamisk Trossamfund – han skulle godt nok have holdt oplæg på Metropol – som var ude at sige, at frafaldne muslimer skulle dræbes.
Skal jeg forstå det sådan, at såfremt han efter 1. januar optræder i Islamisk Trossamfund, så griber ministeriet ind?
Bertel Haarder (V), 2016-11-09:
Det var jo derfor, at vi i foråret, en bred kreds af partier, aftalte en række initiativer.
Vi var enige om, at på samme måde, som det har været gældende i friskoleloven, skal der også i folkeoplysningsloven indføres krav om efterlevelse af demokrati og grundlæggende frihedsrettigheder som betingelse for, at der kan opnås godkendelse som almenvelgørende forening efter de skatteregler, som giver fradragsret for visse donationer til foreninger.
Samtidig aftalte vi at styrke SKATs løbende kontrol med de godkendte foreninger.
Lovforslagene, som vi aftalte, behandles netop nu, og indførelsen af den nye betingelse om efterlevelse af demokrati og grundlæggende frihedsrettigheder vil træde i kraft samtidig med de foreslåede ændringer i folkeoplysningsloven, altså SKAT vil knytte sig op på folkeoplysningsloven, fordi man ikke i SKAT har særlig indsigt i disse ting, så de vil gerne knytte det til folkeoplysningsloven.
Det gælder bl.a. spørgsmålet om, hvorvidt en forening kan gøres ansvarlig for ytringer fremført af en oplægsholder ved et arrangement.
Så vi har været forudseende.
Vi har faktisk tænkt på det problem, som nu er opstået, og som hr. Lars Aslan Rasmussen peger på.
Sophie Løhde (V), 2016-11-09:
Jeg står ved de svar, jeg har givet, men jeg kan ikke komme med en konkret facitliste til en konkret borgerhenvendelse, som spørgeren har modtaget.
Carsten Kudsk (DF), 2016-11-09:
Jeg snakkede bare om en ældre borger.
Det er konstateret af alle.
Vedkommende sætter sig sammen med familien og siger, at nu udfylder vedkommende et livstestamente.
Så er de klar over, hvad der sker, hvis vedkommende kommer på sygehus eller noget.
Så får de en melding om, at lægen tager det her med i overvejelserne.
Som jeg tolker det fra ministerens side, hvis vi taler om både alder og alvorlig sygdom og siger, der ingen mulighed er for bedring, er den i den situation bindende.
Sophie Løhde (V), 2016-11-09:
Altså, det er ikke nok alene så at sige at være gammel, for at man kan sige, at situationen er bindende for lægen.
Men jeg kan ikke kommentere en konkret situation vedrørende en konkret patient.
Der findes jo ikke en eller anden samlet facitliste over, hvornår en læge ikke bør respektere patientens ønske om ikke at modtage livsforlængende behandling.
Hvorfor findes der ikke sådan en facitliste?
Den findes ikke, fordi det altid vil bero på en konkret og individuel vurdering, som den behandlingsansvarlige læge skal foretage af den enkelte patient.
Her skal lægges vægt på sygdommens art og stadie, de foreliggende behandlingsmuligheder, patientens alder indgår, og det samme gør patientens øvrige livssituation, de pårørendes holdning osv.
Carsten Kudsk (DF), 2016-11-09:
Jeg kan læse noget op, som jeg har fået fra en borger.
Vedkommende skriver: Vi har erfaret, at § 3 og 4 i bekendtgørelsen om livstestamente ikke bliver respekteret.
Vi har kontaktet kommunen.
Et livstestamente bliver ikke overholdt af lægen, før han har skrevet i journalen, at der ikke skal genoplives.
Vores mor har taget beslutningen i 2010.
Der står i § 3, at med livsforlængende behandling forstås behandling, hvor der ikke er udsigt til helbredelse eller lindring.
Da vores mor er alderssvækket og der ikke er nok helbredelse i sigte, har vi fået information om fravalg af livsforlængende behandling, men har fået en melding om, at lægen kan fravige den.
Så er det korrekt opfattet, at ministeren siger, at hvis der ikke er nogen mulighed for forlængelse – vi taler om, at den pågældende borger er 92 år, der er ikke noget at komme efter – er det bindende for lægen?
Sophie Løhde (V), 2016-11-09:
Og hvad der er svaret i den ene kommune, er ikke nødvendigvis det rigtige og det samme svar i den anden kommune.
Nogle steder vil man måske bruge hele sin andel af værdighedsmilliarden til at sikre en mere demensvenlig indretning af boligerne på plejehjemmene.
Jeg vil jo ikke fælde dom over, hvorvidt den ene kommune har foretaget en rigtig prioritering i forhold til den anden, da behovet kan være forskelligt i hver enkelt kommune.
Det er jo det ansvar, man som kommunalbestyrelse har for at løfte opgaven og sikre, at de prioriteringer, man foretager, også afspejler, hvor der er det største behov lokalt.
Det, jeg går op i, og det, vi sikrer med den aftale, vi har indgået i fællesskab, er, at vi har forpligtet kommunerne til over for Sundheds- og Ældreministeriet at bekræfte, at de midler, man modtager fra værdighedsmilliarden, rent faktisk også bliver anvendt på ældreområdet.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-11-09:
Hvilke konsekvenser mener ministeren at det skal have for de kommuner, som foretager rammebesparelser på ældreområdet i budgetåret 2017, i forhold til fremtidig adgang til værdighedsmilliarden?
Tak for svaret.
Grunden til, at jeg stiller spørgsmålet er jo, at JydskeVestkysten har kunnet afdække, at man i Varde Kommune har brugt et millionbeløb på at få et konsulentfirma til at gennemgå hele ældreområdet for at se, om der ikke var nogen steder, hvor man kunne frigøre nogle midler i ældreplejen.
Tanken var selvfølgelig, at de penge så skulle tilbage til de ældre, men der er jo sådan set ikke nogen garanti for, at de gør det.
Når grundlaget for udmøntningen af værdighedsmilliarden var, at man skulle sikre livskvalitet, selvbestemmelse, kvalitet og tværfaglig sammenhæng i plejen, mad og næring eller en værdig død, så er der ikke tale om reelle forbedringer, når man bruger et millionbeløb på at gennemgå ældreplejen for måske at kunne finde nogle midler, som kunne bruges hensigtsmæssigt.
Der er jo ikke nogen garanti for, at de penge, som vi herindefra har øremærket til mere værdighed, faktisk resulterer i en mere værdig ældrepleje.
Inger Støjberg (V), 2016-11-09:
Jeg kan bare sige det, som jeg har sagt hele tiden: Jeg mener, man skal have sin ytringsfrihed.
Og derfor er det jo klart, at det er det, jeg står fast på, og det vil jeg altid stå fast på.
Carsten Kudsk (DF), 2016-11-09:
Det, som giver et problem i dag, er, at det f.eks. er ledige personer i kommunen, der søger ansættelse i et asylcenter, hvor Langeland Kommune er aktør.
Når så en samlet kommune melder ud, at de mener, at der er en problemstilling med de pågældende kontrakter, og de mener, at de ansatte reelt ikke har ytringsfrihed, står kommunen jo i den situation, at de skal pålægge en form for sanktion, så der decideret skal foreligge en domstolsafgørelse.
Mener ministeren ikke, at det er forkert, at der skal foreligge en domstolsafgørelse for at undgå en sanktion for den pågældende kommunes borgere?
Inger Støjberg (V), 2016-11-09:
Nej, det venter jeg ikke på.
Min stilling er fuldstændig klar, og den er, som jeg har redegjort for.
Nu ved jeg ikke, præcis hvornår det, der blev læst op lige her for lidt siden, er fra, for hvis det er fra før, kontrakterne blev ændret, kan jeg jo godt forstå, at den pågældende mediejurist siger, som han gør, for der stod der jo netop, at man ikke havde ytringsfrihed, kan jeg sige.
Men jeg mener selvfølgelig, at man har ytringsfrihed.
Carsten Kudsk (DF), 2016-11-09:
Jeg kan også citere fra en artikel, der på et tidspunkt var i Fyens Stiftstidende, om en medarbejder, der sådan set var blevet smidt ud på grundlag af den pågældende kontrakt, at mediejurist og ekspert i ytringsfrihed Oluf Jørgensen, som fortsat er tilknyttet Danmarks Medieog Journalisthøjskole, fastslår, efter at have hørt den skriftlige bekræftelse af den pågældendes fyring: »»Det her er i strid med principperne om ytringsfrihed.
En kommune kan ikke udforme kontrakter for hverken ansatte eller frivillige, der forbyder lovlige ytringer,« påpeger Oluf Jørgensen.«
« Det, der er fuldstændig frustrerende i det her, er jo, at selv ombudsmanden ikke vil tage stilling til det.
Så jeg vil godt spørge ministeren: Venter ministeren på, at ombudsmanden tager stilling til den pågældende problemstilling?
Inger Støjberg (V), 2016-11-09:
Jeg kan i hvert fald sige, at min stilling er klar, og at den er, som jeg lige har redegjort for, at man selvfølgelig ikke skal begrænse ytringsfriheden.
Carsten Kudsk (DF), 2016-11-09:
Ministeren kan kigge i kontrakten.
Der er jo eksempler på kontrakter med borgere i Langeland Kommune, der melder tilbage til Udlændingestyrelsen, at de mener, at det ikke har noget med forholdet at gøre, om man ændrer det her fra skal til bør.
Men det, man undrer sig over, er, at der er en aktør i den pågældende kommune, et samlet byråd og hele embedsværket, der mener, at de tolker det her på en helt anderledes måde.
Jeg kan citere fra et brev, der er kommet fra borgmesteren i kommunen, der skriver: Det forhold, at Langeland Kommune nu bruger ordet bør, mener vi ikke medfører, at de frivillige ikke føler sig forpligtet til at orientere afdelingslederne.
Vi mener ikke, at der er tale om reel ytringsfrihed, når de frivillige bør orientere afdelingslederne, hvis de frivillige henvender sig til pressen og udtaler sig på egne vegne.
Hvis Langeland Kommune ikke mener, at de frivillige reelt skal orientere afdelingslederne, ser vi ingen mening med at indføre sætningen i aftalen.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren: Hvis det ikke har nogen som helst form for betydning og der har været så meget polemik i forhold til pressen, og når de frivillige og ansatte ikke forstår det, har ministeren så ikke overvejet at sige til dem, om ikke det ville være en god idé at fjerne den pågældende sætning i de pågældende kontrakter?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-11-09:
Jeg vil også spørge ministeren: Hvis en person, der er kendt for de her holdninger, og det kunne være en imam, der bor i Danmark – vi har jo også haft en imam i Islamisk Trossamfund, som sagde, at kvinder, der ikke gik tildækket, sådan set selv var skyld i det, når de blev voldtaget – optræder i Islamisk Trossamfund, men ikke siger de her ting, har det så den konsekvens, at man promoverer sådan nogle typer af mennesker?
Carsten Kudsk (DF), 2016-11-09:
Tak, formand.
Jeg starter med at læse spørgsmålet op: Mener ministeren, at det var den rigtige beslutning, at Langeland Kommunes ansættelseskontrakter for de ansatte og frivillige tilsyneladende indeholdt en klausul med en form for ytringsfrihedsindskrænkning i forhold til forholdene på asylcentrene?
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-11-09:
Tak for det.
Hvilke konsekvenser mener ministeren at det skal have for de kommuner, som foretager rammebesparelser på ældreområdet i budgetåret 2017, i forhold til fremtidig adgang til værdighedsmilliarden?
Sophie Løhde (V), 2016-11-09:
Regeringen og partierne bag finanslovsaftalen for 2016 har afsat 1 mia. kr. ekstra årligt til at sikre en mere værdig ældrepleje.
Heri synes jeg jo det ligger og siger sig selv, at det ikke er mit ønske, at kommunerne skal bruge alle pengene på at udarbejde konsulentrapporter.
Det er heldigvis heller ikke tilfældet.
Jeg kan fortælle, at kommunerne i 2016 brugte to tredjedele af midlerne til flere varme hænder.
Det synes jeg er rigtig positivt.
Det er da i den grad med til at sikre en mere værdig ældrepleje, at der bliver ansat flere varme hænder ude i kommunerne.
Ud over at midlerne går til flere ansatte, går 19 pct. af værdighedsmilliarden til anskaffelser og 10 pct. til kompetenceudvikling af medarbejderne.
Enkelte kommuner har i deres redegørelse angivet, at de bruger midler til konsulentbistand ud fra en vurdering af, at det kan løfte ældreplejen i deres kommune.
Eksempelvis skriver tre kommuner, at de har brugt midler til konsulentbistand for at sikre en mere demensvenlig indretning af deres plejehjem i kommunen.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-11-09:
Mener ministeren, at udarbejdelse af konsulentrapporter er i tråd med rammerne for udmøntning af værdighedsmilliarden?
Sophie Løhde (V), 2016-11-09:
Det, vi så at sige har indgået en pagt om, er jo at sikre, at kommunerne hvert år i deres redegørelser skal bekræfte over for Sundheds- og Ældreministeriet, at de midler, de får og modtager, bliver anvendt til aktiviteter på ældreområdet.
Det skal hver enkelt kommune dokumentere, og dermed skal de også bekræfte, at de midler, de får ud, rent faktisk bruges til aktiviteter på ældreområdet.
Så har vi selvfølgelig en fælles opgave i at sikre, at de midler og det løft, vi har leveret med værdighedsmilliarden i fællesskab, også går til de ældre og dermed også reelt løfter ældreplejen.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-11-09:
Men hvis nu summen af værdighed – hvis man kan tale om sådan en sum – går nedad, fordi man foretager generelle rammebesparelser, har man så ikke forbrudt sig mod den pagt, der lå i værdighedsmilliarden, om, at man netop skulle gå ind og arbejde med mere værdighed i ældreplejen?
Bør det ikke få konsekvenser for de kommuner, som forbryder sig mod den pagt, man har lavet om at højne værdigheden i ældreplejen?
Sophie Løhde (V), 2016-11-09:
Det er også derfor, jeg synes, det er væsentligt, at man har en lokal dialog med Ældre Sagen og med de lokale ældreråd i forhold til hele tiden at stille skarpt på, om de midler, man modtager – fordi vi har haft et fælles ønske om at løfte ældreplejen i Danmark – bliver anvendt til de rigtige tiltag i den kommune, og så er det jo kommunalbestyrelsen, der i sidste ende har det politiske ansvar for at beslutte, hvordan midlerne skal udmøntes.
Men jeg ser jo gerne, at det i høj grad sker i en dialog.
Så er der en diskussion om, at vi på Christiansborg – i regeringen, Dansk Folkeparti, Konservative og Liberal Alliance – har et ønske om at løfte ældreplejen i Danmark ved at sætte flere penge af til at arbejde med mere værdighed i ældreplejen.
Har jeg så ikke også derudover et ønske om, at man lokalt i det enkelte byråd i den enkelte kommune arbejder med at sætte værdighed højt på den politiske dagsorden og dermed også prioriterer ældreområdet lokalt?
Jo, selvfølgelig har jeg det.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-11-09:
Det er jo ganske rigtigt, at sådan noget som f.eks. en bedre nattedækning giver en mere værdig ældrepleje, men værdigheden af den pleje, der bliver ydet i kommunerne, må jo defineres af summen af de tiltag, der er i en enkelt kommune.
Så hvis man sætter en ekstra nattevagt ind, betaler værdighedsmilliarden, men hvis man året efter fjerner en af en dagvagterne, så er summen af værdigheden i ældreplejen jo ikke blevet forbedret.
Og det var vel det, der var tanken med værdighedsmilliarden.
Sophie Løhde (V), 2016-11-09:
Jeg synes, det er vigtigt, at hver enkelt kommune i forbindelse med udmøntningen af den ekstra milliard til en mere værdig ældrepleje jo hele tiden sikrer, hvordan man i sin egen kommune kan arbejde med konkrete initiativer til at sikre mere værdighed.
Er det eksempelvis at ansætte mere personale i nattevagterne på plejehjemmet, eller er det noget andet?
Vi har samtidig lagt en anden ting ind i forhold til det lovforslag, som vi jo i fællesskab har vedtaget i Folketinget omkring selve udarbejdelsen af værdighedspolitikkerne, altså at vi lægger vægt på, at kommunerne bl.a. skal sørge for at inddrage de lokale ældreråd i forbindelse med udarbejdelsen af værdighedspolitikkerne.
Der synes jeg jo det er naturligt, at man, når man er medlem af en kommunalbestyrelse, så også sørger for at have den løbende dialog med ældrerådene.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-11-09:
Tak for det.
Det er jo helt rigtigt, at grundtanken med værdighedsmilliarden var at sikre en bedre og mere værdig pleje for de ældre.
Man kunne altså ikke bruge midlerne fra værdighedsmilliarden til at lappe huller, man ellers ville lappe.
Så er det rigtigt, at man fremadrettet har mulighed for at lave rammebesparelser, hvis det er det, man ønsker, og hvis man ude i kommunerne ønsker at lave en billigere hjemmepleje, og man kan selvfølgelig spare på steder, der ikke rammer de ældre.
Men det er jo så her, at det andet kriterie, nemlig værdighedspolitikkerne, gerne skulle sikre, at man stadig væk har en god og værdig ældrepleje.
Hvis de kommunale ældreråd f.eks. nu kan godtgøre, at nogle kommuner ikke længere lever op til de værdighedspolitikker, de selv har vedtaget, som følge af de besparelser, som de har lagt på ældreområdet for 2017, og de ikke lever op til den del af det grundlag, der skal til for at få andel i værdighedsmilliarden, hvad mener ministeren så det skal have af konsekvenser for de kommuners adgang til værdighedsmilliarden?
Sophie Løhde (V), 2016-11-09:
Tak for det.
Først og fremmest er jeg rigtig glad for den finanslovsaftale, som regeringen indgik sidste år sammen med bl.a. Dansk Folkeparti, og hvor vi jo med aftalen fik taget nogle rigtig vigtige skridt i forhold til at sikre en bedre ældrepleje i Danmark.
Vi afsatte bl.a. 1 mia. kr. ekstra årligt til kommunerne til arbejdet med at sikre en mere værdig ældrepleje.
Midlerne skal gå til at understøtte den enkelte kommunes udbredelse og implementering af værdighedspolitikkerne og kan bl.a. gå til mere personale eller opkvalificering af medarbejderne i kommunerne.
Kommunerne skal derudover hvert år i perioden 2016-2019 udarbejde en redegørelse for, hvordan de forventer at bruge pengene på ældreområdet.
Alle kommuner har indsendt en redegørelse for 2016 til Sundheds- og Ældreministeriet, og jeg kan også fortælle, at kommunerne lige nu er ved at indsende deres redegørelser, for så vidt angår 2017.
Marie Krarup (DF), 2016-11-09:
Uret tæller ikke ned her, sådan som det plejer at gøre.
Jeg synes, at man kan have sympati for alle mulige mærkelige projekter her i landet, og det er der mange der har, men jeg synes ikke, at det er det samme, som at man skal have lov til at indføre det i gymnasieskolen.
Og ulandsbistand, som det her jo er, er et politisk projekt.
Man kan ikke sige, at det skal alle gymnasieelever have mulighed for at stifte bekendtskab med på den her måde, ved at de aktivt kan deltage i det.
Det har vi simpelt hen ikke tid til.
Så jeg synes, der er to problemer i Operation Dagsværk.
Det ene er, at det har en politisk dagsorden.
Det andet er, at der skal være tid til faglig undervisning, og der skal være endnu mere tid i det nye gymnasium, som vi heldigvis har fået indrettet i fællesskab, og som stiller nogle højere faglige krav.
Derfor er det endnu vigtigere, at al tid bliver stillet til rådighed for undervisningen.
Det var en ny stemme, formanden havde fået.
Jeg synes, at det er noget, som vi som politikere skal gøre.
Det er også os, der bestemmer fagrækken.
Der mener jeg ikke, at vi skal lægge det ud til en afgørelse, for så kunne man som sagt lige så godt have en indsamling til religiøse og humanitære organisationer.
Men jeg glæder mig over, at opbakningen til Operation Dagsværk falder kraftigt for øjeblikket.
Ellen Trane Nørby (V), 2016-11-09:
Der er jo ingen tvivl om, at det skal indgå i de fag, hvor det er relevant.
Det er jo også derfor, at temaerne netop er tilrettelagt efter, at der er en undervisningsdimension på det.
Og så er det op til det enkelte gymnasium at vurdere, om man mener, at det skal være en fridag, om man mener, at gymnasiet overhovedet skal deltage, eller om man mener, at det skal være en undervisningsdag med det, der følger, både forud for en Operation Dagsværk-dag og også de forløb, der kan ligge på dagen, som er undervisningsrelateret.
Jeg synes også, der ligger en vigtig del i det, at man jo hvert år tager stilling til, hvilke tema det skal være, og at man også har en proces omkring det.
For det er også en del af det, altså at udvælge, hvilke projekter der kan være relevante i en undervisningssammenhæng, og hvilke projekter der ikke er det.
Marie Krarup (DF), 2016-11-09:
Tak, og nu virker uret i hvert fald her et øjeblik.
Jeg stiller det her spørgsmål hvert år, og det bliver jeg ved med, indtil Operation Dagsværk er afskaffet.
Så jeg håber jo selvfølgelig, at det her er sidste år, jeg behøver at stille spørgsmålet.
For jeg mener ikke, at der er behov for Operation Dagsværk, og jeg mener også, at det er en politisk påstand, at ulandsbistand er et neutralt emne, som bør indgå i al undervisning i gymnasiet.
Det kan indgå i et forløb i samfundsfag A, hvor man har internationale relationer, og hvor man beskæftiger sig med det her emne.
Men det kan ikke indgå meningsfuldt i fagene tysk eller klassisk græsk.
Det er simpelt hen ikke rigtigt.
Der er nogle problemer der, og det vil tage undervisningstid fra de andre fag.
Ellen Trane Nørby (V), 2016-11-09:
De tal, jeg har fået, viser, at der var 20.000 elever, der deltog i år.
Der var 15.000, der deltog sidste år – hvis de tal, jeg har fået, ellers er rigtige.
Og tallet har grundlæggende været sådan rimelig stabilt omkring de 20.000.
Det ændrer ikke på, at jeg sådan set synes, vi har fundet en god balance, hvor vi netop stiller faglige krav, også til de projekter, der udvælges, i forhold til undervisningsmateriale, i forhold til at det relevant skal indgå i fagene.
Jeg synes modsat spørgeren, at det er en god idé også at lægge beslutningen ud til den enkelte ledelse, fordi jeg synes, det er vigtigt, at man også tager diskussionen på skolen.
Er det konkrete års tema noget, man synes kan indgå i fagene, eller er det ikke?
Og på den baggrund træffer man beslutning.
Derfor har jeg heller ikke tænkt mig at tage yderligere initiativer på baggrund af det ønske, der ligger fra spørgerens side, om, at Operation Dagsværk skal afskaffes.
Det kommer ikke som en overraskelse for mig, at ordføreren har det synspunkt.
Vi havde en næsten lignende debat omkring Operation Dagsværk-tidspunktet sidste år.
Jeg mener også at kunne huske, at mine tidligere undervisningsministerkollegaer har haft en tilsvarende fornøjelse.
Så at vi ser forskelligt på det, er ikke nyt for mig.
Der, hvor jeg til gengæld synes, at der i høj grad er en forskel, er med hensyn til den her opfattelse af, at det ikke er relevant at koncentrere sig om et tema, som i det her tilfælde handler om et land som Guatemala i den tredje verden, handler om samfundsforhold i andre lande, handler om alt fra uddannelse, rettigheder til ligestilling, og det kan også handle om geografi.
Nogle af temaerne gennem årene har også været mere fokuseret, ikke på uddannelse nødvendigvis, men på sanitære forhold; det kan være genopbygning efter et tidspunkt.
At det ikke kan indgå i relevante faglige forløb, er jeg ikke enig i.
Det mener jeg i høj grad det kan, og det er jo også derfor, der ligger nogle meget klare krav til, hvad Operation Dagsværk-temaerne skal leve op til, også når det handler om at indgå i den faglige undervisning.
Det er jo også derfor, at det i sidste ende er det enkelte gymnasium, som selv vurderer, om det skal være en skoledag og dermed en undervisningsbaseret dag, om det skal være en fridag, eller om man ikke ønsker at være en del af arrangementet.
Jeg synes egentlig, at den fordeling, vi har, hvor det er den enkelte bestyrelse og ledelse på skolen, der træffer de her beslutninger, er en rigtig fin fordelingsmodel.
Så ligger der jo også det i det ...
Marie Krarup (DF), 2016-11-09:
Jeg mener, at undervisningsministeren burde sætte sig igennem og få fjernet muligheden for, at Operation Dagsværk kan indgå både som det, man kalder undervisning, og det, man kalder fridagsordningen.
Det kan simpelt hen ikke passe, at man lader bestemte politiske projekter få plads i gymnasieskolen.
Hvad så med spejdere, humanitære eller religiøse organisationer eller folk, der bare vil samle penge ind til hjemløse eller sindslidende eller veteraner eller deres pårørende?
Skal de så også have mulighed for at komme og fremlægge deres projekt og bruge undervisningstid på det og lade eleverne engagere sig i det, som om det er et projekt, der bør være repræsenteret på gymnasieniveau?
Jeg kan ikke rigtig se tiden, og jeg tror ikke, at uret duer.