runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-10-04:
Nu kender jeg fru Anni Matthiesen godt nok til at vide, at spørgeren ved, at i politik forhandler man. Intet er ultimativt, intet er hugget i sten, selv om folk herinde påstår det – med stålsat blik, eller hvad de nu har for sig.
Det er jo sådan, at vi bøjer os mod hinanden, og det gør vi for det meste i politik, og det vil være med den samme tilgang til det, vi går til Socialdemokraterne.
Det her er vigtigt for SF.
Det er ikke for sjov.
Så vi kæmper selvfølgelig videre.
Finn Sørensen (EL), 2018-10-04:
Men jeg vil gerne kvittere for De Radikales forslag, der jo er klart bedre end de gældende regler om seniorførtidspension.
Så tak for det.
Det lider jo bare af den skavank, at det er bundet op på folkepensionsalderen.
Det handler om social retfærdighed.
For sagen er jo, at hr. Morten Østergaard sammen med Socialdemokratiet, sammen med Dansk Folkeparti og de andre borgerlige partier har vedtaget en ordning, der betyder, f.eks. at en 18-årig i dag først kan gå på folkepension, når hun er 75 år.
Men sundhedsministeren har jo lige givet os tallene på den kæmpemæssige ulighed i levealder, der er: Den økonomisk dårligst stillede del af befolkningen, blandt mændene, lever næsten 10 år kortere end de højtuddannede.
Er det så retfærdigt at have en pensionsalder på f.eks. 75 år – eller bare 69, som den bliver forhøjet til næste gang?
Hans Andersen (V), 2018-10-04:
Men tilbage i 2014 udtalte beskæftigelsesministeren, som var fru Mette Frederiksen, om den her aftale: »Vi ved, at det også vil bidrage til vækst og danske arbejdspladser.«
Vi var klar over, hvad Dansk Folkeparti mente i 2014.
Dansk Folkeparti mener sådan set det samme i 2018.
Det, der er forskellen, er, at Socialdemokratiet med fru Mette Frederiksen i spidsen nu mener noget andet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-10-04:
Som jeg jo også understregede i min ordførertale, er der forskelle på os fem partier.
Ellers kunne vi jo lige så godt fusionere, og det har jeg ingen interesse i.
Jeg synes sådan set, det er fint, at vi er forskellige.
Men vi bøjer os jo også imod hinanden, fordi der er ting, vi grundlæggende er enige om, f.eks. at have en grøn ambition.
Så nævner spørgeren en meget, meget lang liste af ting, hvor vi har stemt forskelligt.
Lad mig starte med forslaget om udsat skolestart.
I SF er vi helt enige.
Vi sidder bare i et forlig, og forligstraditionen herinde på Christiansborg betyder jo, at det er dér, vi arbejder for det.
Og jeg er jo glad for, at det ser ud, som om vi er ved at skaffe flertal for, at man kan vente med at gå i folkeskolen.
Jeg ville ønske, jeg ville virkelig håbe, at Alternativet var med i forliget, for så kunne vi kæmpe sammen.
Men i stedet for vil I hellere stå uden for og ikke have indflydelse på det.
Eller når det gælder de nationale test i folkeskolen.
Det er jo også en af de ting, SF ønsker at afskaffe.
Det arbejder vi med inden for folkeskoleforliget, og jeg tror faktisk, at vi måske kan komme frem til en eller anden form for forsøgsmodel eller andet.
Det ville være dejligt, hvis Alternativet ville bakke op om det.
For der skal også være flertal for ens politik.
Det er jo ikke nok, man står alene.
Det er det, der er kunsten herinde.
Morten Østergaard (RV), 2018-10-04:
Jeg husker det nu, som om Dansk Folkeparti også var med i den aftale, men jeg kan forstå, det er meget vigtigt for hr. Hans Andersen at sige, at dem, der støtter regeringen, pr. definition er okay.
Det er oppositionen, den er gal med.
Det er selvfølgelig en ærlig sag.
Men jeg vil bare sige, at der er noget, der tyder på, at det, specifikt når det handler om udenlandsk arbejdskraft, går bedre med Radikale Venstre i regering og Venstre i opposition.
Det arbejder vi på at genetablere.
Uden specifikt at kende Enhedslistens forslag vil jeg ikke på stående fod afvise, at det kunne være, at I havde et mere generøst forslag i forhold til de nedslidte.
Det synes jeg måske der er en eller anden sandsynlighed for.
Jeg siger bare, at vores er konkret og i øvrigt et, vi har overtaget fra LO.
Derfor synes jeg måske, det var værd at afsøge nærmere, om ikke det kunne blive til noget.
Men det er jo rigtigt, at vi ser forskelligt på det med, om det er okay, når levealderen vokser, at pensionsalderen så følger med; om det er okay at dele nogle af de ekstra leveår med sine kollegaer på arbejdspladsen.
Virkeligheden er jo i hvert fald, at hvis man forfølger det synspunkt, som Enhedslisten har, så skal det betales.
Og så skal det betales af nogen, for det koster jo penge at have folk på pension i stedet for at have dem i arbejde.
Vi siger bare, at for os er det vigtigere, at der er en god pleje for de ældre, gode hospitaler, investeringer i sygehuse, flere pædagoger i daginstitutionerne – vigtigere at tage kampen med ulighed i sundhed, så en, der er 18 år i dag, ikke, når han kommer til pensionsalderen, skal opleve de vilkår, som beskrives statistisk her.
Det er jo en forskel, en prioritering.
Vi synes, det andet er vigtigere.
Finn Sørensen (EL), 2018-10-04:
Nej, det en forskel i holdning til, hvem det egentlig er, der skal betale og være med til at betale for velfærden i det her samfund.
Det har vi en helt forskellig holdning til.
Enhedslisten mener jo, at den bedst stillede fjerdedel af befolkningen og ikke mindst de 10 pct. bedst stillede skal bidrage langt mere til fællesskabet.
Så bliver der såmænd også råd til en ordentlig folkepension til dem, der kommer tidligt på arbejdsmarkedet.
Det er jo grundlæggende uretfærdigt at have en ordning, der rammer dem, der kommer tidligt på arbejdsmarkedet.
Det handler ikke kun om nedslidning.
Men jeg har et spørgsmål mere til hr. Morten Østergaard: Hvad skal alle de mange mennesker leve af, som i de kommende år bliver tvunget ud af arbejdsmarkedet i en alt for tidlig alder, længe før pensionsalderen?
Morten Østergaard har jo selv været med til at forringe de ordninger, som de mennesker skulle leve af – dagpenge, efterløn, førtidspension, sygedagpenge, kontanthjælp?
Hvad skal de mange, mange tusind mennesker leve af, som ikke kan hægte sig fast på arbejdsmarkedet i så mange år?
Morten Østergaard (RV), 2018-10-04:
Jeg er nødt til at udfordre præmissen lidt, for hr. Finn Sørensen mener, at man kan beskatte sig ud af de her udfordringer.
Hvis bare man opkræver flere skatter, kan det løse problemet.
Men så anerkender man jo ikke, at syv ud af ti kommuner har svært ved at rekruttere folk til ældreplejen, at store årgange på en lang række velfærdsområder går på pension, og at der ikke er nogen til at udfylde arbejdet.
Derfor hænger det ikke bare sådan sammen, at man kunne beskatte sig ud af de her udfordringer.
For i det her land er det sådan, at uanset om det er velfærden eller det er velstanden, så kommer den ud af menneskers arbejde.
Anders Johansson (KF), 2018-10-04:
Tak for det, og tak for talen.
Og tak for samarbejdet.
Der er jo rigtig mange områder, hvor vi i Det Konservative Folkeparti og De Radikale ser ens på tingene, særlig inden for det økonomiske område.
Vi tror på økonomiske incitamenter og på økonomiske reformer, og der har vi jo ofte et fælles fodslag.
Vi har også i fællesskab skabt et råderum igennem en række reformer, som vi nu kan nyde godt af i fremtiden.
Så langt, så godt.
Jeg vil godt kvittere for det gode samarbejde.
Men der er også nogle områder, hvor vi ikke er helt enige.
Nu nævner jeg integrationsydelsen og kontanthjælpsloftet.
I forhold til de økonomiske incitamenter har integrationsydelsen to formål: Den har det formål, at det skal blive mindre attraktivt at søge asyl i Danmark, og den har det formål, at den skal få nogle flygtninge ud på arbejdsmarkedet.
Kontanthjælpsloftet har selvfølgelig det helt konkrete formål, at det bedre skal kunne betale sig at arbejde.
Så vil jeg godt spørge hr. Morten Østergaard: Tror hr. Morten Østergaard, der kommer flere eller færre flygtninge i job, hvis man afskaffer integrationsydelsen og kontanthjælpsloftet?
Morten Østergaard (RV), 2018-10-04:
Jeg tror ikke på, at det ikke er muligt at integrere på arbejdsmarkedet med den indsats, som gøres – trepartsaftalen, som jeg har rost – uden at vi behøver at acceptere, at børn i Danmark skal vokse op i fattigdom.
I sidste valgkamp – nu er statsministeren jo ikke fra spørgerens parti, men alligevel – lovede statsministeren, at regeringen under hans ledelse ikke ville føre en politik, der bragte børn ned under den daværende regerings fattigdomsgrænse.
Det er et løfte, man har brudt hver eneste dag siden.
Jeg synes på en eller anden måde, at det byder mig grundlæggende imod, at på et tidspunkt, hvor det går bedre end nogen sinde – der er færre ledige, vi diskuterer mangel på arbejdskraft – er de eneste i det danske samfund, som har fået mindre til sig selv, dem, der med regeringen og dens flertals fulde overlæg har mistet med integrationsydelsen, kontanthjælpsloftet og de andre fattigdomsydelser.
Derfor mener jeg, vi kan nå de andre ting med andre tiltag.
Anders Johansson (KF), 2018-10-04:
Jamen hr. Morten Østergaard har jo ret i, at det går bedre, og det går jo især bedre med at få flygtninge ud på arbejdsmarkedet.
Men det er sådan, at hvis man fjerner de her to ydelser, vil det faktisk betyde, at en familie, som har midlertidigt ophold i Danmark, og altså har fået asyl i Danmark, vil få udbetalt 10.000 kr. mere om måneden – 120.000 kr. mere om året – efter skat.
Tænker hr. Morten Østergaard ikke, at det dels kunne have indflydelse på, om man som flygtning søger ud på arbejdsmarkedet, men dels også på, hvilke signaler det vil sende udadtil i forhold til at gøre Danmark attraktivt for asylansøgere?
Nu har vi jo endelig fået bremset asylstrømmen, og vi er i gang med at få flygtninge ud på arbejdsmarkedet, så er det ikke en farlig kurs at gå ind og tilbyde 120.000 kr. mere om året efter skat for en familie, der får asyl i Danmark?
Morten Østergaard (RV), 2018-10-04:
Ja, det kan jeg love for at jeg gør.
Jeg tror endda også, at jeg modtog hr. Naser Khaders anerkendelse for at anerkende det.
Og så kører det da.
Men jeg synes bare alligevel, når man hører de her spørgsmål fra Dansk Folkeparti, at det jo er et led i den sædvanlige ansvarsfralæggelse.
Nu har man stort set i to årtier med en enkelt pause under Helle Thorningregeringerne kunnet diktere, hvordan politikken skulle være, og så spørger jeg bare: Er der ikke brug for krisecentrene?
Jo, det er der da, og det er jo nok, fordi troen på, at man løser det med evindelige stramninger i udlændingelovgivningen, lagkagespiseri, og hvad ved jeg, skulle løse de menneskers konkrete problemer, jo er miserabelt forkert.
Derfor er det, vi vil, at hjælpe dem, der har problemerne, i stedet for at straffe alle mulige andre for, at de findes.
Karina Adsbøl (DF), 2018-10-04:
Tak for det.
Jeg synes, at der var en positiv ting i ordførerens tale, og det var, hvor meget ordføreren havde nydt at være i Kolding, som er min fødeby.
Men når det er sagt, så lyder det, som om ordføreren overhovedet ikke anerkender, at der er parallelsamfund i Danmark.
Vi er fra Folketingets side blevet nødt til at oprette hemmelige safehouses, så unge med anden etnicitet kan søge beskyttelse mod både genopdragelsesrejser, tvangsægteskaber og negativ social kontrol.
Det er jo sådan nogle ting, der får det til at virke, som om Radikale ikke har et virkelighedssyn, heller ikke på det, at kvinder med anden etnisk baggrund er overrepræsenterede i vores kvindekrisecentre.
Derfor synes jeg ikke, at det hænger sammen med, at De Radikale vil åbne op, så alle bare kan komme.
Der skal da ske en radikal ændring i forhold til hele samfundet med hensyn til, hvad der foregår.
Anerkender ordføreren overhovedet, at der er nogle udfordringer på området?
Morten Østergaard (RV), 2018-10-04:
Altså, det, som er svaret, og som jeg jo egentlig gav, er, at vores krav er, at den nye regering må øge råderummet, og så tror jeg også, jeg sagde tidligere som svar på et tidligere spørgsmål, at vi ikke er kræsne.
Altså, der kan findes mange veje til det, og det er vi klar til at forhandle om.
Så det er vel nærmest et svar på begge spørgsmål.
Men jeg må også bare sige, at det jo selvfølgelig altid er spørgerens eget valg, hvad man vil spørge om, men det klinger bare lidt hult.
Altså, vi har en regering under ledelse af spørgerens eget parti, der har måttet opgive den ene økonomiske plan efter den anden, fordi man er bragt til magten af nogle, som ruller sømmåtten ud, hver eneste gang der skal føres en ansvarlig økonomisk politik.
Og derfor er overvejelsen måske, om ikke det var Venstre, der skulle overveje at finde nye samarbejdspartnere.
Karina Adsbøl (DF), 2018-10-04:
Det var da noget af et tyndt svar, der kom der, det må jeg nok sige.
Og hver gang vi hernede skal stemme om statsborgerskab, er det jo sådan set også sådan, at Radikale Venstre er ligeglade med, om der er en potentiel terrorist på listen, vi skal stemme om.
Jeg synes, at Radikale er meget virkelighedsfjerne i forhold til den her debat og i forhold til, at antallet, der kommer, betyder noget.
Vi har parallelsamfund, og vi skal sørge for, at de ikke udvikler sig, så vi stadig væk kan sende et trygt Danmark videre til vores efterkommere.
Carl Holst (V), 2018-10-04:
Tak for belæringen og opfordringen til at læse jeres program.
Det bilder jeg mig faktisk, i al beskedenhed, ind at jeg har gjort – altså læst om vores børn, vores ansvar, Danmarks ressourcer, 2025.
Men spørgsmålet gik bare stilfærdigt på, om det er ultimativt, i forhold til at man ønsker, at pensionsalderen skal hæves, og at man vil give skattelettelser.
Jeg fremlagde det som en objektiv sandhed om, hvad der står i jeres program.
Det er jeres tilgang.
Mit ønske er bare at få en afklaring på: Er I i ringhjørnet, eller er I i midten i forhold til dansk samarbejdende parlamentarisme?
Morten Østergaard (RV), 2018-10-04:
Jeg vil opfordre hr. Carl Holst til lige at orientere sig i vores fine, nye program »Fremad!« – det kan anbefales.
Vi ønsker en stor skatteomlægning, det er rigtigt, med lavere skat på arbejde.
Sådan en fik vi jo, sidst vi var i regering, endda med Venstres velvillige medvirken, og det var samlet set en fornuftig skattereform.
Så man skal bare passe på med at pille enkeltelementer ud.
Men virkeligheden er jo den, at Venstre i regering har haft meget vanskeligt ved at føre sin økonomiske politik.
Og derfor er det jo en af grundene til, at vi siger, at der må nye boller på suppen, om jeg så må sige.
Der skal en ny retning, en ny regering til.
Men det er klart – og det tror jeg også blev fremhævet af en anden spørger tidligere – at for os er det afgørende, at man ikke stikker folk blår i øjnene.
De ønsker, vi har, til at investere mere i børn, unge, uddannelser og grøn omstilling kræver, at der er mennesker til det, og at der er ressourcer til det, og derfor har vi også sagt, at for os er det afgørende, at en ny regering skaber et større råderum end det, vi har i dag.
Carl Holst (V), 2018-10-04:
Fra Venstre, Danmarks Liberale Parti!
Det Radikale Venstre ønsker at give skattelettelser til dem med de højeste lønninger, og de ønsker at hæve pensionsalderen.
Ordføreren sagde tidligere i en besvarelse på et spørgsmål fra hr. Kristian Thulesen Dahl, at nu skulle man jo ikke, i forhold til hvem man vil pege på, udelukkende gøre det til et spørgsmål om flygtninge- og indvandrerpolitikken.
De to emner, jeg her har skitseret, altså skattelettelser til dem med høje lønninger, og at man hæver pensionsalderen, er det også emner, der er, kan man sige, ultimative, i forhold til hvem man vil indgå et samarbejde med efter et valg, eller hvem man vil pege på?
Morten Østergaard (RV), 2018-10-04:
Det gør man jo ikke, fordi man målrettet går efter dem, der lige er kommet hertil, og det er det, der byder mig imod holdningsmæssigt.
Der er jo ikke forskel på prisen nede i supermarkedet, og man får ikke rabat i biografen, eller hvad det nu er, man har lyst til at gøre med sine børn på deres fødselsdag, fordi man kun har boet her et halvt eller et helt år.
Derfor er det jo en overlagt beslutning om, at der er nogle familier, der skal leve dårligere end alle andre.
Det tror jeg ikke på at der kommer noget godt ud af, og derfor vil jeg hellere løse det ad andre veje.
Vi har konkrete forslag til, hvordan man kunne styrke indsatsen, så ingen går passivt på kontanthjælp, men vi bryder os ikke om at skabe fattigdom med fuldt overlæg.
Jane Heitmann (V), 2018-10-04:
Det klinger jo simpelt hen så hult, når ordføreren her siger, at det kræver, at vi prioriterer den borgernære velfærd.
Det har SF i hvert fald ikke gjort under den tidligere socialdemokratisk ledede regering, hvor den kommunale serviceramme jo blev indskrænket med 3,5 mia. kr.
Er det at prioritere den borgernære velfærd?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-10-04:
Jeg bliver en lille smule overrasket over, at ordføreren begynder at grine midt i det hele.
Jeg synes ikke, at der er noget sjovt i det her.
Jeg synes, at det er ganske alvorligt, og jeg synes, at det var alvorligt, at vi under vores regeringsperiode ikke kunne bruge så mange penge, som vi gerne ville, på velfærd, fordi Danmark stod i en meget alvorlig økonomisk krise, som også den Venstreledede regering kendte, da de forlod regeringskontorerne.
Det var noget, der var nødt til at blive ryddet op i, og efterfølgende har Danmark fået en god økonomi.
Vi står i gode tider, vi kan vælge, hvad vi bruger pengene til, og så kan man vælge at bruge pengene til at lave dyre miljøforurenende biler billigere, eller man kan bruge dem på at lave sundhedsvæsenet bedre.
Rune Lund (EL), 2018-10-04:
Det, som får mig til at tage ordet, var egentlig det, som jeg opfattede som et meget indædt forsvar for 2012-skattereformen, og så er det, jeg gerne vil spørge SF's formand, om SF's formand ikke kan bekræfte, at det var den suverænt mest ulighedsskabende reform, som blev gennemført under S-R-SF-regeringen, og om det i det lys var en særlig god reform at gennemføre.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-10-04:
Jeg er ked af det, hvis Enhedslisten har opfattet det som sådan et full-blown forsvar af den, men man må jo acceptere kompromisser, når man laver aftaler, og desværre kunne vi ikke lave aftalen med Enhedslisten, som jeg havde ønsket, for så havde det ikke været dem på overførselsindkomster, der blev reguleret lavere.
Så det var ikke groet i vores baghave, men fordi vi ikke kunne lande den med Enhedslisten, så det i stedet for blev med de borgerlige, blev det desværre en socialt set uretfærdig reform i forhold til det element, ja.
Rune Lund (EL), 2018-10-04:
Det er rigtigt, at regeringen valgte at lave en aftale med de borgerlige, og vores daværende politiske ordfører udtalte meget frit fra leveren, hvad hun mente om den sag for rullende kameraer.
Men når jeg hører på formanden for SF, synes jeg, at der nok grundlæggende mangler en erkendelse af, hvor skæv og hvor katastrofal 2012-skattereformen var, og hvor meget ulighed den skabte.
Det gælder også, når vi ser LO køre kampagne for bedre dagpengerettigheder.
Havde det ikke været for 2012-skattereformen, ville det være sådan, at en dagpengemodtager, når reformen er fuldt indfaset i 2022, vil have omkring 12.000 kr. mindre om året, end den dagpengemodtager ville have haft, hvis ikke partier, herunder SF, havde stemt for 2012-skattereformen.
Kan vi ikke få en erkendelse af, at den skattereform sådan set samlet set var helt skæv, fordi den øgede uligheden enormt i det danske samfund?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-10-04:
Jeg synes netop, at jeg kom med erkendelsen af, at den blev lidt skæv, fordi vi skulle lande den med de borgerlige, fordi vi desværre ikke kunne få Enhedslisten til at være med på en aftale.
Ordføreren ved lige så vel som jeg, at det her ikke var noget, der tog kort tid, det var noget, der indebar rigtig mange møder, rigtig mange forhandlinger, og vi prøvede at lande den med Enhedslisten.
Hvis jeg kunne have bestemt, havde jeg gerne set, at Enhedslisten var kommet i mål.
Men det er jo op til Enhedslisten at vælge det selv, og det kunne så ikke lade sig gøre, og det er jeg virkelig ked af, for så endte vi jo med at have en anden indfasning i forhold til overførslerne, end hvad jeg mener ville have været det bedste.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-04:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen, først og fremmest.
Det er jo ikke korrekt, at vi i den klimaaftale, som Alternativet er med i, anerkender og billiger Nordsøaftalen.
Det er jo simpelt hen ikke korrekt.
Men jeg vil egentlig spørge til almene boliger.
Jeg tror, det var Odenses politimester, der sagde: Der er jo ikke nogen, der flytter ind i et område, der bliver kaldt en ghetto.
Altså, hvornår sidder en familiemor og siger til sine børn: I morgen, unger, flytter vi ind i en ghetto?
Der er hele den stigmatisering af områderne, det begreb, som jo i Danmark er sanktioneret på landsplan.
Det er det eneste land i verden, jeg kender til, der bruger ordet ghetto, og ordføreren gør det også selv i sin tale.
Hvordan forholder ordføreren sig til den stigmatisering med det ordbrug?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-10-04:
Vi synes jo, at det er vigtigt bl.a. at følge den demografiske udfordring, vi står med.
Vi får flere ældre, vi får faktisk også flere børn, og det kræver, at vi prioriterer den borgernære velfærd.
Der ved spørgeren lige så vel som mig, hvad vi vil bruge pengene på.
Vil vi bruge dem på skattelettelser, som måske betyder, at den enkelte får en hundredemand mere i lommen, eller vil vi pulje pengene og få noget for fællesskabet, som f.eks. kan være, at den ældre oplever, at der er faste teams i ældreplejen, at det er den samme person, der kommer hver eneste morgen?
Jeg prioriterer det sidste.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-04:
Skal jeg så forstå det sådan, at ordføreren vil arbejde på, at vi afskaffer begrebet ghetto, det stigmatiserende begreb, og at vi afskaffer ghettolisten eller i hvert fald det punkt, der inddeler folk efter etnicitet og sammenkobler dem med en ghetto?
Ordføreren taler om, at det jo er nemmere, for så ved vi, hvad vi taler om.
Det synes jeg faktisk er en rigtig, rigtig skidt måde at italesætte problemerne på, for så anerkender du præmissen af, at det jo kun er folk, der laver kriminalitet og med anden etnisk baggrund, som ghettobegrebet læner sig op ad, og som bor i de områder, hvilket jo ikke passer.
Det er det ene.
Det andet er, at vi indskrænker på sigt – har jeg hørt hr. Jacob Mark tale om – jeres frihed, ved at I ikke kan flytte derhen, hvor I vil, og ved at tvangsflytte jer.
Synes ordføreren, at det er okay, at vi indskrænker nogles frihed på sigt, at vi straffer nogle dobbelt geografisk, fordi de på sigt får mere frihed ud af, at vi indskrænker den nu?
Er det sådan, vi skal bedrive demokratiet og retssikkerheden i Danmark?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-10-04:
Jeg forstod slet ikke den anden del af spørgsmålet.
Det er ikke, fordi jeg ikke vil svare på det, men jeg forstår simpelt hen ikke, hvad spørgeren spørger om, og så er det svært at svare.
Altså, jeg synes, det rigtige er at kalde det en ghetto, fordi det er det, alle så forstår.
Det er jo en vigtig del af det.
Jeg har aldrig sagt – og jeg vil simpelt hen ikke have, at ordføreren putter sådan nogle prædikater på mig – at en ghetto kun handler om folk, der er af anden etnisk herkomst, og kriminelle.
Det må stå for spørgerens egen regning.
Det, jeg siger, er, at det er områder, hvor vi oplever folk, der er socialt udsatte, folk, der har sociale problemer, og også folk med anden etnisk herkomst.
Det er jo et sammensurium af nogle af dem, der er socialt svagest stillede i vores samfund, og jeg synes, vi har et fælles ansvar i Folketinget for at løfte de her mennesker og give dem en chance og ikke bare overlade dem til sig selv.
Simon Kollerup (S), 2018-10-04:
Tak for det.
Det er dejligt at se ordføreren i lykkelige omstændigheder, og jeg tror, vi er mange kollegaer, der glæder os til at se en lille ny radikal – nej, ikke en radikal, men en lille ny konservativ.
Ja altså, hvem ved!
Men jeg er sikker på, at det også vil kunne læses i målingerne, når det sker.
Jeg har et enkelt spørgsmål til ordføreren, og det handler om, at man for nylig kunne høre landets finansminister sige, at han sådan set ikke ville afvise en forhøjelse af pensionsalderen og heller ikke skattelettelser for at øge arbejdsudbuddet.
Og der er mit spørgsmål til Det Konservative Folkeparti, om det er Det Konservative Folkepartis politik fortsat at hæve pensionsalderen og give topskattelettelser.