runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2017-12-06:
Men vi mangler jo at få afklaret, om det, hr. Jakob Ellemann-Jensen siger, er det rigtige, altså at han vil gøre noget ved dagpengene, når beskæftigelsesministeren kommer her og siger noget andet.
Det er jo derfor, at jeg er interesseret i at vide, hvem der har ret.
Nu har man slet ikke noget med det at gøre, og der er sikkert plads til forbedringer og alt det der.
Men det korte af det lange er jo – er det ikke rigtigt? – at den bedste måde at tjekke på, om folk står til rådighed for arbejdsmarkedet, er, ved at systemet tilbyder dem et arbejde, hvis de ikke selv er i stand til at finde et.
For så finder vi ud af det, i stedet for at man begynder at tale om at skære ned på dagpengene.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-12-06:
Hvem der har ret, skal jeg ikke gøre mig til dommer over.
Jeg tror, at hr. Bjarne Laustsen har én opfattelse af virkeligheden, og at jeg helt sikkert har en anden opfattelse.
Jeg medgiver selvfølgelig, at Socialdemokratiet historisk har haft sort bælte i at garantere én ting før et valg og så gøre noget andet efter et valg.
Men når det så er sagt, kan jeg sige, at det, jeg er optaget af som beskæftigelsesminister, er, at flest mulige unge mennesker kommer ud på arbejdsmarkedet; at vi udnytter de her gode konjunkturer, vi har, til, at de bliver en del af det arbejdende fællesskab.
Det synes jeg vi skylder dem.
Bjarne Laustsen (S), 2017-12-06:
Nu betragter jeg det jo sådan, at befolkningen og os herinde i Folketinget kan regne med, at der er sammenhæng mellem det, Venstres partileder siger i en direkte tv-udsendelse, mens han er i opposition, og det, han siger, når han efterfølgende har sat sig i statsministerstolen – og at hans minister mener det samme.
Det er jo så ret interessant her, at Venstres politiske ordfører har givet udtryk for noget helt andet.
Så derfor vil der være tale om et eklatant løftebrud, hvis man ikke kan give en klar garanti for, at man ikke har overvejelser om at skære ned på dagpengene for de unge.
Og derfor synes jeg, det kræver lidt mere end bare her at sige, at det kan der ikke blive tale om.
Hvem har ret?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-12-06:
Der er måske lige et par faktuelle oplysninger, der skal rettes.
Den nuværende statsminister var ikke statsminister i 2015, men oppositionsleder.
Der var en kvindelig statsminister på det tidspunkt, der hed Helle Thorning-Schmidt.
Det er jo heller ikke sådan, som hr. Bjarne Laustsen siger, at jobcentrene er mit eget system.
Dem, der måtte sidde derude og følge den her debat, vil tænke, om det virkelig er landets beskæftigelsesminister, der driver landets jobcentre.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-12-06:
Jeg tror ikke, at nogen af vores betjente har fået en bonus på 67.000 kr.
Spørgeren ved lige så godt som jeg, at jeg jo ikke har nogen chance for i et mundtligt spørgsmål at undersøge det.
Men skal vi sammenligne det?
Altså, er der forskel på at have fået et job, hvor man er leder for mange hundrede eller flere tusind mennesker eller ej?
Altså, der må jo være en anerkendelse af, at de job, vi har, er forskellige.
Så skal vi selvfølgelig honoreres lønmæssigt ordentligt for de job, vi hver især har, og den diskussion synes jeg må høre til ved overenskomstforhandlinger og ikke i Justitsministeriet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-12-06:
Agter ministeren at iværksætte hastelovgivning, så forskere som Brooke Harrington og andre personer i lignende situationer ikke straffes for at holde oplæg eller på anden måde videreformidle deres forskning uden for universiteterne?
Skriftlig begrundelse
Spørgsmålet stilles på baggrund af sager om bl.a. forskeren Brooke Harrington, der straffes for at videreformidle deres forskning uden for universiteterne.
Radikale Venstre finder det dybt bekymrende, at personer straffes for at berige det danske samfund med deres viden.
Samtidig anser Radikale Venstre det for at være i direkte modstrid med intentionerne bag regeringen, Dansk Folkeparti og Radikale Venstres nyligt indgåede erhvervs- og vækstpakke, hvori det fastlås, at ambitionen er at »styrke danske forskningsinstitutioners muligheder for at tiltrække og fastholde højtkvalificeret forsknings- og udviklingsmedarbejdere fra udlandet«.
Spørgeren finder det derfor vigtigt at få afklaret, om ministeren agter at iværksætte hastelovgivning på området.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-12-06:
Bestemt.
Hvis anklagemyndigheden vurderer, at der er sket en overtrædelse af straffelovens § 108, som også blev nævnt her, så sender de jo faktisk sagen til mig med indstilling om, at der rejses tiltale i sagen.
Så det er den klare proces, og der må vi se, hvad efterforskningen munder ud i.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-12-06:
Det er jeg helt med på, og jeg ved, at der er ting, ministeren ikke kan sige her.
Det er meget vigtigt, at justitsministeren signalerer, at man ikke må gøre det, uanset om det er til den svenske efterretningstjeneste eller den tyrkiske, hvor det så har lidt flere konsekvenser, end hvis det er til den første.
Men er vi enige om, at hvis med sidder med viden om danske statsborgere, som skulle foretage sig noget ulovligt, går man til de danske myndigheder og ikke til de tyrkiske?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-12-06:
Jeg prøver så godt, jeg kan, og så godt som alle andre, at følge med i, hvad aviser skriver og tv'et viser.
Jeg er bare ...
det bliver sådan lidt firkantet, når man står her ...
Jeg er bare meget opmærksom på, at det, jeg skal forholde mig til, er, om der er sket en ulovlig handling, og at det er noget, politiet og PET efterforsker, og hvis der er det, rejser man en sigtelse.
Så jeg er helt med på og har set og hørt og kan med mine egne øjne se, hvordan det er fremstillet.
Jeg skal bare som justitsminister passe meget, meget på med at foruddiskontere, hvad der så præcis er foregået, fordi jeg er trods alt også øverste ansvarlige for politi og anklagemyndighed.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-12-06:
Det er jeg med på.
Nu er den her stikkerlinje jo noget, vi har kendt til siden, tror jeg, militærkuppet i Tyrkiet i 2016, hvor der også har været afdækning af det her.
Er ministeren bekendt med, der også i dansk presse har været, ikke bare gisninger, men direkte afsløringer af, at det foregår?
Vi har haft danske medier, danske journalister, der har ringet til den her stikkerlinje og foregivet at skulle angive folk, og der er blevet taget imod navne på de her personer.
Jeg spørger bare, fordi det er meget vigtigt for mig, at regeringen godt ved, at det er noget, der forekommer, og at det ikke bare er et eller andet fiktivt eller såkaldte postulater, men at der rent faktisk er mulighed for at angive sine landsmænd til den tyrkiske efterretningstjeneste uden at skulle bevise noget som helst om, hvad de pågældende har gjort.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-12-06:
Tak for det.
Agter ministeren at iværksætte hastelovgivning, så forskere som Brooke Harrington og andre personer i lignende situationer ikke straffes for at holde oplæg eller på anden måde videreformidle deres forskning uden for universiteterne?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-12-06:
Det har jeg selvfølgelig forståelse for.
Men det er bare meget principielt vigtigt, synes jeg, i forhold til det, der foregår, for det har haft ret store konsekvenser for rigtig mange herboende statsborgere, som ikke har foretaget sig noget, der er ulovligt.
Når justitsministeren siger, at det ikke er acceptabelt, kunne jeg måske så få justitsministeren til at sige så meget, at det også er ulovligt – altså at det faktisk er strafbart, og at det ikke bare er uacceptabelt, men at det er strafbart at videregive informationer om herboende danske statsborgere til et andet lands efterretningstjeneste?
Det er jo det, der er tale om.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-12-06:
Lad mig begynde med at slå en ting helt fast: Det er ikke acceptabelt at angive medborgere til andre landes myndigheder.
Det er et spørgsmål, som jeg ser med stor alvor på, og det har jeg en klar forventning om at politiet og PET også gør.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at der er indgivet en række anmeldelser til politiet i relation til den såkaldte stikkerlinje, som spørgeren omtaler.
Spørgeren ved næsten også godt, hvad jeg vil sige nu, fordi det ikke er muligt for mig at redegøre nærmere for PET's konkrete efterforskningsskridt i de pågældende sager, men jeg kan helt generelt oplyse, at et antal af sagerne fortsat er under efterforskning.
Jeg kan selvfølgelig ikke stå her og gisne om, hvad serien af efterforskninger munder ud i, og i det hele taget håber jeg på spørgerens forståelse for, at jeg ikke her i dag kan komme nærmere ind på de konkrete sager.
Vi er inde på noget her, hvor jeg ikke kan sige ret meget her i salen.
Det er bare for at være helt ærlig.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-12-06:
Finder ministeren, at det er i orden, at stort set ingen af de mange dansk-tyrkere her i landet, der har angivet navngivne personer til Erdogans stikkerlinje, har oplevet, at deres angiveri har haft konsekvenser for dem, til trods for at det er ulovligt at samarbejde med et andet lands efterretningstjeneste?
Finder ministeren, at det er i orden, at stort set ingen af de mange dansk-tyrkere her i landet, der har angivet navngivne personer til Erdogans »stikkerlinje«, har oplevet, at deres angiveri har haft konsekvenser for dem, til trods for at det er ulovligt at samarbejde med et andet lands efterretningstjeneste?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-12-06:
Det vil jeg se frem til, for jeg tror, vi har fuldstændig det samme mål.
Og det er: Hvad er bedst for barnet?
Ja, og derfor er det også afgørende for mig, at politiet og PET tager de anmeldelser, de får, meget alvorligt, for vi skal jo så finde ud af, hvad der konkret er sket.
Og så skal man finde ud af, om der er foregået den ulovlige handling, som spørgeren netop siger.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Jeg kan bare ikke stå her og gisne om, hvad de efterforskninger munder ud i, for det kræver som i alle andre sager, at man skal have et bevis.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-12-06:
Jeg kan love ministeren, at jeg også gerne vil spørge skriftligt, så vi kan få svar på det spørgsmål også.
Det gør jeg meget gerne.
Jeg går ud fra, at de alle sammen løser de arbejdsopgaver, som vi pålægger dem – sådan skal det jo være – på fuldstændig samme vis, som politidirektørerne gør.
Der er jo ikke nogen, der er tvunget til at tage et arbejde, og derfor synes jeg også, at forholdene burde være de samme.
Jeg synes, at det ikke er pænt at se på de her bonusser.
Det er jeg bare nødt til at sige.
Jeg har ikke noget opfølgende spørgsmål.
Inger Støjberg (V), 2017-12-06:
Jeg kan sige, at regeringen og jeg er overordentlig fokuseret på at få de mennesker sendt hjem igen, der ikke har ret til at være her i Danmark.
Og jeg mener, at det er helt rigtigt set, at man som flygtning kun skal være her lige så længe, som man har behov for beskyttelse.
Når man ikke længere har behov for beskyttelse, skal man vende hjem, og så skal man genopbygge sit land.
Det er i øvrigt også sådan, som vi alle ved, at det er de stærkeste, der kommer her til landet, så det er også dem, der skal hjem og bidrage til genopbygningen af deres respektive lande.
Så jeg er helt enig i fokuset på hjemsendelse.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-12-06:
Tak for det, og tak for besvarelsen.
Hvis man i de her år kaster et blik ud over Danmark, er det jo helt tydeligt, at det er et Danmark, der ændrer betydeligt karakter – ikke til det bedre, ikke til det rigere, ikke til det friere, men det er et Danmark, der er ved at ændre sig i en katastrofal retning.
Det samme er ved at ske i resten af Vesteuropa med parallelsamfund, der skyder op, og at man etablerer egne måder at løse problemerne på.
Så sent som i dag hørte jeg, at man har lavet en eller anden form for våbenhvile, fredsmægling, mellem nogle bander i Aarhusområdet, og at det er foregået i Grimhøjmoskeen, altså i den moské, som vi fra Dansk Folkepartis side gerne ser jævnet med jorden, hvilket er noget, jeg kan forstå ministeren er enig i på Facebook, men ikke i Folketingssalen, når det kommer til for alvor at gøre noget ved problemerne.
Men vi er ved at udvikle os i en retning, hvor islamiske skikke og kulturer fra Mellemøsten og Afrika vinder indpas i små områder og presser Danmark og danskheden til side.
Det synes jeg simpelt hen er tragisk og katastrofalt.
Hvis man vil vide, hvordan fremtiden er, hvis den kurs fortsætter, kan man kigge over sundet til Sverige og se, hvor ødelæggende det er for ethvert velfungerende samfund.
Det er simpelt hen dybt, dybt deprimerende.
Jeg synes ikke, at supertankeren sejler i den rigtige retning.
Jo, jo, farten er skruet ned ved hjælp af de udlændingestramninger, der er lavet, men man har ikke for alvor ændret kurs.
Det er jo dejligt, at tilstrømningen er faldet, siden den tidligere regering tabte valget.
Men det, det også handler om, er at få sendt folk tilbage, for folk skal jo ikke være her på sigt.
Derfor vil jeg bare spørge regeringen: Hvorfor er man så langsommelig i forhold til at sikre hjemsendelse af folk, der burde være med til solidarisk at bygge deres eget land op igen?
Hvorfor er det noget, som regeringen ikke rigtig har interesse i at gå i gang med?
Inger Støjberg (V), 2017-12-06:
Da vi overtog ansvaret for udlændingeområdet fra SR-regeringen, var tilstrømningen af asylansøgere historisk høj, og derfor stod Danmark også over for betydelige udfordringer.
Jeg vil bare lige nævne, at i 2015 fik vi godt 21.000 asylansøgere til Danmark, og i år er tallet indtil videre kun ca. 3.150.
Det vil altså sige, at tilstrømningen er faldet markant.
Derfor er jeg også langt, langt hen ad vejen meget tilfreds med de resultater, vi har opnået.
Regeringen har jo gennemført 64 stramninger på udlændingeområdet.
De var alle sammen nødvendige, også for at få ryddet op i det morads, som vi overtog, og de 64 stramninger har vi heldigvis gennemført sammen med Dansk Folkeparti.
Jeg mener nok, at man kan sige, at de 64 stramninger, som vi har gennemført, alle sammen har haft til formål både at få rettet op på udlændingeområdet, men jo også at få sikret os bedst muligt over for den fremtidige udfordring.
For der er ingen tvivl om, at indvandringen, om det så er på den ene eller den anden måde – via familiesammenføring eller via asyltilstrømningen – stadig væk vil kunne presse Danmark.
Derfor har det været nødvendigt at gennemføre de her mange stramninger.
Det har som sagt heldigvis været sammen med Dansk Folkeparti, og det har jeg været meget tilfreds med, for jeg synes rent faktisk, at vi har et rigtig godt samarbejde.
Det ændrer ikke på, at der jo stadig væk er et stykke vej at gå, og jeg hører også jævnligt, at Dansk Folkeparti har ønsker om opstramninger på udlændingeområdet.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-12-06:
Tak for det: Mener ministeren, der er styr på udlændingeområdet?
Inger Støjberg (V), 2017-12-06:
Ja, jeg har jo sådan set allerede via de skriftlige svar, der er sendt til spørgeren, besvaret det her spørgsmål, men jeg gentager det gerne.
Regeringen vil ændre reglerne, fordi de nuværende regler for bibeskæftigelse er for ufleksible, og vores regler for udenlandsk arbejdskraft skal være mere fleksible og mindre bureaukratiske.
Hvis man ser på de regler, vi har nu, så går de jo langt, langt tilbage i tiden – mig bekendt helt tilbage til 1980'erne – og derfor er tiden også kommet til at se dem mere efter i sømmene.
Det betyder så også, at vi arbejder på et forslag, som vil give et mere tidssvarende regelsæt, og det er min helt klare overbevisning, at jeg vil kunne indkalde partierne inden jul.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-12-06:
Mener ministeren, der er styr på udlændingeområdet?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-12-06:
Tak for det.
Jeg vil gerne kvittere for, at det her kommer til at ske hurtigst muligt.
Fra radikal side er vi helt indstillet på hastelovgivning.
Hvis det nogen sinde bliver relevant, så er det da nu, at det er det.
Der er allerede gået alt for lang tid.
Der er blevet uddelt bøder i 1½ år, og derfor kvitterer jeg for, at der nu sker noget.
Jeg håber, det kan få betydning for både de uddannelses- og forskningsinstitutioner og de forskere og alle de andre personer, som helt meningsløst er omfattet af det her.
Jeg håber, at vi kan komme til at gøre det hurtigst muligt.
Inger Støjberg (V), 2017-12-06:
Jeg kan i hvert fald sige med hensyn til tidsperspektivet, at jeg som sagt håber at kunne indkalde partierne inden jul, og så må vi se, om vi på en eller anden måde kan få en lovgivning igennem Folketinget hurtigt.
Det kræver noget fleksibilitet fra alle sider, og det kræver jo altså også, at vi bliver enige om, hvilken lovgivning der så skal lægges frem.
Med hensyn til de sager, der allerede er rejst, så er sagerne nu rejst, og de må nødvendigvis gå deres gang.
Jeg må jo ikke gå ind og intervenere i det, så tror jeg nok, at jeg ikke ville slippe med et onsdagsspørgsmål fra fru Sofie Carsten Nielsen.
Jeg tror, der ville komme andre boller på suppen, hvis jeg på den måde begyndte at ændre på tingene, og derfor mener jeg bestemt også, at det er vigtigt at få det her gjort hurtigst muligt.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-12-06:
Det er rigtig skønt.
Der er jo ikke uddelt bøder siden 1980'erne, for så havde regeringen og regeringerne i den tid forhåbentlig stoppet det.
Ministeren giver udtryk for, at partierne bliver indkaldt inden jul.
Hvilken tidshorisont kan vi så se frem til i forhold til at få ændret reglerne, og kan ministeren uddybe, hvad det betyder for dem, der har fået bøder?
Hvad betyder det f.eks. for DTU, som så sent som i dag har fået en bøde på 60.000 kr. for at bruge den eneste og den allerdygtigste censor, vi har i Danmark, en mexicansk forsker, der på det tidspunkt var ansat på SDU?
Hvad betyder det for dem, der allerede har fået bøder?
Inger Støjberg (V), 2017-12-06:
Hvis jeg ikke var enig i det, ville jeg sandsynligvis ikke ændre reglerne, så ja, jeg er enig.
Man må jo også bare sige, at når man har med lovgivning at gøre, der stammer tilbage fra en gang i 1980'erne, så er der noget registersamkøring, der kan gøre, at det først er nu, det rigtigt kommer til at give udslag.
Men vi må ærligt vedgå, at når reglerne er så gamle, at de stammer fra helt tilbage i 1980'erne, så er det nok også tid til at få kigget på dem.
Derfor kan jeg sådan set bare svare med et ja, jeg er enig.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-12-06:
Det vil jeg gerne kvittere for, også for det skriftlige svar, som jeg fik i går eftermiddag.
Det er rigtig, rigtig dejligt, at regeringen har tænkt sig at iværksætte dette hurtigt.
Er ministeren så enig i – for der er jo også en politisk udveksling her – at den nuværende lovgivning direkte modarbejder regeringens og et flertals intentioner?
Vi er blevet enige om en erhvervspakke f.eks., der handler om at styrke danske forskningsinstitutioners muligheder for at tiltrække og fastholde højt kvalificerede forsknings- og udviklingsmedarbejdere fra udlandet.
Er ministeren enig i det – altså med andre ord, at det er helt tak, sådan som det fungerer nu?
Karin Nødgaard (DF), 2017-12-06:
Jeg synes, det er rigtig fint, og jeg synes, at det her netop er et tegn på, at vi har en dialog her i spørgetiden på kryds og tværs.
For vi har jo ikke altid dialogen med hinanden, når man sidder som socialordfører, men vi kan alligevel se, at det ikke er første gang, for jeg tror, det er tredje eller fjerde gang, jeg står her over for justitsministeren med nogle spørgsmål, hvor man faktisk kan se, at tingene lapper ind over hinanden, altså i forhold til socialområdet og så hele retsområdet.
Derfor synes jeg, det bliver interessant, at ministeren vil følge op på de her ting, og at vi kan få en god dialog om det.
For det er netop ikke sort eller hvidt det hele, og det skal vi jo være meget bevidste om, synes jeg.
Inger Støjberg (V), 2017-12-06:
Nu siger fru Sofie Carsten Nielsen, at hvis der er et tidspunkt, hvor det da i hvert fald er nødvendigt med en hastelovgivning, så er det nu.
Der kunne jo være andre politiske sager, hvor der er andre partier, der ser anderledes på det.
Det håber jeg så at fru Sofie Carsten Nielsen også husker på, når den til enhver tid siddende regering måtte komme med ønsket om en hastelovgivning, for det kan der jo ses på gennem forskellige briller.
Jeg vil nu sige, at de gange, hvor vi har benyttet os af hastelovgivning – og det har vi nogle gange på udlændingeområdet, også i min tid – så har jeg ment, at det har været nødvendigt hver gang.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-12-06:
Her kan jeg kun dele ud af min uvidenhed og sige, at jeg efter at have fået det her mundtlige spørgsmål er blevet meget nysgerrig på det emne.
For jeg tænkte også på, hvordan børnene får social kontakt med andre end voksne, altså hvis man er i et fængsel de første 2 år.
Jeg ved ikke, hvor mange der egentlig er det og i hvor lang tid; mange kvinder i Danmark har jo ikke ret lange domme, så de er hurtigt ude igen.
Men jeg synes, det er relevant at diskutere.
Det med andre lande vil jeg gerne undersøge.
Det er også derfor, jeg siger, at det her ikke kan håndteres, uden at børne- og socialministeren og jeg i hvert fald har en fælles drøftelse af, hvad der kan gøres.
Og så synes jeg, vi skal tage en drøftelse af det bagefter.
Karin Nødgaard (DF), 2017-12-06:
Finder ministeren det befordrende for et barns fysiske og psykiske udvikling at vokse op i et fængsel, hvor den ene af forældrene afsoner en dom?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-12-06:
Jeg har ikke på noget tidspunkt lagt skjul på, at hvis jeg kunne bestemme, havde jeg gerne set, at man kunne lovgive mod folk, der kommer hertil og tigger, og at vi ikke skulle ramme den danske hjemløse på gaden.
Men jeg har lige så tydeligt sagt, at det kan vi ikke, og at loven derfor gælder for alle.
Jeg synes i hvert fald, at jeg har udtalt mig meget klart i den her sag.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-06:
Så lad mig tage en anden tilgang til det.
Tror ministeren, at det er muligt, at politikredse, politiledelse og politibetjente ude på gaden kan få det indtryk, at der ovenfra, dvs. fra ministerens side, har været et ønske om, at man udelukkende fokuserede på og målrettede indsatsen mod udlændinge?