runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ida Auken (RV), 2017-10-12:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Radikale Venstre er meget skeptisk over for Nord Stream 2, og man kan sige tak til ordføreren for spørgsmålet.
Det eneste parti, vi ikke har fået svar fra, er jo Socialdemokratiet, så ordføreren kunne jo passende tage ordet nu og fortælle os, hvor Socialdemokratiet står i forhold til Nord Stream 2.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-10-12:
Det svar undrer mig meget.
Ministeren siger, at det ikke er det rigtige at tage klimapolitikken ind i det her.
Jeg mener simpelt hen, at moderne udenrigspolitik bør omfatte klimakampen, herunder hvilke globale hensyn vi tager, hvad det er for nogle internationale aftaler, der laves.
Så jeg synes absolut, at der er klimapolitik i det, og jeg synes, det ville være helt naturligt at få en ændring ind, så klimapolitik også kan være noget af det, man lægger vægt på, når anbefalingerne skal laves.
Kan ministeren ikke se det?
Christian Juhl (EL), 2017-10-12:
Og det ønsker vi at få fjernet.
Hvad angår princippet, nævnte jeg kun Sverige, fordi Sverige har taget nogle skridt i den retning, som vi synes er fornuftige i en adskillelse af stat og kirke.
Og der mener vi, at det på den vej også er fornuftigt at tage skridt til at ligestille livssynsorganisationer og religiøse organisationer.
For der er jo mennesker, der siger: Jamen vi tror ikke på højere magter, vi tror på andre ting – naturen, og hvad ved jeg.
Og der har svenskerne så sagt: Ja, det er en fornuftig ligestilling.
Derfor siger vi: Hvorfor indfører man ikke den ligestilling, når man nu alligevel er ved at lave loven om i Danmark?
Det kan man jo godt gøre, uafhængigt af om vi har en tæt tilknytning mellem stat og kirke.
Man kan sagtens gøre det alligevel.
Karen J. Klint (S), 2017-10-12:
Jeg er ikke uenig i, at vi jo kan vedtage de love, vi ønsker at vedtage.
Vi kunne også sagtens lave en lov om privilegier, rettigheder og pligter for livssyn, også uafhængigt af at der så er nogle andre love, der siger noget om traditionelle trossamfund.
Det behøver ikke være flettet sammen, men de kan være meget parallelle.
Jeg er vel en af dem her i Folketinget, der har arbejdet mest for, at vi skulle se på en reform for folkekirkens organisation, så folkekirken blev lige så selvstyrende, som grundloven faktisk beder den om at være.
Christian Juhl (EL), 2017-10-12:
Og er nogen tilknyttet det, der i dag hedder den danske folkekirke, er det jo fint.
Men det bør jo ligestilles, det bør ikke have forrang i forhold til andre religiøse retninger.
Leif Mikkelsen (LA), 2017-10-12:
Nu ved jeg godt, at gentagelse i politik ikke er nogen forbrydelse – det er måske endda ret anvendt.
Alligevel vil jeg forsøge at lade være med det, for jeg sad og lyttede til Venstres ordførers begrundelse for, at Venstre kunne støtte det her lovforslag.
Og selv om det er et stykke tid siden, kan jeg sådan set nikke genkendende til det og vil konstatere, at det også er de samme ting, Liberal Alliance lægger vægt på i den her sammenhæng.
Det er i forhold til, at det her er et lovforslag, som sikrer, at der fortsat er vide rammer for at dyrke sin tro i Danmark, og samtidig gøres det klart og forståeligt, hvilke rettigheder og pligter der gælder for de andre trossamfund end folkekirken.
Og det var sådan set det, der blev betonet og understreget i Venstres ordførertale, og derfor behøver jeg ikke gentage det.
Derimod vil jeg bare sige, at med de begrundelser støtter vi lovforslaget.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-10-12:
Jeg har jo glæden af at være ordfører på det her, da vores sædvanlige ordfører er i Strasbourg i dag.
Kort fortalt støtter vi det her lovforslag, fordi det stadig giver vide rammer, og der er også noget gennemsigtighed i det.
Når det er sagt, vil jeg sige, at jeg synes, at det var nogle meget, meget interessante pointer, som Enhedslistens ordfører kom med.
Det, han rejste, synes jeg også er en vigtig diskussion, når vi taler om det her, altså netop hele det med det religiøse livssyn og andre livssyn over for hinanden.
Det synes jeg faktisk er en meget vigtig og interessant debat, som jeg synes vi skal tage op.
Det synes jeg er interessant at kigge nærmere på.
Pelle Dragsted (EL), 2017-10-12:
Mit spørgsmål går på det, som ordføreren er inde på, nemlig spørgsmålet om livssynssamfund.
For den her lovregulering af trossamfund lægger jo op til, at man, om jeg så må sige, diskriminerer livssynssamfund i forhold til religiøse samfund.
Altså, med det her lovforslag siger vi, at man så at sige skal tro på højere magter for at blive anset som et trossamfund og dermed få de rettigheder, der følger med det som f.eks. retten til at vie folk og økonomiske særrettigheder med mere.
I Norge og Island og mange andre steder har man jo ligestillet livssynssamfund – altså os, der tror på humanistiske værdier – med de religiøse trossamfund.
Vi vil fremsætte et ændringsforslag i den retning, og er det noget, Alternativet kunne finde på at støtte?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-10-12:
Jeg er positiv over for det, som det er her.
Jeg kan ikke sige, om vi vil støtte præcis sådan et ændringsforslag, da det er en ret markant ændring af det lovforslag, der foreligger.
Så det skal forbi en diskussion i vores gruppe.
Men jeg synes, det er interessant at se på, hvordan vi kan sidestille livssynsorganisationer med de religiøse.
Det synes jeg er en interessant ting.
Pelle Dragsted (EL), 2017-10-12:
Jo, og som min kollega måske også nævnte, er det jo også noget, som FN's specielle rapportør om religionsfrihed har peget på, altså at vi med den her forskelsbehandling har et problem i Danmark i forhold til det her med konventioner og andet
Og hvis man f.eks. ser på Humanistisk Samfund, kan man se, at de har betydelig flere medlemmer end en del anerkendte trossamfund og i øvrigt allerede har en række ritualer, som de tilbyder, men altså ikke med den statsanerkendelse, som de religiøse trossamfund har.
Er det ikke på tide at få gjort op med den forskelsbehandling?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-10-12:
Jeg synes i hvert tilfælde, at det er værd at kigge på det, når vi taler om det her.
Nu er det ikke altid størrelsen af en organisation, der gør den god eller dårlig eller skal give den rettigheder.
Jeg synes, det er noget principielt, og jeg var ikke klar over, at der har været det besøg fra FN om de her ting.
Men jeg synes, vi skal tage det med i overvejelserne, og som sagt vil jeg tage det med tilbage til gruppen, altså det ændringsforslag, som Enhedslisten vil stille, så vi kan diskutere det.
Men som det ligger nu, synes vi, at det her er et fornuftigt lovforslag, fordi det rummer en række gode ting.
Så kan det godt være, at der skal gøres mere, og at der skal laves et ændringsforslag, og at der skal ses på det bagefter.
Det er jeg meget åben over for.
Men det vigtigste for os er egentlig, at der med det her tages nogle vigtige og gode skridt.
Karen J. Klint (S), 2017-10-12:
Jeg vil bare lige bede ordføreren om en kommentar til det der om den store forskel i forhold til den svenske kirke.
Den var en ren statskirke uden medlemsbidrag, og så blev den faktisk til en folkekirke.
I Danmark har vi jo ikke en statskirke.
Så kan vi altid diskutere, hvorfor staten så bestemmer så meget.
Så er ordføreren opmærksom på den forskel, der er på den svenske og den danske folkekirke?
Christian Juhl (EL), 2017-10-12:
Ja, det mener Göran Persson, men det mener jeg ikke.
Jeg mener, svenskerne har taget den rigtige beslutning, og tilsyneladende er der stadig væk et flertal for at fastholde den beslutning.
Det kan man så diskutere politisk.
Det er kun et tegn på, at der er forskellige opfattelser af det spørgsmål.
Hans Andersen (V), 2017-10-12:
Tak for det.
Dette lovforslag samler og tydeliggør rettigheder og pligter for trossamfund uden for folkekirken.
Lovforslaget indeholder både en samling og en kodificering af den eksisterende praksis vedrørende trossamfund.
Samtidig indeholder det en række nye initiativer, herunder tilsyn med de anerkendte trossamfunds vedtægter og økonomiske forhold.
Lovforslaget etablerer en fælles terminologi mellem trossamfundene, som betyder, at der fremadrettet ikke skelnes mellem anerkendte trossamfund og godkendte trossamfund.
Lovforslaget indeholder på to punkter lempelser i forhold til den gældende godkendelsespraksis.
Kravet om, at et trossamfund skal være organiseret i overensstemmelse med principper om medlemsdemokrati og ligebehandling, videreføres ikke i lovforslaget.
Baggrunden er en vurdering af, om skærpede krav ville gøre det nødvendigt at tilbagekalde anerkendelsen af nogle traditionelle og veletablerede trossamfund.
Samtidig lemper lovforslaget medlemskravet fra 150 til 50 medlemmer.
Hensigten er at få flere trossamfund til at søge om anerkendelse og dermed samtidig få et bedre overblik over trossamfund i Danmark.
I maj 2016 blev der indgået aftale om initiativer rettet mod religiøse forkyndere.
Disse stramninger videreføres i lovforslaget.
Lovforslaget indfører samtidig et nyt tilsyn med de anerkendte trossamfunds organisering og økonomi.
Det betyder, at anerkendte trossamfund løbende skal indsende oplysninger om eksempelvis økonomi og nye vedtægter til Trossamfundsregisteret, som Kirkeministeriet bliver forpligtet til at oprette og drive.
Tilsynet pålægger anerkendte trossamfund årligt at udarbejde og indsende det seneste årsregnskab, som offentliggøres på Trossamfundsregisterets hjemmeside.
Hensigten er at skabe større gennemsigtighed omkring økonomiske forhold, og derfor skal årsregnskabet indeholde oplysninger om donationer.
Hvis ikke trossamfundene efterlever forpligtelserne, giver lovforslaget en direkte hjemmel til at tilbagekalde anerkendelsen af et trossamfund. Afslutningsvis vil jeg nævne, at ægteskabslovens bestemmelser om vielsesbemyndigelse til personer i andre trossamfund flyttes til lov om trossamfund uden for folkekirken.
Vi har i Danmark en lang og grundlovssikret tradition for religionsfrihed, og dette lovforslag sikrer, at rammerne for frit at dyrke sin tro i Danmark fortsat er vide.
Samtidig gøres rettigheder og pligter for trossamfundene klare og forståelige.
Og tak for ordet.
Christian Langballe (DF), 2017-10-12:
Når vi nu går uden for lovforslaget, hvilket ordføreren gjorde til at begynde med, da der blev sagt en masse om stat og kirke, må jeg bekende, at jeg jo ved, at ordføreren er bekendende kommunist, og jeg er jo vokset op med kommunistiske regimer, som har været ganske forfærdelige, Sovjetunionen, Maokina, Pol Pot osv., og på den måde forbinder jeg egentlig noget meget godt med folkekirken.
For der er sådan noget stille og roligt over folkekirken, som der ikke var over de der kommunistiske regimer – og det er bare for at adressere hele den der stat- og kirkeproblematik.
Så vil jeg så også godt sige, at der findes en gang imellem nogle i Folketinget, der påberåber sig menneskerettighederne i tide og utide.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide, hvordan det er i strid med menneskerettighederne, at man sondrer imellem trossamfund, hvor man tror på Gud, og foreninger.
Det er to forskellige lovgivninger.
Hvordan strider det imod menneskerettighederne?
Det er godt nok store ord, og jeg ved ikke rigtig, om ordføreren overhovedet har belæg for at sige det, eller om det bare er sådan en rygmarvsreaktion, hvor man lige henter remsen op med hensyn til menneskerettighederne for lige at markere, at man ønsker folkekirken og trossamfundene hen, hvor peberet gror.
Christian Juhl (EL), 2017-10-12:
Spørgeren gør sig skyldig i mange, mange forkerte betragtninger.
Jeg skal gerne fremsende min tale bagefter.
Jeg ønsker ikke religioner hen, hvor peberet gror, men jeg ønsker, at vi kæmper for retten til, at alle har hver sin religion.
Det var det, jeg indledte hele min tale med.
Det er punkt 1.
Punkt 2 er, at man ikke kan være bekendende kommunist.
Jeg er socialist, når jeg skal præsentere, hvilket standpunkt jeg har politisk.
Jeg er religiøst eller trosmæssigt, eller hvad spørgeren mener, ateist – eller i hvert fald ikketroende.
Det er mit udgangspunkt for min tilværelse, og det er min tilgang til både den måde, jeg lever på, men også til de spørgsmål, jeg møder på min vej.
Så jeg håber, det giver en smule klarhed.
Vi prøver bare at sige, at fra Enhedslistens side er vi et sekulært parti, et dybt sekulært parti, der mener, at der skal ske en adskillelse mellem kirke og stat.
Det er vores vigtige standpunkt.
Så siger vi, at når det nu ikke er sådan i Danmark, må vi kigge på, hvordan vi så regulerer det, og indtil vi får flertal for et synspunkt, hvor vi adskiller kirke og stat, vil vi selvfølgelig være med til at regulere de lovgivninger, som enhver minister smider på bordet foran os, og så vil vi tage stilling til, hvordan vi kan gøre det bedst muligt.
Derfor vil jeg også sige, at i det her tilfælde er der en række gode ting i det.
Jeg nævnte nogle af dem her, og jeg kunne nævne en række flere ting, hvis tiden havde været til det.
Christian Langballe (DF), 2017-10-12:
Jo, men jeg konstaterer bare – og det kan vi så være uenige om – at marxismen er en totalitær trosretning.
Og de folk, der blev grebet af marxismen og troede på de der bøddelregimer som Sovjetunionen og Maokina, var religiøse mennesker, der fornægtede virkeligheden.
Og det er jo så bare mit synspunkt, som jeg mener er begrundet i historiebøgerne.
Hvor står det henne i forhold til menneskerettighederne?
Det svarede ordføreren ikke på.
Christian Juhl (EL), 2017-10-12:
Jeg prøvede at fortælle lidt om mødet med en – synes jeg selv efter at have hørt ham – ret klog fyr, nemlig Heiner Bielefeldt, som FN har udpeget på netop det her område til at sige noget om, hvor skellet ligger.
Og han mener, at vi er i strid med de internationale regler, og derfor bad jeg så i min tale ministeren om at undersøge, om vi er i strid med menneskerettighederne.
Det synes jeg er et reelt og godt udgangspunkt for en fortsat dialog.
Altså, man kan jo ikke vrøvle sig til det hele.
Lad os få det undersøgt og spørge ministeren, om hun vil undersøge dette.
Det må være det rigtige at gøre i den sammenhæng.
Naser Khader (KF), 2017-10-12:
Det er fair nok, at Enhedslisten vil adskille stat og kirke.
Men at henvise til de svenske erfaringer er jo at skabe en myte.
Kan hr. Christian Juhl gøre os lidt klogere på de svenske erfaringer om adskillelse af stat og kirke?
Christian Juhl (EL), 2017-10-12:
Ja, det kan jeg godt.
For der er jo en række ting at tale om.
Når jeg nævner forskellen på trosretninger og livsstilsretninger, er det jo, fordi det f.eks. i Sverige er lykkedes at få aftalt, at man ligestiller det at have en religiøs tro, som tager udgangspunkt i overnaturlige magter, vil jeg kalde det, og så de af os, der kun tror på ting, man kan se og måle, men også dem, man kan erfare sig til ved at gå på den her klode.
Og der mener jeg jo at Sverige er kommet væsentlig længere, end vi er i Danmark, og det synes jeg er et godt eksempel at nævne, når vi nu snakker om de her ting.
Naser Khader (KF), 2017-10-12:
Det kunne man have gjort uden at adskille stat og kirke.
Altså, jeg vil gerne gøre opmærksom på, at den tidligere statsminister i Sverige Göran Persson i sine erindringer skriver: Det var en historisk fejl, at man adskilte stat og kirke.
En større ødelæggelse af kirken er nok ikke blevet gennemført i moderne tid.
Sådan skriver han, og erfaringerne med at adskille stat og kirke i Sverige er jo enormt dårlige.
Alt det andet, der tales om, kan man sagtens gøre uden at adskille stat og kirke, så det har været en katastrofal beslutning, man har truffet i Sverige.
Det vil jeg bare understrege.
Naser Khader (KF), 2017-10-12:
Det Konservative Folkeparti ser positivt på regulering af trossamfund uden for folkekirken – at det nu samles i en lovpakke under Kirkeministeriet.
En væsentlig del af friheden til religionsudøvelse er, at der på lige fod med folkekirken er klarhed om de regler, der gælder trossamfundene.
Det er også, hvad grundlovens § 69 lægger op til.
Med loven sikrer vi også et bedre tilsyn med trossamfundene uden for folkekirken, herunder trossamfundenes troslære, ritualer og medlemsudvikling.
Det er vigtigt, at der bliver strammet op, så vi fra statens side ikke legitimerer og støtter religiøse formål, som er i strid med de danske regler og frihedsværdier.
Derfor er det naturligt, at vi fører tilsyn med og regulerer trossamfund.
Det gør vi eksempelvis ved at sikre, at vielsesforretter har et helt grundlæggende kendskab til dansk familieret, frihed og folkestyre.
Som det ellers er blevet fremført fra nogle kirkelige talspersoner, skal lovforslaget ikke ses som en mistænkeliggørelse af religiøse grupper generelt.
Derfor skal vi også sikre, at lovgivningen ikke får uhensigtsmæssige og utilsigtede konsekvenser for de danske frikirker og andre trossamfund, som i øvrigt lever op til lovens krav om trossamfund.
Det primære formål med lovforslaget er at skabe en samlet lovgivning for trossamfund uden for folkekirken.
Derfor kan det undre, at vi ikke også har en regulering af de trossamfund, som ikke er anerkendte og ikke vil lade sig anerkende.
I reguleringen af anerkendte trossamfund stiller vi krav om, at man lever op til forældreansvarsloven i forhold til mindreårige, at man indberetter sit årsregnskab, og at man oplyser om ritualer og troslære.
Hvorfor skal det ikke gælde for de ikkeanerkendte trossamfund?
Størstedelen af de moskeer, vi har i Danmark, er ikke anerkendte, og mange af dem har bevidst valgt ikke at lade sig anerkende, eksempelvis Grimhøjmoskeen.
Det er også dem, der har de største problemer med at leve op til grundlæggende danske frihedsværdier.
Jeg så gerne, at man søgte med større kreativitet efter en løsning på den udfordring, at vi har en række ekstreme religiøse organisationer, som er uden for lovens rækkevidde.
Det kan ikke passe, at der kræves formel accept fra forældrene, når unge melder sig ind og ud af folkekirken, mens det står de unge frit for at melde sig ind i ekstreme moskeer uden forældrenes kendskab.
Det har vi haft et par eksempler på her i løbet af i år.
Hadprædikanterne fra de yderliggående muslimske samfund tilskynder til vold og kvindeundertrykkelse og antidemokrati.
De ikkeanerkendte moskeer rekrutterer socialt udsatte unge til et liv med radikalisering og overreligiøse holdninger og meninger, også med tvang og social kontrol, og det hører ikke ind under religionsfriheden.
Det skal vi gøre noget ved, det må være det næste skridt.
Vi er positive over for lovforslaget som helhed.
Så sender vi også et klart signal om, at alle danske trossamfund skal leve op til de krav, der kan forventes af religiøse organisationer.
Christian Langballe (DF), 2017-10-12:
Det er bare lige for at tilkendegive min utilfredshed med det her med de religionsneutrale stempler.
Det er jeg altså stadig væk meget utilfreds med, men det må vi jo tale om.
Vi vil så også gøre vores stilling op i forhold til lovforslaget, men jeg håber på, at vi i hvert fald kan finde et eller andet fælles fodslag undervejs.
Så vil jeg i øvrigt sige med hensyn til trossamfund, at da grundloven blev nedfældet, var der jo en klar definition i § 69 af, at et trossamfund er et sted, hvor man tror på Gud.
Det er simpelt hen så enkelt, som det er.
Mette Bock (LA), 2017-10-12:
Nej, det var vel mere en kommentar.
Jeg tror altså, at det med stemplerne beror på en misforståelse.
De vil stadig væk blive taget i anvendelse, og afsættet er som sagt, at der er trossamfund, som tidligere har haft en ret til ministerialbogsføring.
Men lad os tage drøftelsen.
Det er jeg selvfølgelig klar til.
Pelle Dragsted (EL), 2017-10-12:
Altså, bare lige: Trossamfund skal tro på Gud, men vi har altså trossamfund, som har mange forskellige måder at dyrke deres religion på – vi har også et trossamfund, der ikke tror på nogen gud.
Så hvem der snakker i tåge her, ved jeg søreme ikke.
Kan definitionen på et trossamfund, og det er jo det, vi diskuterer, også omfatte livssynsamfund?
Det mener man f.eks. i Norge, Island og mange andre steder at det godt kan.
Det står jo ikke i grundlovens § 69.
Der står bare »de fra folkekirken afvigende trossamfund«.
Og med det her lovforslag forsøger vi faktisk at følge med tiden på en lang række andre punkter, også i forhold til kanoniserede tekster og andet, som også fandtes dengang som forudsætning, og som vi ikke længere siger er en forudsætning.
Så jeg mener, at det er et meget relevant spørgsmål, hvorfor vi ikke, når vi nu vedtager den her regulering af trossamfund, også kan lade os, der tror på noget andet end guder, blive omfattet af lovforslaget.
Marianne Jelved (RV), 2017-10-12:
Nu har jeg helt glemt, hvordan man gør her.
Skal jeg trykke på en knap?
Nej, det skal jeg ikke.
I § 13, stk. 1, og det handler om det afsnit om Det Rådgivende Udvalg vedrørende Trossamfund, står der: »Kirkeministeren anmoder Det Rådgivende Udvalg vedrørende Trossamfund om at afgive indstilling i sager vedrørende anerkendelse af trossamfund. Kirkeministeren er ikke bundet af udvalgets indstillinger.«
Nu er den lovgivning jo moderniseret i forhold til tidligere tider.
Vi har hørt om, at medlemskredsen ikke skal være 150 nu, men 50 osv. osv.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg forstår ikke logikken i det her, heller ikke om det så gjaldt i gamle dage.
Det er meget umoderne.
Det er en anden tid, det hører til.
Mette Bock (LA), 2017-10-12:
Jeg mener, at den ligger, som den skal, fordi det er et rådgivende udvalg.
Så skulle man også kalde det noget andet end et rådgivende udvalg.
Det er et udvalg, som har en rådgivende funktion, og så er det ministeren, som træffer beslutning i den sidste ende.
Det er jo en parallel til, hvad vi kender fra en række andre områder.
Jeg lytter til synspunktet, men det er altså som sagt ikke nogen ændring i forhold til den tilstand, der har været indtil nu i forhold til anerkendelse af trossamfund.
Marianne Jelved (RV), 2017-10-12:
... haft en helt anden ordlyd.
Så skulle der have stået, at Det Rådgivende Udvalg vedrørende Trossamfund anmodes om at rådgive, komme med et råd til ministeren, i stedet for at Det Rådgivende Udvalg vedrørende Trossamfund anmodes om at afgive indstilling.
Og så er ministeren i øvrigt frit stillet.
Men der står, at de skal komme med en indstilling, og en indstilling plejer man jo at forholde sig til på en helt anden måde end et råd.
Pelle Dragsted (EL), 2017-10-12:
Fred så være med det, hvis man ikke ønsker at lade det omfatte af det her forslag, Men må jeg så ikke spørge: Hvad er ministerens og ministerens partis holdning til at sikre, at de danskere – og det er ret mange af os – som ikke tror på overjordiske magter eller noget som helst andet, og de foreninger, som repræsenterer vores livssyn, og som stadig væk lever op til alle de andre krav, som trossamfund skal leve op til, ligesom i vores nabolande får nogle af de samme rettigheder til f.eks. at foretage vielser og også får de samme økonomiske rettigheder, som trossamfundene har?
Hvad er ministerens og ministerens partis holdning til det?
Jamen det går såmænd på det samme spørgsmål om anerkendelsen af livssynssamfund på lige fod med religiøse trossamfund.
Med det her lovforslag giver vi jo religiøse trossamfund nogle særlige rettigheder – økonomiske rettigheder, myndighedsopgaver og andre ting, som man så kunne diskutere om man overhovedet skulle.
Hvad med den store del af den danske befolkning, som ikke tror på en overnaturlig gud, eller som det hedder i lovforslaget: magt over mennesket og naturlovene?
Hvorfor skal de foreninger, der repræsenterer os og vores livssyn, ikke have de samme rettigheder og myndighedsopgaver eller mulighed for det, hvis de måtte ønske det, sådan som vi kender det fra andre europæiske lande?
Naser Khader (KF), 2017-10-12:
Det er, fordi vi i dag behandler trossamfund med udgangspunkt i grundloven.
Vi behandler ikke livsstilssamfund, som ikke har en entydig definition, og det kan være hvad som helst.
Det, man skal huske på, er, at de, der bliver anerkendt, får en masse privilegier, økonomiske privilegier m.m., og derfor er det enormt vigtigt at holde fast i, at det er trossamfund, vi behandler i det her lovforslag, og ikke noget udefinerbart livsstilssamfund.