runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Møller (S), 2020-12-03:
Jeg skal jo ikke snakke på Venstres vegne.
Men jeg synes i hvert fald, at det er noget af en fortolkning, der ligger i forbindelse med det her.
Det, man kan sige, er, at det er klart, at præmissen selvfølgelig er forskellig, når man mener, man alene kan klare det ved udbygning af den kollektive trafik.
Er der så ikke en vis fornuft i, at man sådan set beholder en reservation, indtil der er en endelig afklaring af, hvad et alternativ i givet fald kan være?
Altså, nogle sidder og snakker om et alternativ, som man ikke ved hvad er, men her har vi en reservation, som i hvert fald giver nogle muligheder.
Er det ikke klogere?
Martin Lidegaard (RV), 2020-12-03:
Det er muligt, at Venstre før har udtrykt det så klart, som ordføreren gjorde.
Men jeg har ikke før hørt Venstres ordfører sige, at Venstre ikke ønsker en motorvej ned gennem Nordsjælland.
Det var vist ordene sådan nogenlunde direkte: Man har ingen planer om og ønsker ikke en motorvej ned gennem Nordsjælland.
Det er da forholdsvis klar tale.
Så det, jeg læser ud af det, er, at når Venstre ønsker den her undersøgelse, er det, fordi man måske tænker, at der kan laves nogle mindre ting, som ikke indbefatter en fuld Ring 5, men nogle små ting – what do I know – for at afhjælpe et trængselsproblem.
Det var i hvert fald sådan, jeg valgte at tolke Venstres udsagn.
Og det er nyt for mig, at man har sløjfet idéen om en fuld motorvej – det er en glædelig nyhed.
Henrik Møller (S), 2020-12-03:
Tak for det.
Jeg synes jo, at det sidste her indeholder sådan en forudsætning om, at det er et enten-eller, og der tror jeg, at forudsætningerne hviler på forskellige tilgange, hvor vi måske i højere grad snakker om et både-og, forstået på den måde, at det sådan set også er det, vi mener med den kollektive trafik.
Jeg fik jo hverken nævnt Frederikssund eller Hillerød, og det ærgrer jeg mig over, men det har jeg nu hermed gjort.
Men nu er det jo arealreservationen, vi i første omgang drøfter og diskuterer i forbindelse med det her.
Den anden del er, at der ligesom er en forundring over, at Venstre har skiftet spor – jeg ved ikke, om det er bilbane, eller hvad det er.
Det synes jeg nu ikke de har.
Så hvori består det nye fra Venstre, som hr. Martin Lidegaard ser det?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-12-03:
Tak, formand, og jeg skal forsøge at følge henstillingen om at tale højt og tydeligt, så jeg kan overdøve den infernalske larm, der er bag ved os.
Det her er jo søsterforslaget, og nu er vi nået til Ring 5-Syd, og principielt er det den samme problemstilling, for her har vi også en situation, hvor vi på tværs af partier har igangsat undersøgelser af, hvad behovet for reservationen i det hele taget er.
Vi har jo også iværksat en undersøgelse af alternativer til den Ring 5-motorvej, som indgik i en blå trafikaftale fra marts 2019.
Venstre har bl.a. spillet ind med, at vi skal se meget, meget bredere på den sag.
Så det glæder vi os til at se resultatet af, og der er det vores synspunkt, at det vil være særdeles utidigt, hvis man også her går ind og kortslutter undersøgelser, som er sat i gang, og som der bruges ressourcer på, og så konkluderer på forhånd.
Derfor vil jeg også her appellere til, at vi lander beslutningsforslaget med en beretning, hvor vi noterer os, at de her undersøgelser er i gang, at vi skal bevare et momentum i dem, så vi ikke lader folk leve i uvished, og at vi så skal committe hinanden på at konkludere på undersøgelserne med en politisk aftale, lige så snart de er tilendebragt.
Så det er sådan set den samme principielle historie, som var med det tidligere beslutningsforslag, og det betyder jo så, at vi engang i 2022 kan skabe klarhed her.
Men jeg skal ikke lægge skjul på – og det var også det, jeg antydede – at det ikke er Venstres prioritet at få bygget en motorvej; Ring 5-Syd.
Det er det ikke.
Vi vil gerne se længere mod vest, og derfor glæder vi os til at se resultatet af den undersøgelse, som vi sammen har sat i gang på tværs af forligskredsen.
Martin Lidegaard (RV), 2020-12-03:
Jeg forestiller mig egentlig ikke, at der skal anlægges nogen jernbanering heller, nej.
Men der er blevet diskuteret en markant forbedring af Kystbanen, og det er heldigvis på vej, selv om det går meget langsomt.
Og der er også folk, som jo arbejder med tanken om at forlænge S-togsbanen, der går til Hillerød i dag, op til Helsinge.
Det er jo dér, det giver mening at have offentlig transport: til og fra de store byer – der er også ganske store byer oppe i Nordsjælland.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-03:
Skal man forstå det sådan, at Det Radikale Venstre har nogle idéer om, at til den tid skal der anlægges jernbaneskinner i en ring rundt om København?
Og har Det Radikale Venstre gjort sig nogen overvejelser om, hvad det vil koste, og hvor mange der vil have lyst til at stige på sådan en jernbane rundt i ringkorridoren?
For de løsningsforslag, som hr. Martin Lidegaard lægger på bordet om længere Hillerødmotorvej og længere Frederikssundsmotorvej, løser jo ikke kapacitetsproblemer i ringen.
Og derfor er spørgsmålet: Hvad er det for nogle jernbaner, der skal anlægges derude i ringen for at løse de problemer?
Martin Lidegaard (RV), 2020-12-03:
Altså, de vejprojekter, som vi kan støtte i Nordsjælland, er forlængelsen af Hillerødmotorvejen og Frederikssundsvejen.
Men vi forestiller os ikke, at der skal bygges anden vejkapacitet i Nordsjælland.
Vi forestiller os i stedet for, at man skal satse på at få noget velfungerende kollektiv transport, at vi skal have noget roadpricing, som vi forhåbentlig snart kan komme i gang med at teste, så vi får reguleret transporten bedre, og at vi anvender nye teknologier til at løse fremtidens vejtransport.
Så nej, vi forestiller os ikke et alternativ til Ring 5.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-03:
Jeg skal lige høre, om baggrunden for, at Det Radikale Venstre vil ophæve arealreservationen til en fremtidig transportkorridor i Ring 5, er, at Radikale Venstre – uanset hvor meget trængsel der er på de nordsjællandske veje ind mod København – aldrig nogen sinde vil skaffe mere vejkapacitet til Nordsjælland og derfor kan udelukke at få behov for den her arealreservation.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-12-03:
For der er ingen modsætninger i det her.
Vi ser, at der ikke er behov for den her motorvej i vor tid.
Det er under alle omstændigheder på den lange bane, og det er med det, at vi går ind i den debat omkring Ring 5 og om, hvor meget vi kan indsnævre, og hvor meget der skal reserveres.
Og som jeg også skitserede, kunne jeg godt forudse, at der kunne være behov for – hvis der skal være mere kapacitet – at det så bliver længere ude, fordi hovedstaden simpelt hen er vokset.
Men det er jo noget, vi skal diskutere senere; det kan vi ikke klare i den her debat.
Det, der er kernen, er, at vi får indsnævret den her Ring 5, og at vi giver borgerne vished.
Og det kan vi gøre på et sikkert grundlag, når ministeren kommer med undersøgelsen, som vi fælles har bestilt, også fra Det Radikale Venstres side.
Martin Lidegaard (RV), 2020-12-03:
Ja, det var et særligt spørgsmål.
Jeg vil sige, at jeg håber meget, at Venstre vil være med til at skaffe den afklaring.
Det synes jeg vi skylder borgerne.
Henrik Møller (S), 2020-12-03:
Jeg skal prøve at bestræbe mig på at tale, så det kan høres, også herinde i salen.
Det forslag, vi har nu, er jo lidt i forlængelse af B 26, og man kan sige, at det B 27, vi har nu, ikke er et nyt forslag.
Det er jo faktisk et forslag, som vi behandlede i februar 2020, altså i år,
og det drejer sig så som sagt om arealreservationen i forhold til hovedstadsområdet.
Det er jo ikke helt nødvendigvis de samme elementer, som ligger i reservationen, men jeg synes jo, der ligger nogle principper i det, som er vigtige.
Altså, når man kigger på, hvad det er, der skal undersøges i de her analyser – og jeg vil ikke komme ind på, hvornår det her er færdigt, og hvor lang tid det har taget; det synes jeg ministeren har svaret fint på – kan man sige, at vi i hvert fald har noget i udsigt, noget at vente på, i 2021.
Men det, der jo er beskrevet, er, at endelig gennemføres der i den sydlige del også en vurdering af vejnettets opkobling på kollektive trafikale knudepunkter, herunder muligheden for større udnyttelse af samkørselspladser, og af det samlede trafikale billede i hovedstaden på kort og længere sigt, herunder effekterne ved at udbygge indfaldskorridorer og/eller ringforbindelser.
Det, der jo sådan set er lagt op til her, er at sige: Vi har en reservation; vi er med på, at det kan give nogle udfordringer, og derfor kigger vi sådan set også i den her analyse og undersøgelse på nogle alternativer.
Men jeg bliver bare nødt til at sige, at det at begynde at ophæve noget uden at vide, hvad det nye er, altså ikke giver nogen mening.
Det giver ingen mening, og slet ikke, når tidshorisonten er, som den er.
For nuværende giver det faktisk god mening at have de her reservationer som en mulighed, hvis ikke de her alternativer, som er i spil, bliver drøftet.
Derfor: Fra Socialdemokratiets side af er udgangspunktet altså stadig væk, at vi afventer den her rapport, der kommer, og så tager vi drøftelserne af, hvad der er muligt.
Men at begynde at ophæve, inden vi er nået dertil, synes vi simpelt hen ikke giver nogen mening, så vi kan ikke støtte forslaget.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-12-03:
Tak til ministeren for at gå på talerstolen igen og præcisere forholdene omkring Kystbanen.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi debatterer på grundlag af fakta.
Der er ingen tvivl om, at vi stadig væk har en fælles udfordring med at gøre togdriften endnu bedre med flere tog til tiden, også på Kystbanen.
Men når nu ministeren er på talerstolen, vil jeg egentlig godt spørge lidt ind til det, som har været meget fremme i debatten og også er blevet rejst af forslagsstillerne: Hvornår kan vi egentlig forvente at undersøgelsen er færdig?
Benny Engelbrecht (S), 2020-12-03:
Vi ser meget gerne på alle tænkelige forbedringer, selvsagt også af jernbaneinfrastrukturen.
Men jeg synes også bare, at når der bliver sagt, at situationen på Kystbanen er meget ringe, så bør jeg rette det, når det aktuelt ikke er tilfældet.
Martin Lidegaard (RV), 2020-12-03:
Jamen altså, jeg er sådan set enig i, at det er fornuftigt at afkoble den fra Sverige.
Det her skal jo ikke være en diskussion om Kystbanen, men der er jo lavet en hel rapport fra COWI, og der er lavet utrolig mange andre undersøgelser, der viser, at hvis man vil helt op på den kvalitet, som jeg synes den selvfølgelig fortjener – det er jo Danmarks mest befærdede jernbane overhovedet, og der er virkelig også økonomi i at have en hurtig drift og mange tog i timen – så kræver det, at man dels stopper togene fra Sverige, dér er jeg helt enig med ministeren, dels at man indfører en lang række andre tiltag, netop som ministeren selv nævner, på materiel, på skinner og måske også, hvis man skal tage den store mundfuld, på, hvordan togene går, når de kommer ind til byen: Nørreportproblematikken, Østerport osv.
Jeg vil bare signalere, at vi stadig tror, der er et stykke vej at gå, når covid-19 er lettet.
Og det håber jeg regeringen vil være med til.
Benny Engelbrecht (S), 2020-12-03:
Det er jo netop derfor, man afkobler den svenske jernbanedrift fra Kystbanen og i stedet for laver sammenhængen med den sjællandske jernbanedrift for på den måde at sikre, at de forsinkelser, der kommer ind fra Sverige, ikke forplanter sig på Kystbanen.
Derfor blot for at gentage: Jeg synes, det er rimeligt – og det bør man gøre som minister – at korrigere, hvis der bliver sagt noget i debatten, som er decideret forkert.
Det, det handler om, er jo, hvad øjebliksbilledet på Kystbanen er: Kystbanen kører rigtig, rigtig godt.
Det er jo klart, at den viden skal vi også benytte os af.
Altså, vi kan lave masser af forbedringer på skinner, signalsystemer og alle mulige andre ting, men der, hvor forsinkelserne først og fremmest kommer fra, er Sverige.
Og det skyldes jo bl.a., at de svenske strækninger, der køres på, er meget, meget lange, og derfor forplanter forsinkelserne sig meget nemt.
Så det er blot for at sige, at der altså her har været en lavthængende frugt, som man vel også må konstatere at der er truffet en fornuftig beslutning om.
Og det skulle gerne være med til fremadrettet at give en langt større rettidighed på Kystbanen.
Martin Lidegaard (RV), 2020-12-03:
Jamen tak til ministeren for at gå op til anden runde.
Det er modigt at gøre det.
Jeg anerkender, at rettidigheden er gået den rigtige vej på Kystbanen.
Men jeg er nødt til at sige, at man jo ikke kan fremhæve det som en kæmpestor sejr, at man har lavet en kæmpe gevinst, fordi der under covid-19-krisen er kunstige ophold i lufthavnen og ved grænsen, som gør, at man så undgår forsinkelser, fordi man så har en anden drift, end man plejer at have, altså end den hurtige drift, man skulle have.
Det håber jeg da at ministeren vil give mig ret i, altså at der stadig er et pænt stykke vej til, at vi kan sige det.
Men jeg medgiver, at det under covid-19 på grund af de særlige forhold går noget bedre; det vil jeg gerne give ministeren.
Men jeg håber da, at vi kan blive enige om, at der er brug for forbedringer på Kystbanen.
Det vil vi i hvert fald arbejde meget for i det kommende transportforlig.
Benny Engelbrecht (S), 2020-12-03:
Det er ganske kort, og det er blot, fordi hr. Martin Lidegaard i sit afsluttende indlæg nævner rettidigheden på Kystbanen og fremhæver den som værende særlig negativ.
Jeg synes, det er ganske uretfærdigt, da Kystbanen i indeværende år har kørt bedre end i mands minde med en rettidighed på 90 pct.
Det er ikke set lignende, ja, så længe folk kan huske.
Jeg synes, det ville være rimeligt, at man taler om elementer, der kan forbedres og andet, ud fra fakta og ikke ud fra synsninger og fornemmelser.
For Kystbanen kører rigtig fremragende.
Der er i øvrigt en ret enkel forklaring på, at Kystbanen kører, som den gør.
Det skyldes, at det i forbindelse med covid-19 har været nødvendigt at indføre grænsekontrol mellem Danmark og Sverige.
I den forbindelse er der indlagt et ophold i lufthavnen.
Det ophold fungerer som sådan en slags buffer, som er med til at sikre, at der ikke sker forsinkelser inde i det danske jernbanenet.
Det viser sig faktisk, at en meget stor del af de forsinkelser, som kommer fra Sverige, forplanter sig ikke bare til Kystbanen, men i det hele taget til det danske jernbanesystem.
Så det har på alle mulige måder været meget opløftende at se, at man på den måde kan forbedre jernbanedriften i Danmark, ved at vi ikke får forsinkelser ind fra Sverige.
Men at påstå, at Kystbanen kører dårligt netop nu, er ganske enkelt forkert, for den har ikke kørt bedre i rigtig mange år.
Liselott Blixt (DF), 2020-12-04:
Jamen jeg er helt enig – noget af det er noget pjat.
Og det er noget, der bare er blevet pisket op.
Og det er synd for de kvinder, som faktisk har oplevet et overgreb, at de lige pludselig bliver lagt i samme kategori som nogle kvinder, der har haft en hånd på deres lår.
Altså, vi har haft curlingbørn – spørgsmålet er: Er det curlingvoksne, vi ser nu?
Det er trist.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-04:
Tak for det.
Jeg fornemmer, at ordføreren synes, det her er lidt noget pjat.
Det synes jeg er ærgerligt, når vi får det ene vidnesbyrd efter det andet med tusindvis af kvinder fra alle mulige forskellige brancher om, at det her er en kultur, der er ude i virksomhederne.
At ordføreren så snakker om, at det er flirt, og at det skal man kunne tage, og at det er i en venskabelig tone, synes jeg er problematisk.
Og derfor vil jeg gerne spørge ordføreren om noget, for ordføreren nævner, at ordføreren har snakket med kvindelige læger, der er blevet udsat for store krænkelser – siger ordføreren – af mandlige læger: Hvad nu hvis de mandlige læger mener, at de store krænkelser var helt almindelig, god gammeldags flirteri?
Hvad skal vi så gøre?
For typisk er det jo, fordi der er to sider af én sag.
Og i den her kulturændring, vi er i gang med, er det jo, fordi noget, man har troet var i orden før, ikke er i orden på arbejdspladserne længere; det er ikke i orden at stikke en hånd op under en yngre medarbejders kjole, og det er ikke i orden at lægge en hånd på numsen af en medarbejder længere.
Men hvad siger ordføreren til det?
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-12-04:
Nu er det jo ikke så lang tid siden, at reglerne blev ændret, og der skal man huske, at det lige skal virke ude blandt arbejdsgiverne.
De har jo det, der hedder et objektivt ansvar i dag, som er det, der med en juridisk term er det mest udvidede, man faktisk kan få.
Det, spørgeren taler om, er jo ikke noget, der ligger i en juridisk term helt generelt, plus at det er indført i England, hvor det har givet store problemer.
Så derfor er det bare, at vi i Venstre mener, at det skal ske ude på arbejdspladsen – det er derude, man skal tage diskussionen.
Vi kan lovgive nok så meget herinde og så tro, at det hjælper.
Det tror vi sådan set ikke på; vi tror på, at diskussionen skal tages ude på arbejdspladsen.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-04:
Vi er også rigtig glade for, at der bliver indkaldt til de her trepartsdrøftelser, og jeg tror, det er et rigtig vigtigt skridt i den rigtige retning.
Men jeg tænker også, at Venstre jo må have sine egne holdninger til, hvad der skal til for at få ændret den her kultur.
Altså, ud over det, der kommer ud af trepartsaftalen, hvad tænker Venstre så kunne være godt at gøre, for at vi får ændret den her kultur?
Eller mener ordføreren, at vi bare skal lade arbejdsgiverne tage snakken selv?
Det lader ikke til, at det har virket indtil videre.
Jeg synes ikke, at ordføreren svarer på mit spørgsmål.
Men hvad nu – i forhold til de her kvinder, som ordføreren har snakket med, der siger, at de har oplevet store krænkelser – hvis mændene siger, at det bare er almindeligt flirteri?
Hvor skal vi så stille os henne?
For der er jo gråzoner i det her, og det er forskelligt, hvordan man opfatter tingene.
Og så vil jeg sige: En hånd på et lår eller en hånd så højt oppe, at den kommer ind under en kjole, er for SF noget, der ikke skal finde sted på en arbejdsplads, og slet ikke, hvis det er en overordnet, der gør det.
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-12-04:
Det er jo også derfor, vi pålægger regeringen at indkalde til den her trepartsforhandling.
Og grunden til, at vi har sagt, at vi pålægger dem det, er, at ét er, at man siger, at man gør det, men jeg ved ikke, om spørgeren også har oplevet, at der er politikere, der har sagt, at de gør noget, og så sker der efterfølgende ikke så meget.
Så det er jo derfor, vi gør det, altså for at man netop kan blive ved med drøfte det her vigtige emne.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-04:
Tak til ordføreren.
Jeg prøvede at høre efter så godt, jeg kunne.
Det var mere det, ordføreren sagde om, at det var gået over gevind.
Og ordføreren kom så med et eksempel fra et radioprogram eller sådan noget, og som ordføreren fortalte det, er jeg meget enig.
Men mener ordføreren, at de sager, der generelt har været fremme, f.eks. de tal, der blev lagt frem af TrygFonden i forhold til seksuel chikane, viser, at det er gået over gevind, altså de sager, vi ligesom alle sammen kender til, egentlig er relevante nok?
Altså, kan ordføreren give mig så meget?
Liselott Blixt (DF), 2020-12-04:
Nu ved jeg ikke, hvad det er for nogle tal, TrygFonden lagde frem, men jeg har læst mange af de politiske kommentarer herinde fra Christiansborg, som er min arbejdsplads, og som har været min arbejdsplads i rigtig mange år, i 13 år, og jeg kan ikke genkende det billede.
Og jeg synes, det er trist, at man – også som kvinde – kan bruge magt mod mænd på den her måde.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-04:
Jeg kom selv lidt ind på TrygFonden i min egen tale, og jeg er også meget glad for den her arbejdsplads.
Mener ordføreren ikke, at der kan være en situation, hvor man ikke kan komme ud med det, og derfor skal kunne komme med det senere?
Det gælder jo også i forhold til seksuelle overgreb, hvor vi også har gjort det muligt senere hen at komme med det, ikke fordi det her nødvendigvis er lige så slemt.
Men anerkender ordføreren, at der kan være en grund til, at man måske venter med at komme frem med de her ting, og at man stadig skal have lov til at fortælle om det, selv om det ligger år tilbage?
Liselott Blixt (DF), 2020-12-04:
Jeg kan godt forstå, at man skal have lov til at fortælle om det, men det, vi ser i dag, er, at der kommer nogle sager, der er 10-20 år gamle, som faktisk indebærer repressalier for den mand, der bliver udsat for at blive kaldt krænker, uden at det kan bevises af nogen.
Vi har en retsstat, som betyder, at man selvfølgelig er uskyldig, indtil det modsatte er bevist, og det bør også gælde i de her sager.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-12-04:
Tak for det.
Jeg fornemmer, at ordføreren efterlyser nogle definitioner: Hvad er seksuel krænkelse?
Hvad er overgreb?
kan vi jo også spørge.
Og jeg kunne godt tænke mig at lave et lille tankeeksperimentet, for jeg noterede mig jo, at ordførerens kolleger i pressen for nogle måneder siden, bl.a. fru Pia Kjærsgaard og fru Marie Krarup, lod til at reagere ganske kraftigt på mine og andre kollegers historier om seksuelle krænkelser på denne arbejdsplads.
Hvilke af de nævnte eksempler er ikke seksuelle krænkelser?
Er det, når man som mig har været udsat for, at mandlige kolleger tager billeder af én, mens man taler, og sender dem til en med hjerte-emojies?
Er det, når man bliver kysset på halsen til et forhandlingsmøde, når der bliver hilst?
Eller er det, når man bliver taget i håret og får hvisket, at ens parfume dufter af sex?
Er der nogle af dem, der ikke er en seksuel krænkelse?
Liselott Blixt (DF), 2020-12-04:
Ja, det er der.
Altså, fordi der er en, der tager et billede og sender et hjerte med – herregud.
Det kan jeg ikke se som en krænkelse overhovedet.
I forhold til at nogen skulle komme hen og kysse mig på halsen eller rive mig i håret, vil jeg sige: Det ville de aldrig nogen sinde komme i nærheden af – så er det sagt.
Altså, jeg ville da trække mig tilbage.
Jeg undrer mig over, at man siger det om nogle kollegaer herinde, for selvfølgelig skal der overhovedet ikke være en ved et forhandlingsmøde, der kysser én på halsen eller trækker én i håret.
Men jeg ville nok bare slå tilbage.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-12-04:
Som jeg hører det, kommer vi lidt nærmere på ordførerens definition af, hvad seksuelle krænkelser er.
Men så vil jeg spørge: Hvordan tænker ordføreren at vi får skilt fårene fra bukkene, om man så må sige?
Nu sidder jeg jo selv med forsvarsområdet.
11 pct. af de kvindelige ansatte under forsvaret oplever seksuel uønsket opmærksomhed.
Hvordan får vi ifølge ordføreren fundet ud af, hvilke dele af de her undersøgelser der er noget pjat, og hvilke dele der er reelle nok, for vi bliver jo nødt til at gøre noget ved det, som er reelt nok?
Så hvordan får vi skilt fårene fra bukkene i sådan en situation?
Jeg og SF er ikke rigtig enige i det, men måske kan ordføreren fortælle det.
Liselott Blixt (DF), 2020-12-04:
Jeg ved ikke, om ordføreren ikke hørte min tale.
Når det er voldtægt og overgreb, skal det stoppes.
Og det er også derfor, det er vigtigt, at arbejdspladsen har en ordentlig arbejdsmiljøaftale, og at man sikrer, at det sker sammen med det personale, der er, og at man kender de rammer, der er.
Så lad være med at lægge mig ord i munden om, at lige pludselig, bare fordi en mand siger, at en voldtægt er i orden, så har jeg godkendt det – sikke noget pjat!
Astrid Carøe (SF), 2020-12-04:
Tak for det.
Og tak til Venstres ordfører for at give udtryk for, at det her virkelig er et stort problem, og at vi ikke er kommet hele vejen med den lovændring, man lavede i 2019.
Ordføreren taler om, at man vil opfordre arbejdsgiverne til at tale med deres medarbejdere om det her problem, men er ordføreren ikke bekymret for nu, hvor snakken i medierne er døet ud, at snakken ude på arbejdspladserne så også dør ud, og at man ikke snakker om det her i det daglige længere, og at man dermed ikke får lavet den kulturændring, som vi tydeligvis alle sammen er meget interesserede i?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-04:
Kunne ordføreren redegøre for, hvorfor det her ikke har økonomiske konsekvenser for erhvervslivet?