Mette Hjermind Dencker (DF), 2019-12-13:
Tak for det.
I både år 2016 og år 2017 blev vi danskere ifølge World Happiness Report kåret til det gladeste folkefærd i hele verden, og i 2018 og 2019 blev vi desværre overhalet af Finland, men vi er altså stadig væk nummer to den dag i dag.
Vi er stadig væk næsten de gladeste mennesker i hele verden, og ved I hvad, Realdania har lavet en undersøgelse, som har vist, at de gladeste danskere bor på landet.
Det vil sige, at de gladeste af de gladeste mennesker i hele verden bor i de danske landdistrikter, og dem er vi som landdistriktsordførere så heldige at arbejde sammen med.
Det synes jeg er dybt privilegeret.
Det er bare en lille smule sjovere at være landdistriktsordfører her i Danmark, end det er at være det i Sydsudan, som var det mindst glade land i hele verden.
Jeg er jo selv en af verdens lykkeligste mennesker ifølge de to rapporter.
Jeg bor i en yderkommune, Syddjurs Kommuner, i en lille by, Tirstrup, på 500 indbyggere, og jeg må bare sige, at jeg kan genkende det hele fra min landsby.
Jeg kan genkende det der med, at vi elsker at hjælpe hinanden, at vi elsker at være sociale med hinanden, og at vi finder på en masse ting, for at vores lille landsby bare skal være et rigtig, rigtig hyggeligt sted at leve.
Sådan har de det også i de andre landdistrikter og på øerne.
Det er i hvert fald det, jeg bliver mødt med, når jeg besøger dem.
Det, som medierne skriver om, og det, som vi som politikere er nødt til at forholde os til, er alt det, der ikke fungerer i landdistrikterne, desværre med den omkostning, at folk så tror, at det er ganske forfærdeligt at bo i landdistrikterne og på øerne, fordi de kun hører dårligt om dem i pressen.
Men os, der bor i landdistrikterne, og os, som er landdistriktsordførere her og tit er rundt i landet, i landdistrikterne og på øerne, ved heldigvis bedre.
Men det, der ikke fungerer, skal vi selvfølgelig få til at virke.
Vi skal sikre, at der er en ordentlig mobil- og bredbåndsdækning i hele landet; vi skal sikre ordentlige uddannelsesmuligheder i hele landet; vi skal sikre, at de statslige arbejdspladser spredes jævnt ud over hele landet; vi skal sikre, at det ikke er andre parametre end ens økonomi, man bliver målt på, når man vil købe et hus i et af de områder, hvor de lykkeligste af de lykkeligste mennesker i verden bor.
Men det er meget, og det er omfattende, og vi må tage ét skridt ad gangen.
Det, som jeg opfordrer til i dag, er, at vi sammen tegner nogle streger på danmarkskortet og siger, at her er tiltagzonerne, at her er de zoner, hvor vi i de kommende år vil gøre en ekstra indsats.
Hvad indsatsen skal være, er noget, vi sammen drøfter senere, men det kunne f.eks. være at sige, at vi i tiltagszonerne vil ligestille de studerende med det arbejdende folk, sådan at de også får et befordringsfradrag, at vi i tiltagszonerne vil give statsgaranterede lån, at tiltagszonerne skal være det første sted, hvor vi laver fuld bredbånds- og mobildækning.
Vi kan sådan set fylde hvad som helst i det, og vi kan lave det over en årrække, og så kan vi bagefter lukke tiltagszonerne, når vi synes, vi har opnået det ønskede resultat.
Så på den måde er det sådan set kun fantasien, der sætter grænsen.
De områder, som jeg gerne vil have skal være tiltagszoner, er de 27 småøer, det er de fem økommuner, det er landkommunerne, og det er yderkommunerne.
For det er der, udviklingen halter bagefter på de fleste parametre, og vi kan også gøre det forskelligt.
For ministeren har fuldstændig ret, når han siger, at vi i landdistrikterne ikke kan lave one size fits all-modeller, fordi de er så forskellige, som de er.
Så vi kan også inden for tiltagszonerne sige, at vi udpeger de 27 småøer eller de fem økommuner for lige her at gøre nogle særlige tiltag.
Vi kan gøre lige, hvad det skal være.
Så med ønsket om, at vi sammen kan gøre Danmarks lykkeligste mennesker i verdens næstlykkeligste land endnu gladere, så håber jeg, at mine gode og i øvrigt også glade landdistriktskolleger her på en hyggelig fredag formiddag i december vil bakke op om Dansk Folkepartis forslag, som lyder: Forslag til vedtagelse »Folketinget opfordrer regeringen til efter norsk model at udpege land-, yder- og ø-kommuner samt de 27 danske småøer som tiltagszoner og i samarbejde med relevante landdistriktsaktører at identificere, hvilke initiativer der med fordel kan iværksættes for at understøtte og fremme udviklingen i de nævnte områder«.