runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Carøe (SF), 2021-10-14:
Tak for det.
Jeg kan også starte med at sige, at vi i SF selvfølgelig bakker op om det her forslag.
Som jeg sagde lige før, er det en glædens dag, at det endelig er lykkedes at finde en løsning, for at unge, der er i efterværn, også skal kunne modtage su.
Det er en kæmpe sejr for os i SF.
Så er der den anden del af lovforslaget, som handler om, at forældre skal være ligestillede i forhold til barsel, også når de er på su.
Selvfølgelig skal de være ligestillede, hvad enten de er under uddannelse eller ej, og selvfølgelig skal begge forældre have ret til lige mange ekstra su-klip, når de får et barn, mens de tager en uddannelse.
Vi ved, at barsel for begge forældre er afgørende for at skabe tilknytning til barnet og ro til at få en hverdag op at stå med en lille ny, og det skal vi selvfølgelig give ret til til både mor og far, og de skal også have ret til lige lang tid.
Når vi ikke har gjort det tidligere, er det jo ganske simpelt forskelsbehandling.
Så det er godt, at vi gør op med det med det her lovforslag, så begge forældre får 9 måneders ekstra su i stedet for 6 måneder til far eller medmor og 12 måneder til mor.
Og det er også godt, at vi sikrer fleksibiliteten, så man kan overføre til hinanden.
Jeg havde dog gerne set, at vi også her udnyttede den her mulighed, hvor vi ændrer i systemet, og generelt sikrede bedre rettigheder til studerende med børn, f.eks. ved at give 12 måneder til både mor og far.
Jeg håber, at det er en snak, vi fortsat kan have med ministeren, om, hvordan vi sikrer, at studerende, der enten har børn eller får børn, mens de er studerende, får nemmere ved at komme igennem deres uddannelse.
For det er nemlig enormt vigtigt, at forældre har en mulighed for at fortsætte deres studie, når de får et barn.
Og det kan være svært, både fordi man måske ikke kan nå det samme, som man kunne før, men også fordi ens økonomi ændrer sig rigtig meget, når man får et barn.
Så det håber jeg at vi kan fortsætte drøftelser om.
Indtil videre kan jeg bare glæde mig over det her lovforslag, som jeg synes er en rigtig positiv udvikling.
Så SF bakker op om lovforslaget.
Katrine Robsøe (RV), 2021-10-14:
Tak for det.
Det er på tide, og det er vi rigtig glade for at kunne bidrage til med den her aftale.
Og så er det jo egentlig sådan nogle gange, at man kommer til at tænke: Det er lidt sjovt, at det først er nu, vi har tænkt på, at det her lovforslag skal gennemføres, altså at vi rent faktisk ligestiller forældre, der skal på barsel, mens de er i gang med deres uddannelse.
Jeg synes, det er så indlysende godt, at vi får sidestillet de to forældre, uanset om det er to mødre eller en far og en mor eller to fædre, eller hvordan man har indrettet sig familiemæssigt.
Nu er der fremadrettet 9 måneder til hver, og man kan ovenikøbet også rykke lidt rundt på det internt, hvis det er sådan, det fungerer bedst i ens egen familie.
Så det er simpelt hen så dejligt, at vi får taget nogle skridt nu på su-området i forhold til at ligestille forældre.
Så der er naturligvis fuld opbakning fra Radikale til lovforslaget her.
Jette Gottlieb (EL), 2021-10-14:
Mange tak.
Ligesom su'en er en afgørende hjørnesten i forhold til at sikre lige muligheder for adgang til uddannelse, er barselsrettigheder også et vigtigt fundament, når vi i fællesskab lægger byggesten til et lige og godt samfund.
Med den her lovændring skaber vi bedre rammer for barslen, og det er noget, man er fælles om, og det at fordele barslen er et muligt valg, og forhåbentlig bliver det også sådan, når man siden hen kommer ud på arbejdsmarkedet.
Nu kan begge forældre uanset køn fremover få ret til 9 måneders ekstra su i forbindelse med fødsel eller adoption.
Vi deler dog den kritik, som bl.a. af DGS, LH og DSF er fremført.
Den lyder som følger – og jeg håber, at ministeren vil forholde sig til den kritik, når han om lidt skal op at fremlægge, hvordan han ser på det: Forslaget vil stille moren dårligere end før, hvor moren ville modtage 12 måneders ekstra su, og et ønske om 12 måneders ekstra su ved disse ændringer vil ske på bekostning af faren.
Det bemærkes endvidere, at det i de tilfælde, hvor den ene forælder ikke er uddannelsessøgende, bør sikres, at den forælder, der er uddannelsessøgende, har ret til 12 måneders su, idet den anden forælders indkomstgrundlag kan være utilstrækkeligt.
I de tilfælde, hvor kun én forælder er uddannelsessøgende, bør de 3 måneders ekstra su automatisk overflyttes til den uddannelsessøgende forælder.
Det skal der ses på.
DSF, LH og DGS ser gerne, at ministeriet arbejder på at etablere et smidigt overførselsområde i de tilfælde.
Vi håber så, at ministeren vil forholde sig til den kritik, når han kommer på talerstolen.
Men alt i alt vil jeg sige: Det her forslag ændrer ikke på den samlede barsel, men er en omfordeling, så fødende og partnere er ligestillede.
En bemærkning hertil er, at man skal huske, at alle lønmodtagere er berettiget til barselsdagpenge, og at ledige har ret til rådighedsfritagelse.
Uanset hvilken partner man har, vil man have ret til minimum 3 måneders barsel, så der samlet set vil være 12 måneder i forbindelse med alle børn.
Enhedslisten arbejder for ligestilling og for at sikre bedre barselsrettigheder, så vi er for forslaget.
Britt Bager (KF), 2021-10-14:
Tak for det.
Som flere ordførere tidligere har nævnt, er det her et forslag, der følger op på en aftale om at skabe fuld ligestilling mellem kønnene i su-systemet i forbindelse med fødsel og adoption.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-10-14:
Det er et godt lovforslag om ligestilling mellem mænd og kvinder ved tildeling af ekstra su i forbindelse med fødsel eller adoption.
Hvor der i dag kan tildeles 12 måneder til kvinder og 6 måneder til mænd, vil begge køn med lovforslaget kunne tildeles 9 måneder med mulighed for at overføre 3.
Derved vil man stadig kunne tildele med den samme fordeling som i dag, eller der kan foretages en anden fordeling, hvis familien ønsker det.
De øvrige præciseringer og tiltag, som lovforslaget indeholder, kan Nye Borgerlige også støtte.
Nye Borgerlige kan dermed støtte L 32.
Bent Bøgsted (DF), 2021-10-14:
Men lad os nu sige, at det drejer sig om en kvinde og en mand, der begge er studerende, og som danner par; de får et barn, når kvinden har halvandet år tilbage af sin uddannelse og manden har 6 måneder tilbage af sin uddannelse – og det er 9 måneder til hver, hvor det er 3 måneder, de kan overføre.
Manden afslutter sin uddannelse til tiden, og kan han så overføre de 3 måneder ekstra til kvinden?
Kan man gøre det?
Og omvendt – det kan være kvinden, der har 6 måneder tilbage, og hvor manden har længere tid.
Når de kommer ud på arbejdsmarkedet, er de jo omfattet af de normale barselsregler, men kan man overføre de 3 måneder til ens partner, hvis man kun har 6 måneder tilbage af sin uddannelse og gør uddannelsen færdig til tiden?
Dan Jørgensen (S), 2021-10-14:
Altså, jeg vil bare lige sige, så folk, der lytter med, er klar over det, at jeg er helt med på, at spørgeren selvfølgelig er klar over det.
Det er selvfølgelig også vigtigt at understrege, at domstolsefterprøvelse osv. ikke er noget, vi afskærer.
Det er også vigtigt at fastslå, at det her jo ikke er sådan en generel ændring ud i al fremtid for alle fremtidige projekter, vi taler om; det er den her konkrete sag.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-14:
Tak, og tak til ministeren for at have dannet rammen om den her politiske forhandling frem mod det her fantastiske strømeventyr.
Er det ikke rigtigt, at ministeren ikke kan afskære muligheden for en domstolsprøvelse?
Nu siger ministeren, at det ikke er noget, de gør.
Den er, så vidt jeg forstår, og ret mig, hvis jeg tager fejl, grundlovssikret.
Jeg vil også gerne appellere til ministeren om, at vi får det her på plads, at vi får skabt en relevant klageadgang i udvalgsarbejdet, sådan at vi alle sammen føler, at vi er på sikkert demokratisk grundlag.
Så har debatten i dag gjort indtryk på ministeren i forhold til det?
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-10-14:
For det første må jeg anholde, at det er en ændring til loven – det er det sådan set ikke.
Der står ikke i loven, at det er aftalekredsen, der skal sætte et indikativt mål; der står, at der skal sættes et indikativt mål for 2025, og det er det, der bliver gjort.
Jeg vil ikke gå ind i en kalenderdiskussion med den nye ordfører fra Venstre, for jeg erindrer bare møder, hvor det her er blevet forhandlet og diskuteret forfra og bagfra og op og ned.
Så jeg kan ikke genkende det billede.
Nogle gange går der meget processnak i den herinde.
Vi kan også glæde os over, at vi finder på løsninger.
Og jeg kan jo høre, at Venstre bakker op om omkring det mål, som også var anbefalet af Klimarådet – og det er jeg sådan set bare rigtig glad for, fordi det også gør, at vi står sammen omkring al den handling, der skal til, for at leve op til det mål.
Marie Bjerre (V), 2021-10-14:
Jeg vil bare have ryddet den misforståelse helt af bordet, at man tror, at Venstre og øvrige blå partier har været involveret i forhandlinger om delmålet, for det har vi ikke.
Jeg synes, at det er på sin plads at fremhæve det her, når vi debatterer det i Folketingssalen, også for at signalere til støttepartierne og regeringen, at vi er fuldstændig klar i Venstre til at sætte nogle ambitiøse klimamål og til også at forhandle de konkrete reduktioner.
Så det er dumt ikke at invitere os.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-10-14:
Jamen jeg skal ikke gå mere ind i den diskussion.
Jeg kan bare sige, at jeg er glad for, at man har ændret holdning.
De møder, jeg var til, omkring et 2025-mål var ikke just frugtbare, og de pegede ikke på, at man var klar til det.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-10-14:
Men, og det er jo det væsentlige, det blev netop ikke tilbage i december 2019 besluttet, hvor niveauet skulle ligge.
Det er jo der – og det er nok det, jeg gerne vil sige til ordføreren – hvor vi i hvert fald havde en forventning om, at man ikke bare ville gå med sit sædvanlige flertal, men søge en løsning inden for den forligskreds, der nu er bag selve klimaloven.
Og så vil jeg da i den forbindelse sige, at det jo er sådan, når man laver en aftale, at der er noget, man synes er rigtig godt, og der er noget, man synes er mindre godt.
Men kan ordføreren ikke godt forstå, at når vi nu har den brede aftale om selve klimaloven, er vi i hvert fald nogle, der sidder tilbage med en måske lidt skuffet følelse over, at man så vælger et meget udsøgt flertal – og ja, det er vel formelt set rigtigt – med nogle ganske velvalgte partier, som man så laver det her delmål med?
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-10-14:
Jeg tror, at man kender SF dårligt, hvis man ikke ved, at vi tit går rigtig langt for at lave brede aftaler og også er villige til at gå på kompromis for at finde løsninger, som vi bredt kan se os i.
Men der skal også nogle gange træffes beslutninger, og man kan også trække forhandlinger ud i så lang en proces, at et 2025-mål bliver besluttet i 2026 lige pludselig.
Altså, der er jo også noget med tid i det her; der skal træffes nogle beslutninger.
Vi er så en kreds af partier, der valgte at kigge hinanden i øjnene og sige: Skal vi gøre det her?
Og nu er det så til forhandling i Folketingssalen, for det er jo trods alt en forhandling, vi har her, når vi diskuterer det.
Og jeg kan høre, at Venstre også er enig i det her indikative klimamål som anbefalet af Klimarådet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-10-14:
Jamen så lad os forhandle.
Dansk Folkeparti vil gerne stille et ændringsforslag om, at vi så sætter det indikative klimamål på 50 til 51.
Vil hr. Rasmus Nordqvist og SF stemme for det?
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-10-14:
Nu kan jeg se, at der er et meget bredt flertal i Folketinget på nuværende tidspunkt bestående af SF, Enhedslisten, Radikale, Socialdemokratiet og Venstre, som mener, at det her er det rigtige mål, som også er anbefalet af Klimarådet – og derfor synes jeg det er et rigtig godt mål.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-10-14:
Mange tak.
Det er så vigtigt, at vi nu får et 2025-mål indskrevet i klimaloven.
Vi kan ikke bruge en hockeystav til meget.
Der skal ske reduktioner på den korte bane, og med 2025-målet sikrer vi netop det.
Målet er i overensstemmelse med Klimarådets anbefalede 2025-mål om 50-54 pct.
Det er dermed for Radikale Venstre et minimumsmål – vi vil gerne gå videre.
De 50-54 pct. er ikke en lineær vej mod 70 pct. i 2030 eller mod 100 pct. i 2050; det ligger i den lave ende.
Vi vil fra radikal side gøre, hvad vi kan, for at accelerere den grønne omstilling, og vi vil allerede nu arbejde for, at vi når 100 pct.s klimaneutralitet tidligere end 2050.
Vi vil gerne i 2050 være klimapositive, så vi hvert år optager 10 pct. af udledningerne fra 1990 .
Danmark skal så hurtigt, som det nu kan gøres, gå fra at være en del af problemet til at være en del af løsningen.
Derfor har vi bl.a. foreslået et klimabidrag på flyrejser, så vi får sat gang i udviklingen af de grønne ptx-brændstoffer til flytrafikken.
Vi er naturligvis også en del af landbrugsaftalen, og vi vil sparke på for at blive så ambitiøse, som vi kan, når det gælder ccs og elektrificering og transporten.
Problemet er enormt, men vores muligheder for at gøre noget ved det vokser heldigvis også.
Se blot dagens rapport fra Klimarådet, der forudsiger, at vi kan elektrificere selv den tunge transport på den langt kortere bane, end vi hidtil troede.
Når teknikken flytter sig så meget, som den gør, stiller det ekstraordinært store krav til os politikere.
Vi skal opretholde en regulering, der hele tiden øger tempoet i den grønne omstilling.
Vi har fra radikal side, må jeg sige, kæmpet for at få et højt bindende 2025-mål, og vi stemmer med glæde ja til dagens lovforslag.
Marie Bjerre (V), 2021-10-14:
Ordføreren siger, at der har været afholdt mange møder, og at det her delmål ikke var sådan noget, der kom pludseligt.
Jeg kan bare sige, at for Venstres vedkommende kom det pludseligt.
Vi var ikke inviteret til et eneste forhandlingsmøde omkring det her delmål.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-10-14:
Grunden til, at det er så vigtigt, at vi får sat et mål for 2025, er netop, at vi holder os fast på, at der hele tiden skal ske handling, og at vi ikke skubber beslutninger foran os, fordi de er for svære at træffe.
Det har ikke været uden kamp, men vi er rigtig glade for det, fordi det sådan set binder os alle sammen til masten i forhold til klimahandlingen: at vi skal i gang nu og ikke i morgen.
Der har været diskuteret forskellige ting her i dag indtil videre blandt de ordførere, der har været oppe på talerstolen, og i de spørgsmål, der er blevet stillet, og jeg får lyst til at kommentere noget af det.
Det ene er det der forfærdelige noget med, at der er nogle partier, der har sat sig sammen og har fundet en løsning.
Jeg må bare sige, uden at referere fra møder, der er foregået i ministeriet, at det ikke var lige pludselig, det her kom.
Altså, jeg deltog i et utal af møder, og det kan godt være, at der så er blevet skiftet rundt på stolene på ordførerniveau i forskellige partier, men det var jo ikke lige pludselig.
Der var mange møder, der gik forud for det her, og hvor der ikke rigtig blev meldt noget ud fra visse partier.
Derfor er jeg rigtig glad for, egentlig, at der er den opbakning til det her mål, som igen er lavet på baggrund af Klimarådets anbefalinger.
Så synes jeg også, det er vigtigt, at vi en gang imellem genlæser den aftale, vi lavede om en klimalov, for det er, som om der er nogle, der glemmer dele af den.
Hr. Morten Messerschmidt glemmer vist, at der sådan set står, at der skal laves et indikativt mål for 2025.
Så vi lever egentlig op til aftalen.
Jamen det er sådan set også en mekanisme, der allerede er i den rigtig gode aftale om klimaloven, vi lavede.
I 2025 skal vi allerede se på målene for 2035.
Altså, konstant kommer vi til at blive holdt op på, hvad det er, der skal til, for at vi agerer på klimakrisen.
Så jeg tror egentlig, at jeg vil afslutte med at anbefale mine ordførerkolleger at gøre det samme som mig, og det er at få printet aftalen om klimaloven ud og lægge den på skrivebordet, så vi lige husker den, hver gang vi går i gang med arbejdet omkring det her, for den er faktisk rigtig god, og den hjælper os til at holde niveauet oppe i forhold til klimahandling.
Anne Paulin (S), 2021-10-14:
Tak for talen.
Ordføreren nævner Nordjyllandsværket som et eksempel på noget, Venstre mener vi skal kigge på i forhold til at nå 2025-målet.
Helt konkret kunne jeg godt tænke mig at høre, om Venstre og ordføreren også har tænkt konkret over finansieringen i den sammenhæng.
Hvor skal pengene komme fra?
Marie Bjerre (V), 2021-10-14:
Det lyder jo nærmest som et godt Venstrespørgsmål: Hvor skal pengene komme fra?
Det interesserer vi os nemlig altid for, så tak for det spørgsmål.
Derudover skal man forvente, at der er et provenutab som følge af energiafgifter, der ikke vil komme.
Nu har vi fået Nordjyllandsværkets svar på, hvad finansieringen er, men jeg håber sådan set, at regeringen også kommer på banen og ser på, hvad for nogle løsninger man kan finde.
Og det vil vi i Venstre meget gerne deltage i – i de drøftelser omkring finansieringen.
Anne Paulin (S), 2021-10-14:
Jeg ved ikke, om det var et svar på, hvad Venstres finansiering var – men det var et svar på, hvad Nordjyllandsværket tænker.
Men lad mig så prøve at spørge om noget andet.
Jeg ved, at Venstre ligesom Socialdemokratiet mener, at vi skal have en grøn skattereform, at vi skal have en ensartet CO 2 -beskatning, som skal være højere.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om Venstre er mest enig i Klimarådets niveau på omkring 1.500 kr. pr. ton eller Dansk Industris på omkring 400 kr. pr. ton.
Har I lagt jer på et niveau i Venstre?
Marie Bjerre (V), 2021-10-14:
Jeg vil lige starte med det første, altså det med finansieringen af udfasningen af kul på Nordjyllandsværket.
Det handler jo først og fremmest om, at vi får regeringen til at tage det her forslag seriøst og arbejde med det, og så også får kigget på, hvad den reelle udgift er.
For nu har vi fået svaret på, hvad Nordjyllandsværket mener det vil koste.
Og så spørger spørgeren mere specifikt til, hvordan Venstre så har tænkt sig at finansiere det.
Altså, der har vi sådan set hele tiden sagt meget, meget klart, at vi er klar til at bruge af råderummet til den grønne omstilling, og det er vi også klar til her.
Så spørger spørgeren til den grønne skattereform.
Og i Venstre vil vi have en ensartet høj CO 2 -afgift.
Vi har ikke lagt os fast på, præcis hvad det er for et beløb.
Og der tror jeg også – i respekt for den aftale, vi har indgået omkring den ekspertgruppe, der skal kigge på en grøn skattereform – at vi afventer, hvad det er, de kommer med af anbefalinger til os.
Men ordføreren kan godt notere sig, at Venstre ønsker en ensartet høj CO 2 -afgift.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-10-14:
Tak for det.
Jeg vil gerne takke for en god og, synes jeg, spændende tale fra Venstres ordfører.
Det er meget positivt med den konstruktive tilgang, som Venstre lægger for dagen, og jeg er glad for at høre det her ønske om at få udfaset kul så hurtigt som muligt.
Jeg kan også forstå, at der er flere polemiske pointer mod den rødeste venstrefløj, som jeg går ud fra omfatter Radikale Venstre – der vil jeg sige, at det synes vi ikke selv vi er.
Men jeg vil gerne tage imod opfordringen til at få inddraget Venstre ordentligt i det fortsatte arbejde, på trods af at jeg ikke helt vedkender mig beskrivelsen »den yderste venstrefløj«.
Marie Bjerre (V), 2021-10-14:
Tusind tak til spørgeren.
Det er jeg meget glad for, og jeg tror sådan set også, at vi kan være med til, at Venstre og Radikale Venstre og de øvrige blå partier laver meget mere ambitiøs klimapolitik sammen.
Så det takker jeg for – villigheden til det gode samarbejde.
Det tror jeg vil være godt for klimaet.
Marie Bjerre (V), 2021-10-14:
Jeg tror, det vil være forkert at stemme nej, når man er enig i indholdet af en aftale.
Vi er jo enige om delmålet, altså at det er en god idé.
Men jeg kan simpelt hen ikke udtrykke nok, hvor skandaløs den måde, som man har lavet det her på, er.
Det er jo fuldstændig uhørt i forhold til det parlamentariske arbejde, at man i sin forligskreds ikke inddrager partierne, og der er vi dybt forargede i Venstre, og det håber jeg også at jeg meget stærkt fik signaleret i min ordførertale, og det gør jeg også igen i et betænkningsbidrag til den her lov.
Jeg håber vitterlig ikke, at det gentager sig, for så er vi godt nok langt ude.
Og så håber jeg også, at støttepartierne vil være deres klimaansvar bevidst og indse, at det er en dum idé.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-14:
Nu sagde ordføreren, at de 50-54 pct. var et minimumsmål, og vi har hørt i debatten her, at der er partier, der gerne vil udfase kul hurtigere, og der er en udvikling med høje gaspriser, så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren, om ikke vi bør genåbne nogle af de allerede indgåede aftaler, f.eks. den om industri og energi, hvor vi jo hurtigt kunne drage nogle konklusioner, som kunne gøre, at man kommer længere, og at man måske også kommer længere inden 2025.
Så når nu det, vi er på vej til at vedtage i dag, er et minimumsmål, hvorfor så ikke allerede i morgen begynde at arbejde for, at vi kommer længere med vores CO 2 -reduktioner?
Så er en genåbning af aftalen noget, som ordføreren kan se at vi i samarbejde bør kræve sker meget hurtigt?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-10-14:
Tak for det.
Vi står jo altid ved indgåede aftaler fra radikal side, men vi vil gerne være med til at forhandle endnu mere ambitiøse aftaler på alle områder.
Men vi kommer ikke til at gå fra en aftale, vi har indgået.
Den har vi selvfølgelig indgået, fordi vi syntes, det var et konkret fremskridt.
Skulle det imidlertid lykkes os f.eks. at få regeringen og et flertal til at gå endnu mere ambitiøst til værks, vil vi også gerne det.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-10-14:
Det er rigtigt, at det er en aftale, der lægger op til et lidt bedre landbrug i forhold til klimaet, men Den Grønne Studenterbevægelse og mange andre grønne organisationer har jo været ude at sige, at hvis ikke man har bindende mål for den animalske produktion, kan det være lige meget, for den animalske produktion står for 43 pct. af den samlede udledning.
Og det er derfor, jeg simpelt hen har brug for at forstå: Er man i Enhedslisten klar på at gå med i en aftale, bare den er lidt bedre?
For i Frie Grønne mener vi, at vi står med så presserende en klimakrise, at det ikke er nok bare at levere lidt handling, men at vi skal levere nok handling.
Og jeg ved jo, at Enhedslisten har ambitioner om at levere handling, og derfor kan jeg ikke få det til at harmonere med, at man så indgik i en aftale, hvor Dansk Folkeparti også var med, og også kan se sig selv i den aftale.
Hvordan kan den aftale være grøn nok?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-14:
Jeg kan godt undre mig over, at der var ti partier, der kunne komme med til den aftale.
Brede aftaler kan være godt, men fem partier havde været nok og nok også været bedre.
Jeg tror, at når nu vi kigger ind i og faktisk forbereder en CO 2 -afgift på landbruget – der er afsat penge til at udvikle et system, så vi kan indføre CO 2 -afgifter på landbruget – så kommer der til at være færre husdyr.