runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Bach (LA), 2017-01-19:
Det her lovforslag er jo til dels også en opfølgning på aftalen om fødevare- og landbrugspakken og følger i øvrigt også anbefalinger fra Natur- og Landbrugskommissionen.
Der har længe været et stort behov for en forenkling af godkendelsessystemet for vores husdyrproduktion.
Der har helt fra begyndelsen af været helt uoverskueligt lange sagsbehandlingstider, et kæmpestort bureaukrati og administrativt bøvl ved selv de mindste ændringer af forholdene på den enkelte bedrift.
Forslaget her vil forbedre de forhold og sikre en mere direktivnær implementering af reglerne samt øge fleksibiliteten og friheden for landbrugserhvervet.
Samtidig er vi faktisk i stand til overordnet set at opretholde samme høje niveau af miljøbeskyttelse, som vi har i dag, og at sikre os imod tilbagegang i tilstanden af vores overfladevand og grundvand.
Med forslaget adskilles mark og stald, landbrugsjorden tages dermed helt ud af miljøgodkendelsen, og al snak om antal dyreenheder pr. hektar kan forstumme.
I stedet vil arealerne fremover blive reguleret mere generelt med et nu hævet harmonikrav og en kontrol via gødningsregnskaberne for den enkelte bedrift.
Der er så desuden indført en ny såkaldt stipladsmodel til regulering af husdyranlæg.
Det støtter Liberal Alliance selvsagt.
Der er dog nogle opmærksomhedspunkter, som meget passende kan fremhæves i den her forbindelse, og det er, fordi der mig bekendt er en noget hullet og ufuldstændig viden om vores fosforkredsløb, og det vil vi i Liberal Alliance meget gerne have styrket i den kommende tid.
De i loven fremsatte fosforlofter kan heldigvis hæves ved brug af målinger på den enkelte bedrift, og det er meget vigtigt.
Grundlaget for lovforslaget er i øvrigt også fuld udnyttelse af de nytildelte kvælstofkvoter, hvilket tilsyneladende ikke sker ude i virkeligheden, og vi er derfor helt på den sikre side med hensyn til kvælstofudvaskning, og loven er som sådan også dermed et udtryk for en form for livrem og seler-tilgang.
Landbrugets organisationer lægger i deres høringssvar meget fokus på de mange nye såvel som gamle efterafgrødeordninger og den administrative opbygning af disse, hvilket desværre ikke er omfattet af den nærværende lovgivning, men det fortæller mig, at vi, dvs. partierne bag loven, som så forhåbentlig kan omfatte flere partier end de partier, der står bag fødevare- og landbrugspakken, skal have meget fokus på det næste skridt, hvor loven, som nok i virkeligheden burde være to love, skal implementeres ude i virkeligheden.
Det er i den forbindelse særligt vigtigt, at bekendtgørelser og vejledninger kommer på plads hurtigst muligt, og at reglerne er gennemsigtige og entydige.
Sidst, men bestemt ikke mindst,
er det for mig en lille smule beklageligt, at det i den her sammenhæng ikke udelukkende har kunnet lade sig gøre ad frivillighedens vej, men at der så tilsyneladende nødvendigvis skal være en trussel med om kvotereduktion, hvis udlægningen af efterafgrøder af den ene eller anden grund forhindres, og det vil jeg gerne beklage.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-19:
Problemet med hele landbrugspakken er, at man vil give nogle lempelser, og så vil man måske hen ad vejen finde på et system, som måske kan skabe noget harmoni for landbruget, og det er en forkert tilgang.
Vi skulle finde de bæredygtige løsninger først, implementere dem, og så kunne man måle på, om det ville medføre, at man nogle steder i landet kunne have lidt flere husdyr, og om det på nogle af de tunge jorder godt kunne accepteres, at der var lidt flere husdyr, samtidig med at der er andre arealer med sandede jorder, hvor der helt sikkert skal være færre husdyr.
Og det er jo den udvikling, man ikke sikrer med landbrugspakken.
Erling Bonnesen (V), 2017-01-19:
Når det miljømæssige beskyttelsesniveau i det her lovforslag samlet set er neutralt, så burde der jo kunne sættes tjektegn ved det, og så burde Enhedslisten jo sådan set heller ikke have problemer med det.
Vi er alle sammen optaget af, at vi ikke går ud og belaster og ødelægger vores miljø.
Det er der sådan set ikke nogen der vil.
Så kan der være en række forskellige andre miljømæssige udfordringer, som vi også skal følge op på.
Der kan være nogle udfordringer der, vi må justere på.
Men det her handler jo også om at komme over på den målrettede miljøregulering, så man lige præcis kan sætte ind dér, hvor der er behov for det.
Så på det grundlag burde Enhedslisten jo rent faktisk stemme for.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-19:
Nej, men når det nu er et lovforslag, som har med, at man hæver harmonikravet op til 170 kg N pr. ha, og det er en forøgelse på 30 kg pr. ha, så er det jo en væsentlig øget forurening, man der har kastet sig ud i.
Jamen så kan man godt kan se, at man er nødt til at forholde sig til, at når man bringer mere gødning ud, vil man også bringe mere fosfor ud, og der kan man godt se at der kommer et problem.
Indtil nu er der mange arealer, hvor jorden godt har kunnet tage imod den øgede fosfor, selv om planterne, der blev dyrket, ikke har kunnet optage det.
Vi kommer til et mætningstidspunkt, og så er det virkelig, at vi kommer ud i det, man kan kalde deep shit, hvor der vil være en voldsom forurening med fosfor i vores vandmiljø, som der ikke er taget højde for i det her lovforslag.
Den ubalance, der kan komme i en sø, hvis der er for meget fosfor, retter man ikke op bare på nogle år.
Det er derfor, vi skal forebygge, og det lægger det her lovforslag overhovedet ikke op til.
Erling Bonnesen (V), 2017-01-19:
Tak for det.
Bare lige en enkelt ting: Jeg lagde mærke til, at Enhedslistens ordfører også sagde, at den her lovpakke skal cementere industrilandbruget.
Intet kan være mere forkert.
Det her handler jo om at skabe udvikling.
Så handler det her ikke bare om, at Enhedslisten så at sige vil have fjernet, nedlagt, udryddet industrilandbruget?
Så er der selvfølgelig eksportproblemer og en masse andre problemer, men det plejer Enhedslisten jo ikke at tage sig så meget af.
Handler det ikke om, at man bare vil bekæmpe landbrugserhvervet, det konventionelle landbrug, så vi til sidst – hvad vi kun kan være fuldstændig enige om at vi også skal have – bare skal have nicheprodukter og egnsspecialiteter og gårdbutikprodukter og de ting, der retter sig mod det hjemmemarkedsmæssige?
Handler det ikke bare om, at Enhedslisten for enhver pris vil bruge enhver lejlighed til at bekæmpe det konventionelle landbrug?
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-19:
Nu vil jeg jo ikke stå her og tage stilling til tidsplanen.
Det er noget, vi skal tage stilling til senere, synes jeg.
Men jeg vil godt komme med mine kommentarer til det.
Hvis Socialdemokratiet oprigtigt mener – og det synes jeg fremgår – at man ønsker at få afklaret nogle spørgsmål, få svar på de usikkerheder, man har osv., så er jeg slet ikke i tvivl om, at så vil ministeren og ministeriet også være meget, meget behjælpelige.
Vi har haft en teknisk gennemgang af sagen, fordi den er kompleks, men jeg er også sikker på, at ministeriet vil være meget behjælpelige, hvis der er noget ekstraordinært, hvis der er et eller andet, som man siger at man simpelt hen ikke forstår.
Netop fordi det er så komplekst, som det er, vil man også være behjælpelig.
Det er jeg slet ikke i tvivl om.
Hvorvidt tidsplanen skal være på den ene eller på den anden måde,
synes jeg vi skal tage under udvalgsbehandlingen.
Erling Bonnesen (V), 2017-01-19:
Tak for det.
Jeg er da glad for, at den socialdemokratiske ordfører sådan set kan sætte tjektegn og sige o.k. til principperne i det her lovforslag om en målrettet miljøregulering osv.
Det synes jeg er godt, og det er også meget i forlængelse af det arbejde, som den tidligere socialdemokratisk ledede regering har været med i, og så er det jo fair nok, at der er en masse ting, der skal afklares i forbindelse med udvalgsbehandlingen, som kommer.
Så er det jo også sådan, at det kunne være godt lige at få på plads, at vi med det her lovforslag kan sige, at det miljømæssige beskyttelsesniveau i den her omlægning er neutralt.
Så mangler jeg sådan set bare, at vi i forbindelse med den kommende udvalgsbehandling via de her forskellige spørgsmål, der nok bliver stillet, får sat et tjektegn ved det, og så burde banen jo være kridtet op, og der burde være lukket op for, at man også fra socialdemokratisk side skulle kunne stemme for det her lovforslag ved tredjebehandlingen.
Så er det, vi nu mangler, ikke bare lige at komme igennem en god udvalgsbehandling og få sat et tjektegn ved, at det også er et neutralt miljømæssigt beskyttelsesniveau, der bliver opretholdt med det her lovforslag, og så er sagen klar?
Simon Kollerup (S), 2017-01-19:
Jeg skal gerne anerkende regeringen for at tage gode ideer op fra tidligere regeringer om at adskille mark og stald.
Tankesættet er rigtigt, og det er den rigtige vej at gå i forhold til reguleringen af landbruget.
Så kommer spørgsmålet om, hvor man lægger de konkrete lofter for fosfor og de konkrete grænser for de forskellige ting, og det er jo der, hvor vi allerede har kunnet se, at man i de høringssvar, der er kommet ind, bl.a. fra Kommunernes Landsforening, som jeg husker det – som jo ikke er kendt som sådan en meget partisk høringspart i det her – har rejst nogle spørgsmål.
Vi går, som jeg siger, meget konstruktivt ind i det her og med et åbent sind, som hr. Carsten Bach fik oversat »openminded« til lidt tidligere.
Erling Bonnesen (V), 2017-01-19:
Tak for det.
Det synes jeg er fint.
Det er, ligesom det skal være, altså at man skal have stillet nogle spørgsmål og få klaret tingene af, og ordføreren nævner så et enkelt opmærksomhedspunkt.
Eller er det sådan, at man til syvende og sidst ligesom vil tage den samlede vurdering af det og sige, at det nu er godtgjort – det regner jeg da med – og at man ved enden af den her udvalgsbehandling kan komme til at sætte tjektegn ved, at det miljømæssige beskyttelsesniveau samlet set er neutralt?
Er det håret i suppen, man leder efter for, om jeg så må sige, at finde en vej til ikke at kunne stemme for det, eller ønsker man egentlig reelt at komme med ind i det?
Simon Kollerup (S), 2017-01-19:
Vi leder ikke efter noget hår i suppen.
Vi leder sådan set efter en landingsbane for det her lovforslag, sådan at man kan få en bred og en god stabilitet bag landbrugets rammevilkår.
Det er det, jeg har hørt landbruget efterlyse, også så sent som i går aftes og her til morgen, og det er det, vi leder efter i det her.
Men man kan i forbindelse med det her lovforslag ikke se bort fra, at der allerede på nuværende tidspunkt er aktører, som selvfølgelig har en meget stærk naturfaglig og miljøfaglig indsigt, der har sat nogle spørgsmålstegn.
Der er også mere neutrale observatører i det her, som jeg anser bl.a. KL som værende, der har rejst nogle opmærksomhedspunkter.
Om det er hår i suppen, eller hvad det er, ved jeg ikke, men det er i hvert fald noget, der gør, at der er nogle spørgsmål i forbindelse med lovforslaget, som skal afklares.
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-19:
Som den socialdemokratiske ordfører sagde, er det her jo et lovforslag på rigtig mange sider.
Man bliver på et eller andet tidspunkt lidt træt af at læse
, tror jeg.
Det er i hvert fald et stort lovforslag.
Det er dog ikke så stort som offentlighedsloven, det vil jeg skynde mig sige, som jeg også i sin tid havde.
Det, som jeg synes er vigtigt ved det her lovforslag, er faktisk, at vi ved udmøntningen af den her aftale, som Dansk Folkeparti har med den nuværende regering, får lavet det her skifte, som jeg tror at vi alle sammen enige om, og får gjort op med det her med, at der ikke nødvendigvis er en sammenhæng mellem, hvor mange dyr man har, og hvor stor en mark man har.
Vi har nogle miljøkrav, vi skal overholde, og vi har nogle krav til luften, som vi skal overholde; der er lugte, der ikke må være der, og jeg ved ikke hvad.
Der er rigtig mange ting.
Jeg synes, det er godt, at man laver den her adskillelse.
Jeg mener, at det her er en bureaukratisk lettelse for landbruget.
Jeg mener, at man får en nemmere tilgang til at få vækst i landbruget.
Og som ved den tidligere sag, nemlig den om havbrug, synes jeg faktisk, det er rigtig relevant.
Det er jo et politisk valg, vi har truffet.
Vi vil gerne have, at der kommer vækst i den her sektor.
Vi vil gerne have, at der kommer vækst i havbruget.
Det er et politisk valg.
Det erkender jeg blankt.
Men jeg synes også, at vi hele tiden har haft et mål foran os og sagt, at det ikke må gå ud over miljøet.
Det mener jeg heller ikke at det her gør.
Det er muligt, at der er nogle ting, der skal løses.
Jeg håber lidt på, at Socialdemokratiet også kan komme med i den her aftale.
Jeg synes, at det kunne være rigtig godt med en stor, bred aftale.
Jeg synes også, den socialdemokratiske ordfører åbner for det.
Om det så er for at trække tingene i langdrag eller et reelt ønske, ved jeg ikke, men jeg håber så sandelig det sidste.
Jeg synes faktisk, det er vigtigt for erhvervet, at det er vigtigt for os alle sammen, at vi får en aftale, som også er langtidsholdbar.
Jeg synes jo, at vi har diskuteret fødevare- og landbrugspakken meget længe, og jeg er godt klar over, at der altid, når vi så får lovbehandlingen, vil komme nogle spørgsmål, men jeg håber virkelig, at vi kan få det afklaret, så det også kan blive støttet af andre end aftalepartierne.
Det er mit oprigtige ønske, for det vil være godt for erhvervet.
Jeg mener jo i bund og grund, at hele det her paradigmeskifte er til gavn for os alle sammen.
Jeg tror også, det vil gøre det lettere.
Det er også min helt klare opfattelse, at det ikke går ud over miljøet.
Og den sidste ting, jeg vil sige, er, at hvis, såfremt, ifald vi på det punkt skulle tage fejl, ligger der, og jeg nævner det bare igen, en klokkeklar aftale mellem aftalepartierne om, at så mødes vi, for så skal vi gøre noget ved det, for vores intention er ikke, at der skal svines mere.
Med de ord tror jeg, det er tydeligt for alle, at Dansk Folkeparti i hvert fald støtter forslaget.
Christian Poll (ALT), 2017-01-19:
Alternativet er som udgangspunkt positivt indstillet over for en ny regulering, som er mere enkel, mere fleksibel og giver større forudsigelighed for landmanden.
For det første vil jeg tage fat i processen.
Det er ikke første gang, vi ser det.
Jeg har forstået, at parterne derude har forhandlet om det her i årevis, og nu skal vi behandle det i løbet af ganske få uger her i Folketinget.
Det er en demokratisk uskik, fordi det gør, at jeg som medlem af Folketinget og de få mennesker, jeg har til at hjælpe mig, kommer ud for et meget højt pres for at forstå alle de aspekter, der er i den her lovgivning, og forholde os begavet til, hvad det så vil betyde for det, der betyder noget for os, især natur og miljø.
Det kan være ret svært at gennemskue, især når man har med så mange forskellige lovtekster at gøre, og især også når man har at gøre med noget, hvor man ligesom kaster det hele op i luften med henblik på at lade det falde ned på en ny måde.
Så jeg håber, det er sidste gang, regeringen gør det her.
Jeg har endnu ikke fået et argument for, at det skal gå så stærkt, for forhandlingerne forud har som sagt taget årevis.
Hvorfor skal vi nu haste det igennem her?
Med hensyn til det her med at adskille reguleringen af stald og anlæg fra arealerne, kunne det være positivt.
Men jeg hæfter mig straks ved, at Økologisk Landsforening jo siger, at det måske ikke giver så meget mening på et økologisk landbrug, hvor man netop søger at have lokale cyklusser for både sine næringsstoffer og andre materialer.
Derfor foreslår Økologisk Landsforening faktisk et økologispor, som ikke skiller tingene ad.
Og da det ligger Alternativet på sinde, at vi omlægger til hundrede procent økologisk produktion i løbet af 24 år fra nu, så er selv det faktisk grundlæggende en dårlig idé.
Når jeg så samtidig læser høringssvarene fra nogle af dem, der er dybt inde i sagerne, kan jeg se, at der er en stor bekymring.
Jeg vil især fremhæve noget af det, som Danmarks Naturfredningsforening har skrevet.
De er bekymrede for, om det her forslag er i strid med VVM-direktivet, fordi der ikke skal laves en konkret vurdering af husdyrprojekter.
De nævner, at forslaget ikke lægger op til at beskytte grundvandet i tilstrækkeligt omfang, og de fremhæver også, at der er en betydelig slækkelse af det nuværende beskyttelsesniveau for fosforoverskuddet.
De fremhæver endvidere, at udkastet jo reelt lægger op til, at man alene vil regulere på basis af emissionen af ammoniak, og det vil sige, at emissioner i form af støj og lugt og transportarbejde med fluegener, gener for omkringboende, problemer i forhold til de landskabelige værdier og natur- og friluftsliv osv. osv. er der ikke reguleret noget på i den her sammenhæng.
Så jeg er bekymret, og derfor kan vi som udgangspunkt fra Alternativets side ikke støtte den forhastede proces omkring et lovforslag, der er så omfattende og vil ændre så meget på tingene, uden at der lader til at være helt styr på miljø- og naturbelastningen.
Erling Bonnesen (V), 2017-01-19:
Da jeg hørte den første del af ordførerens tale, blev jeg sådan set glad.
For ordføreren sagde, at her er der jo tale om noget nyt, at det er et nybrud, og jeg går ud fra, at ordføreren også tænkte på det med at komme over på en målrettet miljøregulering og adskillelse af mark og stald.
Der er jo mange ting, der er helt nyt, og der nåede jeg lige at tænke, at det var fuldstændig rigtigt.
Men så blev jeg afbrudt i mine tanker, for så kom der jo det her store »men«, og det var ikke kun et lille »men«.
Det var et stort »men«
Og så kom sådan set alle de fortrædeligheder, som ordføreren med både lup og pincet efterfølgende havde fundet.
Det kan egentlig godt undre mig.
Det kan være, der er nogle uklarheder, der skal afklares, og det har vi udvalgsbehandlingen til.
Spørgsmålet er så, om Alternativet kunne stemme for, når det er blevet klarlagt, altså at det er blevet fastslået, at det også er miljømæssigt neutralt i sin omlægning, og at der så er tale om det her nybrud osv. osv. Kunne det tænkes?
Andreas Steenberg (RV), 2017-01-19:
Det sagde jeg i den tale, jeg læste op på vegne af fru Ida Auken.
Vi synes, det er fremragende, at man får skilt antal hektar og antal dyr fra hinanden.
Det giver ikke mening.
Man kan sagtens have en masse dyr, men have lavet en masse foranstaltninger, som gør, at man ikke forurener særlig meget.
Så bliver man egentlig holdt tilbage som landmand og må ikke have så mange dyr, fordi man ikke har hektar nok til at sprede gyllen på.
Samtidig går det ud over naturen, fordi man måske inddrager nogle arealer til landbrug uden anden grund, end at man så kan få lov at have nogle dyr i stalden, så paradigmeskiftet er fremragende.
Det er rigtig godt, så det støtter vi.
Så er der spørgsmålet om, hvilken retning man går inden for det her paradigme.
Det skal vi så have udboret.
Trine Torp (SF), 2017-01-19:
SF vil meget gerne bidrage til at hjælpe landbrugserhvervet med forenklede miljøregler og kortere sagsbehandlingstider.
Men det er svært at gøre det med udgangspunkt i et lovforslag, som i forvejen har flertal med blå bloks stemmer, og hvis grundforudsætning er, at miljøbeskyttelsen bare skal være den samme som i dag og i øvrigt ikke sikre, at Danmark overholder EU-lovgivningen.
En forudsætning for SF er, at miljøbeskyttelsesniveauet skal hæves, således at vi bl.a. sikrer, at vi når miljø- og naturmålene.
Et konkret eksempel er, at ministeren og andre ministre før ham i skåltalerne gerne understreger behovet for at standse tilbagegangen i biodiversiteten og levestederne inden 2020.
Det fremgår også af regeringsgrundlaget: »Vi vil derfor prioritere indsatsen for at standse tilbagegangen i biodiversiteten«.
Når vi så er tilbage i dagligdagen, er det business as usual.
Det foreliggende forslag modvirker indsatsen for at forbedre naturens vilkår og biodiversiteten.
Den generelle regulering af ammoniakbelastningen af naturen sikrer kun et mindre areal af de ammoniakfølsomme naturområder, nemlig dem, der er kategoriseret som naturtilstandskategori I, og slet ikke de naturarealer, der allerede lider overlast og er stærkt belastet.
Ministeriet er ved at afklare, om kategori II, heder og overdrev, som er store arealer, også skal beskyttes.
Bl.a. henvises der til, at det er § 3-beskyttet.
IV og V er åbenbart helt væk.
Det er fint at prioritere indsatsen efter brandmandsprincippet, men hvis man vælger at differentiere ammoniakbeskyttelsen efter naturtilstanden ved at tillade øget belastning af naturområder i ringe og/eller dårlig naturtilstand, vil man uundgåeligt komme til at skabe en forværring af områdernes tilstand.
Lovforslaget modvirker derfor regeringsgrundlaget.
Den generelle ammoniakregulering bør som minimum sikre beskyttelse af alle ammoniakfølsomme naturområder, og det vil være en administrativ forenkling, som gavner biodiversiteten, herunder de arter, som vi direkte er forpligtet til at yde særlig beskyttelse.
Det vil også mindske den forudsigelige konflikt mellem kommunernes grønne danmarkskort og landbrugets ønske om at inddrage naturen som nedfaldsområde for den ammoniak, der fordamper fra landbrugsarealet.
Vi er enige i, at stipladsmodellen er så langt, man kan komme i dag, men hvornår får vi en regulering, der sidestiller husdyrproduktionen med anden produktion?
Det, vi ønsker, er, at der opstilles konkrete vilkår til de enkelte emissioner af ammoniak, drivhusgasser osv.
Med hensyn til fosfor er der behov for en national fosforplan, så vi ikke udhuler en begrænset ressource.
Det er uden for lovens formål, det ved jeg godt, men loven bør i det mindste bidrage til at minimere fosfortabet.
Alt i alt kan SF som udgangspunkt ikke støtte lovforslaget.
Erling Bonnesen (V), 2017-01-19:
Tak for det.
Jeg tænkte på, at jeg da tror, at stort set alle politikere kan blive enige om, at der, hvor der måtte være et miljømæssigt problem, skal vi sætte ind og gøre noget ved det.
Jeg har i hvert fald ikke hørt nogen sige det modsatte.
Det er lige præcis det, som den målrettede miljøregulering sådan set går ud på, og dermed burde sigtet med at få det her lagt om egentlig være musik i ørerne på også SF.
Derfor kan jeg ikke forstå, at man ikke kan være med på det princip.
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-19:
Jeg har blot en forespørgsel om, om Radikale vil være lige så indstillet som Socialdemokratiet på at have en positiv tilgang det, så de også siger: Det her paradigmeskifte, der er i gang, er sådan set godt nok, og vi har så nogle opklarende spørgsmål.
Det har jeg fuld forståelse for, for det her er et komplekst værk.
Det er blot en opfølgning.
Erling Bonnesen (V), 2017-01-19:
Men det at komme over på den målrettede miljøregulering er jo et princip, kan man sige, netop for at man så får den tilgang til det, som jeg var inde på før, nemlig at der, hvor der måtte være et problem, skal man jo gøre noget ved det.
Kunne man ikke opfordre SF til at prøve at gå lidt konstruktivt ind i det her, også nu i udvalgsbehandlingen?
Det er jeg da sikker på at man vil gøre, også med de briller, man har på i SF.
Men det er også med henblik på at prøve at sige, om ikke man kunne finde en trædesten til måske at prøve at overveje og så få afklaret, om jeg så må sige, grundlaget for det her.
Det er jo sådan set det miljømæssige beskyttelsesniveau, der skal være neutralt, og så er det sådan, at man ved andre lejligheder skal sige, at der, hvor der måtte være et konkret problem, skal vi så løse det, netop med den nye målrettede miljøregulering.
Trine Torp (SF), 2017-01-19:
Der er en lille smule rygsvømning i det her.
For det er det her med, at man først regulerer, når problemet er der.
Altså, vi går også ind for en beskyttelse i form af en forebyggende miljø- og naturregulering.