runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sara Emil Baaring (S), 2024-05-08:
Igen vil jeg sige, at jeg har tiltro til, at vores personale kan træffe de rette beslutninger.
Men jeg synes desværre også, vi i aviserne har set nogle eksempler på sager, hvor der har været brug for nogle flere værktøjer, og så opretter vi jo det her nævn, som i de mest vidtgående tilfælde skal være med til at sikre retssikkerheden for borgeren.
Rosa Lund (EL), 2024-05-08:
Onde tunger ville jo sige, at netop de regler, man laver, er en undskyldning for ikke at ansætte mere personale.
For det er jo en forudsætning for det her lovforslag og den aftale, man i øvrigt har indgået, at KL siger ja, og at der er flere mennesker, der starter på pædagoguddannelsen, hvad jeg så kan forstå at regeringen med den anden hånd har tænkt sig at forringe.
Men det er nok en anden debat.
Sara Emil Baaring (S), 2024-05-08:
Jeg har faktisk utrolig stor tillid til vores fagpersonale, og jeg tror på, at de godt kan tage de rette beslutninger.
Men jeg synes også, at man har set eksempler på, at værdigheden nogle gange mangler, i forhold til om vi kan lade borgere, der har det utrolig svært psykisk, få lov at gå til i deres egen dårligdom, uden at vi griber ind, og det er her, hvor vi kommer til at kunne give vores personaler nogle yderligere redskaber til at kunne hjælpe borgerne videre.
Og det tror jeg faktisk på er nødvendigt og noget, vi har brug for.
Rosa Lund (EL), 2024-05-08:
Tak for det, og tak for talen.
Det er jo helt rigtigt, når ordføreren i sin ordførertale siger, at det her er et svært og følsomt emne.
For der findes jo allerede i magtanvendelsesreglerne i dag nogle af de ting, som ordføreren står og snakker om, og som man så nu udvider yderligere for personalet til skade for borgerne.
Sara Emil Baaring (S), 2024-05-08:
Jeg tænker egentlig, at processen har været okay, og ordførere har jo også selv tilsluttet sig her.
Så LA må jo også mene, at der har været en okay proces, siden man tilslutter sig her nu.
Så jeg tænker egentlig, at processen har været okay.
Katrine Daugaard (LA), 2024-05-08:
På den måde tager ordføreren jo så alle partier lidt til fange i, at de så åbenbart ikke er startet tidsnok, kan vi konkludere efter det svar.
Er ordføreren egentlig tilfreds med den proces, der har været?
Skulle I have været startet tidligere, så vi havde nået at få det her i høring igen, for det er jo trods alt ganske mange ændringsforslag, der kommer nu?
Havde man startet processen tidligere, kunne vi have fået flere med i den her aftale.
Sara Emil Baaring (S), 2024-05-08:
Som jeg forstår det her forslag, er det jo en revision af magtanvendelsesreglerne, som er baseret på en tidligere aftale, hvor det netop fremgår, at vi er blevet pålagt, at det her skal behandles inden udgangen af folketingsåret, og det er jo sådan set lige om lidt.
Så vi har jo ikke så meget mere tid at gøre med.
Derudover har undertegnede været med i en proces, som er startet helt tilbage i september, og jeg synes faktisk, at det har været en meget lang proces.
Jeg synes også, at vi kan se på stakken af høringssvar, at der er mange, som har givet input til det her.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-05-08:
Tak for det.
Tak for ordførertalen, og selv om jeg ved, at ordføreren i dag er vikar, så skal ordføreren absolut ikke snydes for at få et par spørgsmål.
Jeg vil godt høre, om ordføreren er bevidst om og klar over, at der, når det drejer sig om de besparelser, man her snakker om, de administrative besparelser, bureaukratiet, der forsvinder, faktisk slet ikke er en eneste beregning af det, og at der intet datagrundlag er for det, men at det er sådan noget, der bliver sagt inde i forhandlingsrummet, og sådan noget, der bliver sagt til interviews.
Er ordføreren indforstået med, at der i forhold til de her udtalelser ikke er et datagrundlag og nogle beregninger af det, og er vi sikre på, at det ikke bare er fugle på taget?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-08:
Jamen jeg opfatter det helt, som jeg sagde i mit forrige indlæg, i forhold til når man har siddet i et lokale, hvor organisationerne kommer med nogle ufattelig forskellige ønsker, og jeg f.eks. heller ikke har set KL komme storjublende ind af døren ved tanken om specialeplaner og uddannelsesmål.
Så er det rigtigt, at Danske Handicaporganisationer med lidt forskellige vægte imellem de forskellige formål ikke er begejstret for forslaget om magtanvendelse, og på den måde har forskellige organisationer fået noget forskelligt inde ved det forhandlingsbord og har haft forskellige ting, der var det vigtigste for dem.
Det er med 118 mandater i Folketinget, og jeg tror sådan set ikke, der er nogen af dem, der føler sig som gidsler.
Det skulle være første gang, jeg nogensinde har kunnet tage en fra Liberal Alliance som gidsel, vil jeg gerne sige.
Men det kan man jo selvfølgelig ikke afvise er sket, men det tror jeg ikke.
Torsten Gejl (ALT), 2024-05-08:
Nogle af mandaterne virker lidt som gidseltagning.
Hvad tænker ministeren om, at DH, Lev, CP Danmark, Børns Vilkår, Dansk Socialrådgiverforening og Institut for Menneskerettigheder, altså en lang række af organisationer, som varetager mennesker med handicaps interesser, er fuldstændig imod det her, plus at man ikke har formået at få et eneste af de rød-grønne partier med, som jo nok er dem, der har lagt den mest humanistiske linje i handicapdiskussionerne gennem de sidste mange år?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-08:
Jeg vil sige, at hvis du spørger nogle af de andre parter, der sidder til stede i rummet, så er det ikke decideret sådan, at idéen om at lave specialeplan og uddannelsesmål var noget, som KL selv fandt på at komme stormende ind i lokalet med at sige: Vi vil sindssygt gerne – undskyld – have uddannelsesmål og specialeplan.
Jeg tror ikke, jeg afslører for meget, hvis jeg siger, at det ikke var den attitude, de kom ind med i forhold til de forslag.
Derfor har forskellige parter jo haft forskellige ønsker inde ved det forhandlingsbord og har fået noget forskelligt, og jeg tror sådan set stadig væk ikke, at du vil se et KL, der bryder ud sådan i jubelskrig ved tanken om, at vi nu kommer til at gennemføre uddannelsesmål og specialeplan.
Sådan har vi jo alle sammen givet os på nogle ting, som var rigtig vigtige for de andre.
Derfor kan man sige, at den samlede tegning jo så i hvert fald har kunnet skaffe os 118 mandater i Folketinget, og det er jeg uendelig glad for.
Torsten Gejl (ALT), 2024-05-08:
Så De Radikale er den frelsende engel, i og med at de går ekstremt meget mod magtanvendelse og tillader mere af det.
I forhold til det med, at det er så vigtigt, at det her nu er en samlet aftalekreds, og at det er det vigtigste ved det hele, hvad tænker ministeren om, at en stort set samlet gruppe handicaporganisationer er voldsomt kritiske over for den her aftale?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-08:
Jamen der mener jeg helt straight forward, at så havde man fortsat med sådan noget knopskydning på handicapområdet, som jeg simpelt hen ikke synes man kan være bekendt.
Vi har haft en folkeskole i Danmark siden 1814, og de sidste mange årtier har det snurret omkring den samme forligskreds, og det gælder så også nu med Sammen om Skolen.
Det mener jeg er en enorm stærk måde at drive et område på i vores velfærdssamfund, og det er der en sandsynlighed for vi kan få her med Sammen om Handicap også.
Havde regeringen ikke kunnet få flertal bag de her ting og samlet en aftalekreds, var det mislykkedes, og så tror jeg, at der var gået en del år, før man havde gjort forsøget igen.
Lotte Rod (RV), 2024-05-08:
Dermed får jeg også lyst til at stille et opfølgende spørgsmål: Hvad ville konsekvensen have været, hvis jeg havde gjort det samme som andre partier og var gået fra det her, så Sammen om Handicap var faldet til jorden?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-08:
Jeg synes, det er svært at plukke fra de enkelte forslag, så jeg vil holde det helt oppe i helikopteren og sige, at jeg har en oplevelse af, dansk handicappolitik aldrig har fået lov til at være én samlet dansk handicappolitik.
Det har knopskudt hen over en masse forskellige ting.
Så har man lavet et forslag det ene år, og så er der kommet en eller anden aftale, som egentlig handlede om noget andet, og det kunne være et finanslovsudspil eller noget, der handlede om udsatte voksne, eller et eller andet.
Det har aldrig haft en samlet aftalekreds bag sig, og det vil sige, at handicappolitikken har fået lov til at knopskyde på en måde, som gør, at borgeren oplever det på den måde, at det ene regelsæt slet ikke passer sammen med det andet, og hvordan det kan være, at borgeren skal søge det ene et sted, og så passer den hjælp, der gives, slet ikke sammen med det, der er behov for det andet sted.
Det tror jeg er den største gevinst.
Lotte Rod (RV), 2024-05-08:
Jeg vil gerne spørge ministeren om noget: Hvad er egentlig ministerens vurdering af, hvad det vigtigste ved at have lavet Sammen om Handicap bliver?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-08:
Det er jo bl.a. en af de ting, jeg nævnte i mine indledende bemærkninger, og som jeg mener er en rigtig god nyskabelse med det her lovkompleks, nemlig at vi får nedsat i et nævn, som tager stilling til magtanvendelser, og som har en dommer siddende for bordenden.
Jeg tror, at det at få etableret et nævn, hvor parterne er til stede, hvor der sidder en dommer for bordenden, og som vil give direkte adgang for Danske Handicaporganisationer, som skal sidde der for KL, vil give mulighed for også politisk at råbe vagt i gevær, hvis man ser nogle mønstre i en bestemt måde at anvende nogle regler på.
Det tror jeg faktisk kommer til at betyde noget, i forhold til at vi meget hurtigt får fanget de områder, hvor tingene begynder at gå galt, og hvor der så enten skal rykkes på lovgivning, vejledninger eller andet materiale.
Heidi Bank (V), 2024-05-08:
Som jeg er bekendt med det, og som jeg har fået det nævnt, så handler det jo om, at man prøver at skabe nogle bedre rammer, der gør, at man både som personale, men også som beboer og i øvrigt også som medbeboer kan få en bedre hverdag.
Det er det jo mit indtryk at hovedformålet med det her lovforslag er.
Katrine Daugaard (LA), 2024-05-08:
Så kan jeg bare ikke forstå, at ordføreren bliver ved med at kalde det for historisk, for der er jo også sket tilsynssvigt efter 2016.
Derfor kan vi jo ikke udelukke, at det kan være foregået helt frem til nutiden.
Kunne det, at vi indtil videre ikke har specifikke danske sager, som vi kan hive frem, hvilket jo var det, ordføreren sagde tidligere, måske hænge sammen med, at de børn, der er adopteret fra 2016, jo stadig væk er børn?
Alle dem, som vi kender til, hvor der har været svigt, er jo voksne og har selv fundet ud af det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren er tilfreds med den proces, der har været ved det her lovforslag, både i forhold til om man har brugt tid nok på det, om man har brugt tid nok på måske at få det i høring en anden gang i forhold til de ændringsforslag, som jo er lavet her i aftalen, som LA jo også er med i.
Mener ordføreren, at vi måske skulle have brugt lidt mere tid på faktisk at få det her sendt i høring igen og dermed have haft større mulighed for måske at få flere partier med i den her aftale?
Sara Emil Baaring (S), 2024-05-08:
Det er egentlig præmissen for spørgsmålet, som jeg ikke helt forstår, for selvfølgelig skal vi jo sigte efter at ramme mest rigtigt med tilbuddene til vores borgere.
Det er jo netop også noget af det, som vi har forsøgt at gøre op med i den rammeaftale, som netop er indgået på det specialiserede socialområde, hvor vi jo prøver at få en højere grad af faglighed, så vi også rammer rigtigt med tilbuddene til borgerne.
Så jeg er ikke helt med på præmissen for spørgsmålet.
Karina Adsbøl (DD), 2024-05-08:
Jah, men som jeg også sagde, er det jo ikke, fordi der ikke sker fejl.
Altså, vi har jo set andre tilsynsmyndigheder, som måske ikke helt har fungeret efter deres bedste; det kan ministeren jo skrive under på i dag, da ministeren selv, eller i hvert fald ministeriet, har politianmeldt en institution.
Jeg vil egentlig lige høre om, hvordan det her finmaskede tilsyn så vil blive fra ministeriets side.
Jeg er helt med på, hvad ministeren siger, men betyder det, at man vil kigge sagerne igennem og række ud til de biologiske forældre og simpelt hen ligesom kvalitetssikre, at det er de rigtige oplysninger, man har.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-08:
Tak for det spørgsmål.
Det er jo blevet debatteret rigtig meget salen i forbindelse med det her forslag, og vi har også haft det oppe på møder i ministeriet.
Det, der er væsentligt omkring det, er, at Ankestyrelsen er en del af den offentlige forvaltning og bundet af en helt anden type lovgivning, end DIA er.
Det betyder, at ministeriet fører tilsyn med Ankestyrelsen, og det er faktisk et ganske tæt tilsyn med Ankestyrelsen, fordi der er et generelt underordningsforhold mellem ministerium og ankestyrelse.
Det vil sige, at det både omfatter administrative forhold, herunder økonomi, men også det, der betegnes som legalitetstilsyn, hvilket vil sige, at styrelsen efterlever gældende lovgivning.
Det vil altså sige, at der er nogle fuldstændig andre formelle rammer omkring Ankestyrelsen.
Så er det i øvrigt rigtig, hvad den konservative ordfører sagde, nemlig at ud over Ankestyrelsen har vi Ombudsmand og Rigsrevision og andre ting, som man ikke har, hvis man er en privat organisation.
Karina Adsbøl (DD), 2024-05-08:
Tak til ministeren for talen.
Nu sagde ministeren i sin tale, at det her jo også er en nødknap, og at man indtil videre vil føre et fintmasket tilsyn med DIA.
Jeg vil høre ministeren om, såfremt den her nødknap bliver brugt, hvordan man vil føre det finmaskede tilsyn over for Ankestyrelsen fra ministeriets side?
For der er jo en række bekymringer netop også i forhold til det, vi har debatteret i dag, nemlig hvorvidt man kan være helt sikker på, at det, når børn bliver overgivet til adoption, også sker med fuld samtykke fra de biologiske forældres side.
Altså, hvordan vil ministeren betrygge de ordførere, som har stået på talerstolen i dag og udtrykt en bekymring over for det her?
Torsten Gejl (ALT), 2024-05-08:
Jeg tænker: Gad vide, om de har kompetencerne til det.
Altså, jeg kan ikke forestille mig et lignende arbejde, som Ankestyrelsen gør.
Det kan være, at Ankestyrelsen har en hel masse internationale forpligtelser og netværk, jeg ikke kender til.
Men jeg har som sagt svært ved at se det for mig.
Men jeg har også svært ved at sige, hvem det ellers skulle være.
Jeg tør knap nok nævne nogen, for det kan jo sagtens være, at de vil have det sådan, at det ville de aldrig røre ved – Mellemfolkeligt Samvirke, hvem ved jeg? – altså nogle, som har et netværk og en etik, som vi ved er stærk.
Uden at skulle forpligte Mellemfolkeligt Samvirke kunne der måske være andre forslag.
Katrine Daugaard (LA), 2024-05-08:
Når man så har de bekymringer og man holder det op imod en Ankestyrelse, som vi har set massive problemer med i forhold til tilsyn, altså at der ikke bliver fulgt op på mange af de meget bekymrende ting, de faktisk skriver i deres rapporter, hvad er så Alternativets holdning til, at det nu er dem, der skal være adoptionsformidlende bureau, uden at der føres tilsyn med dem?
Hvad tænker Alternativet om det?
Torsten Gejl (ALT), 2024-05-08:
Ja, det gør indtryk; det gør et stort indtryk.
Det med gebyrerne står også på min liste som en af de ting, som er problematiske, og en af hovedårsagerne til, at det her er så problematisk.
Der er for mange penge med i spillet.
Så ja.
Katrine Daugaard (LA), 2024-05-08:
Jeg ved jo, at ordføreren har gjort meget ud af at sætte sig meget grundigt ind i det her emne, og derfor ved ordføreren også, hvad gebyrer og donationer osv. i hvert fald tidligere har haft af uheldige incitamenter.
Hvad tænker ordføreren om, at man fortsætter med at opkræve gebyrer og dermed betale til ting, som vi ikke herindefra har afgrænset?
Gør det indtryk, når jeg f.eks. som din kollega fortæller, at jeg i Den Interparlamentariske Union bliver mødt af verdens fattigste lande, som alle sammen siger: I bliver nødt til at stoppe de her overførsler; det er kriminelle bander, de her penge går til; vi kan ikke styre, hvad der foregår?
Torsten Gejl (ALT), 2024-05-08:
Tak, formand.
Hvis nu DIA ikke kan eller vil varetage sine adoptionsopgaver, foreslår regeringen, at Ankestyrelsen gør det.
Så det er jo en nødknap og en såfremt-ifald-løsning.
Det spørgsmål, som runger i mit hoved, er: Kan vi være sikre på, at de adoptioner, som vil komme, altså nogle af de her 50 potentielle adoptioner, er lovlige med alt, hvad det indebærer?
Kan vi være sikre på, at vi ved, om de er lovlige?
Et andet spørgsmål, der runger i mit hoved, er: Er Ankestyrelsen de rette til at løse den her opgave?
For det første har de været kritiseret i de her forhold, og for det andet: Har de kompetencerne?
Jeg ser sådan en kontorarbejder fra Ankestyrelsen for mig stå et sted i Sydafrika og via en tolk skulle forsøge at finde ud af, hvad det er for nogle papirer, der hører til, og hvad det er for et barn, og hvad det er for en kultur.
Det er jo en ret svær opgave, og det kan ske i masser af lande, at man er nødt til at undersøge nogle forhold.
Og når ikke engang DIA kan gøre det på en måde, som vi er ret sikre på altid er korrekt, så er det jo svært at vide, om Ankestyrelsen kan det.
Så jeg er simpelt hen utrolig meget i tvivl om, om det vil være bedre med en anden organisation, og hvilken det eventuelt skulle være.
Jeg bemærker jo også, at i Holland, som er et vesteuropæisk land, er de bare fuldstændig enige; de stopper det.
Så den holdning kan almindelige, intelligente mennesker også godt have og være rimelig samstemmende om.
Så jeg er i proces og har ikke tænkt mig at forholde mig helt konkret til, hvad jeg stemmer, her i dag.
Der er stadig væk spørgsmål, jeg skal have afklaret, og organisationer, jeg skal have talt med.
Formand.
Lotte Rod (RV), 2024-05-08:
Tak for det.
Ordførerne før mig har været nede i teknikken i det her lovforslag, og jeg kan tilslutte mig alt det, som den konservative ordfører lige har sagt.
Så jeg tror, jeg vil tilføje to sådan lidt mere principielle ting fra Radikale Venstre.
For det første er vi i Radikale Venstre optaget af, at de familier, som står og venter på et barn, dvs. både dem, som er blevet matchet med et barn, og dem, som ikke er blevet matchet endnu, får den hjælp, de har brug for til at få et barn.
Jeg synes, det er så ulykkeligt, at mennesker, som har kæmpet så meget og har ventet så længe, nu sidder tilbage og kigger på os politikere og spørger, hvad der sker, fordi de jo selvfølgelig virkelig, virkelig brændende ønsker sig et barn.
På den længere bane håber jeg, at vi kan blive enige om at lave en langsigtet løsning, sådan at vi kan blive ved med at have international adoption.
Det skal selvfølgelig være på en ordentlig måde, selvfølgelig allervigtigst for de børn, det handler om, men jo også for de forældre, som adopterer, og som selvfølgelig vil have, at det skal være foregået ordentligt, for at de børn, som de kommer til at elske som deres egne børn, har en god og ordentlig historie med sig.
Så med de ord har jeg det på præcis samme måde, som den konservative ordfører lige sagde: Det er sådan lidt træls at lave det her lovforslag nu, men vi støtter det som et første lille skridt, og så håber jeg, at vi meget snart kan komme i gang med de egentlige drøftelser om den langsigtede plan.
Mette Abildgaard (KF), 2024-05-08:
Det kunne også hænge sammen med, at vi har skærpet reglerne helt gevaldigt på det her område, både internationalt, men også i Danmark.
Det kan også hænge sammen med, at der er langt færre børn, der bliver adopteret til Danmark i dag, end der gjorde tidligere.
Det kunne også hænge sammen med det.
Jeg prøver ikke at bilde nogen ind, at vi nogen sinde kan lave et system, som kommer til at være tusind procent sikkert.
Men vi er nødt til at acceptere som politikere, at det kan vi ikke på noget område.
Det kan fru Katrine Daugaard heller ikke garantere i forhold til surrogasi, som ordføreren og jeg også ser forskelligt på.
Det kan man heller ikke garantere i forhold til national adoption.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-08:
Der sker fejl; det gør der alle steder, og nogle af dem er rigtig alvorlige.
Det er rigtigt, at jeg i dag har politianmeldt en institution, fordi jeg mener der er begået ikke bare fejl, men også strafbare forhold.
Så ja, fejl sker.
Derfor er jeg enig med ordføreren i det, der er hensigten med det, der bliver sagt, nemlig at tilsyn er vigtigt.
Altså, som sagt gælder det både administrative økonomiske forhold, men også om selve indholdet af lovgivningen overholdes, og det kan vi selvfølgelig oversende konkrete beskrivelser af.
Katrine Daugaard (LA), 2024-05-08:
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren kan udelukke, at der efter 2016 er foretaget transnationale adoptioner, som kan være foretaget på et ulovligt grundlag.
Det kunne være korruption, falske papirer, børnehøstere, der har været involveret, donationer, der er givet til ulovlige kvindehjem, eller andet.
Kan ministeren udelukke det?
Karina Adsbøl (DD), 2024-05-08:
Nogle beboere har fået et tilbud, som ikke passer til dem, og derfor vil der være forskellige typer af beboere.
Hvordan tænker ordføreren, at det her lovforslag kan sikre, at man frem for at anvende en socialpædagogisk indsats og støtte ud fra den enkeltes individuelle behov, ikke anvender magt?
Det er et af de spørgsmål, som jeg stillede.
Jeg håber, at ordføreren forstår det?
Det er sent, så det kan godt være, at jeg har udtrykt mig uklart.
Sara Emil Baaring (S), 2024-05-08:
Jeg tror faktisk, at jeg blev hylet lidt ud af den der.
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg har forstået spørgsmålet.
Vil ordføreren lige gentage eller omformulere det?
Karina Adsbøl (DD), 2024-05-08:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren om, hvordan det sikres med det her lovforslag, at beboere, hvis funktionsnedsættelse og udfordringer er modsatrettede, ikke bliver udsat for magtanvendelse, fordi de f.eks. bor et sted, der ikke passer til de udfordringer, som de har.
En beboer kan f.eks. være sensitiv over for støj og larm; en anden beboer kan have udadreagerende adfærd i form af støj, Tourettes syndrom eller selvskade, hvis beboeren bliver stresset.
Så hvordan vil ordføreren f.eks. sikre, at der ikke kommer til at ske magtanvendelse, frem for at der sættes ind med socialpædagogiske initiativer?