runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stinus Lindgreen (RV), 2021-12-02:
Tak for det, og tak for talen, og tak for forslaget.
Jeg er tydeligvis helt enig med alle landets aviser, der siger, at det her er et vigtigt forslag, for det er et vigtigt forslag, debatten er vigtig, og det synes jeg alle har tilkendegivet her i salen i dag.
Jeg synes måske, at det er at stramme den en anelse at sige, at man ikke i Folketinget ønsker at beskytte ytringsfriheden på landets universiteter, jeg har tværtimod ikke hørt en eneste ordfører sige, at man ikke skal værne om ytringsfriheden.
Debatten går vel mere på, om dette er den rigtige måde at gøre det på, om det er beskyttet godt nok.
Det kan jeg høre der er nogle ordførere der ikke mener det er, mens andre siger, at det er godt, eller at det i hvert fald bør belyses lidt bedre, inden man træffer en beslutning, og inden man laver lovgivning.
Det synes jeg generelt er et sundt princip, altså at man ikke laver lovgivning på baggrund af en følelse, men på baggrund af fakta, hvilket jeg også mener ordføreren nok er enig med mig i.
Så jeg vil godt høre om noget.
Når nu vi er enige i principperne – jeg hører alle sige, at Chicagoprincipperne er gode, sunde værdier – kan ordføreren så ikke se en værdi i, at det måtte komme nedefra, at universiteterne selv sætter sig sammen og siger: Okay, hvad er det for et problem, vi står over for, og hvordan skal vi formulere det, så det er noget, de kommer med, og ikke noget, som vi pålægger dem?
Birgitte Bergman (KF), 2021-12-02:
Tak til hr. Henrik Dahl fra Liberal Alliance for at fremsætte det her forslag og for at sætte fokus på en meget vigtig debat.
Jeg synes på mange måder, vores samfund og vores universiteter efterhånden bevæger sig hen til et sted, hvor vi i hvert fald har brug for at have den her debat – en meget vigtig debat – og sikre den ytringsfrihed, som vi, lytter jeg mig til, alle sammen går meget, meget op i.
For vi skal også sikre forskningsfriheden.
Med det her beslutningsforslag ønsker Liberal Alliance, at ytringsfriheden skal fremgå tydeligere af formålsparagraffen i universitetsloven ved at indskrive de såkaldte Chicagoprincipper.
I dag er forskningsfriheden nævnt, men ytringsfriheden står der ikke eksplicit.
I Det Konservative Folkeparti er vi enige i, at der er et stigende pres på åndsfriheden på amerikanske universiteter.
Lignende tendenser ser vi desværre også på danske universiteter, hvor grupper af studerende presser deres medstuderende eller undervisere til at rette ind efter deres snævre verdenssyn under påberåbelse af at være de marginaliseredes beskyttere.
Når en universitetsleder griber ind med regulering, når en studerende er klædt ud som en bestemt befolkningsgruppe, eller bestemmer, at man ikke må synge en bestemt sang fra en højskolesangbog, eller når studerende klager over, at en underviser i biologi taler om mænd og kvinder, så er vi desværre i en situation, hvor selve universitetets ånd og rolle i samfundet er truet.
I den forbindelse skal vi se på, hvordan det kan skrives ind på en måde, der giver bedst mening i forhold til den nuværende formålsparagraf, altså om det er alle otte principper, der skal indskrives, eller om det er dele af dem.
Formålsparagraffen kan måske blive lidt lang og tung, hvis alle principper skrives ind i én,
men hensigten er, at vi er enige i, at Chicagoprincipperne er et fint sted at hente inspiration.
Vi skal styrke ytringsfriheden for underviserne og i undervisningsmiljøet, og vi skal sikre den akademiske frihed.
Derfor ser vi i det Konservative Folkeparti frem til at diskutere mulighederne i udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-12-02:
Selvfølgelig gør det indtryk, når Justitia udtaler sig, som de gør her.
Jeg synes, det var godt, som ordføreren fra SF også sagde, at det her jo viser, at der kan komme dårlige forslag alle steder fra, og man kan debattere, men det kan blive taget af bordet igen.
Men som jeg hører ordføreren, er der nogle gældende regler i dag, som også er blevet problematiseret.
Jeg kan ikke på stående fod sige, om det her er noget, som kræver en lovændring, eller om det overhovedet er et problem, men selvfølgelig skal vi lytte til de bekymringer, der bliver rejst.
Henrik Dahl (LA), 2021-12-02:
Men gør det ikke indtryk at høre, at Justitia siger, at de ordensregler, som blev taget af bordet, er en betænkelig indskrænkning af ytringsfriheden?
Gør det så ikke indtryk, at Arbejdstilsynets regler stadig væk eksisterer?
Så er de jo også en betænkelig indskrænkning af ytringsfriheden.
Er det ikke noget, hvor vi netop med henvisning til § 77 skal sikre borgerne den her ret?
Er det ikke noget, vi skal tage os af?
Stinus Lindgreen (RV), 2021-12-02:
Tak for det.
Jeg var også blevet skuffet, hvis ikke hr. Henrik Dahl havde stillet et spørgsmål til min tale.
Det er klart, at grundloven er, hvad der binder os herinde, og vi skal så sikre, at vi ikke krænker resten af borgerne i samfundet.
Det var egentlig også min pointe, at vi skal sikre, at den gælder på landets universiteter, og at vi skal sikre, at den bliver holdt i hævd i hele vores samfund, inklusive vores universiteter.
Hvis der er problemer, skal vi tage dem alvorligt.
Det var det, jeg prøvede at sige, og derfor skal vi lytte og tage debatten – det synes jeg er meget vigtigt at gøre – og samle sammen på de erfaringer, der måtte være, og høre, om der nede fra universiteterne kommer noget.
Jeg kan høre, at der er eksempler.
Jeg læser også aviser, og jeg følger også debatten, og der er eksempler.
Spørgsmålet er, om det er noget, som i forvejen bliver håndteret godt nok derude, eller om der er brug for indgreb.
Det er det, jeg siger.
Jeg synes, vi skal have den debat.
Vi skal høre, hvad erfaringerne er derudefra, og ikke handle på baggrund af enkeltsager, men vi er nødt til at få et samlet billede af det.
Astrid Carøe (SF), 2021-12-02:
Tak for det.
Og endnu en gang tak for en vigtig debat.
Det virker, som om vi er ret enige, selv om vi er meget uenige om, hvordan vi skal sikre ytringsfriheden.
Og jeg undrer mig bare over, at man fra et af de mest liberale partier i Folketingets side ikke kan se argumentet om, at det er en god idé, at det her kommer nedefra, altså at det ikke kommer fra Christiansborg, på samme måde som det jo netop var tilfældet med principperne i Chicago og efterfølgende på de andre universiteter.
Men hvorfor er det, at det skal komme herindefra, fra Folketinget?
Henrik Dahl (LA), 2021-12-02:
Jamen det kan der være en række begrundelser for.
Og ifølge nogle af de diskussioner, der har været fremme, så har vi måske også nogle ledelser rundtomkring, der ikke er en del af løsningen, men en del af problemet, når man kan få den idé at komme med nogle ordensregler, som ender med at få en kraftig påtale af Justitia.
Det tager jeg som et tilsagn, og medmindre der er flere meget sørgelige spørgsmål, glæder det mig, at vi så kan slutte på sådan en akkord, der går opad.
Ulla Tørnæs (V), 2021-12-02:
Mange tak for tilsagnet her.
Jeg glæder mig til det kommende udvalgsarbejde.
Henrik Dahl (LA), 2021-12-02:
Tak for spørgsmålet.
Det er rigtig godt at få det, for jeg løb tør for tid, da jeg skulle svare på spørgsmålet fra hr. Stinus Lindgreen.
Det, jeg ville have sagt, hvis jeg havde haft mere tid, var, at jeg da godt kan se for mig, at udvalget kan blive enige om at lave en beretning, hvor vi siger, at vejen frem er en eller anden form for lidt større undersøgelse, i stil med Williamsonudvalget i Storbritannien eller Kaufmannudvalget i USA, med det sigte at nå frem til nogle udvidede principper, som vi, gerne for mig, må kalde københavnerprincipperne, idet jeg husker, at Niels Helveg Petersen sagde, at man kan komme igennem med alt, bare man vil give andre æren.
Ulla Tørnæs (V), 2021-12-02:
Jeg vil også gerne endnu en gang sige tak for at tage initiativ til en rigtig, rigtig vigtig debat, og også tak for talen her, som jo sådan er forslagsstillerens afrunding på debatten.
Det er vigtigt for mig at understrege, at Venstre bestemt har den politiske vilje til at arbejde med de her spørgsmål, og derfor kunne jeg godt have den bekymring, at ordføreren måske havde lavet sin tale før debatten, for ordføreren reflekterede ikke over det, som jeg sagde, nemlig at vi i udvalgsarbejdet kunne arbejde med at lave en dansk version af Chicagoprincipperne.
Jeg tillod mig så at kalde det københavnerprincipperne – okay, det er måske lidt poppet.
Men det er i hvert fald en udstrakt hånd til ordføreren angående forslaget.
Jeg lyttede mig også til, at Dansk Folkepartis ordfører foreslog, at der skulle nedsættes sådan et bredere udvalg, sådan at vi kunne få analyseret nærmere, hvordan vi kan lave det her, så det passer til en dansk kontekst.
Henrik Dahl (LA), 2021-12-02:
Jamen det er netop på grund af det, der er essensen i grundloven, som jo netop ikke er, at de her paragraffer er selvimplementerende.
Det er nogle meget alvorlige ting, som vi alle sammen, qua at vi er folketingsmedlemmer, har skrevet under på, nemlig at vi vil garantere de her rettigheder for vores borgere.
Og spørgsmålet er så, om vi garanterer de rettigheder godt nok, og det er der jo noget, der kunne tyde på at vi ikke gør.
Astrid Carøe (SF), 2021-12-02:
De tager diskussionerne gang på gang, både i ledelserne og i bestyrelserne og også blandt de danske universiteter i fællesskab.
Og når man kan se, at det sker, og når vi hører det fra universiteterne, undrer jeg mig over, at man så ikke synes, det er godt nok.
Ulla Tørnæs (V), 2021-12-02:
Jeg har opfattet den henvendelse, der er kommet fra Gruppen Paty, i retning af, at Chicagoprincipperne er rigtig fine og rigtig gode, men de er også mangelfulde i en dansk sammenhæng.
Derfor handler det om at bruge Chicagoprincipperne og det, som man har arbejdet med i en amerikansk sammenhæng, og overføre det til en dansk sammenhæng.
Det har jeg så tilladt mig at kalde Københavnerprincipperne.
Jeg synes, det ville være mere relevant, at vi i en dansk sammenhæng forholdt os til: Hvad har man opnået i USA og i andre lande, hvor man har tilsluttet sig Chicagoprincipperne?
Henrik Dahl (LA), 2021-12-02:
Det er måske ikke så overraskende, at jeg har været i lidt nærmere dialog med Gruppen Paty, fordi jeg er med til at fremsætte det her forslag.
Gruppen er tilhænger af, at man starter her og så arbejder videre, og det vil jeg selvfølgelig gerne bede om en kommentar til.
Ulla Tørnæs (V), 2021-12-02:
Som jeg forstår henvendelsen fra Gruppen Paty, peger de lige præcis på, at Chicagoprincipperne er udarbejdet i en amerikansk kontekst og dermed ikke tager højde for, hvad der ville være relevant, synes jeg, hvis vi skulle arbejde med principper af den her karakter, altså ikke tager højde for, præcis som hr. Henrik Dahl har peget på i debatten her, hvad det er for nogle udfordringer, man står over for som underviser i den danske uddannelsessektor, når man netop skal forholde sig til et spørgsmål om, hvorvidt man ønsker at inddrage Muhammedtegningerne i sit pensum eller ej.
Henrik Dahl (LA), 2021-12-02:
Jeg tager ordet, fordi ordføreren nævner Gruppen Paty og nævner, at hun har læst beskederne fra den, når de kommer i hendes mailboks.
Det er jo rigtigt nok, at man diskuterer spørgsmålet om undervisningsfrihed, men er det ikke sådan – og det er mit spørgsmål – at Gruppen Paty hilser det her initiativ velkommen?
Det er jo ikke sådan, at gruppen tager afstand fra det.
De siger, at det faktisk er en del af løsningen at gøre det her.
Ida Auken (S), 2021-12-02:
Om åndsfriheden generelt er under pres, spørges der.
På nogle måder synes jeg der er kommet mere åndsfrihed.
Nu er jeg teolog og et kristent menneske, og jeg synes, det er blevet utrolig meget lettere at stå ved, at man har en tro og en religion med sig.
Der synes jeg bestemt, at der har været mere inkvisition, også bare i de 14 år, jeg har siddet i Folketinget.
Så jeg tror ikke, at man kan skære det over én kam.
Men det er klart, at nogle af de ting, man har set i USA, jo godt kan spille ind i Danmark, og kommer de, så skal vi selvfølgelig se på det, men jeg mener faktisk ikke, at man lovgivningsmæssigt kan lave noget stærkere end grundloven, hvor ytringsfriheden er så klart beskrevet.
Jeg tror også, at de største ytringsfrihedsforkæmpere, vi har i det her land, nok næppe ville stemme for det her forslag, vi diskuterer i dag.
Jeg tror ikke, at de ville sige, at den rette vej frem er mere lovgivning, hvor nogle bestemmer, hvad andre skal gøre.
Henrik Dahl (LA), 2021-12-02:
Tak for talen.
Jeg vil først sige som en serviceoplysning, at forslaget ikke er en ordret oversættelse af Chicagoprincipperne.
Det er allerede en dansk tilpasning, så det er der taget hånd om.
Men det, jeg gerne vil spørge om, er jo det med grundloven, for jeg synes, at hr. Stinus Lindgreen har den samme lidt usikre forståelse af grundloven som fru Astrid Carøe.
For det er jo ganske rigtigt, at Justitia var meget kritiske over for de her ordensregler, men nedenunder dem er der jo Arbejdstilsynets regler, som stadig væk gælder, og hvor en krænkelse er subjektiv.
Så hvis det, Justitia egentlig siger, er, at Arbejdstilsynets regler, som enhver kan påkalde sig på Københavns Universitet, er en indskrænkning af ytringsfriheden, garanterer vi, så længe vi har de regler, så ytringsfriheden, som er en grundlovssikret ret, godt nok?
Astrid Carøe (SF), 2021-12-02:
Nu tror jeg gerne, jeg vil starte med at understrege, at mange af de rettigheder, vi har i Danmark i dag, skal vi hele tiden værne om, hele tiden kæmpe for.
Det er også derfor, jeg er glad for debatten i dag, for selvfølgelig skal vi snakke om ytringsfrihed, ligesom vi skal snakke om religionsfrihed og retten til fri abort, som vi har fået lidt senere, end vi fik ytringsfriheden, men det er en række rettigheder, vi har i dag, og som ikke er givet.
Derfor skal vi debattere det.
Vi skal sikre, at vi har det i fremtiden.
Jeg er bare ikke enig i, at det her er løsningen, og jeg synes ikke, der er noget til hinder for, at de danske universiteter laver nogle principper selv, eller at de går sammen om at lave nogle principper, eller at Københavns Universitet laver københavnerprincipperne og Aarhus Universitet laver Aarhusprincipperne, men jeg synes ikke, det er noget, vi skal gøre herindefra, på samme måde som Chicagoprincipperne jo heller ikke er opstået fra et parlament.
Birgitte Bergman (KF), 2021-12-02:
Jeg er rigtig glad for, at Liberal Alliance løfter den her debat i dag, fordi den er vanvittig vigtig, og det er den på rigtig mange områder, fordi vores samfund og vores ytringsfrihed i det hele taget er så stærkt under pres.
Kan ordføreren slet ikke se elementerne bag, at man formulerer en dansk version af Chicagoprincipperne, og at det vil være med til også at sikre et meget tryggere miljø for de studerende?
Astrid Carøe (SF), 2021-12-02:
Det lyder, som om der er blevet taget en rigtig dårlig ledelsesbeslutning på KU, og den er blevet problematiseret og kritiseret i medier og sikkert også internt på universitetet, og så har man selvfølgelig ændret den, og det er da rigtig godt.
Ordføreren nævnte også tidligere en række eksempler på noget, man har ændret og man har indskrænket, men det er jo ikke deciderede forskningsting, hvor man siger, at det må I ikke gøre.
Der har været en kritik af, hvilken sang man måtte synge, men det var jo ikke universitetet selv, der sagde, at man ikke ville synge den sang.
Det var en enkelt underviser på universitetet, som i øvrigt ikke fik ret i det.
Så bare det, at vi har de her diskussioner, gør jo ikke, at ytringsfriheden er under pres.
Vi må godt have de diskussioner.
Birgitte Bergman (KF), 2021-12-02:
Det, der bekymrer mig, er jo f.eks., at Københavns Universitet i 2008 fremsatte nye retningslinjer om krænkelser, og de var så vidtgående, at mange undervisere jo frygtede for deres mulighed for at undervise og opretholde en fri og åben debat.
Det blev faktisk så grelt, at selv den juridiske tænketank Justitia jo også påpegede, at retningslinjerne var i strid med ytringsfriheden og den akademiske frihed.
Det viste sig også, at ledelsen på Københavns Universitet måtte trække det tilbage.
Bekymrer det slet ikke ordføreren, at vi står i en tid nu med så stærke strømninger, at ytringsfriheden, som ordføreren for Liberal Alliance også er inde på, er så stærkt under pres, at vi bliver nødt til at sende et stærkt signal herindefra for ligesom at sige, at nu skal vi sikre forsknings- og ytringsfriheden?
Astrid Carøe (SF), 2021-12-02:
Nej, det er ikke vores partiavis.
Sådan en har vi ikke – desværre, skulle jeg til at sige.
Det synes jeg er fint at man tager en debat om i en avis, men det afgør jo ikke, hvad vi har tænkt os at stemme.
Som jeg siger, er vi store tilhængere af Chicagoprincipperne.
Det er vores ansvar her i Folketinget at sikre ytringsfriheden, men vi skal ikke bestemme, præcis hvilke principper man skal følge ude på de forskellige universiteter i de forskellige ledelser.
Det er et ledelsesansvar fuldstændig på samme måde, som det er i USA.
Der er det jo heller ikke med i den nationale lovgivning, men det er de forskellige universiteter, der har besluttet at tilslutte sig de her principper.
Det synes jeg gerne at universiteterne herhjemme må gøre, men det er altså ikke noget, vi skal gøre fra Folketingets side.
Henrik Dahl (LA), 2021-12-02:
Det afslører bare en meget principiel usikkerhed om, hvad grundloven er, for grundloven er jo den lov, vi skal overholde, og som er specifikt møntet på os.
Vi skal garantere borgerne nogle bestemte rettigheder, herunder ytringsfrihed.
Men det er slet ikke det, jeg vil spørge om.
Det, jeg vil sige, er, at jeg godt er klar over, at Information ikke officielt er SF's partiavis, men det er tæt på.
Gør det ikke noget indtryk på ordføreren, at Information i dag anbefaler, at B 19 bliver vedtaget?
Astrid Carøe (SF), 2021-12-02:
Jeg synes, at vi garanterer rettighederne, og det, jeg kan forstå på universiteterne, er jo netop også, at de arbejder med det her.
Altså, vi kunne jo godt lovgive endnu mere, og vi kunne lovgive om det her i universitetsloven, men jeg synes, at det er universiteternes ansvar at leve op til det her, de skal administrere under.
Og hvis der er sådan nogle sager på KU, er det jo KU's ledelses ansvar at sikre, at det ikke sker fremadrettet.
Henrik Dahl (LA), 2021-12-02:
Jeg synes, ordføreren har en interessant udlægning af, hvad grundloven er for en størrelse.
For ejendomsretten er jo også ukrænkelig, men det er ikke sådan, at fordi der står i grundloven, at ejendomsretten er ukrænkelig, så skal vi ikke foretage os mere.
Så er det bare fjong, så er den hjemme, og så skal vi ikke gøre mere.
Ejendomsretten er en ret, vi som politikere skal garantere borgerne, og derfor gør vi en hel masse andet for at garantere den her ret.
Ytringsfriheden er en ret, som vi som politikere skal garantere.
Grundloven er en lov, der gælder for os.
Det er ikke en lov, der gælder for borgerne ude i samfundet.
Det er en liste over ting, vi skal garantere.
Garanterer vi ytringsfriheden godt nok, når der er medarbejdere på Københavns Universitet, som siger det modsatte?
Det er medarbejdere, som har dyb indsigt i tingene, og som er ansat som forskere, der siger, at vi ikke garanterer de her rettigheder godt nok, som situationen er i dag.
Peder Hvelplund (EL), 2021-12-02:
Nu tror jeg så til gengæld, at det halter lidt med procentregningen hos Liberal Alliance, for hvis man skulle sætte skatten ned på en su eller på den laveste ydelse, f.eks. integrationsydelsen, i kontanthjælpssystemet, så ville det jo blive en forholdsvis beskeden skattelettelse, man ville få.
Men det ville jo ikke ændre på, at den regning, man så står med, når man har været hos tandlægen, stadig væk vil være af en betragtelig størrelse.
Så hvis hensigten er, at vi skal sikre, at folk ikke skal afholdes fra at kunne gå til tandlæge af økonomiske årsager, hvorfor så ikke sikre, at det bliver vederlagsfrit i stedet for?
Henrik Dahl (LA), 2021-12-02:
Det er jo simpelt hen principperne bag procentregning, som ordføreren har redegjort for her.
Og det er da godt, at man også forstår procentregning i Enhedslisten; det kan man nogle gange godt være i tvivl om.
Men det er jo klart, som vi også siger her, at hvis man virkelig ikke har evnen til at betale, så skal der selvfølgelig være nogle ordninger for folk, der ikke har evnen til det.
Men det er også uomtvisteligt, at når man sætter skatten ned – uanset hvor stort et beløb man sætter den ned med – så vokser rådighedsbeløbet for folk, der overhovedet tjener penge.
Carl Valentin (SF), 2021-12-02:
Jeg synes, at det er sådan en lidt forvirrende debat, for jeg synes faktisk, at ministeren virkelig omfavner det her meget og taler positivt om det og har gode intentioner, og det er sympatisk og alt sådan noget.
Men sådan grundessensen af, hvad vi står i salen og debatterer lige nu, er jeg faktisk stadig væk i tvivl om hvad ministeren mener om.
Altså, mener ministeren egentlig, at det burde være gratis at gå til tandlægen?
Har ministeren en vision om, at det en dag skal være sådan, at der ikke er brugerbetaling for tandlægebesøg?
Magnus Heunicke (S), 2021-12-02:
Jamen jeg må sige, at vi skal have en drøftelse med alle Folketingets partier – vi inviterer bredt – og der må vi så se på, hvilke modeller vi kan lægge frem.
Jeg kan sige, at noget af det, jeg har studeret temmelig nøje, er, at fordi vi har den tilskudsmodel, vi har, så får man et tilskud til at gå til de kontroller, man er tilsagt.
Vi ved jo, at dem, der går til kontroller, er fra den mere velstillede del af befolkningen.
Og så har vi faktisk en model i Danmark i dag, hvor det, vi så bruger af penge fra det offentliges side, fra samfundets side, faktisk primært går til dem, der er mere velstillede.
Så der er en skæv fordeling i dag, og det er noget af det, som vi skal drøfte, og det ser jeg meget, meget frem til.
Torsten Gejl (ALT), 2021-12-02:
Altså, det er jo interessant at se på de her kroniske tandkødsbetændelser f.eks., som fører til de her alvorlige sygdomme, for hvis man kunne forebygge dem med gratis tandlægebesøg, ville man jo i første omgang få en meget, meget stor menneskelig gevinst, i og med at mange mennesker dels ville blive sparet for en masse smerte, dels ville blive sparet for meget, meget alvorlig sygdom.
Dernæst kunne man spare rigtig mange penge, for de er så utrolig dyre at behandle.
Den finansiering kunne jo gå til gratis tandpleje, så der kunne være en smuk cirkel i det her.
Hvilke skridt har ministeren tænkt sig at tage for at finde ud af, hvor stor en del af de f.eks. 7 mia. kr., der kan finansieres på den måde?
Magnus Heunicke (S), 2021-12-02:
Jeg vil sige, at det, jeg svarede hr. Uffe Elbæk, var, at jeg har set i debatten, at der netop er forskellige følgesygdomme, og at man kan opdage alvorlige sygdomme tidligt og forhindre dem i at sprede sig, hvis man også går til tandlægen – det ved jeg.
Det, jeg også svarede, var, at jeg – i hvert fald ikke på stående fod – ikke kender sådan en endelig beregning på, hvad man kunne kalde for dynamiske effekter, som hr. Torsten Gejl nævner her.
Og helt generelt er det jo uhyre vanskelige beregninger at foretage.
Det, vi i hvert fald bare ved, er, at det er vigtigt med tandsundhed.
Det er vigtigt for den enkeltes sundhed, velfærd og trivsel, og det er også vigtigt for at forebygge fremkomsten af andre alvorlige sygdomme.
Vi kan jo i hvert fald se, at mange af dem, der ikke går til tandlæge, ikke hører til den allermest velstillede del af befolkningen – så lad os fokusere kræfterne på dem.
Det synes jeg vi skal.
Det er der, jeg synes vi skylder mest, og det er der, hvor vi også kan nå mest.
Torsten Gejl (ALT), 2021-12-02:
Mange tak.
I Alternativet er vi selvfølgelig glade for de små skridt, der sker, men jeg vil gerne lige gå videre på den note, Uffe Elbæk havde gang i.
Ved den sidste debat om det her opfordrede jeg jo ministeren til at beregne, hvad de dynamiske effekter er af at gøre det her gratis, for det er rigtigt, at der er meget, meget store følgeomkostninger til kronisk tandkødsbetændelse – det er kræft, det er diabetes, det er andre rigtig, rigtig alvorlige sygdomme.
Nu nævner ministeren, at der har været estimater på, hvor meget vi kunne spare ved at gøre tandlægebesøg gratis, altså indføre gratis tandpleje i Danmark.
Hvad er de estimater, ministeren har set, på det?