Christian Juhl (EL), 2022-04-08:
Men der er jo lige så meget kultur, som der er boligpolitik i det her, måske endda mere, når det kommer til stykket.
Jeg synes, det er en god idé at se på de her ting.
Så vidt jeg husker, er vi ikke med i den kreds, som er så privilegeret, at de har lov til at blande sig i den slags, men man kan da godt sige sin mening alligevel.
Vi har haft kommunevalg for ikke så længe siden, og der havde vi i Silkeborg den mærkelige oplevelse, at byrådsvalget blev afgjort af den bolig- og bygningspolitik, der har været ført i den sidste periode.
Og det reagerede mennesker imod.
Der var borgerlige politikere, der meldte sig ud af deres parti, der var sågar nogle, der dannede en forening, der hed Skøn på Silkeborg, og flertallet i byrådet skiftede først og fremmest på grund af den her politik, så det er jo noget, folk går op i.
Det var derfor, vi gerne ville blive klogere på det bagefter.
Vi har også haft en del folk i Enhedslisten, som har deltaget i debatterne og de store møder, der har været omkring det her emne.
Vi inviterede Jep Loft fra det, der hedder Arkitektoprøret, på besøg i byen.
Og han var så flink, at han sagde: Jeg kommer dagen før, for jeg vil gerne gå en tur rundt i byen og kigge på det, og så vil jeg give jer nogle gode idéer.
Og det vrimlede med folk til det møde.
Vi har sådan en lørdagstradition, hvor vi har halvanden times politisk debat, og bagefter får vi os en lille frokost.
Og det var virkelig spændende.
Han sagde: Vi skal ikke kun kigge på husene, vi skal kigge på bymiljøerne og holde fast i, at der skal være noget bymiljø.
Og så viste han nogle gode eksempler på, hvordan huse, der skulle renoveres eller bygges op igen, faktisk godt kan bygges på en pæn måde med nye byggemetoder og ikke som det forfærdelige betonbyggeri, som næsten al boligbyggeri i Danmark i øjeblikket bliver bygget som.
Nogle sammenligner det nuværende byggeri i de fleste købstæder med sådan noget DDR-byggeri, som de kaldte det.
Men det er jo en rigtig spændende debat, for man skal jo bevare den stemning, der er i de byer.
Jeg er enig med ministeren i, at når man går en tur i nogle byer, er det en fornøjelse at gå der, også i f.eks. det gamle København, men også i rigtig, rigtig mange købstæder.
Så jeg synes, det skulle være en god idé at kigge nærmere på det.
Om DF's tal passer, ved jeg ikke rigtig.
Men det må vi jo prøve at snakke om.
For jeg kan ikke helt få det til at passe, men jeg synes, at konklusionerne er rigtige.
Jeg forstår dog ikke, at det skulle være en begunstigelse, at ejendomspriserne var høje.
Det gør jo, at der så ikke er flere penge tilbage til at renovere bygningen for.
Men det kan vi jo snakke om senere.
Jeg vil også gerne have dokumenteret de der ting om, hvordan tilskudsudviklingen reelt har været.
Så vil jeg sige, at det der med præsteboligerne vel hverken er en kommunal eller en statslig opgave; det er sådan set kirkens opgave.
Altså, der er jo en præstebolig, der er blevet revet ned syd for Silkeborg, hvor vi sagde: Hvorfor skal den nu rives ned?
Men det var, fordi der havde været skimmelsvamp i den, og hvis man ikke rev den helt ned, kunne man ikke komme det til livs.
Det har jeg ingen forstand på.
Men der sagde borgerne jo også i første omgang: Arh, vi vil ikke af med vores præstegård.
Men de fandt så ud af, at der nok ikke var nogen vej udenom.
Derfor er det også vigtigt, at man bevarer dele af den her opgave lokalt, sådan at den lokale befolkning rent faktisk også har mulighed for at blande sig i det
, måske endda hvis en bygning skal rives ned, fordi en eller anden driftig bygherre hellere vil tjene nogle penge på at have boliger der, eller hvad ved jeg, sådan at de så kan sige, at så vil de hellere købe den.
Og der kunne jeg godt forestille mig, at man på længere sigt kunne finde nogle finansieringsmuligheder, så lokalsamfund rent faktisk kan overtage en bevaringsværdig bolig og dermed holde fast i, at den skal være i lokalområdet.
For så får vi en chance for, at det bliver et beboerhus eller et andet fælles sted, som man passer på, i stedet for at det bliver revet ned og der så bliver lavet hurtige penge ud af det.
Og ellers vil jeg sige, at 100 mio. kr. er ca. 787 kr. pr. bygning.
Det er jo ikke så forfærdelig meget.
Det er måske noget, man skal kigge på, hvis det virkelig skal have nogen betydning for de bevaringsværdige bygninger.
Tak for ordet.