runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lise Bertelsen (KF), 2025-11-05:
Tak for ordet, formand.
Med dette lovforslag følger vi op på behovet for at styrke Danmarks Frie Forskningsfonds arbejde.
Formålet med forslaget er at forenkle fondens administration af ansøgninger samt at forbedre visse rammer for fondens virksomhed.
Forslaget berører flere konkrete områder: begrænsning af visse ansøgninger til fonden, fondens samarbejde med andre offentlige og private bevillingsgivere, forlængelse af fondens strategiperiode og en præcisering vedrørende fondens afgørelser om karensperiode for visse ansøgere.
For Det Konservative Folkeparti er det centralt, at forskningsmidler anvendes målrettet og effektivt.
De skal bruges der, hvor de gør størst gavn.
Det er sund fornuft.
Derfor støtter vi lovforslaget, som giver fonden bedre muligheder for at målrette midlerne og styrke projekter med størst potentiale.
Samtidig vil vi gerne anerkende de kritiske bemærkninger fra høringsparterne.
Flere peger på, at begrænsning af ansøgninger fra aktive bevillingshavere kan skabe udfordringer for forskeres progression og udvikling.
Andre understreger vigtigheden af, at samarbejdet med private og offentlige aktører ikke må gå på kompromis med forskningsfrihed og kvalitet.
Endelig ønsker man mere klarhed om implementeringen af de nye regler og løbende evalueringer af fondens strategiperiode.
Vi tager disse bemærkninger alvorligt.
Det er vigtigt, at reglerne er klare, og at forskningsmiljøet kan give løbende input, så vi både sikrer kvaliteten og fleksibiliteten.
Vi vil følge implementeringen tæt og sikre, at Danmarks Frie Forskningsfond fortsat styrker dansk forskning uden at gå på kompromis med frihed og faglighed.
Tak for ordet.
Mai Villadsen (EL), 2025-11-05:
Det her lovforslag søger at forenkle fondens administration af ansøgninger for forhåbentlig at kunne imødekomme flerem, for DFF har oplevet en markant stigning i antallet af ansøgere,
dvs. næsten en fordobling siden det første lovforslag i 2017, hvis jeg husker rigtigt
Det betyder også, at kun knap 15 pct. af ansøgningerne kan imødekommes, og derfor kan jeg også godt anerkende behovet for, at vi skal gøre noget, og at det er en stor skam, at der er rigtig mange forskere, der i dag bruger time efter time på at lave fondsansøgninger, og at man i fonden her må sidde og bruge rigtig meget tid på administration.
Så vi er overvejende positive over for lovforslaget, men jeg synes også, at der er nogle vægtige bekymringer i høringssvarene, f.eks. bekymringer for, hvorvidt det her vil betyde usikkerhed for unge forskere.
Det er noget, som jeg kan se ministeren delvis imødekommer.
Og så er der en bekymring for, hvordan det her vil ramme de mindre forskningsmiljøer.
Jeg synes, forslaget fra SF om, at førstegangsansøgninger f.eks. kunne fritages for karens, er et rigtig godt forslag, for nogle gange kan det være fornuftigt nok at få tygget tingene igennem en ekstra gang og faktisk få kvalificeret den ansøgning, man kom med i første omgang.
Så det er en anerkendelse af, at der er behov for at gøre noget.
Vi var kritiske over for karensperioden sidst og er det sådan set også fortsat; det skal ikke bare være sådan en automatik.
Men selvfølgelig skal der også gøres noget på det her område, så jeg er lidt spændt på at høre ministerens tale og adresseren af nogle af de alligevel lidt kritiske høringssvar.
Tak for ordet.
Christina Olumeko (ALT), 2025-11-05:
Tak for ordet.
Som flere af mine kolleger har redegjort for, handler lovforslaget her om at understøtte Danmarks Frie Forskningsfond, og det er bl.a. at lette presset på ansøgningssystemet.
Det vigtigste for mig i vurderingen af det her lovforslag har været at læse høringssvarene fra sektoren og fonden selv.
Når jeg læser dem, føler jeg mig generelt overbevist om, at lovforslaget her er en forbedring af fondens virke.
Det eneste, jeg vil fremhæve, er egentlig også noget af det, der som noget af det sidste blev fremhævet af Stinus Lindgreen fra Radikale Venstre, nemlig det her med, at Danmarks Frie Forskningsfond skal have mulighed for at lave en begrænsning på det antal ansøgninger, en ansøger kan sende til fonden.
Der vil jeg gerne fremhæve, at det er vigtigt, at man, når man udformer de regler, tager hensyn til små forskningsmiljøer og nye forskere.
Som det står i lovforslaget lige nu, skal ministeren udforme reglerne for det i en ændringsbekendtgørelse, og jeg vil gerne opfordre ministeren til på talerstolen måske at komme lidt ind på, hvordan man forestiller sig de regler skal se ud, altså de regler, der omhandler begrænsning på det antal ansøgninger, en ansøger kan sende.
Så vi opfordrer ministeriet til i det hele taget at involvere sektoren mest muligt i udformningen af de nærmere regler i ændringsbekendtgørelsen, for det er altså bekymrende og bemærkelsesværdigt, at så mange forskningsinstitutioner og høringsparter er bekymrede for lige præcis det her tiltag i lovforslaget.
På den baggrund vil jeg blive klogere i udvalgsbehandlingen, inden jeg tager endelig stilling, men vi er positivt stemt over for alle de andre dele af lovforslaget.
Tak for ordet.
Christina Egelund (M), 2025-11-05:
Tak for det, formand, og tak også til partierne for en, synes jeg, sådan overvejende positiv modtagelse af lovforslaget her.
Det er jo ikke hver dag, man kan overraske Liberal Alliance positivt med et, jeg tror, der blev sagt sjældent set godt lovforslag fra regeringens hånd, også så godt, at man godt kunne tænke sig, at det dækkede flere områder end det, der egentlig er meningen.
Der er også rejst nogle bekymringer under debatten her, og dem synes jeg vi skal tale med hinanden om undervejs i udvalgsbehandlingen.
Der var nogle af jer, der sådan næsten kaldte det her lovforslag kedeligt.
Det er i hvert fald ikke noget, der lægger op til revolutioner eller store dramatiske ændringer, og det hænger jo bl.a. sammen med, at det system, vi har for tildeling af bevillinger til forskningsaktiviteter i Danmark, sådan i det store hele er ret velfungerende.
I den forbindelse vil jeg også tillade mig at glæde mig over, at Danmarks Frie Forskningsfond alene i år forventes at uddele 2,1 mia. kr. til forskning.
Det synes jeg er rigtig positivt.
DFF modtager hvert år rigtig mange ansøgninger, også ansøgninger af høj kvalitet, men samtidig modtager fonden så mange ansøgninger, at der i langt de fleste tilfælde må sendes et afslag.
Lovforslaget her får derfor til formål at understøtte, at DFF kan blive ved med at imødekomme ansøgninger i mindst samme eller i større omfang end hidtil.
Lovforslaget har også til formål at forenkle visse dele af fondens administration af ansøgninger.
Det foreslås, at uddannelses- og forskningsministeren kan fastsætte nærmere regler om begrænsning af det antal ansøgninger, en ansøger kan indsende, herunder om begrænsning af ansøgninger for aktive bevillingshavere.
Der lægges op til, at begrænsningen vil gælde for ansøgninger fra aktive bevillingshavere med to eller flere aktive bevillinger.
Så foreslås der også nogle mindre ændringer af rammerne for fondens virksomhed, f.eks. at man ændrer strategiperioden, og at den forlænges fra 3 år til 4 år, og en mindre præcisering vedrørende karensperioden for visse ansøgere.
Den ændring vedrører de tilfælde, hvor der er indsendt en ansøgning, som kvalitetsmæssigt ligger langt fra at kunne komme i betragtning.
Så vil jeg også tilføje, at det ikke er sådan, at Danmark går enegang her.
Der er allerede etableret lignende begrænsninger ved andre europæiske forskningsråd.
Og jeg vil måske også bare tilføje, at det, jeg sagde indledningsvis med at lytte til og behandle nogle af de bekymringer, som er blevet rejst her, mener jeg alvorligt. Vi har jo allerede på baggrund af høringssvarene foretaget én justering.
Vi havde nemlig i udgangspunktet lagt op til, at alle aktive bevillingshavere skulle fraskrives muligheden for at ansøge.
Nu har vi justeret det til, at det er, hvis man har to eller flere, sådan at hvis man har én aktiv, kan man godt søge, også fordi der er en problematik omkring overlap.
Det er jo egentlig bare et udtryk for, at vi selvfølgelig har en intention om at lave en så fornuftig justering i forhold til DFF's ansøgningsprocedure som overhovedet muligt.
Med det er der en invitation til et godt samarbejde under udvalgsbehandlingen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-11-05:
Tak, formand.
Det er et ret simpelt og måske også lidt teknisk lovforslag, men det indeholder dog nogle interessante oplysninger om menneskets syndefulde natur.
Det er åbenbart ikke kun bandemedlemmer, der er kreative, når det drejer sig om at få snablen ned i statskassen, men så sandelig også forskere.
Derfor har det givet anledning til opstramninger på ansøgningsprocessen, som vi i Dansk Folkeparti støtter.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-11-05:
Tak for ordet.
Når regeringen en sjælden gang imellem fremsætter et godt og fornuftigt forslag, synes jeg også, det er værd at anerkende.
Det synes jeg de gør med det her lovforslag, for med lovforslaget vil man bl.a. sikre en mere effektiv sagsbehandling af ansøgninger til Danmarks Frie Forskningsfond ved at begrænse antallet af ansøgninger fra den samme forsker.
Set fra et administrativt perspektiv vil dette både mindske antallet af indkomne ansøgninger, men også give et redskab til at sortere nogle af gengangerne fra og derved lette de administrative byrder.
Det kan vi i Liberal Alliance bakke fuldt ud op om.
Det eneste, der måske fik mig til at studse en lille smule, da jeg læste lovforslaget, var, at man kun vil indføre det for Danmarks Frie Forskningsfond.
Hvorfor ikke også indføre det for Innovationsfonden og Danmarks Grundforskningsfond?
Det vil ikke kun effektivisere administreringen af alle fondsansøgninger, men også skabe en konsistens og større gennemsigtighed i hele vores forskningssystem.
Så det kan uddannelses- og forskningsministeren måske overveje.
Men vi støtter i hvert fald lovforslaget.
Tak for ordet.
Ammar Ali (M), 2025-11-05:
Tak for ordet.
Jeg kan ikke lade være med at nævne, at jeg i den her sammenhæng vikarierer.
Moderaterne støtter lovforslaget, da det er et klogt og nødvendigt skridt for at gøre fremtidens S-bane til virkelighed og forenkle reglerne og sikre ro til den vedligeholdelse, der holder hverdagen kørende for pendlerne.
I dag er ansvaret for S-banen delt i forhold til drift og infrastruktur, og det skaber snitflader, dobbeltarbejde og regler, der ikke altid passer til S-banens særlige virkelighed.
Det koster tid, det koster penge, og det giver aflysninger, når det skal vedligeholdes.
Lovforslaget gør tre ting.
For det første samler det ansvaret for S-banen.
DSB bliver infrastrukturforvalter, så spor og drift hænger sammen i praksis.
For det andet forenkler det reglerne.
Vi følger EU's markedsåbningsdirektiv mere præcist og giver mulighed for fornuftige lokale undtagelser, hvor standardkrav ikke giver reel værdi.
For det tredje giver det klare rammer for støj og de nødvendige hjemler, særskilte regler for jernbaneaktiviteter, så nødvendig fornyelse kan gennemføres uden unødigt bureaukrati, og en tydelig ekspropriationshjemmel med erstatning, når det er nødvendigt for at holde banen i gang.
Med én ansvarlig for S-banen kan beslutninger træffes hurtigere og klogere.
Med regelforenklingen bruger vi mindre energi på papirer og mere på passagerer.
Med klare støjregler kan vi planlægge natarbejde uden uforudsigelige stop og dermed have færre perioder med togbus.
Det er rettidig omhu for en jernbane, der virker i hverdagen.
Joachim Hoffmann-Petersen (KF), 2025-11-05:
Vi behandler i dag et lovforslag om fremtidens jernbane og om, hvordan vi sikrer et effektivt og moderne transportsystem i Danmark.
Det har tre hovedsøjler: fremtidens S-bane, regelforenkling og støjregulering og -planlægning.
Vi har lyttet til høringssvarene, og mange kommuner og organisationer har peget på bekymringer omkring støj, planlægning og omkring ministerens beføjelser ved ekspropriation.
Det er legitimt.
Men vi skal også huske, at uden en let mulighed for vedligehold, kommer jernbanen til at stå stille, og det har Danmark ikke råd til.
Det er sund fornuft, og det er konservativ politik.
Dialogen med kommunerne er afgørende, og vi skal sikre, at kommunerne har mulighed for at udvikle byområder, samtidig med at vi tager hensyn i forhold til støj og miljø.
Vi skal huske, at fremtidens S-bane er en investering i vores alle sammens fremtid.
Automatiseret togdrift er ikke science fiction længere; det er en realitet i mange storbyer, og det giver både højere kapacitet, færre forsinkelser og bedre service for passagererne og i øvrigt også billigere billetter.
Det er en nødvendighed, hvis vi skal fastholde et stærkt kollektivt transportsystem.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget med den klare forventning, at regeringen, DSB og Banedanmark følger op med dialog med kommunerne i respekt for borgernes rettigheder.
Tak for ordet.
Lisa Perkins (LA), 2025-11-05:
Jeg vikarierer også i dag.
Det bakker Liberal Alliance selvfølgelig op om.
Luftfart er, som vi har hørt, et teknisk krævende område, hvorfor det er helt naturligt, at overdragelsen foregå trinvis.
Overtagelsen af luftfartsområdet er en del af et generelt ønske fra færøsk side om at hjemtage områder, der vedrører lokale forhold.
Det bakker Liberal Alliance selvfølgelig op om, både i sagen her og på et mere generelt plan.
Ammar Ali (M), 2025-11-05:
Tak for ordet, formand.
Jeg deltager her som vikarierende ordfører.
Med dette lovforslag tager vi et vigtigt og velafbalanceret skridt i samarbejdet mellem Danmark og Færøerne.
Lovforslaget giver hjemmel til, at de færøske myndigheder kan overtage luftfartsområdet etapevis, og i takt med at der er kapacitet og faglighed til det.
Det er en praktisk og ansvarlig model, der både tilgodeser Færøernes ønske om større selvforvaltning og sikrer, at flyvesikkerheden forbliver på det høje niveau, vi kender i dag.
Der er tale om en teknisk ændring, som først og fremmest handler om at skabe klarhed – klarhed om, hvordan ansvaret fordeles mellem de danske og de færøske myndigheder fordeles, og hvordan Trafikstyrelsens tilsyn finansieres i overgangen.
Det sker i tæt samarbejde og i en form, der kendetegner rigsfællesskabet: fleksibilitet, respekt og tillid.
Med lovforslaget skaber vi rammerne for, at Færøerne gradvis kan tage et større ansvar for luftfarten på en måde, der er fagligt forsvarlig og administrativt smidig.
Moderaterne støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Helle Bonnesen (KF), 2025-11-05:
Det her synes lidt at være ugen med sagsbehandling af lovgivning, som har med Færøerne og Grønland at gøre.
Det er jo dejligt at se, at vi bevæger os på det område.
L 47 handler om ændring af lov om luftfart.
De færøske myndigheder får nu mulighed for etapevis at overtage sagsområdet.
De færøske myndigheder har specifikt et ønske om at overtage luftfartsområdet, og med lovforslaget kommer vi til at imødekomme det.
Den etapevise overtagelse er fin.
Det giver fleksibilitet, en god proces og mulighed for, at det hele sker i et fornuftigt tempo.
Ved at give hjemmel til, at overtagelse sker delvis, skaber vi også en fornuftig bro mellem den danske stat og de færøske selvstyremyndigheder.
Luftfart er et område, hvor sikkerhed ikke er til forhandling.
Det er fint, det er godt, og det er ansvarligt.
Høringerne har da også være positive i den forbindelse.
Det her forslag er endnu et bevis på, at vi tager rigsfællesskabet alvorligt.
Som vi har sagt tidligere, også i denne uge: Når en del af rigsfællesskabet ønsker at tage et større ansvar og hjemtage flere opgaver, støtter vi det.
Det gør vi også her.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-11-05:
Tak, formand.
Jeg kan ikke lade være med at blive imponeret over Færøerne.
Det er et lille land på 55.000 mennesker, og så har man simpelt hen ønsket langsomt at overtage ansvaret for luftfart, hvilket er et ekstremt kompliceret område – hatten af for det.
Selvfølgelig understøtter vi det, og vi hjælper Færøerne med at gøre det på en mere smidig måde, end man hidtil har gjort.
Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Christina Olumeko (ALT), 2025-11-05:
Mange tak.
Jeg er her på vegne af min kollega Sascha Faxe, som desværre ikke kunne være her i dag.
Hun har bedt mig om at sige, at Alternativet helt principielt selvfølgelig bakker op om det færøske selvstyres beslutninger.
Derfor støtter vi også lovforslaget, som handler om at hjemtage luftfart efter selvstyrets eget ønske.
Og så skal jeg også hilse fra Enhedslisten, som også vil stemme for lovforslaget.
Tak for ordet.
Thomas Danielsen (V), 2025-11-05:
Tak for det, formand.
Og tak for Tingets velvillige behandling af L 47, som er et lovforslag, som sikrer, at Færøerne kan hjemtage luftfartsområdet etapevis.
Det er sådan i dag, at den nuværende hjemmel er i loven om de færøske myndigheders overtagelse af sager og sagsområder, og her gives der kun mulighed for, at man kan overtage et område på én gang.
Lige nøjagtig luftfartsområdet er om noget et område med en meget høj grad af kompleksitet, og det betyder, at der skal opbygges kompetencer.
Derfor har man fra færøsk side rakt ud og forespurgt om muligheden for at kunne overtage området etapevis.
Det er jeg utrolig glad for at Folketinget imødekommer i dag, i hvert fald under førstebehandlingen og selvfølgelig også mere formelt, når vi stemmer om det ved tredjebehandlingen.
Det bliver etapevis, og derfor bliver det forbundet med nogle omkostninger for Færøerne.
I forhold til bemærkningerne omkring dobbelt safetyafgift vil jeg sige, at det er sådan, at vi kun opkræver safetyafgifter for, hvad der svarer til vores faktiske omkostninger, og Danmarks faktiske omkostninger ændrer sig nok ikke nævneværdigt, i forhold til om færingerne hjemtager det her område.
Men det ændrer ikke på, at jeg ikke vil blande mig i, hvad man potentielt vælger at opkræve af afgifter på Færøerne.
Så det vil sige, at hvis man vil kalde noget en safetyafgift, hver gang et fly har afgang fra Vágar Lufthavn, eller hvis man vil kalde det noget
helt andet, skal man have lov til at beslutte det på Færøerne, også selv om det er til at dække omkostninger forbundet med hjemtagelse af et område etapevis eller måske til noget helt andet.
Det blander vi os ikke i, eller det bør vi i hvert fald ikke gøre.
Så jeg håber, det var en besvarelse at det spørgsmål, og ellers stiller jeg mig naturligvis til rådighed for Folketinget til spørgsmål i dag her i salen, men også i den videre behandling i udvalget.
Mattias Tesfaye (S), 2025-11-05:
Det statslige arbejdsprogram sikrer 5,5 mia. kr.
Hvis vi brugte halvdelen af de penge på at sikre lærere, ville vi kunne ansætte 3.500 flere lærere.
Det er en svær prioritering.
Men jeg kunne vende den rundt og spørge: Hvad er det for nogen statslige fyringer, som SF er glade for?
Men problemet er jo, at vi bliver ved med at bygge styrelser og ministerier og departementer og alt det andet fine, og de mangler folk ude i vagtplanerne på kræftafdelingerne.
Det er derfor, vi bliver nødt til at gøre det her, og jeg synes, at SF burde bakke op om det her, for der er, som jeg sagde før, alt for mange, der sidder bag hæve-sænke-bordene, og der er for få, der er ude ved børnene.
Mads Olsen (SF), 2025-11-05:
Tak for ordet.
Jeg er her også som vikar, og det er for Karsten Hønge, der har sendt mig en god tale.
Med dette lovforslag får Færøerne mulighed for gradvis at overtage ansvaret for luftfartsområdet.
Det er et naturligt skridt i udviklingen af det færøske selvstyre, og SF støtter, at overdragelsen kan ske i etaper, og i takt med at de færøske myndigheder er klar.
Det er vigtigt for os, at sikkerheden fortsat er i top, og at der ikke opstår dobbeltbetaling gennem safetyafgiften i overgangsperioden.
Vi forventer, at regeringen følger dette tæt og sikrer en retfærdig og gennemsigtig model.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-11-05:
Tak for det, formand.
Det handler om L 47, forslag til lov om ændring af lov om luftfart.
Jeg har lige fået lov til at være vikar en gang til, sådan lidt med kort frist, men mon ikke vi får det til at lykkes til ministerens store glæde.
Det er jo glædeligt, at landsstyret i Tórshavn ønsker at overtage sagsområdet for luftfart, og det vil ske i etaper, og derfor har vi dette lovforslag, der giver mulighed for overdragelse af luftfartsområdet gradvis.
Vi har noteret os, at der den 26. maj 2025 er indgået en aftale mellem Færøerne og Danmark om Færøernes overtagelse af luftfartsområdet.
Danmarksdemokraterne støtter lovforslaget, og vi glæder os over, at det færøske samfund selv ønsker at overtage endnu et sagsområde fra Danmark.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-11-05:
Tak, formand.
Lovforslaget handler i bund og grund om fremtiden og om at sørge for, at vi har en velfungerende kollektiv trafik, ikke bare i dag, men også i morgen.
Dansk Folkeparti er med i »Aftale om infrastrukturplan 2035«, og vi støtter naturligvis op om, at de politiske beslutninger bliver fulgt op med konkret lovgivning.
S-banen i hovedstaden er en livsnerve for mange mennesker.
Hvis den skal kunne følge med, skal den moderniseres, og det giver god mening, at vi fremover organiserer den på den måde, at ansvaret bliver tydeligere og styringen mere effektiv.
Det vil gavne både passagererne og samfundet som helhed.
Vi støtter forslaget, fordi det er et nødvendigt skridt for at sikre en mere pålidelig og fremtidssikret S-bane.
Det er godt for mobiliteten, det er godt for klimaet, og det er godt for almindelige mennesker, der bare gerne vil have, at toget kører til tiden.
Når det er sagt, er det selvfølgelig vigtigt, at vi også tager hensyn til dem, der bor tæt på banen.
Støj kan være en stor belastning, og derfor vil vi insistere på, at der bliver taget så meget hensyn som overhovedet muligt.
Vi skal udvikle infrastrukturen, men vi må aldrig glemme dem, der bor ved siden af den.
Alt i alt er det et nødvendigt og fornuftigt forslag, som vi i Dansk Folkeparti bakker op.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-11-05:
Tak, formand; tak for ordet, og ja, lovforslagets indhold er jo allerede blevet gennemgået indgående af tidligere ordførere.
Lovforslaget her skal jo sikre det lovmæssige grundlag for at fremtidssikre S-banen med fuldautomatiserede S-tog.
Der lægges også op til, at DSB overtager ansvaret for S-banen som infrastrukturforvalter, hvilket giver god mening i forhold til at sikre fremdrift i vores kollektive trafik.
Det, der har fyldt mest for os og i høringssvarene, har været det omkring støjregler, som flere ordførere også været inde på her, hvor man jo vil fravige gældende love ved vedligehold og fornyelse af jernbanen.
Vi kan dog også læse i høringsnotatet og svarene fra ministeren deri, at alternativet vil være længerevarende driftsforstyrrelser, fordi man er nødt til at sprede arbejdet ud over en længere periode og derved også vil skabe større gener for borgerne.
Det er klart, at der her er tale om nogle meget vigtige balancer, men for os er det helt afgørende, at der jo er tale om et arbejde, der skal udføres.
Hvis vi gerne vil have velfungerende jernbaner i Danmark, og det vil vi gerne i Radikale Venstre, må vi også acceptere, at der selvfølgelig skal laves et arbejde for at vedligeholde og forny vores jernbaner.
Det er altså arbejde, der støjer.
Det kan ikke undgås.
Det er klart, at vi skal gøre, hvad vi kan, for at begrænse det og være til mindst mulig gene for borgerne omkring os, men vi kan ikke undgå støj ved jernbanerne.
Det er klart, at vi også kommer til at følge området nøje og sikre os, at man gør, hvad man kan, for at begrænse det mest muligt, og måske kan man også på sigt begrænse det yderligere med ny teknologi, hvad ved jeg?
Så i Radikale Venstre bakker vi op om lovforslaget.
Tak for ordet.