runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-12-04:
Det er helt korrekt, at den 25-procentsregel bliver udnyttet af projektmagere til, at man så opfører de private boliger først, og så kommer de almene boliger til allersidst, desværre.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om det ikke er korrekt, at ministeren egentlig har kompetencen til at udarbejde en ny bekendtgørelse eller sådan, at vi kunne få hævet rammebeløbet.
Det er muligt, det er en bekendtgørelse, der skal ud til høring, men det er jo en del af processen.
Er det ikke sådan, at ministeren faktisk godt kunne tage det greb og sige, at nu skal vi have hævet rammebeløbet ret hurtigt, og udsende en bekendtgørelse til offentlig høring?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-12-04:
Det er jo altid sådan i en regering, at hvis man skal tage et greb i brug som f.eks. at sende en bekendtgørelse i høring, skal man selvfølgelig gøre det på vegne af den samlede regering.
Og vi er på vej med et boligpolitisk udspil, hvor vi også kigger på, at det her med at hæve maksimumsgrænsebeløbet, som jeg hører spørgeren spørger meget ind til, også er et greb, hvor man bare skal være opmærksom på, at det jo hæver huslejen på kort sigt for dem, der bor der.
Jeg er så også enig med spørgeren i, at de almene boliger skal bygges, for på længere sigt vil det være dem, der er billige, og det er dem, der vil sikre, at vi også har en betalbar husleje i byerne i fremtiden.
Så jeg er i fuld gang i arbejdstøjet, og der skal nok komme nogle bud på, hvordan vi kan sikre både et godt huslejeniveau og flere almene boliger.
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-04:
Tak for det.
Vil ministeren fremlægge en plan for at indføre differentieret moms på frugt og grønt i denne regeringsperiode?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-12-04:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har da også, siden jeg tiltrådte som minister, noteret mig, at vi siden 2022 og 2023, hvor undertegnede var overborgmester, heldigvis også nu ser en stigning i antallet af påbegyndte almene boliger i 2024.
At sikre blandede byer er et af de emner, der optager mig allermest som boligminister, og det kræver flere almene boliger, så vi kan bo blandet på tværs af økonomiske og sociale skel.
Når vi ikke som regering bare hæver maksimumgrænsebeløbet, er det, fordi huslejen jo helt naturligt vil følge med op og gøre de almene boliger dyrere for lejerne.
Derfor er det vigtigt, at vi finder en løsning, der ideelt set både sikrer flere boliger på den ene side og holder huslejeniveauet nede på den anden side.
I forlængelse af den aftale, der er indgået om de nye klimakrav til byggeriet, har vi samtidig igangsat en analyse af den fremtidige styring af anskaffelsesudgifter, som jo altså også indgår, når man bygger.
Målet er jo at se på maksimumsbeløbet og andre styringsredskaber i sammenhæng, så det understøtter nødvendige boligprojekter under skiftende økonomiske betingelser.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-12-04:
Ministeren har i maj i år som overborgmester i København efterlyst, at regeringen hæver rammebeløbet for almene boliger med 20 pct., vil ministeren gennemføre at hæve rammebeløbet hurtigst muligt?
Jacob Jensen (V), 2024-12-04:
Tak for spørgsmålet.
Indledningsvis vil jeg også gerne understrege, at den udvikling, som vi fortsat ser i stenbiderfiskeriet, er bekymrende, og det tager jeg selvfølgelig meget alvorligt.
Det er vigtigt, at vi passer på arter, som er i nedgang.
Det gælder også andre arter, men i hvert fald dem, som er i nedgang, som vi skal være særlig opmærksom på, bl.a. med udgangspunkt i den biologiske rådgivning, som vi bliver givet.
Der er flere faktorer i forvaltningen af stenbiderfiskeriet, som der også skal tages hensyn til, og som skal tages med i betragtning.
Jeg har bedt ministeriet om at se på muligheder for, hvad der kan gøres, herunder også mulighederne for en eventuel støtteordning, hvis et stop for stenbiderfiskeriet bliver en realitet.
Det er også vigtigt at huske, at vi kommer fra et udgangspunkt, hvor der indtil 2024, altså indtil i år, ingen regulering var.
Der var med andre ord et frit fiskeri på stenbiderne.
Det lavede jeg så om på som fiskeriminister som den første i Danmark, nemlig ved at sætte en kvote for, hvor mange stenbidere der måtte fiskes i de danske farvande i 2024, og det er den første kvote for stenbiderfiskeriet
nogen sinde.
Jeg har også fra 2025 bedt om rådgivning om, hvordan vi bedst kan regulere fiskeriet fremadrettet, så vi får et mere bæredygtigt fiskeri og derved også sikrer, at arten kommer i fremgang.
Det var en rådgivning, jeg modtog her i oktober måned, og på den baggrund forventer jeg også inden for meget kort tid at kunne tage stilling til en eventuel kvote for 2025.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-12-04:
Så vi står der, hvor ministeren endnu ikke har forholdt sig til, hvad der skal ske i 2025, på trods af at DTU Aqua sådan set er kommet frem til, at bestanden er kritisk truet, og anbefaler nul fangst, altså at fiskeriet ophører.
Så står ministeren og siger, at der er flere faktorer, at der er små fiskefartøjer osv.
Ja, det er korrekt, at der er små fiskefartøjer, som har haft en god indtjening ved at fange stenbider i periode.
Men vi er jo nede i, at den kvote, som ministeren tidligere har fastlagt, er på et niveau af cirka en tiendedel af, hvad fiskeriet tidligere var.
Altså, vi har en fiskeart her, som man bare må konstatere er i frit fald med hensyn til overlevelse, og der er ovenikøbet oplysninger fremme om, at den søger tilbage og gyder det sted, hvor den oprindelig er blevet klækket som lille.
Det gør det endnu mere alvorligt, hvis det er sådan, at den danske fiskebestand sådan set er afhængig af, at der er stenbidere, som overlever og kan vende tilbage og gyde i de områder, hvor de kommer fra.
Det er jo det, der gør det her særlig alvorligt.
Jeg må ærlig indrømme, at jeg synes, det er dybt problematisk, at man, når nu DTU Aqua kommer med klare anbefalinger om en nulkvote, så ikke efterlever det.
Der må vel være mulighed for, at man så finder midler.
Man kunne f.eks. starte forhandlinger om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og dér fastlægge, at der skulle være en erstatning til de fiskere, der indtil nu har fanget stenbidere.
Det ville sådan set være inden for mulighederne.
Den forhandling udestår jo.
Så jeg synes, at det ville klæde ministeren, hvis vi fik et klart svar i dag om, at man vil komme med en nulkvote for 2025.
Altså, er det rimeligt, at der først kommer en udmelding om en kvote i sidste øjeblik?
Det ville sådan set være bedre at gøre det her bare i rimelig tid inden nytår.
Jacob Jensen (V), 2024-12-04:
Man kunne måske godt have forventet det, men det er jo helt fair ikke at få ros for trods alt at være den første, der går ind og laver en regulering af stenbiderfiskeriet.
Det er jo fakta.
Der har været frit fiskeri.
Det har været ureguleret.
Nu er det reguleret.
Det betyder jo ikke, at vi så skal stoppe der.
Vi skal selvfølgelig også håndtere stenbiderfiskeriet på en bæredygtig måde.
Jeg har fået en ny anbefaling fra DTU Aqua.
Om end de siger, at den også er behæftet med store usikkerheder, da det er en art, vi ikke kender meget til – der skal mere til, der skal flere undersøgelser, data osv. til, og der er også blevet lagt op til et projekt sammen med erhvervet, så vi kan få endnu mere viden om det her – så forventer jeg selvfølgelig meget snart at komme en melding om, hvordan jeg forestiller mig at reguleringen af stenbiderfiskeriet fra 2025 skal foregå.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-12-04:
Nu ligger det jo nok uden for ministerens muligheder at stoppe iltsvind inden nytår, men ministeren kan jo komme med en nulkvote inden nytår og så samtidig skitsere, hvordan de fiskere, som indtil nu har fanget stenbidere, skal kompenseres.
Det er alligevel en begrænset mængde, der er tale om, fordi der er så få stenbidere, så det må være muligt, at ministeren kommer med en god løsning for først og fremmest stenbideren, men også for fiskerne.
Kan ministeren ikke se, at der sådan set er nogle midler i Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, som kunne være noget, som kunne løse det her problem?
Jacob Jensen (V), 2024-12-04:
Jo, det kan jeg sagtens se at der er nogle muligheder i, og det er også de muligheder, jeg kigger ind i netop for at finde en model, sådan at vi på den ene side sikrer stenbiderne, og at det fiskeri, der kommer til at ske fremadrettet – måden, vi forvalter et stenbiderfiskeri på – i fald der overhovedet skal være et fiskeri, bliver bæredygtigt.
Men jeg vil selvfølgelig også sikre, at de kystfiskere, som lever af det her, og som har det her som deres væsentligste indtægtskilde, også har nogle muligheder for at kigge fremad.
Så vi skal selvfølgelig kigge ind i de balancer og finde en god model, og det kommer jeg til at melde ud om meget snart.
Jo, jeg kan sagtens se, at der skal være et forsigtighedsprincip, og det er også derfor, at jeg, som jeg siger, som altovervejende udgangspunkt tager fat i den biologiske rådgivning, som jeg bliver givet.
Det gælder for stenbideren, og det gælder for alle andre arter.
Det har jeg sagt ved adskillige lejligheder, og det gælder også her.
Men det er også sådan, at vi bliver nødt til at kigge på, hvad det så er for nogle konsekvenser, der er, hvis vi når hen til en realitet, der er et nulfiskeri.
Hvad er det for en økonomi?
Hvad er det for nogle fiskere, der så får en udfordring?
Hvordan kan vi i givet fald hjælpe dem?
Det er jo hele den del, som vi nu sidder i ministeriet og tygger på i de her dage, således at jeg kan komme med en forhåbentlig god melding, som netop kan sikre stenbideren også fremadrettet.
Jeg bliver også nødt til at sige, at der er mange presfaktorer i forhold til stenbideren.
Men det ændrer ikke på, at jeg snart kommer med en melding om, hvordan jeg forventer at reguleringen af stenbiderfiskeriet for 2025 skal foregå.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-12-04:
Og tak for svaret.
Anerkender ministeren ikke, at det kan virke urimeligt, at der for en bil, et køretøj, der kører måske en tyvendedel af det, et normalt køretøj kører til dagligt, skal betales 25 pct.; der burde jo kun betales i bedste fald en tyvendedel af den tilsvarende vægtafgift på en bil, der bliver brugt til dagligt.
De giver jo nærmest ikke noget slid på vejene, og vægtafgiften er jo indført for at skulle kompensere for slid og vedligehold af veje osv.
Rasmus Stoklund (S), 2024-12-04:
Vi er optaget af, at børn og unge, os alle sammen, lever sundt, at der spises mere frugt og grønt osv.
Men det er nu engang sådan, som spørgeren sikkert også er bekendt med, at jeg for nylig fremlagde en analyse, som vi havde sat i gang, og hvor vi i øjeblikket har en proces, hvor vi taler med interessenter, og der er en udmærket offentlig debat i gang, hvor argumenterne for og imod en differentieret moms diskuteres, og på det grundlag synes jeg, det er for tidligt at konkludere noget.
Der er jo argumenter i analysen, der taler i retning af, at det er en god idé, og der er elementer, som man kan argumentere for gør at det er en mindre god idé.
I forhold til sidstnævnte vægtskål kan man jo bl.a. tænke på, at det komplicerer et momssystem, som i dag er relativt enkelt, fordi momssatserne er ensartede for alle.
Dertil kommer, at det ville skulle finansieres, altså at der skal findes et betydeligt beløb for at finansiere en sådan ordning, hvor man nedsætter momsen på frugt og grønt.
Omvendt kan man sige, at det, der taler for, er, at det selvfølgelig vil være lidt billigere at gå en tur i grøntsagsafdelingen i supermarkedet.
Så der kan være argumenter for og imod, men jeg synes, det er for tidligt at konkludere på den analyse, som vi for nylig har lagt frem.
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-04:
Jeg er helt med på, at der netop er kommet en analyse, og jeg har også læst den med stor interesse, og det var jo også det, der fik mig til at stille spørgsmålet, fordi jeg så håbede, at der var noget på vej.
For det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi har gået rundt om den varme grød ret længe, når det kommer til det her spørgsmål.
Selv om ministeriet først selv har lavet en analyse, har det jo længe været et diskussionsemne, og langt de fleste aktører, der arbejder med det her, altså detailhandelen, de grønne bevægelser og sundhedseksperterne, har jo alle i årtier, skulle jeg til at sige, været ude at anbefale det her, og Danmark er jo faktisk det eneste land, der ikke har en differentieret moms.
Så det er meget svært – ud over de økonomiske argumenter, i hvert fald på den korte bane – at se argumenterne imod det her.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig i stedet at høre, hvad der er ministerens holdning til det her spørgsmål sådan politisk.
Mener ministeren ikke, at der er flere ting, der taler for, at det her vil være en god idé, end der taler imod?
Og er det egentlig ikke kun de kortsigtede økonomiske udgifter, der ligesom vil være rationalet for at sige nej til det her?
Og i forlængelse af det her er jeg også lidt nysgerrig på, om man i regeringens analyse og ministeriet har set på de dynamiske effekter af, hvad det faktisk vil betyde for vores økonomi at indføre differentieret moms eller endda nulmoms på frugt og grønt.
Rasmus Stoklund (S), 2024-12-04:
Når det gælder den grønne omstilling, bidrager brancherne jo over en bred kam.
Industrien bidrager med en CO 2 -afgift, landbruget skal gøre det, vejtransporten skal gøre det, og fiskeriet skal så også bidrage.
Derfor indfases det jo lempeligt frem mod 2030.
Det er ikke bare fra den ene dag til den anden, at det her rammer en.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-12-04:
Situationen er bare, at lige nu står fiskerne nede i bankerne og vil forhandle om næste års budget.
Bankerne spørger: Hvad er jeres økonomi?
Og fiskerne kan melde ud: Det ved vi ikke; vi ved bare, at vi skal betale 1,60 kr. ekstra pr. liter diesel nu.
På et eller andet tidspunkt bliver vi måske kompenseret for noget med noget moms eller noget, men vi har faktisk ikke styr på det, så vi har faktisk bare brug for at få hævet kassekreditten.
Fiskerne skal af med flere penge lige nu.
De har ingen anelse om, hvornår de kan få det igen.
Det er det offentlige.
Rasmus Stoklund (S), 2024-12-04:
Jeg vil sige, at der er tale om en afgift på 350 kr. pr. ton CO 2 i 2025.
Hvis man har nogen spørgsmål om det her, hvis man har nogen problemer, når man sidder til møde i banken, fordi man står over for at skulle indføre noget nyt, så er det klart, at man skal kunne få vejledning via Skattestyrelsen.
Så skal man kontakte Skattestyrelsen og få svar der.
Der har jeg fået oplyst af Skatteforvaltningen, at de ikke har en masse henvendelser liggende, hvor de ikke giver svar på de udfordringer, de stilles over for.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-12-04:
Jeg skal bare forstå rigtigt, om det er sådan, svaret skal tolkes: Det vil altså sige, at hvis der i morgen er en fisker eller en fiskeriforening, der ringer til Skattestyrelsen og spørger, hvordan de skal håndtere det her, hvor meget de skal betale, hvornår de kan forvente at få noget tilbage i støtte, sådan som det er bestemt i aftalen, og hvor meget de får tilbage i støtte, så får de et svar på det?
Så får de ikke at vide, at det ved man ikke noget om endnu?
Rasmus Stoklund (S), 2024-12-04:
Ja, det er min klare forventning, at hvis man som fisker eller en, der ejer en fiskerivirksomhed, eller en interesseorganisation, der organiserer fiskere, eller at andre interessenter fra det her erhverv kontakter Skattestyrelsen og spørger, hvordan reglerne er, hvad der gælder fra 1. januar 2025, hvordan de skal indrette sig, hvilke muligheder de har, og hvordan de her nye regler indfases, så skal man selvfølgelig kunne få svar på det i Skattestyrelsen.
Det er klart.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-12-04:
Tak, formand.
I dag skal vi behandle beslutningsforslag B 33 om afskaffelse af vægtafgift for veterankøretøjer.
Veterankøretøjer er en hobby, som for mange danskere er en kilde til stor glæde.
Alene Motorhistorisk Samråd, som er den danske paraplyorganisation på veterankøretøjsområdet, omfatter 149 organisationer med tilsammen 31.000 medlemmer plus det løse.
Forslagsstillerne, Danmarksdemokraterne, mener, at veterankøretøjsklubber spiller en vigtig rolle i forhold til at drage omsorg for vores fælles levende kulturarv på hjul.
Den 4. december 2020 indgik den daværende socialdemokratiske regering aftalen om grøn omstilling af vejtransporten sammen med Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten.
Aftalen indebærer, at den periodiske afgift, også kaldet vægtafgiften, vil stige med 36 pct. frem mod 2026.
Der er igennem tiden blevet foretaget flere undersøgelser, hvoraf den seneste er fra 2021 og blev foretaget af danske ejere af historiske køretøjer.
De viser, at veteranbiler i gennemsnit kører 1.307 km årligt, og at motorcykler i gennemsnit kører 907 km årligt.
Veterankøretøjer kommer desuden kun ud af garagerne i gennemsnit 18 gange om året.
Hvis vi for eksempel tager et veterankøretøj, der kører godt 1.000 km, så vil vægtafgiften i 2026 udgøre 50,9 pct. af hver kilometer målt op mod benzinomkostningerne.
For en hverdagsbil, som er 10 år gammel og kører godt 20.000 km, vil vægtafgiften i 2026 udgøre 6,4 pct. af hver kilometer målt op mod benzinomkostningerne.
De betaler altså et voldsomt stort beløb for en påvirkning, de ikke har.
Faktisk er det sådan, at forsikringen ofte er billigere end vægtafgiften.
Rasmus Stoklund (S), 2024-12-04:
Tak, formand.
Jeg er stor tilhænger af veteranbiler, og hvert år, når der er Krudtværksfestival i Frederiksværk, så er en af attraktionerne, at veteranbiler fra nær og fjern kommer og skaber god stemning i området.
Det er jo det, der er temaet for det beslutningsforslag, vi i dag skal behandle fra Danmarksdemokraterne, om at fjerne de periodiske afgifter på veterankøretøjer.
Forslaget indebærer en afskaffelse af vægtafgiften samt eventuel udligningsafgift, privat benyttelsestillæg og partikeludledningstillæg for alle veterankøretøjer.
Jeg vil som sagt gerne understrege, at jeg er enig med forslagsstillerne i, at veterankøretøjer er en vigtig del af vores kulturarv, og at vi skal bevare de her historiske køretøjer.
De er festlige, og mange har stor glæde af at eje en veteranbil og have det som en hobby.
Regeringen vil derfor også fastholde den lempelige beskatning af veteranbiler, som allerede gælder i dag.
Sådan har det været, siden det såkaldte originalitetskrav blev afskaffet den 1. juli 2021.
Det fik vi ændret med aftalen om grøn omstilling af vejtransporten fra 2020.
Så biler over 35 år, der er ombygget eller vedligeholdt med nye, men måske uoriginale dele, alligevel kan have gavn af de gunstige afgiftsregler for veterankøretøjer.
For så vidt angår afgiftsbelastningen er jeg meget tilfreds med de særlig gunstige afgiftsregler for veterankøretøjer, både i forhold til registreringsafgift og de løbende afgifter.
For et veterankøretøj betales der i dag kun ca. 25 pct. af de periodiske afgifter, der betales for andre køretøjer.
En veteranpersonbil, der vejer 1.200 kg, koster f.eks. 685 kr. i halvårlig vægtafgift i 2024; en tilsvarende bil uden veteranstatus koster 2.740 kr.
Det er altså en rabat på 75 pct. i forhold til den normale afgift, hvis man kører i f.eks. en Porsche eller en Mercedes fra slutfirserne eller i en anden klassisk bil.
De periodiske afgifter på veteranbiler vil således fortsat udgøre 25 pct. af, hvad der gælder for andre biler.
Det skønnes samtidig, at en afskaffelse kan medføre en mindre stigning i importen og indregistrering af veteranpersonbiler i Danmark, og at brugen af veteranbiler i en vis grad vil kunne erstatte brugen af yngre biler.
Her er det bl.a. et hensyn, at afgiftsstrukturen ikke tilskynder til almindelig brug af veterankøretøjer frem for andre køretøjer, som f.eks. typisk er mere klimavenlige.
Regeringen anerkender som sagt fuldt ud, at veterankøretøjer har historisk betydning, og at de udgør en hobby med stor glædesværdi for mange.
Jeg er derfor også glad for, at der for denne kategori af biler betales lempelige satser, i forhold til hvad der gælder for andre køretøjer.
Jeg synes, at det nuværende niveau rammer den rette balance, også i forhold til de danskere, der kører i en bil, der ikke er en veteranbil.
På baggrund af det kan regeringen ikke støtte forslaget
Kristian Bøgsted (DD), 2024-12-04:
Fiskerne er ved at omstille sig.
Men I giver dem en CO 2 -afgift og siger, at de skal reducere deres CO 2 -aftryk med 70 pct. inden 2030.
Allerede i dag har de reduceret med over 63 pct.
De når i mål uden problemer uden en afgift.
De kan ikke få at vide, hvordan det skal håndteres.
Hvis man så kigger på, hvad det er, de skal bruge som alternativ, så er der for nuværende ikke noget alternativ klar til dem, som de kan bruge.
Det er vanvittigt, at man vælger at gå ind og give det, der ender med at være en decideret dummebøde, for at tvinge dem over på et brændstof, der ikke er klar til dem endnu.
Og det er jo ikke kun de danske fiskere, det her rammer.
Det rammer også udenlandske fiskere, store udenlandske fiskere, der højst sandsynligt ikke kommer til at bunkre i danske havne fremover, fordi de så kan slippe for afgiften.
Det betyder en ekstremt stor manglende omsætning i de danske havne; manglende landinger, manglende salg af brændstof.
Det får så store konsekvenser for vores havne ude i landdistrikterne, specielt i det nordjyske og vestjyske, hvor mange af de her landinger foregår; tab af arbejdspladser, tab af økonomi.
Hvis man ikke er klar til det – hvis nu vi bare siger, at vi ikke er klar til det her – ville det så ikke give god mening at sige til fiskerne: Vi har hørt, at der ikke er noget alternativ til jer.
Vi er ikke klar til at håndtere den her afgift, så derfor udsætter vi den?
Som et minimum udsætter vi den nogle år, så fiskerne rent faktisk har mulighed for at få et brændstof, og så er vi fra statens side klar til at håndtere det her og vejlede dem ordentligt i, hvordan det skal gøres.
Rasmus Stoklund (S), 2024-12-04:
For så vidt angår det spørgsmål, der handler om den praktiske håndtering af CO 2 -afgiften og tilbagebetalingen, har Skatteforvaltningen oplyst mig om, at de ikke har modtaget mange henvendelser fra fiskerierhvervet.
Men jeg er da fuldstændig enig med spørgeren i, at man selvfølgelig skal kunne finde ud af, hvad det er for nogle regler, der gælder.
Og har man spørgsmål som enten fisker eller organisation eller en anden, der arbejder med det her område, til, hvordan man kan søge om tilbagebetaling af afgift, så er man meget velkommen til at rette henvendelse til Skattestyrelsen og få nærmere vejledning.
Der vil være tale om en afgift på 350 kr. pr. ton CO 2 i 2025, og det stiger så med 80 kr. pr. ton CO 2 årligt og til 750 kr. pr. ton CO 2 i 2030, hvor den er fuldt indfaset.
For at svare på det sidste først: Det fremgår jo af analysen, at man her vurderer, og det er baseret på forskningsresultater, at det vil have en sundhedseffekt på omkring 25 mio. kr. i sparede sundhedsudgifter.
Det fremgår af analysen.
Grunden til, at min forgænger satte analysearbejdet i værk, var jo, som spørgeren også rigtigt peger på, at det her er en debat og et forslag, der har været fremme fra tid til anden igennem mange år.
For at få en offentlig debat på et mere kvalificeret grundlag og for at give os et stærkere grundlag at have debatten på satte min forgænger så det her arbejde i gang, og det er jo så den debat, der nu er i gang.
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-04:
Så jeg kan forstå, at ministeren ikke vil bekræfte, at man faktisk agter at fremlægge noget konkret politik i den her regeringsperiode, og det synes jeg er ærgerligt.
For jeg frygter lidt, selv om der er blevet lavet en ny analyse, at det her bliver, jeg vil ikke sige en syltekrukke, men at der ligesom ikke på noget tidspunkt kommer det her brændende punkt, der gør, at vi siger, at okay, nu slår vi til, og nu gør vi noget, og vi mangler jo ikke en brændende platform.
Vi har jo også en forpligtelse i forhold til at reducere de udledninger, der er forbundet med vores forbrug, og det kan meget vel være en diskussion, der kommer op, i forbindelse med at vi skal opjustere vores klimalov.
Mener ministeren ikke, at en differentieret moms på frugt og grønt også vil kunne gavne vores kollektive indsats for at reducere vores CO 2 -udledninger?