runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Mark (SF), 2016-11-15:
Tak for det, og tak for en god tale og et godt samarbejde.
Det er ikke, fordi jeg vil ødelægge den gode stemning, for jeg er faktisk rigtig glad for den her reform, men som jeg også sagde i min tale, bekymrer de her besparelser, som er lagt over gymnasieskolerne og handelsskolerne, mig.
Sidste år valgte regeringen jo at sige, at nu freder vi altså erhvervsskolerne i hvert fald for en stund, og så fjerner vi besparelserne på dem.
Argumentet dengang var jo netop, at vi også havde vedtaget en erhvervsuddannelsesreform, som kræver noget, altså det kræver noget at omstille sig, det kræver noget at komme i gang med noget nyt.
Så mener ministeren, at der er forskel på den situation, erhvervsuddannelserne stod i, og den situation, som ungdomsuddannelserne står i nu, og mener ministeren ikke, at det vil være hensigtsmæssigt i hvert fald for en stund at fjerne omprioriteringsbidraget for gymnasieskolerne og handelsskolerne, så de kan få ro til at implementere den her reform?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-11-15:
Det er jo altid rart at have flere penge til at implementere noget for.
Jeg var også meget ærlig og klar fra starten om, at sådan ser landets økonomi ikke ud.
Det betyder også, at den reform, vi aftalte i fællesskab, er finansieret inden for rammen, også initiativerne til efteruddannelse, som den radikale ordfører spurgte til, hvor vi i fællesskab har afsat over 400 mio. kr. til området.
Der, hvor jeg synes der er en forskel i forhold til erhvervsuddannelserne, er, at erhvervsuddannelserne gennem en lang årrække havde set et dalende elevtal.
Vi er altså gået fra en situation, hvor der ikke var en søgning.
Derimod har vi på det gymnasiale område at gøre med institutioner, som har haft en meget større søgning af elever gennem de seneste år og også har opbygget en meget solid økonomi, hvis vi kigger på de fleste institutioner.
Derfor synes jeg, at man må tale om, at der er en anden soliditet, og det var egentlig også det, som de rapporter, den tidligere regering havde fået gennemført, viste, nemlig at der også på det gymnasiale område såvel som på uddannelsesområdet generelt et grundlag for at kigge på, om man ikke kunne bruge pengene på en mere hensigtsmæssig måde, altså få dem til at strække lidt længere.
Og det er den opgave, man står over for nu.
Jacob Mark (SF), 2016-11-15:
Hvis det nu viser sig – hvad jeg tror det vil – at den sandsynlige fyring af de her 1.000 lærere rundtomkring på landets gymnasier, betyder, at det simpelt hen er svært at implementere reformen, vi hører, at de er pressede derude, vil man så, ligesom man gjorde på erhvervsuddannelserne, hvor man skånede dem, fordi man sagde, at nu skulle de have tid til at komme i gang, også fra Venstre og regeringens side kunne overveje på samme måde at sige: Nu skal den her gymnasiereform have tid til at komme i gang, og derfor skåner vi dem for de her besparelser?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-11-15:
Vi har at gøre med en gymnasiesektor, som har nogle meget solide overskud og har haft det igennem en årrække.
Selvfølgelig er der geografiske forskelle.
Det var også derfor, at vi tog initiativ til i fællesskab sidste efterår at sætte det geografiske grundtilskud op, sådan at vi styrker, understøtter økonomien på nogle af de mindre institutioner.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-11-15:
Jo, det anerkender jeg.
Jeg hørte også ordførerens spørgsmål tidligere til hr. Jakob Sølvhøj, om der var eksempler på, at karakterer kan være gode.
Ja, det er de for dem, der er dygtige, og som f.eks. kommer fra hjem, hvor man er vant til at arbejde bogligt fagligt og er gode til det, som måske ligger i den høje ende af kompetenceskalaen, som er gode til at få gode karakterer, og som bliver drevet af det.
Men karakterer er virkelig ikke særlig gode for de elever, som bare ikke er dygtige nok, som måske har svært ved at løfte det op.
Vi skal finde andre metoder til at motivere de elever på, og der findes masser af forskning, der peger på, at karakterer i sig selv ikke motiverer og ikke styrker fagligheden.
Og det synes jeg vi skulle kigge på som inspiration.
Anni Matthiesen (V), 2016-11-15:
Det, jeg sådan prøvede at bevæge mig ind på, var ellers at finde noget, hvor vi havde fælles fodslag.
Noget, som ordføreren også var inde på, var det med karakterkravene, som jeg godt kan høre at Alternativet er meget imod.
Anerkender ordføreren ikke, at der jo i dag er rigtig mange studenter, som faktisk falder fra undervejs, fordi de ikke kan leve op til de faglige krav, der bliver stillet, når de starter på gymnasiet?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-11-15:
Det er klart, at det, jeg sagde, skal forstås sådan, at vi ikke ønsker obligatorisk matematik B for alle gymnasieelever, som det er i aftalen nu – på nær dem, der tager de her sprogfag på højt niveau – fordi der vil være nogle, som ikke har brug for matematik B i forbindelse med deres videreuddannelse.
F.eks. kan man spørge, om en, der skal ud at læse musik på musikkonservatoriet, så har brug for matematik B.
Det synes jeg er et rigtig godt spørgsmål.
Dem, der går på eux og skal ud at være håndværkere, skal selvfølgelig have matematik på det niveau, der kræves, for at de kan forstå deres håndværksmæssige uddannelse og arbejde videre med det.
Så det her skal ikke forstås sådan, at vi ikke anerkender behovet for matematik.
Merete Riisager (LA), 2016-11-15:
Ordføreren siger, at hun går ind for et frit valg.
Det gør vi også i Liberal Alliance, men et frit valg er altid knyttet til ansvar og konsekvens.
Der er altid et ansvar og en konsekvens.
Spørgsmålet er bare, om det er den rigtige, der skal bære det, eller nogle andre.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren: Er ordføreren tilfreds med den måde, som gymnasierne har fungeret på, hvor det her med adgangskrav har været sådan noget, der har blæst lidt i vinden, og at det derfor har været en meget, meget stor andel af de unge mennesker, som har gennemført gymnasiet, som, ja, er havnet i det rene ingenting?
Mange er gået ud og har taget ufaglærte jobs i en lang periode, og mange har måttet starte helt forfra på en erhvervsuddannelse.
Det er meget frustrerende for de her unge mennesker, som ordføreren er så optaget af.
Det er også angstprovokerende at stå med en uddannelse, som man ikke kan bruge til noget.
Så har ordføreren været tilfreds med det?
Synes ordføreren, det er en god måde, gymnasieskolen har fungeret på?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-11-15:
Nej, nej, det er jeg ikke tilfreds med, og jeg synes, det er et rigtig godt spørgsmål.
Men det er klart, at mit svar på det problem vil være et andet end det, der ligger i gymnasieaftalen, og i givet fald også ordførerens svar på det.
For jeg mener helt klart, at vi også fejler i forhold til at hjælpe vores unge elever i folkeskolen til at finde ud af, hvilken uddannelse de skal vælge.
Der er både noget med vejledning, som der ikke er særlig meget af i folkeskolen – medmindre man bliver erklæret ikkeegnet, får man sådan set ikke personlig vejledning – men der er også en vægtning af fagene, som er skæv, fordi de håndværksmæssige fag hverken kvantitativt eller kvalitativt vægtes særlig højt i folkeskolen, i forhold til hvad jeg tror er nødvendigt, for at vi også får skabt lyst hos eleverne til at vælge en erhvervsuddannelse frem for f.eks. en gymnasial uddannelse.
Sløjdlæreren sidder ikke med ved skole-hjem-samtalerne og fortæller mor, at Peter eddermame er dygtig til sløjd, næh, det er matematiklæreren eller dansklæreren, der fortæller mor, at Peter godt nok ikke er særlig god i f.eks. den nationale test i dansk.
Der vil jeg gerne sætte ind for at stimulere elevernes lyst til at vælge noget andet end gymnasiet.
Merete Riisager (LA), 2016-11-15:
Mange tak.
Ordføreren siger, at svaret er vejledning, og det er jo et helt klassisk svar fra venstrefløjen.
Vi skal have det håndholdte menneske, der skal være mere vejledning, altså 360 grader, og så kan man spørge sig selv, hvem pokker det er, der skal betale for al den vejledning ud over os selv, altså dig og mig og de unge mennesker, som går på uddannelserne, og deres forældre.
Hvis ordføreren, som jo har været uddannelsesordfører i et par år, nu kigger bare et par år tilbage i tiden, vil hun se, at det ikke er ret lang tid siden, vi skar ned på UU-vejledningen i folkeskolen, og det gjorde et bredt flertal, fordi undersøgelse efter undersøgelse havde vist, at de unge mennesker ikke brugte den til noget.
For de spurgte deres mor og far, og de spurgte deres venner.
Så hvor kommer det geniale ind i en vejledningssituation, som man ikke har set de sidste 20 år?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-11-15:
Det kommer ind i den forstand, at det godt kan være, at vi ikke skal tilbage til den gamle model, som har vist sig ikke at virke, men det behøver jo ikke at betyde, at man, når man laver sådan en undersøgelse, så tager alt væk, fordi man hellere vil have ingenting.
Hvad om man tænkte lidt mere kreativt og spurgte, om man så skulle sætte noget andet i stedet for?
Jeg er selv en stor tilhænger af den relation, der er mellem læreren og eleven, og hvis man f.eks. på en eller anden måde kunne give nogle lærere nogle flere ressourcer til at varetage den opgave, der hedder vejledning i forhold til elevens videre uddannelsesvalg, så tror jeg faktisk, at man kunne lægge nogle elementer ind i det, som kunne skabe en god vejledning.
Det er ikke nødvendigvis sådan, at jeg står heroppe og siger, at vi skal tilbage til det gamle system, men jeg mener helt klart, at vi skal investere mere i vejledning i folkeskolen.
Jacob Mark (SF), 2016-11-15:
Tak for det, og tak for talen.
Det kan godt være, jeg virker gammel nogle gange, men faktisk er jeg jo så ung, at jeg har haft AT, som også blev nævnt i ordførerens tale, og som jeg tror er fra dengang, da man lavede den seneste reform.
Nu sagde ordføreren en række ting om dannelse.
Jeg synes netop, at dannelse faktisk er blevet fremhævet i det, der ender med at være den endelige aftale.
Jeg er enig i, at der ikke var meget af det i udgangspunktet, men det er der kommet, og det hørte jeg egentlig også ordføreren sige. Så siger ordføreren, at nu, hvor man afskaffer AT, afskaffer man også tværfagligheden, hvilket jo er forkert, for det står stadig nævnt i loven.
Mener ordføreren, at det, at man har stærke enkelte fag, skader elevernes dannelse?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-11-15:
Nej, jeg mener ikke, det skader elevernes dannelse som sådan, men jeg mener, at når man laver en omstrukturering, hvor man tager timer fra det tværfaglige – altså, man tager jo timer, der er målrettet tværfagligheden, men jeg er helt med på, at der er skrevet tværfaglighed ind i aftalen – så tager man også de elementer af dannelse, som ligger i at kunne samarbejde, og som er selvstændigt prioriteret i den eksisterende gymnasieaftale og gymnasiereform.
Man mener, at hvis vi blot lægger det over i fagfagene, skal vi nok sikre dannelsen ad den vej.
Jeg siger ikke, at man ikke også dannes gennem fagfagene – selvfølgelig gør man det – men jeg mener bare ikke, det er nok.
Jeg mener også, at dannelsen har en vigtig rolle at spille i de tværfaglige samarbejder.
Jeg er sådan set enig i, at AT ikke fungerede optimalt, i hvert fald ikke alle steder.
Jeg har en dreng, der går i 1. g på Det frie Gymnasium, hvor man varetager opgaven med AT rigtig fint, men det er meget forskelligt fra gymnasium til gymnasium.
Men det er bare rigtig ærgerligt, at vi fjerner timerne.
Jacob Mark (SF), 2016-11-15:
Jeg er glad for, at ordføreren siger, at man ikke skader dannelsen alene ved at lægge det over i fagene.
Jeg er sådan set glad for, at man stadig bevarer timerne til fagene, og jeg er også glad for, at man fortsat har tværfaglighed i gymnasiet.
Så det, som jeg egentlig gerne vil høre ordføreren om, er: Ordføreren siger selv, at AT ikke har fungeret.
Det var også det, jeg oplevede, og det er det, jeg hører mange lærere sige stadig er oplevelsen.
Og det, jeg hører mange elever sige er deres oplevelse, er nemlig, at det er uklart, hvad AT skal bruges til, og at det for især de svage elever er uklart, hvad det er, man skal gå op til, hvad det er for en synopsis, man skal skrive, om det giver en god dannelse, eller om det var rigtigt at afskaffe AT.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-11-15:
Vi ville have foreslået, at man havde erstattet AT – det kan godt være, det skulle hedde noget andet, navnet i sig selv er også mærkeligt – med et andet fag, som faktisk havde et specifikt dannelsesfokus.
Vi har selv foreslået et fag, som vi kalder kreativ empati.
Det kan godt være sådan lidt svært at forstå, hvad kreativ empati er, men altså et fag, som netop arbejder med elevernes selvberoenhed, med medborgerskab, med de tværfaglige samarbejder i samme forløb.
Så det er sådan set et fag, som ikke bare trækker på noget praktisk filosofi, men også på nogle praktiske erfaringer med at samarbejde, både mellem eleverne, men også med eksterne aktører, som er uden for gymnasierne, og som man har inde til at lave nogle netværkssamarbejder med.
Det er vores konkrete forslag til, hvordan man kunne have erstattet AT.
Anni Matthiesen (V), 2016-11-15:
Jeg har flere gange tænkt over, at Alternativets ordfører har et varmt hjerte for håndværksfagene.
Det var i hvert fald noget af det, som blev nævnt i ordførertalen nu her i dag.
Jeg skal indrømme, at jeg også har et varmt hjerte for håndværksfagene, men jeg kan ikke helt følge Alternativets ordfører, når der samtidig bliver sagt, at man ikke kan forstå, hvorfor matematik skal sættes op kvalitetsmæssigt.
For jeg synes netop, at de to ting hænger tæt sammen, og det vil jeg egentlig gerne lige høre ordførerens bud på.
Altså, hvad er årsagen til, at ordføreren i talen siger, at man gerne vil give mere plads til håndværksfagene, de kreative fag, og så drosle matematik ned?
Får det så ikke netop en negativ afsmitning på håndværksfagene?
Hans Andersen (V), 2016-11-15:
Vi er optaget af, at der er ordnede forhold på det danske arbejdsmarked, og vi ønsker, at man skal konkurrere på lige vilkår.
Det handler jo også om det gode samarbejde, der er mellem myndighederne, og som faktisk har betydet, at indsatsen mod social dumping er blevet forbedret, sådan at vi også kan fortsætte dette samarbejde fremadrettet.
Det ser jeg sådan set fortrøstningsfuldt frem til også kan ske fremadrettet.
Finanslovsforhandlingerne er jo endnu ikke afsluttet, og jeg er sikker på, at man også finder løsninger, for så vidt angår 2018 og 2019.
Det, der er situationen her og nu, er, at vi kan gå ind i 2017 og fortsætte den indsats, vi er så godt i gang med.
Så det glæder jeg mig over.
Tak for det.
Som de to foregående ordførere har redegjort for, er det jo et lovforslag, der handler om at ændre tidspunktet for skift af dagpengesatserne for unge under 25, og det andet element er, at der med det her forslag rettes op på en utilsigtet konsekvens af ændringerne i ph.d.-studerendes ansættelsesforhold.
Som reglerne er i dag, kan ph.d.-studerende, der ikke har færdiggjort deres afhandling inden for normeret tid, overgå til dagpengesystemet og arbejde videre på deres afhandling i op til 20 timer ugentligt, imens de modtager dagpenge.
Det er en utilsigtet konsekvens af, at ph.d.-studiet tidligere er overgået fra at være en SU-berettiget uddannelse til at være et ansættelsesforhold.
Det har aldrig været intentionen, at et ph.d.-studie både skal tælle med i beskæftigelseskravet og kvalificeres som et deltidsstudie på under 20 timer.
Er man under uddannelse, anses man som udgangspunkt ikke for at stå til rådighed for arbejdsmarkedet, og derfor skal man heller ikke have mulighed for at modtage dagpenge.
Dagpengesystemet er ikke en redningsplanke for de ph.d.-studerende, der ikke færdiggør deres ph.d.-afhandling under deres 3-årige ansættelsesforhold.
Vælger man at udmelde sig af uddannelsen og dermed stå til rådighed for arbejdsmarkedet, kan man fortsat modtage dagpenge på normale vilkår.
Det forudsætter selvfølgelig, at man er medlem af en a-kasse.
Dog kan man stadig aftale med uddannelsesinstitutionen, at man færdiggør sin ph.d.-uddannelse om aftenen eller i weekenderne.
Med lovforslaget sender vi et klart signal til de ph.d.-studerende om, at hvis man overgår til dagpengesystemet, skal man først og fremmest fokusere på at komme i beskæftigelse hurtigst muligt.
De mest privilegerede og veluddannede i vores samfund skal også motiveres til aktivt at søge job og reelt stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Så er der det andet element i lovforslaget, som de tidligere ordførere på udmærket vis har redegjort for.
Det vil samlet set
betyde, at reglerne bliver enklere, det er lettere at forstå for medlemmerne, og vi giver også mulighed for at afbureaukratisere arbejdsgangene i a-kasserne.
Så Venstre kan støtte op om dette lovforslag.
Eva Flyvholm (EL), 2016-11-15:
Jeg vil gerne starte med at takke ordføreren for at være lidt mere klar i mælet, synes jeg, end de to tidligere ordførere, hvad angår at sige, at intentionen er, at du ikke skal kunne få dagpenge som ph.d.-studerende, altså at det også vil komme til at være konsekvensen.
Men jeg vil gerne spørge ordføreren: Når det fremgår her, at man forventer, at omkring 25 pct. af de studerende, som nu ikke vil kunne få dagpenge i den sidste periode, vil afbryde deres ph.d.-forløb for i stedet for at kunne modtage dagpenge, er det så noget, som regeringen har regnet på de økonomiske konsekvenser af, altså af, at folk ikke får den ph.d.-uddannelse?
For det er jo mennesker, vi allerede har brugt mange ressourcer på at uddanne, som måske så ikke bliver færdige.
Hans Andersen (V), 2016-11-15:
Ja, jeg har også noteret mig, at det er vurderingen.
For jeg synes, det er lidt mærkværdigt, at de bedst uddannede i det her land skal have en særlig ordning, hvor de, hvis de ikke bliver færdige inden for de 3 år, deres ansættelsesforhold varer – og det er som udgangspunkt den tid, det skal tage at lave en ph.d.-afhandling – i øvrigt skal have mulighed for at skrive den færdig på dagpenge.
Den mulighed giver vi ikke andre mennesker i det her land, og derfor synes jeg, det er et helt rimeligt lovforslag, vi kommer med her.
Eva Flyvholm (EL), 2016-11-15:
Jeg vil gerne høre ordføreren, om man har regnet ordentligt på de økonomiske konsekvenser af det her, for som jeg kan se, regner man jo med f.eks. at spare 7,3 mio. kr. til næste år på ikke at give de her mennesker dagpenge.
Men jeg frygter, at de økonomiske konsekvenser af, at nogle kommer til at afbryde deres uddannelsesforløb og derfor ikke senere kommer til at have en lige så høj indkomst at bidrage skattemæssigt med, vil overstige det her.
Hvorfor har regeringen ikke regnet på de konsekvenser?
Hans Andersen (V), 2016-11-15:
For mig handler det først og fremmest om en principiel tilgang til det her lovforslag, altså at reglerne ikke skal være mere lempelige, blot fordi man har studeret først 5 år på universitetet og derefter brugt 3 år på at skrive sin afhandling; så skal man ikke have lempeligere regler i dagpengesystemet end alle andre mennesker i det her land.
Det er sådan set vores tilgang.
Så har jeg noteret mig, at man forventer, at der er nogle, der så ikke vil fortsætte med at skrive deres ph.d.-afhandling, hvis de ikke længere kan være en del af dagpengesystemet.
Det må være den konsekvens, der er, af at skabe – hvad skal man sige – lighed i forhold til reglerne, uanset om man har læst i mange år eller få år.
Torsten Gejl (ALT), 2016-11-15:
Jeg vil bare have ordføreren til at bekræfte, at det er 7,3 mio. kr., man i første omgang sparer ved det her.
Og jeg vil lige høre, om ordføreren ved, hvor mange mennesker det er, der i første omgang ikke kommer til at færdiggøre deres ph.d.
Hans Andersen (V), 2016-11-15:
Så vidt jeg kan læse mig til, er det jo på sigt ca. 20 mio. kr. efter tilbageløb, og hvis man tager højde for skatter, som samfundet samlet set vil spare, ved at det her lovforslag bliver vedtaget.
De 20 mio. kr. kan man så bruge på f.eks. at kigge på den arbejdsgruppe, der i øjeblikket sidder og kigger på at forbedre vilkårene for de mennesker, der måske har selvstændig virksomhed i en del af tilværelsen, honorarmodtagelse i en anden del af arbejdstiden, og som er lønmodtagere i en tredje del af tiden.
Dem vil jeg gerne kigge på at give bedre vilkår i forhold til dagpengesystemet, og derfor synes jeg sådan set, at det er en meget fornuftig finansiering, vi her lægger frem.
Torsten Gejl (ALT), 2016-11-15:
Nu svarede ordføreren ikke på, hvor mange mennesker der faktisk ikke vil komme til at fuldføre deres ph.d., når vi sparer de her 20 mio. kr.
Men er ordføreren slet ikke lidt nervøs for, at vi kommer til at tabe vigtig forskning på gulvet, gode ideer, gode ideer til innovation, gode ideer til noget af den knowhow, vi skal bygge vores samfund på, sådan at det her i virkeligheden bliver en rigtig dårlig investering for os?
Hans Andersen (V), 2016-11-15:
Jeg er ikke så bekymret.
Måske var de i øvrigt stoppet alligevel og havde alligevel ikke fået færdiggjort deres ph.d.-afhandling.
Det ved man jo ikke.
Det er selvfølgelig beklageligt, men jeg synes ikke, det tilsiger, at mennesker, der har læst allerlængst tid i det her land, skal have særlige privilegier i dagpengesystemet, i forhold til mennesker der har læst i færre år.
Eva Flyvholm (EL), 2016-11-15:
Mange tak.
Fra Enhedslistens side er vi sådan set enige i den første del af lovforslaget, der handler om, at skiftet i dagpengesatsen skal følge kalendermåneden.
Når nu det allerede er vedtaget, at vi har et månedsbaseret dagpengesystem, er det fornuftigt, at der ikke kan ske nogen store skift midt i en udbetalingsmåned.
Det her vil jo også betyde en lettelse af a-kassernes administration, så den del af forslaget kan vi altså godt tilslutte os.
Men den anden del af forslaget, som handler om det her med ph.d.-studerendes ret til dagpenge, tager vi skarpt afstand fra, for set fra et samfundsmæssigt synspunkt er det jo helt tåbeligt, at vi først bruger enormt mange ressourcer på at give de studerende en lang og kostbar uddannelse, hvilket jeg mener er til gavn for os alle sammen, men så i sidste ende lige fjerner det økonomiske grundlag, der gør, at den studerende kan gennemføre og færdiggøre sin uddannelse.
For mange er der jo blot tale om 2 eller 3 måneder, hvor de er nødt til at gå på dagpenge.
Det mener jeg simpelt hen er et voldsomt spild af uddannelsesmidler, som langt vil overstige den beskedne besparelse, som regeringen og andre partier vil finde her ved at fjerne udgiften til dagpenge i slutningen af ph.d.-uddannelsen.
For de studerende, der af forskellige grunde ikke har kunnet nå at færdiggøre deres ph.d.-afhandling inden for de her 3 års ansættelse, vil det jo have meget, meget store personlige og økonomiske konsekvenser og altså betyde, at uddannelsen ikke bliver færdiggjort.
Det er også det, vi kan se af forslaget her; der står faktisk, at man vurderer, at omkring 25 pct. ikke vil blive færdige.
Jeg vil sige, at jeg ikke synes, at det der med at tale om, at der ikke må være særbehandling, holder.
Det er der nemlig ikke.
Det er allerede sådan, at ph.d.-studerende selvfølgelig skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet – det er klart, og det mener jeg er fuldstændig rimeligt – men det her forslag handler altså om at fratage ph.d.-studerende, der er i gang med at færdiggøre lige den sidste del af deres uddannelse, muligheden for at få dagpenge.
Så det kan vi altså ikke stemme for.
Jeg håber, at regeringen vil overveje at dele det her forslag op i to portioner.
Så vil vi selvfølgelig meget gerne stemme for den første del, der handler om de administrative justeringer, og så vil vi selvfølgelig fortsat stemme imod det her forslag om at fjerne muligheden for ret til dagpenge for ph.d.-studerende.
Hvis ikke forslaget splittes op, kan vi ikke støtte L 63.