runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-10-26:
Jeg har med glæde set, at hele EU-debatten hos Venstre har forandret sig lidt fra, at man spillede med på den der indstilling med, at nu skal vi rigtig være kritiske, til egentlig at turde være positive.
Det kan jo have noget at gøre med EU-ordføreren for Venstre, og jeg er da glad for, at den udenrigspolitiske ordfører følger med.
Noget, som jeg tit studser over i forhold til Venstre, og specielt det, vores statsminister har sagt, er det med, at EU skal være stor på det store og lille på de små ting.
Det har bare tit fået mig til at tænke: Jamen stor ud fra hvis perspektiv – ud fra det danske perspektiv, eller ud fra Polens eller ud fra Kroatiens perspektiv?
Det er jo ikke de samme udfordringer, som vi anser som de store, og en del af at være i et fællesskab er også at have forståelse for de andres store udfordringer.
Så hvordan er det, man skal forstå den der catch phrase, eller hvad man skal kalde det, altså stor på det store – ja, men stor ud fra hvis perspektiv?
Michael Aastrup Jensen (V), 2018-10-26:
Jeg har da fuld tillid til, at regeringens ministre og ikke mindst udenrigsministeren tager fat i de kolleger, som de har behov for at tage fat i.
Det har jeg ikke nogen grund til at betvivle.
Tværtimod har jeg fuld opbakning og tiltro til, at det er de klar til, for det er alle sammen kompetente mennesker, så det skal de nok håndtere.
Om det så skal være det ene eller det andet samarbejde med et eller andet land, skal jeg ikke stå her og afgøre som udenrigspolitisk ordfører, for det har jeg tillid til at regeringen gør fornuftigt.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-10-26:
Jeg spørger simpelt hen, fordi regeringen jo på udlændingeområdet har valgt at samarbejde med Østrig, hvilket vi hilser meget velkommen i Dansk Folkeparti.
Her har vi en konkret sag, hvor Østrig og Danmark også har stået sammen, hvor Østrig vælger at udfordre systemet simpelt hen i erkendelse af, hvor vanvittigt det er.
Kunne man så ikke forestille sig, at regeringen om ikke andet prøvede at tage fat i den østrigske regering for at finde ud af, om der er noget, vi kan gøre her, som vi kan lære af, så vi netop kan undgå nogle af de her ting, som for mange danskere er åbenlyst urimelige?
Michael Aastrup Jensen (V), 2018-10-26:
Det er jo meget, meget klart, at vi ikke ønsker en socialunion, og det står faktisk direkte i regeringsgrundlaget, og derfor har vi jo aktivt også modarbejdet alle de forskellige tiltag, der har været, til at lave en eventuel socialunion.
Vi føler også, vi har opnået en lang række gode resultater på området, hvorpå vi kunne vinde det her.
Det var også det, jeg prøvede at sige i min afslutning i min tale, nemlig at det ikke er alt, som går ethundrede procent i vores retning, men så bliver man bare nødt til at bide i det sure æble og så prøve at modarbejde de ting, der er.
Men vi synes klart, at der er en lang række konkrete fordele, bl.a. i forhold til social dumping og i forhold til den, skal vi sige adgang, der har været til danske velfærdsydelser på en lang række områder, som gør, at vi stadig væk er fint tilfredse med det indre marked, selv om jeg godt ved, at Dansk Folkeparti ikke er.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-10-26:
Der må jo være sket noget med Det Konservative Folkeparti, siden de skiftede EU-ordfører, og siden de sådan kan abonnere på alle Venstres europapolitiske synspunkter, og det er en skam, at vi ikke får lejlighed til at debattere det ved den her lejlighed.
Måske man skulle indkalde til en forespørgselsdebat med det ene formål at få fremlagt det.
Nu er der jo sket det, at Østrig rent faktisk har gennemført den indeksering, som man havde varslet, altså taget sagen i egen hånd og har sagt: Det vil vi ikke finde os i, vi gennemfører den ene vej.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvor lang tid der skal gå med, at vi taber den ene sag efter den anden på det område, før Venstre vælger at følge samme vej, som Østrig har valgt.
Søren Søndergaard (EL), 2018-10-26:
Altså, det er fuldstændig klart, at hvis valget er det EU, vi kender i dag, så vil vi da opfordre til at stemme for en udmeldelse af EU.
Altså, det er vores politiske linje, det er jo fuldstændig åbenlyst.
Men Enhedslisten medvirker gerne til, f.eks. under en kommende regering, at vi sender en delegation ned til EU og prøver at forhandle et bedre forhold, en bedre relation til EU, en relation, der bl.a. betyder, at vi kan få lov til at gå foran, når det gælder miljø og velfærd og dyrerettigheder og forbrugerrettigheder og sådan nogle ting – det gør vi gerne – og at vi får lov til at forbyde social dumping, ikke specielt Danmark, men at landene får lov til at gå foran på de områder.
Det gør vi gerne.
I forhold til det andet spørgsmål: Nej, jeg må indrømme, at jeg har svært ved at se den positive udvikling i EU i øjeblikket.
Jeg er fuldstændig klar over, at når vi kigger på nogle miljøområder, og når vi kigger på nogle klimaområder, så laves der nogle tiltag, som er positive, og som vi støtter. Altså, det kan jeg jo konstatere.
Men i forhold til de andre udviklinger – bl.a. med hele den autoritære udvikling i en række EU-medlemslande, som er en reaktion på den centralisering, der har været i EU – synes vi, at det går den forkerte vej.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-10-26:
Det er klart, at et budget jo vil afspejle de opgaver, vi putter ind i det, og hvis man fjerner opgaver, som vi i dag skal stå og prøve at klare nationalt, og siger, at det gør vi sammen, skal vi jo lægge pengene ind i fælleskassen til at løse de opgaver.
Det giver jo sig selv.
Hvis vi siger, at det her skal vi ikke stå og tage os af nationalt, nej, vi skal faktisk gøre det i fællesskab, så må vi også lægge pengene sammen til det.
Men igen er det vigtigt for mig at pointere, at jeg tror, det er rigtig vigtigt, at vi også ser på egenindtægter til EU, så vi kommer ud over det der med at stå og snakke om, at vi giver mere, end vi får, og nogle andre får mere, end de giver, og hvad gør det så?
Nej, vi bliver nødt til at få skabt noget mere lighed der, så vi også kommer i øjenhøjde med hinanden i diskussionen.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-10-26:
Så set fra Alternativets position betyder det ikke noget, at budgettet stiger i EU-sammenhæng, og det betyder heller ikke noget, at Danmark skal betale lidt mere eller i virkeligheden en hel del mere.
Det er, om man så må sige, opgaveporteføljen, der bestemmer, hvor mange penge der skal føres med over til EU-systemet.
Det synes jeg egentlig er meget rart at høre, altså forstået på den måde, at det er klar tale.
Kunne det lige så godt være 2 pct. af bni eller 3 pct. af bni?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-10-26:
Nu har jeg også selv sagt rigtig mange ting om den flerårige finansielle ramme, og jeg siger hver gang: Lad os nu tage afsæt i indholdet i stedet for kun at prøve at få noget igennem omkring størrelsen på det.
Og jeg tror faktisk, at det, der ville være indholdet her, ville være et konkret indhold med, hvor vi synes vi skal sætte ind med budgettet, og så måtte vi bagefter se, hvad der er at løse, hvor mange penge der skal bruges til det, og hvordan vi så finansierer det.
Vi er ikke bange for, at EU-budgettet stiger, vi er ikke bange for at se på, hvordan man kan lave egenindtægter til EU, så der også den vej igennem kommer penge, så vi kommer væk fra at tale om nettobidragsydere, nettobidragsmodtagere, men er mere fælles og mere lige.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-10-26:
Folketinget er et sjovt sted, for man kan se, hvordan to vidt forskellige afarter af et parti, Liberal Alliance og Alternativet, er udsprunget af det oprindelige, som så stadig væk er der.
Det er meget sjovt.
Nu er det sådan, at Alternativet har den særlige position, at Alternativet har en statsministerkandidat i hr. Uffe Elbæk, og det kræver så lidt ekstra, når det er sådan, at man på den måde stiller sig til rådighed.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge hr. Rasmus Nordqvist om noget.
Hvordan ville det punkt, der hedder punkt 13, EU's flerårige finansielle ramme, se ud, hvis det var Alternativet, der havde skrevet det; hvordan ville den del se ud?
Regeringen skriver jo her, at man ønsker at fastholde den prioritet om et EU-budget, der svarer til 1 pct. af EU27's bni osv.
Nu nævner hr. Rasmus Nordqvist, at man skal sætte sig ud over nationale interesser og sådan noget, og det kommer egentlig ikke bag på mig, at hr. Rasmus Nordqvist siger det, men hvordan ville det så se ud, det om den flerårige finansielle ramme?
Henrik Dahl (LA), 2018-10-26:
Men så vidt jeg forstår, er der jo bevægelse mellem landene.
Det foregår efter nogle retningslinjer, der er lagt fast, men der bliver jo også lyttet, så vidt jeg har forstået.
Og når man lytter længe nok, og når man bevæger sig, vil der jo også blive fundet en løsning.
Det er jeg sikker på.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-10-26:
Det er, fordi jeg sådan set tror, at hr. Henrik Dahl er et af de få mennesker her i Folketingssalen, som tilsyneladende har forstået, hvad det er for et styre, Ungarn har.
Ungarn har jo nemlig et konservativt styre.
Det er derfor, at Orbán har udtalt sig på den måde omkring det illiberale demokrati, hvilket får nogle til at spørge, om noget overhovedet kan være demokrati, hvis det er illiberalt.
Ja, det kan det godt.
Og det er derfor, at jeg bare vil anmode om, at udenrigsministeren lytter en lille smule til sin ordfører her, for der er en grundlæggende forståelse af, hvad det er for en problematik, vi befinder os i.
Henrik Dahl (LA), 2018-10-26:
Tak for spørgsmålet om Kasper Støvrings bog.
Jeg skal sidde i et panel med Kasper Støvring den 10. november, men jeg har ikke fået læst hans bog endnu, selv om jeg har fået den tilsendt, fordi jeg selv udgiver en bog i næste uge og har travlt med at forberede det.
Altså, jeg har selv den opfattelse, at den kurre på tråden, der ligesom er mellem EU og Polen og Ungarn, bunder i nogle problemer, der skal løses, for vi kan ikke undvære Polen og Ungarn i EU-samarbejdet, og de kan formentlig heller ikke undvære os.
Jeg tror, at løsningen kommer til at tage tid, men der må komme en politisk løsning af en eller anden slags.
Men jeg ser jo ikke, at der er noget mærkeligt ved, at der er diskussioner om, hvor stærke forskellige politiske niveauer skal være i forhold til hinanden.
Det er jo nogle diskussioner, vi også er bekendt med her i landet.
Når regeringen undertiden lægger arm med den fjerde statsmagt, som man jo kalder KL, så er det også en strid mellem forskellige politiske niveauer.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-10-26:
Jeg havde egentlig tænkt mig at stille et helt andet spørgsmål end det, jeg nu vil stille.
Jeg tror, jeg gemmer det andet spørgsmål til udenrigsministeren.
Og med baggrund i det og det, hr. Henrik Dahl har udtalt, omkring vigtigheden af grænser osv., kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre hr. Henrik Dahls overvejelser vedrørende det skisma, der er mellem EU på den ene side og Ungarn og Polen på den anden side, for, som hr. Henrik Dahl rigtigt nok peger på: Det er også et spørgsmål om grænser.
Det er jo et spørgsmål om, hvor dybt man skal blande sig i, hvad der foregår i andre medlemslande, og at man i de to lande har en bred folkelig opbakning til den linje, som føres, men som tydeligvis ikke vil anerkendes af Europa.
Så jeg vil egentlig godt høre hr. Henrik Dahls overvejelser desangående
Søren Søndergaard (EL), 2018-10-26:
Det er jo lidt et spørgsmål om, hvad man spørger om, ikke, og hvordan man stiller spørgsmålet.
For Enhedslistens linje er fuldstændig klar, og den udtrykker jeg her.
Men det er jo klart, at det kræver, at der er et flertal i Folketinget.
Altså, hvis ikke der er et flertal i Folketinget, får vi jo ikke den folkeafstemning.
Derfor: Hvis vi snakker om en hypotetisk folkeafstemning, når der på et tidspunkt er et flertal, hvad skal det konkrete afstemningstema være?
Hvad er det konkrete alternativ?
Det ved vi jo ikke.
Og i den forbindelse er det meget interessant, hvad der sker med Storbritannien, og hvad der ikke mindst sker med EØS-samarbejdet.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-10-26:
Grunden til, at jeg stillede spørgsmålet, er, at det for at være helt ærlig har været svært at finde ud af, hvad Enhedslistens synspunkt egentlig er.
Der er andre af Enhedslistens politikere her i Folketinget, som, når man spørger dem, om de ønsker et Dexit, giver svaret: Det er for nuværende ikke aktuelt, men vi ønsker en folkeafstemning, og så må vi se på, hvad man så skal stemme om, og så vil vi anbefale danskerne at stemme derefter.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-10-26:
Sorte huller duer ikke.
Det oplever man også ofte, når man kommer kørende i sin bil og lovligt taler i sin mobiltelefon, altså at det engang imellem er, at korrespondancen falder ud.
Så den udfordring er vi heldigvis i fuld gang med at håndtere, således at vi får fuld dækning i Danmark.
Det gælder generelt ude i landet, hvor alle har brug for bredbåndsnet i vore dage.
Men det gælder også i særdeleshed på togene.
For som også hr. Rasmus Prehn var inde på, er et af de steder, hvor toget virkelig har en fordel frem for bilen, at man jo kan sidde i toget – komfortabelt, i ro og mag – og arbejde med sin computer og få noget arbejde fra hånden, imens man foretager sin rejse, hvorimod det jo forhåbentlig ikke sker, mens man kører bil, at man sidder og arbejder med sine ting.
Så der har toget en kæmpe fordel.
Men det forudsætter jo, at vi har noget sikkert virkende internet i alle togene, hvis det ligesom er et plus, vi virkelig skal kunne sælge til passagererne.
Det har vi ikke i dag, og det er DSB jo i fuld gang med at få rettet op på.
Men dertil har vi brug for nogle flere master rundtomkring, således at kommunikationen kan komme i top, så der ikke er sorte huller.
Og derfor giver vi jo med det her lovforslag ministeren og Banedanmark hjemmel til at foretage ekspropriation og forundersøgelser.
Og det tyder på, at der ikke er så mange steder, der er brug for det.
Men der er nogle enkelte steder, hvor der er behov for at foretage en ekspropriation, forventet i størrelsesordenen tyve lodsejere på landsplan.
Og det sker jo så med hjemmel i grundloven; der er tale om almenvellet og ekspropriation.
Og i så fald skal der selvfølgelig ydes en rimelig kompensation til disse lodsejere.
Så med det overodnede mål, at vi vil have sikkert virkende internet i vores tog som et stort plus for vores jernbane, synes vi, det her er et godt og nødvendigt lovforslag, som gør, at vi nu kan komme i mål med sikkert virkende internet inden for en overskuelig fremtid.
Venstre støtter lovforslaget, og jeg skulle hilse fra min konservative kollega og sige, at Det Konservative Folkeparti også støtter.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-10-26:
Jeg vil bare slå fast, at jeg ikke kender nogen partier her i Folketinget, der har det som erklæret mål, at nu skal DSB minimeres og skæres ned for enhver pris.
Jeg kender til gengæld mange, inklusive Venstre, som gerne vil have en effektiv jernbanedrift og en regelmæssig jernbanedrift.
Det er det mål, vi forfølger og har som ledetråd.
Henning Hyllested (EL), 2018-10-26:
Det tror jeg er lige meget.
Men jeg vil gerne sige til hr. Kristian Pihl Lorentzen, at der går ingen skår af mig, fordi man bruger et ord som hyklerisk.
Hvis det er det, der skal til, er det det, der skal til – og det er man i sin fulde ret til at mene at vi er.
Jeg henholder mig bare stadig væk til, at der ikke står en lyd i kontrakten om, at Øresundstrafikken ved en adskillelse nødvendigvis skal overgå til Skånetrafiken.
Der står, at det skal adskilles, og at det sker med henblik på at koble Kystbanen på den sjællandske trafik.
Den idé synes vi bestemt kan være rigtig god, men det kan jo komme, når den sjællandske regionaltrafik er klar til det, og det er den jo slet, slet ikke endnu.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-10-26:
Jamen for det første er de forsinkelser, der er blevet affødt af problemer på den svenske side, jo veldokumenterede.
På et tidspunkt var der noget fremme om elge og andet.
Så det ligger der dokumentation for.
Det var noget, den tidligere regering arbejdede meget med, og det er jo så det, man tager bestik af.
For det andet kan det, hvad angår den der aftale omkring DSB's kontrakt igennem 10 år, godt være, at der står det der i den politiske tekst, men når man graver ned i det, vil man se, at det de facto var der, man traf beslutningen om det.
Og så skal jeg da kun beklage, hvis Enhedslisten er blevet ført bag lyset – men det var der, at tingene blev besluttet.
Jeg skal da også beklage, at jeg brugte ordet hyklerisk – det er måske lige lovlig barsk, så lad os sige dobbeltmoralsk; det er måske bedre.
Lene Foged (LA), 2018-10-26:
Lovforslaget er en opfølgning på den aftale om fremtidens togtrafik i hovedstadsområdet, der blev indgået i december sidste år mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Radikale Venstre.
Lovforslaget handler om at give transport-, bygnings- og boligministeren lov til at overdrage statens praktiske trafikkøberansvar for Øresundstrafikken på strækningen mellem Østerport Station og grænsen til Sverige til den svenske trafikkøber Skånetrafiken.
Med forslaget vil en større del af den danske togtrafik konkurrenceudsættes som en del af Skånetrafikens udbud.
I Liberal Alliance glæder vi os over, at det vil give bedre, mere enkel og mere effektiv betjening af Øresundstrafikken til gavn for os alle.
Derfor støtter vi i Liberal Alliance forslaget.
Henning Hyllested (EL), 2018-10-26:
Det vedrører ordførerens bemærkninger om, at fordelene klart overskygger ulemperne.
Ja, det kan jo være udmærket, men jeg kan bare ikke se det nogen steder; jeg kender ikke de analyser, som siger, at der er store fordele ved det her.
Der er en hel masse negative ting, som jeg kunne fremhæve, men om de opvejes af fordele, ved jeg ikke.
Altså, hvis man går ind og ser i kontrakten – nu har jeg den her – under »2.7 Samarbejde med Skånetrafiken m.v.«, kan man se, at der ikke står en lyd om, at det nødvendigvis skal overgå til svenskerne.
Det kunne lige så godt være DSB, der fortsatte den trafik, uanset om man kobler Kystbanen på Sjællandstrafikken eller ej.
Det har strengt taget ikke noget med hinanden at gøre; det kan bare være en forudsætning, man har haft.
Vi oplevede det i forbindelse med den skrå bane, vi oplevede det i forbindelse med Svendborgbanen, nu oplever vi det i forbindelse med Skånetrafiken, og der ligger en aftale om, at også S-togstrafikken skal udbydes.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-10-26:
Det ser vi som en fordel, specielt for passagererne på Kystbanen, der har været plaget af mange forsinkelser og uregelmæssigheder.
Det her er vi overbevist om vil øge rettidigheden.
Og det er der brug for.
Tog til tiden er helt afgørende.
Hvis vi vil have passagerernes tillid og vil have flere til at tage toget, så er det afgørende, at det løfte, som køreplanen jo er, også bliver overholdt.
Og det ser vi som en stor fordel ved det her lovforslag.
En anden fordel er, at der kommer en forenkling af ansvaret i forhold til trafikkøbet, et entydigt ansvar nu her.
Og det ser vi også som en fordel.
Men det er dog stadig således, at vi har fat i tømmerne, hvis svenskerne skulle finde på at lave noget underligt fra Øresund og ind mod Østerport.
Vores minister har altså stadig væk fat i tømmerne og kan gribe ind, men jeg har tillid til, at vores svenske venner ikke vil gøre noget.
Så kan vi i øvrigt også forvente en billiggørelse af togdriften.
Det er jo heller ikke nogen dårlig ting.
For et af de store problemer for dansk togdrift er, at det er ufattelig dyrt, og det gør jo, at billetpriserne er høje i Danmark, selv om vi giver enorme tilskud fra statskassen til togdriften hvert eneste år.
Så det er jo heller ikke så ringe endda, hvis der kommer en billiggørelse.
Vi skal også være ærlige om, at der er en ulempe ved det her.
Lad os være ærlige omkring det; ingen har nævnt det endnu.
For det medfører jo, at man ikke fremover kan komme med Kystbanen og så køre direkte ud til Københavns Lufthavn.
Det vil der være nogle som er kede af.
Og vi kan lige så godt være ærlige omkring det – det er bagsiden af medaljen.
Og derfor lægger vi også fra Venstres side vægt på, at der kommer en optimal korrespondance på Østerport for dem, som skal fra f.eks. Helsingør til Københavns Lufthavn, så man ikke skal vente i lang tid, og så man nemt lige kan gå over på den anden side af perronen.
Det er vigtigt for det her.
Men lad os være ærlige omkring, at det er en ulempe ved det her.
Men overordnet set
er det et godt lovforslag, hvor fordelene klart overstiger ulemperne, og derfor kan Venstre støtte lovforslaget.
Jeg skal i øvrigt hilse fra min konservative kollega og sige, at Det Konservative Folkeparti også støtter lovforslaget.
Jan Erik Messmann (DF), 2018-10-26:
Lovforslag nr. L 44, som vi behandler nu, handler i bund og grund om at forbedre trafikken over Øresund, således at der er bedre punktlighed og service på togdriften mellem Sydsverige og København.
Kort fortalt drejer det sig om en overdragelse af statens praktiske trafikkøberansvar for øresundstogtrafikken til Skånetrafiken – og med det at opnå en organisatorisk forenkling.
Tidligere har driften været adskilt i en dansk og en svensk del, hvilket var både komplekst og besværligt.
Derfor vil man nu med dette lovforslag ændre det og samle ansvaret på ét sted, således at Skånetrafiken fremover står for al transport fra Østerport over Øresund og til Sydsverige.
Som forslaget er nu, stilles der krav om, at togene skal køre fire gange i timen, dvs. hvert kvarter, i dagtimerne og hvert tiende minut eller seks gange i timen i myldretiden.
Vi er sådan set glade for enhver forbedring af servicen for de mange, som hver dag kører hen over Øresund.
Der er dog også rigtig mange mennesker, som kører med kystbanetoget, når de skal til og fra arbejde, både inde i København og ude i Kastrup Lufthavn.
Det er meget vigtigt for os i Dansk Folkeparti, at vi med denne ændring ikke ender med at forringe servicen for de tusinder af mennesker, som kører på disse strækninger hver dag.
Det er derfor vigtigt for os, at der til enhver tid er korrespondance mellem kystbanetogene og Øresundstoget, så ingen bliver nødt til at vente ved skift på Østerport, Nørreport eller Hovedbanegården.
Rasmus Prehn (S), 2018-10-26:
Nu synes jeg generelt, at vi i den her gode ordførerkreds skal afholde os fra at kalde hinanden for hyklere.
Jeg synes, vi har et godt samarbejde på tværs af ordførere, på tværs af partier, blandt transportordførere.
Jeg tror, at det, hr. Kristian Pihl Lorentzen hentyder til, jo er, at Enhedslisten var med i netop DSB-kontrakten.
Det er mere, hvis der skulle sidde nogle, der ikke rigtig helt forstår, hvordan det her kan hænge sammen.
Der vil jeg sige, at Enhedslisten jo er i sin gode ret til, når der så er en situation, hvor der er danske arbejdspladser i fare, at hejse et advarselsflag.
Det er sådan set også det, vi prøver at gøre fra Socialdemokratiets side.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-10-26:
Tak, hr. formand.
Tak for det svar.
Jeg kan altså konkludere, at der er en god portion af hykleri fra Enhedslistens side, når man klandrer Socialdemokratiet og os andre for ikke at bekymre os om det her.
Og så lige en kommentar: Når de blå ikke var med i den aftale, var det jo, fordi der var en lang række ting, vi var bekymrede for, og desværre må vi konstatere, at de fleste af de bekymringer er blevet realiteter.
Der er visse problemer med jernbanedriften, som vi sammen skal have rettet op på.
Jeg er helt enig i, at vi skal have brede politiske aftaler om det her, så vidt muligt.
Rasmus Prehn (S), 2018-10-26:
Det er fuldstændig rigtigt.
Vi ærgrede os meget over, at de blå partier ikke ville tage ansvar for en DSB-kontrakt.
Det er jo meget afgørende, at der er bred opbakning til det.
Og det er rigtigt, at man også i den forbindelse tog stilling til ansvarsfordelingen mellem dansk og svensk side, det er fuldstændig korrekt.
Det er ikke det samme, som at den konkrete handling her er noget, vi ikke kan have nogle bekymringer om og kan stille nogle spørgsmål til.
Det er jo så det, vi gør.
Men jeg synes jo også, at jeg netop i mit svar til hr. Henning Hyllested vedgik arv og gæld i forhold til nogle af de handlinger, der har ligget før nu.
Det er derfor, at vi ikke bare stiller os op på en ølkasse og råber kritisk, men tager ansvar, i forhold til at vi har været med i nogle aftaler tidligere.