Morten Bødskov (S), 2020-11-13:
Tak for det, formand.
Vi skulle lige have talerrækken på plads.
Det Konservative Folkeparti foreslår at ophæve fradragsloftet for donationer til velgørenhed.
Det fremgår af forslaget, at formålet med at fjerne loftet er at styrke civilsamfundet ved at skabe rum for flere private donationer og dermed flere ressourcer til frivillige organisationer.
Lad mig indledningsvis kort opridse de regler, som vi taler om her.
De gældende regler giver mulighed for at fradrage gaver til almenvelgørende eller almennyttige foreninger og institutioner m.v., herunder også religiøse samfund.
Det er en betingelse, at foreningen er godkendt af Skattestyrelsen.
Der kan i år, altså i 2020, maksimalt fradrages 16.600 kr. efter de her regler.
Dette loft over fradraget reguleres hvert år ligesom mange andre beløbsgrænser i skattelovgivningen, og fradragsloftet stiger derfor til 17.000 kr. i 2021.
Loftet er, siden det blev indført i 1959, blevet hævet flere gange, men der har hidtil, jo også her, været bred enighed om, at der bør være et loft.
Fradragsloftet forhindrer ikke, at der så at sige kan doneres større beløb, om man vil, men der er bare en begrænsning på, hvor meget fradrag man kan få for donationerne.
Desuden synes jeg også, det er på sin plads selvfølgelig at nævne, at der gælder særlige regler for donationer til forskning, f.eks. i regi af Rigshospitalet eller Kræftens Bekæmpelse.
Her gælder der altså ikke et fradragsloft.
Regeringen er helt på linje med forslagsstillerne, når det kommer til betoningen af, at det frivillige foreningsliv er et vigtigt, endog meget vigtigt samlingspunkt for en stor del af danskerne på tværs af befolkningsgrupper og også i rigtig mange lokalsamfund rundt om i landet.
Foreningslivet skaber enormt mange gode oplevelser og er med til at holde folk i gang.
Alle aldre og alle i alle livssituationer er i gang i vores foreningsliv.
Det tror jeg på ingen måde der kan være to meninger om.
Derimod er vi ikke enige i, at loftet over fradrag skal afskaffes.
Fradragsloftet er udtryk for, at der skal være en balance ved at give, om man vil, et incitament for borgerne til selvfølgelig at støtte et velgørende formål – det er derfor, man kan få fradrag – og så er der det uhensigtsmæssige i, at staten pr. automatik betaler 25 pct. af de donationer, som borgerne har lyst til at give.
Det er den balance, der er vigtig.
Det er i den forbindelse værd at bemærke, at reglerne omfatter en bred kreds af forskellige typer af almennyttige og almenvelgørende foreninger og lignende, f.eks. omfatter reglerne altså også donationer til religiøse samfund, som udgør cirka en tredjedel af de godkendte foreninger m.v.
Så er jeg også nødt til at fremhæve, at forslagsstillerne ikke har angivet konkret finansiering af forslaget, men alene har henvist til, at finansieringen skal findes inden for råderummet.
Det er jo populært, men det rykker ikke ved, at når man fremsætter forslag, er det en meget udmærket idé at anvise, hvor pengene skal komme fra.
Man kan støtte foreningerne.
Der er ikke noget loft over støtte til forskning på Rigshospitalet og i Kræftens Bekæmpelse og andet.
Det giver en passende balance.
Man er med til at holde hånden under aktivitet i rigtig mange lokalsamfund, det er både godt og rigtigt, og så har der i årtier i det her Ting været en bred enighed om, at den balance skulle findes.
Den udvikler sig, men den skal findes, og der skal være et loft over de her fradrag.
Med de ord håber jeg, det står klart, at regeringen ikke kan støtte forslaget.
Tusind tak for det, formand, og må jeg ikke starte med at takke for den positive modtagelse af lovforslaget.
Som det allerede har været fremme, indeholder lovforslag jo en række, kan man vist roligt sige, tekniske ændringer og justeringer i meget komplicerede skatteregler.
Men alle ændringer har jo selvsagt efter min opfattelse sin udmærkede begrundelse.
Med et omfangsrigt forslag er det klart, at det kan være svært, selvfølgelig, at kommentere alle de ændringer, som er her i lovforslaget, så jeg håber også, vi kan tage nogle af de spørgsmål, der har været af mere sådan teknisk karakter, i udvalgsbehandlingen.
På nogle punkter bidrager lovforslaget til mere smidige regler og dermed også til ressourcebesparelser hos brugerne.
Det gælder særlig forslaget om fejlindbetalinger til pension, i forhold til at de fremover skal kunne rettes uden godkendelse fra skatteforvaltningen, hvis det bare gøres inden 30 dage.
Lovforslaget vil også bidrage til korrekt skattebetaling.
En ny indberetningspligt for finansielle virksomheder skal sikre, at f.eks. bonusudbetalinger til kunderne beskattes.
Og så vil lovforslaget, som hr. Ole Birk Olesen lige var inde på, også bidrage til en lempelig indfasning af det kommende forbud fra Finanstilsynet mod placeringen af unoterede aktier i aldersopsparing, hvilket skal forhindre skattetænkning.
Endelig bidrager lovforslaget til at afklare og også præcisere retstilstanden på en række områder, bl.a. i relation til anvendelse af voldgift i den internationale konvention om at undgå dobbeltbeskatning og i relation til reglerne om befordringsfradrag for færge- og flytransport.
Jeg vil gerne knytte nogle få bemærkninger til to af lovforslagets ændringer.
Den første er justeringen af medarbejderaktieordningen for nye, mindre virksomheder, så ordningen nu med Kommissionens godkendelse kan sættes i kraft her pr. 1. januar 2021.
Ordningen blev vedtaget af Folketinget tilbage i 2019, men da ordningen indebærer statsstøtte af en karakter, som jo skal godkendes af Europa-Kommissionen, har ordningen ikke kunnet tages i brug endnu.
Nu foreligger godkendelsen så, og den kræver dog et par mindre justeringer, bl.a. at ordningen afskæres i forhold til hovedaktionærer og for børsnoterede virksomheder.
Det er vurderingen, at der er tale om relativt begrænsede ændringer i forhold til den tidligere vedtagne ordning.
Det har været en lang proces med godkendelsen, og jeg synes, at det er vigtigt, at reglerne nu selvfølgelig får lov til at virke.
Derfor er det også min indstilling, at der i denne forbindelse kun foretages de ændringer, som Kommissionen har sat som betingelse for sin godkendelse.
Hvis vi foretager andre justeringer af ordningen, vil den alt andet lige skulle igennem en fornyet godkendelsesproces i Kommissionen, altså inden den så også vil kunne træde i kraft.
Den anden ændring, som jeg gerne vil knytte et par bemærkninger til, er forslaget om en lempelig overgangsregel for de pensionsopsparere, der berøres af Finanstilsynets kommende forbud mod placering af unoterede aktier i aldersopsparing.
I den tidligere regerings aftale om erhvervs- og iværksætterinitiativer fra november 2017 blev det aftalt at lempe placeringsreglerne for pensionsmidler.
Denne lempelse blev dog aldrig gennemført, bl.a. fordi Skatteministeriet gjorde opmærksom på muligheden for, at en erhvervsdrivende kan opnå en markant lavere beskatning af sin arbejdsindsats ved at placere aktier i sit selskab i en aldersopsparing.
De blev ikke gennemført under den tidligere regering, selv om de var aftalt, fordi Skatteministeriet advarede mod lige nøjagtig det her.
For regeringen er det afgørende at fjerne muligheder for skattetænkning, så vi sikrer, at alle bidrager med deres fair andel til de arbejdsopgaver, vi har med at udvikle vores velfærdssamfund, eksempelvis.