runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-04-20:
I december 2015 stemte vi om den her tilvalgsordning inden for retslige og indre anliggender – hele det område – og nu står vi så i dag og snakker om Europol, som jo er en del af det.
Det er det, jeg egentlig også synes er vigtigt at huske på i dag, som var lidt svært at komme frem med i løbet af kampagnen op til afstemningen, nemlig at Europol jo altså kun er en delmængde af de retslige og indre anliggender inden for EU.
Men det er rigtig godt, at der er kommet en aftale, hvor vi har mulighed for at deltage, og som er, synes jeg, ganske udmærket.
Vi skal løbende evaluere den.
Det mener jeg er rigtig, rigtig vigtigt, netop fordi der jo er en ekstremt hurtigt teknologisk udvikling, der gør, at vi bliver nødt til at tage det op til overvejelse.
Jeg har mange gange pointeret hele det her spørgsmål om parlamentarisk kontrol, og når jeg gør det, er det jo, fordi vi får et meget, meget stærkt Europol med den her nye forordning.
Derfor er det også vigtigt, at vi har en kontrol med det.
Det har vi fra Folketingets Europaudvalg sendt et brev af sted for at bede om at få lov til at være med i på en eller anden måde.
Men det ligger ligesom ikke i aftalen.
Det synes jeg bare er værd at pointere: at ja, det er en rigtig god aftale, der er kommet hjem.
Vi støtter den – fuldstændig som alle andre af Folketingets partier, da vi sad og nikkede hos statsministeren.
Men der er altså også ting, som vi ikke har med i den her aftale, som de andre lande har.
Det skal vi bare gå ind i med åbne øjne og ikke gå og lave små fortællinger om, at det her nærmest er bedre end det, de andre lande ville få.
Men Alternativet støtter selvfølgelig, at vi fortsat er med i Europol.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-20:
Når man lytter til fru Zenia Stampes tale, skulle man jo sådan set tro, at fru Zenia Stampe allerede var mest interesseret i at sende danskerne til stemmeurnerne en gang til.
Det skal fru Zenia Stampe jo være velkommen til.
Det er vel trods alt stadig væk det mest eurofanatiske parti, vi har med at gøre.
Jeg vil bare spørge fru Zenia Stampe omkring de her 8 kontra de 100.
Når vi nu er nået til tallet 8 i den her aftale, hvad tror fru Zenia Stampe så det er udtryk for?
Tror fru Zenia Stampe, det er udtryk for, at det er noget, som man har sagt fra Kommissionens side – vi må endelig ikke have mere end otte?
Eller tror fru Zenia Stampe, at det er udtryk for en afvejning af, at det rent faktisk er det behov, man har vurderet at der er behov for at opfylde?
Zenia Stampe (RV), 2017-04-20:
Jeg tror, at det var vurderingen, at det var det, der var behovet lige nu.
Men jeg tror ikke, det er Danmark, der har haft et behov for at sige maks. 8 medarbejdere.
Det havde vel alt andet lige været i Danmarks interesse, at der ikke var noget loft over antallet af medarbejdere, som kunne søge i Europol; det havde vel været i Danmarks interesse, at der ikke havde været det loft på 8.
Derfor tror jeg ikke, det er et ønske, som man fra Danmarks side har haft, altså den grænse på 8, for det kan jo på ingen måde være i Danmarks interesse.
Danmarks interesse vil være, at vi selv kunne sætte det tal.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-20:
Og dermed kan vi vel også dybest set
konkludere, at grunden til, at der er 100, der i dag har søgeadgang, og at der fremover kun vil være 8, er, at de 100, der har søgeadgang i dag, laver alt muligt andet end at søge i de her databaser, hvorimod det for de 8, der fremover varetager opgaven, vil være den opgave, de har, fordi de vil have det ansættelsesforhold, de nu engang har.
Er det så så stor en katastrofe, fru Zenia Stampe?
Zenia Stampe (RV), 2017-04-20:
Jeg synes da, det er rigtig ærgerligt, at man ikke i fremtiden vil have den mulighed, som vi ellers havde udsigt til.
Hvis jeg f.eks. pludselig ser en mistænkelig hvid varevogn på en eller anden fredelig villavej og jeg tænker, at det her da virker underligt og så ringer til politiet og spørger, om de ikke lige kommer forbi, ville det da alt andet lige være bedre, hvis politiet med det samme kunne slå op på sin Tablet, om det her er nogen, som er registreret i Europol.
Det er en mulighed, som vi ikke kommer til at have i fremtiden.
Og jeg tror ikke, at den anbefaling, når der kun er 8 medarbejdere ansat, vil gå ud til landets betjente, at de altid lige for en sikkerheds skyld skal tjekke Europol.
Det tror jeg de ville gøre, hvis de selv havde mulighed for det på deres tablet.
Så derfor vil det jo få betydning.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-04-20:
Nu vil jeg sige, at hr. Kenneth Kristensen Berth virkelig gør regning uden vært, for jeg mindes ikke at have foreslået en eller anden færdig model.
Vi havde et samråd, hvor vi diskuterede nogle forskellige spørgsmål, altså – undskyld mig – for at bringe nogle forskellige temaer op.
Men som jeg nævnte før i mit spørgsmål til ordføreren, da han var på talerstolen, så er det min analyse, at det sådan set er briterne selv med den konservativt ledede regering i spidsen, der på grund af alle mulige interne hensyn i det konservative parti har valgt den forhandlingsstrategi.
Man kunne da bare have forsøgt at søge en ordning, som eksempelvis Norge har.
Det kunne man sagtens have forfulgt.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-20:
Tak for det.
Det er til det der med et ægteskab.
Nu er det jo sådan, at hvis man skal ud af et ægteskab, er der, medmindre der foreligger ganske særlige forhold, en separationsperiode, og den separationsperiode skal gerne bruges til at komme til fornuft.
Man kan enten finde sammen igen under nye omstændigheder, eller man kan finde en ordentlig løsning fremadrettet.
Der må jeg så bare spørge hr. Jan E. Jørgensen: Hvordan mener hr. Jan E. Jørgensen at de her møder, som statsministeren har holdt med den østrigske kansler og Irlands premierminister, afspejler sig i forhold til det udgangspunkt, som regeringen går til forhandlinger om briternes udmeldelse med?
Hvordan har det gjort indtryk?
Jan E. Jørgensen (V), 2017-04-20:
Altså at finde sammen igen – det ville da være dejligt.
Det ville da være helt fantastisk.
Man kan jo undre sig over, at briterne ikke har forsøgt sig med en dansk model, kunne man sige.
hvad er det, Storbritannien ikke ønsker at være en del af?
Og så kunne man prøve, om man kunne få nogle forbehold a la dem, vi fik, da vi havde en afstemning herhjemme, hvor det også blev et nej.
Det ville da være fantastisk.
Men det er altså ikke det, briterne ønsker.
Briterne har jo gang på gang understreget, at det, de vil have, er et hard Brexit, altså at Brexit means Brexit, som det er blevet sagt gang på gang.
De vil ud, og de vil helt ud.
Der er jo heller ikke tale om, at de vil have en løsning a la Norge, som har en tilknytning til EU.
Det ønsker de heller ikke.
De ønsker eksempelvis slet ikke at være en del af det indre marked, i hvert fald ikke for arbejdskraftens vedkommende.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-20:
Tak for det, hr. formand.
Hvis man nu ikke havde fået den kolde afvaskning, som man fik af Kommissionen, Frankrig og andre lande, kunne det jo godt være, at man havde valgt et andet udgangspunkt.
Men under alle omstændigheder skal den her periode bruges konstruktivt, og der var mit ærinde sådan set at spørge hr. Jan E. Jørgensen om, hvordan det har præget den danske forhandlingsposition at holde de her møder med Østrig og Irland.
Man må jo have det udgangspunkt, at statsministeren ikke turnerer Europa rundt fuldstændig hvileløst og uden hverken mål eller med.
Der må jo have været et eller andet formål med at holde de her møder.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-04-20:
Nu tror jeg, at vi skal passe på med de her ægteskabsmetaforer, og nu taler vi også om kolde afvaskninger.
Det kan meget hurtigt blive en meget lystig debat, så jeg tror, at vi skal holde inde med det.
Christina Egelund (LA), 2017-04-20:
Tak for det.
Desværre valgte det britiske folk for ca. 10 måneder siden at stemme Storbritannien ud af EU.
Jeg og Liberal Alliance håbede på, at de ville beslutte sig for at blive i samarbejdet, men anerkender selvfølgelig, at det er en legitim demokratisk beslutning, som en selvstændig nation har truffet.
Storbritannien har indleveret sin officielle opsigelse og gjort det klart, at de ønsker helt at udtræde af det indre marked.
Så nu står vi her.
Bodelingen efter Storbritanniens medlemskab af EU skal gøres op både i penge og i rettigheder, og når rammerne herfor er på plads, skal vi kigge fremad og finde en fornuftig model for det fremtidige samarbejde mellem Storbritannien og EU.
Regningen skal gøres op, værdier og gæld deles rimeligt, og vilkårene for de borgere, der krydser nationalitet og bosted på tværs af grænsen mellem EU og Storbritannien, skal afklares.
Jeg mener ikke, at Storbritannien skal straffes for sit valg.
Straf er noget, som forbrydere idømmes, og uanset at jeg mener, at nogle af brexitfortalerne tegnede et lidt rigelig flot billede af Storbritanniens mange muligheder uden for samarbejdet, er det dog næppe nogen forbrydelse, i hvert fald ikke sådan i strafferetlig forstand. På den anden side må vi ikke tillægge os en naiv forestilling om, at vi ikke behøver at insistere på at varetage danske interesser i de kommende forhandlinger, for
undskyld mig, hvis ikke vi gør det, hvem skal så gøre det?
Fra dansk side skal vi gøre os vores væsentligste interesser op og i samarbejde med de øvrige 27 EU-lande gøre dem gældende i de forhandlinger, der venter forude.
Uanset at det hele ser komplekst og en lille smule besværligt ud, er jeg forsigtigt optimist, for i Liberal Alliance er vi ret store tilhængere af frihandel, og netop frihandel er der en stor, gensidig interesse i at opretholde fra begge sider af forhandlingsbordet.
Når det så ikke bliver så åbent, som det er i det indre marked, må vi arbejde på så stærk en plan B som muligt.
Det er afgørende for os i Danmark at sikre markedsadgang til det britiske marked for vores virksomheder.
Regeringen varetager en stribe andre danske interesser i forhandlingerne, som skal føres af de 27 resterende EU-lande sammen, ikke for at danne en samlet mur af modstand mod Storbritannien, men fordi vi handelsmæssigt står sammen, forsvarer de samme regler og den samme markedsadgang.
På et mere overordnet plan er det også vigtigt, at de resterende 27 lande står sammen, sammen om at forsvare Europas sikkerhed, om at bekæmpe terror, om at liberalisere et mere og mere teknologidrevet marked, sammen om at åbne op for mere frihandel i verden og nedbryde protektionisme, og ja, nu sammen om at forhandle med Storbritannien om samarbejde i nye rammer.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-20:
Jo, men jeg forstår ikke, at hr. Peter Hummelgaard Thomsen er så forhippet på at få en række lande på Vestbalkan som Albanien, Makedonien og Kosovo med i EU på nogle betingelser, hvor arbejdskraftens frie bevægelighed ikke gælder.
Men hr. Peter Hummelgaard Thomsen har ikke den samme interesse for at bevare Storbritannien inden for EU's rammer – hvilket hr. Peter Hummelgaard Thomsen givetvis kunne, hvis hr. Peter Hummelgaard Thomsen var parat til at tilbyde briterne et medlemskab under samme forudsætninger, som hr. Peter Hummelgaard Thomsen mener man skal tilbyde landene på Vestbalkan.
Det er da paradoksalt, at hr. Peter Hummelgaard Thomsen tilsyneladende er mere optaget af Vestbalkanlandene end af at fastholde Storbritannien i EU.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-04-20:
Jamen samrådet i dag handlede jo lige præcis om at optage helt nye medlemmer, navnlig fra lande – må man jo bare må være ærlig og konstatere – med nogle andre forudsætninger, end vi selv har.
Det er jo en helt nøgtern vurdering, det gjaldt sådan set også for optagelsen af de nye østeuropæiske lande.
Og det, der var afvejningen tidligere i dag, da vi havde samrådet, var jo at sige: Hvis vi gerne vil blive ved med at holde en række lande tæt på os, kan man så finde nogle nye modeller?
Jeg er enig med alle dem, som mener – der sidder flere forskellige i salen – at der ikke er en ordentlig balance mellem på den ene side arbejdskraftens frie bevægelighed og på den anden side respekten for grundlæggende lønmodtagerrettigheder, lønninger og arbejdsvilkår.
Det er vi meget, meget optaget af, det er jeg meget optaget af.
Og den tror jeg til gengæld skal findes på en helt anden måde.
Den tror jeg skal findes, ved at man ligestiller de indre markedsprincipper med respekten for de selv samme rettigheder.
Det tror jeg grundlæggende er måden at løse det på, så vi har et dynamisk arbejdsmarked, men hvor det ikke er med til at underbyde lønninger og arbejdsvilkår og lønmodtagerrettigheder.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-20:
Ja, nogle gange kan man jo også blive i tvivl om, hvorvidt hr. Holger K. Nielsen i virkeligheden hedder hr. Holger Vivike, men sådan er der så meget.
Jeg må bare sige ja til, at vi har de lange briller på her; altså, det har vi.
Vi ønsker, at Storbritannien får en aftale, der er så god som muligt, og det gør vi af flere årsager.
Det gør vi, fordi vi på det lange sigt gerne vil have en eller anden form for lignende aftale for Danmark, men også ud fra en betragtning om, at vores virksomheder i det her land har stor gavn af fortsat at have så fri markedsadgang til Storbritannien som overhovedet muligt.
Det er jo også derfor, at vi foreslår, at man prøver at komme briterne lidt mere i møde på det område.
For det altafgørende må jo være markedsadgang efterfølgende, også selv om Danmark skulle risikere at være med i EU efterfølgende.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-04-20:
Jeg synes jo, det er vældig interessant, at man her fremmer sådan en elendighedsteori, hvor at jo værre Danmark får det, altså jo dårligere en aftale det her bliver for Danmark, jo bedre er det for Dansk Folkeparti.
Det er jo det, som man reelt siger.
For at fremme Dansk Folkepartis egne interesser vil man godt have, at Storbritannien får en kanon aftale på bekostning af Danmark.
Jeg synes virkelig, at det er noget, man må tænke over – også udeomkring i stuerne.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-20:
Jeg tror bare, at hr. Holger K. Nielsen – med al respekt i øvrigt – opstiller et skræmmescenarie.
Altså, det scenarie, vi ønsker fra Dansk Folkepartis side, er jo et scenarie, som også er til gavn for et Danmark, der måtte være inden for de rammer, som EU har.
Det er et scenarie, hvor Storbritannien har stort set den samme markedsadgang, som man ville have, hvis man var en del af det indre marked.
Altså, det er det, vi ønsker, for det tror vi er det, der er til gavn.
Så kan der godt være en masse, der står og skriger ude på sidelinjen om, at vi ikke kan tilbyde et land uden for EU så gode vilkår; at vi bliver nødt til ligesom at trække en streg i sandet og sige, at de jo har meldt sig ud osv., men jeg kan simpelt hen ikke se, hvordan det kan blive til gavn for Danmark, hvis vi falder tilbage til WTO-konditionerne i forhold til Storbritannien, fordi vi når til en situation, hvor vi ikke kan komme videre, altså fordi man ikke kan finde svar på spørgsmålet om en regning, som vi – de resterende medlemmer af EU – alligevel på et eller andet tidspunkt kommer til at skulle betale.
Zenia Stampe (RV), 2017-04-20:
Jeg tror ikke, at det spørgsmål, jeg vil stille, er særlig svært at svare på, og det er heller ikke ment polemisk, men det er måske i virkeligheden bare for at få helt klare linjer.
For når hr. Kenneth Kristensen Berth siger, at han har de lange briller på, så kunne jeg bare godt tænke mig at høre: Betyder de lange briller, at vi skal ud af EU?
Betyder det også et Europa uden EU?
Men det, som jeg er bange for – og det er en frygt, som jeg tror at jeg deler med rigtig mange andre – er jo den situation, som Dansk Folkeparti søger, nemlig sådan en serie af udmeldelser, hvor Storbritannien går foran, og så er der en masse, der laver copy-paste af deres udmeldelse og attraktive aftale, og deraf følgende et EU, der bryder sammen.
Jeg vil bare gerne høre: Er det, som man ønsker fra Dansk Folkepartis side, ikke bare et Danmark uden for EU, men også et Europa uden et stærkt europæisk samarbejde?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-20:
Tak for det.
Se, fru Christina Egelund, det der med at stå sammen er en illusion, og det synes jeg sådan set også udenrigsministerens indlæg var en meget god illustration af, fordi det, der jo for udenrigsministeren er det væsentligste, er at varetage danske interesser.
Således har langt de fleste, formentlig alle de andre lande, også deres små Hassaner, som skal plejes.
Så det der med at stå sammen er en illusion.
Det er også derfor, jeg i virkeligheden vil spørge fru Christina Egelund, som jo er tilhænger af frihandel, om fru Christina Egelund virkelig er af den opfattelse, at en fremtidig frihandelsaftale skal blokeres af det spørgsmål, der vedrører, om Storbritannien skal betale hver og en af sine økonomiske forpligtelser frem til 2023, også efter at Storbritannien har forladt EU.
Zenia Stampe (RV), 2017-04-20:
Det bliver så mest en kommentar.
Det er jo fuldstændig legitimt at stå inden for EU og kæmpe for, at man skal beholde mere hos nationalstaterne.
Det er jo et fair og legitimt standpunkt.
Der, hvor jeg synes at det bliver en lillebitte smule uklædeligt, er der, hvor hr. Kenneth Kristensen Berth mener, at fordi hele EU ikke indretter sig efter Dansk Folkepartis holdning – Dansk Folkeparti har jo den samme mulighed for at udøve indflydelse, som mit eget parti eller andre partier har – og fordi EU ikke indretter sig efter det mindretal, der vil den politik, som hr. Kenneth Kristensen Berth ønsker, så skal vi gamble med hele projektet.
Er det virkelig det værd, at fordi hr. Kenneth Kristensen Berth ikke kan få lov til at bestemme over flertallet, der vil en anden vej end ham, så skal vi nu ud i en potentiel serie af udmeldelser, der kan bringe hele projektet i spil?
Er det virkelig en fair måde at gamble med danske interesser og hele Europas fremtid på?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-20:
Jamen jeg er jo ikke herre over, hvorvidt Frankrig beslutter at melde sig ud af EU.
Det er jeg vitterlig ikke.
Nok tiltror jeg mig selv store kræfter, men der holder de altså op.
Jeg må bare sige, at det, der er problemet, er den kontinuerlige underkendelse af, hvilken vej EU skal gå, som EU jo udsættes for, hver gang der er folkeafstemninger om EU.
Man kan ikke engang sende en samarbejdsaftale med Ukraine til folkeafstemning i Holland, uden at den bliver fejet af bordet.
Der er det bare, jeg må sige, at hvis det ikke ligesom gør, at der ringer en klokke hos bl.a. fru Zenia Stampe, så kan det jo ende dér, hvor det falder sammen som korthus.
Men det er ikke min skyld, og det er ikke andres skyld.
Det er de tunghøre mennesker i Bruxelles' skyld.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-20:
Jeg kan forstå på ordføreren, at ordføreren gerne havde set, at Storbritannien var forblevet i EU.
Jeg skrev nogle af dem ned.
Jeg er klar over, at de ting var møntet på en optagelse af landene på Vestbalkan, men hvorfor, hr. Peter Hummelgaard Thomsen, kan man ikke tilbyde briterne et medlemskab af EU, hvor arbejdskraftens frie bevægelighed ikke er med, hvis det er ordførerens opfattelse, at man godt kan tilbyde landene på Vestbalkan et medlemskab, hvor arbejdskraftens frie bevægelighed ikke er med?
Se, det sidste er jeg jo ikke herre over.
Det er Folketinget formentlig heller ikke herre over, men vi kan måske få en indikation af, hvor det bærer hen, hvis det er sådan, at valget i den næste runde af det franske præsidentvalg står mellem Marine Le Pen og Jean-Luc Mélenchon.
Så er der måske nogle perspektiver, som begynder at tegne sig.
Men det har vi aldrig ønsket fra Dansk Folkepartis side.
Vi har aldrig ønsket et uorkestreret sammenbrud af EU.
Altså, det, som vi helst ville i den bedste af alle verdener, var da, at EU indså, at der var en relativt stor modstand imod et projekt, der handler om kontinuerlig overførsel af magt til Bruxelles og Strasbourg, og indså, at man bliver nødt til at have en politik, der levner mere plads til de enkelte nationalstater, så flere beslutninger træffes i nationalstaterne, og så nogle af de beslutninger, som i dag træffes i EU, udlægges til nationalstaterne, som det jo også var forudsat i Laekenerklæringen, eller som Laekenerklæringen åbnede mulighed for.
Det er det, vi ønsker os, men det er da klart, at hvis der ingen lydhørhed er i EU-systemet over for sådanne ønsker, som deles af en stor del af de europæiske befolkninger, så kan man jo godt ende dér, hvor fru Zenia Stampe siger at vi kan risikere et EU med gradvise udmeldelser, som falder sammen som et korthus.
Men det er ikke noget ønskescenarie for os.
Vores ønskescenarie er, at man tager sig sammen i EU og forstår, at man bliver nødt til at have en orkestreret tilbagerulning af magt til nationalstaterne.
Christina Egelund (LA), 2017-04-20:
Med al respekt synes jeg, at hr. Kenneth Kristensen Berth blander to ting sammen, som sådan set ikke har noget og ikke bør have noget med hinanden at gøre.
Det er jo sådan set det, der ligger i, at vi, før vi får afklaret rammerne for et fremtidigt samarbejde og rammerne for en fremtidig handel med Storbritannien, har afklaret den gæld og de forpligtelser, vi gensidigt har til hinanden.
Zenia Stampe (RV), 2017-04-20:
Men det er jo ikke rigtigt, at de europæiske befolkninger ikke har forholdt sig til det her spørgsmål, for det gør de jo, hver eneste de går til stemmeurnerne og vælger repræsentanter til deres nationale forsamlinger.
Det var jo også på grund af en, kan man sige indenrigspolitisk opinion og debat, at Storbritannien endte, hvor Storbritannien gjorde.
Men hvis det var sagen, at der i de europæiske lande var en virkelig stærk modvilje mod EU, en meget stærk opinion mod EU, så ville det jo også sætte sig igennem ved parlamentsvalg.
Det er jo rigtigt, at der er EU-modstandere, også store EU-skeptiske partier, men vi har ikke set valg, hvor befolkningen har sagt: Nu er vi blevet så fremmedgjorte over for det her EU, at vi giver magten til dem, der vil ud af EU.
Det er jo faktisk lidt bemærkelsesværdigt, at det ikke er sket – hvis det er så stærkt et ønske hos Europas befolkninger.
Men det er det ikke.
Anders Samuelsen (LA), 2017-04-20:
Det er egentlig bare for kort at takke for en god debat.
Vi er tidligt i processen, og jeg glæder mig selvfølgelig til samarbejdet med Folketinget og den løbende inddragelse af Folketinget i den kommende tid, ligesom vi startede ud med at gøre.
Det er sikkert og vist, at det her er en meget kompliceret affære, vi skal i gang med, det er der ikke nogen, der er i tvivl om, og at en skilsmisse sjældent er konfliktfri, skal der heller ikke herske nogen tvivl om.
Det er regeringens intention også at være hjælpsomme over for briterne, for hvorfor skulle vi ikke sørge for, at de får opfyldt deres ønske om at få gennemført deres Brexit?
Det skal de selvfølgelig.
Men vores førsteprioritet i de kommende forhandlinger må og skal selvfølgelig være at sikre danske interesser, herunder ikke mindst for virksomhederne og borgerne, og det er med det perspektiv for øje, at vi kaster os ud i arbejdet.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-20:
Jeg noterer mig, at ministeren siger, at vi i Danmark vil være hjælpsomme over for briterne.
Det er jeg glad for, hvis det er rigtigt.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide noget mere præcist om, hvor man kan se denne hjælpsomhed og de møder, som statsministeren har haft med Østrig og Irland, afspejlet i den forhandlingsposition, som regeringen indtager.
For som jeg også sagde i mine kommentarer til ministerens indlæg, havde jeg uhyre svært ved at adskille de meldinger, jeg hører fra Michel Barnier, fra det, som udenrigsministeren tilkendegiver her.
Altså, for mig at se ser det ud, som om det, som udenrigsministeren kom med, ligesom er klinet op ad Kommissionens udgangspunkt, så jeg er meget på jagt efter at se, hvor det er, at den her hjælpsomhed og de her møder, som statsministeren har haft, giver sig konkret til udtryk.