runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2022-03-04:
Tak for det.
Det er så enormt ulykkeligt, når børn og unge mennesker oplever at blive udsat for krænkelser, og derfor arbejder vi i SF hele tiden på, hvordan vi kan beskytte børn og unge bedst muligt.
Når ulykken er sket, skal man være klar til at reagere på det, så man for det første får sat en stopper for krænkelserne.
Krænkeren skal selvfølgelig også ind i retssystemet, og der er en rettergang for det.
Det skal aldrig være sådan, at unge mennesker oplever krænkelser, når de dyrker fritidsinteresser – og i virkeligheden aldrig nogen steder.
Men virkeligheden er, at det sker, også i de lokale foreninger, og det er også sket i nyere tid.
I den forbindelse har vi set, hvor svært det faktisk også kan være for foreningerne at håndtere det, og derfor er vi glade for, at der er en opstramning på området med det her lovforslag, så tilfældene forhåbentlig bliver færre.
Med forslaget foreslås det, at politiet skal orientere idrættens Udelukkelsesnævn, når hovedorganisationernes lokalforeninger indhenter børneattester med anmærkninger.
Det er godt, for med denne regelændring understøtter vi idrættens kontrolinstans og skaber et værn mod krænkelser i det idræts- og foreningsliv, som vi i Danmark er så kendt for, og som vi skal blive ved med at passe rigtig godt på.
I SF er vi også villige til at gå videre end det.
Vi vil rigtig gerne give en endnu bedre beskyttelse af børn og unge.
Vi har tidligere foreslået, at vi skulle iværksætte en taskforce under idrættens hovedorganisationer, der kan hjælpe foreningerne med at forebygge, med at rådgive dem og håndtere krænkelsessagerne, så vi kan komme det til livs.
Det er ikke en nem sag at stå derude for de lokale frivillige, og derfor bør vi også støtte dem endnu mere med det.
Vi er også villige til at arbejde med andre initiativer, der kan hjælpe børn og unge i de her situationer og i virkeligheden også de lokale foreninger, hvor man har oplevet krænkende adfærd, og hvor man oplever krænkere, der også turnerer rundt i nogle af de her foreninger rundtomkring i landet.
Det arbejde håber jeg at ministeren vil tage op.
Christian Juhl (EL), 2022-03-04:
Nej, der er hverken sket forandringer i De Radikales eller Enhedslistens mandatantal.
Vi holder lidt igen med at efterligne andre partier, hvad det angår – i hvert fald på nuværende tidspunkt.
Jeg er bare rigtig glad, når min kollega og jeg stiller os op dernede, for så går det hurtigere for formanden at få tingene til at glide.
Og så kan man jo få sig en lille alkoholfri drink i form af et glas mineralvand, inden man går på talerstolen.
Det er jo den store service, vi har der.
Det skal være trygt for børn at komme i idrætsklubber og deltage i sport og ikke opleve overgreb.
Det skal vi gøre alt, hvad vi kan, for at sikre.
Og jeg er enig med De Radikales ordfører i, at det ikke kun drejer sig om idræt og sport; det gælder alle steder, hvor unge mennesker risikerer at blive udsat for overgreb.
Vi er positive over for forslaget.
For Enhedslisten er det naturligvis uhyre vigtigt, at vi kommer seksuelt misbrug af børn og unge
til livs.
Det absolut vigtigste er, at vi bliver bedre til at forebygge, at overgreb og misbrug finder sted, og ikke mindst, at de formelle forpligtelser til at sikre børneattester rent faktisk bruges for at mindske overgreb mod børn.
Med det her lovforslag styrker vi underretningsmekanismen, så overgreb nu i endnu højere grad kan forhindres.
Derfor er lovforslaget godt, og vi styrker den fælles tillid og tryghed i de mange gode idrætsfællesskaber, der er for børn og unge rundtomkring i hele landet, og som jo er rigtig godt for børn at deltage i.
Foreninger, som er medlem af DIF, Dansk Firmaidræt eller DGI, er underlagt forpligtelsen til at underrette Udelukkelsesnævnet, når foreningen modtager en børneattest med anmærkninger.
I enkelttilfælde, hvor underretning ikke skulle ske, er der i dag i loven ikke nogen sikring for, at det bliver efterprøvet, om foreningerne opfylder deres forpligtelser.
Det kan vi ikke acceptere.
DIF, Dansk Firmaidræt og DGI nævner i deres høringssvar, at de ligeledes er positive over for lovforslaget, men Enhedslisten kan også godt se problematikken, som DIF, Dansk Firmaidræt og DGI rejser, nemlig at der i lovforslaget lægges op til, at politiet kan videregive oplysninger til en ikkeformel juridisk enhed – altså Udelukkelsesnævnet.
For Enhedslisten er det vigtigt, at det sikres, at det er den rette juridiske enhed, der modtager orientering og underretninger om, at foreninger indhenter en børneattest med anmærkninger.
Derfor er det vigtigt, at orientering fra politiet skal gå til de rette juridiske enheder, som også kan handle på det her område samt rådgive medlemsforeningerne.
Derfor vil vi gerne rejse det spørgsmål i udvalgsbehandlingen, så vi kan sikre, at orienteringen formelt ender det rigtige sted.
Vi ser frem til den videre behandling af lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-03-04:
I Danmark har vi tusindvis af frivillige i vores foreningsliv, og det er en fantastisk ting.
Det er jo livsnerven i store dele af Foreningsdanmark.
Det er det, der er limen i mange af vores lokalsamfund, der, hvor folk kan mødes.
Tusindvis af børn mødes
både for at have det sjovt og for at dyrke idræt eller for bare at være sammen.
Men der er også nogle få, som vi ikke ønsker som ansatte eller frivillige eller som trænere i foreningslivet, og det er jo bl.a. folk, der har fået en dom for seksuelle krænkelser.
Det er vigtigt for at beskytte vores børn og unge, at vi tager hånd om det og sørger for, at de ikke får sneget sig ind et eller andet sted, hvor det ikke er særlig hensigtsmæssigt.
Så derfor er det jo godt, at der kommer en hjemmel til, at kulturministeren får bemyndigelse til sammen med justitsministeren at fastsætte nogle regler, så man kan få dem udelukket.
I det her tilfælde, som det også er nævnt, er det Udelukkelsesnævnet, der får en orientering om det, når der har været sådan en børneattest, som har bonet ud på en forkert måde.
Så vi er sådan set enige i formålet med lovforslaget.
Jeg undrer mig dog lidt over, hvorfor der skal være en hjemmel til, at ministeren senere kan fastsætte det ved bekendtgørelse.
Hvorfor slår vi det ikke bare fast ved lov nu?
Hvorfor skal vi have det ekstra led ind?
Jeg undrer mig også tit over, at når vi skal fastsætte noget ved lov, så skal folk først læse loven; så er der en henvisning til en bekendtgørelse; så skal man finde den og også læse den.
Hvis vi alle sammen er enige om, at det skal være sådan, kan vi vel bare slå det fast nu.
Så ministeren kan måske sige noget mere om, hvorfor vi skal give ministeren beføjelse til, at man kan gøre det senere.
Hvorfor gør vi det ikke bare?
Hvis vi er enige om det, burde vi jo bare kunne slå det søm i nu, hvis man kan bruge det billede på det.
Så er der en anden ting, og det er også noget af det, som Enhedslisten er inde på, nemlig hvorfor vi ikke orienterer idrættens hovedorganisationer direkte, altså Danmarks Idrætsforbund, DGI og Dansk Firmaidræt.
Hvorfor skal det være Udelukkelsesnævnet, der får orienteringen, som så skal gå videre til hovedorganisationerne, som så skal rykke på det?
Det nævner de jo også selv i høringssvarene.
Jeg synes, at det mere hører hjemme der.
Det er jo ikke, fordi jeg er uenig i formålet, men det er mest det praktiske i det, altså hvor det skal ligge henne.
Så jeg vil gerne også i udvalgsarbejdet spørge, hvorfor der ikke er en direkte orientering af hovedorganisationerne i stedet for.
Måske kan ministeren sige noget fra talerstolen, eller måske jeg kan få det på skrift senere.
Jeg er tilfreds med begge dele.
Men vi er positive over for det, så det er mere nogle mindre detaljer, vil jeg betragte det som, som vi ønsker at få kigget på.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-04:
Tak for det.
Jeg bliver altid glad, når min gode kollega fra Dansk Folkeparti bliver nysgerrig.
Lad os da bare få et godt svar fra ministeren.
Jeg er sikker på, at man også har en eller anden overvejelse over det.
Så kan vi få afsluttet det, og vi kan alle sammen gå på weekend med et roligt sind og ro i kroppen.
Det handler om børns sikkerhed.
Det handler om, at de kan trives trygt i vores idrætsliv, og det tror jeg næppe der er nogen der kan være uenig i.
Det skal vi selvfølgelig sikre rammerne for.
Så kan jeg forstå på Enhedslisten, at der er alkoholfrit vand derovre, og det er jo dejligt.
Nogle gange kunne jeg tænke, at jeg måske er kommet 30-40 år for sent i Folketinget, for jeg har hørt, at der var en lidt sjovere alkoholpolitik i gamle dage i Folketinget, end der nu er.
Men det er måske godt nok, når alt kommer til alt, altså at der er ting, der har forandret sig.
Men Nye Borgerlige kan da sagtens støtte det her forslag.
Henrik Møller (S), 2022-03-04:
Tak for det.
Jeg havde egentlig på et tidspunkt tænkt, om jeg fik muligheden for her fra talerstolen at kunne sige: to be or not to be.
Det er jo sådan, at når man kommer fra og er født og opvokset i Helsingør, er man født og vokset op med Hamlets slot, Kronborg, som jo i den grad har haft en enorm betydning for kulturarven, historien og den identitet, som i hvert fald rigtig mange borgere oppe i det nordlige hjørne af Sjælland har med sig.
Jeg synes, det hænger lidt sammen med det her med, at kulturarven og historien er med til at definere os som mennesker.
Det er sådan, at vores fælles kulturarv udgør fundamentet for det samfund, vi lever i i dag.
Den fortæller os om fortiden, men den fortæller os også om nutiden og fremtiden og siger dermed noget om, hvem vi er.
Vores fælles historie skal være tilgængelig for alle danskere.
Det lovforslag, vi nu skal behandle, er et forsøg på at bidrage til det.
I juni 2021 nedsatte den daværende kulturminister en arbejdsgruppe, som fik til opgave at komme med forslag til konkrete ændringer af museumsloven.
Ændringerne skulle dels muliggøre en gennemførelse af fysiske formidlingstiltag på beskyttede fortidsminder, dels løse en række andre udfordringer med den eksisterende museumslovs bestemmelser om beskyttelse af fortidsminder.
Lovforslaget er udarbejdet på baggrund af arbejdsgruppens anbefalinger, og de består overordnet af seks dele.
Derfor bliver det skrevet ind i loven, hvilke forhold der tillægges positiv vægt ved behandling af dispensationer.
På den måde bliver det lettere for borgerne at få indsigt i, hvordan og med hvilke forbehold de her dispensationer behandles.
For det andet gives der mulighed for at gennemføre fysiske formidlingstiltag for et begrænset antal fortidsminder, hvis ændringerne understøtter tilgængeligheden og formidlingen af mindet til gavn for borgerne.
For det tredje skal det gøres lettere for de danskere, der bor på fortidsminder.
Derfor skal der i højere grad kunne gives dispensation til ændringer på beskyttede fortidsminder, der i dag har en anvendelse, som ikke er en del af fortidsmindets oprindelige funktion.
Det kan indebære opsætning af parasoller, bænke og lignende.
For det femte foreslås den automatiske beskyttelse i 100 år af fortidsminder, der er opført i 1865 eller senere, ændret.
Således vil beslutningen om, hvorvidt et fortidsminde opført i 1865 eller senere skal beskyttes, blive baseret på en konkret faglig vurdering.
Endelig foreslås det for det sjette, at der etableres en kulturarvsafdeling under Miljø- og Fødevareklagenævnet, hvor sagkyndige skal deltage i behandlingen af klager over Slots- og Kulturstyrelsens afgørelser om dispensationer.
Lovforslaget bidrager dermed alt i alt til at sikre en bedre balance mellem på den ene side at kunne formidle historien, som vores fortidsminder rummer, og på den anden side fortsat at beskytte og bevare fortidsminderne, så fremtidige generationer også har mulighed for at opleve vores fælles kulturarv.
Socialdemokratiet støtter derfor forslaget.
Stén Knuth (V), 2022-03-04:
Tak for ordet, formand.
I Venstre ønsker vi at bevare vores fortidsminder, og vi ønsker også at åbne dørene op, så flere kan se vores historie og vores kulturarv.
Vores fælles kulturarv har enorm værdi for forståelsen af fortiden, men jo også for den nutid, vi står i, og den fremtid, der kommer.
Derfor vil Venstre, at vores fælles kulturarv skal være mere tilgængelig for alle.
Med lovforslaget her får vi en mere gennemskuelig dispensationsproces, for det skal være let at gennemskue, hvilke forhold der tillægges vægt, når der søges dispensation til at ændre et fortidsminde.
Det vil gøre dispensationsprocessen lettere at forstå, og det vil gøre det lettere at lave ændringer – ændringer til gavn for formidling om og tilgængelighed til vores fortidsminder.
Men der skal også være en balance, for der skal tages hensyn til vores kulturarv og fortidsminder, og der skal også tages hensyn til formidling og tilgængelighed.
Alle skal have mulighed for at glædes over og nyde godt af vores kulturarv, som vi deler, og i Venstre glæder vi os over, at vi indfører en bagatelgrænse for ændringer af fortidsminder.
På den måde undgår vi unødige processer og kan i stedet fokusere på det, der er vigtigt, nemlig at få glæde og gavn af vores fælles kulturarv.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at Venstre hilser lovændringerne her meget velkommen.
Christian Juhl (EL), 2022-03-04:
Tak for det.
Jeg vil gerne i den her sammenhæng sige tak til Venstre for, at vi ikke skulle igennem en efter min mening brutal og meningsløs anlægslov, som I havde varslet vi skulle diskutere tidligere på ugen.
Jeg har stadig væk ikke forstået, at et parti som Venstre, som i hvert fald i ord siger, at de vil værne om fortidsminderne, overhovedet kan finde på at bruge så brutal en lov som anlægsloven inden for det her område.
Men hvad er grunden til, at Venstre overhovedet kunne finde på at bruge en anlægslov i sådan et tilfælde?
Der er ca. 700 ansatte i Arbejdstilsynet, og vores forslag var, at vi i første omgang skulle op på 1.000.
Lige nu handler det ikke om flere ansatte, men om i hvert fald at sikre dem, der er der.
Og ved næste finanslovsforhandling skulle vi gerne gradvis komme op igen, for der har været mange flere ansatte i Arbejdstilsynet, og Arbejdstilsynet har været både dygtigere og stærkere, end de er i dag.
Et andet problem er i øvrigt, at Arbejdstilsynets folk har en alt, alt for lille adgang til efteruddannelse, så de kan følge med den nye teknologi.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-04:
Men blev der så ifølge ordføreren tilført flere midler til Arbejdstilsynet på den her finanslov?
Christian Juhl (EL), 2022-03-04:
Der blev tilført flere midler, men alt, alt for få.
Det er derfor, at jeg påpeger, at både kvantiteten og kvaliteten skal løftes i Arbejdstilsynet.
Jeg kom til at sige det på den måde, at beskæftigelsesministeren er født i trillebørens tegn, og det er senere brugt i mange andre sammenhænge.
Regeringen og ministeriet skal i det her tilfælde både løftes og skubbes for at komme fremad, og det er vigtigt, at vi er mange, der skubber på for, at vi går den rigtige vej.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-03-04:
Mange tak for det, formand.
Der er jo ingen grund til at trække det her i voldsomt langdrag.
Vi har intet imod en ny mærkningsordning og synes egentlig, det er en god idé.
I forhold til arbejdsmiljøet må vi også erkende, hvis vi kigger ud i virksomhederne, at et godt arbejdsmiljø også er et konkurrenceparameter, som man skal slå på.
Derfor bakker vi op om forslaget.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-03-04:
Tak for det.
Der er ingen tvivl om, at arbejdsmiljøet er vigtigt, og at vi skal gøre meget for at sikre, at der bliver arbejdet godt med arbejdsmiljøet udeomkring.
I dag taler vi så om smileyordningen på området, som snart har 20 år på bagen.
I sin tid var den på sin vis en motivation for mange virksomheder til at gøre noget for at få den der grønne smiley.
Over tid har der så vist sig at være forskellige problematikker, og derfor er der fra flere sider et ønske om at få et nyt og opdateret system.
Det giver selvfølgelig god mening at se på systemet.
Hele formålet med et system for offentliggørelse af og information om virksomheders arbejdsmiljø er jo at motivere til at gøre en indsats for at holde arbejdsmiljøet i orden og udstille de virksomheder, der ikke gør det.
Men offentliggørelser skal være så gennemsigtige og informative, at det giver et så reelt billede som muligt.
Og det er vurderingen, at det nye system bedre og mere præcist beskriver arbejdsmiljøet på alle virksomheder, som Arbejdstilsynet har besøgt.
Derfor ser vi sådan set bare frem til udvalgsarbejdet, og vi forventer i sidste ende at kunne støtte forslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-04:
Tak for det.
Grundlæggende er vi positive over, at vi får gjort noget ved den smileyordning, som vi i hvert fald på mange områder synes er forfejlet.
Det her er så et skridt derhenad, og det er vi selvfølgelig positive omkring.
Der er så opstået en debat omkring Arbejdstilsynet, og når jeg genbesøger finansloven, kan jeg i hvert fald ikke lige se, helt præcis hvor de her ekstra midler er kommet hen, men det kan vi måske få en besvarelse af i udvalget.
Så grundlæggende er vi positive omkring det her.
Det er et skridt i den rigtige retning.
Måske skulle vi kigge på smileyordningen sådan mere generelt set, men det ligger måske mere i Erhvervsudvalget, når det kommer til stykket.
Men det kunne være smart at kigge på det, fordi nogle virksomheder derude bliver meget klemt og risikerer at få en dårlig omtale på et meget, meget spinkelt grundlag i forhold til nogle af de her ting.
Så hvis vi går et skridt væk fra smileyordningen, er vi positive omkring det.
Godt, så tror jeg, vi er enige om det med finansloven.
Peter Hummelgaard (S), 2022-03-04:
Mange tak for det.
Og også tak til ordførerne for deres indlæg ved den her behandling.
Lovforslaget, som vi i dag behandler, handler jo om at erstatte Arbejdstilsynets nuværende smileyordning med en ny, faktabaseret visningsordning.
Lovforslaget baserer sig på et forslag fra Arbejdsmiljørådet.
Formålet med visningsordningen er at opnå øget gennemsigtighed i Arbejdstilsynets arbejde.
Visningsordningen skal omfatte alle virksomheder, der får besøg af Arbejdstilsynet, og vil vise Arbejdstilsynets tilsyn og afgørelser om den enkelte virksomhed.
Visningsordningen skal medvirke til at understøtte arbejdsmiljøindsatsen og det forebyggende arbejdsmiljøarbejde samt at virksomhederne motiveres til at handle på afgørelser fra Arbejdstilsynet.
Det skal dermed bidrage til at understøtte regeringens ønske om et sikkert og sundt arbejdsmiljø på de danske arbejdspladser.
Med det vil jeg gerne takke for jeres bemærkninger til lovforslaget, og jeg ser frem til en god og konstruktiv behandling af forslaget i Beskæftigelsesudvalget.
Christian Juhl (EL), 2022-03-04:
Jeg er rigtig glad ved, at ministeren har taget det her initiativ.
Arbejdsmiljøet er mere kompliceret end at holde tilbage i et kryds i trafikken.
Derfor er det godt, at vi får et mere retvisende billede af, hvad for nogle der er banditter i arbejdsmiljøet, og hvad for nogle der gør det ordentligt, og hvad for nogle der har brug for hjælp.
Sådan plejer vi at dele det op i tre kategorier.
Derfor skal vi jo have mange flere ord på, når vi skal kunne agere og se, hvor det er, vi skal sætte ind.
Jeg vil gerne spørge ministeren, hvad grunden er til, at det skulle tage så lang tid.
Det er jo flere år siden, vi fik den rapport, der viste, at kronesmileyordningen var direkte misvisende og rent faktisk viste, at eliten inden for arbejdsmiljøet i gennemsnit var ringere end resten af virksomhederne.
Hvorfor skulle det tage så lang tid?
Kunne vi ikke få en praksis i vores ændringer af arbejdsmiljøreglerne, som gjorde, at vi relativt hurtigt kunne rette op på fejl og mangler?
Peter Hummelgaard (S), 2022-03-04:
Det synes vi er et godt værktøj, når vi skal lave ændringer ikke bare på arbejdsmiljøområdet, men også på en lang række andre områder på arbejdsmarkedet, fordi det så afspejler de forskellige hensyn og forskelle og nuancer, der er, set med arbejdstagerøjne og arbejdsgiverøjne.
Der må man jo så også bare erkende, at det har taget noget tid for Arbejdsmiljørådet at nå frem til en fælles indstilling.
Christian Juhl (EL), 2022-03-04:
Jeg kan godt forstå, det tager lang tid for Arbejdsmiljørådet, hvis nu det drejer sig om noget meget kompliceret, f.eks. det psykiske arbejdsmiljø, som vi diskuterede et helt år, før vi fik en særlig bekendtgørelse om det.
For det er nyt, og det er kompliceret.
Jeg kunne forstå det, hvis det drejede sig om nye kemiske stoffer og stoffer og produkter, der indvirker på hinanden.
Det er også ret kompliceret.
Og selvfølgelig skal man da have eksperter ind, og man skal vurdere, hvordan man bedst beskytter sig i arbejdsmiljøet.
Men så simpel en ting som smileyordningen, som jo fylder nogle få linjer: Hvad er grunden til, at man kan sidde og nusse med det i flere år, før man kommer frem til det her, for alle ved jo, at vi er nødt til at beslutte, at det ikke duer med den gamle smileyordning?
Jeg kan godt forstå, at Nye Borgerliges ordfører ikke lige umiddelbart kan se det.
Det var en af de ting, jeg diskuterede med ministeren.
Men det er vigtigt både at kigge på antallet af stillinger, antallet af projektstillinger, men også på nettobeløbene, som afsættes til det, og der skal man ned i nogle små decimaler for at se forbedringerne.
Det er også derfor, jeg klager over, at vi ikke får en hurtigere udvikling af Arbejdstilsynet.
Så det er rigtig godt.
Vi har jo haft en del tekniske gennemgange ovre ved ministeren omkring forskellige spørgsmål i forbindelse med de forandringer i arbejdsmiljøstrategien, der skete for et par år siden.
Der ligger bl.a. også et ønske fra flere end Enhedslisten om, at vi styrker Arbejdstilsynet både kvantitativt og kvalitativt.
Så lad os prøve at tage en snak i udvalget.
Det kunne være, at Nye Borgerlige ville være med på at afsætte flere penge til Arbejdstilsynet.
Det ville glæde mig rigtig, rigtig meget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-04:
Det er bare til det, ordføreren siger om, at Arbejdstilsynet skal tilføres flere penge.
Her er jeg nysgerrig efter at høre: Var det et krav fra Enhedslisten til finansloven?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2022-03-04:
Helt grundlæggende vil jeg nødig blande mig i den helt overordnede tilgang til nævnet, da det ikke ligger ressortmæssigt hos kulturministeren, men jeg vil godt understrege vigtigheden af, at dem, der sidder og er med til at vurdere dispensationer, når det kommer til vores fortidsminder og kommer til det her område, så også har en viden inden for området.
Og hvad de så i øvrigt kalder nævnet, må Enhedslisten, tænker jeg, rejse i rette fora.
Christian Juhl (EL), 2022-03-04:
Jamen nu har jeg jo tillid til den regering, der sidder, altså at de har et helhedsbillede af tingene, og at de også sørger for, at borgerne kan finde rundt i det komplicerede system, der måtte være.
Derfor vil jeg gerne bede ministeren om selv at tage initiativ til, at vi kalder det for klagenævnet for fortidsminder eller noget, der ligner, og som associerer til det, vi rent faktisk snakker om.
Det andet kan man med et lille glimt i øjet kalde falsk varebetegnelse.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2022-03-04:
Tak for det.
Men det er da i hvert fald noteret, at det er Enhedslistens ønske.
Tak for det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-03-04:
Med det her lovforslag bliver tingene jo ikke automatisk fredet efter 100 år.
Der skal det være efter en konkret meddelelse om et sted og efter en konkret faglig vurdering.
Jeg vil høre, om ministeren ikke er enig i, at der lidt mangler en strategi for, hvad det så er for nogle ting, der skal have den her meddelelse og vurderes.
Og kan ministeren sætte nogle ord på, hvad det er, der skal lægges vægt på i den her konkrete vurdering?
Jeg frygter oprigtigt, at det kan begynde at skride.
Vi kan godt sidde nu i Folketingssalen og sige, at vi er enige om, hvad den konkrete vurdering skal være, men det kan jo være, det er noget andet om 10 år.
Så kan det være, at formidlingen pludselig vægter dobbelt så meget og ikke bevarelsen af det.
Så hvordan sikrer vi, at man beholder den her restriktive tilgang, når det bare er sådan en flydende konkret vurdering?