runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Bruus (S), 2025-11-26:
Vi har taget det her i brug, fordi det er godkendt i EU.
Vi har taget det her i brug, fordi det bliver brugt i en række andre lande.
Det er ikke, fordi vi er de første, der kaster os ud i det her.
Vi har sådan set gjort det, fordi det er godkendt og der er lavet rigtig mange forskningsresultater, der viser, at det er sikkert at bruge.
Vi har også haft en række landmænd, der har brugt det hele året, uden at de har oplevet de problemer, og så har vi en række landmænd, der er gået i gang med at bruge det her, hvor de så har oplevet – og det anerkender vi fuldt ud – en udfordring, og det tager vi dybt seriøst.
Det er vi i gang med undersøge, og vi arbejder for, at det skal være nemt og enkelt, selvfølgelig, at lade være med at fodre dyrene, hvis man er usikker på, om det betyder noget, eller hvis man kan se, at besætningerne er syge.
Tak for spørgsmålet.
Det er klart, at vi tager de hændelser, der har været, og som nogle landbrugere beretter om i forbindelse med fodring med tilsætningsstoffet Bovaer, meget alvorligt.
Det gør regeringen også, herunder Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri, og jeg forstår, at ministeren også får lejlighed til at svare på spørgsmålet lige om lidt.
Det er så ministeren fødevarer, landbrug og fiskeri, der har ansvaret for dyresundhed og dyrevelfærd.
Derfor tog jeg også en drøftelse af emnet i sidste uge med alle ordførerne fra landbrugsaftalen, hvor ordføreren jo også selv var med, og hvor vi jo også aftalte at følge op på det på møder snarest muligt, så vi holder dem tæt orienteret om sagen.
Som jeg også sagde på mødet, vil jeg gerne understrege – og det vil jeg også gerne gøre her – at det er vigtigt for regeringen, at anvendelsen af nye klimavirkemidler ikke må gå ud over hverken dyrenes sundhed eller dyrenes velfærd.
Landbrugerne har mulighed for at undtage en ko fra fodring med Bovaer, hvis koen udviser symptomer på baggrund af fodring med Bovaer, eksempelvis hvis der er nedsat trivsel for koen, reduceret ædelyst eller reduceret mælkeydelse.
Det kræver alene en tro og love-erklæring.
Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri og Fødevarestyrelsen har stort fokus på at undersøge problemet nærmere, og der er foretaget yderligere undersøgelser i samarbejde med Aarhus Universitet.
SEGES er også er ved at afdække mælkeproducenternes erfaringer med Bovaer, og jeg og mit ministerium følger selvfølgelig den udvikling meget tæt.
Jeg vil også gerne minde om, at Bovaer er godkendt på baggrund af samme grundige risikovurdering i EU som andre fodertilsætningsstoffer.
Jeg synes, at regeringen tager sagen meget alvorligt sammen med resten af Folketinget, og vi vil fortsat leve op til de aftaler, vi har indgået.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-11-26:
Jeg er godt klar over, at de alvorlige problemer ude i staldene hos nogle landmænd så har medført, at regeringen har accepteret, at landmænd ikke behøver at køre videre med dyreforsøget med Bovaer.
Men det er jo ikke noget, der sådan løser det hele.
Det er én ting, at man så giver lov til, at den ansvarlige ude på gården kan lade være med at bruge Bovaer, og der vil der så ske det, at der her i 2025 vil være rigtig mange landmænd, som ikke lever op til det lovkrav, der er, om at bruge Bovaer i 80 dage.
Det bliver jo stoppet.
Det bliver op til landmanden at sige: Det vil vi ikke gennemføre.
En anden ting er, at vi jo sådan set også har den samme udfordring i de følgende år.
Nu går spørgsmålet her på, om man vil sætte det på pause.
Der har man så, hvad skal man sige, håndteret det for indeværende år.
Men vi kigger jo også ind i noget næste år og de følgende år.
Der er det jo sådan, at der er sat en undersøgelse i gang om det dyrevelfærdsmæssige i at fodre med Bovaer.
Det er så en undersøgelse, som bliver afsluttet i 2028-2029.
Hvad er det så, man vil gøre i de følgende år?
Man kan jo godt sætte noget på pause i flere år.
Jeg synes ikke rigtig, regeringen har løst det.
Det er lidt specielt, at man har lovgivning, og at man så alligevel ikke behøver at leve op til loven.
Hvad så næste år?
Jeg synes, der mangler noget opfølgning på det her.
Jeg synes, at man fra regeringens side burde sætte det her på pause indtil 2029, så man har en undersøgelse af det dyrevelfærdsmæssige.
Er ministeren enig i det?
Jeppe Bruus (S), 2025-11-26:
Jeg er faktisk enig i, at vi går ekstremt meget op i dyrenes sundhed og i dyrevelfærd.
Derfor vil jeg egentlig også gerne have mig frabedt, at man siger, at det her skulle være et dyreforsøg.
Der er jo tale her om et produkt, som er godkendt efter utallige forskningsrapporter på EU-plan og bliver brugt i 25 lande.
Så jeg synes faktisk, det er sådan en forfladigelse af debatten.
Jeg kan godt regne ud, hvorfor det udtryk bliver brugt: Det fungerer formentlig godt på sociale medier.
Men jeg vil gerne have mig frabedt, at man siger, at vi her stiller os i spidsen for et kæmpe dyreforsøg.
Vi tager det her meget alvorligt, og det er også derfor, vi ikke bare accepterer en tro og love-erklæring kan – vi har sådan set opfundet den, og vi arbejder med at styrke modellen, men det ved ordføreren jo godt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-11-26:
Det kan godt være, at det provokerer, at jeg kalder det dyreforsøg.
Men nu er der nogle landmænd, der har forsøgt at indføre det her på deres besætning, og jeg har f.eks. set en graf for, at når en landmand tilsatte 25 pct. Bovaer af det, han skulle, så faldt dyrenes tyggetid; så prøvede han at sætte det op til 50 pct., og så faldt den yderligere; så satte den op til 75 pct., og så var der lige pludselig en fjerdedel af køerne, der var så syge, at han stoppede med det.
Nu er vi så kommet frem til, at han lovligt kan stoppe med det i år, og det synes jeg er godt.
Men jeg synes, at der er noget her, der ikke er undersøgt godt nok, i forhold til de problemer, der har været for kvæget.
Er ministeren ikke enig i det?
Ministeren må gerne bruge et andet sprog, men det er så alvorlige problemer.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-11-27:
Alene i 2025, altså indeværende år, har borgere på Amager klaget 43.000 gange over støj og 13.000 gange over lugtgener fra Københavns Lufthavn.
Nu bor jeg også selv på Amager, men jeg skal lade være med at komme med personlige anekdoter, for jeg synes, tallene taler deres eget klare og tydelige sprog.
Vi har kunnet se en udvikling i støjgener og en udvikling i lugtgener.
Der har været en rapport, som er ret ildevarslende i forhold til mængden af ultrafine partikler, hvilket jo igen har affødt, at en række forældrebestyrelser har råbt vagt i gevær – det ved jeg at ministeren er bevidst om.
De er bekymrede for deres børn.
Det er derfor, vi i SF har fremsat det her beslutningsforslag.
Det er ikke det bedste af alle verdener, men vi har prøvet at fremsætte et, der var realistisk i omfang.
Finansieringen til det har vi fundet i den såkaldt grønne indenrigsrute og nogle penge fra erhvervsstøtten, som regeringen jo selv haft som politik skulle omdannes til nogle andre ting.
Nogle af de ting, vi foreslår, er brugen af taxibots, som man f.eks. bruger i Schiphol lufthavn i Holland, et storskalaforsøg med lavaromatiske brændstoffer og nogle andre tiltag.
Det koster ikke de store selskaber i lufthavnen en krone.
Det koster ikke lufthavnen selv.
Vi har fået finansiering til det her.
Jeg håber virkelig, at partierne vil se velvilligt på det her forslag.
Jeg har lovet at hilse fra Enhedslisten, Radikale Venstre og DF, der ikke kunne være her, og sige, at de tre partier støtter beslutningsforslaget.
Magnus Heunicke (S), 2025-11-27:
Men der er ingen sammenhæng mellem fødevarepriserne i supermarkederne i Danmark og den grønne trepart.
Der er alligevel ingen af de ting, der er blevet til noget endnu.
Det er rigtigt, at vi så skal tage 10 pct. af vores areal i Danmark og ikke længere dyrke intensivt der, men lave noget andet på det areal, og det skal vi for at redde livet i vores fjorde, lige såvel som vi skal beskytte grundvandet bedre.
Alternativet er, at vi skal betale en langt højere vandregning, som familierne skal betale, for at få renset vandet for de ting, som vi finder ved vores vandboringer.
Så der skal reageres, og det er billigere at forebygge, end det er at rense op bagefter.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-27:
Så jeg satte mig jo ned og fandt ud af, hvad landbrugsjord sådan gennemsnitligt koster i Danmark, og det er 187.500 kr., og hvis vi ganger det med de der 600.000 ha, så mangler vi 112,5 mia. kr.
Det er mange penge.
Der er mange folk, som allerede nu står og kigger på fødevarepriserne og tænker, at de 12,5 mia. kr. kunne man måske få noget billigere oksekød for.
For det, der også sker, hvis man tager endnu mere landbrugsjord ud, er, at alle vores vælgere så skal til at betale endnu mere nede ved køledisken.
For jeg har nu aldrig nogen sinde set nogen steder, hvor man, når tingene blev dyrere at producere, så solgte det billigere.
Det vil jeg gerne spørge ministeren om: Har han nogen sinde oplevet det?
Tak for det.
Nu fik vi jo snakken om tvang, fordi ministeren i sin egen tale begyndte at sige, at frivillighed duede ikke, så nu skulle vi gøre noget andet.
Og bare for ikke at få sådan et moderat svar vil jeg så sige: Min forståelse af det modsatte af frivillighed er tvang.
Så det var derfor, at den kom der.
Men skal vi ikke slå fast, at der er mange andre ting, som landbruget hjælper med, inden vi sådan tager 200.000 ha ekstra ud?
Altså, svenskerne fælder skov for at kunne producere fødevarer.
Så hvis vi nu ikke bruger det logiske redskab, vi har, til at sige, mere eller mindre underfinansieret, at nu skal vi have en masse skov, men bruger det til at beskytte grundvandet, så kommer der en ekstraregning.
Nu ejer jeg ikke motorvejen i det eksempel, hvor man ville bestemme hvor hurtigt jeg kørte, så det er jo nok ikke noget, som jeg fuldt og helt skal erstattes for, men hvis jeg ejer jorden, skal jeg fuldt og helt erstattes hvor det, hvis man laver de her ændringer.
Det er ministeren forhåbentlig fuldstændig enig i.
Så er min bekymring bare, i forhold til at man snakker om det her plus plus-noget og glemmer, hvad regningen er – det har man jo gjort tidligere fra Socialdemokraternes side, når man tog ting fra folk uden at vide, hvad det kostede – om man har sat pengene af, og om man har finansieret det her.
Leila Stockmarr (EL), 2025-11-27:
Jeg vil starte med at sige, at vi har en flertalsregering og vi har en regering og en stat, der er for et år siden har købt lufthavnen og derfor har maksimal aktiemajoritet i Københavns Lufthavn.
Ansvaret er entydigt regeringens, uagtet hvilken minister det er.
Vi har haft samråd med begge ministre.
Bolden bliver kastet rundt.
Jeg ved, at SF og Enhedslisten begge to har haft finansministeren i salen.
Vi prøver at komme hele vejen rundt.
Nu har vi mulighed for at spørge en af de ansvarlige ministre på vegne af regeringen, hvad man vil gøre for at beskytte borgerne på Amager mod sundhedsskadelig forurening.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren om tre meget konkrete ting: Vil ministeren sørge for som minimum, at borgerne på Amager får udleveret de målinger, der er af den partikelforurening – ikke i vægtet form, men i real time – de bliver eksponeret for ved at bo tæt på lufthavnen?
Vil ministeren, som også SF foreslår, bede lufthavnen om at foretage de nødvendige investeringer for at sikre sig taxibots?
Vil ministeren sørge for, at udvidelsen ikke betyder, at der vil komme flere fly, der har parkeringspladser, ladestandere tæt på bolignære områder?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-11-27:
Ministeren er jo ekspert i at prøve at sabotere sådan nogle diskussioner: Først er det slet ikke et beslutningsforslag, der på nogen måde hører hjemme på ministerens ressortområde, og det kan jo undre lidt, i forhold til at en regering altid selv kan beslutte sig for, hvor et forslag skal behandles henne.
Så hvis det ikke er den pågældende minister, kunne det være en anden.
Det står jo regeringen frit for.
Så får vi at vide, at det alligevel er på ministerens område, fordi det er forligsbelagt, men det ligger uden for ministerens kompetence.
Og det sidste vil jeg måske ikke knytte så mange kommentarer til.
Jeg synes, det efter talen står rimelig tydeligt, hvad ministeren har kompetence til og har lyst til at gøre ved det her.
Jeg vil bare konstatere, at der er titusindvis af borgere, der føler sig ekstremt generet af det her.
Og det er ikke anekdotisk.
Jeg kunne godt læse et hav af de vidnesbyrd op, der er blevet sendt til statsministeren og derefter sendt til transportministeren.
Der er tal bag de her gener.
Thomas Danielsen (V), 2025-11-27:
Jeg hørte ikke lige noget spørgsmål, ud over at jeg efter sigende ikke skulle have styr på mine kompetencer.
Men regeringens kompetencer er jo netop opdelt.
Det er jo derfor, ordføreren eller hvert fald ordførerens parti har siddet til forhandlinger på området med tre ministre.
Det er, fordi kompetencen er delt mellem tre ministre.
Og jeg står gerne på mål for alt.
Men det var jo netop derfor, vi rakte ud til ordføreren.
Det var for at høre: Er ordføreren sikker på, at det er et beslutningsforslag, man ønsker?
Så ordføreren har jo vist, at man har holdninger til sagen, og måske også, hvad man ønsker at forhandle med regeringen, når man kommer ind i forhandlingsrummet.
Det er jo det, man skal huske på.
F.eks. er den største bid af det her jo faktisk noget, der er planlagt forhandlinger omkring.
Og så har ordføreren selvfølgelig nu sagt til hele Folketinget, hvad man ønsker at forhandle, når man kommer ind i forhandlingslokalet.
Men det er jo bare ikke noget, der egner sig til et beslutningsforslag.
Det var min eneste pointe.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-11-27:
Igen vil jeg sige: Hvis regeringen ikke kan finde ud af at sende den rigtige minister i salen, er det jo egentlig ikke Folketingets problem.
Transportministeren sagde, at det her hovedsagelig var klimaministerens ressort.
Det må I jo selv om.
Altså, det er vel ikke Folketingets problem.
Nu vil jeg til noget politisk: Anerkender ministeren, at der på en række områder foregår en tilsvarende eller højere udledning af en række emissioner, end der gjorde inden covid, altså inden der var et naturligt drop i antallet af flyvninger, f.eks. på CO 2 , THC, NO x , SO x og andre udledninger?
Thomas Danielsen (V), 2025-11-27:
Nu må ordføreren undskylde, men jeg bad netop mit hus om at række ud til udvalget og til ordføreren for at sige: Er du sikker på, at du på et ressort, der er delt mellem tre ministerier, vil have én minister herned for at behandle det som et beslutningsforslag?
Altså, det kunne være en forespørgselsdebat, hvor der var flere ministre eller et eller andet.
Men nu stiller ordføreren så et spørgsmål direkte til miljøministeren.
Ordføreren skal så stille spørgsmål til transportministeren og ikke til miljøministeren.
Det er jo det, som jeg så anbefaler ordføreren at gøre.
Ordføreren har selv indkaldt til samråd, hvilket jo er smart, for hvis man så vil tale om ejerskab, kan man jo tale til finansministeren, hvis man vil tale om miljøforhold, partikelforurening, kan man jo tale til miljøministeren, og hvis man vil tale om spørgsmål, som vedrører transportministeren, kan man spørge transportministeren.
Det var det, ordføreren gjorde, da ordføreren indkaldte til samråd.
Derfor kan jeg ikke svare på andres ressorter.
Det håber jeg at man accepterer.
Det var derfor, jeg startede med at sige, hvor vigtig den her dagsorden er.
Jeg remsede op, hvad man har gang i af forskellige projekter, og jeg har også forsøgt at redegøre for, hvilke kompetencer der er, herunder de forsøg, der pågår med taxibots osv.
Leila Stockmarr (EL), 2025-11-27:
Hvad angår de ting, jeg spørger ind til – så vidt jeg er orienteret med alt det arbejde, vi har lavet fra vores og SF's side – er det transportministeren, der kan sige til lufthavnen: I skal investere i de her taxibots, ikke have en eller anden langsigtet plan, hvor I rejser ud og ser, hvad de gør i andre lufthavne, men her og nu, fordi der er brug for det.
Det er også på transportministerens område, man har vedtaget den nye lov om lufthavnen.
Det er derfor, vi spørger transportministeren, om man vil sikre, at en konsekvens af den lov ikke bliver, at der kommer flere fly parkeret tæt på bolignære områder.
Jeg har også spurgt ministeren skriftligt, om man vil udlevere målingerne fra lufthavnen til borgerne.
Det har jeg fået et nej til.
Men fordi SF nu har fremsat det her forslag, synes jeg, vi skal spørge igen, fordi problemerne kun vokser ude på Amager.
Henrik Frandsen (M), 2025-11-27:
Hvis der er tale om ekspropriation, skal man have fuld og hel erstatning.
Men det er jo ikke det samme, som at der altid er tale om ekspropriation, når man laver et indgreb fra Folketingets side.
Jeg vil også sige, at det jo også er tvang, at vi siger til danskerne, at de kun må køre 80 km/t på landevejene.
Altså, vi tvinger ved det danskerne til at bruge længere tid på at transportere sig frem og tilbage.
Det kalder jeg lovgivning.
Det kalder jeg regler.
Det kalder jeg sund fornuft.
At bruge et ord som tvang på den måde, som hr. Kim Edberg Andersen gør, synes jeg ikke er inden for skiven.
Torsten Gejl (ALT), 2025-11-27:
Som en del af løsningen af det her problem ville det da være supergodt at plante træer.
Jeg taler ikke om produktionsskov.
Jeg taler om biodiversitetsskov og rigtig naturskov.
Så hvis ordføreren kan overtale landmændene til, at der skal plantes træer der, hvor de hælder gift ud, som ryger ned i vores drikkevand, så er det da en af de rigtig gode løsninger.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-27:
Det eneste, jeg fik ud af det, var, at der da i hvert fald var et klart juleønske fra ordføreren om at få en ordbog og så spørge, hvad det modsatte af frivillighed er.
Det er tvang.
Lovgivning er som udgangspunkt tvang.
Det er det jo; vi trækker regler ned over hovedet på mennesker, og så skal de rette sig efter det, og det skal de også, selv om de ikke frivilligt synes, det er en god idé.
Man hoppede sådan rigtig let hen over det der med, at hvis man tvinger nogen til ikke at sprøjte, er det ekspropriation.
Mener Moderaterne, at så skal man have fuld og hel erstatning efter grundloven?
Og har regeringen sørget for, at der er penge til det?
Thomas Danielsen (V), 2025-11-27:
Jeg er nu ikke enig i, at problemerne kun vokser.
Tværtimod er der gang i en række projekter, tværtimod sker der en udvikling i retning af mindre støj, hvis man går tilbage historisk, og det bliver faktisk forbedret, hver gang der kommer flere og mere moderne fly.
Den udvikling skal vi selvfølgelig kunne understøtte.
Derudover skal vi tage en lang række initiativer i forhold til både samarbejde og udvikling.
Jeg indledte også med at sige, at nu er kompetencen i forhold til støjregulering jo faktisk ikke hos transportministeren endnu, men i sidste uge fremsatte jeg så et forslag om det, så det bliver det.
Derfor tør jeg godt sige, som jeg også nævnte indledningsvis, at regeringen kommer til at fremsætte rammer for CPH's støj, og de skal ikke hæves, faktisk tværtimod.
Katrine Robsøe (RV), 2025-11-27:
Men det er jo også vigtigt at huske, at vi, hvis man har kommerciel skovdrift, så også skal have regler for, at man ikke må lave alt muligt på de områder, hvis der bliver sprøjtet.
Samtidig synes jeg også, at det er en fair pointe for visse landmænd, hvis de skulle have lyst til at omlægge til f.eks. økologi, at være med til at drive fremtidens landbrug på den måde i stedet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-27:
Det er et vigtigt område.
Men det er jo også befriende som blå vælger at vide, at det ikke kun er Venstre, der laver løftebrud.
Det gør Socialdemokraterne også.
For det er den ene del af talen fra de tre partier.
De er blevet lovet noget, og det er ikke blevet holdt.
Danmarksdemokraterne vil jo som altid gerne hjælpe Alternativet med at komme i mål.
Det vil vi, og det er også derfor, jeg siger: Hvorfor planter vi ikke bare de træer de steder, hvor der bliver lavet grundvand?
Vi kunne plante træerne, som vi ved vi har x antal hektar af.
Det er blevet lovet i den grønne trepart.
Den må vi ikke være med i, fordi der var vi nok lidt fornuftige.
Vi har 400.000 ha træer, og vi skal beskytte ca. 200.000 ha landbrugsjord.
Hvorfor ikke bare tage træerne og plante der?
Ville det ikke løse problemet?
Så kunne vi gøre det med en bestemt hastighed.
Det er for pokker en aftale, der allerede er aftalt.
Så kunne man ikke gøre det, og ville det ikke løse det?
Så kan man have mange argumenter, og det køber jeg fuldstændig ind på, men det ville jo løse problemet, altså vi har løsningen i hånden.
Det er bare et spørgsmål om, om man fra forespørgerens side ønsker at løse problemet.
Der mangler vi så lige kortet for at se, om det er noget, staten ejer, eller om det er noget, private ejer.
For så skal vi have fundet en pose penge til dem, men jeg tror da, det er tydeligt for enhver, som står uden for den grønne trepart, at der kommer tvang nok i den.
Det gør der.
Den er underfinansieret i forvejen, og så skruer man på alle mulige parametre for at få det til at være så dårligt at eje jord i Danmark, så man kan komme i mål.
Det er selvfølgelig drillerier, men sådan helt løsningsorienteret ville det så ikke løse det, hvis vi nu fik den der skov oven på de sårbare områder?
For så har vi taget et af de bedste midler til at beskytte drikkevandet, nemlig skov, og sat de steder, hvor vi har brug for at beskytte grundvandet.
Torsten Gejl (ALT), 2025-11-27:
Jo, det er stadig væk en god idé.
Jeg ved ikke, om det virker overalt.
Men kæmpestore naturskove kan du godt sælge til Alternativet, særlig når det er oven på et område med truet grundvand.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-11-27:
Jeg synes, det vigtigste i debatten her er det demokratiske problem, at regeringen har lovet danskerne, at der ikke må sprøjtes over vores grundvandsdannende områder, og så er der ikke skete noget i 3 år.
Når man har et flertal, skal man også levere det, man har lovet at gøre.
Jeg prøvede at spørge lidt ind til det her i debatten og fik jo det svar fra Socialdemokratiets ordfører, at man syntes, at man havde gjort meget.
Men man har ikke gjort det, man lovede; man har ikke lavet det forbud mod at forurene grundvandet, som man havde lovet danskerne.
Så nu opfordrer vi endnu en gang regeringen til at gøre det, de har lovet danskerne, og så sker der sikkert ikke noget.
Men det er jo det, vi kan gøre.
Jeg synes, at et andet interessant aspekt var det spørgsmål, der var her til sidst: Hvorfor planter man ikke bare skov oven på de grundvandsdannende områder?
Jeg vil egentlig også gerne svare på det, for jeg synes ikke, at der er blevet svaret på det endnu.
Det er jo, fordi det primært foregår frivilligt.
Så når landmændene ikke vil afgive deres jord, bliver der ikke plantet skov.
Det er det, der er årsagen til det ude i kommunerne.
Så det dilemma, man står i, er jo, om man så skal bruge nogle skrappere redskaber til at pålægge landmændene, at det skal de, altså at de skal være med til det, og at det ikke er nok med frivillighed.
De redskaber har man faktisk også lovgivningsmæssigt.
Man kan godt i sidste ende ekspropriere landmændenes landbrug, har jeg fået at vide af miljøministeren, og det synes jeg også at man skal også gøre.
I de tilfælde, hvor man ikke kan få folk til at være med frivilligt, er vi nødt til at sige: Jamen så bliver det ufrivilligt; så bliver det tvang, som hr. Kim Edberg Andersen helt korrekt kalder det modsatte af frivillighed.
Det er nødt til at være sådan, at man ikke får lov til at forurene vores grundvand, og der er nogle steder, må man bare ikke må have lov til at sprøjte.
Så vi håber, at der bliver gået lidt hårdere til værks, og vi håber også, at kommunerne kommer i gang, for de bruger ikke de redskaber, de har – det er også korrekt.
Man har jo i forvejen nogle muligheder her.
Men det handler, så vidt jeg forstår, simpelt hen primært om, at det er ret krævende at gennemføre ekspropriationssager.
Det kræver et ret stort juridisk apparat, og det er derfor, at det simpelt hen går for langsomt.
Men vi skal have noget tempo på.
Tak for ordet.