runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-05-29:
Tak for spørgsmålet.
Det glæder mig, hvis vi har samme ambitioner i forhold til landbruget, for så er vi da lidt tættere på målet.
Vi har foreslået, at det skal være med op mod 86 pct., for det vil faktisk være det, vi kan reducere med, uden at vi kan mærke det på vores eget kødforbrug, som jo er et af de højeste i verden.
Så meget kan vi faktisk reducere med og stadig væk spise det danske kød, vi gør i dag, hvilket jo er, fordi det primært går til eksport.
Og det vil vi, fordi det frigiver utrolig meget areal, og det vil løse rigtig mange af de problemer, der er i landbruget.
Det vil gøre, at naturen får mere plads, fordi vi skal producere mindre foder.
Hvis vi nu bare reducerede den animalske produktion med 50 pct., som jeg tror der efterhånden er ret mange der faktisk kan se en idé i, ville det frigive et areal på størrelse med Sjælland og Fyn tilsammen, som vi så derved enten kunne bruge på at dyrke grønsager eller grønne proteiner eller udlægge til natur, så vi får mere natur, og så vi får en bedre naturværdi.
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-29:
Tak for en god tale.
Alternativet og Radikale Venstre har jo flere mærkesager tilfælles.
Nu fik vi lejlighed til at diskutere demokratiet for lidt siden, vi har EU, som vi er glødende tilhængere af i begge partier, og så har vi selvfølgelig det grønne, som er en meget stærk fælles faktor.
Vi er jo enige om, at landbruget skal igennem en stor omstilling, og jeg tror, vi har helt samme ambitionsniveau, hvad det angår.
Men det er jo også en diskussion, hvad det er for nogle virkemidler, der egentlig skal til, altså hvad der egentlig er de bedste redskaber og håndtag at tage fat i her, både i Danmark og i EU.
Og der har jeg faktisk til gode at høre, hvad man forestiller sig i Alternativet, altså hvor meget udtagning af jorder, hvor mange afgifter, hvor meget landbrugsstøtte.
Hvad er det for nogle tiltag, der skal til?
Det kunne være spændende at høre lidt mere om.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-05-29:
Jeg tror, nogle af de problemer, der er, når vi diskuterer ligestilling i Danmark, er, at man tror, at det handler om lige adgang.
Det er, at vi politisk er nødt til at blive langt mere bevidste om, at der er forskellige privilegier i vores samfund, og derfor er det en politisk opgave at sørge for at fordele de privilegier så lige som muligt, og det gør, at vi kan lempe skatten i bunden.
Til gengæld kan vi hæve skatten på formuerne og for dem, der har mest i forvejen.
Det er jo en helt enkel måde at fordele ressourcerne mere ligeligt på, sådan at alle får mulighed for at få del i de goder, vi har i samfundet.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-29:
Det er fuldstændig sådan.
For nu er det bare senest de økonomiske vismænd, som jo, og det er lidt interessant, i forhold til at det skal kunne betale sig at arbejde, er inde at sige, at det med at lempe skatten på arv gør, at dem, der arver, arbejder mindre.
Det vil sige, at vi står i et scenarie, hvor det ikke er et spørgsmål om, at nogle går ned i tid, hvor det ikke er et spørgsmål om, at nogle vil arbejde mindre, men hvor det er et spørgsmål om, hvem der får lov til det, hvem der faktisk får adgang til det.
Så jeg vil bare høre: Hvad gør vi så nu, for at det her ikke kommer til at blive klassekamp fra oven, for at sige det mildt, hvor nogle er frie og rige til at kunne få mere fritid, mens andre ikke kan?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-05-29:
Tak til ordføreren for spørgsmålet.
Det er jo en sag, som Alternativet er rigtig optaget af, og jeg deler fuldstændig analysen af, at den her debat tit bliver grebet forkert an.
Vi hører tit fra Socialdemokratiet og regeringen, at det handler om, hvorvidt man er glad for at arbejde eller ej, og hvorvidt arbejdet har en betydning.
Det tror jeg vi alle sammen er enige om at det selvfølgelig har, og langt, langt de fleste mennesker vil jo rigtig gerne bidrage til fællesskabet, heldigvis, så det er jo ikke det, det handler om.
Det kunne eksempelvis være at være sammen med sine børn, at komme en tur i skoven, at besøge sine ældre på et plejehjem, eller hvad det nu måtte være, man gerne vil have mere tid til.
Vi er jo, mens vi har bygget velfærdsstaten, gået gradvis ned i tid, så det med høj arbejdstid og en god velfærdsstat er ikke en til en afhængige af hinanden, tværtimod.
Vi ønsker derimod, også for netop at imødekomme det, som ordføreren er inde på, at vi omsætter noget af den her produktivitet til tid i stedet for skattelettelser, der vil komme de rigeste til gode, og som vil øge den ulighed, der desværre er stigende.
Tak, og tak for det gode samarbejde om det.
Vi må blive ved med at lægge pres på regeringen for at komme med den lovede handlingsplan, som vi deler intentionen om.
For det er en meget, meget vigtig del af vores politik, og jeg er ærlig talt også lidt træt af hele den kategorisering af såkaldt identitetspolitik, som man tager mindre alvorligt, fordi det nemlig handler om mennesker og om mennesker med minoritetsbaggrund, som oplever den her form for diskrimination.
Det er ikke mindre vigtigt end eksempelvis finanspolitik.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2024-05-29:
Tak for det.
Jeg må jo på forhånd undskylde over for min kollega, hvis det, jeg siger nu, er banalt.
Det synes jeg bare man skal have med, når man tager den her debat.
Det er det, vi taler om.
Det er ikke institutioner, det er ikke noget abstrakt, det er børn.
PET siger meget klart, at Carolineskolen ikke kunne eksistere i Danmark, hvis der ikke var den meget voldsomme politibeskyttelse.
Ordføreren er inde på, at det også gælder en række andre institutioner, der er udsat for trusler.
Hvad er det helt specifikt for nogle institutioner, der oplever trusler på det niveau?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-05-29:
Når ordførere fra forskellige partier på begge sider af fløjene bliver ved med at grave i det her, er det, fordi det er, som om det er meget svært for ordføreren at tage i sin mund, at der er en specifik udfordring i forhold til jødehad og antisemitisme i Danmark, og at det er støt stigende og har været støt stigende siden den 7. oktober.
Så selv om det er danske jøder, vi snakker om, så er det påvirket af andre omstændigheder.
Hvad er det, som gør det svært at erkende, at der er et stigende problem med antisemitisme, som vi bør have et særligt fokus på i Danmark, og som vi alle sammen ønsker have et særligt fokus på?
Og kan ordføreren komme med et bud på, hvorfor det er jøder, der bliver truet?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-05-29:
Jeg ved ikke, hvor mange gange jeg skal sige det på forskellige måder.
Jeg tager totalt afstand fra jødehad.
Det gør jeg
hundrede procent – punktum!
Susie Jessen (DD), 2024-05-29:
Vi kan sagtens snakke om Hamas og Israel en anden dag.
Det gør jeg gerne.
Men det her handler faktisk om danske jøder.
Det er jøder, der er født og opvokset i Danmark.
De har altid boet i Danmark.
De er danskere.
Vil ordføreren ikke erkende det?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-05-29:
Det kan jeg da sagtens.
Jeg gør det igen og igen, men jeg prøver at brede samtalen lidt ud, ligesom man hele tiden bliver bedt om at skulle tage afstand fra terrorangrebet og Hamas, når man prøver at sige, at det, der er sket lige siden, næppe er et modsvar, men er en decideret voldsom krigshandling.
Så ja, jeg tager da totalt afstand fra jødehad, selvfølgelig.
Susie Jessen (DD), 2024-05-29:
Det ene er, at jødehadet i virkeligheden er det værste angreb på minoriteter i Danmark i øjeblikket.
Det er den ene ting.
Den anden ting, ordføreren ikke ser ud til at ville erkende, er, at der er muslimske grupperinger, som går målrettet efter jøder i Danmark.
Jeg ved ikke, om ordføreren har læst den der rapport om antisemitiske handlinger, der er sket i Danmark siden den 7. oktober.
Altså, der er jo f.eks. tale om et ældre ægtepar, der går ud af en jødisk kirkegård og bliver overfaldet, og der er børn, der bliver truet i skolegården.
Der er alle mulige forskellige eksempler på jøder, der bare bliver angrebet, også overrabbineren blev for den sags skyld angrebet i et S-tog, fordi han havde en kalot på.
Det er eksempler på målrettet had mod en minoritetsgruppe.
Jeg har også set masser af hagekors på det sidste i storcentre og i tog.
Altså, det her er et kæmpestort problem.
Hvorfor er det så vigtigt for ordføreren ikke bare at tage afstand?
Hvorfor tager ordføreren ikke bare afstand, men skal hele tiden sige, at der også er alle mulige andre?
Kan ordføreren ikke bare tage afstand fra det her jødehad, der er i Danmark i øjeblikket?
Jeg synes, det er utroligt, hvis ordføreren ikke kan det.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-05-29:
Det er jeg enig i – og det har jeg aldrig nogen sinde sagt.
Det, jeg netop siger, er jo, at en samtale beror på, at der er to, der taler sammen, og ikke bare én side, der taler én sag.
Det går jeg ud fra at vi er enige om.
Men man har jo ret til at demonstrere i Danmark.
Det er sket mange gange gennem tiden, og det er jo den måde, de folkelige bevægelser har været med til at rykke det her samfund.
Det eneste, jeg efterspørger, er, at man også viser sympati for de civile palæstinensiske tab.
Altså, jeg ved ikke, hvad det er, ordføreren hører, men jeg synes ikke, det er svært at sige og tage afstand fra det, som ordføreren beder mig om.
Jeg synes, jeg har gjort det virkelig mange gange nu.
Så der er ikke noget svært i det, overhovedet.
Jeg har så det politiske privilegie, at jeg har taletid her og også ønsker at åbne debatten for, at der i det danske samfund også opleves racisme i andre grupper, og dem synes jeg også vi skal tage alvorligt, også hvis det er mennesker med ikkevestlig baggrund eller mennesker, som har en anden religion – lad os nu bare sige islam.
Det er også religiøse minoriteter, der oplever had og diskrimination.
At jødehadet er stigende, er et kæmpeproblem, og det skal vi da gøre alt, hvad vi kan, for at stoppe.
Men det er jo større end som så.
Jeg synes klart ikke, at det er i orden at sende trusler til mennesker.
Det siger sig selv.
En samtale er jo, at man lytter til hinanden.
Det er det, jeg er inde på her.
Den her konflikt er på begge sider, og den er lang.
Jeg ved godt, at vi taler meget om det frygtelige terrorangreb den 7. oktober 2023 begået af Hamas, som vi alle sammen tager afstand fra igen og igen.
Men det retfærdiggør jo ikke hele den modbydelige krig, der har været lige siden.
Så det, jeg savner i den her mere inkluderende samtale, er, at man også viser sympati for alle de palæstinensiske civile, der lige nu bliver dræbt i Gaza.
Maria Durhuus (S), 2024-05-29:
Jeg hæftede mig ved ordføreren, der enten i talen eller i et svar talte om polarisering og om, at vi skulle forebygge det, og at vi skulle sikre den inkluderende samtale.
Den inkluderende samtale er jeg ret interesseret i at høre lidt mere om, for det jo er sådan, at siden terrorangrebet har de danskere, der ikke har tonet rent flag og udtrykt ren støtte til Palæstina, inklusive mig selv, modtaget hundredvis af mails med det samme indhold fra forskellige navne, så de ikke kan blokeres.
Jeg har fået billeder af døde børn i mit dueslag i Folketinget sammen med andre politikere med en beskyldning om at have blod på hænderne.
Er det en inkluderende og ikkepolariserende samtale?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-05-29:
Jeg kan kun endnu en gang sige, at jeg synes, at det er dybt uacceptabelt, at der er institutioner, der oplever den form for trusler, som Carolineskolen gør.
Nu er det fjerde gang, at det bliver taget op.
Jeg må sige det samme igen: Det er uacceptabelt, og det kan ikke være rigtigt.
Derfor skal vi bekæmpe den form for had, trusler og racisme, der findes i Danmark.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2024-05-29:
Hvad er det for nogle mennesker i det her samfund, der lever med de her trusler?
For racisme er en bred betegnelse.
Men der er jo en anden betegnelse, som er meget mere specifik.
For det handler om jøder i Danmark.
Så det er jo antizionisme, vi taler om her.
Det er ikke racisme bredt set.
Det er jøder, der har brug for den her beskyttelse, og ikke alle mulige andre, sådan som ordføreren insinuerer uden at kunne pege på en eneste institution, som har det beskyttelsesbehov, som ordføreren ellers påpeger og påstår at andre institutioner har.
Så derfor må jeg jo gentage spørgsmålet: Hvad er det for nogle helt specifikke institutioner, der har det beskyttelsesbehov, som den jødiske skole Carolineskolen har?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-05-29:
Jeg vil gerne sige igen, at det, at der er børn i Danmark, hvis skole skal beskyttes af politiet, ikke bare er beklageligt; det er fuldstændig uacceptabelt.
Og netop i forhold til tidligere ordførere vil jeg sige, at vi ønsker en handleplan mod racisme, fordi vi ønsker at komme det her til livs.
Hvad er det for nogle mennesker, der lever under diskrimination og had og trusler?
Det vil vi gerne til livs, men det gælder jo alle mennesker, der lever under den form for trusler i det danske samfund.
Maria Durhuus (S), 2024-05-29:
Men det at sige, at ingen i Danmark viser sympati, det at fordømme de handlinger, der sker dernede lige nu, og så det at sende millioner af kroner ned til nødhjælp er jo ikke det samme, som at danskerne pludselig nægtes at holde kvindernes internationale kampdag – et arrangement, folk er inviteret til, og som bliver afbrudt af nogle, der mener, at det har de retten til.
At gå igennem gaderne i København og råbe jihad og andre skældsord får man lov til.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-29:
Jeg vil godt have lov til at takke hr. Rasmus Jarlov for modet til at bruge det citat, for det sad jeg nemlig også og grublede over hvordan jeg kunne få passet ind.
Jeg tror ikke, at jeg her vil delagtiggøre andre i, hvilke sammenhænge og hvilke ministre det var, jeg tænkte på, da jeg ville have brugt det citat.
Men jeg må bare sige, at jeg tror, eller jeg går da ud fra, at vi er enige om, at det ulykkeligvis går dårligt for Ukraine.
Og det gør det jo, fordi der er så mange europæiske lande, som ikke lever op til det, vi har lovet dem.
Hvis man ser Frankrigs, Spaniens og Italiens bidrag tilsammen til Ukraine, er det jo mindre, end hvad Danmark har givet.
Hver eneste gang Danmark har givet noget, har det selvfølgelig været med Dansk Folkepartis fuldstændig udelte opbakning.
Så jeg håber virkelig, at hr. Rasmus Jarlov er enig med os i den bekymring over, at der ikke er andre europæiske lande, som giver mere til Ukraine, sådan at vi kan få skubbet både Putin og Rusland tilbage.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-29:
Det er den her snak om voldsmandens veto.
Vi har korankugler herude, og vi har lige gennemført en indsnævring af danskeres ytringsfrihed, hvor jeg ved at hr. Christian Friis Bach var stor fortaler for, at vi skulle lave det knæfald.
Det har jo så bare udviklet sig mere og mere.
Man kan sige, at palæstinenserne har haft frie valg.
De har så valgt Hamas.
Jeg forstår bare ikke timingen i, at man i et faktisk eftertænksomt parti vælger at fremsætte forslag i det danske Folketing så kort tid efter en så voldsom terrorhandling, om, at det er nu, man skal gøre det.
Kan ordføreren ikke se, at det kan blive set som en svaghed?
Hvorfor skulle man så stoppe?
Hvorfor skulle man ikke bare udrydde Israel?
Rasmus Jarlov (KF), 2024-05-29:
Tak for en god og sjov tale, som vi jo meget langt hen ad vejen er enige i, bl.a. når det handler om opgøret med bureaukrati.
Jeg elsker også »Blinkende lygter«.
Et af mine yndlingscitater er, da Mads Mikkelsen og Ole Thestrup står oppe ved koen og Ole Thestrup spørger: »Hvad skød du den med?«
Det får mig til at tænke på Ukraine.
Hvad skal de skyde russerne med?
Grunden til, jeg spørger, er, at jeg har noteret mig, at hr. Anders Vistisen er rejst til Ukraine for at lave videoer om, hvor dårligt det går i Ukraine.
Der vil jeg bare være sikker på, at vi fortsat kan regne med Dansk Folkepartis fulde støtte til Ukraines frihedskamp, både i Europa-Parlamentet og selvfølgelig også her i Folketinget.
Der er jo også lidt udfordringer i Dansk Folkepartis gruppe i Europa-Parlamentet med AfD, som har været ude med noget afstandtagen til Ukraine, som vi ikke kan have.
Der vil jeg gerne bruge et andet Ole Thestrup-citat: Vi kan jo ikke have sådan en flok bavianer til at rende rundt og ... i skovbunden.
Det synes jeg altså også gælder i forhold til de mennesker, som forsøger at undsige vores støtte til Ukraine.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-29:
Jo, det gør jeg.
Det er jo en helt relevant indvending fra den ene side, hvor den anden side så er, hvilke indskrænkninger man skal lave i uskyldige menneskers privatliv.
Når jeg før nævnte alle mulige andre eksempler, var det kun for at sige, at alle jo har deres grænser for, hvor meget man synes man skal gribe ind i privatlivets fred.
Det var derfor, det var ikke, fordi jeg troede, at hr. Bjørn Brandenborg mente, at vi skulle have rumaflytning eller kameraovervågning i alle hjem.
Det er kun for at sige, at vi alle sammen har et sted, hvor vi siger, at her knækker balancen mellem hensynet til vores ret til ikke at blive overvåget som uskyldige borgere og det at give politiet de bedste efterretningsskridt.
I en verden, hvor alle var overvåget hele tiden, ville man kunne opklare alle forbrydelser.
Jeg tror, vi så en film engang, hvor det var sådan.
Men det ønsker vi jo ikke, så det er jo at finde de rigtige balancer.
Der ligger vi nok bare to lidt forskellige steder.
Men tak for at rejse diskussionen, for jeg synes, det er en meget relevant diskussion.
Anne Paulin (S), 2024-05-29:
Frygter ordføreren ikke, at der vil være en masse tilfælde, hvor man aldrig kommer dertil i opklaringsarbejdet, hvor man har den mistanke, der kan føre til, at man kan få en dommerkendelse osv.?
Frygter ordføreren ikke, at hvis man suspenderer de her regler, der er på området, så vil det føre til, at der vil være en masse forbrydere, som vil få en lettere gang på jord, fordi de vil kunne gå under radaren og ikke vil blive opdaget i den teledata, som man kan benytte sig af i dag?
Frygter ordføreren ikke, at de vil få en lettere gang på jord og der vil være færre forbrydelser, der vil blive opklaret?
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-29:
Jeg tror, jeg synes, jeg svarede på det før.
Altså, vi mener, at den nuværende logningsbekendtgørelse er i strid med EU-retten og altså ulovlig, det vil sige, den gør indgreb mod borgerne, som er ulovlige i forhold til EU-retten, så vi mener, den skal laves om.
Vi mener, at så længe der er en dommerkendelse og der er en mistanke, skal man selvfølgelig kunne lave logning.
Så vil jeg også bare gerne sige, at det jo ikke kun er Enhedslisten, der er kritiske over for det.
Det er jo alle de organisationer, som opererer med retssikkerhed.
Det er Justitia, som måske ikke er en, der politisk ligger tæt på Enhedslisten i øvrigt, det er andre rettighedsorganisationer, det er Amnesty – det er de organisationer, som beskæftiger sig med menneskers retssikkerhed.
Jeg forstår virkelig godt spørgsmålet, og jeg synes virkelig, og det er ikke for at være polemisk, at det er enormt dilemmafyldt, for jeg kan godt forstå trangen.
Det er jo lidt den samme diskussion som den om, om alles dna skal registreres.
Der er jo nogle af de her steder, hvor vi når ind i de her meget principielle spørgsmål, og vi har altså lagt os der, hvor vi siger, at hvis man skal overvåge, skal det være, fordi man har en dommerkendelse og en mistanke.
Men jeg anerkender, at det er et dilemma.
Anne Paulin (S), 2024-05-29:
Tak for det.
Jeg vil også gerne spørge ind til det her om logning og teledata.
Jeg synes på mange måder, det lidt er et skråplan, når ordføreren begynder at lave sammenligninger med sådan Stasilignende tilstande.
Det her med at kunne benytte sig af teledata er jo især et vigtigt værktøj for politiet i sager, hvor gerningsmanden er ukendt, hvor personen går totalt under radaren, og hvor det ikke er den forbryder, som man måske ellers kunne have forventet i de her sager.
Så jeg vil bare gerne høre ordføreren svare på, om politiet skal have frataget de muligheder, der er for logning i dag
, hvis det står til Enhedslisten.
Hvis I kunne gøre det her i morgen, ville I så fratage politiet de muligheder, som de har for logning?
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-29:
Jeg er ikke helt sikker på, jeg forstod den sidste del af spørgsmålet.
I forhold til den anden del, altså det her med, at vi stiller op på det, der hedder listevalg, altså at det er partiet, der ligesom beslutter rækkefølgen, er den måde, det fungerer på, at det jo stadig væk er sådan, at hvis der er et flertal, der ønsker at stemme på en anden end den, der er spidskandidat, vil den person blive valgt.
Det er jo kun stemmerne fra de mennesker, der sætter kryds bare ved Ø'et, der så at sige tilfalder den øverste på listen.
Man kan sige, at hvis man bare stemmer Ø, overdrager man det ligesom til Enhedslisten at beslutte, hvem det er, der bliver valgt.
Det er den måde, det fungerer på med listevalg, men der er jo fordele og ulemper ved både listevalg og sideordnet opstilling.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-05-29:
Det var det, som stod i artiklen.
Det er nemlig det her med, at det er meget langt fra, hvor Enhedslisten står, eksempelvis deres syn på feminisme.
Vi ved, at medlemsdemokratiet betyder meget for Enhedslisten, fordi I faktisk vælger at prioritere listerne, sådan at uanset hvor mange stemmer man får, er det den øverste på listen, der vælges ind, f.eks. til europaparlamentsvalget, hvor der er en mand øverst, så kvinder har reelt ikke en særlig god chance for at vælges til Europa-Parlamentet for Enhedslisten.
Derfor er medlemsdemokratiet meget vigtigt i Enhedslisten.
Hvorfor kan man ikke i hvert fald informere om, at der er en sag i gang med hensyn til at finde ud af, om det her medlem skal ekskluderes?
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-29:
Jeg synes, det er helt vanvittigt.
Altså, jeg synes, Hamas er en skrækkelig organisation.
Ikke alene har de gennemført et bestialsk terrorangreb, de er jo også en organisation, som på alle måder strider imod alt, hvad vi i Enhedslisten står for.
Det her vil blive behandlet, og det vil blive taget op, når folk udtaler sig om det.
Det skal jo siges, at der er tale om et menigt medlem.
Det er altså ikke en, der har tillidsposter eller andet i partiet.
Men jeg synes, det er noget fuldstændig åndssvagt, og de ting, han siger, og det tror jeg også godt ordføreren ved, repræsenterer jo på ingen måde, hvad vi står for i Enhedslisten.
Det synes jeg også er vigtigt at holde fast i.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-05-29:
Jeg vil egentlig gerne følge op på ordførerens svar til Susie Jessen.
Jeg ved, det er en sag, vi har spurgt om mange gange, og jeg finder det også sørgeligt, at vi skal blive ved med at spørge.
Det handler om det medlem, der nævnes, og som anser Hamas som en modstandsbevægelse.
Nu nævner ordføreren, at hovedbestyrelsen ikke har haft lejlighed til at drøfte det endnu, men jeg sidder med en artikel fra B.T. fra den 4. maj, hvor det her medlem udtaler sig.
Det her medlem er også medlem af Enhedslistens hovedbestyrelse, ifølge artiklen.
Nu ryster ordføreren på hovedet; du må endelig rette mig, hvis jeg har misforstået noget.
Men er det virkelig sådan, at det venter man bare en måneds tid med, hvis man får at vide, at man har medlemmer, som ser Hamas som en modstandsbevægelse, og at man egentlig ikke mener, det er grundlag for eksklusion – det venter man bare med til næste almindelige hovedbestyrelsesmøde?
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-29:
Nej, det gør det jo ikke.
Men man kan sige, at Cheminova jo gør det, som de har fået lov til af myndighederne.
Det, der er meget bekymrende ved den sag her, er jo, at i hvert fald ifølge en række eksperter er den vejledning, som man lige nu er ved at behandle Cheminovas nye tilladelse til at udlede ud fra, i strid med loven, den er i strid med EU's regler, og den kan risikere at give Cheminova lov til at udlede endnu mere, end de gør i dag.
Altså, det er en helt bizar historie, synes jeg, og jeg håber virkelig, at vi ved fælles pres på regeringen og havets såkaldte minister kan få det her stoppet.
Signe Munk (SF), 2024-05-29:
Statsministeren og Socialdemokratiet har jo sagt, at det er forureneren, der skal betale.
Mener hr. Pelle Dragsted, at det her princip gælder for Cheminova, der pumper forurenet spildevand ud i Vesterhavet?