runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Ellemann (V), 2016-10-26:
Tak for spørgsmålet.
Det lyder selvfølgelig voldsomt, når det fremgår af artiklen, at antallet af hjemvisninger fra Ankestyrelsen i sager om tabt arbejdsfortjeneste skulle være femdoblet fra 2013 til 2015, og det er faktisk heller ikke et tal, jeg kan genkende.
Jeg går ud fra, at den her artikel henviser til den ankestatistik, som Ankestyrelsen offentliggjorde på deres hjemmeside, men tallene i den statistik kan ikke direkte sammenlignes, fordi tallene fra 2013 kun dækker over ½ år.
Så er det også vigtigt i den her diskussion at huske, at en hjemvisning betyder, at kommunen skal behandle sagen igen og træffe afgørelse igen, men det betyder også, at en kommune vil kunne nå frem til den samme afgørelse igen, når de nye oplysninger er blevet indhentet.
Så står der også i artiklen, at kommunerne fjerner støtten uden saglig begrundelse – det er også gentaget i spørgsmålet her.
Hvis det er sandt, er det selvfølgelig ikke lovligt, for kommunen skal altid give en saglig begrundelse, hvis man ændrer i en afgørelse om f.eks. tabt arbejdsfortjeneste.
Men jeg ved godt, at reglerne er svære, og det har vi senest set i en række sager om tabt arbejdsfortjeneste og lange skoledage, som udvalget jo også har stillet spørgsmål om.
Derfor har jeg taget undervisningsministeren under armen, og vi er enige om, at vi sender et fælles hyrdebrev til kommunerne om, hvordan folkeskoleloven og hvordan reglerne om tabt arbejdsfortjeneste spiller sammen.
Det tror jeg er nødvendigt, og det er både mit håb og min forventning, at brevet vil kunne medvirke til at gøre reglerne tydeligere for kommunerne og dermed forhåbentlig også mindske antallet af sager, Ankestyrelsen omgør eller hjemviser.
Karina Adsbøl (DF), 2016-10-26:
Nu er det jo sådan, at Dansk Folkeparti har haft fremsat et beslutningsforslag om opsættende virkning, så man netop fik opsættende virkning også i sager om tabt arbejdsfortjeneste.
Der kunne jeg jo godt tænke mig at følge op på den del: Mener ministeren ikke, der skal være opsættende virkning i de her sager, så forældre ikke lige pludselig står i den situation, at de ikke kan få tabt arbejdsfortjeneste vedrørende deres børn?
Noget andet, ministeren siger, er, at ministeren sender et hyrdebrev ud.
Sender ministeren hyrdebrevet ud, fordi ministeren mener, at kommunerne tolker lovgivningen forkert?
Karen Ellemann (V), 2016-10-26:
Det ligger naturligvis på hvert sit lovgivningsområde, men når vi taler om børn med et handicap, som jo selvfølgelig har en undervisningspligt, så er det en vigtig diskussion, så vi er sikre på, at kommunerne kan håndtere det, og det er derfor, vi sammen sender det her hyrdebrev ud.
Karina Adsbøl (DF), 2016-10-26:
Og så vil jeg gerne have, at ministeren svarer på, hvornår ministeren agter at sende det her hyrdebrev ud.
Karen Ellemann (V), 2016-10-26:
Ja, nu kommer der bare mange spørgsmål i en køre.
Jeg er ikke enig i det med den opsættende virkning; og hyrdebrevet er under udarbejdelse.
Karina Adsbøl (DF), 2016-10-26:
Det vil så sige, at ministeren ikke kan give en dato for, hvornår kommunerne kan forvente at få det her hyrdebrev.
Der står simpelt hen nogle forældre her i nogle svære situationer.
Men kommunerne er begyndt i langt højere grad at fjerne den støtte – uden saglig begrundelse.«
Det er det, der også står i den her artikel.
Og så står der netop det, at den her familie har fået fjernet deres kompensation for 12 timer, og så stoppede kommunen støtten, og så skulle familien klage til Ankestyrelsen.
Så satte kommunen efterfølgende støtten op til 4 timer, men Ankestyrelsen sagde så, at den skulle sættes op til 12 timer.
Så der er jo noget ravruskende galt her.
Pernille Bendixen (DF), 2016-10-26:
Tak for svaret.
Vi er jo enige om, at man ikke skal stå her og sagsbehandle eller bestemme, hvad kommunerne skal gøre og ikke skal gøre.
Vi respekterer det kommunale selvstyre.
Det skal vi selvfølgelig blive ved med.
Men der må vel også på en eller anden måde være en øvre grænse, hvor man skal sætte hælene i.
Man kunne stille det hypotetiske spørgsmål: Skal vi til at sende dem på nogle endnu vildere rejser?
Det må der næsten være.
Og er der ikke en grænse, vi kan trække fra Folketingets side?
Holger K. Nielsen (SF), 2016-10-26:
Det her svar viser jo, at hr. Naser Khader indrømmer, at man er nødt til at tage Rusland med i en sådan operation.
Om den så bliver via FN – og det er det bedste efter vores mening – så er Rusland nødt til at være med, for ellers kommer man i direkte konflikt med Rusland.
Og derfor er hr. Naser Khaders forslag jo urealistisk, som situationen er i øjeblikket.
Jeg synes i og for sig, at der kan være god mening i at tage det op.
For 3-4 år siden diskuterede jeg det også selv, men lige nu er det uundgåeligt, at man kommer i en direkte konflikt med Rusland.
Karen Ellemann (V), 2016-10-26:
Man kan da i hvert fald sende klare politiske signaler.
Det synes jeg man gør ved at tage debatten.
I det hele taget forsøger jeg selv at være meget fokuseret på, hvad den reelle effekt af forskellige indsatser er.
Virker det, man gør?
Hjælper det virkelig, hvis folk eksempelvis har et massivt hashmisbrug?
Det siger sig selv, at det er vigtigt at komme væk fra det miljø.
Om væk er til Caribien eller til et andet sted i landet har jeg altså tillid til, at kommuner og sagsbehandlere fagligt er rustede til at kunne afgøre.
Naser Khader (KF), 2016-10-26:
Vi Konservative har ønsket den her hasteforespørgsel om blodbadet i Aleppo i Syrien forhandlet i dag.
Vi er meget glade for, at det har kunnet lade sig gøre.
Vi mener, det er vigtigt, at Danmark med høj stemme fordømmer krigsforbrydelserne i Aleppo og Syrien, men også efterfølgende handler på denne fordømmelse.
Ikke langt herfra, 4-5 timers flyvetur herfra, er vi vidner til et blodbad af historiske dimensioner.
Det foregår primært i Syriens største by, Aleppo, som bløder.
Syrien bløder, landets borgere dør, og mange hundrede tusinde børn lider under den her konflikt.
Vi hører alle deres råb om hjælp, men vi gør intet.
Jeg håber på en god og konstruktiv debat.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-10-26:
Jeg er jo helt grundlæggende enig i, at det ville være rigtig godt, hvis der kom et flyveforbud over Syrien.
Men spørgsmålet er, hvem der skal lave det flyveforbud, og hvornår man kan lave et sådant flyveforbud.
Der kunne jeg bare godt tænke mig at høre klart fra De Konservative, hvem man forestiller sig der skal lave det her flyveforbud, og om De Konservative vil støtte et flyveforbud uden om FN.
Naser Khader (KF), 2016-10-26:
Det, vi synes er vigtigt, er, at vi i første omgang siger, at vi i Danmark mener, at der skal være et flyforbud.
Vi vil gerne arbejde i retning af at gøre alt, hvad vi kan, for at få indført flyforbud – gerne via FN's Sikkerhedsråd, men det kan nok ikke lade sig gøre der; der vil Rusland nedlægge veto.
Hvorfor ikke arbejde i retning af en koalition af villige, der siger: Vores hensigt er ikke at besætte et land, det er ikke at invadere, det er at beskytte civilbefolkningen, og det kan kun gøres ved flyforbud.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-10-26:
Jeg mener, at Danmark bør arbejde for et FN-ledet flyveforbud over Syrien.
Det vil jeg klart opfordre udenrigsministeren til at gøre.
Jeg vil bare godt høre fra hr. Naser Khader: Vil du ikke sige klart til danskerne i dag fra Folketingets talerstol, at det altså kan betyde en åben krig med Rusland?
Naser Khader (KF), 2016-10-26:
Så det er helt utopisk.
Det at opfordre regeringen til at gøre det er en gratis omgang – spørgeren ved godt, det ikke kan lade sig gøre.
Derfor siger jeg, at så må vi arbejde med en koalition af villige, og vi behøver ikke gå i konflikt med Rusland.
Det, man kan gøre, er udelukkende at gå efter Assads fly, det er dem, der bruger de der tøndebomber, som de kaster ud over civile.
Man kan gå målrettet efter Assads fly.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-10-26:
Men Assads fly bliver beskyttet af Rusland.
Det er jo det, der er hele pointen i den russiske intervention dernede, nemlig at man entydigt bakker op om Assad, og det er derfor, at det er gået så frygtelig galt.
Det kan gøres uden det her, uden at Rusland på den ene eller den anden måde er indforstået med det.
Naser Khader (KF), 2016-10-26:
Det er ikke et nyt synspunkt, jeg kommer med.
Jeg har sagt det i 4-5 år: flyforbudszoner i Nordsyrien og i Sydsyrien, så vi kan beskytte de civile.
Det var, længe før Rusland kom ind og blandede sig i konflikten, at vi ikke gjorde tingene rettidigt.
Igen ærgrer jeg mig over, at vi i Vesten har deponeret vores handlefrihed i hænderne på Putin.
Det er jo det, vi har gjort.
Vi er handlingslammet.
Vi kan ikke gøre noget, for så kommer vi i konflikt med Putin.
Det er det, vi siger.
Men hvad er alternativet til flyveforbud?
Jeg kender alle indvendingerne, det er meget nemt at komme med en masse indvendinger, men det er et spørgsmål om vilje til at sige: Det er det, vi vil, og det er det, vi vil arbejde i retning af.
Og så må man finde ud af, om man kan nå så langt.
Man kan godt sige, at det er vores position i Danmark.
Susanne Eilersen (DF), 2016-10-26:
Jeg vil glæde mig til at få nogle svar på skrift om de bekymringspunkter, der er, så jeg siger tak.
Pernille Bendixen (DF), 2016-10-26:
Man kan sige, at det godt kan have en effekt på nogle unge.
Det har vi jo set i nogle fjernsynsprogrammer.
Der har været x antal, der er kommet ud af miljøet og misbruget.
Men man kunne vel også argumentere for, at det lige så meget er den unges motivation for at gå ind i projektet, der har været afgørende.
Man kan sige, at havde de været tungere belastet, havde det nok ikke været ad frivillighedens vej.
Det her er jo også motivation og frivillighed.
Jeg har i hvert fald nogle tanker om, at det lige så meget kan være motivationen, der virker, som tilbuddet.
Karen Ellemann (V), 2016-10-26:
Grundlæggende deler jeg spørgerens interesse for området og interesse for, at indsatserne skal virke.
Jeg mener egentlig også grundlæggende, at det er et af de største problemer for unge med et massivt misbrug.
Der bliver iværksat masser af indsatser, og nogle har bedre effekt end andre.
Dermed også være sagt, at der laves ting, som formentlig i bedste fald ikke rigtig hjælper på noget.
Jeg er optaget af, at vi får tilvejebragt langt mere viden om, hvilke indsatser der reelt gør en forskel, så vi kan få udbredt de metoder og de indsatser og få hjulpet børn og unge fri af misbrug og i det hele taget forebygge, at man kommer dertil.
Pernille Bendixen (DF), 2016-10-26:
I et svar til min kollega hr. Peter Skaarup skriver ministeren, at kommunerne har pligt til at føre tilsyn med de anbragte unge.
Er det ministerens holdning, at kommunerne har levet op til det, når der faktisk har været sager med både hashmisbrug og alkohol på de ture til Caribien?
Karen Ellemann (V), 2016-10-26:
Jeg vil i hvert fald ikke gå så langt som til at sige, at man skal føre det personrettede tilsyn ved at tage hele turen til Caribien.
Det er jo ikke i orden, hvis der finder misbrug sted, mens man så at sige er i kommunal varetægt, og mens der er indsatser i gang.
Det er grundlæggende et problem i vores samfund.
Det er det også på mange af institutionerne.
Derfor har jeg stor respekt for de ledere, der går forrest og siger, at der skal være nultolerance her og unge skal ud af deres misbrug.
Susanne Eilersen (DF), 2016-10-26:
Hvilke tanker gør ministeren sig om salget af raffinaderiet og gasterminalen ved Fredericia Havn til det nystiftede Dansk Olieselskab som beskrevet i Lokalavisen Fredericia den 11. oktober 2016?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-10-26:
Tak for spørgsmålet.
Lad mig indledningsvis understrege, at det naturligvis ligger regeringen meget på sinde at skabe og bibeholde danske arbejdspladser, ligesom jeg også ved det ligger Dansk Folkeparti på sinde.
Som jeg forstår sagen på baggrund af oplysninger i Lokalavisen Fredericia, er der forskellige aspekter at forholde sig til.
De vedrører både konkurrencemæssige og miljømæssige aspekter såvel som spørgsmål om konkursrisiko.
Jeg ved også, der er stillet et spørgsmål til miljø- og fødevareministeren senere i dag.
Men det, der vedrører konkurrencemæssige aspekter, er jeg dog i stand til at sige noget om, og der kan jeg oplyse, at der efter konkurrencereglerne er klare regler for, hvornår en fusion skal anmeldes til henholdsvis Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen eller Europa-Kommissionen.
En anmeldelsespligtig fusion kan ikke gennemføres uden konkurrencemyndighedernes godkendelse.
Reglerne om fusionskontrol er baseret på størrelsen af omsætningen for de fusionerede parter.
Dansk Olieselskab ApS' danske advokat har oplyst Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen om, at parterne ikke lever op til krav om anmeldelse hverken i Danmark eller til Europa-Kommissionen vedrørende det anførte salg.
Det skyldes, at de fusionerende parters omsætning efter styrelsens oplysninger ikke overskrider de relevante tærskler for anmeldelsespligt til Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen eller Europa-Kommissionen.
Så ud fra konkurrenceregler fører salget af raffinaderiet og gasterminalen til Dansk Olieselskab ikke til myndighedsbehandling på nuværende tidspunkt.
Derfor er det heller ikke korrekt, når det i Lokalavisen Fredericia fremgår, at Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen skal godkende salget.
Konkurrencerådet og Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen er uafhængige myndigheder i alle opgaver i relation til konkurrenceloven, herunder også fusionskontrol.
Derfor har jeg heller ikke mulighed for at gå ind i sådanne konkrete sager.
Susanne Eilersen (DF), 2016-10-26:
Det er jo så lidt ærgerligt, at ministeren ikke kan gøre det.
For nu er det jo sådan, at der, hvor Shells raffinaderi ligger i dag, ligger der jo også DONG eller den statsligt ejede del, som skal sikre forsyningssikkerheden af olie med både udskibning og pipeline.
Derfor er det jo sådan lidt bekymrende, når Shell i dag vedligeholder DONG's andel ude på hele raffinaderigrunden.
Derfor kunne jeg måske også godt tænke mig at spørge ministeren, om ministeren kan garantere, at forsyningssikkerheden og den fortsatte vedligeholdelse af raffinaderigrunden og gasterminalen på Fredericia Havn kan opretholdes, såfremt Dansk Olieselskab lukker og går konkurs.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-10-26:
Jeg vil meget gerne svare på alt, der vedrører regeringen, men jeg har også respekt for, at der er forskellige ressortopgaver, og indtil videre er det desværre ikke sådan, at jeg bestemmer alt i regeringen.
Det arbejder jeg for på daglig basis.
Derfor beder jeg altså om, at det spørgsmål må stilles til energi-, forsynings- og klimaministeren, da jeg ikke har det ansvar og derfor heller ikke vil udtale mig om det.
Det er ikke af mangel på lyst og vilje, det er simpelt hen, fordi jeg ikke har den viden, som der bliver spurgt til.
Susanne Eilersen (DF), 2016-10-26:
Jamen det må vi så tage op med en anden minister.
Men jeg kunne da godt tænke mig at høre, hvordan ministeren så ser på, at køberen er en relativt nystiftet virksomhed, som har fået ny direktør, og som er et underselskab til en anden virksomhed, der har et lidt blakket ry med en masse konkurser og tvangsopløsninger bag sig.
Derudover er kapitalindskuddet jo, ifølge avisen i hvert fald, steget fra 50.000 kr. til 10 mio. kr. få dage før købet af Shellraffinaderiet.
Nu ved jeg godt, at ministeren siger, at Konkurrencestyrelsen ikke skal ind over det, men mener ministeren, at det måske burde være en anden myndighed end Konkurrencestyrelsen, der burde kigge på, om det foregår på forsvarlig og betryggende vis, når vi har med sådan en højrisikovirksomhed at gøre?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-10-26:
Tak for det.
Jeg tror, at hvis jeg skal have mulighed for at svare fyldestgørende og også være bedre oplyst, end jeg er blevet ved at have læst lokalavisen i Fredericia, så vil jeg gerne svare skriftligt på det spørgsmål.
For der er selvfølgelig en lang række bekymringer, der er udtrykt i forbindelse med det salg.
Det er ikke noget, jeg som minister kan gribe ind over for, men jeg vil gerne vende tilbage i skriftlig form i forhold til de bekymringer, der er givet udtryk for, og også i forhold til nogle af de oplysninger, der er kommet frem i Lokalavisen Fredericia.
Susanne Eilersen (DF), 2016-10-26:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder som følger: Hvilke tanker gør ministeren sig om salget af raffinaderiet og gasterminalen ved Fredericia Havn til det nystiftede Dansk Olieselskab som beskrevet i Lokalavisen Fredericia den 11. oktober?
Morten Marinus (DF), 2016-10-26:
Endnu en gang tak.
Jeg tror, det er vigtigt, når vi har de her debatter om public service-medierne i Danmark, at vi også efterfølgende – når man har lavet en aftale, et forlig – klart får nedskrevet, hvad det så egentlig er, man har aftalt, og hvad det er, man forventer af public service-virksomhederne i Danmark, herunder selvfølgelig Danmarks Radio, som er den største modtager af licenskronerne.
Hvad er ministerens holdning til, at DR nu har været ude at sige, at de vil spare på de regionale stationer, når det faktisk står i aftalen, at disse helst skulle frigøres for besparelser, altså i forhold til det seneste medieforlig?
Sophie Løhde (V), 2016-10-26:
Tak til fru Liselott Blixt for spørgsmålet.
Som jeg forstår spørgsmålet, drejer det sig om et af de eksempler, som Det Etiske Råd bruger til at illustrere deres såkaldte etiske tjekliste, nemlig et uddrag fra Sundhedsstyrelsens gamle informationspjece vedrørende tilbud om screening for tyk- og endetarmskræft.
Af Sundhedsstyrelsens vel og mærke tidligere informationsmateriale fremgik det bl.a., at personer, der deltager i screeningsundersøgelsen, mindsker deres risiko for at dø af tarmkræft med 25 pct. Jeg medgiver gerne, at brugen af relative tal, som vi taler om her, ikke altid hører til den letteste måde at fremstille tingene på og for nogle også kan opfattes som værende misvisende.
Det har jeg forstået at der også har været en stigende erkendelse af i Sundhedsstyrelsen, og hvis vi retter blikket mod den informationspjece fra Sundhedsstyrelsen, som borgerne i dag får tilsendt, når man bliver inviteret til tarmkræftscreening, ser man, at passagen med de relative tal ikke længere er med, og dermed fremgår de heller ikke længere af materialet.
Så Sundhedsstyrelsen har revideret informationspjecen om tarmkræftscreening, og det er for mig at se et meget godt eksempel på, at der er øget opmærksomhed også blandt sundhedsmyndighederne på at sikre borgerne balanceret information og hele tiden arbejde med, hvordan vi kan udvikle vores informationsindsats, så den netop er balanceret.
Så vil jeg gerne i min afslutning understrege, som jeg også var inde på i mit foregående svar, at jeg synes, det er rigtig vigtigt, at sundhedsmyndighederne informerer loyalt og retvisende om de initiativer og tiltag, man målretter borgerne.
Bertel Haarder (V), 2016-10-26:
Jeg kan helt godkende den dagsorden for drøftelserne, som hr. Morten Marinus her lægger frem, og som jo også passer meget godt med det oplæg, som Dansk Folkeparti præsenterede den seneste sommer, jeg tror det var i august, og som jeg selv tog venligt imod.
Jeg kan helt godkende den emneliste og er jo også uhyre opmærksom på, at danske medier, som repræsenterer den skrevne presse, synes, at Danmarks Radio går aviserne i bedene, når det gælder deres onlineservice.
Så jeg er med på dagsordenen, som her bliver beskrevet, og jeg kommer som sagt med et oplæg her i løbet af denne vinter.
Sophie Løhde (V), 2016-10-26:
Jamen jeg synes sådan set, at ordføreren fik nogle klare svar.
Men ordføreren fik måske ikke de svar, som ordføreren i politisk ærinde havde håbet at få på det samråd, og dem har jeg heller ikke med til ordføreren i dag.
Jeg synes ikke, man som ordføreren retmæssigt kan sige, at vi bliver ved med at tale om nedlæggelse og krav til regionerne.
Altså, sidst jeg tjekkede, var det stort set kun hr. Flemming Møller Mortensen, som talte om det og blev ved med at bringe det op.
Derfor vil jeg meget gerne slå fast en gang til, at jeg synes, at regionerne på mange måder har gjort det rigtig godt på sundhedsområdet, siden de kom til verden i 2007.
Den del er jeg fuldstændig enig med Lone Sondrup i.
Jeg kan afvise, at der hænger nogen trussel.
Der hænger derimod nogle store forventninger til vores regioner, som jeg på mange måder synes har det gjort det rigtig godt.
Venstre har selv sat dem i verden, alt imens Socialdemokraterne dengang var imod og sagde, at vi bare skulle bevare de 14 amter, som vi havde dengang.
Det syntes vi ikke var godt nok, fordi vi ville løfte kvaliteten i vores sundhedsvæsen til nye højder, sikre, at borgerne fik adgang til bedre sundhedstilbud af en højere kvalitet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-10-26:
Ministeren siger, at der ikke er nogen trusler, men kun forventninger.
Jeg må altså bare henlede til det, som Venstre skrev for godt et år siden – og jeg citerer: Hvis regionerne efter denne valgperiode ikke er i stand til at løfte kvaliteten af den danske sundhedsbehandling til et nyt niveau i verdensklasse, må andre påtage sig den opgave.
Er det ikke en trussel til regionerne, at andre må påtage sig opgaven, hvis ikke man har levet op til Venstres krav og trusler?
Sophie Løhde (V), 2016-10-26:
Jeg vil gerne gentage, at jeg har stor tiltro til regionerne, og jeg kan ikke rigtig se, hvordan man i god tro kan tolke det, jeg siger, ret meget anderledes.
Jeg har som sagt en forventning om, at regionerne leverer.
Man skulle nogle gange næsten tro, at spørgeren har en forventning om det modsatte, altså at regionerne ikke er i stand til at levere.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-10-26:
Vil ministeren nedlægge Region Nordjylland, hvis vi ved udgangen af indeværende valgperiode står i en situation, hvor Region Nordjylland ligger dårligere end de andre fire regioner på de syv krav, som Venstre fremsatte under sidste valgkamp?
Tak for det.
Vil ministeren nedlægge Region Nordjylland, hvis vi ved udgangen af indeværende valgperiode står i en situation, hvor Region Nordjylland ligger dårligere end de andre fire regioner på de syv krav, som Venstre fremsatte under sidste valgkamp?
Sophie Løhde (V), 2016-10-26:
Regeringen har ingen forventning om, at Region Nordjylland skal ligge dårligere end de fire andre regioner ved udgangen af indeværende valgperiode.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-10-26:
Mange tak.
Jeg må jo sige, at der er en meget fin forbindelse mellem de besvarelser, som ministeren giver i det sidste spørgsmål og det her spørgsmål.
For det, der i hvert fald står meget tydeligt for mig nu, og også tydeligere end det, der kom frem, da vi havde samrådet i sidste uge, er, at der på ingen måde er overensstemmelse mellem det, Venstre sagde før valget, og det, de siger i dag.
For det står klokkeklart i Venstres skriftlige udmelding før valget, at regionerne nu får én chance mere inden 2019 til at løfte og løse opgaven, og ellers bliver regionerne nedlagt.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge igen, for jeg stillede spørgsmålet mange gange på samrådet i sidste uge, og det gjorde min kollega Astrid Krag også
: Er der, sundhedsminister, en risiko for, at Venstre, hvis en region ikke lever op til Venstres krav – som for øvrigt er meget, meget elastiske, og det er kun Venstres forgodtbefindende, der afgør, om enhver region har levet op til kravene – så lukker den?
Sophie Løhde (V), 2016-10-26:
Som sagt har jeg stor tiltro til regionerne, også til Region Nordjylland, og det er også derfor, jeg ikke kan se, hvordan man i god tro kan tolke det anderledes end det, jeg siger her i dag.
Vi har fra regeringens side ikke nogen forventning på forhånd om, at Region Nordjylland partout skal klare sig dårligere end de fire andre regioner.
Men man kunne næsten få den mistanke, at det socialdemokratiske folketingsmedlem fra Region Nordjylland har den forventning, siden præmissen for spørgsmålet hele tiden hviler på, at Region Nordjylland ved udgangen af indeværende valgperiode skulle klare sig dårligere end alle de andre.