runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-10:
Påstår ordføreren, at Socialdemokraterne har lavet hjemsendelsespolitikken?
Skulle du og jeg ikke sammen tage over til Kærshovedgård og prøve at tale med nogle af de naboer, der bor derovre?
Skulle du og jeg ikke tage og besøge den mand, der har mistet sin kone, fordi en mand, til trods for at han sidder på Kærshovedgård, stadig væk får lov til at køre rundt, ofte med alkohol og narko i blodet?
Han har fortalt Dansk Folkeparti, at uanset hvor mange gange han har rakt en hånd ud til regeringen, har hverken justitsministeren eller udlændinge- og integrationsministeren ønsket at mødes med ham eller sågar bare tage telefonen og tale med ham.
Han kan i stedet for få et skriftligt svar.
Så hvis Socialdemokraterne vil stå i spidsen for hjemsendelsespolitikken, så lad os sammen besøge den herre.
Frederik Vad (S), 2024-12-10:
Det er Socialdemokratiet, der har lavet hjemsendelsespolitikken – det kunne Dansk Folkeparti ikke finde ud af – og det er Socialdemokratiet, der har måttet tage initiativ til Arnepensionen.
Vi har ryddet op efter de fejltagelser, der blev begået tidligere.
Jeg kunne godt tænke mig at slutte af med at spørge ordføreren om noget.
Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti og Radikale Venstre har jo givet hinanden håndslag på i en reformalliance, at de vil afskaffe den resterende del af efterlønnen og Arnepensionen.
Kan Dansk Folkeparti indgå i et blåt flertal, hvor man afskaffer Arnepensionen?
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-10:
Vi kan sagtens snakke om historiske fejltagelser.
Se bare, hvad jeres udlændingepolitik har ført til, og hvad for en situation Danmark står i.
Havde I bare haft lyttet en gang imellem op igennem 1990'erne eller 00'erne, havde Danmark været et helt andet sted i dag.
Det er der slet ingen tvivl om.
Frederik Vad (S), 2024-12-10:
Jeg håber da, at Dansk Folkepartis ordfører har fortalt sine gamle kollegaer, at det var Dansk Folkeparti, der de facto hjalp Radikale Venstre med at afskaffe efterlønnen.
Det håber jeg at man har fået sagt midt i bragesnakken om alt det, Socialdemokratiet har gjort galt.
Jeg har været tilbage at kigge på de reaktioner, der kom fra dem, der lavede velfærdsforliget i 2006, og da sagde Dansk Folkepartis daværende formand, fru Pia Kjærsgaard, med forhandlere, at Dansk Folkeparti ikke havde forpligtet sig til i 2015 at stemme for en stigning i efterlønsalderen, hvis det ville gå ud over de svageste og mest slidte lønmodtagere.
Det kom heller aldrig til at ske, fordi Dansk Folkeparti nåede at afskaffe efterlønnen inden 2015.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, som jo har forsinket muligheden for at skabe værdig tilbagetrækning for slidte lønmodtagere enormt mange år med den manøvre, man lavede tilbage i starten af 2010'erne: Hvor stor en fejltagelse var det, at fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti afskaffede efterlønnen?
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-10:
Det mener jeg burde være et minimumskrav til statsministeren, altså at hun selvfølgelig fortæller danskerne, hvad Socialdemokraterne har tænkt sig at gøre.
Så mener jeg også, at lige så snart Socialdemokraterne har meldt klokkeklart ud, hvad de i virkeligheden har tænkt sig på baggrund af den udmelding, der er kommet, vil det være oplagt for alle partierne at fortælle helt åbent og ærligt, hvad man selv har tænkt sig.
Det synes jeg er det mindste, vi kan gøre herindefra.
Victoria Velasquez (EL), 2024-12-10:
Et andet spørgsmål handler om, at jeg er lidt nervøs for eller faktisk meget bekymret for, at vi ender i en lignende situation som med afskaffelsen af store bededag.
Altså, vi har lige været henne ved stemmeurnerne, og folk har sat et kryds og tror, de får noget, og så får de noget helt, helt andet.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, hvad ordføreren tænker, i forhold til at alle partier før et valg eller som minimum under et valg fortæller, hvad de har tænkt sig at gøre, sådan at man som vælger ikke får bind for øjnene, men rent faktisk ved, hvad det er for en pensionsalder, og hvad det er for en værdig tilbagetrækning, man får eller ikke får.
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-10:
På en lang række punkter var den aftale jo en katastrofe, bl.a. på grund af de ting, som ordføreren nævner.
Der er jo masser af det, man dengang ligesom blev stillet i udsigt, og danskerne blev stillet i udsigt, som jo desværre langtfra er overholdt, eksempelvis at pengene skulle gå til velfærd.
Det har de jo langtfra gjort.
Det tror jeg de fleste her i huset jo desværre er bekendt med.
Men det er klart – og det er også årsagen til, at vi har indkaldt til den her forespørgselsdebat i dag – at vi ønsker, at der kommer en reel diskussion, inden vi næste gang skal stemme om det her.
For vi mener sådan set, at der er en lang række ting, der skal afklares.
Og det er jo klart, at når vi har en statsminister og en regering, der melder de her ting ud, kræver det en diskussion her i Folketinget, det gør det.
Hvad bliver danskerne stillet i udsigt?
Victoria Velasquez (EL), 2024-12-10:
Tak for det.
I den her debat bliver jeg også lidt nysgerrig – og jeg ved godt, at det er fra før ordførerens tid – i forhold til at Dansk Folkeparti var med i velfærdsforliget.
Hvad for nogle overvejelser gør ordføreren sig i forhold til det?
Jeg tror ikke, man glemte at lave en pensionsalder i den aftale, man udskød jo bare en kamp om pensionsalderen.
Så hvad for nogle overvejelser gør ordføreren sig om det?
Særlig i lyset af de løfter, man gav med velfærdsforliget i 2006, er der jo sket enormt mange ændringer.
Man fik ikke det løft af velfærden, som man lovede; afviklingen af efterlønnen har vi været inde på; men også rigtig mange af de penge, der skulle være gået til at sikre velfærden, er i stedet for blevet brugt på skattelettelser.
Så i lyset af de ting, hvilke tanker gør Dansk Folkeparti sig så om, at man indgik aftalen i 2006?
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-10:
Men jeg vil aldrig nogen sinde omtale en socialrådgiver som en papirnusser.
Når jeg siger papirnusser, mener jeg alle dem, som er blevet ansat under den nuværende og tidligere regering til at lave pseudoarbejde, altså rigtig mange af dem, der sidder ude i både kommuner, stat og regioner og flytter papirer fra det ene bord til det andet, mens man har skåret kraftigt ned.
Jeg tror, du kan tage langt de fleste kommuner rundtomkring i hele landet, og der vil du kunne se, at der er kommet færre og færre sosu'er, færre lærere og færre pædagoger, mens der inde i de administrative afdelinger er blevet ansat langt flere.
Det er en urimelig udvikling, som jeg synes er katastrofal.
En anden ting, som jeg synes er katastrofal, er, at i det, vi kan kalde de gode gamle dage, havde en socialrådgiver mulighed for f.eks. at blive chef eller direktør for en forvaltning.
Vil man være chef eller mellemleder eller direktør i en kommunal eller statslig forvaltning i dag, så skal man have læst på universitetet.
Det vil sige, at man hellere vil have en, der kommer ind fra universitetet fuldstændig uden erfaring inden for det her fag, end man vil have en, der er født og opvokset inden for faget til at stå i spidsen for det.
Det mener jeg er forkert.
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-10:
Nu har vi jo haft de her snakke ad nogle omgange her på det sidste, og jeg bemærker, at ordføreren taler om mennesker, der laver rigtigt arbejde, og papirnussere og akademikere.
Papirnussere og akademikere er jo f.eks. psykologer og psykiatere, der skal hjælpe dybt fortvivlede og syge mennesker.
Det er ministersekretærer, der arbejder 70 timer om ugen for at servicere sådan nogle som os.
Det er socialrådgivere, der hjælper med tvangsfjernelser af børn.
Det er specialister i it-drift, som sidder og har weekend- og aftenvagter og arbejder 50 timer for at holde vores it-systemer oppe.
Det kan være folk, der laver byggesagsansøgninger, og ikke mindst projektledere, som styrer store byggerier som Storebæltsbroen og Femern.
Kunne ordføreren ikke bare på et eller andet tidspunkt omtale de mennesker med respekt?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-10:
Jeg tror sådan set, det ville være godt at få en grundlæggende diskussion, men det kommer jo an på, hvad udgangspunktet er.
Samira Nawa (RV), 2024-12-10:
Mange tak.
Det er ikke første gang, vi har den her debat i Folketingssalen.
Jeg mener da kun, det er et par uger siden, at vi havde en lignende debat på foranledning af SF med et beslutningsforslag, og noget af det, som jeg selv bragte ind i debatten, var, at vi også skal have kigget på de førtidige tilbagetrækningsordninger, fordi der er rigtig mange af dem.
Der er fortsat tidlig tilbagetrækning, der er seniorpension, og der er efterlønnen.
Nu er det jo også sådan, at der står i regeringsgrundlaget: »Der er over årene skabt forskellige ordninger for tidligere tilbagetrækning, som kan være svære at navigere i for borgerne.
Derfor er der behov for at sanere i ordningerne.«
Ser regeringen det som en mulighed, at saneringen indgår i den samme diskussion, som vi har nu, eller hvornår kommer regeringen i gang med det, der står i regeringsgrundlaget, hvad angår sanering af tilbagetrækningsordninger?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-10:
For det første fik spørgeren jo faktisk svar fra statsministeren, i forhold til at der er en overholdbarhed.
For det andet er der det med, hvordan vi vil sørge for, at arbejdskraften er der.
Jamen altså, det vil vi jo bl.a. ved at bruge den gulerod, det er at fjerne modregningen, så alle dem, der kan, også får lyst til at lægge nogle flere år på arbejdsmarkedet, før de går fra.
Så synes jeg, det er interessant, at Konservatives ordfører siger, at – citat – man ikke ønsker, at folk arbejder, indtil de segner.
Jeg er med på, at Konservative har fået ny formand, men den tidligere formand stod jo i hvert fald her i Folketingssalen og sagde, at det var dybt forkasteligt, at vi sendte raske mennesker på pension for statskroner, med reference til retten til tidlig pension.
Så hvis det er en ny holdning, at Konservative nu er med på, at folk faktisk kan gå på pension og gå fra i deres arbejdsliv, før de er brugt fuldstændig op, altså – citat – segner, så vil jeg da gerne have det bekræftet i dag.
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-10:
Der er jo ikke nogen i det her land, der har lyst til at arbejde, indtil de segner.
Det er i hvert fald de færreste.
Det er heller ikke en konservativ værdi, at folk skal arbejde, indtil de segner.
Vi ville rigtig gerne gå ind og forhandle en pensionsreform.
Det kan vi så ikke rigtig få regeringen til at indkalde til.
Vi kan få en debat, og den vil jeg jo gerne tage, og jeg forsøgte lige før i mit spørgsmål til statsministeren at rejse en del af debatten, nemlig om Socialdemokratiet har gjort sig nogle tanker om, hvordan man vil finansiere en ændring i velfærdsaftalen og stigningen i pensionsalderen, og hvad man vil gøre i forhold til at skaffe den nødvendige arbejdskraft.
Karin Liltorp (M), 2024-12-10:
Tak for det, og tak for talen.
Man må sige, at den får maks. point på at score højt på det følelsesmæssige og misundelsesmæssige, men der er bare nogle steder, hvor det blev lidt fluffy for mig at forstå, hvad ordføreren reelt sagde, for det handlede meget om statsministerens pension.
Så jeg skal lige forstå, om Dansk Folkepartis indstilling er, at det er statsministerens pension, der i fremtiden skal sørge for, at lagerarbejderne kan gå på pension som 60-årige, mens papirnusserne skal gå på pension senere.
Det er bare for at blive mere klar på, hvad det egentlig handlede om.
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-10:
Mange ting kan man nok give Moderaterne skyld for, men at være så bagud af dansen kan man trods alt nok ikke give jer skylden for.
Naturligvis mener vi ikke, at det er statsministerens løn alene, der skal finansiere en pensionsordning for alle mine gamle kolleger, men det er da en relevant diskussion at have herinde.
Når man har så gunstig en pensionsordning, og når man kan få så mange penge udbetalt hver evig eneste måned resten af sit liv, er det mindste, man kan gøre, så ikke at fortælle danskerne, der holder hjulene kørende, nemlig lagerarbejdere, håndværkere og sosu-assistenter, hvordan deres fremtid ser ud?
Det mener jeg da at vi har en forpligtelse til herindefra.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-10:
Jeg vil bare gerne lige have hr. Peder Hvelplund til at bekræfte, at danskprøve 3 altså er på folkeskoleniveau i dansk og ikke på et gymnasialt niveau, som hr. Peder Hvelplund sagde før i sine spørgsmål til hr. Peter Skaarup.
For det er et adgangskrav til f.eks. GIF, som er en gymnasieforberedende vej for indvandrere eller flygtninge, som ikke er klar til gymnasiet endnu, fordi deres sprogkundskaber ikke er gode nok.
Danskprøve 3 er et adgangskrav til at komme ind på GIF og er altså ikke på et gymnasialt niveau, men langt under et gymnasialt niveau.
Samira Nawa (RV), 2024-12-10:
Altså, nu er det da helt mærkeligt.
Hvordan kom pensionsdebatten pludselig til at handle om udlændingepolitik og den her slåskamp?
Nå, jeg ved ikke, om det bliver dødskysset til Dansk Folkeparti, men jeg vil i hvert fald sige, at vi var rigtig glade for i Radikale Venstre, at vi sammen med Dansk Folkeparti kunne afskaffe dele af efterlønnen.
Og så blev jeg enormt skuffet, da Dansk Folkeparti så gik ind og var med til at lave en Arnepension.
Jeg håber, at Dansk Folkeparti finder tilbage til et sted, hvor vi faktisk kan sikre en ansvarlig økonomisk politik og afskaffe resterne af efterlønnen og også lægge Arnepensionen i graven og så koncentrere os om seniorpensionen, som virkelig giver dem, der måtte være nedslidte, de gode vilkår.
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-10:
Altså, jeg var lige ved at sige, at jeg efterhånden kommer i tvivl om, om Socialdemokraterne holder gruppemøde de samme steder som Alternativet.
For lige nu er der en galoperende bandekrig i gang midt i København, og der er gigantiske ghettoområder, hvor dansk lov og ret overhovedet ikke finder sted.
Så sent som i går var der en forfærdelig sag fra Aarhus, hvor en 23-årig ung kvinde blev mejet ned af en udlænding, der brugte sin bil som et våben.
Så hvis man påstår i Socialdemokraterne, at man har lært af sine fejl, hvornår har man så tænkt sig at begynde at rette op på dem?
Jens Joel (S), 2024-12-10:
Det har vi jo gjort.
Vi har jo sagt, at vi tog fejl på udlændingepolitikken, og rettede op.
Kunne vi så ikke få hr. Nick Zimmermann til at gøre præcis det samme og sige, at grunden til, at vi står her i dag og diskuterer, er, fordi I lavede en fejl i forhold til efterlønnen?
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-10:
Var det en fejl, da Socialdemokraterne stillede sig bag udlændingeloven, som gør, at danskere i dag bliver terroriseret hver evig eneste dag, som gør, at det land, som vores forældre er vokset op i, i dag er et land, som vi overhovedet ikke kan kende, som gør, at vi i dag har en stribe parallelsamfund, og som gør, at langt de fleste, der er på førtidspension, i dag har en ikkevestlig baggrund?
Vi kan altid se tingene i et historisk perspektiv, men hvis der er nogen, der burde tage ansvar for deres fejltagelser, er det så sandelig Socialdemokraterne.
Jens Joel (S), 2024-12-10:
Kan vi ikke bare få hr. Nick Zimmermann til at sige: Var det en fejl, da Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti afskaffede efterlønnen, eller var det ikke?
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-10:
Jeg tror sådan set godt, at de fleste ved, hvor Dansk Folkeparti står.
Vi står jo i egen ret.
Vi kæmper for Danmark og danskerne, og vi siger i enhver henseende: danskerne først.
Det gør vi så sandelig også i forhold til det her, så jeg synes ikke, at man kan gøre det op i sådan et spørgsmål om, hvorvidt vi i en eller anden utopisk fremtid vil være med i en aftale.
Vi kæmper for en fair og ret og rimelig pensionsalder til danskerne, folk som mine gamle kollegaer, og jeg synes, at det er dybt problematisk, at statsministeren og Socialdemokraterne ikke gør det samme.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-12-10:
Det er den diskussion, vi skal have, og jeg er glad for, at Dansk Folkeparti stiller sig på den side i diskussionen.
For det bliver jo også et prioriteringsspørgsmål.
Det bliver jo et spørgsmål om, om man vil prioritere bedre vilkår for pension, også hvis nogle af ens kammerater i blå blok kommer og siger, at det vigtige er, at vi bruger pengene på skattelettelser.
Det er jo ikke utænkeligt, at det er det, diskussionen er mellem.
Hvor står Dansk Folkeparti i den diskussion?
Kan man få ordføreren til at sige i dag: Vi vil hellere prioritere pengene til ordentlige pensionsvilkår end til flere skattelettelser?
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-10:
Jeg står jo her i dag, fordi jeg sådan set ønsker at forbedre pensionsforholdene for ganske almindelige danskere.
Det er sådan set det, jeg håber debatten i dag kan handle om, for det er der i allerhøjeste grad brug for.
Der er kommet en skævvridning i vores land, hvor nogle mennesker tjener så mange penge, at de har råd til at gå på pension, når de har lyst, mens der er andre mennesker, lagerarbejderen, håndværkeren, sosu-assistenten og andre, der skal knokle i det uendelige, fordi de ikke har lønninger, der gør, at de kan gå fra på samme måde som dem, som jeg kalder skrankepaver og papirnussere.
Det er et problem, og det skal løses.
Den måde, det bliver løst på, er, ved at vi får en fair og respektabel aftale herinde i huset om, hvordan vi giver de mennesker den bedste fremtid.
Det nytter ikke noget, at der, hver evig eneste gang Dansk Folkeparti nævner, at vi skal have en retfærdig pensionsalder, står nogen med et notat og siger, at det vil koste 130 mia. kr. Men det er jo urealistisk at forvente, at folk, en murerarbejdsmand, der har stået ude i frost og regn i årtier, kan arbejde, indtil han er 79.
Derfor er vi jo på et tidspunkt nødt til at få en seriøs diskussion om, hvordan fremtiden for ham skal se ud.
Karin Liltorp (M), 2024-12-10:
Nu er vi måske heller ikke enige om, hvem det nøjagtig er, der holder hjulene kørende.
Jeg tror faktisk, der er stor del af danskerne, der bidrager til det, og det håber jeg også vi kan blive enige om.
Men jeg kan godt mærke, at Dansk Folkeparti har travlt med en stor hetz mod de her papirnussere, som jeg nogle gange bliver lidt i tvivl om hvem egentlig er.
Så nu er det mere sådan et velmenende råd, jeg vil komme med, for hvis vi skal skære lidt på papirnusseriet, kunne man måske fra Dansk Folkepartis vedkommende – jeg ved godt, at det måske er et frækt forslag – sænke niveauet for spørgsmålene, man stiller til ministerierne.
Nu ved jeg, at Mikkel Bjørn har været oppe at stille tusind spørgsmål, og i forhold til det forslag, der kommer her bagefter, foreslår man en mere kompliceret kontanthjælpsreform end den, vi faktisk var blevet enige om, som også var med til at øge bureaukratiet.
Så det var bare lige et forslag til, hvordan I kunne hjælpe med at sænke det.
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-10:
Jeg tror ikke, det har så meget at gøre med de folketingsspørgsmål, der bliver stillet herinde, og man kan sige, at når vi stiller nogle folketingsspørgsmål, er det jo for at oplyse danskerne eksempelvis om konsekvenserne ved Socialdemokraternes udlændingepolitik, hvor danskerne jo hver evig eneste dag bliver terroriseret forskellige steder rundtom i landet, og eftersom det bliver holdt skjult af Socialdemokraterne selv, har vi et kæmpe arbejde i Dansk Folkeparti for at oplyse borgerne.
Senest har vi gjort det, i forhold til at den socialdemokratiske politik jo har givet tusindvis og atter tusindvis af udlændinge en førtidspension, mens danskere bliver kastet rundt i et forfærdeligt system.
De tal var aldrig kommet på bordet uden Dansk Folkeparti.
Kim Valentin (V), 2024-12-10:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Det var jo en gentagelse af det, vi hørte for 2 uger siden, hvor der blev peget fingre ad nogle bestemte mennesker i den danske befolkning.
Jeg synes simpelt hen ikke, det er hundrede procent værdigt, at man peger fingre ad nogen.
Vi har alle sammen vores plads på arbejdsmarkedet.
Vi deltager alle sammen i at producere i Danmark.
Det synes jeg vi skal holde fast i.
Men mit spørgsmål går på noget andet.
Det lyder, som om Dansk Folkeparti har ærgret sig over at være med i velfærdsforliget.
Men anerkender I som parti ikke, at der har været en stor værdi i at være med i det forlig – en stor ansvarlig økonomisk politik?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-10:
Vi gør begge dele.
I Socialdemokratiet har vi i noget tid gjort begge dele.
Vi ser på, hvordan vi har en holdbar og realistisk, men også socialt balanceret pensionsalder i fremtiden.
Jeg mener, at det er et sundt princip, at man viser folk, hvad de kan regne med, 15 år før de rammer pensionsalderen.
Det mener jeg faktisk at vi i fællesskab skal være stolte over at have taget ansvar for gennem to årtier.
Men det er jo ikke det samme som, at man ikke kan diskutere andre ting i forhold til folks seniorår.
Det er ikke det samme, som at man ikke kan kritisere, at efterlønnen røg.
Det er ikke det samme, som at man ikke kan indføre en ret til tidlig pension.
Det er ikke det samme, som at vi ikke også kan diskutere seniorordninger, arbejdsmiljø, sporskifte osv.
Og jeg synes, vi skal gøre det hele.
Kim Valentin (V), 2024-12-10:
Jeg fik jo sådan set ikke svar på mit spørgsmål.
Så nu vil jeg stille det igen: Anerkender Dansk Folkeparti, at velfærdsforliget har været med til at skabe en ansvarlig økonomisk politik i Danmark?
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-10:
Vi mener, at vi er nået til et sted i Danmark, hvor vi bliver nødt til at gøre op med den her utopi, der er, om, at folk som mine gamle kollegaer kan arbejde, indtil de er sidst i 70'erne.
Det kan ikke lade sig gøre.
Så vil statskassen da for alvor tjene penge.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-12-10:
Tak for ordet.
Der var jo før en lille debat om Dansk Folkepartis historie i det her spørgsmål.
Jeg synes, man må sige, at den jo har været dobbeltsidet.
Der har været en del af historien, hvor man var med i velfærdsaftalen; man havde et ansvar for at afskaffe efterlønnen.
Og så kom der jo bagefter en periode, hvor man faktisk var med sammen med de røde partier til at styrke retten til tilbagetrækning.
Jeg hørte før ordføreren sige det, som om det var en fejl, at man var med i velfærdsaftalen dengang.
Vil ordføreren ikke svare på nu, hvilken del af Dansk Folkepartis historie det er, man finder inspiration i?
Er det dengang med Kristian Thulesen Dahl, hvor man var med til at styrke retten til tidlig tilbagetrækning?
Eller er det dengang med fru Pia Kjærsgaard som formand, hvor man jo faktisk forringede pensionsforholdene?
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-10:
Men jeg ved godt, at der er nogen, der mener, at det er alt for galt, når jeg siger papirnusser eller skrankepave.
Men vi kan jo bare tage eksempelvis de to historier, der har været fremme i dag: to direktører i to forskellige offentlige virksomheder, der får enorme gyldne håndtryk – over 1 mio. kr. for selv at sige deres job op.
Det mener jeg er urimeligt.
Det mener jeg er et udtryk for, at Danmark har bevæget sig i en forkert retning, hvor der kommer nogen ind, som jeg vil kalde skrankepaver og papirnussere, og sætter sig for bordenden i en kommunal offentlig virksomhed.
Så vælger de at sige deres job op efter 3-4-5 måneder, og så får de alligevel 2 års løn med derfra.
Det mener jeg er alt for galt.
Det gælder kommunaldirektører osv., der går fra deres stillinger med milliongevinster, til trods for at de selv har sagt deres job op.
Det burde da under ingen omstændigheder kunne lade sig gøre.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-10:
Jeg synes, at det, man kan udlede af debatten, er, at der ifølge Socialdemokratiet er en masse urimeligheder i pensionssystemet, og det skal man så forhandle, når man kommer tæt på 2030.
Jeg skal bare høre, om det er rigtigt forstået.
Det, man kritiserer, er, at man har et velfærdsforlig, der har 20 år på bagen, men skal man nu først have løsninger på de problemstillinger, der er i 2045, altså om 20 år?
Er det ikke lidt at foregøgle folk, at nu løser man alle de udfordringer, der rigtigt nok kan være?
Altså, der er jo forskel på folk, der har arbejdet i forskellige brancher.
Er det rigtigt forstået, at det først er om 20 år, folk kan se frem til, at man har en løsning på det her?
Altså, der er en forhandling i 2030, og så skal det træde i kraft i 2045 – er det det, man vil sige til danskerne?