Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-12-01:
Men mange tak i hvert fald.
Jeg vil også sige mange tak til regeringen for denne redegørelse baseret på den udenrigs- og sikkerhedspolitiske strategi.
Da vi havde debatten sidste år, var der et bredt ønske om, at man havde en mere fremadrettet strategisk debat om den udenrigs- og sikkerhedspolitiske situation.
Det synes vi er vigtigt, for de her debatter skal ikke baseres på mere bagudrettede redegørelser, men hellere have et mere fremadrettet fokus.
Det er vigtigt, at vi her i Folketinget også forholder os til fremtidens tendenser og til udviklingen generelt i verdenssamfundet.
Derfor vil jeg gerne takke regeringen for den her redegørelse, og vi vil med vores bemærkninger forsøge at komme med et indspark til debatten med et mere fremadrettet fokus.
Igennem de sidste mange år har Arktis fået større bevågenhed i verdenssamfundet.
Det har Arktis også fået af regeringen.
Arktis er blandt topfem i regeringens egen udenrigs- og sikkerhedspolitiske strategi for 2017-18.
Det er godt nok det sidste punkt i strategien, men det er trods alt med.
Regeringen har også lavet en Arktisanalyse for forsvarets fremadrettede opgaver, og regeringen har lavet en strategi for uddannelse og forskning i Arktis – alt sammen et udtryk for en øget prioritering af Arktis.
Udenrigsministeren er i dag sammen med naalakkersuisut i Grønland vært for et arrangement om FN's verdensmål i netop Arktis.
I Arktis er det vigtigt, at vi viser vejen i forhold til at kunne balancere mellem bæredygtighed og erhvervsudvikling.
Fokuserer vi udelukkende på fuld beskyttelse af miljøet og naturen, spænder vi ben for et Arktis i udvikling.
Et af de eksempler er den lidt misforståede beskyttelse af hvaler, som man ser fra Bruxelles i disse dage.
Inuit Ataqatigiit opfordrer derfor regeringen til at støtte Grønlands bestræbelser for at kunne foretage bæredygtig fangst på hvaler og dermed i deres udtalelser til både EU og Den Internationale Hvalfangstkommission, IWC, varetage Grønland og hele rigsfællesskabets interesser.
Vi skal bane vejen for økonomisk udvikling, og her er det vigtigt, at man får en styrket dialog og en fælles indsats for at skabe vækst i Arktis.
En styrket indsats i Arktisk Råd og ikke mindst det arktiske økonomiske råd, Arctic Economic Council, skal fortsat ske i en meget tæt dialog med naalakkersuisut og med endnu større grad af inddragelse af Grønlands erhvervsliv, end tilfældet er i dag.
Skal der ske en reel vækst og en økonomisk udvikling i Arktis, er det afgørende, at vi sikrer flere investeringer.
Udbygningen af lufthavne i Grønland skal være med til at sikre flere turister til Grønland, og med ny infrastruktur kræver det kapitalindsprøjtninger.
Fra Inuit Ataqatigiits side mener vi, at der skal skrues op for det økonomiske diplomati, hvilket det er helt oplagt at samarbejde med Danmark om.
Sammen kan vi mere proaktivt føre en eksport- og investeringsfremmende politik ved brug af både eksisterende fora som Eksportrådet og nyetablerede organisationer og værktøjer.
Jeg er derfor også glad for, at udenrigsministeren i redegørelsen melder, at regeringen er med til at afdække mulighederne for at etablere en ny arktisk finansieringsfacilitet.
Med hensyn til vækst i Arktis er der en række forudsætninger, som går forud for det.
En veluddannet befolkning er i høj grad en forudsætning for et Grønland i vækst, et Arktis i vækst, og det samme gælder for vores arktiske nabolande, hvor en uddannet befolkning på samme måde er nøglen til udvikling.
Skal vi i Grønland og i Arktis blive mere selvforsørgende, er det afgørende, at flere får sig en uddannelse.
Vi har i Grønland et rigtig stort ansvar i forhold til at styrke folkeskolerne, hvis vi skal have højnet uddannelsesniveauet i Grønland betydeligt.
Samtidig er det vigtigt, at vi kan tiltrække de unge, som vælger at rejse ud for at læse efter endt uddannelse, og vi må konstatere på tværs af de arktiske lande, at der er mange unge, som rejser mod syd til Oslo, til Toronto eller til København for at få sig en uddannelse, og at det ikke er alle, der vender tilbage igen.
Derfor er det også vigtigt, at vores unge kan se perspektiver i at komme tilbage til Arktis og bidrage til den udvikling, der skal ske der.
Det skal være attraktivt at arbejde i Arktis, hvilket vi som politikere også skal være med til at støtte op om.
Regeringens arktiske forskningsstrategi for 2016 lægger op til en styrket indsats i forhold til arktisk forskning, uddannelse og innovation.
Et styrket internationalt samarbejde mellem grønlandske, danske og udenlandske forskningsmiljøer vil være til gavn for alle parter, og forslaget om en arktisk forskningshub i Grønland vil netop styrke det her samarbejde og være med til at forankre forskningen i Grønland.
Hvis jeg så går tilbage til udenrigspolitikken og sikkerhedspolitikken og måske særlig det forsvars- og sikkerhedspolitiske, er det jo også relevant at nævne, at vi fra Grønlands og Inuit Ataqatigiits side ønsker et fredeligt Arktis.
Derfor bør sikkerheden i Arktis også stå meget centralt i det kommende forsvarsforlig.
I Inuit Ataqatigiit mener vi, at det netop i dag er helt oplagt at benytte det nye forlig som anledning til, at man sikrer et mere lokalt forankret forsvar i det grønlandske samfund.
I dag ser vi, at der er for få fra Grønland ansat i forsvaret og i Arktisk Kommando, på trods af at mange ellers besidder de kompetencer, de egenskaber og den lokalviden, som kan være med til at styrke forsvarets opgaveløsning i hele landet.
Og det mener vi at vi bør ændre på med det kommende forsvarsforlig.
Generelt kan man sige, at der skal være et fokus på et mere lokalt forankret forsvar, men i det her internationale samarbejde, som også er enormt vigtigt for Grønland, er det også vigtigt med nogle brugbare kompetencer, sådan at man kan leve op til de krav, der stilles i beredskabet og i forsvaret.
Afslutningsvis vil jeg gerne takke for debatten, og jeg vil gerne understrege, at vores fælles mål må være et bæredygtigt og sikkert Arktis, som hele tiden er i positiv økonomisk vækst.
Mange tak.