runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jane Heitmann (V), 2021-04-22:
Jeg må bare sige igen, at jeg undrer mig lidt over, at SF gerne vil have pårørenderåd, som skal have indflydelse på aktiviteterne på plejehjemmene, men man vil ikke have bestyrelser, hvor de pårørende skal have indflydelse på, om man lever op til det værdigrundlag, der er på plejehjemmet.
Altså, jeg synes, det er en lidt svær størrelse, og jeg synes faktisk også, hvis jeg skal være helt ærlig, at det er meget, hvis jeg skal sige det pænt, disrespektfuldt at sige til de pårørende: I kan godt få indflydelse på aktiviteter, men I kan ikke få indflydelse på det værdigrundlag, som vi har på plejehjemmet, og om ledelsen lever op til det, og om mine kære, min mor, min far, min søster eller bror bliver, hvad skal man sige, set og bliver passet på efter f.eks. høj sundhedsfaglig standard.
Det kan vi ikke overlade til de pårørende.
Det synes jeg faktisk er meget disrespektfuldt, undskyld, jeg siger det ligeud.
Jeg noterer mig så også blot her, at SF konstaterer, at hvis man kan bevare status quo, altså sådan som vi har det i dag, så er alt godt.
Og der må jeg bare sige, at historien, bl.a. fra TV 2's dokumentar, jo har lært os, at hverken på Elses plejehjem eller på Niels' plejehjem levede ledelsen op til ansvaret.
Mener SF virkelig, at de gjorde det?
Trine Torp (SF), 2021-04-22:
Tak for det.
Jeg er sådan set enig i, at forældrene stadig væk har en omsorgsopgave i forhold til deres børn, når de bliver anbragt.
Men de mister jo faktisk også en række af de ydelser, de har, når børnene bor hos dem.
Og hvis man skal forestille sig at kunne være forældre, der også kan opretholde et ordentligt samvær med sine børn – at man kan have legetøj derhjemme; noget tøj til dem derhjemme, når de er på besøg derhjemme; i det hele taget være forældre – så er den beløbsgrænse, der er, i 2021-penge 145.400 kr. om året, hvorefter man begynder at opkræve den her forældrebetaling.
Samtidig ved vi, at kommunerne administrerer de her regler utrolig forskelligt, fra at der faktisk er nogle kommuner, der overhovedet ikke opkræver forældrebetaling, til nogle få kommuner, der opkræver meget.
Kan ministeren ikke se, at der er noget ulogisk i den måde, vi har fået indrettet det system på?
Astrid Krag (S), 2021-04-22:
Tak for det.
Jamen de forskellige økonomiske bidrag og ydelser, som spørgeren nævner, er jo nogle, man har ret til at modtage, når man har hjemmeboende børn, og det er jo det, de er knyttet til.
Og når ens barn så ikke er hjemmeboende – og det er det jo ikke, selv om man stadig har forældremyndigheden, når det er anbragt – har man ikke ret til de ydelser.
Så det er jo den logik, der er i det.
Det bliver håndteret meget forskelligt, siger ordføreren, og man kan sige, at det jo i udgangspunktet er godt, for udgangspunktet er, at det skal være en konkret og individuel vurdering, hvad der er bedst for barnet i den konkrete sag, for samarbejdet, og man ser på, hvordan forældrenes økonomiske situation er.
Så der skal jo være en variation.
Det er også det, lovgivningen ikke bare giver mulighed for, men som der sådan set er en forventning om, altså at det vil være forskelligt fra sag til sag.
Trine Torp (SF), 2021-04-22:
Men det er jo lige præcis den variation og de mange undtagelser, der er, for at lave de her konkrete individuelle vurderinger, der for det første skaber utrolig store kommunale forskelle og for det andet faktisk også gør det tungt administrativt for kommunerne at have den her ordning.
Det var bl.a. derfor, at Aarhus Kommune i sin tid opfordrede os til at tage den her sag op, fordi de oplever, at det er meget ressourcekrævende at lave de her vurderinger i sagerne.
Spørgsmålet er, om det er det værd.
Camilla Fabricius (S), 2021-04-22:
Tak, formand.
Som socialdemokrat har jeg altid ment, at børn skal have de allerbedste muligheder i livet, og desværre er det ikke alle børn, der har fået mulighed for at realisere deres potentiale og skabe sig et godt liv.
Det gælder især de børn, som vokser op i udsatte familier hos forældre, der har og kæmper med forskellige former for udfordringer.
Som samfund har vi et særligt ansvar for at tage os af de børn, så vi skal skabe så tryg en ramme for dem som overhovedet muligt.
Derfor har regeringen også med udspillet »Børnene Først« netop sat fokus på udsatte børn.
Der er ingen tvivl om, at alle forældre elsker deres børn og forsøger at gøre det allerbedste for dem, men der er også nogle forældre, som har store udfordringer selv, og hvor børnene bliver sat i anden række.
Som samfund svigter vi de børn, når vi lader dem vokse op i familier med omsorgssvigt, misbrug og vold.
Derfor er jeg også enig med forslagsstillerne – og tak for at have rejst problematikken – i, at anbringelser af udsatte børn er en samfundsopgave; men det betyder ikke, at forældrene skal fratages deres ansvar som forældre.
Det er fortsat vigtigt, at forældrene spiller en positiv og aktiv rolle i børnenes liv i det omfang, det nu kan lade sig gøre.
Derfor dækker forældrebetalingen også over en række udgifter, som forældrene ellers selv skulle have afholdt, hvis børnene havde boet hjemme.
Når SF her foreslår at afskaffe forældrebetalingen, er det bl.a. med argumentet om, at det nødvendige samarbejde med forældrene bliver vanskeligere.
Jeg er enig med SF i, at forældrebetalingen på ingen måde må stå i vejen for kommunernes samarbejde med forældrene i forbindelse med anbringelsen.
Det ville i høj grad gå ud over de udsatte børn, og det er der ikke nogen der ønsker.
Det er heller ikke på nogen måde acceptabelt, hvis en kommune i givet fald kan høste mere af udsatte og sårbare forældre, end de egentlig betaler, og hvis det er tilfældet, er det vigtigt at få set på det.
I forhold til beslutningsforslaget mener jeg, at hvis SF mener, det er væsentligt med forhandlinger omkring forældrebetaling, kunne SF rejse det i forhandlingerne om »Børnene Først«.
Som det er nu, kan vi ikke støtte forslaget.
Trine Torp (SF), 2021-04-22:
Tak for det.
Det her beslutningsforslag blev lavet og fremsat, før udspillet fra regeringen kom, så jeg kunne af gode grunde ikke rigtig vide, hvornår vi skulle i gang med de forhandlinger.
Men jeg tager det gerne med til de forhandlinger også.
Jeg vil bare spørge om noget.
Tilbage i 2016, da SF fremsatte det her forslag første gang, var det bl.a., fordi vi fik en henvendelse fra Aarhus Kommune, fra Socialudvalget i Aarhus Kommune, hvor medlemmerne af udvalget, fra Socialdemokratiet, fra Venstre, fra Dansk Folkeparti og fra SF, skrev, at de opfordrede socialordførerne til at arbejde for at afskaffe det her.
Og det var netop, fordi de oplevede de her uhensigtsmæssigheder i samarbejdet med forældrene, de oplevede det administrativt tungt, og de var i virkeligheden som kommune i gang med at se, hvor langt de egentlig kunne gå for at lave et administrationsgrundlag, hvor de egentlig ikke opkrævede det overhovedet, fordi de syntes, det var uhensigtsmæssigt.
Er ordføreren uenig med Socialdemokraterne i Aarhus Byråd?
Camilla Fabricius (S), 2021-04-22:
Til det første, som fru Trine Torp adresserer, vil jeg sige, at det er fair, at beslutningsforslaget er fremsat inden.
Man kunne godt have valgt at sige, at det ville man trække, fordi der skal være drøftelser om børnene først, men fuld respekt for det, jeg forstår det til fulde, og det accepterer jeg.
Om jeg er uenig med holdet fra Aarhus, min egen hjemby, vil jeg sige, at Socialdemokratiet jo er et stort parti, og det rummer rigtig mange forskellige synspunkter på, hvordan man ser et samfund, altså, hvordan det ser ud fra en kommunal vinkel fra Aarhus, og hvordan det ser ud fra vores stol.
Jeg læner mig helt op ad ministeren, som siger, at den variation, som der er nødt til at være der, giver mening.
Jeg vil sige tilbage til udvalgsmedlemmerne i Aarhus, at de jo er velkomne til at træffe nogle andre beslutninger i Aarhus.
Trine Torp (SF), 2021-04-22:
Men det er så også det, der skaber et utrolig ujævnt billede ud over landet.
Det andet spørgsmål, jeg gerne vil stille, er, om ordføreren tror, det påvirker samarbejdet helt generelt, at sagsbehandleren har den dobbeltrolle, at vedkommende både skal vurdere, om et barn skal anbringes med eller uden samtykke og også afklare den her forældrebetalingsdel.
Astrid Krag (S), 2021-04-22:
Så vidt jeg er orienteret, er den sidste undersøgelse, vi har omkring det her, Ankestyrelsens undersøgelse af forældrebetaling for døgntilbud fra 2016.
Som jeg har forstået det, er der ikke så entydigt et billede i den af kommunernes vurdering af fordele og ulemper ved forældrenes egenbetaling.
Det er jo det, der er det helt centrale her.
Camilla Fabricius (S), 2021-04-22:
Først og fremmest vil jeg sige tak.
Jeg synes faktisk, at vi i hele vores arbejde omkring, hvordan vi skaber de bedst mulige anbringelser, i virkeligheden berører sagsbehandlernes arbejde og den relation, de har både til forældrene og til børnene.
Og det punkt er centralt, i forhold til hvordan vi opnår de bedste resultater, altså får børn, der klarer sig bedst muligt, børn, som udvikler sig.
Jeg synes sådan set, at det er væsentligt, at vi får det diskuteret, og det gør vi også.
Undskyld, tiden går.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-22:
Tak for det, formand.
Beslutningsforslaget her omhandler ophævelse af krav om forældrebetaling ved anbringelse af børn og unge.
I beslutningsforslaget begrundes ophævelse af forældrebetaling for det første med, at en anbringelse er en samfundsopgave, som forældre til anbragte børn og unge derfor skal fritages for.
For det andet peger man i beslutningsforslaget også på at fritage forældrene fra betaling, da betaling udgør en hindring for det gode samarbejde mellem familierne og kommunerne.
Og til sidst peger man i beslutningsforslaget på, at betalingsreglerne er komplekse og ressourcekrævende for kommunerne at administrere, samt at der er store kommunale forskelle med hensyn til, om der overhovedet opkræves forældrebetaling.
Venstre er enig i, at det er nødvendigt at give anbringelsesområdet i kommunerne et eftersyn, men det må aldrig være bureaukrati og komplekse regler, der er skyld i, at forældre ikke får betalt deres andel af anbringelsen.
Den daværende regering fik i 2015 udarbejdet en undersøgelse forankret i Ankestyrelsen, som skulle give viden om kommunernes forvaltning af reglerne i betalingsbekendtgørelsen.
Undersøgelsen viste, at der mangler registrering, og at der er stor variation i kommunernes praksis for opkrævning af forældrebetaling.
Undersøgelsen viste derudover også, at der i gennemsnit kun opkræves forældrebetaling i ca. 14 pct. af alle sager om anbringelse.
Med det sagt mener Venstre, at det kun er rimeligt, at forældre med en indkomst over et vist beløb har en pligt til at bidrage til deres børns forsørgelse økonomisk.
Og det er altså, uanset om de er anbragt eller ej.
Reglerne for anbringelse, som de er i dag, er kendetegnet ved, at alle forældre har en omsorgspligt og en økonomisk forpligtelse over for deres børn.
Og det gælder også, selv om børnene er anbragt uden for hjemmet i en kortere eller en længere periode.
Det betyder, at så længe forældrene opretholder forældremyndigheden over børnene, bærer forældrene stadig væk ansvaret for at yde omsorg og økonomisk støtte til barnet.
Det synes vi i Venstre faktisk giver rigtig god mening.
I sager om anbringelse af børn og unge har man ofte at gøre med udsatte børn og familier, som af den ene eller den anden årsag kan have økonomiske og personlige udfordringer.
Det anerkender Venstre, og derfor mener vi også, at vi skal hjælpe, så godt vi kan.
En anbringelse af et barn eller en ung er et alvorligt indgreb i barnets og familiens liv, og det er, uanset om der er givet samtykke til anbringelsen eller ej.
Men ikke desto mindre kan en anbringelse af kortere eller længere varighed være det rigtige værktøj til, at børn eller unge kan få en bedre fremtid.
Derfor er det vigtigt for Venstre, at reglerne bliver administreret på en ordentlig og rimelig måde, og at der skal være et klart loft over egenbetalingen, som der er i dag.
Det betyder, at vi skal sikre en langt mere ensartet anvendelse af reglerne på tværs af kommunerne.
På den baggrund kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Henrik Vinther (RV), 2021-04-22:
Jeg har tillid både til sagsbehandlerne og til forældrene og til, at de godt ved, hvad der er godt for de børn, der er derude, og hvornår der er brug for det ene og det andet.
Hvis der er tegn på andet, er det jo præcis det, vi skal kigge på i forhold til at følge med i, hvad udviklingen er.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-22:
Det nytter simpelt hen ikke noget.
Det er jo simpelt hen blåøjet naivitet at tro, at alle mennesker kun gør det, der er mest hensigtsmæssigt for samfundet som sådan og for deres børn.
Man kan ikke bare sige ordet tillid og så tro, at det er et kodeord, der får alle problemer til at gå væk.
Henrik Vinther (RV), 2021-04-22:
Jeg vil vove pelsen og sige, at når vi nu får tallene lige om lidt, forhåbentlig lige om lidt, vil vi se, at det, jeg står og siger, er rigtigt, nemlig at tvangsanbringelser er der i vid udstrækning ikke betaling for i forvejen.
Men lad os få tallene på bordet.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-22:
Jeg vil gerne sige tak til SF for et vigtigt forslag.
Som SF's ordfører sagde i en kort bemærkning tidligere, er det jo et lille område, men dog et vigtigt område.
Når familier får anbragt deres børn, er det ofte, ikke altid, men ofte – bare for at understrege det – nogle meget udsatte familier, vi har med at gøre.
Det, at man får yderligere økonomiske problemer oven i de sociale problemer, man har, samtidig med at ens barn eventuelt bliver tvangsanbragt, er selvfølgelig ikke gavnligt for hverken forældresamarbejdet, for ønsket om at lade sine børn anbringe frivilligt eller i øvrigt for sådan tilliden til systemet.
Det er heller ikke godt for hele muligheden for at etablere et godt hjemmeliv, når børnene så er hjemme igen hos deres forældre.
Når vi holder det op imod, at der formentlig bliver brugt flere penge på administration af det her, end der bliver krævet ind, så giver det meget, meget lidt mening.
Enhedslisten kan støtte SF's forslag – og takker for det.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-04-22:
Tak, formand.
I beslutningsforslaget foreslås det at ophæve kravet om forældrebetaling i forbindelse med anbringelse af børn og unge.
Ophævelse af forældrebetaling begrundes bl.a. med, at en anbringelse er en samfundsopgave, som forældrene til anbragte børn og unge ikke bør betale for.
Derudover nævnes det i beslutningsforslaget at fritage forældrene, fordi betaling kan være ødelæggende for et godt samarbejde mellem familierne og kommunen.
Der nævnes også, at administration af reglerne er ressourcekrævende for kommunerne at administrere og overstiger det beløb, de rent faktisk modtager i forældrebetaling.
Reglerne om forældrebetaling bygger jo på princippet om, at alle forældre har en pligt til at drage omsorg for deres børn, og at de også har en økonomisk forpligtelse, også selv om deres børn er anbragt.
Det princip mener vi fra Konservatives side er rigtigt at stå fast på, for forældrene er stadig barnets forældre, og de opretholder forældremyndigheden, selv om barnet er anbragt i en kortere eller længere periode.
Samtidig mener vi, at det er fornuftigt, at der er et loft over, hvor høj den maksimale egenbetaling må være.
Trine Torp (SF), 2021-04-22:
I forhold til argumentet om det her med forældreomsorg: Anerkender ordføreren, at det faktisk kan have en betydning for forældrenes evner til at være forældre, at de både mister de ydelser, de normalt ville have, hvis børnene boede hjemme hos dem, og oven i det får den her betaling?
Altså at det kan få indflydelse på, hvad for en bolig de kan blive boende i, og hvad det er for nogle muligheder, de kan give børnene, når de er sammen med dem.
Er det en overvejelse, som ordføreren har i forhold til det her med, at det også er forældrenes ansvar?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-04-22:
Jamen det er rigtigt, som ordføreren er inde på, at der er nogle ydelser, børnebidrag og sådan nogle ydelser, der falder bort, når barnet er anbragt.
Der er også samtidig nogle udgifter, der jo heller ikke vil være i hverdagen, når barnet er anbragt, og det er lavet sådan, at man jo først skal betale den her forældrebetaling, når man har en indtægt over, jeg tror, det er 140.000 kr. om året – hvis jeg husker rigtigt.
Og det kan selvfølgelig godt påvirke, hvordan den samlede økonomi ser ud for nogen; det er ganske muligt, at det godt kan være sådan.
Nu er det jo ovre i en lidt anden diskussion om, hvad man tjener og ikke tjener, og hvad man har af offentlige ydelser og ikke offentlige ydelser.
Jeg synes i hvert fald, at det er fint, at der er en grænse for, hvornår man ligesom skal betale forældrebetaling, og at der også er et loft over, hvor meget man skal betale i forældrebetaling.
Netop for at tilgodese det, altså hvis man ikke har en særlig høj indtjening eller indkomst, så er der også netop på den måde taget højde for det.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-22:
Børnene er forældrenes, ikke statens.
Anbragte børn er kun til låns, for de er forældrenes børn.
For noget tid siden ringede en ældre dame til mig.
Hun var 91 år gammel, og hun har haft rigtig mange børn i pleje i hende og hendes mands varme og omsorgsfulde hjem.
Hendes klare budskab var: Børnene er til låns, de skal have omsorg og nærhed, mens de er anbragt, men så skal de altså tilbage til deres forældre, hvis det på nogen måde er muligt.
Jeg er fuldstændig enig: Vi må aldrig tænke børn og forældre som løsrevne dele, men tænke dem som en enhed.
Som et træ eller en blomst, der rives op af jorden, er der noget, der går i stykker, når man fjerner børn fra familien.
Anbringelser vil aldrig kunne undgås for nogle børn, men det er det mest invasive indgreb i en familie, og hver eneste tvangsanbringelse må derfor overvejes nøje og helst forebygges, hvis det er muligt.
Vi bakker selvfølgelig op om, at der stilles spørgsmål om problemets omfang.
Det er altid godt med flere fakta på bordet.
Men jeg vil også konstatere, at man allerede i dag har mulighed for at fritage.
Det ligger helt konkret i bekendtgørelse nr. 712 af 19. juni 2013, § 7.
Lad os se på flere fakta, men som udgangspunkt støtter vi ikke det her beslutningsforslag.
Trine Torp (SF), 2021-04-22:
Det var det her med, at børnene kun er til låns, og at de skal tilbage igen.
Der ville jeg egentlig gerne høre ordføreren, om ordføreren tænker, at det har betydning, hvordan forældrenes økonomi er, og hvilke muligheder de har for at opretholde samvær og opretholde den bolig, hvor der måske er et børneværelse til børnene.
Har det nogen betydning for deres muligheder for rent faktisk at få deres børn hjem igen?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-22:
Er hr. Henrik Vinther sikker på, at man helt har tænkt sig om med det forslag?
For det vil jo betyde, at forældre, der er i en situation, hvor myndighederne anmoder om anbringelse, meget ofte ikke vil deltage i en frivillig anbringelse, men vil sige nej til det og afvente tvangsanbringelsen, fordi de så slipper for at betale en del af regningen.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-22:
Nej, jeg synes, det bliver en lidt løsreven diskussion.
Men der er nogle andre ydelser, som bortfalder.
Nu står der ret specifikt 104.000 i bekendtgørelsen, men jeg kunne forstå på ordføreren, at når man omregner det til nutidstal, havde jeg nær sagt, så svarer det til ca. 140.000, og så er der mulighed for at lave den her individuelle, konkrete vurdering af, om man kan opretholde det her.
Men som udgangspunkt synes jeg, det er et ganske fint princip, at man selvfølgelig bidrager, for børnene er forældrenes, de er ikke statens.
Trine Torp (SF), 2021-04-22:
Tak for det.
Jeg havde egentlig også forventet det, fordi det også var Venstres holdning, da vi behandlede forslaget sidst.
Men jeg vil egentlig gerne høre Venstres ordfører, om Venstre mener, at det gør en forskel, om det er anbringelser med eller uden samtykke.
Er det i de tilfælde, hvor det faktisk er mod forældrenes vilje, at barnet bliver anbragt, ikke en dobbeltstraf, at man så efterfølgende afleverer regningen til dem for betaling af deres barns anbringelse?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-22:
Nej, det mener jeg faktisk ikke der ligger en forskel i.
Det økonomiske ansvar, man har som myndighedsperson og som forælder, og som man jo netop fortsat har ønsket i den her anbringelse – om det er så er frivilligt eller ej – mener jeg faktisk ikke der ligger nogen ændring i, og det signal, man sender til barnet udadtil, er jo det samme, og det burde det også være.
Netop det sidste, som ordføreren fra SF siger om ro og stabilitet for barnet, er ret afgørende for os i Venstre, og det er jo egentlig også det, vi har arbejdet med både i forbindelse med forhandlingerne om børnene først og også i forbindelse med det lovforslag, L 68, der kom sidste år.
Jeg synes bare ikke, at det er den økonomiske del, der fylder.
Jeg synes tværtimod, at der ligger mange andre eksempler, hvor det er hele følelsesregisteret, man er igennem, men jeg synes ikke, at det er den økonomiske del.
Jeg synes simpelt hen heller ikke, at den økonomiske del, uagtet om det er det, der er det afgørende for, om samarbejdet mellem forældre og myndigheder fungerer eller ej, burde være det, der er det afgørende.
Trine Torp (SF), 2021-04-22:
Jeg vil gerne sige tak til Dansk Folkeparti for i det mindste at anerkende, at der faktisk er nogle dilemmaer forbundet med det her, og egentlig også prøve at se på, om der er nogle veje ud af det.
Den åbenhed sætter jeg pris på.
Jeg ved også, at noget af det, som ordføreren og Dansk Folkeparti er rigtig optaget af, er det her med, hvordan man sikrer forældresamarbejde, og hvordan man sikrer et ordentligt samvær under anbringelsen, men jo også, hvordan man sikrer en god overgang, hvis barnet skal hjemgives.
Så jeg vil høre, om ordføreren tænker, at det her med at fjerne forældrebetalingen vil være en vej til i virkeligheden at gøre samvær bedre.
Karina Adsbøl (DF), 2021-04-22:
Ja, altså, det tænker jeg.
Men der har kommunen jo i dag mulighed for at gøre det for at have et bedre samarbejde, også i forhold til det, ordføreren nævner om bolig og sådan nogle ting.
Og der kan man jo så håbe, at kommunerne er inde og vurdere i forhold til det.
Men jeg er helt enig i, at der er nogle dilemmaer forbundet med det her.
Nu har jeg ikke fået så mange henvendelser på det her område, så jeg også meget i tvivl om, hvor store udfordringerne er på det her område, men jeg synes, det er vigtigt at få klarlagt.
Derfor synes jeg også, at SF, når vi nu sidder i de her forhandlinger, kunne have taget det med som en del af de forhandlinger.
Trine Torp (SF), 2021-04-22:
Det spørgsmål har jeg jo fået før, altså hvorfor jeg ikke har gjort det og det, og det er, fordi jeg har fremsat det.
Jeg kunne selvfølgelig have valgt at trække det, men det har jeg ikke gjort, bl.a. fordi vi jo godt ved, at i de forhandlinger snakker vi om tusind ting, så den her lillebitte del formentlig ville drukne.
Jeg synes egentlig, at den fortjener sin egen behandling, fordi det er et ret principielt spørgsmål, om vi synes, at det, vi skal bruge krudtet på i samarbejdet med forældrene, er en slåskamp om nogle få tusind kroner i det kommunale regnskab, mens det i forældrenes regnskab og tillid og samarbejde med kommunen måske er et ret stort problem.
Karina Adsbøl (DF), 2021-04-22:
Nu hørte jeg ikke lige et spørgsmål, men jeg anerkender, at der er nogle dilemmaer.
Og jeg synes faktisk, at vi skal tage problemstillingen med i de forhandlinger, for de forhandlinger, vi sidder med, er jo meget omfangsrige, kan man sige.
Altså, i Dansk Folkeparti ønsker vi jo ikke, at man har som mål, at man skal have flere tvangsanbringelser og flere tvangsbortadoptioner, og jeg anerkender også fuldstændig, at der er det der dilemma: Så får man tvangsanbragt sit barn mod sin vilje, og så kommer der eventuelt en regning efterfølgende.
Derfor synes jeg, det er vigtigt, at vi simpelt hen får et overblik over, hvordan og hvorledes det i praksis foregår i alle 98 kommuner i forhold til de udfordringer, der kan være.