Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-03-14:
Jamen hvorfor skal vi kun nå tre aftaler?
Altså, jeg kan bare få øje på rigtig mange ting, vi skal have arbejdet med i det her forår.
Vi skal have lavet en boligbeskatningsaftale, som er vigtig, ja, fordi den skal skabe den fundamentale tryghed for vores boligejere, så de også tør disponere økonomisk, og så vi i øvrigt også ved, hvad det så er for nogle udfordringer, vi har råderumsmæssigt.
Det er en ting, vi skal.
Så skal vi følge op på det ekspertudvalg, der kom her for ganske nylig, og som jo altså tegner et billede af, at 7 år efter at vores elever har forladt folkeskolen, er der en femtedel af dem, der hverken har studentereksamen eller svendebrev.
Hvis vi skal gribe fremtidens muligheder og gå forlæns ind i fremtiden, er det da i hvert fald en ting, der skal gøres signifikant, altså markant bedre.
Så skal vi i gang med arbejdsmarkedets parter i et trepartsforløb – og det kan godt være, at det på et tidspunkt også lander på Christiansborg, men det lander forhåbentlig et andet sted først med arbejdsmarkedets parter – for at få set på hele vores VEU-indsats og sikre, at man kan få fastholdt og udbygget de kompetencer, man har, ude på arbejdsmarkedet, så man kan blive der livslangt i en foranderlig tid.
Så skal vi i et samspil med dygtige iværksættere og entreprenører i det iværksætterpanel, som sammensættes om ganske kort tid, tage de bedst tænkelige forslag ned, der fremmer netop iværksætteri og entreprenørskab.
Det er da en sag, som jeg også vil have konkluderet, inden vi skal på sommerferie.
Det bliver nok flere end tre ting, og jeg kunne også godt nævne nogle flere, men nu lyser den røde lampe.
Må jeg ikke lige først sige i relation til den rapport, der kom i går, at jeg noterede mig, hvordan det blev taget ned.
Der er jo ikke noget overraskende i det.
Rapporten går ud på, at hvis ikke man gør mere, hvis man sætter sig ned på hænderne, hvordan ser verden så ud i 2030?
Og sjovt nok er det sådan, at hvis man sætter sig ned på hænderne, sker der ingenting.
Nej, det kan jeg godt regne ud.
Men det er jo heller ikke vores ambition.
Vores ambition er jo ikke, at der ikke skal ske mere.
Vores ambition er jo ikke, at når vi har bygget Kriegers Flak, er det sidste gang, man hører fra os om en eneste anlægskrone, der har noget med grøn energi at gøre.
Vores ambition er jo, at vi på et tidspunkt, når det passer ind, i forhold til at vi skal kunne nå det, inden det skal have gennemslag, skal have nogle forhandlinger om en ny energiaftale.
Det er jo en energiaftale, der skal have et indhold, der gør, at den målsætning, vi har, der hedder, at vi skal nå 50 pct. i 2030, bliver nået.
Og det er en ambitiøs målsætning.
Den er næsten dobbelt så høj som den, man har i EU, og det er jo det, vi skal dømmes på.
Det har jeg godt noteret mig at det handler om, og fuld respekt for det.
Hr. Kristian Thulesen Dahl anerkender jo selv, kan man sige, at vandrende arbejdstagere i sagens natur tager deres nationalitet med sig og i sagens natur derfor også udøve deres demokratiske ret i det land, de er vandret fra.
Og når vi er enige om det og det forhold, at der i øvrigt vandres en del – og det er bare for at angribe analysen lidt – så vil det jo være sådan, at de udfordringer, vi altså aktuelt har, med, at der er et tyrkisk miljø i Danmark, som har demokratiske rettigheder i Tyrkiet, ville også være der, selv om vi ikke havde reglen om dobbelt statsborgerskab.
Så kan hr. Kristian Thulesen Dahl sige, at hvis vi ikke havde dobbelt statsborgerskab, ville der måske være nogle, som ikke længere kunne udfylde den funktion i Tyrkiet.
Men problemstillingen ville være der her i Danmark, og den ville være der i Holland.
Der er mig bekendt 400.000 tyrkere i Holland, og jeg tror ikke, de alle sammen har dobbelt statsborgerskab.
Så det handler jo mere om, om vi nu får debatten på den rigtige baggrund, og hvad er årsag, og hvad er virkning?
Jeg synes, den udvikling, vi ser i Tyrkiet med et demokrati i bakgear, er dybt, dybt bekymrende.
Det synes jeg er hoveddiskussionen.
Vores stillingtagen til dobbelt statsborgerskab er drevet af noget andet, og hvis det ligesom bliver fremstillet, som om statsborgerskab er den komponent, der kunne få alle de andre problemer til at gå væk, så ville jeg måske være parat til at revurdere vores position fra 2015.
Nej, det er jeg faktisk ikke enig i, for jeg er ikke bekendt med det.
Og hvis det forholder sig sådan, vil jeg selvfølgelig gerne belæres om det.
Men jeg er ikke bekendt med, at der har været taget nogen skridt omkring selvstyre, autonomi og overførelse af kompetencer, som ikke også har været forankret i en faglig vurdering af, at det var grundlovsmedholdeligt.
Så jeg er ikke bekendt med, at der skulle være situationer, hvor der har ligget et fagligt juridisk papir, der siger, at det her ikke er i overensstemmelse med grundloven, og at politikerne så har sagt, at nå nej, men vi gør det bare alligevel.
Det er jeg faktisk ikke bekendt med.