Kaare Dybvad Bek (S), 2025-02-27:
Det kan selvfølgelig være, at jeg tager fejl, men jeg synes, at der stod, at Mette Thiesen var den, der havde fremsat forslaget.
Men det kan selvfølgelig være, at det måske var Mikkel Bjørn, der havde gjort det, og at der er en fejl i opgørelsen her.
Men under alle omstændigheder tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte beslutningsforslaget.
Med det, der ligger her, vil man gerne pålægge regeringen at fremsætte lovforslag i det her folketingsår, der medfører, at udenlandske bandekriminelle skal udvises uden en forudgående dom for begået kriminalitet.
Som støtte for forslaget anføres bl.a., at man som bandemedlem færdes i et kriminelt miljø, og at man, uanset om man direkte er dømt for kriminalitet eller ej, må anses som kriminel.
Først vil jeg gerne slå fast, at jeg grundlæggende er enig i de betragtninger, som forslagsstillerne har anført som støtte for beslutningsforslaget.
Bander hører ikke hjemme i det danske samfund.
Der skal slås hårdt ned på bandernes organiserede kriminalitet, og det er en af regeringens vigtigste prioriteter.
Udenlandske bandemedlemmer, som misbruger deres ophold i Danmark til at kunne begå kriminalitet, har selvsagt ikke noget at gøre her.
Derfor er regeringen enig med forslagsstillerne i, at der også i forhold til udvisning skal sættes hårdt ind mod bandemedlemmer.
Vi skal udvise kriminelle bandemedlemmer i videst muligt omfang, for vi hverken kan eller vil acceptere deres hærgen.
Når det så er sagt, kan regeringen ikke støtte det her beslutningsforslag.
Vi kan ikke inden for rammen af konventionerne indføre regler om, at alle udlændinge med tilknytning til en rocker- eller bandegruppering altid skal udvises.
Vi er forpligtet til at foretage en konkret og individuel vurdering af, om en udvisning af Danmark kan ske inden for rammerne af vores internationale forpligtigelser, og det indebærer bl.a. en proportionalitetsafvejning, hvor en række hensyn skal afvejes over for hinanden.
Jeg ved, at vi i regeringen på det punkt adskiller os politisk fra forslagsstillerne, men vi mener, at Danmark er et retssamfund.
Vi har en klar interesse i både i Danmark og internationalt at have en retsorden, og det er vigtigt for regeringen, at vi lever op til de principper, som vores samfund bygger på.
Det betyder ikke, at konventionerne er hævet over debat.
Jeg mener, at vi skal påvirke den fortolkning, der er, af konventionerne der, hvor vi kan.
Vi skal også sige det højt og tydeligt, når vi mener, at konventionerne fører til resultater, som er uhensigtsmæssige.
Vi skal selvfølgelig være klar til at udfordre og afsøge de rammer, som konventionerne stiller op.
Det er regeringen i gang med at gøre, og vi har bl.a. udnævnt en konventionsambassadør, der skal sikre, at Danmark engagerer sig i arbejdet med konventionerne, bl.a. i forhold til hvordan de anvendes og fortolkes.
Vi kommer til at igangsætte en udredning af Danmarks forpligtigelser og muligheder i forbindelse med den europæiske menneskerettighedskonvention, og jeg vil også minde om, at regeringen har besluttet at skærpe udvisningsreglerne ved at afskaffe den såkaldte trappestigeordning, der blev indført tilbage i 1980'erne.
Det betyder, at udvisningsreglerne kommer til at gå til kanten af vores internationale forpligtigelser i sager, hvor udlændinge idømmes en ubetinget fængselsstraf.
Det er dog allerede sådan, at der er vide rammer for at udvise kriminelle, især når det kommer til forbrydelser, vi normalt forbinder med bander.
Det er personfarlig kriminalitet, grov berigelseskriminalitet, narkotikakriminalitet og overtrædelser af våbenloven.
Hvis en udlænding idømmes ubetinget fængselsstraf for den type kriminalitet, giver udlændingeloven allerede i dag mulighed for at udvise uanset varigheden af den pågældendes ophold her i landet.
De senere års retspraksis fra de danske domstole viser da også, at reglerne virker, og at der gås til grænsen.
Det kan man bl.a. se på Højesterets nyere udvisningspraksis.
Udlændinge, som har begået meget alvorlig og gentagen kriminalitet, udvises, på trods af at de er født i Danmark eller er kommet hertil som ganske unge og derfor har en stærk tilknytning til landet.
Det er det, vi ser i godt og vel en tredjedel af de udvisningssager, som vi har.
Det er af dem, der kommer op til domstolen.
Og det synes jeg egentlig er et ret godt bevis på, at vi går til grænsen af vores muligheder, samtidig med at vi selvfølgelig står på konventionernes grund i udvisningssager.
Med de ord vil jeg sige tak for forslaget, og jeg glæder mig til debatten.
Som jeg også sagde i min tale, mener jeg, at der er både nationale og internationale principper på spil her, og det er jo sådan, at man skal dømmes for at kunne smides ud af landet.
Det synes jeg er et godt princip.
Jeg synes, det er fornuftigt at sige det.
Der er jo masser af folk, som i dag bliver dømt, og hvor jeg kigger på det og tænker: De burde da være blevet smidt ud af landet – hvorfor er de her stadig?
Det synspunkt ved jeg vi deler.
Men at sige, at folk, der ikke er dømt for noget, men som har været registreret – lad os sige, at de har stået på Blågårds Plads med en LTF-trøje på – alene på baggrund af en registrering fra en enkelt politimand skal smides ud af landet, synes jeg også retssikkerhedsmæssigt er et problem.