runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-10-23:
Jeg vil sige, at jeg grundlæggende har det sådan, at udlændinge, som er indkvarteret på Kærshovedgård, selvfølgelig ikke skal være en del af det danske samfund på lige fod med borgere, som har lov til at være i Danmark.
De skal i stedet rejse hjem, og det er også afspejlet i de forhold, som gælder for udlændinge, som ikke har lovligt ophold; de har i yderst begrænset omfang mulighed for at modtage kontanter fra Udlændingestyrelsen, og udlændinge uden ophold på centrene har heller ikke ret til at arbejde i Danmark og tjene penge.
Jeg har derfor svært ved at se, hvordan de pågældende på lovlig vis skal kunne erhverve sig et køretøj med de midler, som de kan opnå under indkvartering på Kærshovedgård.
Men det udelukker selvfølgelig ikke, at køretøjet, som man har under et eventuelt ophold, blev erhvervet, inden den pågældende blev indkvarteret på Kærshovedgård, eller at man har adgang til en bil, som man ikke selv ejer, mens man er på centeret.
I de situationer, hvor en indkvarteret udlænding ejer en bil, vil det i visse tilfælde være muligt for politiet at beslaglægge den, og jeg vil også gerne afslutte med at sige, at jeg synes, det er grundlæggende frustrerende, at folk, som slet ikke skulle have lov til at være i Danmark, alligevel kører land og rige rundt i biler, som måske ikke engang er deres egne.
Jeg har derfor bedt mit ministerium om at se på, om det inden for rammerne af vores internationale forpligtelser vil være muligt og også hensigtsmæssigt at ændre på reglerne på det her område.
Tak for ordet.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-10-23:
Tak for det, formand.
Jeg har jo taget et spørgsmål omkring Kærshovedgård med til ministeren, som jeg ved også optager ham meget: Hvad mener ministeren om, at beboere på Kærshovedgård kan have råd til at have deres egen bil med den meget lave dagstakst, som de modtager som beboere, og har ministeren ingen betænkeligheder ved, hvordan beboere på Kærshovedgård kan fremskaffe penge til køb og finansiering af udgifter som bilejer?
Mattias Tesfaye (S), 2024-10-23:
Det er rigtigt, at der er nogle velfungerende sociale miljøer på mange af de her store htx-udbud, men nu bor jeg selv i Albertslund, hvor htx ligger sammen med stx og i øvrigt hhx på det samme gymnasium.
Det kunne jeg sagtens forestille mig blev realiteten flere steder i landet, altså flere forskellige gymnasialeuddannelser, men i den samme bygning.
Det afgørende for mig er, at vi kan bibeholde de særlige fag, f.eks. teknologi, teknikfag, altså de særlige htx-fag, for de er gode, lærerkræfterne, altså det, at nogle også har været ude i erhvervslivet og prøve noget, før de bliver gymnasielærere, og så de undervisningsformer, der er, f.eks. på laboratorier.
Det er det, der er det afgørende at fastholde, og ikke bogstavforkortelser.
Mike Villa Fonseca (UFG), 2024-10-23:
Tak for det.
Man kan jo sige, at htx er en selvstændig uddannelse i dag.
Har ministeren overvejet nogle fordele og konsekvenser, i forhold til hvad det vil betyde for det studiemiljø, der er på htx, og som er unikt i forhold til stx og hhx og tidligere også hf for den sags skyld, hvis det er, man begynder at integrere det?
Så vil jeg igen sige tak til ministeren for at stille op til besvarelse.
Mattias Tesfaye (S), 2024-10-23:
Vi havde første tekniske gennemgang af regeringens udspil her i morges, så vi er i gang.
Jeg er med på, at det her er en af de opgaver, hvor vi har brug for afklaring – det er jeg med på.
Jeg vil også sige, at det, der er vores ambition, jo er, at flere unge får adgang til en teknisk tonet gymnasieuddannelse, og i nogle landdistrikter vil det måske betyde, at der vil være en enkelt htx-klasse nede på det lokale gymnasium, hvor naboklassen er en stx-uddannelse, og andre steder vil vi kunne fastholde store tekniske gymnasier, hvor der vil være hundredvis af htx-elever, bl.a. her i København, hvor vi står nu.
Så det er et forsøg på at finde en model, som passer både i store og i små byer.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-10-23:
Jeg tror faktisk, at vi grundlæggende er ret enige om, at vi skal væk fra det, at konflikter bliver optrappet, til det, at konflikter bliver nedtrappet, sådan at børnene kan få bevaret kontakten til begge deres forældre, se begge forældre og have en relation til dem.
For vi ved, det er så vigtigt for børn at bevare kontakten til begge forældre.
Og ja, det lovforslag, vi lægger frem, kommer jo til at bevare balancen i forhold til at kigge på barnets tarv.
Man skal selvfølgelig ikke udlevere børn til en forælder, der f.eks. har slået dem eller udøvet vold.
Men man skal heller ikke bare lade være med at sikre samvær, bare fordi nogen påstår, at det er sket.
Det er det, som lovforslaget har til hensigt at gøre op med.
Mette Thiesen (DF), 2024-10-23:
Tak for svaret.
Ja, det er fuldstændig rigtigt.
Det var, fordi jeg bragte det op til ministerens forgænger og sagde, at vi simpelt hen er nødt til at gøre noget ved det her problem.
Det er ikke noget nyt.
Det har jeg gjort i mange år, men nu lykkedes det så endelig at få skrevet det ind i lovgivningen, og det er jeg selvfølgelig rigtig, rigtig glad for.
Men mener ministeren så reelt set også, at den ændring af forældreansvarsloven, som vi sidder med nu, effektivt lukker de huller?
Giver man eksempelvis reelt set de effektive retsmidler, der skal til, sådan at vi slår fuldstændig fast, at det har konsekvenser for den person, som holder børnene væk fra den anden, altså laver samværschikane og forældrefremmedgørelse?
Er der nogle effektive retsmidler, som gør, at vi ikke ender med igen at skulle sidde og se på sager, hvor der er givet dagbøder eller der slet ikke er nogen som helst konsekvens?
Vi kunne eksempelvis se på noget, som jeg selv har foreslået tidligere: Hvis man chikanerer den anden forælder og ikke vil udlevere børnene tilpas mange gange, mister man eksempelvis bopælsretten i forhold til børnene.
Det er også i barnets tarv at være hos en forælder, der kan finde ud af at se ud over sin egen næsetip.
Det er den ene ting.
Den anden ting er så også, om ministeren mener, at vi også effektivt sikrer, at man laver de her, jeg vil næsten kalde dem psykiatriske vurderinger af nogle af de her forældre.
For hvis man, undskyld mit franske, er så forskruet, at man helt oprigtigt mener, at det er okay at holde et barn væk baseret på falske beskyldninger og påstande fra den anden forælder, fordi man selv er forsmået eller på grund af andre ting, jamen så er det jo noget, der skal opdages langt, langt tidligere.
Mener ministeren, at alle de her ting, som vi jo drøftede i forhandlingerne, og som der står i den aftale, vi lavede, er taget med i det ændringsforslag til forældreansvarsloven, som vi kommer til at behandle her ganske snart?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-10-23:
Den kommende lov og ændring af forældreansvarsloven er jo en udmøntning af en aftale, der blev indgået med alle Folketingets partier i november sidste år.
Jeg har den 3. oktober i år som opfølgning på mit seneste møde med ordførerne på området om chikane og forældrefremmedgørelse sendt et tilrettet udkast til et lovforslag, der lige præcis favner de her forskellige synspunkter om, hvordan vi på den ene side i højere grad kan stoppe forældrefremmedgørelse i nogle meget ulykkelige sager i f.eks. Familieretshuset og på den anden side stadig væk sikrer barnets tarv.
Det er jo omdrejningspunktet for det arbejde, der har været, og den aftale, der ligger.
Med justeringerne af lovforslaget er konsekvenserne af forældrefremmedgørelse tydeliggjort, men barnets perspektiv er også fremhævet, og jeg synes, at det er vigtigt, at man går på to ben.
Lige så vigtigt er det også, at vi har fremhævet alt det arbejde, der skal gøres i Familieretshuset, når de her sager opstår, bl.a. at man skal være opmærksom på dem fra starten; at der sættes tidligt ind; at man går forebyggende ind i familierne og sikrer samværet og overvåget samvær, hvis det er det, der er behov for; og at man får børnesagkyndige eller sagkyndige undersøgelser på banen af forældrenes evne til at være forældre.
Med det vil jeg bare sige, at det er vigtigt, at vi med lovforslaget som grundlag netop også får sat fokus på, hvordan vi kan nedtrappe nogle af de konflikter, der er imellem forældre, så vi undgår de her triste situationer, der ender med, at enten mor eller far taler så grimt om den anden part, at børnene til sidst ikke kan genkende deres egne forældre eller have samvær med dem.
Mette Thiesen (DF), 2024-10-23:
Tusind tak, formand.
Vil ministeren sikre, at de nødvendige ændringer og konkrete skridt for at lukke smuthuller bliver gennemført i forældreansvarsloven, så barnets tarv og forældrene reelt bliver beskyttet mod chikane og falske anklager, idet samværschikane effektivt forhindres, således at en forælder ikke kan manipulere sig til forældremyndighed eller bopælsret?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-10-23:
Tilsvarende kunne man jo spørge spørgeren, hvad det er for en virkelighed, spørgeren lever i, hvis det er sådan, at man ikke kan sikre, at folk, der har lovligt ophold i Danmark, rent faktisk har ret til ydelser efter vores servicelov, for så ville loven jo ikke længere gælde for alle med lovligt ophold.
Når det så er sagt, ønsker regeringen selvfølgelig ikke, at kriminelle udlændinge skal have ophold i Danmark, og vi ønsker selvfølgelig også, at man, hvis det bliver muligt at sende vedkommende hjem, gør det.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-23:
Han har jo ophold her, fordi regeringen har fragtet ham hertil.
Altså, hvad bliver det næste?
Skal han tilbydes handicapparkeringspladser og måske en personlig assistent?
Hvorfor er den her mand overhovedet i Danmark, når han har forsøgt at dræbe danske soldater?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-10-23:
Det er da heller ikke et drømmescenarie.
Men nogle gange er man jo forpligtet af forskellige konventioner eller forskellige ting, og det er det, jeg bliver nødt til at forholde mig til.
I forhold til den her person, der tales om, hvis sag jeg i øvrigt ikke kender til i dybden, er det sådan, at man må sige: Har den her person lovligt ophold i Danmark?
Og hvis personen har lovligt ophold, ja, så er det sådan, at man efter servicelovens § 2 har ret til visse ydelser, bl.a. skal der stilles en bolig til rådighed, hvis det er sådan, at man f.eks. er kommet ud af et asylcenter, som jeg kan forstå at den her pirat nu er kommet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-23:
Det er jo regeringen, der har fragtet manden til Danmark.
Hvordan kan ministeren forsvare, at mennesker med handicap, mennesker, der måske er psykisk sårbare, og ældre, der ikke kan få den behandling, de har brug for på vores plejehjem, skal betale for, at en mand, der har forsøgt at dræbe danske soldater, skal fragtes til Danmark og tilbydes jobtilbud og karriereafklaring i danske jobcentre.
Altså, det skriger jo til himlen.
Kan I virkelig ikke se det i Socialdemokratiet?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-10-23:
Socialdemokratiske ministre inden for udlændinge- og integrationsområdet før den her regering og i den her regering har flere gange besvaret spørgsmål om, hvor grotesk lige præcis den her sag jo egentlig er, men også om, hvordan vi også i Danmark jo selvfølgelig er forpligtet af internationale konventioner og til at hjælpe mennesker.
Jeg går ikke ud fra, at spørgeren selv har lyst til at sætte spørgsmålstegn ved de rettigheder, når først man er i landet og har lovligt ophold.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-23:
Kan ministeren og Socialdemokratiet ikke godt forstå, hvis der er danskere, der er oprørte over, at en mand, der har forsøgt at dræbe danske soldater, først bliver fragtet til Danmark og siden bliver tilbudt integrationskontrakt, bolig, sociale ydelser og anden form for støtte på skatteydernes regning?
Altså, hvordan kan Socialdemokratiet og regeringen forklare, at en mand, der har forsøgt at dræbe danske soldater, nu tilbydes danskundervisning og beskæftigelsestilbud?
Hvad er det for nogle karrieremuligheder, man forestiller sig at en pirat, der har forsøgt at dræbe danske soldater, skulle kunne have?
Skal han være sikkerhedskonsulent på »Esbern Snare«, eller hvad er det, man forestiller sig?
Altså, det bliver jo absurd.
Hvordan kan Socialdemokratiet med deres fornuft i behold egentlig forestille sig, at det er et brugbart scenarie at arbejde med for danske skatteydere, at de skal betale for sådan en mands karrieremuligheder?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-10-23:
Det er jo sådan, at det lovforslag, som er kommet lige præcis ud af den aftale, som er blevet forhandlet sidste år, har været i høring.
Høringssvarene peger grundlæggende på, at nogle synes, at vi skulle have strammet langt mere, og at nogle synes, at vi slet ikke skulle have kommet ind på at drøfte forældrefremmedgørelse.
Der er jeg meget glad for, at vi har en aftalekreds, der siger, at forældrefremmedgørelse faktisk er så uacceptabelt, at vi nu er klar til at gå ind at ændre loven og sørge for, at det her er noget, man har fokus på i Familieretshuset fra starten, når de her sager dukker op.
Så er det sådan, at vi jo også har haft nogle drøftelser, der har gjort, at vi har rettet lovforslaget til, efter at det har været i høring.
Mette Thiesen (DF), 2024-10-23:
Ja, der var nemlig rigtig mange kritiske høringssvar, som netop sagde, at det her ikke ville løse problemet.
Jeg håber da også, at ministeren lever op til den aftale, vi har lavet.
For ja, forældrefremmedgørelse skal have konsekvenser.
Det er ikke noget med, at det måske får konsekvenser, men forældrefremmedgørelse og samværschikane skal have konsekvenser, og det er noget med, at man lever op til den aftaletekst, der er, så vi sikrer, at vi effektivt får gjort op med det her begreb.
Vi så senest en fuldstændig grotesk højesteretsdom, hvor en mor simpelt hen ved at chikanere faren til børnene faktisk vandt retten over børnene.
Rasmus Stoklund (S), 2024-10-23:
Det er rigtigt, at vurderingen af ejendommen kan være steget markant.
Det var derfor, jeg nævnte eksemplet før, hvor man har en vurdering, der stiger fra 900.000 kr. til 7,5 mio. kr.
Når vi har indført den her skatterabat, er det jo netop, for at man ikke får et meget voldsomt skattesmæk.
Derfor er det jo også sådan, at den udlejer, der måtte være, af en grund, jo kan vælge at sige, at vedkommende sådan set ikke har fået nogen højere udgift til at betale skat for og derfor heller ikke med nogen rimelighed måske kan vælte den udgift, der reelt ikke eksisterer, over på den lejer, man har.
Det er derfor, at vi er nået frem til, at den reelle stigning vil være 40 kr. om måneden og altså slet ikke de her eksorbitante beløb.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-10-23:
Skatteministeren må have mig undskyldt, men vi kunne lige så godt begynde at spille Matador.
Det er virkeligheden, vi er ude i nu, hr. skatteminister.
Der er en borger, der nu kører retssager og bliver truet.
Der er rejst civile søgsmål imod ham og hans familie.
Det skyldes altså, undskyld mig, ene og alene en fejlagtig ejendomsvurderingslov.
Det er jo Vurderingsstyrelsen, som over natten har øget vurderingen af den pågældende grundværdi til 7,5 mio. kr.
Det er altså sandheden.
Rasmus Stoklund (S), 2024-10-23:
Netop for at undgå, at den slags ændrede vurderinger skulle føre til alvorligt forhøjede skattebetalinger, indførte man jo en skatterabat.
Hvis man ser en ejendom, der stiger fra 900.000 kr. i vurdering til 7,5 mio. kr. i vurdering, hvor meget vil den så stige i grundskyld?
Der er svaret en månedlig huslejestigning på ca. 40 kr. Der er en grund til, at det forholder sig sådan.
I en kommune, hvor grundskyldssatsen i 2023 var 17 promille, udgjorde grundskylden ca. 15.500 kr. med en grundvurdering i det gamle system på 900.000 kr.
Jeg skal nok runde af hurtigt.
Bundlinjen er bare, at man som boligejer på grund af skatterabatten, selv om vurderingen stiger til 7,5 mio. kr. for grunden, ender med en regning, der reelt kun er på ca. 40 kr.
Derfor er det et aftaleforhold mellem de to parter, der er det relevante her.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-10-23:
Der stopper enigheden så nok også.
For det anerkender jeg simpelt hen ikke.
Vurderingsstyrelsen er under skatteministerens ressortområde.
Det håber jeg at ministeren kan acceptere.
Det er altså Vurderingsstyrelsen, der over natten har ændret en grundværdi fra 919.000 kr. og så op til de her 7,5 mio. kr. Det skete over natten.
Der var en dag, hvor man fik at vide: Nu kan du gå ind på din side på skat.dk, og så kan du taste din ejendom ind og læse, hvad din vurdering er.
Lige siden har det jo været et problem.
Rasmus Stoklund (S), 2024-10-23:
Først og fremmest tak for den rabat, hr. Hans Kristian Skibby giver mig som ny minister, og for, at han på den måde ikke tilskriver mig alle de problemer, hr. Hans Kristian Skibby mener der måtte være med systemet.
Men jeg vil også sige, at jeg synes, der er nogle nuancer, der forsvinder undervejs.
For det er jo sådan, at årsagen til, at der er nogle få eksempler som dem, der er beskrevet i dagspressen, hvor en boligejer ender med at få en stor ekstraregning i husleje, ikke har noget med skattevæsenet at gøre som sådan.
Det er et aftaleforhold mellem to parter, hvor en udlejer vælger at sætte huslejen meget op.
Det er altså ikke noget, skattemyndighederne har været årsag til.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-10-23:
Helt indledningsvis vil jeg selvfølgelig gerne slå fast, at udlændinge, der begår kriminalitet, jo som udgangspunkt ikke skal være i Danmark.
Regeringen har ingen interesse i, at mennesker med en kriminel baggrund kommer hertil eller får opholdstilladelse her.
Men det kan jo ikke udelukkes, at der konkret kan forekomme situationer, hvor det ikke kan undgås, at formodede kriminelle kommer til Danmark og vælger at søge asyl.
Det har vi desværre også set i andre sammenhænge, hvor vi jo modtager asylansøgere.
Når det så er sagt, vil jeg bare sige, at jeg selvfølgelig besvarer den del af det spørgsmål, der handler om det, der er på social- og boligområdet, og der vil jeg sige, at det er sådan, at det fremgår af servicelovens § 2, at enhver, der er fyldt 18 år og opholder sig lovligt i landet, har ret til hjælp efter serviceloven.
For at kunne blive visiteret til eller have ret til hjælp efter serviceloven skal personen være omfattet af servicelovens § 2, stk. 1, det vil sige enten have lovligt ophold i Danmark, fordi vedkommende har en opholdstilladelse eller bor og opholder sig i Danmark, eller have processuelt ophold, fordi vedkommende har indgivet en ansøgning om opholdstilladelse, herunder asyl, som anses for at være lovligt ophold i servicelovens forstand.
Hvis man opfylder de betingelser, ja, så har man altså også ret til at få hjælp efter serviceloven, herunder bl.a. i forhold til at kommunalbestyrelserne skal forsøge at hjælpe med en bolig.
Rasmus Stoklund (S), 2024-10-23:
Som jeg forstår ordføreren, handler spørgsmålet om en sag, hvor en boligejers lejeudgifter står til at stige, fordi hans bolig står på en lejet grund, og hvor huslejen er knyttet op på en vis procentdel af grundværdien i den offentlige ejendomsvurdering.
Det er min forståelse af sagen, at den opstod på baggrund af en udsendelse af de foreløbige 2022-vurderinger i efteråret 2023.
Jeg vil gerne slå fast, at jeg sagtens forstår, at man som lejer i den situation, som vi nu drøfter, kan føle sig uretfærdigt behandlet.
Selv om jeg som skatteminister ikke kan gå ind i konkrete sager, herunder i private aftaleforhold imellem to parter, noterer jeg mig ud fra det, der har været beskrevet i dagspressen, at sagen nu kører ved domstolene.
Jeg vil gerne slå fast, at det ikke er boligskatten, der er skyld i væsentlig højere udgifter for en udlejer i 2024.
Pr. 1. januar 2024 gik vi over til et nyt boligskattesystem.
I den forbindelse blev der indført en skatterabat.
For den enkelte boligejer betyder det, at der kan ske en af to ting med boligskatten for 2024.
Den kan blive, som den ville være med de gamle regler, eller den kan blive lavere.
Dette gælder også, selv om den foreløbige vurdering viser, at ens grundværdi står til at stige væsentligt, og det gælder også, hvis man ejer en grund, som man lejer ud.
Jeg kan som sagt ikke forholde mig til, hvad konkrete parter aftaler, og der kan i konkrete sager være forhold, som gør sig gældende.
I en situation, hvor udlejer, på trods af at vedkommende ikke har fået en større skatteregning, vælger at opretholde et aftalevilkår om, at lejen udregnes på baggrund af grundværdien, må det være op til parterne at vurdere, hvorvidt det aftalevilkår er rimeligt.
I sidste ende er det op til domstolene.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-10-23:
Tak, hr. formand.
Hvad er ministerens holdning til, at en borger fra Greve, der ejer et hus på lejet grund, stilles over for en stigning i den månedlige ydelse fra 7.661 kr. til 62.383 kr., fordi Vurderingsstyrelsen har vurderet grunden til en værdi af 7.486.000 kr. mod en tidligere vurdering på 919.400 kr., og hvor lejeren har en aftale med ejeren af grunden om at skulle betale 10 pct. af grundværdien i årlig leje?
Mette Thiesen (DF), 2024-10-23:
I den her aftale var der jo nemlig nogle ret gode elementer, synes jeg selv, netop det her med, at det skal have konsekvenser, og at man skal lave den her mentalvurdering af de forældre og f.eks. se på, om der er nogle andre ting, der gør, at de slet ikke kan vurdere, at det ikke er godt for børnene.
Så er der også det, at hvis den ene part igen og igen påstår, at den anden part har begået vold eller noget andet mod barnet, så laves der øjeblikkeligt overvåget kontaktbevarende samvær, så man ikke ender med at miste sine børn, fordi den anden person bliver ved at lave falske anklager mod en.
Mener ministeren, at alt det er inde i lovforslaget?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-10-23:
Den sag var jo lige præcis en sag, der blev ført under den nuværende lovgivning, og nu er vi jo parat til at lave noget ny lovgivning, hvor vi skriver forældrefremmedgørelse ind som noget, som man skal tage højde for i sagsbehandlingen helt fra starten af, når man kigger på de her sager og de ender i Familieretshuset.
Vi kommer også til at sætte fokus på efteruddannelse af medarbejderne.
Vi kommer til at bruge flere sagkyndige, når den her aftale bliver udmøntet i praksis.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-10-23:
Tak til den nye skatteminister.
Jeg er helt med på, at det kan være vanskeligt for en skatteminister at svare på konkrete spørgsmål i konkrete sager.
Det har jeg sådan set også en rimelig forståelse for.
Men omvendt vil jeg sige, at det jo godt nok er ved at være et år siden – ja, det er ikke et år siden endnu, men det er da snart tæt på – at jeg indkaldte til det første samråd med skatteministerens forgænger, altså den forrige skatteminister, om nøjagtig den samme sag.
Med andre ord har vi egentlig fra oppositionens side forsøgt at rejse de her politiske problematikker gentagne gange over for den nuværende regerings skatteministre.
Jeg er helt med på, at det ikke er den nuværende skatteminister, som er skyld i miseren.
Jeg siger heller ikke, at det er skatteministerens skyld, at vi har en elendig, fejlslagen ejendomsvurderingslovgivning i Danmark baseret på et elendigt it-system, som har kostet milliarder af overflødige kroner.
Men det ændrer ikke på den uomtvistelige kendsgerning, at vi står med nogle problematikker, som går ud over danske civile borgere.
Det er også det, der er årsagen til, at jeg har stillet det her spørgsmål her i salen, velvidende at ministeren henholder sig til, at man ikke kan svare i forhold til sager, der kører.
Men det er jo, fordi den ejendomsvurderingslov og de it-systemer, som er finansieret via departementet og finanslove og alle mulige andre ting, er det, der giver den enkelte borger de her vanvittig absurde ejendomsregninger på borgerens lejede grund.
En familie i Greve skal lige pludselig betale 748.000 kr. for at leje en parcelhusgrund om året.
Det er næsten 800.000 kr.
Og nu har det så stået på i noget, der nærmer sig et år, og det har jo nogle utrolig store konsekvenser for de her få.
Jeg ved godt, at ministeren har sagt, at det måske kun er ti familier, der er i samme situation, men det ændrer jo ikke på, at det er ti for mange, og der vil jeg gerne have ministeren til at gå lidt mere i brechen for det og se på, hvad man konkret skal gøre for at løse de her enkeltstående grove tilfælde.