runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Bach (LA), 2016-11-29:
Det er jo snart jul, i hvert fald ifølge kalenderen, og da afskaffelsen af PSO'en længe har stået på Liberal Alliances ønskeseddel, vil jeg tillade mig at betragte det, at der nu er indgået en bred politisk aftale om udfasningen af PSO-ordningen frem mod 2022, som en slags julegave til alle danskere.
Dermed indfrier Liberal Alliance også som det eneste parti et klart valgløfte og sikrer samtidig, at danskerne får lov til at beholde flere af deres egne penge selv.
Det samlede regnestykke bliver, at erhvervslivet får en reduktion af el-regningen på ca. 25 pct., hvilket leder til en betydelig bedre konkurrenceevne, og for husholdningernes vedkommende betyder aftalen en lettelse af elregningen på ca. 10 pct.
Dermed får alle danskere så også flere penge mellem hænderne hver måned.
Afskaffelsen af PSO-afgiften betyder samlet set, at danskerne og virksomhederne slipper for at betale et større milliardbeløb i afgifter, og vi kan nu fortsætte den grønne omstilling på en mere effektiv måde, hvor hensynet til danske arbejdspladser og konkurrenceevne går hånd i hånd med hensynet til miljø og klima.
Det danske eksempel er kun værd at følge for andre lande, hvis omstillingen er omkostningseffektiv og understøtter vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse.
Klimaindsatsen skal skabe job og ikke det modsatte – for nu at citere en relativt ny publikation sådan nogenlunde – og Liberal Alliance støtter dermed regeringens lovforslag.
Mette Reissmann (S), 2016-11-30:
Jeg ser også frem til et rigtig godt og udbytterigt samarbejde.
Men det er jo ikke nogen hemmelighed, at det, vi ser på nu, er et kraftigt beskåret forskningsbudget, rettere sagt forskningspulje.
Det er under halvdelen af, hvad det var, sidste gang vi indgik en aftale om forskningsreserven.
Det er helt korrekt, som ministeren siger, at der er indgået en finanslovsaftale for 2017, men desværre er det sådan, at de forskningsbesparelser, der blev indgået med finanslovsaftalen i 2016 på ca. 1,3 mia. kr., videreføres i 2017 med den nuværende finanslovsaftale.
I øvrigt slås universiteterne også med omprioriteringsbidrag med besparelser på 2 pct., hvilket jo også helt tydeligt vil gå ud over forskningen.
Jeg synes bare, det er bemærkelsesværdigt, at bevillingerne til fri forskning ikke netop med regeringsgrundlaget bliver hævet, når man nu havde muligheden for trods alt at sætte pennen til papiret igen, al den stund at det jo altså er vicestatsministerens parti, som godt nok i starten af året, men alligevel meget klart har givet udtryk for, at det var vigtigt, at bevillingerne til fri forskning blev øget med 800 mio. kr. ekstra – det vil altså sige nye penge.
Så vil jeg bare igen høre, om ministeren nu kan bekræfte, at Liberal Alliance, vicestatsministerens parti, helt klare ønske om at skulle hæve bevillingerne til den fri forskning med de 800 mio. kr., som var en del af deres finansielle 2025-plan, nu ikke er en del af regeringens politik.
Liberal Alliance har altså ikke fået gennemført deres politik.
Søren Pind (V), 2016-11-30:
Jeg tror bare, at den kamp om samfundssyn – mindst, for det her har jo mange flere dimensioner end samfundssynet – som består, kan vi ikke kun knytte an til love og regler, som er centralt udstukket herfra.
Den er virkelig, og den finder sted derude på steder, hvor vi for 30 år siden ikke havde forestillet os det.
Jeg er helt med på, at man sine steder, som man så det med juletræet i Kokkedal osv. – de her eksempler, vi alle sammen kender – kan komme i situationer, hvor den her institutionsmodel ikke slår til.
Det er jeg opmærksom på.
Men indtil da vil jeg insistere på institutionernes ansvar og ledelsernes og myndighedernes ansvar i forhold til den konkrete situation.
Marie Krarup (DF), 2016-11-30:
Jeg tror, det er svært for den enkelte institutionsleder at overskue det her.
Jeg tror, der er en berøringsangst, og jeg tror ikke, vi kommer videre, før ministeren også træder i karakter, og det vil jeg bestemt opfordre til.
Der skal mere til, for det er jo i virkeligheden en kulturændring.
Vi skal f.eks. have en bedre kristen børneopdragelse.
Vi skal have en bedre folkeskole, og det er jo ikke løst på én dag.
Så selvfølgelig er det en lang udvikling, som vi skal bakke op, men man kunne begynde med at sige til uddannelsesinstitutionerne: Lad være med at give plads til muslimsk fællesbøn, lad være med at give plads til den sociale kontrol, der vokser ud af, at den er til stede.
Men vi får mulighed for at diskutere det videre, for vi ses i et samråd i næste uge, så vidt jeg husker.
Søren Pind (V), 2016-11-30:
Jeg er meget åben for den her diskussion.
Det kommer til at tage lang tid.
Mette Reissmann (S), 2016-11-30:
Er ministeren enig med Liberal Alliances formand, Anders Samuelsen, i, at bevillingen til fri forskning skal øges med 800 mio. kr., og agter regeringen at fremsætte et forslag herom?
Tak for det.
Først vil jeg sige velkommen til den nye minister – hvis ministeren har tid.
Søren Pind (V), 2016-11-30:
Jeg håber ikke, der lå noget kønsdiskrimination i den manglende tiltro til, at jeg som mand kan gøre to ting på en gang.
Men altså, jeg er helt klar over, at ministerens opmærksomhed skal være rettet mod spørgeren.
Og tak for den venlige velkomst – den er jeg rigtig glad for.
Jeg glæder mig til samarbejdet om et område, som vi jo i virkeligheden godt kunne blive enige om et langt stykke hed ad vejen.
Men naturligvis er der spørgsmål som disse, som handler om bevillingsniveau og andre ting, hvor vi vil have de diskussioner, man nu engang har.
Og hvis jeg altså forstår spørgsmålet korrekt, så henviser spørgeren til en plan, som Liberal Alliance lagde frem i første del af 2015.
Der er jo sket nogle ting siden dengang.
I dag forholder vi os til de ting i regeringsgrundlaget, som vi har aftalt, og til de aftaler, som er indgået.
Der er allerede indgået en aftale om finansloven for 2017 – den står vi ved.
Der er bl.a. indgået en bred politisk aftale, som fru Mette Reissmann også er med i, om fordeling af forhandlingsreserven i 2017.
I den aftale prioriterede partierne yderligere 143 mio. kr. til Det Frie Forskningsråd, og den samlede bevilling til Det Frie Forskningsråd udgør således næsten 1 mia. kr. i 2017.
Med aftalen om forskningsreserven og aftalen om at afskaffe PSO-afgiften er forskning i klima og miljø prioriteret.
Regeringen har et særdeles ambitiøst mål om at investere mindst 1 pct. af bruttonationalproduktet i offentlig forskning og udvikling.
Jeg glæder mig som ny minister på området til at indgå i frugtbare drøftelser af, hvordan vi inden for de her rammer skaber værdi i vores samfund.
Marie Krarup (DF), 2016-11-30:
Det er jeg jo helt enig i, og der er faktisk nogle gode eksempler.
På gymnasieområdet har der været det samme problem, og der er i hvert fald et enkelt gymnasium – måske er der flere, det ved jeg ikke – nemlig Københavns åbne Gymnasium, som har kæmpet med de her problemer.
Og de har simpelt hen forbudt bederum.
Det kunne man jo opfordre andre uddannelsesinstitutioner til, nemlig at sige: Det er I altså nødt til at tage højde for, for vi kan ikke have, at der er unge mennesker, der bliver udsat for et voldsomt socialt pres, der gør, at de er nødt til at skifte religion for overhovedet at holde ud at være på skolen.
Søren Pind (V), 2016-11-30:
Men jeg har sådan set ikke noget principielt imod bederum.
Altså, jeg kan godt forstå, at man nogle gange i tilværelsen kan have et behov for refleksion, for at gå for sig selv, og bøn er jo ikke kun en muslimsk ting.
Det forandrer ikke, at vi har et fælles syn om, at social kontrol, pres af den karakter, vi her taler om, er uacceptabelt.
Derfor skal der udøves myndighed på de konkrete institutioner af de konkrete institutionsledere.
Og derfor siger jeg også så klart her fra Folketingssalen med den myndighed, jeg nu har, at det vil jeg have de gør.
Jeg synes, det er godt, fru Marie Krarup bringer de her sager frem i lyset, og at den her beskrivelse af situationen med de unge mennesker kommer frem i lyset, fordi det kun er med til at understrege, at den myndighed, der findes i spidsen for de pågældende institutioner, har en pligt til at forhindre den form for pres.
Jeg er sådan set selv på det hold, der ikke har noget imod religiøse i det offentlige rum, og jeg mener sådan set, det har ført meget vidt – også for kristendommen – at man prøver på at fjerne religionen fra det offentlige rum.
Vi har f.eks. haft diskussionen med krucifikset i de italienske klasselokaler, og der faldt der i første omgang en dom ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol om, at det kunne man ikke, men den blev så lykkeligvis lavet om igen.
Men altså, der, hvor jeg trækker min grænse, er i den chikanøse adfærd.
Så er jeg opmærksom på nogle af de fænomener, som fru Marie Krarup fremhæver.
Og der må man altså tage udgangspunkt i en blanding af social kontrol og chikanøs adfærd, og det vil jeg være opmærksom på i det embede, jeg nu bestrider.
Marie Krarup (DF), 2016-11-30:
Jamen det er jeg glad for, men jeg er jo ikke helt tilfreds med det, og det kan ministeren selvfølgelig godt høre, for jeg mener, at vi allerede har så meget erfaring på det område, at vi ved, at der, hvor vi lader islam spille en stor rolle, kommer den her sociale kontrol, og det vil sige chikanering af dem, som man ikke mener gør det på den rigtige måde.
Den følger simpelt hen med.
Og derfor kan man jo lige så godt tage det i opløbet og sige: Bederum – det har vi ikke på vores uddannelsesinstitutioner, og da især ikke på steder, hvor vi skal uddanne folk til at være lærere i den danske folkeskole i et kristent land.
Søren Pind (V), 2016-11-30:
Sagen er den, at jeg synes, at institutionerne indtil videre klarer sig, og i en virkelighed, som den, fru Marie Krarup beskriver, bliver vi også nødt til at opdrage institutionerne til at agere i den her sammenhæng.
Jeg tror ikke på, umiddelbart i hvert fald, at centrale regelsæt kan klare den kulturudfordring, som vi her taler om.
Og derfor synes jeg sådan set, den her udveksling er nyttig, men jeg synes også, at jeg må konstatere på baggrund af de sager, jeg har set, og som fru Marie Krarup har rejst, at institutionerne hidtil har ageret rigtigt.
Marie Krarup (DF), 2016-11-30:
Hvad vil ministeren gøre for at undgå islamisering i uddannelsesinstitutionerne under ministerens område – og dermed hjælpe med til, at Danmark forbliver et kristent land også på langt sigt?
Hvad vil ministeren gøre for at undgå islamisering i uddannelsesinstitutionerne under ministerens område – og dermed hjælpe med til, at Danmark forbliver et kristent land også på langt sigt?
Søren Pind (V), 2016-11-30:
De videregående uddannelsesinstitutioner i Danmark hviler på princippet om frihed, demokrati – altså folkestyre – og respekten for de grundlovssikrede rettigheder, herunder altså også religionsfrihed.
Den sag, som har været omtalt i medierne, om bede- og refleksionsrummet på UCC, Campus Carlsberg, viser for mig at se, at ledelserne på de videregående uddannelsesinstitutioner har fokus på de konflikter, som måtte opstå i relation til de studerendes forskellige religiøse udgangspunkter.
Og som sagt har jeg altså også en klar forventning om, at det er tilfældet.
Det er mit indtryk, at ledelserne er opmærksomme på, at de videregående uddannelsesinstitutioner spiller en vigtig rolle i forhold til at understøtte den grundlæggende demokratiske kultur i vores samfund, og indtil videre ser jeg altså ikke for nuværende et aktuelt behov for centrale initiativer på området.
Men jeg tror også godt, fru Marie Krarup ved, at det her ikke er et spørgsmål, som ikke optager mig.
Vi kan måske se forskelligt på det, men det er ikke et spørgsmål, jeg er ligeglad med, og derfor kommer jeg også til at følge det.
Marie Krarup (DF), 2016-11-30:
Det er jeg meget, meget glad for, for jeg mener, det er nødvendigt at følge det meget tæt.
Og jeg er ikke helt tilfreds med det svar, som lederen af UCC Carlsberg er kommet med, og som jeg synes tyder på, at der også er tale om en berøringsangst dér.
For det, der er tilfældet, er jo altså, at ud over at de har et bederum, er der også blevet fundet publikationer i bederummet, som er Hizb ut-Tahrirs propagandamateriale.
Og er der noget, som jeg mener at vi bør forhindre, så er det islamisering, ja, men da især radikalisering.
Og det her er et udtryk for radikalisering.
Samtidig med at jeg har fået det her materiale og fået indblik i den her situation på UCC Carlsberg, er jeg blevet kontaktet af nogle unge mennesker, som er konverteret til islam i Danmark, fordi de har været udsat for et socialt pres på en uddannelsesinstitution, hvor de ikke har magtet at være til stede uden at blive en del af islam, fordi kontrollen var så stærk.
Det synes jeg er en meget, meget ulykkelig udvikling, som ikke må ske, fordi vi netop skal have religionsfrihed i Danmark.
Jeg mener, at vi bedst forsvarer religionsfriheden ved at sige, at sharia kan man ikke udøve i uddannelsesinstitutionerne, og at de i hvert fald skal lade være med at stille et rum til rådighed for bøn, som vi ved at der udgår social kontrol fra.
Så jeg er meget glad for, at ministeren har den her bekymring og vil holde øje med det, men jeg synes også, der bør sættes handling bag ordene.
Og jeg synes simpelt hen, man kunne sige: Jamen altså, uddannelsesinstitutioner skal bare ikke have et bederum.
Søren Pind (V), 2016-11-30:
Jeg vil sådan set utrolig nødig stå på mål for, hvad enkeltpartier måtte have af krav og ønsker i en tidligere periode.
Det synes jeg de enkelte partier selv må stå på mål for at forklare.
Det, jeg derimod kan stå på mål for, er regeringens politik, og regeringens politik er altså, at vi skal bruge mindst 1 pct. af vores bruttonationalprodukt på forskning, og det mål holder finanslovsforslaget.
Jeg vil meget nødig gå ind i det, og jeg ved det heller ikke, for jeg har jo ikke været med til de pågældende forhandlinger, så jeg synes ærlig talt – med al respekt – at fru Mette Reissmann må spørge Liberal Alliances ordfører på området om det her.
Mette Reissmann (S), 2016-11-30:
Jeg beder blot ministeren om at bekræfte, hvorvidt Liberal Alliance har fået det fingeraftryk, som de helt tydeligvis ønskede med deres finansielle plan, netop 2025-planen, i starten af året, hvor de siger, at de gerne vil have de 800 mio. kr. ekstra til fri forskning.
Så det, jeg blot spurgte ministeren om, var, om ministeren tydeligt kunne bekræfte, at de ikke har fået det med ind i regeringsgrundlaget.
Det var såmænd bare spørgsmålet.
Christina Egelund (LA), 2016-11-30:
Rocker- og bandekriminaliteten bliver stadig mere og mere forrået.
Der skydes i gaderne, og tilfældige forbipasserende er ofre for en stigende og hæmningsløs brutalitet.
Det er så åbenlyst uacceptabelt, at det næsten er banalt at sige det.
Derfor skal der selvfølgelig gøres noget.
I forbindelse med aftalen om finansloven for 2017 har Folketingets fire blå partier besluttet at hæve minimumsstraffen for besiddelse af skydevåben fra 1 til 2 år, og regeringen igangsætter en række initiativer for at sikre en tættere efterforskning af rocker- og bandekriminaliteten og det miljø, som er omkring den.
Der etableres en større efterforskningsgruppe på tværs af de storkøbenhavnske politikredse med henblik på at sikre en tæt koordinering af efterforskningerne af drab og drabsforsøg.
Rocker-bande-miljøerne er tværnationale, og for at bekæmpe dem på tværs af grænserne er det også oplagt at gøre brug af Europol i en forstærket indsats mod de kriminelles hærgen i Europa.
Derfor er det selvfølgelig afgørende, at vi sideløbende med at opgradere de nationale indsatser mod rocker- og bandekriminaliteten også sikrer, at Danmark fortsat forbliver en del af Europol, også efter den nye forordning træder i kraft i maj næste år, og det er set fra Liberal Alliances synsvinkel en forpligtelse og et ansvar, der sådan set påhviler os bredt i Folketinget.
Så skal vi have lavet en rocker-bande-pakke III, hvor vi også sætter ind på den lange bane.
Rune Lund (EL), 2016-11-30:
Jeg har et spørgsmål i forhold til forslaget til vedtagelse, og hvad der egentlig er Liberal Alliances politik på området, for en af sætningerne drejer sig om udvisning af udenlandske bandemedlemmer.
Det er jo sådan, at der i dag er folk i Danmark, som er kommet hertil som meget små – det kan være som 3-årige – og som har været her hele deres liv, men som af forskellige årsager ikke har fået statsborgerskab, fordi det er meget svært at få statsborgerskab i Danmark.
Christina Egelund (LA), 2016-11-30:
Nej, sådan skal det ikke forstås.
Det er god og velkendt politik i Liberal Alliance, at vi ønsker, at kriminelle udlændinge mere effektivt skal kunne sendes ud af landet, men det er også vores politik, at man selvfølgelig skal overholde de internationale forpligtelser, man har.
Vi er sådan set tilhængere af, at man har en solid international retsorden, for alternativet til det er jo, at man har et internationalt ragnarok, og vi kommer aldrig til at stå på mål for, at Danmark bliver et land, der udviser mennesker til f.eks. tortur.
Så det er selvfølgelig inden for rammerne af de forpligtelser, som vi har indgået.
Det er jo også ud fra et liberalt og ud fra et humanistisk synspunkt det rigtige at gøre, så det er inden for rammerne af de konventioner.
Rune Lund (EL), 2016-11-30:
Skal det så, når Venstre som regeringsparti giver udtryk for, at konventionerne skal udfordres på lige præcis det her område, forstås sådan, at det ikke er Liberal Alliances holdning?
Christina Egelund (LA), 2016-11-30:
Nu er det jo sådan, at Liberal Alliance også er blevet et regeringsparti – det er jeg helt sikker på at Enhedslistens ordfører har bemærket – og vi mener også, at konventionerne skal udfordres.
For de er på en række områder forældet i forhold til den tid, de blev skrevet i, og intentionen med at gøre det er jo sådan set at opretholde en international retsorden.
Jeg er bekymret for, at der med de udfordringer, der er i den konkrete verden – altså i virkelighedens verden, navnlig i forbindelse med flygtninge- og migrantkrisen – og med den politiske opfattelse, der er i de lande, som har tilsluttet sig konventionen, også i et land som Danmark, som jo har været primus motor og også internationalt har været fortaler for opretholdelsen af menneskerettigheder, er nogle tolkninger i konventionerne, som gør, at den folkelige opbakning til dem lige så stille smuldrer.
Derfor er det sådan set et udtryk for rettidig omhu, at man vil reformere konventionerne, så vi sikrer, at vi fortsat har en international retsorden.
Marie Krarup (DF), 2016-11-30:
Jamen jeg er jo principielt fuldstændig enig.
Det er klart.
Men der er bare det, at erfaringen viser, at den sociale kontrol udgår fra de steder, hvor man kan udøve islam.
Det drejer sig om tørklædebeklædning, det drejer sig om bøn, det drejer sig om mad, og det drejer sig om en hel række adfærdsnormer.
Derfor mener jeg også, at man burde sigte imod at gøre vores uddannelsesinstitutioner shariafri, det vil sige lave dem sådan, at man var ganske sekulær i sin udøvelse af forskellige handlinger, det vil altså sige, at man i virkeligheden lod kristendommen skinne igennem, for kristendommen er jo en sekularisering af det offentlige rum.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-11-30:
Tak for ordførertalen.
I Dansk Folkeparti har vi jo tradition for at støtte andre partier, hvis de ønsker høringer, eller hvis de ønsker hasteforespørgsler og andre ting, så derfor vil jeg spørge Alternativets ordfører, hvorfor Alternativet som det eneste parti ikke ville give lov til, at man kunne gennemføre en hasteforespørgsel.
Det synes jeg måske ikke lige harmonerer med debatdogmerne fra Alternativet om, at vi skal være bedre til at lytte, vi skal turde tage debatten osv.
Så hvorfor ville Alternativet ikke støtte det?
Søren Pind (V), 2016-11-30:
Regeringens målsætning på forskningsområdet er uændret – 1 pct. af bruttonationalproduktet.
Det var det, den sidste regering gik ind for, og det er det, den nuværende regering går ind for.
Ud over det er der ikke sket en tilførsel.
Mette Reissmann (S), 2016-11-30:
Da Socialdemokratiet og De Radikale var i regering sammen, afsatte man faktisk en hel milliard mere end den ene procent af bruttonationalproduktet, som regeringen nu har afsat i sit regeringsgrundlag.
Men hvis ministeren ikke kan svare bekræftende på mit spørgsmål, kan ministeren så sige, om det kunne tænkes, at Liberal Alliance ville få imødekommet sit ønske om at skulle fordele fri forskning bedre inden for den eksisterende økonomiske ramme af forskningsreserven?
Søren Pind (V), 2016-11-30:
Jeg tror altså, at spørgeren bliver nødt til at præcisere for mig, hvad hun mener med bedre.
I politiske forsamlinger betyder »bedre« normalt, at man får det, lige præcis som man gerne vil have det.
Og det er altså en diskussion, som jeg tror skal henlægges til et andet sted end lige her i Folketingssalen.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-11-30:
Tak, formand.
Vi har indkaldt til denne hasteforespørgselsdebat, da vi igennem den seneste tid har set en forråelse i rocker-bande-miljøet, der har haft den klare negative konsekvens, at der er sket en stribe skyderier i det offentlige rum.
For nylig var der skyderi i Magasin i Lyngby, hvor kuglerne fløj om ørerne på ganske almindelige mennesker, og hvor en kvinde blev såret.
Den slags tilstande kan vi selvfølgelig ikke være tjent med i Danmark, og derfor bliver vi nødt til at handle.
Derfor har vi indkaldt til hasteforespørgslen her i dag for at afdække, hvilke skridt der kan tages for at sikre ro, orden og tryghed i hele landet, For man skal ikke frygte at løbe ind i et skyderi, bare fordi man færdes i det offentlige rum.
Jeg ser frem til at høre ministerens besvarelse af det fremsendte spørgsmål, ligesom jeg ser frem til at høre ordførernes forskellige bud på gode løsninger.
Jeg skal også takke for, at langt de fleste partier har bakket op om muligheden for en hasteforespørgsel.
Det er vi fra Dansk Folkepartis side rigtig glade for.
Tak for nu, jeg får jo ordet igen om lidt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-11-30:
Mener ministeren, at udflytningen af statslige arbejdspladser kompenserer for den geografiske skævvridning, som regeringens topskattelettelser og for den sags skyld også den forhøjede pensionsalder, nedskæringen i børnechecken og indførelsen af kontanthjælpsloftet er med til at forstærke?
Bjarne Laustsen (S), 2016-11-30:
Så det vil sige, at skatteministeren ikke er enig med sin nye kollega i regeringen, der nu er blevet udenrigsminister, og som tidligere har sagt, at det skulle være 12,5 pct., og der skulle så være en halvering, det vil sige ned på 11 pct.?
Og har skatteministeren nogen sinde hørt, hvor det er, Liberal Alliance i givet fald vil finde de mange milliarder?
Så det kan være, at det er penge ret ud af kassen.
Har skatteministeren i det hele taget nogen gode forslag, kan man sige, til, om det vil give en gevinst på statsbudgettet at nedsætte selskabsskatten?
Karsten Lauritzen (V), 2016-11-30:
Det vil jo tiltrække udenlandske investeringer i Danmark, og det vil tilskynde virksomhederne til at tage og investere mere, når man forbedrer deres rammebetingelser, f.eks. sænker selskabsskatten, og jeg kan da godt forstå, at Liberal Alliance ønsker det.
Jeg kunne da også godt tænke mig en væsentlig lavere selskabsskat, men det forudsætter bare noget finansiering.
Som jeg erindrer det, er forslaget finansieret i Liberal Alliances plan, som Finansministeriet også har regnet på, og det er jo Liberal Alliances plan og ikke regeringens plan.
Det, der er regeringens plan, er regeringsgrundlaget.
I regeringsgrundlaget kan man godt forestille sig at man ser på selskabsskatten, men det er jo ikke skrevet eksplicit ind.
Det, man kan være helt sikker på, er, at regeringen vil fremlægge en finansiering for de forbedringer af rammerne for danske virksomheder, som vi foreslår.
Bjarne Laustsen (S), 2016-11-30:
Men jeg kan forstå, at regeringen måske hellere vil give skattelettelser i toppen på personskatten frem for at give selskabsskattelettelser, og jeg vil derfor gerne spørge: Er det korrekt forstået?