runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Bruus (S), 2022-03-16:
Der skal jo ikke være tvivl om, at regeringen tager den nuværende situation meget alvorligt.
Hele Europa står i en dybt alvorlig situation, som også påvirker helt almindelige danskere på forskellig vis.
Det holder vi selvfølgelig meget øje med.
Det er vigtigt for regeringen, at vi giver danskerne mulighed for at bo og arbejde uden for de store byer – og hvad angår dem, der har et arbejde i Aarhus eller i København eller et andet sted, hvor man skal ligge og pendle, mulighed for at passe deres job.
Det er befordringsfradraget med til at sikre, for det dækker en del af udgifterne ved at transportere sig til og fra arbejde.
Det er ikke kun godt for danskerne, det er også godt for dansk økonomi, for det øger mobiliteten.
Med de stigende benzin- og dieselpriser kan f.eks. en offentligt ansat sygeplejerske, der pendler i bil til og fra arbejde, få sværere ved at få økonomien til at hænge sammen.
Et alternativ for nogle kan være, at man bruger den offentlige transport i stedet for eller kører flere sammen i en bil, men vi er jo helt opmærksom på, at det ikke er en løsning, som er mulig for alle.
Befordringsfradraget beregnes på baggrund af en kilometersats, som fastsættes skønsmæssigt af Skatterådet.
Det giver en god fleksibilitet i forhold til ændringerne i udgiftsniveauet.
Normalt fastsættes kilometersatsen en gang om året for det kommende år, men jeg er glad for, at Skatterådet på sit kommende møde den 22. marts vil drøfte udviklingen i benzin- og dieselpriserne i forhold til befordringsfradrag og befordringsgodtgørelse.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-03-16:
Tak for det.
Vil ministeren tage initiativ til, at kørselsfradraget sættes op i 2022 på grund af stigende benzin- og dieselpriser?
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-03-16:
Tak for det.
Lovforslaget handler jo, som det også er nævnt af de andre ordførere, om lagring af CO 2 .
Der er jo en bred diskussion om, hvordan vi kommer til at udlede mindre CO 2 – og det er jo godt – og om, hvordan nye teknologier skal tage over, f.eks. elbiler, elvarmepumper og andre ting, som gør, at vi bliver mindre afhængige af olie og gas.
I dag pumper vi jo rigtig meget olie op både i Nordsøen og andre steder i verden, men prøv at tænke, hvis man kunne fylde CO 2 den anden vej – det ville da være en fantastisk udvikling.
Det er jo ikke det, vi gør præcist med det her lovforslag nu, men det er trods alt starten på det.
Vi får sat nogle rammer for at pumpe CO 2 ned i undergrunden og får lavet et grundlag for, at man kan forske i det, og det synes vi da i Dansk Folkeparti er helt positivt.
Så derfor kan vi støtte det her forslag.
Så har jeg lovet at sige fra De Konservative, at de støtter lovforslaget, men har de samme bemærkninger og bekymringer, som Venstre har.
Nu skulle det være Venstres ordfører, der skulle sige det, men hun glemte det, så derfor har jeg lovet at give den her besked videre.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2022-03-16:
Radikale Venstre kan også støtte forslaget.
Jeg er fuldstændig enig med SF's ordfører og de andre ordførere, der har været heroppe, i, at vi jo må medgive, at den indsigelsesret, som kommuner har haft, over for åben dør-projekter i praksis nærmest har været en vetoret, og at der er blevet sat meget få af dem op i den senere tid.
Nu får vi så formaliseret den del af det.
Det er vigtigt for mig at gentage det, som også SF sagde, nemlig at repowering ikke er påvirket af det her, og at man altså i eksisterende projekter, hvor møllerne efterhånden bliver gamle og udtjente, kan sætte nye op.
Så det er ikke en afskaffelse af den kystnære vind, men det betyder, at kommunerne fremover har mulighed for at vetoe det.
Jeg er også ganske enig i, at det her ikke er det samme, som at vi ikke skal stille møller op på vand i fremtiden, og at udbudsmodellen for, hvordan vi egentlig får nyttiggjort vores Nordsø, er et af de store udeståender.
Men det har ikke meget med det her lovforslag at gøre.
Radikale støtter det foreliggende forslag.
Signe Munk (SF), 2022-03-16:
Lovforslaget, der ligger her, vedrører jo åben dør-ordningen, som efterhånden faktisk er en forholdsvis gammel ordning, og der er jo redegjort for, hvad lovforslaget indeholder.
For at sige det, som det er, er den regulering, vi laver af åben dør-ordningen, blot for os at se et skridt på vejen til, at vi i det hele taget skal få skabt nogle klare rammer for udbygningen af havvind.
Vi sætter jo nu en klar ramme for, at åben dør-projekter er kystnære projekter, og i virkeligheden formaliserer vi jo nok det, som der i forvejen har forsinket nogle projekter derude, nemlig kommunernes indsigelsesret til at sige, at det er en reel vetoret.
Det har ikke været et stort ønske fra SF, men vi accepterer ligesom, at det er en del af aftalen.
Det er vigtigt at sige, at repowering inden for sådan ret fine rammer giver aftalen her stadig mulighed for, uden at der skal laves en genbehandling, som kommer til at vedrøre en vetoret for kommunerne.
Samtidig sætter lovforslaget også rammer for bl.a. flydende sol, som faktisk ikke har haft en plads i lovgivningen indtil videre, og bliver en del af den her sådan teknologineutrale tilgang til åben dør-projekterne.
Når vi kigger ud over 15-kilometersgrænsen, som det her lovforslag sætter, så har vi brug for, at der kommer en ny og mere effektiv og hurtigere udbygning af havvind.
Det er bl.a. noget af det, vi mener der er helt vildt afgørende at få diskuteret i de kommende forhandlinger om en energi- og forsyningspakke, som skal forhandles i det her forår.
Det er vigtigt for SF at sige i den her sammenhæng.
Samlet set støtter vi lovforslaget, og vi er også en del af den aftale, der ligger bag.
Carsten Kissmeyer (V), 2022-03-16:
Mange tak for ordet.
Jeg vil ikke gentage Anne Paulins fine gennemgang af, hvad lovforslaget handler om; jeg vil blot konstatere, at Venstre støtter det her lovforslag, og vi konstaterer, at noget af det, som det her lovforslag kigger ind i, er nogle af de relativt kraftige reaktioner, der har været, på kystnære havvindmølleparker, hvor der har været relativt voldsomme borgerreaktioner, herunder også reaktioner fra kommuner.
Med den her model vedtager vi, at vi har muligheden for, at kommuner, der ligger inden for 15 kilometers afstand til kystlinjen, har mulighed for at give veto på det her, og det tænker vi er en god måde at håndtere det her på.
At vi så også samtidig vælger at sige, at vi har den her teknologineutralitet, synes vi også er rigtig godt, fordi potentialet jo sandsynligvis er, at man også vil kunne lave solenergi på vand og ovenikøbet måske kombinere det med vindmøller.
Den givne situation taget i betragtning, hvor vi kigger ind i en forsyningskrise, kan man jo godt sige, at det her forslag måske i virkeligheden begrænser mulighederne for at rejse vedvarende energiprojekter, og der synes jeg så, man må sige: Okay, så må se, hvordan det her udvikler sig.
Men virkeligheden er, at vi har haft meget få kystnære projekter, der er blevet realiseret i de senere år, og om det her så giver et løft for, at der rent faktisk kommer til at ske noget, må kun tiden vise, men vi støtter forslaget.
Tak for ordet.
Anne Paulin (S), 2022-03-16:
Tak for det.
Med L 138, som vi behandler i dag, justerer vi bl.a. åben dør-ordningen, så det kun er muligt at benytte ordningen indtil 15 km fra kysten.
Vi har set en rivende udvikling inden for priserne ved havvind, så det giver derfor rigtig god mening, at arealerne reserveres til udbud, hvor vi også kan sikre, at statens økonomiske interesser tilgodeses.
For havvind er heldigvis blevet en rigtig god forretning.
Det skal skabe en tidlig og en konstruktiv dialog mellem opstillerne af vedvarende energi og de relevante kommuner.
Samtidig skaber det incitament til, at VE-opstillere medtænker lokale behov, og det tror jeg vil skabe en øget lokal accept, når nye vindmøller eller solceller sættes op.
For det andet skaber lovforslaget teknologineutralitet i åben dør-ordningen.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Dan Jørgensen (S), 2022-03-16:
Tak til formanden, og tak til ordførerne for bemærkningerne til lovforslaget.
Vi skal udnytte mulighederne i undergrunden til at bekæmpe klimakrisen.
Den danske undergrund er tilmed specielt velegnet til CO 2 -lagring.
Behandlingen i dag er et skridt i den rigtige retning.
Med det her lovforslag tager vi et skridt mod en omstilling af Nordsøen.
Faktum er, at den danske Nordsø særlig har været kendt for olie- og gasproduktion.
Faktum er også, at afbrænding af fossile brændsler har bragt os i den klimakrise, vi står i nu.
Vi skal indfange CO 2 'en og lagre den i selv samme undergrund, og det vil skabe en ny epoke i Nordsøen.
De mennesker, der har hevet olien og gassen op, skal vende hanen den anden vej og pumpe CO 2 'en tilbage i undergrunden.
På den måde kan vi også bevare og udvikle nye grønne arbejdspladser.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, er en del af de lovgivningsmæssige rammer, der skal på plads, inden Energistyrelsen kan give tilladelse til demonstrations- og udviklingsprojekter.
Lovforslaget indeholder to elementer.
For det første indeholder det en bemyndigelse til den siddende klimaminister til at lave en særskilt tilladelsesordning til CO 2 -lagringsprojekter på under 100 kiloton.
Da Danmark i 2011 implementerede CCS-direktivet, valgte Danmark ikke at skelne mellem demonstrations- og udviklingsprojekter og øvrige lagringsprojekter, f.eks. fuldskalaprojekter.
Konsekvensen er, at der er det samme regelsæt for små demonstrationsprojekter og store fuldskalaprojekter.
Det gør det tungt at få en tilladelse til at igangsætte demonstrations- og udviklingsprojekter.
Det hæmmer den nødvendige forskning og udvikling inden for CO 2 -lagring.
Vi skaber med lovforslaget en mindre omfattende tilladelsesordning for demonstrationsprojekter, men den sikrer, at det stadig væk sker miljø-, natur- og sikkerhedsmæssigt forsvarligt.
For det andet sikrer vi med lovforslaget hjemmel til mulig statslig deltagelse i CO 2 -lagringstilladelser.
Der eksisterer i dag ikke et marked for CO 2 -lagring.
Staten og statslige selskaber kan bidrage til at fremme et sådant marked.
Konkret kan statslig deltagelse være med til at fremme den teknologiske udvikling og drive investeringer, som kan understøtte en udvikling i retning af et marked for CO 2 -lagring.
Derudover kan statslig deltagelse sikre staten mulighed for at få andel i den værdiskabelse, som lagring i undergrunden kan medføre.
Det er vigtigt for mig at slå fast med syvtommersøm, at lovforslaget ikke fastlægger en konkret model for statslig deltagelse, eller hvorvidt der skal være statslig deltagelse i CO 2 -lagringstilladelser.
Det har vi aftalt vi forhandler om inden sommerferien.
Loven giver blot mulighederne for, at vi kan træffe den beslutning.
Vi forventer, at CO 2 -lagring kan blive et nyt grønt eventyr, et eventyr, som kan skabe nye grønne arbejdspladser og generere indtægter og samtidig bidrage til at sikre CO 2 -reduktioner – måske ikke på den helt korte bane, men potentialerne er store.
Jeg er glad for den interesse, som Folketinget i dag har udtrykt for lovforslaget, og jeg ser frem til de fortsatte konstruktive drøftelser.
Signe Munk (SF), 2022-03-16:
Tak for det.
Hele problematikken i den klimakrise, vi står i, er jo, at vi sender for mange drivhusgasser op i luften, og der er to hovedveje til at løse det problem.
Den ene er selvfølgelig at reducere udledningerne af drivhusgasserne bredt set – det skal vi – og den anden er, at vi bliver nødt til at indfange noget af den CO 2 , der allerede er i luften og få den bl.a. lagret.
Lovforslaget her tager fat på et vigtigt første skridt for at lagre CO 2 i den danske undergrund.
Det andet element er også meget vigtigt for SF og er en vigtig del af de drøftelser, vi generelt har haft i forhold til at bruge undergrunden i Nordsøen til CO 2 -lagring, nemlig at det er en fælles ressource, som er danskernes.
Derfor er det også vigtigt, at staten kan få mulighed for deltagelse i CO 2 -lagringstilladelser, og det giver det her lovforslag også hjemmel til.
Så samlet set er det et godt lovforslag, der ligger her, og det støtter SF.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-03-16:
Jo, men det er jo bare påfaldende, at Enhedslisten problematiserer nogle dele af byggeriet, nemlig de ting, som Enhedslisten ikke vil bygge, og siger, at der er for meget CO 2 -udledning; men lige så snart man går i gang med at bygge en børnehave eller en skole eller et supersygehus, snakker Enhedslisten overhovedet ikke om CO 2 -udledningen ved det, fordi det er sådan nogle offentlige institutioner, som også Enhedslisten rigtig godt kan lide
Den der dobbelthed kan vi andre jo ikke forholde os til, for vi bliver nødt til at sige, at vi også skal finde noget, så vi kan bygge en ny Femernforbindelse, eller så vi kan få noget motorvej på et sted, hvor der er trængsel for øjeblikket.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-16:
Jeg tror, at hvis man kigger i statistikkerne, vil man kunne erfare, at vores vælgere ikke udelukkende arbejder i daginstitutioner.
Vi har lidt flere, end der arbejder dér.
Det er sådan set derfor, jeg forholder mig lidt kritisk til den her type lovforslag – bare sagt som en god forklaring til ordføreren.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-03-16:
Ja, vi skal anvende de mest muligt effektive metoder til at nå vores mål, men der er jo nogle af de ting, vi stadig væk gerne vil i dag, hvor vi ikke lige har så gode bud på, hvordan vi skal gøre det, uden at vi har en produktionsproces, som udleder CO 2 .
Altså, hvis man f.eks. vil lave en tunnel under Femern Bælt, som vi er i gang med, hvor der både skal kunne køre biler og tog, så skal man bruge en masse beton.
For at kunne lave beton, skal man have cement, og cement kan ikke for øjeblikket fremstilles, uden at man har en CO 2 -udledning i processen.
Så er det da godt, at vi kan indfange CO 2 med de her processer, og så på den måde sørge for, at det ikke får så negativt et aftryk på vores klima, som det ellers ville have haft.
Men der er problemet jo, at Enhedslisten bare siger: Jamen så må vi bare lade være med at have en tunnel under Femern Bælt.
Så skal vi ikke bygge noget som helst længere bortset fra daginstitutioner, for dem må man gerne bygge, selv om der også er CO 2 -udledning forbundet med det, for dér arbejder Enhedslistens vælgere.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-16:
Der er også et energi- og ressourceforbrug ved at transportere CO 2 'en et eller andet sted ud på havet efterfølgende og pumpe CO 2 'en ned i undergrunden i et eller andet anlæg, som måske i et lille omfang allerede er derude, fordi man har haft boringer efter gas og olie.
Så der er et samlet ressourceforbrug ved at vælge den her teknik.
Det er sådan set det, som jeg forsøgte at forklare i min ordførertale, og det håber jeg da Liberal Alliances ordfører også godt kan se, nemlig at vi skal forholde os lidt kritisk til, hvordan vi bruger vores ressourcer.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-03-16:
Tak for det.
Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Det er jo en stor glæde, at vi får en bred vifte af muligheder for at nedbringe vores samfunds CO 2 -aftryk på verden, altså at vi ikke kun har én mulighed, men at vi har flere muligheder.
Det her med, at det er teknisk muligt at indfange CO 2 og at føre CO 2 -en ned i undergrunden til lagring, hvor den jo oprindeligt også kom fra, er selvfølgelig en god løsning, hvis det kan lade sig gøre.
Der forestår endnu masser af udvikling og forskning på området for at kunne gøre det på en omkostningseffektiv måde, men før man kan komme i gang med det, skal vi også have muligheden for at putte den ned i undergrunden – og det er det, som det her lovforslag giver mulighed for.
Det, der er problemet ved, at man putter CO 2 ned i undergrunden, er, at vi så ikke behøver at begrænse os; vi behøver ikke at begrænse udledningen af CO 2 , altså afbrændingen af fossile brændsler, fordi vi så bare kan indfange CO 2 'en og putte den ned – og så behøver vi ikke at begrænse det med, at vi brænder olie eller gas af.
Selve begrænsningen er målet i sig selv for Enhedslisten, og det er derfor, at det er problematisk, hvis det ikke kan finde sted, hvis vi ikke er presset til det, hvis der kommer andre løsningsmuligheder.
Den måde at piske sig selv på, altså dette ønske om, at vi skal have et opgør med vores way of life for øjeblikket, koste hvad det vil – fordi man bare er sådan nogle maskinstormere i Enhedslisten, og det er bare så fantastisk, hvis man kan gøre op med den måde, vi lever på i dag – deler jeg ikke.
Peter Seier Christensen (NB), 2022-03-16:
Tak for det.
Nye Borgerlige kan også støtte lovforslaget.
Vi synes, at CO 2 -lagring er en glimrende måde at reducere CO 2 -udledningen på, hvis det kan gennemføres på en økonomisk rentabel måde.
Det er yderst fornuftigt at sætte gang i forskning i det område, så vi støtter lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-16:
Den her vetoret for kommuner vedrørende anlæg op til 15 km fra kysten har ikke været vores prioritet, men når det her lovforslag så bliver vedtaget, står vi jo i en situation, hvor de projektmagere, der gerne vil have opstillet noget, sådan set er nødt til at have en god proces, hvor de opnår opbakning i kommunerne, opnår en opbakning i lokalsamfundet.
Og det kan jo lade sig gøre, for når man f.eks. tager til Hanstholm, ser man, at der står et par møller på Hanstholm Havn, og det er jo så meget tæt på kysten, så der har det kunnet lade sig gøre.
Så jeg håber meget, at der er nogle store aktører derude, der måske lærer af de projekter, der opnår opbakning, så vi kan få nogle flere kystnære projekter op at stå.
Så har jeg noteret mig, at der er nogle, der i høringssvarene ligesom gør opmærksom på, at nu er vi ved at få vedtaget en power-to-x-strategi, og der bliver mulighed for, at vi kan få nogle linjer fra nogle vindmøller og direkte ind til et brintanlæg.
Der synes jeg jo ikke, at man automatisk så bare skal lempe på reglerne, fordi der opstår noget nyt, men vi står jo i en ny situation med krigen i Ukraine og med det behov, vi har for at udfase Putins gas, og med det behov, vi har for mere vedvarende energi.
Derfor er det Enhedslistens tilgang, at vi sådan set er åbne over for at se på alle muligheder.
Derfor kunne der også godt være noget i den aftale, der tidligere har været indgået, som vi skal ind og revurdere for at komme frem til at opstille mere vedvarende energi.
Det, der står i høringsnotatet er jo helt korrekt, hvor man henviser til en aftale, vi har været med til at indgå, ja, sådan er det, men det kunne jo godt alligevel foranledige, at der er nogle vilkår, som man bør lempe på.
Jeg synes, det er godt at se, at der ikke lægges nogen hindringer ind i forhold til repowering og levetidsforlængelse.
Jeg har det selv sådan, at jeg synes, at Middelgrundens Vindmøllelaug har større betydning end Den Lille Havfrue, hvis man sådan ligesom skal se, hvad der har betydning for Danmark.
Så det er rigtig godt at se, at det, hvis man bare vil lave en repowering, uden at det er meget større møller, kan lade sig gøre, og at det ikke kræver lovændringer.
Så er der ligesom åbnet op for, at der kan være visse solcelleanlæg på søer.
Jeg synes ikke, det her lovforslag er helt skarpt på, hvad der så gælder for de muligheder, der er for at opstille solcelleanlæg på nogle kommende lavbundsarealer.
Har vi det med i det her lovforslag?
Er der lige et hjørne der, der skal præciseres?
Det kunne godt være nogle lavbundsarealer, hvor der ikke er vand året rundt.
Er det noget, der er omfattet af det her lovforslag, eller er det kun på permanente søer?
Det kunne måske være rart nok lige at få afdækket.
Men som det hele ligger, støtter Enhedslisten lovforslaget.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-03-16:
Men selvfølgelig kan det lade sig gøre, siger ministeren.
Ministeren står lige og siger, at det i dag er alt for nemt for dem, der er under de her aldersgrænser, vi har i dag, ikke at overholde dem.
Så lyder det for mig en kende naivt, når man siger, at hvis vi bare laver en ny aldersgrænse, at hvis vi bare sætter en højere aldersgrænse, så begynder man at efterleve det.
Hvorfor skulle man det?
Altså, jeg er jo der, hvor jeg synes, at vi har nogle aldersgrænser i dag, som jeg anerkender, og at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at få dem overholdt.
Og hvis vi kan finde ud af at overholde dem, kan man måske begynde at snakke om andre aldersgrænser, hvis det endelig skal være,
men før vi kan få dem overholdt, skulle vi så ikke tage at fokusere på at få det til at lykkes?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-16:
Jamen det er jo ikke en gratis omgang.
Det er et politisk valg, hvor man vil finde finansiering til det her.
Det er jo nogle gange rigtig godt, når Folketinget har god tid til en første-, anden- og tredjebehandling af et lovforslag og kan finde frem til at forbedre det.
Her har vi altså set, at der har været nogle forhandlinger, inden lovforslaget blev fremsat, og da der blev forhandlet, var det et langt lavere beløb, man ville tage fra de allerfattigste.
Så kommer regeringen med et forslag, hvori man tager over 2 mia. kr., og så har vi så en proces her, som desværre er forceret på grund af KL's delegeretmøde i morgen og i overmorgen.
Der er jo nogle, der er på vej til den fest, mens der er andre i Afrika, der kan se frem til, at deres tallerken er tom.
Det er jo sådan set den virkelighed, som vi står midt i her, og jeg synes ærlig talt, at flertallet i Folketinget skulle finde en anden finansiering.
Det parlamentariske grundlag har foreslået en finansiering, og jeg kommer her med knap 5 mia. kr.
Hvis man ender med, at der er flertal for det, bliver jeg sådan set glad, og så er det ikke en gratis omgang.
Så er det sådan set en reel hjælp til de ukrainske flygtninge, uden at det går ud over de fattigste.
Magnus Heunicke (S), 2022-03-16:
Jeg kan forestille mig flere forskellige muligheder, men først og fremmest vil jeg jo sige, at de nuværende aldersgrænser for både tobak og alkohol er vi alt for dårlige til at håndhæve i Danmark.
Når nogle laver undersøgelser af og kontrol med, hvordan det går med at overholde det her, så går det meget dårligt.
Det er alt for nemt for vores børn og unge, også under de gældende aldersgrænser, der er, at få fat i de her stoffer, som de skal holde sig væk fra.
Og det bliver ikke nemt at håndhæve, men selvfølgelig kan det lade sig gøre.
Mogens Jensen (S), 2022-03-16:
Så synes jeg, det kunne være interessant at høre, om Enhedslisten så har nogle bud på, hvor det er i ulandsbistanden man skal finde de her 2 mia. kr., som vi skal bruge nu og her til flygtninge i Ukraine.
Rosa Lund (EL), 2022-03-16:
Ja, Enhedslisten indgik i en sådan aftale, og det var også en meget vigtig del af den aftale, hr. Mogens Jensen, at Enhedslisten, SF og Radikale Venstre var med til at fordele den her besparelse, så vi netop kunne kigge på, hvad det var for nogle udviklingsprojekter vi godt kunne sætte på pause lige nu, og det beder vi også om at få lov til at være med til i det her ændringsforslag.
Og som jeg sagde i min tale, har vi meget svært ved at forstå, hvorfor regeringen ikke vil være med til at lave den samme aftale, som vi gjorde i 2015.
Mogens Jensen (S), 2022-03-16:
Tak for det.
Jeg vil gerne høre Enhedslistens ordfører, om hun kan bekræfte, at vi jo faktisk i 2015 mellem regeringen på daværende tidspunkt, Enhedslisten, Radikale Venstre og SF indgik en aftale om at tage 1,5 mia. kr. – så vidt jeg husker – af ulandsbistanden og bruge dem på de ekstra flygtningeudgifter, vi havde på det tidspunkt.
Indgik Enhedslisten i sådan en aftale?
Rosa Lund (EL), 2022-03-16:
Jamen som hr. Morten Messerschmidt ved, er fru Rosa Lund tit i mindretal i den her Folketingssal.
Men jeg vil dog sige til hr. Morten Messerschmidt, at det præcis er derfor, vi i Enhedslisten mener, at man skal sidde så kort tid på et asylcenter som muligt, så udgiften bliver så lille som muligt.
Det, som vi ikke vil acceptere, hr. Morten Messerschmidt, er, at mennesker, som flygter fra de samme bomber, ikke kan få den samme beskyttelse i Danmark.