runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Mark (SF), 2017-12-22:
Tak for det.
Jeg har taget ordet, fordi jeg vil gøre opmærksom på en fejl, som jeg tror Dansk Folkeparti har lavet, og som jeg håber at vi kan få rettet op på hurtigst muligt.
Vi har nemlig været sammen om at lave en ny forberedende grunduddannelse.
Der har vi haft et rigtig godt samarbejde, og vi blev i den aftale enige om at hæve skoleydelsen, når den nye forberedende grunduddannelse går i gang.
Så har man faktisk i finansloven – og ros for det – taget højde for, at man ikke havde hævet skoleydelsen allerede fra 2018 og fundet en løsning på det, men man har glemt en ting.
Man har nemlig med hævelsen glemt at indføre, at der også kommer et forsørgertillæg på den hævede skoleydelse allerede fra 2018.
Det vil sige, at mens man i 2019, når man laver den nye FGU, har forsørgertillæg på skoleydelsen, har man det ikke 2018, hvor man ellers allerede har vedtaget at hæve skoleydelsen.
Det vil betyde, at de forsørgere, som kunne have rigtig meget brug for den her hjælp, og som vi jo er enige om skal have hjælpen fra 2019, ikke får det forsørgertillæg.
Det er meget, meget få penge, det drejer sig om, og det er en lille gruppe, men det er en lille gruppe, der har alvorlig brug for hjælpen.
Så kunne vi ikke være enige om at stille et ændringsforslag om at sørge for, at det her forsørgertillæg kommer med, når man hæver skoleydelsen?
René Christensen (DF), 2017-12-22:
For det første er det rigtig ærgerligt, at man ikke fik lavet det her første gang, da man lavede FGU-aftalen, og sagde, at det skulle gælde fra 2018.
Jeg synes egentlig, at der er to ben at gå på her.
Man skal jo huske, at mange af dem er håndværksmæssigt uddannede lærere, som så har taget noget pædagogisk ovenpå, og det er altså dem, der efterspørges nu.
De kan lige i øjeblikket gå ud og få nogle ret gode lønninger.
Hvis vi ikke sørger for, at der kommer elever på produktionsskolerne, kan vi risikere, at de går ud og tager deres gamle job som smed eller som tømrer tilbage, og er vi så sikre på, at vi kan få dem tilbage i 2019, når vi skal udrulle FGU'en?
Derfor er vi rigtig glade for, at vi har fået sat ydelsen op, og det har vi så valgt at gøre for den store gruppe, altså de unge ikkeforsørgere, og det er det, der er sat penge af til.
Det er korrekt.
Jacob Mark (SF), 2017-12-22:
Men vi har jo været enige om, at der skulle være et forsørgertillæg, og det har faktisk også været noget, Dansk Folkeparti har været ret aktive i kampen for, og det har man så sammen med os andre fået indført for 2019, og det er godt.
Så har man nu valgt at hæve skoleydelsen allerede fra 2018, hvad der også er godt, men nu er vi så i den situation, at forsørgere ikke kan få den ekstra hjælp allerede fra 2018, og vi er også i den situation, at forsørgere kan gå ned på kommunen og spørge, om de får mest ud af at være på uddannelseshjælp eller tage en FGU, og få svaret: Du får mest ud af at være på uddannelseshjælp.
Det er meget få penge, og vi stiller os gerne til rådighed for at finde finansiering til det her.
Kunne man ikke være med på at finde det i et ændringsforslag, når vi hæver skoleydelsen her igen om lidt?
René Christensen (DF), 2017-12-22:
Det er sådan, at vi faktisk forventer, at de forsørgere, der er – og det er rigtigt, at det faktisk ikke er så stor en gruppe – også er nogle, der har evnen til at reflektere over, hvad det er for en situation, de står i.
Man skal huske, at det tilbud, som man får bl.a. på en produktionsskole, faktisk er et ret godt tilbud, som både er et socialt tilbud, men også et uddannelsestilbud, hvor de bliver klar til at komme i gang med en kompetencegivende uddannelse.
Vi forventer sådan set, at den gruppe godt kan se, at selv om der skulle være en økonomisk forskel på at være i et uddannelsesforløb og være på passiv forsørgelse, er gevinsten ved at være i et uddannelsesforløb stor.
Så der har vi simpelt hen foretaget den vurdering, at det for et enkelt år nok ikke er det, der gør den store forskel.
Det vil det gøre på den lange bane, og derfor er vi helt enige i, at det selvfølgelig skal være der fra 2019.
Men vi har simpelt hen valgt at sige, at i den her overgangsperiode fra 2018 til 2019 drejer det sig om den anden gruppe, og det er de yngste, altså dem, som – for at sige det lidt hårdt – måske ikke får reflekteret så meget over, hvad det egentlig er for en værdi, de får af at gå på produktionsskolen.
Det skal i hvert fald ikke være det økonomiske, der holder dem væk.
Anders Stjernholm (ALT), 2017-12-22:
Nu var ordføreren jo i forbindelse med spørgsmålene fra fru Carolina Magdalene Maier inde på, at vi ikke behøver målingerne på den grønne udvikling i Danmark, fordi vi ved, hvad der skal til.
Og så er det, jeg bliver glad og optimistisk og tænker: Fedt, hvad er det da, der skal til for at stoppe de store klimaflygtningestrømme i fremtiden?
René Christensen (DF), 2017-12-22:
Det er netop ikke kun det, man gør i Danmark – det er, hvad der sker på globalt plan.
Det, som det også handler om, er, at vi også skal teknologiudvikle, og det gør vi jo også i Danmark.
Altså, det er jo ikke sådan, når man kigger på den finanslov, der er her, at fordi vi ikke har et grønt nationalregnskab, stopper udviklingen.
Vi kan også bare se på vindenergi.
Kriegers Flak er jo et meget godt eksempel.
Nu kan vi se, at den næste vindmøllepark, vi får til havs, nok bliver uden offentligt tilskud, og det vil jo sige, at tingene også flytter sig.
Det næste, der kommer, er nok geotermisk varme osv.
Så der er masser at tage fat på, og der vil jeg bare sige, at et nationalt grønt regnskab ikke ændrer på det.
Det vil vi selvfølgelig også fortsætte med at gøre, men det bliver i en anden skala og på en anden måde, end man ville gøre, hvis man havde et grønt nationalregnskab.
Anders Stjernholm (ALT), 2017-12-22:
Jamen det er da fuldstændig rigtigt, at der er rigtig mange private initiativer på det her område – og heldigvis for det, især når de politiske initiativer halter en smule.
Nu var ordføreren jo inde på, at vi er i gang med at elektrificere vores tognet i en større grad.
Hvorfor ikke i samme ombæring også skubbe til udviklingen af elektrificeringen af vores bilpark?
René Christensen (DF), 2017-12-22:
Vi er nu ikke så bange for, at det ikke skal komme, og der taler man selvfølgelig om, hvorfor der skal være afgift på elbiler.
Det mener vi der skal være, fordi man ikke på den måde skal tilgodese et enkelt produkt.
Og der er det jo også sådan, at det, man foreslår, er rene elbiler; hybridbiler er jo faktisk også et rigtig godt og grønt produkt.
Hvorfor skulle de så ikke være en del af det?
Så der er vi sådan set helt enige i forhold til den situation, vi står i nu, hvor elbiler er ligestillet med andre biler.
Og man må jo også sige ligesom med alt mulig andet: Det skal nok flytte sig.
Det danske marked er ikke det, der flytter elbilproduktionen sådan på verdensplan.
Og når vi ikke er et bilproducerende land, må man sige, at så er det nok ikke det, der flytter hele udviklingen.
René Christensen (DF), 2017-12-22:
Jamen der placerer vi os i det felt, hvor – og det er jo ikke finansloven, det handler om, men de forhandlinger, vi skal i gang med nu, om det råderum, der er frem mod 2025 – vi gerne vil starte med at tilgodese velfærden, altså det her demografiske træk, der er, på 0,65 eller 0,7 pct., og at man altså tager de 25 eller 26 mia. kr. ud først og siger, at de er til rådighed, og det, der så er tilbage, vil vi gerne tage en diskussion om med hensyn til skattelettelser.
De skattelettelser, der skal være,
skal så være i bunden, og vi vil sådan set også gerne diskutere – og det bliver så med regeringen – om det råderum kan gøres større, om der kan findes besparelser andre steder.
Der bruges 33 mia. kr. årligt på ikkevestlig indvandring, og hvis det tal kommer ned, sætter det jo selvfølgelig nogle penge i spil, og man kan så diskutere, om de skal gå til øget velfærd ud over de 26 mia. kr., om de skal gå til skattelettelser eller andet, og det er selvfølgelig den debat, som vi gerne vil tage med regeringen i det tilfælde.
Det indgår på den måde, at vi tager erhvervsskolerne meget alvorligt.
Vi er store fortalere for, at erhvervsskolerne er der, og erhvervsskolerne har også et tilbud, som er utrolig vigtigt.
De uddanner faktisk den arbejdskraft, der bliver efterspurgt.
Erhvervsskolerne havde så på et tidspunkt den anke, at der simpelt hen kom for mange elever, der ikke havde de kompetencer, der skulle til.
Deres grundskole, altså folkeskolen, havde ikke været god nok.
Derfor lavede man erhvervsskolereformen, hvor man sagde, at nu skulle eleverne i hvert fald kunne læse og regne på niveau to i dansk og matematik.
Det har så gjort, at der er en del, som ikke kommer på erhvervsskolen.
Så skulle man jo mene, at frafaldsprocenterne skulle være nærmest nul, for nu er det jo ikke det, der er udfordringen.
Det er de desværre stadig væk ikke, og derfor tror jeg, at det, hvis man tager erhvervsskolerne alvorligt – og det gør vi i Dansk Folkeparti – faktisk kræver lidt mere end kun at fjerne de 2 pct.
Det kræver faktisk en større dialog, og den tager vi i foråret 2018.
Per Husted (S), 2017-12-22:
Jeg synes nu nok, at erhvervsskolerne også er gode til at tilbyde andre ting end lige det uddannelsesmæssige og til at fortælle, at det også er et spændende sted at gå, så jeg tror egentlig ikke, at det er dér, udfordringen er.
Men vi må konstatere, at der er ca. 70.000 unge, som ikke er i uddannelse, og en stor del af den gruppe har erhvervsskolerne historisk netop været dygtige til at få fat i.
Det bliver endnu sværere for dem med de her besparelser.
Hvordan indgår det i DF's overvejelser?
Nick Hækkerup (S), 2017-12-22:
Det svar er jeg glad for, og det var vel i virkeligheden også det, jeg havde forventet.
Når jeg alligevel syntes, spørgsmålet var værd at rejse, var det, fordi jeg synes, der er nogle elementer, hvor man kan spørge sig selv, om det så også er den måde, som Dansk Folkeparti agerer på i praksis.
Som det seneste eksempel havde vi forleden dag beslutningsforslaget om, at den offentlige vækst som minimum skal følge det demografiske udgiftspres – det er altså ikke noget med, at velfærden skal vokse, men bare at vi skal kunne levere den samme velfærd de kommende år, som vi har haft de foregående år.
Det var et forslag, som Dansk Folkeparti ikke kunne stemme for.
Vi har jo også i dag været omkring de besparelser, der af den finanslov, der givet bliver vedtaget, vil følge på erhvervsuddannelserne.
Derfor kunne jeg bare godt tænke mig, at ordføreren ville give et håndslag på, at man ikke vil stemme for skattelettelser, før pengene til velfærden er der.
René Christensen (DF), 2017-12-22:
Jeg kan i hvert fald sige, at man jo også skal måles på sine handlinger.
Og hvis man ser på den finanslov, der skal stemmes om her om nogle timer, kan man konstatere, at den jo faktisk giver en offentlig vækst i 2018 på 1 pct. og ikke kun 0,7 pct. Så er der selvfølgelig nogle, der vil sige, at det er, fordi alle pengene ikke er blevet brugt i 2017, og det er sådan set rigtigt, men der er øget velfærd i den finanslov for 2018, der ligger.
Og man kan selvfølgelig være helt sikker på – for det er en af grundpillerne i Dansk Folkepartis politik – at vi, når vi skal i gang med nogle skatteforhandlinger, også vil arbejde for det; så vil vi være med til at se på, hvordan velfærden sikres først.
Men vi er jo ikke et parti, som er imod skattelettelser; vi er ikke imod, at SOSU-hjælperen eller tømreren får lidt mere ud af at gå på arbejde, og derfor vil vi gerne tale om, hvordan man så kan bruge det resterende beløb til at lave skattelettelser for dem, der har mindst.
Erik Christensen (S), 2017-12-22:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Med hensyn til at øge velfærden eller øge det offentlige forbrug vil jeg gerne i forhold til et forsvarsforlig, som venter lige rundt om hjørnet, vide, om det så er sådan, at DF regner det med i væksten i det offentlige forbrug, eller om forsvarsudgifterne er oveni.
René Christensen (DF), 2017-12-22:
Tak for det.
Der blev lige skiftet stemme her.
Det er faktisk sådan, at jeg er helt enig i det, der ligger i spørgsmålet om det offentlige forbrug.
Altså, vi skal først sikre, at det offentlige forbrug kan stige.
Og det er jo en lille, moderat stigning, som vi taler om.
Det er jo ikke, fordi der skal være guldvandhaner på alle plejecentrene; det er sådan set, fordi vi lever længere, bliver flere ældre og bliver en større befolkning.
For hvis der er højkonjunktur, bliver der sådan set også født flere børn.
Det vil sige, at der er brug for flere daginstitutioner osv., og det bliver man jo nødt til at finansiere.
Så der er jo ikke tale om et løft, men egentlig bare om at bevare det velfærdssamfund, som vi kender i dag, og det er jo det, man kalder individuelt offentligt forbrug.
Og der er det rigtigt, at i det ligger jo bl.a. politi og forsvar, og det ligger ude på den anden side.
Det er sådan set delt op i to dele, kan man sige.
Den ene del er det individuelle, og det er nok det, vi alle sammen kender som det, hvor vi som borgere er brugere.
Og så er der den anden del, hvor vi selvfølgelig også er brugere, men det er mere i fællesskabets tegn.
Erik Christensen (S), 2017-12-22:
Bare for at være helt sikker: Betyder det, at når vi på et eller andet tidspunkt er færdige med anden halvleg af det her med en skatteaftale, et forsvarsforlig osv., så er forklaringen fra Dansk Folkeparti ikke, at væksten i det offentlige forbrug er 0,7 pct. iberegnet forsvaret, men at forsvaret skal lægges oveni, hvis jeg forstår ordføreren rigtigt.
René Christensen (DF), 2017-12-22:
Nej, det er faktisk sådan, og det har jeg også forståelse for at Socialdemokratiet mener, at når Socialdemokratiet siger, at der skal være et træk på 0,7 pct. fremadrettet til det demografiske træk, kan man selvfølgelig mene det på to måder.
Hvis man kun tager det individuelle offentlige forbrug, er det faktisk sådan, at det er på 0,71 pct., og det er 21,7 mia. kr.
Hvis man så lægger det kollektive offentlige forbrug oveni, som er på 4,3 mia. kr., kommer man op på de 26 mia. kr. og de 0,65 pct. Så det ligger sådan set formentlig inde i de 0,7 pct., som Socialdemokratiet kører med.
Vi kører så med 0,6 pct., og der er bare sådan tale om lidt decimalregning op og ned, op- og nedrunding.
Men når Socialdemokratiet opererer med et beløb på 25 mia. kr., har jeg en forståelse af, at Socialdemokratiet selvfølgelig også opererer med, at det kollektive offentlige forbrug ligger deri, for ellers kan man jo begynde at tage rigtig meget ud; så skal man også tage politiet ud, så skal man tage vejnettet ud.
Der er jo mange ting, man så skal pille ud af det.
Det kunne også være, at det er, fordi man tænker på, hvordan man bruger pengene.
Vi taler herinde hele tiden meget om varme hænder, og så er vi hele tiden i gang med at skabe kolde hænder.
Vi ved jo godt, ligegyldigt hvilket ståsted vi har, hvad det er, der gavner den grønne omstilling.
Undskyld, jeg siger det, men vi behøver jo sådan set ikke at ansætte 15, 20, 30 mand til at skrive det ned på et stykke papir, og så kan vi en gang om året sidde og måle på det og sige, at vi gør det rigtig godt, og klappe hinanden på skulderen.
Vi ved jo godt, hvad det er, der skal til.
Det er også et spørgsmål om prioritering, hvordan vi bruger midlerne.
Det er ikke kun ude i kommunerne og ude i regionerne, de skal prioritere.
Det skal vi sådan set også inde i Folketinget.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-12-22:
Men vi har forpligtet os på 17 bæredygtighedsmål fra FN.
Vi har i Parisaftalen forpligtet os på at overholde en temperaturstigning på maks. 2 grader.
Altså, vi har som land forpligtet os på en masse mål, og så står ordføreren og siger, at vi ikke behøver at kunne måle på det, for det er ikke vigtigt.
Det virker jo kontraproduktivt, at man tager det væk, som giver mulighed for, at vi kan måle på vores grønne udvikling, og at det budskab, vi går ud i verden med, er: Vi vil gerne gå foran i Danmark, men vi kan i øvrigt ikke måle på det, så vi tror nok, det virker.
Så mit spørgsmål er: Hvor seriøst tager ordføreren og ordførerens parti egentlig – kan man sige – muligheden for, at Danmark stadig væk er og bliver ved med at være det grønne foregangsland ude i verden?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-22:
Jamen prøv at høre, hvad ordføreren står og siger.
Altså, lad os tage en kop kaffe og snakke lidt om liberalisme, for der har ordføreren noget at lære.
Ordføreren siger: Man giver ikke alle lige muligheder for at bidrage til staten.
Det har i hvert fald ikke noget som helst med liberalisme at gøre, at alle skal have lige muligheder for at bidrage til staten.
Det må jeg sige.
Liberalismen handler om individuel frihed.
Det handler om, at vi alle sammen er lige for loven.
Uanset tro, farve, seksualitet osv. er vi alle sammen lige for loven, og vi har retten til at leve vores liv, som vi har lyst til.
Vi kan gå vores egne veje, eller vi kan gå sammen med andre.
Det er frihed fra tvang.
René Christensen (DF), 2017-12-22:
Vi tager det sådan set meget alvorligt, at vi er et grønt foregangsland.
Vi tager det også meget alvorligt, at vi sådan set også gør noget ved det.
Vi vil gerne gøre noget ved det og selvfølgelig også kunne dokumentere det, vi gør, og det kan vi også sagtens.
Uden at have et grønt nationalregnskab kan vi godt dokumentere, hvad vi gør ved det.
Det er selvfølgelig den prioritering, der ligger i det.
Altså, klimaforandringer kræver aktiv handling.
Per Husted (S), 2017-12-22:
Tak for ordet, og tak for en tale om en finanslov, som ordføreren betegner som fantastisk god.
Jeg vil lige komme tilbage til det med erhvervsuddannelserne.
Vi kan jo konstatere, at der reelt bliver sparet 100 mio. kr. på erhvervsuddannelserne.
Jeg har læst Marlene Harpsøe, erhvervsuddannelsesordfører for DF, udtale: »Vi er ikke i mål, før besparelserne er fuldstændig afskaffet.« Det siger hun til Altinget her den 12. december.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, om der er en konkret plan for, hvordan man vil få de penge tilbage.
René Christensen (DF), 2017-12-22:
Ja, og det står der sådan set også i finansloven.
I første halvår af 2018 skal vi evaluere, hvordan det ser ud på erhvervsskolerne, for der er flere udfordringer for erhvervsskolerne ud over besparelserne.
Der er også den udfordring, at der er for få unge, der vælger en erhvervsuddannelse til.
Vi vil sådan set også gerne kigge på, hvad det er for nogle muligheder, der er.
Det er ikke, fordi vi skal styre det hele herinde fra Christiansborg, men det undrer mig, at der f.eks. ikke er flere ude i kommunerne, der lægger deres 10.-klassecentre på en erhvervsskole for at kunne give et bedre grundlag for at få elever derover.
Jeg tror, at rigtig mange unge måske vælger det mere sikre gymnasium til.
Der har vi så sagt, at der vil vi, gerne i samarbejde med en bred kreds, i første halvdel af 2018 vurdere, hvordan vi kan være med til at understøtte erhvervsskolerne fremadrettet.
Herunder er det selvfølgelig også vores ambition at fjerne besparelserne på de 2 pct., altså de sidste 100 mio. kr.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-12-22:
Tak for det.
Nu sagde ordføreren tidligere, da fru Josephine Fock spurgte til det grønne og ambitionerne på det grønne område i finansloven, at det mente ordføreren bestemt at der var masser af.
En af konsekvenserne af finansloven er, at man skrotter det grønne nationalregnskab, som jo netop er et redskab, som vi har i Danmark, til at måle på vores udvikling på det grønne område.
Så hvordan synes ordføreren det harmonerer med de grønne ambitioner, som han selv taler for, at man faktisk vælger at skrotte udviklingen og opdateringen af det grønne nationalregnskab, som er et helt enestående redskab, vi har i Danmark, også til at vise udlandet og ikke mindst FN, hvad angår bæredygtighedsmålene, hvordan vi faktisk udvikler os på det grønne område?
René Christensen (DF), 2017-12-22:
Jeg kan bekræfte, at sådan er det, og jeg kan også garantere, at Dansk Folkeparti står på mål for togfondsaftalen.
Selvfølgelig er det ærgerligt, når der er et så markant stort flertal, der har lavet en aftale om offentlig transport, Togfonden DK, en fuldt finansieret togfond – der har været en udfordring i forhold til det, men det er jo lykkedes at få den fuldt finansieret med en efterjustering – at regeringen ikke ønsker at indtræde i et så godt forlig, som der faktisk er lavet om Togfonden DK.
Der er ingen tvivl om, at Togfonden DK faktisk også bidrager bredt til det, vi gerne vil, altså at elektrificere samfundet.
En stor del af Togfonden DK's penge går jo faktisk til elektrificering, og det er faktisk noget af det, som regeringen er enig i.
Så derfor igen en opfordring til, at regeringen træder ind i den aftale om Togfonden DK.
Det ville gøre det hele meget nemmere.
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-22:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg er ked af at skulle bruge tid på det her igen, men det virker jo nærmest som en tilbagevendende tradition, at når vi står her ved behandlingen af årets finanslov, bliver vi nødt til at genbekræfte hinanden i forhold til Togfonden DK, og sådan er det desværre igen i år, fordi vi har en regering, som ganske vist i det umiddelbare virkningsår 2018 indarbejder de elementer, som togfondforligskredsen er blevet enige om, men ikke indarbejder det i overslagsårene.
Så jeg ville egentlig godt bede om, at hr. René Christensen her i Folketinget bekræfter, at de aftaler, vi er blevet enige om, f.eks. en bane over Fyn, også er noget, som også kommer til at ske, uagtet at vi har en regering, som desværre er modvillig i forhold til det.
Jeg ved godt, at hr. Joachim B. Olsen går meget op i arbejdsudbud, men det er faktisk lidt underholdende, i betragtning af at der ikke er nogen af de skattelettelser, som man har fået gennemført i den her finanslov, som er med til at øge arbejdsudbuddet.
Nå, nu lader vi lige det ligge.
Jeg har brugt en temmelig stor del af min ordførertale på at understrege, hvad udfordringen er.
Der kommer heldigvis et stigende arbejdsudbud – det har vi sikret gennem mange års reformer – men det, der er udfordringen, er jo at sikre, at vi har de rigtige hænder til de arbejdspladser, som opstår, og det er især de faglærte.
Det er håndværksuddannelsen, det er de faglærte uddannelser, vi især har det store behov for.
På baggrund af en analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd ved vi, at vi i 2025 kommer til at mangle 70.000 faglærte, og det løser vi jo kun, hvis vi sikrer, at nogle af de yderligere hænder, der så kommer på arbejdsmarkedet, er klar til at gå ind at tage det arbejde, og det gør man ikke, medmindre man sikrer deres uddannelse.
Så det er en fornuftig investering i fremtiden.
Det tror jeg selv man kan få de fleste i erhvervslivet til at anerkende.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-22:
Jamen vi så da gerne, at der blev lavet nogle skattelettelser, som i højere grad øgede udbuddet af arbejdskraft.
Det vil Socialdemokratiet jo heller ikke være med til.
Hvis man kommer til at mangle faglært arbejdskraft i fremtiden, er svaret jo at lave nogle arbejdsmarkedsreformer, som får nogle mennesker, som godt kan, til at blive på arbejdsmarkedet.
Det er det, der er effektivt.
Derudover har regeringen også lavet en trepartsaftale – noget, som Socialdemokratiet ikke selv var i stand til, da det sad i regering – som netop har fokus på, at der kommer mere faglært arbejdskraft, at man kan efteruddanne sig, til 2,5 mia. kr.
Men hvis man virkelig tager den her udfordring seriøst, handler det om at få lavet nogle arbejdsmarkedsreformer, nogle skattereformer, der gør, at folk arbejder mere, og at folk bliver på arbejdsmarkedet.
Det er jo det, der virker i forhold
til de der 70.000, som man kommer til at mangle.
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-22:
Jeg er ikke i tvivl om, at for Joachim B. Olsen og Liberal Alliance er svaret altid, uanset i øvrigt hvad spørgsmålet er, skattelettelser.
Så er det jo sådan set ganske kontraproduktivt.
Så bliver det da i øvrigt spændende at se, om regeringen har tænkt sig at leve op til den trepartsaftale, som man faktisk har indgået.
Det kan jeg forstå der er lidt usikkerhed omkring.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-22:
Tak til ordføreren for talen.
Så jeg kunne godt tænke mig, at Socialdemokratiet foldede lidt mere ud, hvad det er, de ønsker, altså hvordan de ønsker at tage hånd om miljøet og klimaet, i forhold til hvis Socialdemokratiet får regeringsmagten på et senere tidspunkt.