runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stine Brix (EL), 2017-04-26:
Jeg vil høre ministeren, hvad ministeren siger til at gå videre med det forslag, som fru Lotte Rod kom med, om at gå ind og lave en systematisk gennemgang af rapporten og beskrive, hvor Danmark har nogle muligheder, og også, hvor ministeren mener at der er nogle problemer, og hvor der er nogle ting, vi kan bruge til noget.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-04-26:
Jeg kan høre, at flere af ordførerne overhovedet ikke er i tvivl om, hvor den socialdemokratiske holdning ligger, og hvordan vi i årtier har arbejdet for, at vi skal tage ansvar i verden.
Så jeg er da glad for, at jeg som socialdemokratisk ordfører og Alternativets ordfører i hvert fald har en tydelig enighed om væsentligheden på det her punkt.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-04-26:
Ja, og det er også lige præcis derfor, at vi foreslår, at der skal udarbejdes en implementeringsplan kun for de anbefalinger, der vurderes at kunne gavne det danske sundhedsvæsen
Men er det ikke også relevant for alt, hvad vi gør her i Folketinget, at vi implementerer FN's bæredygtighedsmål?
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-04-26:
Ministeren og alle de øvrige ordførere har sagt, at de egentlig synes, det er en god idé, at der bliver lavet en afstemning, men de synes bare ikke, det er en god idé, at vi blander os – det skal Folketinget holde sig væk fra.
Men hvis beboerbestyrelsen eller foreningen vil lave en afstemning, synes de egentlig, det er fint nok.
Er det også SF's holdning?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-04-26:
Jeg har simpelt hen ikke en holdning til, hvad bestyrelsen skal mene, men hvis bestyrelsen traf den beslutning, og hvis beboerne i området sammen med bestyrelsen traf den beslutning, at den slags beslutninger i fremtiden skal til afstemning blandt alle beboerne, så er det helt op til det lokale demokrati at træffe beslutning om det, og det bakker jeg op om.
Anders Johansson (KF), 2017-04-26:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg gerne starte med at takke Dansk Folkeparti for at rejse debatten om, hvorvidt beboerdemokratiet i almennyttige boligselskaber er godt nok.
Beslutningsforslaget, som vi behandler, har til formål at pålægge regeringen i indeværende folketingsår at sikre, at beboere i almennyttige boligselskaber fremover bliver inddraget direkte, når almennyttige boligselskaber investerer i kunst og anden udsmykning af fællesarealer.
Beboerdemokratiet er en vigtig del af styringen af den almene boligorganisation, og vi skal løbende holde øje med, hvordan reglerne anvendes, og om der er behov for tilpasninger.
Men som reglerne er i dag, har man jo som beboer faktisk mulighed for at øve indflydelse på beslutningerne gennem ordinære eller ekstraordinære afdelingsmøder, hvor alle lejere har mulighed for at sætte emner på dagsordenen.
Vi mener fra konservativ side ikke, at der er behov for at regulere yderligere, fordi der jo netop er forskellige måder at gribe opgaverne an på i de forskellige afdelinger.
Det vigtigste for os er, at der er mulighed for at øve indflydelse, at den er til stede, og det mener vi at den er i den nuværende lovgivning.
Så på den baggrund kan vi altså ikke bakke beslutningsforslaget op.
Men jeg vil gerne alligevel afslutningsvis takke DF for at have rejst debatten.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-04-26:
Selv om ordføreren var så venlig at takke, skal han også lige have et spørgsmål.
Jeg skal bare lige være sikker på, at den konservative ordfører synes, at det er en god idé, hvis bestyrelsen i en beboerforening beslutter sig for at lave en afstemning.
Det er ikke noget, vi skal blande os i, kan jeg forstå, men man synes, at det da ville være fint, hvis de gjorde det.
Man har ikke noget principielt imod, at beboerforeningen laver en lokal afstemning om det, sådan som mange andre også har sagt.
Det skal jeg bare lige sikre mig.
Merete Dea Larsen (DF), 2017-04-26:
Tak for en rigtig god debat, vil jeg godt starte med at sige, og tak til ministeren for en fin redegørelse for beboerdemokratiet.
En af årsagerne til, at vi rejser det her – nu er det jo en enkelt konkret sag, der er baggrunden i dag – er det, der generelt kan være udfordringen ved beboerdemokrati, nemlig at det ikke er altid, at alle føler sig hørt.
I Dansk Folkeparti mener vi, at en højere grad af afstemninger vil kunne afhjælpe det.
Vi tror på, at afstemninger er med til at gøre folk opmærksom på nogle problemstillinger.
Vi tror på, at afstemninger er med til at få folk til rent faktisk at debattere og diskutere, hvad der er aktuelt lige netop i deres område.
Vi er overbevist om, at flere afstemninger vil kunne medføre et højere engagement i områderne.
Hvis man føler, at man får indflydelse, engagerer man sig også endnu mere, og jo mere man engagerer sig og jo større fremmøde der er, jo større chance er der også for, at der rent faktisk i langt højere grad begynder at blive kampvalg til de forskellige bestyrelser.
På den måde vil der være et bredere mandat, og man arbejder ud fra beboernes interesser.
Det skal dog siges, at vi ikke er i tvivl om, at der allerede i dag sidder rigtig mange gode folk rundtomkring i rigtig mange bestyrelser.
Det er vigtigt at pointere.
Men hvis vi kunne udbrede det endnu mere, synes vi faktisk, det ville være en gevinst for alle.
Jeg kan godt konstatere, at vi i dag ikke får opbakning til forslaget, men jeg kan så også konstatere, at der faktisk er flere, der har udtrykt enighed i, at det her med afstemninger blandt beboerne måske slet ikke er nogen skidt idé.
Det er blot ikke noget, Folketinget skal beslutte, er det, jeg hører.
Jeg har hørt det både fra ministeren og fra hr. Kaare Dybvad, og hr. Roger Matthisen var vist også inde på det – og andre i lidt mere bløde vendinger.
Men jeg tænker, at det måske kunne være, vi kunne samles om en beretning, hvor vi kom med en fælles opfordring til de almennyttige boligselskaber om måske at prøve at anvende afstemninger mere for på den måde at prøve at engagere beboerne i højere grad, end det er lykkedes i dag.
Men uanset hvad vil jeg i hvert fald godt takke for en god debat, for bare med det, at vi får sat fokus på det her og vi får diskuteret det, håber jeg altså også, at vi får rykket noget ude omkring, så borgerne bliver mere engagerede, end de har været hidtil.
Anders Johansson (KF), 2017-04-26:
Jeg synes, at det er vigtigt, at lige præcis de her kompetencer ligger ude i bestyrelserne, og så er det netop op til bestyrelsen at vælge, om man ønsker en afstemning, for man må også formode, at bestyrelsen har den samme interesse som beboerne.
Det er jo beboerne, der vælger at sammensætte bestyrelsen, og dermed skulle man gerne have den samme interesse, og hvis bestyrelsen så har en sag, hvor de måske føler, at der er behov for at sætte det til afstemning blandt beboerne, synes jeg da, at det er rigtig fint at gøre det.
Men det skal være frit, hvordan man vælger at organisere det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-04-26:
Tusind tak for det.
I lørdags deltog jeg i en paneldebat ved et skønt arrangement i Skanderborg om demokrati.
Alle paneldeltagere fra venstre til højre og også Dansk Folkepartis repræsentant uddelte skyhøje karakterer til demokratiet i Danmark, og det er velfortjent, synes jeg.
Overalt i Danmark sidder valgte repræsentanter og repræsenterer os i forskellige fora til gavn for os alle sammen.
De sidder i skolebestyrelser og i fagforeninger, på forsyningsområder, i idrætsforeninger, i ældreråd og på mange flere områder, herunder altså også boligforeninger.
Hvis man endelig skulle hælde lidt malurt i bægeret, kunne vi alle sammen ofte ofre de mange en smule mere opmærksomhed i hverdagen, tænker jeg.
For selv om vi ofte er gode til at troppe op på den årlige generalforsamling, når vi bliver sure over et eller andet, så kniber det altså af og til med vores personlige engagement, når det gælder om at opstille kandidater, eller når det gælder om at drøfte bestyrelsens beretning eller bestyrelsens forslag til fremtidigt arbejde.
Noget tyder på, at bestyrelsen for Hedeparken i Ballerup får en sjældent velbesøgt generalforsamling, hvis mediernes dækning af en sag om et særligt kunstværk står til troende.
Og sådan må det være, for det er nu der og kun der, at diskussionen om fremtidige beslutninger om kunst skal foregå.
Med respekt for planlov m.v. er det nemlig suverænt boligforeningens medlemmer, der skal drøfte og beslutte reglerne for, hvordan man træffer den slags beslutninger.
Hvis dette beslutningsforslag om, at kunst i boligforeninger skal besluttes af samtlige beboere ved afstemning, nyder fremme, mener jeg faktisk, man undergraver demokratiet.
Og det vil ikke ligefrem gøre det lettere at engagere lokale borgere i de lokale foreninger.
Selv om kunst ganske vist er udtryk for smag og behag og derfor netop kan skille vandene, er det altså stadig væk ikke op til Folketinget at regulere udbredelsen eller vedtagelsen af kunst.
Den ultimative version af det her forslag ville da være, at et byråd eller staten skulle sende alle beslutninger om indkøb og/eller opførelse af kunst til folkeafstemning.
Lad os nu i stedet for glædes over, at et kunstværk har skabt debat, som måske kan få afsmittende virkning på borgernes lokale engagement i den lokale boligforening.
Og selv om jeg forestiller mig, det kan blive lidt hedt, ønsker jeg bestyrelsen og beboerne i Hedeparken en rigtig god generalforsamling.
SF kan naturligvis ikke støtte det her beslutningsforslag.
Sanne Bjørn (RV), 2017-04-26:
Tak for det, formand.
Man kan stille sig det spørgsmål, hvor meget kunst der ville være i almennyttige boligforeninger, hvis alle investeringer skulle til afstemning.
Dermed ikke være sagt, at det omtalte kunstværk her er noget, jeg sætter pris på.
Jeg har det personligt rigtig svært med installationskunst, men det betyder jo ikke, at alle andre omkring mig ikke kan elske installationskunst.
Og det betyder også, at jeg synes, man skal foretage ikketesten her.
Altså, hvis man forestiller sig, at man gennemfører det her forslag, hvor mange foreninger vil så i fremtiden ikke have mulighed for at investere i kunst?
Så Det Radikale Venstre kan ikke støtte det her forslag, alene af den grund, at vi tror, det simpelt hen rammer helt uhensigtsmæssigt.
Og vi synes også, det er uhensigtsmæssigt, at man fremsætter et forslag om at ændre på noget, der virker langt hen ad vejen.
Villum Christensen (LA), 2017-04-26:
Vi går ind for frihed i den måde, man tilrettelægger sine beslutninger på.
Det, der er det væsentlige her, er, at afdelingsmødet jo kan beslutte, hvilken som helst måde man nu ønsker at tilrettelægge det her på, uanset om det handler om kunst, eller hvad søren det kan være.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-04-26:
Hvor mange eksempler har ordføreren så på, at bestyrelser ude i beboerforeningerne har inddraget borgerne gennem afstemninger?
Villum Christensen (LA), 2017-04-26:
Det har jeg måske ikke 50 eksempler på, men det er jo ikke desto mindre ikke et argument for at indføre den her slags regler, hvis man synes, at friheden er det vigtige.
For vi kommer jo til at bede nogle om at skulle ud at stemme, selv om det måske er fuldstændig ukontroversielt.
Og hvor i alverden skal man kunne sætte grænsen for, hvornår noget skal ud til afstemning?
Jeg synes, det er at gå i den helt gale retning.
Roger Matthisen (ALT), 2017-04-26:
Tak for det, formand.
Til B 72 fremsat af Dansk Folkeparti, altså forslag til folketingsbeslutning om inddragelse af beboere, når almennyttige boligselskaber investerer i kunst, vil jeg først og fremmest sige, at jeg har stor sympati for intentionen i beslutningsforslaget, og at jeg og Alternativet faktisk også langt hen ad vejen er enige.
Kunsten er enormt vigtig for vores samfund og for vores borgere.
Jeg er selv en hybrid mellem kunsten og den akademiske verden, jeg er uddannet begge steder, og det, vi jo gerne vil som projekt, er at tilføre kunst og vildskab både i Folketinget og langt bredere ud i befolkningen.
Så vi bakker op om intentionen.
I forhold til beslutningsforslagets udformning, som det er nu, så er vi usikre på, om det er detailstyring, og om det er nødvendigt.
I dag er der en generalforsamling og en folkevalgt afdelingsbestyrelse, som har mandatet til at vælge, og hvis ikke man stoler på de valgte repræsentanters faglighed og inddragende tilgang til deres arbejde, må man vælge nogle andre.
Så vi bakker op om intentionen, og vi vil også gerne være med til at bidrage til betænkningen og se, om vi kan lave nogle formuleringer og vi kan sørge for den reelle inddragelse.
Egentlig tror vi på, at der også skal være meget mere samskabelse i forhold til det her med kunst og kultur.
For det er jo ikke kun værket; det er vel også, håber jeg, sådan, at forslagsstillerne mener, at det er beboerne, der skal tage kunsten til sig og måske endda blive inspireret til selv at få nogle kunstneriske udfoldelser eller på anden måde inddrage deres områder i deres tanker om, hvordan kunst kan påvirke deres liv og deres miljø.
Så det vil vi gerne være med til at arbejde med i betænkningen, men som beslutningsforslaget er lige nu, er vi nødt til at være kritiske.
Det var ordene.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-04-26:
Tak for velviljen, det synes jeg er positivt.
Jeg havde egentlig forventet, at Alternativet ville have sagt ja til forslaget, fordi Alternativet jo er et parti med mange kunstnere og som sådan interesseret i at inddrage kunsten på alle leder og kanter.
Det, jeg egentlig kan forstå på ordføreren, er, at man ligesom andre synes, at der er en detailstyring, som ødelægger det hele.
På hvilken måde synes ordføreren så man skal inddrage beboerne ude i de almennyttige boligforeninger, så de får kendskab til kunsten og samtidig mulighed for at beslutte noget – inden en bestyrelse træffer beslutningen hen over hovedet på dem?
Roger Matthisen (ALT), 2017-04-26:
Tak for spørgsmålet.
Det er et rigtig, rigtig godt spørgsmål.
I forhold til vores egne ambitioner herinde på Christiansborg vil jeg sige: Jo, vi har lige nu en huskunstner, Helene Lundbye Petersen, som er fantastisk begavet og beriger, synes jeg, både vores arbejdsrum, vores kultur og vores hjerter med sin enormt inspirerende kunst.
Jeg har ikke været med til at vælge hende; det har vores kulturordfører og vores daglige ledelse.
Det har jeg ikke noget problem med, for jeg har givet mandatet til dem med hensyn til at vælge, hvordan vi tilgår den her huskunstnerordning, og givet dem mandatet til at vælge, hvordan vi udsmykker vores rum.
Det, der er sket her, er jo, at der er givet et mandat til nogle afdelingsbestyrelser med hensyn til at tage de her beslutninger.
Det er så op til afdelingsbestyrelsen at vælge, om de vil sige, at beslutningen skal tages i plenum.
Jeg er sikker på – eller det håber jeg da – at hvis der havde været tale om en endnu mere kontroversiel kunstnerisk udsmykning, havde de valgt at lave en afstemning eller i hvert fald at informere.
Jeg må sige, at beboernes tillid nok ikke er så stor i forhold til de kunstneriske ambitioner.
Det må de tage op, og så må de finde nogle nye, de kan have tillid til, eller også kan de måske selv melde sig som repræsentanter for beboerdemokratiet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-04-26:
Problemet er jo, at de først opdager det, når skulpturen bliver rejst.
Hvis man nu skulle informere borgerne, ville de se projektet og se tegningen, og der ville også være en afstemning; så ville man inddrage dem på forhånd.
Er det ikke i tråd med Alternativets vision om kunsten og kulturen, at den skal ud i det offentlige rum, ud til borgerne?
Så hvorfor i alverden stemmer man ikke for?
Roger Matthisen (ALT), 2017-04-26:
Jeg er helt sikker på, at der i deres vedtægter står, at der skal informeres, og at der skal være åbenhed omkring de her beslutninger.
At de så ikke har gjort det her, er jo rigtig ærgerligt for beboerne.
Jeg kender ikke til, præcis hvor stor en procentandel af beboerne der egentlig er utilfredse med det her kunstværk, der nu er opstillet.
Men igen: Det er jo enormt subjektivt, hvad god kunst og dårlig kunst er.
Umiddelbart er det min vurdering, at de skulle have lagt det ud til en fælles beslutning.
Det har de ikke fået gjort, men det betyder ikke, at vi ud fra den her enkelte sag skal gå ind og påvirke det sunde beboerdemokrati og de vedtægter, som jeg synes i forvejen imødekommer de behov, vi har brug for, i samtalen.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-04-26:
Bare rolig, jeg har ikke lagt op til en ny runde!
Det er blot, fordi jeg lige har fået en besked fra Konservatives ordfører, som meget beklager, at hun ikke kan være her i dag, men hun har bedt mig om at hilse og sige, at Konservative også støtter L 185.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-04-26:
Tak for det, formand.
Vi er i Socialdemokratiet af den opfattelse, at vores land i høj grad vægter helhed og lighed, hvor ordentlighed og ansvar løftes for alle, også globalt.
Sådan har holdningen været her i vores land i årtier, det er Danmark faktisk kendt for ud over landets grænser.
Det er rigtig afgørende, at verden står sammen for at forbedre verden.
De 17 verdensmål rummer bl.a., at vi skal reducere fattigdom, vi skal reducere sygdom, vi skal fremme trivsel, vi skal også fremme innovation og forskning, vi skal reducere ulighed, og vi skal fremme globale partnerskaber.
Danmark bærer et meget stort ansvar, lige så vel som alle andre lande og andre landes parlamenter bærer et stort ansvar.
Forespørgselsdebatten her i dag handler om adgang til medicin, og hvordan vi kan understøtte bæredygtig medicinindustri med højere grad af åbenhed, hvordan vi sikrer mere rimelige medicinpriser, og hvordan vi sikrer en bedre prioritering og fordeling i forhold til forskningsmidler i de her områder.
Det ønsker Socialdemokratiet at vi fortsætter og videreudvikler.
Socialdemokratiet mener, at vi skal tage det her ansvar, det er vi forpligtet på, men vi mener faktisk også, at vi allerede tager ansvaret.
Socialdemokratiet vil derfor sikre, at vi holder fast i lige nøjagtig den nationale handlingsplan, som regeringen har fremlagt i forhold til FN's 17 verdensmål.
Den skal reducere og helst udrydde fattigdommen i Danmark og sikre bæredygtig udvikling for hele verden.
Derfor vil jeg nu gerne læse et forslag til vedtagelse op, som er støttet af Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Venstre, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti.
Forslaget til vedtagelse lyder sådan: Forslag til vedtagelse
»Folketinget noterer sig, at FN med rapporten »Promoting Innovation and Access to Health Technologies« sætter fokus på et vigtigt emne om adgang til behandlinger.
FN-rapportens anbefalinger tager imidlertid ikke i tilstrækkelig grad højde for FN-landenes forskellige økonomiske og sociale vilkår og sundhedssystemer, ligesom rapportens anbefalinger om beskyttelse af innovation kan have betydelige negative konsekvenser for incitamenterne til at udvikle nye og effektfulde lægemidler.
Folketinget bakker op om en balanceret tilgang til håndtering af udfordringer med lægemiddelpriser og adgang til innovativ medicin og finder, at det bør ske inden for de rammer, der gælder i dag.
På den baggrund afstår Folketinget fra at anbefale, at Danmark tilslutter sig en eventuel kommende FN-konvention, der udmønter rapporten.«
Pernille Schnoor (ALT), 2017-04-26:
Tak, og tak, fordi man er så positiv.
Det havde jeg da også håbet at Socialdemokratiets ordfører ville være.
Socialdemokratiet er meget aktivt, også i det tværgående udvalg, vi har fået her i Folketinget for at finde frem til, hvordan vi implementerer de 17 bæredygtighedsmål fra FN.
Der er noget, der undrer mig lidt.
Jeg kan høre på ordføreren, at det er noget med, at præmisserne i rapporten ikke er klare nok.
Der bliver også nævnt noget med landeforhold, forstod jeg det som.
Det undrer mig, hvorfor Socialdemokratiet ikke kan være med til at se nærmere på rapporten, som er det eneste, vi foreslår.
Vi foreslår bare, at der nedsættes et ekspertpanel, som vurderer – der står netop i vores forslag til vedtagelse, at det bare skal vurderes – hvad i den her rapport der kan gavne det danske sundhedsvæsens adgang til billig medicin.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-04-26:
Nu har jeg også læst det forslag til vedtagelse, som fru Pernille Schnoor læste op tidligere.
Der står også, at der skal udarbejdes en implementeringsplan for anbefalinger i lige nøjagtig den her rapport fra det her høje panels side.
Det, jeg giver udtryk for, er, at den her sag er rigtig, rigtig væsentlig for os, for vi skal sikre højere grad af lighed, højere grad af mulighed for adgang til ny, innovativ medicin overalt i verden.
Vi mener fra Socialdemokratiets side, at i nogle af de fora, jeg nævnte her, har man i høj grad fokus på det.
Vi tror på, at det arbejde skal fortsætte.
Det præciserede jeg og gjorde meget, meget tydeligt.
Jeg siger blot, at vi mener ikke, at præmisserne i rapporten er så grundige og detaljerede, at vi for nuværende kan sige, at det præcis er det, vi skal bakke op om.
Men som jeg siger, vil vi følge regeringens nationale handlingsplan, som også rummer det her område, meget, meget nøje, for vi skal have sikret forbedringer.
Karina Adsbøl (DF), 2017-04-26:
Tak for svaret.
Så har jeg et opfølgende spørgsmål om det, som fru Stine Brix sagde.
I forhold til at registrere tvangen i somatikken – på det psykiatriske område bliver der jo registreret i forhold til det – vil jeg spørge, hvordan ministeren vil sikre, at man også kan følge med på det somatiske område med hensyn til alle registreringer.
Måske ministeren vil komme ind på den del.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-04-26:
Tak for det.
For det første vil jeg gerne sige, at jeg er meget ked af, at dette lovforslag har fået kaldenavnet tvangsloven.
Det ville have været meget mere på sin plads at kalde den for hjælpeloven
Det har de, fordi de uhjælpeligt har måttet se til, mens deres kære har lidt voldsomt uden at kunne få den fornødne hjælp, fordi de har modsat sig det.
Ofte er mennesker med demens overhovedet ikke i stand til at vurdere, at de f.eks. er i livsfare, hvis de ikke får hjælp.
Der behøver såmænd ikke engang at være tale om liv og død.
Det kan også være, at de stakkels mennesker lider alvorligt, selv om de ikke ligefrem ville dø af det.
I dag er det sådan, at hvis personalet hjælper disse mennesker uden deres samtykke, begår de en lovovertrædelse.
Det er det, som dette lovforslag skal rette op på til glæde for borgere, som har demens, andre varigt inhabile, deres pårørende og personalet.
Og til de bekymrede borgere, som med rette har henvendt sig, vil jeg pointere, at det jo ikke er sådan, at man bare kan tvangsbehandle efter forgodtbefindende.
Det kræver samtykke fra patientens nærmeste pårørende og værge, eller at en anden uafhængig sundhedsperson i forening med den behandlende sundhedsperson vurderer, at det er til patientens bedste.
Ofte vil der være tale om korte behandlinger.
Desuden skal det løbende vurderes af overlæge eller tandlæge, at der stadig er behov for behandlingen.
Lovforslaget omhandler på ingen måde medicinske forsøg på mennesker.
Bemærkningerne om forholdet til bioetikkonventionen i lovforslaget tjener alene det formål at understrege, at lovforslaget er i overensstemmelse med Danmarks internationale forpligtelser.
Det Etiske Råd har anbefalet, at der indføres hjemmel i loven til at behandle inhabile patienter med demens, der ikke samtykker til behandling og eventuelt rent fysisk modsætter sig den.
Derudover har Institut for Menneskerettigheder anbefalet regulering, således at behandling kan ske imod patientens vilje, når en række betingelser er opfyldt.
Desuden har Sundheds- og Ældreministeriet drøftet problemstillingen med en række fag- og patientorganisationer, som har bidraget med opmærksomhedspunkter og været med til at sikre det fornødne faktuelle grundlag for nærværende forslag.
Det er derfor min klare overbevisning, at dette lovforslag forbedrer forholdene for mennesker med demens og varigt inhabile patienter, og at man med denne lovændring lovligt vil kunne modtage fornøden hjælp og føle sig tryg ved og have tillid til det danske sundhedsvæsen.
Liberal Alliance støtter derfor lovforslaget.