runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lea Wermelin (S), 2024-03-13:
Det er jo, fordi der fra virksomhedernes side ikke er lavet den opgørelse endnu, og vi kan jo fra lovgivernes side heller ikke sige, præcis hvad det er for nogle CO 2 -reduktioner, der følger af det.
Men vi har jo lavet en grøn skattereform, hvor vi rent faktisk har regnet på de CO 2 -reduktioner, der kommer ud af det, og et af de initiativer, der ligger i den aftale, er alt det her omkring klimasyn.
Vi kommer jo vel så til at spare cirka 3,7 mio. kr., tror jeg, bare på den aftale alene, og der er det her jo så et delelement i det.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-03-14:
Det var på baggrund af aftalen om velfærdsaftaler på ældreområdet, som blev indgået i december 2020, at Langeland, Viborg og Middelfart Kommuner blev udpeget til frikommuner på ældreområdet.
Aftalen om at være frikommune udløber dog den 30. september 2024, og regeringen har så fremsat dette lovforslag for at forlænge ordningen til og med den 30. juni 2025.
I Danmarksdemokraterne mener vi helt grundlæggende, at det er rigtig vigtigt at skille sig af med bureaukratiet i den offentlige sektor, og på ældreområdet kan det spænde ben for den pleje og omsorg, som er central for at kunne lykkes med at skabe værdighed for den enkelte ældre, ligesom bureaukratiet kan tage livtag på medarbejdernes virkelyst samt lægge bånd på ressourcer, som kunne være anvendt bedre ude i borgernes hjem.
Derfor støtter vi i Danmarksdemokraterne de intentioner, der ligger i velfærdsaftalerne, hvor flere kommuner på bl.a. ældreområdet er blevet fritaget fra udvalgte paragraffer i lovgivningen.
De får lov til at tænke nyt og prøve deres faglighed af på nye måder med henblik på at løse nogle af de velfærdsudfordringer, som ældreplejen og samfundet står over for.
Bureaukratiet må ikke være det, der fylder i ældreplejen.
Det er relationen og den enkelte ældre, der skal være i centrum.
I Danmarksdemokraterne kan vi støtte lovforslaget, men vi ser altså også frem til, at man begynder at kunne høste nogle konkrete erfaringer fra kommunerne og udbrede dem til andre kommuner.
Det synes jeg snart vi skylder de andre kommuner og især de ældre, som trænger til at få en meget mere værdig ældrepleje.
Det er i hvert fald det, vi i Danmarksdemokraterne kæmper for.
Tak for ordet.
Kenneth Bjerg Andersen (M), 2024-03-14:
Tak for ordet.
Det lovforslag, der behandles i dag, er egentlig af teknisk karakter.
I Moderaterne støtter vi ministerens forslag om at forlænge velfærdsaftalerne for Viborg, Middelfart og min egen hjemkommune, kan man sige, nemlig Langeland Kommune, til den 1. juli 2025.
Lovforslaget og forlængelsen skal sikre stabilitet og forudsigelighed for de her tre kommuner, og vi er enige i, at det ikke vil give mening, at de skal overgå fra den nuværende lovgivning til serviceloven og tilbage til en kommende ny ældrelov.
Derfor støtter vi forslaget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-03-14:
Tak for det, formand.
Jeg tror faktisk, det er tredje gang, jeg behandler det her forslag i Folketingssalen – vi har nemlig forlænget aftalerne tidligere – men det er stadig væk omdrejningspunktet for den her aftale, at man gerne vil prøve at gøre op med unødvendig kontrol og unødvendigt bureaukrati og tage et opgør med minuttyranni.
Hvem synes ikke, at det er en rigtig god idé!
Det er det, som velfærdsaftalerne handler om, og konkret er det i forhold til ældreområdet i kommunerne Middelfart, Langeland og Viborg, hvor man har gjort sig forskellige erfaringer med, om man kan tilrettelægge arbejdet på en anden måde og på en bedre måde.
Nogle af eksemplerne handler også om, at man har organiseret arbejdet i faste teams og i et tæt samarbejde med borgerne.
Jeg kan høre på debatten, at jeg også skal understrege med det samme, at for SF er det vigtigt, at det handler om frihed for borgerne, og at vi i højere grad skal give borgerne medindflydelse på, hvad det er for en hjælp, som man har brug for, og at det giver rigtig god mening for den enkelte, hvis det er det, vi gør.
Jeg synes, at målet med de her forsøg med afbureaukratisering og velfærdsaftalerne må være, at vi også får samlet erfaringerne op, så de kan bruges af alle, ikke kun i de tre kommuner, men i virkeligheden også i alle andre kommuner.
Det må jo nødvendigvis bero på videre forhandlinger, også om en ældrereform, at de gode erfaringer og idéer gøres til virkelighed for alle.
Jeg vil gerne sige, at jeg ikke føler mig hundrede procent overbevist om, at det er det, som ligger til grund for regeringens ældrereform, og jeg ville have ønsket, at vi kunne inddrage de her erfaringer mere i det arbejde, der skal laves i forhold til en ældrelov.
Med frihed følger også ansvar.
Det kan jeg heller ikke understrege nok; det handler netop om ansvar i forhold til den enkelte ældre, og om, at man sikrer, at den enkelte ældre selv er med til at beslutte, hvad der er vigtigt for den enkelte.
Det forudsætter et nært og meget tæt samarbejde.
Og det er jo i virkeligheden forudsætningen for, at ældre får den helt nødvendige hjælp.
Jeg synes, vi allerede har set nogle gode eksempler fra de tre kommuner i forhold til afbureaukratisering.
Jeg håber, at de kan gøres til genstand for, at vi kan bruge dem andre steder også, og jeg tænker, at det jo må bero på de videre forhandlinger.
Vi bakker selvfølgelig op om, at man forlænger velfærdsaftalerne, men jeg håber inderligt, at de tre kommuner ikke kommer til at opleve, at de nu i en periode har arbejdet på én måde og i virkeligheden bliver tvunget til at gå tilbage til andre og nye faste lovgivninger, men oplever, at den lovgivning, der bliver lavet i fremtiden, giver mulighed for, at man kan videreføre de rigtig gode idéer, som man har fået på de her områder.
Nick Zimmermann (DF), 2024-03-14:
Tak for det.
Jeg er her som substitut for Pia Kjærsgaard.
Dansk Folkeparti kan selvfølgelig støtte op omkring en forlængelse af velfærdsaftalen, for uden den ville kommunerne skulle forhaste sig gennem overgangen fra velfærdsaftaleloven til serviceloven for til sidst at skulle overgå til en ny ældrelov, som Dansk Folkeparti i øvrigt ikke får lov til at tage del i til undren for mange.
Men det må ældreministeren selvfølgelig have haft en gennemtænkt grund til.
De ældres parti er et navn, vi har fået gennem vores engagement, viden om og erfaring med at varetage de ældres interesser og sætte deres velvære øverst, og vi er med den baggrund meget forundret og bekymret over en kommende ældrelov og den tvivlsomme dybde, den vil få, nu partierne med en dyb forståelse for området ikke længere ønskes hørt.
Men vi står stadig fast på at gøre det bedste, vi kan for vores ældre, og derfor støtter Dansk Folkeparti forslaget.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-03-14:
Mange tak.
Alternativet er jo med i den her aftale om velfærd og stemmer selvfølgelig også for en forlængelse bl.a. af den grund, som DF også fremlagde her, nemlig at man selvfølgelig ikke skal gå frem og tilbage mellem forskellige love.
Vi havde glædet os til at indgå konstruktivt i forhandlingerne om ældrereformen, men er jo ligesom Dansk Folkeparti og Enhedslisten blevet sat uden for døren, før vi overhovedet nåede at komme til forhandlingsbordet, hvilket jeg jo virkelig er ked af.
Så er jeg glad for at høre, at SF og Danmarksdemokraterne siger, at de vil være med til at prøve at høste nogle af de erfaringer, som man har gjort sig i de her kommuner, som har været forsøgskommuner i forhold til velfærdsaftalerne, og tage dem med ind i forhandlingerne, nu vi ikke kan være med.
Men vi støtter selvfølgelig op om en forlængelse.
Mette Kierkgaard (M), 2024-03-14:
Tusind tak for ordet, og også tak for modtagelsen af lovforslaget, tak for debatten, og tak også til ordførerne for, at der er kommet gode spørgsmål.
Det lovforslag, vi behandler i dag, giver jo hjemmel til grundlæggende at forlænge velfærdsaftalerne på ældreområdet frem til og med den 30. juni 2025.
Konteksten for lovforslaget er, at regeringen nu har lagt et udspil til en ældrereform frem, som lige nu forhandles med flere af Folketingets partier og jer herinde.
En helt central del af regeringens udspil er jo en ny ældrelov, som skal lægge den overordnede ramme for fremtidens ældrepleje.
Ældreloven består jo af mange ting, og den består bl.a. i udspillet af nogle få bærende værdier om selvbestemmelse til den ældre, tillid til medarbejderne, tillid til deres faglige dømmekraft og et styrket og forstærket samspil mellem lokale fællesskaber, civilsamfundet og pårørende.
De værdier skal fremover være styrepinden for den gode ældrepleje sammen med en grundlæggende værdi om, at ældre menneskers livsglæde handler om, at den enkelte ældres behov skal kunne imødekommes.
Ældre mennesker er forskellige, og derfor skal ældreplejen også se forskellig ud, for ældre har nemlig forskellige værdier og ser forskellige ud, som fru Pernille Vermund også var inde på.
Velfærdsaftalerne udløber her den 30. september 2024, såfremt velfærdsaftaleloven ikke ændres, og det vil betyde, at Langeland, Middelfart og Viborg Kommuner igen skal administrere ældreområdet efter serviceloven for senere så at skulle overgå til den nye ældrelov.
Velfærdsaftalerne på ældreområdet er en tillidsbaseret måde at udvikle ældreplejen på, og de understøtter regeringens ambition om en omfattende frisættelse af ældreområdet.
Det vil give de tre kommuner mulighed for at fortsætte deres arbejde med at skabe øget kvalitet og plads til faglighed i ældreplejen, og samtidig vil det sikre en stabilitet og forudsigelighed i de tre pågældende kommuner, mens der arbejdes med forslaget om en ny ældrelov.
Jeg vil også gerne nævne, hvad flere af ordførerne var inde på, bl.a. fru Kirsten Normann Andersen og fru Marlene Harpsøe, at jeg synes, at det er oplagt også at tage hele arbejdet med de gode erfaringer, og hvordan vi får dem i spil, ind i forbindelse med implementeringsarbejdet, for det er jo i hvert fald grundlæggende meget positivt og fornuftigt at bruge nogle af de erfaringer, som man allerede har gjort i de tre kommuner.
Jeg står naturligvis til rådighed for besvarelse af spørgsmål, både dem, ordførerne måtte have her i dag, og de spørgsmål, der måtte opstå i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Tak for ordet.
Pernille Vermund (LA), 2024-03-14:
Tak for det.
En væsentlig del af velfærdsaftalerne på ældreområdet og noget, som også var det, der var årsagen til, at det kun var den socialdemokratiske regering og dens daværende støttepartier, der stod bag aftalen i sin tid, er jo det her med, at man lige præcis med den her aftale gør det muligt for kommunerne at fratage de ældre deres frie valg til at vælge mellem kommunal og privat pleje, når vi taler hjemmepleje.
Jeg er med på, at ministeren ikke var minister på det tidspunkt, men når man nu har sådan en aftale og man forlænger den, er det formentlig for at høste nogle erfaringer og formentlig også, fordi man tænker, at hvis det er nogle gode erfaringer, har man tænkt sig at rulle dem ud, også i en ny ældrelov.
Er det ministerens intention eller tanke, at man eventuelt kan fratage de ældre valget mellem privat og offentlig pleje i en ny ældrelov, når vi er på den anden side af det her eksperiment, hvis man kan sige det sådan?
Mette Kierkgaard (M), 2024-03-14:
Tak for spørgsmålet.
Det er rigtigt, at der jo er nogle hegnspæle i velfærdsaftalerne, der netop går på det om det frie valg.
Nu vil jeg også sige, at hele arbejdet med ældrereformen og det udspil, vi har lagt frem fra regeringens side, jo også går videre end det, som velfærdsaftalerne indeholder.
Noget af det, jeg virkelig synes er positivt i velfærdsaftalekommunerne, er, at vi har set et stort, kreativt fagligt engagement hos medarbejderne.
Vi har set, at det i højere grad bliver muligt at sætte den enkelte ældres behov i centrum.
Vi har set, at det, at man ikke arbejder efter kvalitetsstandarder og hverdagspolitikker, giver en helt anden mulighed for at bruge sin faglige dømmekraft ude hos de ældre.
Jeg synes, at det er nogle af de takter, vi tager med videre.
Men derfra og så til at sige, at ældreloven vil være en en til en-fortsættelse af kun det her, kan man jo ikke.
Pernille Vermund (LA), 2024-03-14:
Det, jeg hører ministeren sige, er så, at hvis ministeren havde siddet for bordenden, da den her aftale blev lavet, havde man måske ikke valgt at give kommunerne mulighed for at fratage de ældre retten til at vælge et privat tilbud på hjemmepleje.
Når jeg spørger, er det jo, fordi jeg tror, at man i forhold til velfærdsaftalerne kunne have haft et helt Folketing bag sig på ældreområdet, hvis ikke man havde sat den her mulighed ind hos kommunerne, og jeg kan godt blive lidt bekymret over, om det er noget, man sådan går og barsler med, altså at man nu skal fratage de ældre deres frie valg af hjemmepleje.
Louise Elholm (V), 2024-03-14:
Der vil jo generelt være et større fokus på den enkelte, når det, vi skal fokusere på, ikke er papirnusseri, men i højere grad borgerens behov.
Det er jo et forsøg på at sige, at vi har begrænset med arbejdskraft i Danmark.
Kris Jensen Skriver (S), 2024-03-14:
Tak for spørgsmålet.
Når jeg ser de erfaringer, der har været, ser jeg i høj grad, at det, der er sket ude i de her kommuner, er, at man bl.a. i forhold til den midtvejsevaluering, der er lavet, har taget nogle ting med i forhold til forhandlingerne.
Jeg er ikke selv personligt så tæt på forhandlingerne, som jeg ved ordføreren er, men jeg er sikker på, at man har taget de ting med ind i snakken.
Pernille Vermund (LA), 2024-03-14:
Tak for det.
»Selvbestemmelse«, står der på allerførste side i regeringens ældreudspil, som vi sidder og forhandler i øjeblikket.
Jeg kunne godt tænke mig at høre den socialdemokratiske ordfører, om det vigtigste for Socialdemokratiet er selvbestemmelse til borgerne eller selvbestemmelse til kommunerne.
Kris Jensen Skriver (S), 2024-03-14:
Jeg mener i høj grad, at man skal kunne finde nogle løsninger lokalt på, hvordan man bedst kan skabe en løsning på de behov, som de ældre konkret har – de der måder at kigge på det på i kasser og skemaer, som man tidligere har gjort, er netop det, vi skal gå væk fra.
Og det handler jo også i høj grad om, at man som medarbejder får en større frihed til at kunne gøre nogle ting, for så får vi bragt kvalifikationerne bedre i spil hos medarbejderne.
Pernille Vermund (LA), 2024-03-14:
Så det er et svar, der handler om systemet og medarbejderne, men ikke så meget om borgerne.
Altså, mit spørgsmål var: Handler det om selvbestemmelse og frit valg til kommunerne eller til borgerne?
Og når jeg spørger, er det, fordi vi står med et forslag her, som er en forlængelse af et tidligere forslag og en aftale, hvor man jo netop fratog borgerne det frie valg, eller rettere gjorde det muligt for kommunerne at fratage borgerne det frie valg – i modsætning til de andre velfærdsaftaler, som jo fastholdt det frie valg for borgerne.
Så er det kommunerne, eller er det borgerne, der skal have mere selvbestemmelse?
Kris Jensen Skriver (S), 2024-03-14:
Tak for spørgsmålet.
Det synes jeg vi skal holde fast i.
Og så mener jeg grundlæggende, at vi med de intentioner, der ligger, netop også kommer til at gøre det bedre for borgerne, end vi gør det i dag, og det må være det vigtige i den her sag.
Louise Elholm (V), 2024-03-14:
Tak for ordet.
Jeg skal sige, at jeg ikke er ældreordfører.
Med lovforslaget, som vi behandler i dag, gør vi det muligt at forlænge velfærdsaftalerne på ældreområdet frem til den 30. juni 2025.
Forlængelsen af velfærdsaftalerne frem til og med den 30. juni 2025 mener vi i Venstre vil være fornuftig.
For hvis lovene ikke ændres, vil velfærdsaftalerne udløbe den 30. september 2024, og det vil betyde, at de tre kommuner Langeland, Middelfart og Viborg igen skal administrere ældreområdet efter serviceloven, indtil den nye lov træder i kraft.
I Venstre mener vi, at der i vores ældrepleje er brug for mere frihed, tillid, faglighed og sund fornuft samt mere plads til, at fagligt kompetente medarbejdere kan lave lokale løsninger tæt på borgeren.
I Venstre ønsker vi, at sætte kommunerne og ældreplejen fri fra en lang række statslige regler og dokumentationskrav, så frisættelsen når helt ud til medarbejderne og de ældre.
For vi tror på, at det er i mødet mellem fagligt dygtige medarbejdere og de ældre, at der kan findes nogle gode løsninger.
Velfærdsaftalerne på ældreområdet er en tillidsbaseret tilgang til udviklingen af ældreplejen, og de støtter Venstres ambition om at give mere frihed til ældreområdet.
Regeringen har fremlagt et udspil til en ældrereform, som lige nu forhandles med Folketingets partier.
Ældreloven vil bestå af få bærende værdier om selvbestemmelse til den ældre, tillid til medarbejderne og lokale fællesskaber.
Disse værdier skal fremover være styrepinden for den gode ældrepleje.
Velfærdsaftalerne udløber den 30. september 2024, såfremt velfærdsaftaleloven ikke ændres, og Langeland, Middelfart og Viborg Kommune vil i det tilfælde igen skulle administrere ældreloven efter serviceloven for så senere at overgå til den nye ældrelov.
Derfor er Venstre enige i, at de tre velfærdsaftalekommuner kan fortsætte under den nye velfærdsaftalelov, indtil den nye ældrelov træder i kraft.
Det vil give kommunerne mulighed for at fortsætte deres arbejde med at forbedre kvaliteten og fagligheden i ældreplejen, samtidig med at det sikrer stabilitet og forudsigelighed i overgangsperioden.
Pernille Vermund (LA), 2024-03-14:
Tak for det.
Da vi første gang behandlede et lovforslag, som handlede om udmøntning af velfærdsaftalerne, var Venstre et andet sted, og jeg vil gerne citere Venstres ordfører fra den førstebehandling.
Ordføreren sagde, og jeg citerer: »Lovforslaget her, forslag om lov om velfærdsaftaler på ældreområdet, kan både fratage og begrænse ældres frihedsrettigheder.
Det kan vi i Venstre på ingen måde støtte.
Det er simpelt hen systemtænkning af værste skuffe.
Lovforslaget giver nemlig kommunerne mulighed for at kunne nedlægge fritvalgsmuligheden, f.eks. når det gælder madservice, pleje og omsorg, og, hvad værre er, borgerne kan ikke engang klage, hvis de f.eks. bliver frataget deres hjemmehjælp, som er en privat aktør, og i stedet får tildelt kommunal hjemmehjælp.
Det er simpelt hen ikke i orden.«
Hvad er der sket i mellemtiden?
Louise Elholm (V), 2024-03-14:
Jeg er her som stedfortræder for ældreordføreren, og jeg sidder heller ikke i de rigtige udvalg, og derfor plejer man normalt ikke at stille spørgsmål, men jeg vil gerne svare på spørgsmålet alligevel.
Vi synes jo heller ikke, at det skal være velfærdsaftaler, indtil solen brænder ud.
Vi vil jo gerne have ældreloven i stedet for.
Det synes vi er den rigtige vej.
Men vi synes heller ikke, det er hensigtsmæssigt, at man går fra det ene regime til et andet regime og så til et tredje regime i løbet af et år.
I stedet for at bruge en masse ressourcer på at omstille sig hele tiden er det bedre at fortsætte med det, der er nu, indtil vi er klar med det nye, som jeg er sikker på bliver en rigtig god løsning.
Pernille Vermund (LA), 2024-03-14:
Så svaret er, at af hensyn til systemet fastholder man, at kommunerne har ret til at fratage borgerne deres frie valg.
Det plejer ellers at være noget, som Venstre går rigtig meget op i, og jeg bemærker også, at ordføreren siger »ældreområdet« og ikke »ældre«, når man taler om, hvem der skal have frihed.
Er det vigtigst for Venstre, at der er frihed til kommunerne, eller at der er frihed til borgerne?
Louise Elholm (V), 2024-03-14:
Det er sådan set ikke af hensyn til systemet.
Hvem er det, der bliver tabt, når man ikke kan hitte rundt i systemerne?
Det er borgerne, og vi skal altid sætte mennesket før systemet.
Det er en grundregel i Venstre, og det er det også fremadrettet – også med den nye ældrereform.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-03-14:
Jeg vil gerne spørge ind til lovforslaget, som jo handler om frisættelse, men også i forhold til regeringen og Venstre, som jo har været ude at sige, at der skal ske en historisk frisættelse af den offentlige sektor.
Mener Venstres ordfører, at det ældreudspil, der er fremlagt af regeringen, er udtryk for lige præcis det?
Louise Elholm (V), 2024-03-14:
Der bliver langt flere muligheder for den enkelte borger, og det synes vi er rigtig positivt.
Samtidig prøver vi at løfte nogle af de mange meget restriktive regler, der er på ældreområdet, så de også bliver lettere at håndtere.
For man kan ikke kun give rettigheder.
Der skal også være plads til, at der er nogle, der kan udføre det, og det kan man jo gøre ved at lette de byrde, der ligger.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-14:
Problemet er jo, at den nuværende lovgivning ikke er tilstrækkelig.
Vi fremsætter det her beslutningsforslag, fordi man ikke inden for rammerne af den nuværende lovgivning kan fratage Det Islamiske Trossamfund deres officielle anerkendelse.
Jeg har jo bl.a. fremsat det her beslutningsforslag i Folketingssalen om at fjerne den officielle anerkendelse af det her trossamfunds privilegier.
Det er jo der, hvor vi i Dansk Folkeparti synes, at det er helt åbenlyst, at man selvfølgelig ikke skal blåstemples af den danske stat med dertilhørende utallige privilegier, hvis man på den her måde prædiker hadets evangelium.
Jeppe Søe (M), 2024-03-14:
Tak for det svar, som jo er en gentagelse af det svar, ordføreren har givet flere gange.
Det var faktisk ikke det, jeg spurgte om.
Jeg siger, at der er en nuværende lovgivning.
Det er en lovgivning, der gør, at man kan gå til politiet, hvis man hører noget, man er utilfreds med, og noget, man mener kan være ulovligt.
Så hvad har hr. Mikkel Bjørn gjort?
Har hr. Mikkel Bjørn kontaktet politiet på baggrund af de meget voldsomme udtalelser, som jeg er helt enige i er meget, meget voldsomme?
Har hr. Mikkel Bjørn gjort det, eller ønsker hr. Mikkel Bjørn at skabe ny lovgivning i stedet for at bruge den, vi allerede har?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-14:
Tak for det.
Jeg er selvfølgelig ærgerlig over, at Konservative ikke stemmer for i dag, men jeg vil godt takke ordføreren for en mere balanceret tale end nogle af de absurditeter, vi bl.a. hørte fra Moderaternes ordfører.
Altså, der var trods alt en anerkendelse af, hvad det er for nogle problemer, der er tale om, og at vi selvfølgelig skal have undersøgt det her til bunds.
Der, hvor enigheden ophører, er, at det sådan er set lige meget for mig, om det er et lovbrud eksempelvis at opfordre til jihad eller opfordre til at afstå fra at deltage i danske traditioner som jul og sådan noget.
Det er lige meget for mig i forhold til anerkendelsen.
Det i sig selv burde være nok til at fratage trossamfundet den statslige anerkendelse og de privilegier, som de har i dag.
Så er det sådan set lige meget, om de bryder loven eller ej.
Man skal ikke have en statslig anerkendelse og dertilhørende privilegier af den danske stat, hvis man på den måde viser, man har værdier, der står i skarp kontrast til alt det, Danmark er bygget på.