runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Møller (S), 2021-11-17:
Tak, formand.
Det er sådan, at vi i dag skal behandle L 62, som det også er blevet nævnt, altså forslag til lov om ændring af lov om godskørsel, lov om buskørsel og lov om udstationering af lønmodtagere m.v.
Lovforslaget har to overordnede formål.
Forslaget om en ændring af den nationale tilladelsesordning for varebiler sker i det her tilfælde med henblik på at sikre lige vilkår for godskørsel for fremmed regning med varebil, og det er så uanset vægten på stykgodset, der transporteres.
I dag er det sådan, at virksomheder kan spekulere i at dele gods op i mindre pakker for at omgå det her tilladelseskrav, og man kan bare sige, at det ikke er det, der har været hensigten med reglen.
Herudover oplever vores myndigheder også, at reglen er ekstremt svær at håndhæve i praksis.
Nogle af de væsentlige ting, som er i det her, er jo, at man, hvad angår den andel af lovforslaget, der implementerer vejpakken, kan sige, at det indeholder en række ændringer og præciseringer af godskørselsloven og buskørselsloven, for så vidt angår de krav til udøvelse af vejgodserhvervet, der stilles til vognmandsvirksomheder.
Ændringerne er nødvendige som følge af nye krav i vejpakken, og herudover indfører vejpakken et krav om fællesskabstilladelse til vognmandsvirksomheder, der udfører international godskørsel i varebiler på over 2.500 kg.
På den baggrund foreslås godskørselslovens anvendelsesområde udvidet til også at omfatte international godskørsel i varebiler, der vejer mere end 2.500 kg og højst 3.500 kg.
Foruden implementeringen af vejpakken indeholder lovforslaget også forslag til ændring af den nationale tilladelsesordning for varebiler.
Helt specifikt ophæves den eksisterende undtagelse, der giver varebilsvirksomheder mulighed for at udføre tilladelsesfri godskørsel med varebil, såfremt den samlede vægt af det gods, der transporteres, er mindre end 11 kg. Grænsen for, hvornår en varebilsvirksomhed skal have tilladelse, ændres for os at se ligeledes fra 2.000 kg til 2.500 kg.
Det vil indebære, at der fra den 1. januar 2023 vil gælde et krav om tilladelse til national godskørsel med varebil, der overstiger 2.500 kg, uanset vægten af det transporterede stykgods.
Med lovforslaget synes vi, at vi er med til at sikre både fair og lige vilkår, når der transporteres gods i EU's vejtransportsektor, ligesom vi også sikrer fair og lige vilkår ved national godskørsel i varebil, og de her tiltag kan Socialdemokratiet selvfølgelig støtte.
Karsten Hønge (SF), 2021-11-17:
Det er jo helt åbenlyst, at det her lovforslag vil indebære nogle forbedringer, men hvordan stiller hr. Henrik Møller sig til den klare afstand, som både FH og 3F har lagt i forhold til det ben, der handler om tredjelandskørsel, som jo indtil nu i høj grad har været det, der har fyldt i forhold til den fuldstændig ublu konkurrence fra billige chauffører fra Filippinerne, Kasakhstan, Hviderusland og andre steder?
Marcus Knuth (KF), 2021-11-17:
Jeg må bare sige, at jeg synes, at ministerens tilgang helt grundlæggende mangler sund fornuft.
Men det at begå kriminalitet lige under fængselsniveau igen og igen, uagtet om det er tyveri, ulovligt arbejde eller narko, vil jeg jo mene er væsentligt, og her er det da, at Folketinget skal være det fornuftsfilter, der går ind og siger: Ja, det kan godt være, at du lever op til cirkulæret, men du har begået så meget kriminalitet under fængselsniveau, at du måske enten skal vente nogle år eller du slet ikke skal have dansk statsborgerskab.
Nu spørger jeg igen: Hvorfor vil ministeren ikke lade Folketinget udføre det arbejde?
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-17:
Men vi har jo mødtes mange gange og forhandlet om, hvilke typer af kriminalitet og fængselsstraffe, der skal medføre udelukkelse fra statsborgerskab.
Det har vi jo diskuteret med hinanden, og vi har skrevet det ned på nogle A-4-papirer, og vi har sagt, at det er vores politiske aftale.
Så synes jeg da også, at vi – os partier, der står bag den aftale – burde sige, at de mennesker, der lever op til de betingelser, så skal have meddelt statsborgerskab.
Ellers er der vel ingen grund til at forhandle en aftale.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-11-17:
Tak, formand.
Vil ministeren sikre en uafhængig vurdering af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols dom af 9. juli 2021 i sagen M.A. mod Danmark, hvor Justitsministeriet har vurderet, at udskydelse af familiesammenføring maksimalt må være 2 år og ikke eksempelvis 2½ år, 2¾ år eller andet, eksempelvis ved at spørge Kammeradvokaten?
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-17:
Tak for spørgsmålet.
Under debatten blev der fra flere sider spurgt til, om regeringen vil indhente en ekstern vurdering af dommens konsekvenser, og det spørgsmål blev bl.a. stillet af spørgeren selv, og derfor bliver mit svar i dag næppe overraskende for spørgeren.
Svaret er, at juristerne i Udlændinge- og Integrationsministeriet i et tæt samarbejde med juristerne i Justitsministeriet har lavet en analyse af dommen, og det er den, regeringen forholder sig til og lægger til grund.
Den juridiske analyse af dommen og dens konsekvenser er sendt til Folketinget og er tilgængelig for alle og enhver.
Jeg tror, vi sendte orienteringen den 1. oktober.
Jeg erkender fuldt ud, at jeg også gerne selv havde set, at dommen var faldet anderledes ud, men må indrømme, at jeg også samtidig er lidt lettet over, at vi faktisk kan genindføre 3-årsreglen, hvis vi på et tidspunkt står i en ny situation med massetilstrømning af asylansøgere.
Der er vi heldigvis ikke nu.
Faktisk er tallene historisk lave, og det skal vi selvfølgelig fortsat arbejde på at fastholde, og det betyder så, at vi, som situationen er nu, skal administrere 3-årsreglen som en 2-årsregel.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-11-17:
Tak for det.
Når jeg spørger her igen i dag, er det jo, fordi vi endnu ikke har fået nogen begrundelse for eller henvisning til, hvad det præcis er i den pågældende dom, der gør, at man mener, at 2 år er reglen, vi må lægge os op ad.
Vi får at vide, at det ud fra en samlet vurdering – eller at man anslår – at 2 år er niveauet.
Man siger, at 3 år under de konkrete omstændigheder, som sagen indeholder, var en krænkelse af konventionen, men ellers er der ingen anbefalinger.
Derfor er det jo lidt interessant at høre, hvad det så egentlig er, der får ministeriet til at sige 2 år, og det har vi ikke kunnet høre i debatterne her.
Det er derfor, det er så interessant, hvorfor man ikke vil have en ekstern vurdering.
Det er jo ikke nogen hemmelighed og – vil jeg sige – især under den her regering, at der er sket en meget voldsom tilnærmelse mellem partiorganisationen Socialdemokratiet og så den tredjedel af magten, der hedder den udøvende magt.
Jeg tror aldrig vi har set så mange aktive socialdemokrater i ministerierne før.
Derfor vil jeg bare gerne høre, når nu ministeren så siger, at man ikke vil have en tredje, en uafhængig, en uvildig vurdering, eksempelvis fra Kammeradvokaten, om han kan pege på, hvor i dommen det så er man kan sige, at her er det fuldstændig skråsikkert og nagelfast, at det, der er lovhjemmel til, når der ikke er tale om krigstilstande, der fører til massetilstrømning, er 2 år.
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-17:
Jeg vil starte med at sige, at jeg ikke kender til de sådan politiske holdninger hos de embedsmænd, der har foretaget den her vurdering, men det, jeg ved, er, at de er jurister, og at de har beskæftiget sig med udlændingeret og internationale konventioner og fortolkning af internationale domme i mange år.
Så vil jeg også sige, at jeg ikke forhindrer nogen i at læse dommen og gøre sig sine egne konklusioner.
Det er jeg kun interesseret i.
Det, jeg bare siger, er, at regeringens konklusion er det, vi har givet udtryk for i det notat, der er oversendt den 1. oktober, og ligesom vi ikke beder andre mennesker om at genberegne, hvad Finansministeriets økonomiske beregninger kommer frem til, så beder vi heller ikke andre om at genvurdere, hvad Justitsministeriet eller Udlændingeministeriets juridiske vurderinger kommer frem til.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-11-17:
Tak for det.
Jamen jeg står jo med notatet, og der står ikke noget om, hvilken del af dommen der peger på 2 år.
Nu spørger jeg så ministeren: Hvilken del af dommen peger på 2 år?
Jeg har høje tanker om jurister, men jurister har jo også meninger, og jura er ikke en eksakt videnskab, for det handler om, hvilke hensyn man vægter.
Ministeren siger, at juristerne kom frem til, at det er 2 år, så vil jeg bare gerne spørge: Hvad er det så for nogle artikler i dommen, der peger på 2 år?
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-17:
Jeg synes nu, vi har forsøgt at lave et rimelig grundigt notat, som er oversendt til Folketinget, altså det, der blev oversendt den 1. oktober.
Jeg står ikke her – må jeg indrømme – med notatet, og jeg står heller ikke her med dommen, men det, jeg står med, er konklusionen, nemlig at det er muligt at have en 2-årsregel, men at en udskydelse i mere end 2 år kræver saglige grunde.
Hvis der er et ønske om at få henvisningerne til, hvilke præmisser i dommen der peges på, svarer jeg meget gerne skriftligt på det, men jeg må indrømme, at jeg ikke står med det her.
Men der er en forventning om, at hvis man går længere end 2 år, vil Danmark blive dømt for en overtrædelse af artikel 8 i EMRK.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-11-17:
Det er rigtigt, at der citeres en række passager i notatet, nemlig § 145, §§ 155-165 og andre, men der står ikke nogen steder, at hvis Danmark f.eks. havde valgt at sænke årsgrænsen til 2¾ år eller 2½ år, ville det også udgøre en krænkelse, for sådan arbejder Menneskerettighedsdomstolen slet ikke.
Det er derfor, det er så paradoksalt, at regeringen bare skråsikkert siger: 2 år.
Den siger ikke 2 år og 2 måneder og ikke 2 år og 4 måneder, men 2 år.
Og hvis ministeren føler, at det er mere bekvemt, at en af hans embedsmænd svarer skriftligt, er det selvfølgelig velkomment, men vi vil gerne have det fuldstændig nagelfast, hvor i dommen der står 2 år.
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-17:
Jeg kan i hvert fald svare med sikkerhed, at jeg føler mig mere bekvem ved skriftligt at svare på, hvilke præmisser i en dom ved en international domstol der påvirker de danske udlændingeretlige regler.
Men jeg vil ikke lægge skjul på, at da den her dom kom, var det første, der poppede op i mit hoved, at hvis det ikke er 3 år, er det så 2½ år eller 2 år og 11 måneder eller 2 år og 4 uger og 3 dage og 2 timer?
Altså, hvor går grænsen?
Derfor har jeg selvfølgelig også selv, inden det notat blev oversendt til Folketinget den 1. oktober, spurgt ind til, om det kan være et sted mellem 2 år og 3 år.
Der er svaret nej.
Det er det, der er ministeriets juridiske vurdering.
Men det, jeg kan sige, er, at de her mennesker ikke skal bo på asylcenteret i Sandvad for at afsone en frihedsstraf.
Hvis der er nogle af dem, som er dømt for noget, så er det afsonet, lige så vel som det gælder for andre mennesker, der har været dømt for noget, og som efter afsoning jo træder ud i det danske samfund.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-11-17:
Jeg vil gerne spørge ministeren, om han kan bekræfte, at der blandt beboerne, der kommer til det her center, er ni med behandlingsdomme, tre, der tidligere er dømt for mord, en, der er dømt for sædelighedsforbrydelser begået mod mindreårige, og at over halvdelen af beboerne har en udvisningsdom.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-11-17:
Regeringen var så letsindig i weekenden, i den sene del af kommunalvalgkampen, at komme med et udspil, der handlede om tryghed.
Det var så meget møntet på tryghed i de store byer, hvor unge fester, og det handlede vist om, at man skulle stoppe med at sælge alkohol til de unge på bestemte tidspunkter af døgnet.
Det handler også om, hvordan man påvirker et lokalsamfund, hvis man fra statens side flytter borgere til det pågældende lokalsamfund, hvorved der skabes den her utryghed.
Det bliver ministeren og regeringen også nødt til at forholde sig til.
Og det har været lidt svært at få regeringen på banen i helt samme omfang lige præcis her i forhold til det, der kom sidste weekend, om nattelivet i de større byer.
Men uden for de store byer skal der også være tryghed, og derfor er jeg glad for, at vi i dag får lejlighed til at få en drøftelse med udlændingeministeren om, hvordan man så sikrer den tryghed, når regeringen og staten vil flytte nogle beboere til et lille bysamfund, her Sandvad i Jylland, placere dem på et nedlagt plejehjem midt inde i bysamfundet ved siden af en legeplads, ved siden af et busstoppested, når de her borgere bliver beskrevet som folk, der også har noget i bagagen, der virkelig kan skabe utryghed, som f.eks. domme for mord og sædelighedsforbrydelser og lignende.
Det er i virkeligheden det, vi gerne vil have en drøftelse af her, altså hvordan vi sikrer den tryghed for de her borgere.
Jeg er glad for, at ministeren stiller op, og vi ser frem til at høre svaret, ikke bare os, men også de repræsentanter fra lokalsamfundet, som talstærkt er mødt frem her i dag – og tak for det.
Jeg får jo ikke helt svar på mit spørgsmål, for det er jo i virkeligheden sådan, at hvis der er et flertal i Vejle Kommune, som meddeler Udlændingestyrelsen, at det her lejemål ikke bliver forlænget om et år – det har kommunen jo ret til; det udløber om et år, og så skal det forlænges – og altså siger, at de ikke udlejer længere end til det, de er forpligtet til, og at der ikke bliver tale om en ny periode, så ved man jo på forhånd, at de her mennesker kun kommer til at bo på det her center i det her kommende år, og at så skal de ud og flyttes til et andet sted.
Hvis det er konditionerne, kan hr. Rasmus Stoklund så ikke medgive, at så er det, man laver, lidt tosset, og at så var det måske bedre at prøve at finde en helt anden placering?
Rasmus Stoklund (S), 2021-11-17:
Sagen er, at det, hr. Kristian Thulesen Dahl her skitserer, jo er hypotetisk.
For hvis vi om et år mødes og diskuterer den her sag og der ingen problemer har været, lige så vel som der ingen problemer var, da et tilsvarende center lå i Brovst, så er der jo ikke nogen grund til, at Vejle Kommune ophæver den her lejekontrakt, hvorimod det er en anden sag, hvis det viser sig, at det billede, hr. Kristian Thulesen Dahl maler af, at det her bliver en katastrofe for Sandvad, holder.
Så er det klart, at så forstår jeg godt, at Vejle Kommune kunne ville inddrage eller ikke ville forlænge den her aftale.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-11-17:
Tak for det.
Jeg er glad for, at jeg så lige kan udlægge, hvad borgmesteren har sagt, lidt mere præcist end hr. Rasmus Stoklund.
Det, et helt byråd har tilkendegivet meget, meget håndfast, er, at hvis den her målgruppe ikke bliver ændret, forlænger man ikke lejekontrakten under nogen omstændigheder, og det er, fordi det er en fagligt dårlig beslutning.
Vejle Kommune har mange specialiserede steder, hvor vi også håndterer meget, meget tunge borgere, og den her placering er bare fuldstændig vanvittig, og derfor er den bare fagligt forkert.
Jeg tror godt, man kunne få en dialog med Vejle Kommune om, om man så kunne finde et andet sted, der var mere egnet.
For et sted, hvor de første, man møder, er børn på en legeplads, kunne vi aldrig nogen sinde finde på at anvise, når vi har at gøre med så tung en gruppe, hvis vi selv stod for et sted i Vejle Kommune.
Nu taler jeg som »vi«; jeg er gået ud af byrådet.
Men gør det så indtryk på ordføreren, hvis jeg siger til ham, at på det møde, som ministeren også var inviteret til, hvor Udlændingestyrelsen var, i Kollerup den 5. november, sagde Udlændingestyrelsen direkte: Ups, vi havde ikke tænkt over, at det her sted faktisk lå midt i en landsby – hvis vi havde vidst det, havde vi måske handlet anderledes?
Gør det indtryk på ordføreren?
Rasmus Stoklund (S), 2021-11-17:
Der er forskel på, om vi taler om nogle, der ikke har et lovligt opholdsgrundlag, og nogle, som er asylsøgere.
Her er der tale om nogle, der er asylsøgere.
Der kan så være forskellige omstændigheder omkring dem, fordi det er en særlig tung gruppe.
Det andet var en politisk beslutning.
Derfor skal ministeren selvfølgelig også ud at stå på mål for den.
Det her er ikke en politisk beslutning.
Det er en myndighedsbeslutning, og derfor er det også naturligt, at det er Udlændingestyrelsen, der står på mål for den, ligesom Udlændingestyrelsen i øvrigt gør, når Udlændingestyrelsen placerer folk rundtomkring i de forskellige centre, man rummer ovre i asylsystemet, og … Nå, nu er taletiden gået.
Peter Skaarup (DF), 2021-11-17:
Der synes jeg så, at hr. Rasmus Stoklund har lidt bind for øjnene, for det er da ikke ret lang tid siden, at hr. Rasmus Stoklunds egen regering og hr. Rasmus Stoklund præsenterede Folketingets partier – vi sagde alle sammen så nej – for en fiks og færdig løsning på Langeland, hvor man meget specifikt sagde: Det skal være dér, vi skal have dem på tålt ophold; det er meget vigtigt.
Prøv lige at høre her: Den lokale borgmester var så imod, alle andre var imod.
Hr. Rasmus Stoklund sagde lige før, at det har politikere aldrig blandet sig i.
Jo, det har de da, og det er da vores job at lytte til borgerne.
Det må da være sådan.
Rasmus Stoklund (S), 2021-11-17:
Jeg lytter, for ellers ville jeg jo heller ikke være her til den her debat.
Men jeg synes bare, at man også er nødt til at forholde sig lidt sagligt til det her og sige: Det her er en beslutning, der aldrig hidtil har været truffet af politikere, altså om, hvordan asylansøgere skal indkvarteres i asylsystemet.
Det er noget, som vi har en Udlændingestyrelse, der står for at gøre.
Vi har en erfaring i bagagen fra, hvordan de tidligere har klaret det i Brovst – det er den, som de blå ordførere i salen her i dag siger de ved bedre end – men hvor der altså ikke var nogen problemer, og det insisterer de blå ordføreren i salen så nu på at der vil komme til at blive.
Derfor er det klart, at mødes vi igen om et år og det så har vist sig, at der er blevet så kæmpestore problemer, som de blå ordførere i salen i dag siger der vil blive, så er det jo en anden sag. Men det er der jo ikke noget, hvad skal man sige, historisk belæg for at påstå.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-17:
Jeg bor selv i Horsens, som ikke er så langt derfra.
Men for så at gøre det endnu værre har man jo oplyst lokalsamfundet om, at der ikke er tale om kriminelle; men der er tale om nogle, som har nogle særlige behov.
Men det er jo ikke sandheden.
Så det, jeg ikke forstår, er i forhold til dengang, vi stod i hele miseren omkring Langeland, hvor borgerne igen virkelig gjorde oprør og sagde, at det her vil vi ikke acceptere.
Der tog ministeren rent faktisk ned til Langeland og mødtes med de lokale borgere.
Den her gang har ministeren jo bare været fuldstændig larmende stille i forhold til borgerne.
Men vil ministeren gøre det samme, som han gjorde med hensyn til Langeland, altså at tage derhen, se borgerne i øjnene og forklare, hvorfor det her set med ministerens øjne er en rigtig, rigtig god idé – men set med vores øjne er det en rigtig, rigtig dårlig idé?
Peter Skaarup (DF), 2021-11-17:
Tak for det, og jeg synes, det er fint, at hr. Rasmus Stoklund er så nagelfast med, at alt er godt, fordi det jo sagtens kunne fungere i Brovst, og så kan det sikkert også fungere i Sandvad.
Så det vil sige, at man måske skal flytte igen om relativt kort tid.
Var det ikke en idé at lytte lidt, hr. Rasmus Stoklund?
Rasmus Stoklund (S), 2021-11-17:
Ministeren står jo sådan set ikke fast på noget her, for det er ikke ministeren, der har truffet den her beslutning.
Ministeren står fast på, at det er Udlændingestyrelsen, der træffer beslutningen om, hvor folk skal indkvarteres.
Den her gruppe er sammensat.
Jeg kan forstå, at hr. Christoffer Aagaard Melson og de øvrige fra blå blok kender persongalleriet indgående og har adgang til nogle personfølsomme oplysninger, vi andre ikke har adgang til.
Ikke desto mindre er det et vilkår, at hvis du havde permanent ophold i Danmark, er der flere med samme karakteristika, som er i en udsat position, og som ville kunne leve på egen hånd i Danmark.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-11-17:
Altså, den her gruppe vil ikke bo på egen hånd.
Det er den simpelt hen for tung til, og den har behov for at blive skærmet.
Nu er der selvfølgelig også en minister, der står fast på, at det skal blive her, så det lægger måske også et vist tryk på Udlændingestyrelsen for ikke at lave en beslutning om.
Men det er simpelt hen en gruppe, som du aldrig nogen sinde ville placere sådan et sted, hvis du tog en faglig vurdering.
Der er jo en grund til, at der ikke var problemer i Brovst.
Det var, fordi de var placeret rigtigt, i forhold til at de f.eks. ikke mødte børn, så snart de gik uden for døren.
Rasmus Stoklund (S), 2021-11-17:
Det er Udlændingestyrelsens ansvar, hvor asylansøgere skal placeres og bo forskellige steder i Danmark.
Det er Udlændingestyrelsen, der derfor også har ansvaret for den type møder.
Det er selvfølgelig også Udlændingestyrelsens ansvar så at give korrekte informationer og træffe beslutningen på et rigtigt grundlag.
Og derfor må hr. Christoffer Aagaard Melson tale med Udlændingestyrelsen, hvis det er rigtigt, hvad hr. Christoffer Aagaard Melson siger om, at de har begået fejl, for så må de jo gøre deres beslutning om, hvis der er begået de fejl, som hr. Christoffer Aagaard Melson siger der er.
Men derudover synes jeg jo, at man bliver ved med at insistere på, at der med sikkerhed kommer til at blive et problem, og der siger jeg bare igen: Det har der jo ikke været i Brovst.
Og der er jo heller ikke et problem alle de steder i Danmark, hvor der er folk med samme profil som dem, der skal flytte ind på centeret i Sandvad, og som bor på egen hånd i dag.
Her er der trods alt masser af personale.
Politiet er direkte tilknyttet.
Folk går sjældent ud, uden at der er en pædagog med, og bryder de nogen af de betingelser, der er for deres ophold på Sandvad, vil de blive frihedsberøvet.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-17:
Tak, hr. formand.
Vi havde hele miseren omkring Kærshovedgård, og regeringen gik til valg på, at det skulle de nok løse, for de ville finde et sted, der var meget bedre, og man kommer så op med idéen om Langeland, men finder ud af, at det ikke var nogen god idé, og derefter vælger man at gøre ingenting.
Det har vi også kaldt ministeren i samråd om igen og igen, og vel at mærke lovede ministeren, at der ville være en masse ekstra politiressourcer nede på Langeland, men da man så valgte ikke at flytte centeret alligevel, men beholde det i Kærshovedgård, og så bruge de ekstra politiressourcer på at skabe tryghed i Ikast-Brande, ville man det selvfølgelig slet ikke.
Nu er man så ved at sende en flok dybt kriminelle mennesker til Sandvad, og ministeren og ordførerne siger, at vi ikke rigtig ved, hvad de har lavet.
Jeg ville være overrasket over det, hvis ordføreren ikke selv har læst Ekstra Bladet.
Men at placere de her mennesker lige ved siden af en legeplads er til gengæld en rigtig god idé, for der skete jo ikke noget ude i skoven.
Argumenterne er jo bare helt på månen.
Jeg forstår virkelig godt, hvorfor rigtig mange borgere er mødt op her i dag, hvorfor man har den utryghed, man har, og jeg forstår godt, hvorfor man er dybt skuffet over, at ministeren gerne ville tage til Langeland og se borgerne i øjnene, mens ministeren nu vælger at blive siddende i Folketinget og ikke tage til Sandvad og tage den dialog, som jeg føler man bør tage, når man er den øverste ansvarlige for det her.
Når man lytter til støttepartiernes argumenter, hører man, at SF siger, at det her er blæst op, at det er et forestillet problem, og at der ikke er noget at komme efter, men så vil jeg sige, at der er tale om folk, der er dømt for mord, for sædelighedsforbrydelser.
Enhedslisten siger: Jamen lad os dog vente og se, om de her mennesker begår kriminalitet på legepladsen.
Helt ærligt, hvordan kan man stå her på Folketingets talerstol og sige, at hvis de begår kriminalitet ude på legepladsen, skal vi nok gøre det, mens dem, der bor ved siden af den her legeplads, altså dem, hvis børn leger på legepladsen, sidder og lytter?
Jeg har svært ved at finde ord for det.
Så jeg vil egentlig bare slutte af med at sige tak til de blå partier, til Dansk Folkeparti, til Venstre, Liberal Alliance, Nye Borgerlige og til Inger Støjberg for rigtig godt samarbejde.
Indtil da bør den her proces sættes fuldstændig i bero.