runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-18:
Tak for spørgsmålet, der handler om regeringens lovforslag om at afskaffe store bededag.
Jeg skal indledningsvis sige, at afskaffelsen af en helligdag ikke er noget, vi gør med glæde.
Det er et ekstraordinært tiltag, som skal ses i lyset af den ekstraordinære situation, som vi befinder os i.
Med krigen i Ukraine er truslen rykket tættere på, og det er afgørende for regeringen, at vi i Danmark tager hånd om vores fælles sikkerhed og vores velfærdssamfund.
Vi kan derfor ikke komme igennem de store udfordringer, vi står over for, hvis vi ikke alle sammen er klar til at yde noget ekstra.
Det vil derfor også være noget, som alle danskere kommer til at mærke; det gælder både borgere bosat i de større byer og borgere bosat i mindre bysamfund.
Jeg sætter stor pris på den energi og vilje til sammenhængskraft, der er hos mange ildsjæle i vores landsbysamfund, og som de bringer til deres lokalsamfund, bl.a. i form af festivaler, markeder og andre større sociale arrangementer.
Det fællesskab, som findes i disse arrangementer, repræsenterer en vigtig del af livet på landet.
Visse af disse festivaler og markeder afholdes på store bededag og vil derfor skulle flyttes til en ny dato, men det har jeg tillid til at man lokalt godt kan finde løsninger på.
Tak for ordet.
Susie Jessen (DD), 2023-01-18:
Tak til ministeren for svaret og for at gentage den kobling til forsvaret, som vi efterhånden har hørt rigtig mange gange, og som også er unødvendig.
Ministeren ved som landdistriktsminister godt, hvor skrøbelige landdistrikter kan være.
Vi ved også, at store bededag er en dag, der er fyldt med glade konfirmander på små lokale kroer og restaurationer, og hvor der er markeder, hvor det vælter frem med mennesker, og jeg tror også godt, at ministeren ved, hvad de her markeder og andre ting betyder for de små lokale områder.
Jeg er slet ikke i tvivl om, at ministeren har besøgt Døllefjelde-Musse Marked på Lolland-Falster, som 100.000 mennesker hvert år kommer og besøger.
Og når det regner på præsten, drypper det på degnen –
overskuddet fra Døllefjelde-Musse Marked går til de små lokale foreninger; sidste gang delte de 1,1 mio. kr. ud til de små lokale foreninger.
Formanden for Døllefjelde-Musse Marked, Per Hansen, har sagt: »Det er meget alvorligt for os. Både som marked og som kulturel begivenhed i et udkantsområde, hvor vi har mange borgere, som måske ikke har så mange midler.
Og særligt ikke med øgede energiomkostninger.«
Det sagde han til Ekstra Bladet, altså at det her er alvorligt for et landdistriktsområde som Lolland-Falster.
Så når ministeren hører de her ting, vil jeg gerne lige spørge ministeren igen: Er der så i forhold til det her en større anerkendelse af, at det her vil ramme landdistrikterne, at det vil gå ud over dem, at det vil gå ud over en vigtig begivenhed som Døllefjelde-Musse Marked, som betyder utrolig meget for et område, som måske ikke har så mange af den slags ting i forvejen?
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-18:
Jeg synes jo, Døllefjelde-Musse Marked er et eksempel på en fantastisk begivenhed, som skaber rigtig meget liv i landdistrikterne, og derfor håber jeg også, at de finder et andet tidspunkt at lægge det på.
For jeg synes jo, det er vigtigt.
Jeg synes, alle de her forskellige arrangementer, der er rundtom i landdistrikterne, er vigtige, og jeg håber på, alle formår at fastholde dem.
Men jeg ved f.eks., at man i 2021 på grund af corona i stedet valgte at lægge Døllefjelde-Musse Marked i en weekend i september, og jeg håber, man kan finde lignende løsninger.
Hvilken løsning de ønsker, må være op til dem selv – det vil jeg sådan set ikke gøre mig til dommer over – men jeg håber på, det kan fortsætte, uanset hvornår det er.
Susie Jessen (DD), 2023-01-18:
Ministeren vil også vide, at dengang Døllefjelde-Musse Marked blev lagt i september, var det også et noget amputeret marked, der blev lavet, og man var ikke helt tilfreds med resultatet; man håber sådan set på, det ikke igen skal ske.
Så jeg kunne godt tænke mig lige at høre her: Mener ministeren, at aflysninger af markeder stemmer overens med den formulering, der er i regeringsgrundlaget, der hedder, at »Kultur og civilsamfund spiller en stor rolle i lokalsamfund ...«?
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-18:
Det er ikke med glæde, at vi går ind og fjerner store bededag.
Vi er bare nødt til at erkende, at vi er i en anden sikkerhedspolitisk situation, hvor vi alle sammen må yde noget ekstra.
Jeg er rigtig ked af, at det her ikke passer godt for Døllefjelde-Musse Marked, og jeg håber, at de finder et andet tidspunkt at lægge det på.
Jeg tror ikke, man helt kan sammenligne med 2021, som var coronaramt, hvor alle var lidt bekymrede for at mødes igen og coronaen i september var på vej frem igen.
Så jeg håber på, at man finder en god løsning på det, og man har heldigvis god tid til det.
Thomas Danielsen (V), 2023-01-18:
Tak for det, formand, og tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne indlede med at sige, at jeg naturligvis ikke synes, det er positivt, at der er behov for at hæve taksterne i den kollektive transport.
Jeg har dog forståelse for, at situationen med højere energipriser, som samfundet generelt er i, også har indflydelse på trafikselskabernes udgifter, som også stiger, når energipriserne stiger, ligesom stigende brændstofpriser i øvrigt også har gjort det dyrere at befordre sig i egen bil.
Trafikselskaberne må ikke hæve taksterne mere, end takststigningsloftet tilsiger, hvilket skal sikre, at taksterne ikke stiger mere end pris- og lønudviklingen.
Det er besluttet ved lov.
Og inden for den lovramme fastsætter trafikselskaberne selv deres takster.
Det er også besluttet ved lov.
Det er også de regionale trafikselskaber, der sammen med kommuner og regioner fastlægger busruterne, og i den forbindelse er det kommuner og regioner, der beslutter serviceniveauet, for ud over billetindtægterne er det jo dem, der finansierer busserne.
Tak for ordet.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-01-18:
Tak for det.
I mange af de små lokale landsbysamfund er de frivillige foreninger livsnerven.
Disse foreninger tjener ofte deres penge på at holde markeder, byfester og andre initiativer, som er til stor glæde for lokalsamfundene, som vi lige har hørt min medspørger her sige.
Anerkender ministeren, at afskaffelsen af store bededag, hvor der afholdes mange lokale markeder, vil resultere i en ringere sammenhængskraft i landdistrikterne?
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-18:
Jeg sætter utrolig stor pris på alle de mennesker, der lægger frivillige kræfter i at skabe initiativ og sammenhængskraft i lokalsamfundet ved at stå for de her arrangementer, og jeg er sikker på, at de finder en løsning i god tid inden 2024, så de får fundet et andet tidspunkt, hvis det er store bededag, deres arrangement ligger på.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-01-18:
Tak for det.
Mener ministeren, at lokalsamfundenes ringere mulighed for at afholde markeder, hvilket det er, når vi afskaffer en helligdag, skaber de bedste rammer for de tilbud, som skal være med til at bidrage til, at alle er med i fællesskabet?
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-18:
Jeg synes, det er vigtigt, at vi stadig væk har en masse lokale arrangementer, og jeg er sikker på, at man godt kan finde en løsning lokalt.
Det håber jeg i hvert fald, og det vil jeg da helt klart opfordre til.
Susie Jessen (DD), 2023-01-18:
Hvordan har ministeren det egentlig med, at de her små lokale foreninger, der ligger nede på Lolland-Falster, givetvis kommer til at miste nogle penge, som de ellers kunne bruge til deres virke og til at skabe liv og dynamik og sammenhængskraft blandt unge mennesker, ældre mennesker, alle mulige forskellige mennesker, som måske ikke har den mulighed andre steder?
Hvordan har ministeren for landdistrikter det egentlig med det?
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-18:
Så jeg håber ikke, det bliver en problemstilling; jeg håber, der kommer en løsning, der er til gavn for alle.
Thomas Danielsen (V), 2023-01-18:
Tusind tak for ordførerens mange spørgsmål, og tak for ordførerens engagement.
Jeg må allerede nu sige, at jeg nok ikke kan nå at svare på samtlige spørgsmål inden for min taletid, men jeg ved, at spørgeren har et spørgsmål mere.
Det er jo helt korrekt, at trafikselskaberne i bund og grund har tre muligheder: De kan hæve taksterne, de kan nedlægge nogle busruter, og de kan komme og bede om flere penge ved staten.
Det er også helt korrekt, at vi i regeringsgrundlaget gør det klart, at vi ønsker at styrke sammenhængskraften, særlig i landdistrikterne, men vi har på nuværende tidspunkt ikke besluttet, om vi skal benytte os af den ene, anden eller tredje model – og jeg kan se på formanden, at taletiden er ved at være nået.
Victoria Velasquez (EL), 2023-01-18:
Men man kan jo sagtens bruge råderummet, som regeringen jo selv kommer til at foreslå.
Eller man kunne droppe nogle af de planlagte skatterabatter, som vil gå til nogle af de allerrigeste virksomhedsarvinger – nogle af dem, der i dag betaler topskat.
Det er derfor, at jeg ikke kan lade være med at reagere på, at ministeren bliver ved med at sige, at det her er balanceret.
Det synes jeg man skal holde sig for god til at gøre, når 75 pct. af malerne – hvis vi skal tage et konkret eksempel – tager medicin for at kunne tage på arbejde.
De skal arbejde en ekstra dag, de mister en fridag.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-18:
Selvfølgelig gør det indtryk, og en høring er jo til for at få folks input.
Jeg synes også, man må stå fast på, at forhandlinger i politik både handler om at definere, hvad man gerne vil med politik, men selvfølgelig også, hvordan man betaler for det.
Den sidste del er sjældent så populær, og derfor synes jeg også, det er svært på en eller anden måde at afkoble de to ting.
Jeg hører ikke, at der er et massivt flertal, der er imod, at vi faktisk opruster vores forsvar og sikkerhed i en tid, der kalder på det.
Det er klart, at man kan finansiere det på forskellig vis.
Jeg er ikke typen, der taler om nødvendighedens politik, og at det her er det eneste forslag, der kan bruges, men til gengæld kan jeg identificere et hav af forslag, der ville skabe endnu større ulighed eller ramme mindre grupper meget hårdt i forsøget på at finde 3 mia. kr., og det ønsker jeg som socialdemokrat ikke.
Victoria Velasquez (EL), 2023-01-18:
Jeg tror simpelt hen ikke på, at ministeren reelt mener, at det her er balanceret.
Uligheden vokser, og med de forslag, som den nye regering lægger frem, vil uligheden vokse endnu mere, og det kan jeg simpelt hen ikke tro på at man mener er balanceret.
Det lyder altså meget mærkeligt.
Hvordan skulle noget, der er så ulige, og som får noget til at blive endnu mere ulige, være noget, der er balanceret?
Det kan ikke lade sig gøre.
Men jeg vil gerne hive fat i en ting, som ministeren både har sagt i dag og også sagde sidste gang, vi var i Folketingssalen sammen, og det handler om det her med at lytte.
Ministeren sagde, at man ville lytte til kritikken, men alligevel ser vi, at høringen er for kort.
Vil ministeren lytte til det, eller vil regeringen tromle forslaget igennem?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-18:
Nu gik spørgsmålet på, hvad jeg troede, og ikke på, om jeg anerkendte en meningsmåling, som jeg ikke lige har kendskab til metoden bag.
Det er ikke, fordi jeg betvivler, at man har spurgt korrekt, men nu spurgte spørgeren til, hvad jeg som minister troede, og der må jeg jo tage udgangspunkt i mig selv og ikke i faktum.
Det var med det udgangspunkt, der blev svaret.
Jeg står fuldt på mål for det her forslag.
Pelle Dragsted (EL), 2023-01-18:
Jamen altså, jeg ved ikke, om ministeren underkender det her spørgsmål.
Et repræsentativt udvalg af danskerne er blevet spurgt: Hvis du havde kendt til forslaget om at afskaffe store bededag, ville du så have sat dit kryds et andet sted ved folketingsvalget den 1. november?
35 pct. svarer ja til det spørgsmål.
, at hvis man havde været ærlig om det her, havde man stadig væk været i regering.
Det havde man ikke, for så havde danskerne sat deres kryds et andet sted, og det er jo der, den demokratiske fadæse i det her forslag ligger.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-18:
Det er jo et ja/
nej-spørgsmål
Men det er jo helt umuligt både at spole tilbage og bevise eller for den sags skyld sætte det ind i en større sammenhæng.
Men ja, jeg tror grundlæggende, at det, det her valg viste, var, at der også er respekt for partier, der tør tage ansvar.
Og jeg mener sådan set også, at der er brug for, at der er partier, der tør det.
Det handler også om at skaffe penge til det, man gerne vil, det handler også om at få balance i økonomien og få det til at gå op i en højere enhed.
Og det er det her et udtryk for.
Pelle Dragsted (EL), 2023-01-18:
Nu hører vi den samme sang igen om, at man er nødt til at tvinge danskerne til at afgive en fridag for at kunne finansiere forsvaret.
Men som vi har været inde på tidligere i dag over for finansministeren, så passer det jo ikke, for på samme tid bruger man i regeringen 7 mia. kr. på at sænke skatten.
Mange af dem, i hvert fald 2 mia. kr. og nok også lidt flere af dem, bruger man på at sænke skatten for de allerallermest velstående grupper i vores samfund.
Det kunne man lade være med, og så havde man råd til sine prioriteringer på forsvarsområdet.
Så det passer jo ikke, og det har danskerne gennemskuet.
Regeringen kan bare droppe de planlagte skattelettelser eller bare udskyde dem et par år, så ville de have de samme penge til forsvaret, uden at vi skulle opgive vores forårsfridag sammen med familien.
Derfor siger syv ud af ti danskere også klart nej tak, når de bliver spurgt i en meningsmåling, om de bakker op om det her forslag.
Derfor har over 200.000 danskere i løbet af et døgn skrevet under på en underskriftsindsamling mod det her forslag.
Men regeringen er øjensynligt helt ligeglad.
Sidste uge stod vi her sammen med ministeren, og der sagde ministeren, at nu ville der komme et forslag, og så skulle det debatteres, og så ville man lytte til kritikken.
Men det gør man jo ikke.
Man kører bare frem og hen over danskerne, hen over lønmodtagerne, hen over lønmodtagernes organisationer.
Det er alvorligt, for som vi talte om sidst, er man kommet som en tyv om natten med det her forslag.
Det var ikke noget, man fortalte vælgerne om før valget; hverken Socialdemokraterne, Moderaterne eller Venstre havde modet til at fortælle befolkningen før valget, at man ville stjæle en forårsfridag fra dem.
Så mit spørgsmål til ministeren er egentlig meget enkelt: Tror ministeren, at regeringen havde været der i dag, tror ministeren, at ministeren havde været minister i dag, hvis man ærligt havde sagt til befolkningen, at man ville stjæle en fridag fra dem?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-18:
Jeg mener samlet set, at det her regeringsgrundlag er balanceret.
I en tid, hvor vi som regering jo også meget tydeligt har sagt, at hvis der er reelle ambitioner om at ville give nogle massive løft af ting, er der også samtidig en forpligtelse til at finde pengene, fordi vi ikke har en økonomi, hvor man kan lave meget store investeringer uden samtidig at skaffe finansiering.
Det mener jeg er balanceret.
I den her sammenhæng handler det om at gøre store bededag som helligdag til en almindelig arbejdsdag fra 2024 for til gengæld at bidrage til, at vi også i fremtiden har penge til et massivt og nødvendigt løft af vores forsvar i den tid, vi lever i.
Det er det, der har været regeringens opgave at skaffe finansiering til i den her sammenhæng, og det gør vi, ved at danskerne skal arbejde en dag mere
Pelle Dragsted (EL), 2023-01-18:
Mange tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Mener regeringen, at det er balanceret, at det er lønmodtagerne, der gennem afskaffelsen af en fridag skal betale for regeringens prioriteringer, herunder store skattelettelser til de allerrigeste danskere?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-18:
Det, jeg vil garantere, er, at jeg som beskæftigelsesminister er uhyre optaget af arbejdsmiljø, uanset hvor det foregår, og at jeg målrettet vil gå efter, at ingen kommer til skade eller bliver syge af at gå på arbejde.
Der er vi desværre ikke, og selv om vi har lovgivet om, at dårligt arbejdsmiljø er ulovligt, så findes det stadig væk derude.
Derfor er det selvfølgelig også vigtigt, at jeg som minister tager ansvar for – og at vi i Folketinget gør det – at den lovgivning, vi har, bliver håndhævet og fulgt op på så målrettet som muligt, og at dér, hvor der er problemer, kommer vi efter dem.
Torsten Gejl (ALT), 2023-01-18:
TotalEnergies siger i EnergiWatch, at de er i løbende dialog med Arbejdstilsynet om de observationer, der helt naturligt forekommer under deres tilsyn på offshoreboreplatformene.
Der står: »Eventuelle påtaler ... bliver altid fulgt op og afsluttet i samarbejde med tilsynet.«
Synes ministeren, at det lyder, som om arbejdsmiljøproblemerne er blevet afsluttet?
Hvis ikke, vil ministeren så garantere for, at det sker i løbet af højst et år, ikke mindst set i lyset af at medarbejderne på Danfeltet mener, at det kun er et spørgsmål om tid, før der sker en ulykke?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-18:
Nej, under ingen omstændigheder skal man kunne bruge en virksomhedsoverdragelse som undskyldning for, at der er folk, der føler sig udskammet og mobbet.
Det er imod loven, og derfor er det også noget af det, Arbejdstilsynet er ude at holde opsyn med.
Det er også noget af det, der har været påtalt, og derfor venter der selvfølgelig, som følge af Arbejdstilsynets besøg, hvis man identificerer det her – noget af det har jo været en del af rapporterne – et struktureret arbejde for at få det et bedre sted hen.
Det er det, Arbejdstilsynet er til for, og jeg er glad for, at der så bliver fulgt op dér, hvor man har fundet det.
Man kan jo godt mene, at hver eneste af de ting, der er ambitioner om massivt at løfte, skal råderumsfinansieres, men så løber man bare ret hurtigt tør for penge.
Derfor er det jo et faktum – det er ikke nødvendighedens politik, sådan at der kun er én løsning på alting, men det er et faktum – at hvis man vil løfte forsvaret, så skal man finde pengene til det, hvis man ikke samtidig skal bruge hele råderummet og dermed ikke have mulighed for at få flere medarbejdere i den offentlige sektor, når der kommer flere børn og ældre, eller løfte psykiatrien eller bevare retten til tidlig pension, hvilket jeg i hvert fald synes jeg er utrolig vigtigt at få fremtidssikret.
Pelle Dragsted (EL), 2023-01-18:
Det er meget enkelt, for det, der er et faktum, er, at regeringen i dens regeringsgrundlag vælger at bruge 7 mia. kr. på at sænke skatten, heraf en betydelig andel af dem, cirka svarende til, hvad man får ind på at afskaffe helligdagen, til skattelettelser til de allermest velhavende danskere: til virksomhedsarvinger, til boliginvestorer, til kapitalfonde og til folk, der tjener over 500.000 kr.
Kan ministeren ikke bare bekræfte – jeg prøvede også at spørge finansministeren tidligere – at hvis regeringen opgav bare den del af skattelettelserne, der går til de mest velstående grupper i de her samfund, havde man de penge til forsvaret uden at snuppe en fridag fra danskerne?
Victoria Velasquez (EL), 2023-01-18:
Men hvorfor er det lønmodtageren, der skal betale i form af sine demokratiske rettigheder og at få angrebet den danske model og overenskomsterne?
Hvorfor er det lønmodtageren, der skal betale, jeg nævnte før mange hundrede kroner, nogle helt op til knap 2.000 kr.?
Hvorfor er det de lønmodtagere, der skal betale økonomisk for det her, samtidig med at ministeren åbenbart mener, at det er en helt ekstraordinær situation, hvor vi skal give rekordstore skatterabatter til virksomhedsarvinger og til nogle af dem, der betaler topskat?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-18:
Jeg tror egentlig heller ikke, at jeg giver udtryk for, at jeg synes, at fagbevægelsens kritik burde være jubel i stedet for.
Tværtimod har jeg faktisk været meget ærlig og sagt, at jeg godt kan forstå, der er diskussion, når man beder danskerne om at arbejde mere.
Jeg kan godt forstå, at der er diskussion, for vi holder alle sammen af vores helligdage.
Vi gør det, fordi det er en ekstraordinær situation.
Vi gør det, fordi vi synes, der skal ske et nødvendigt løft af vores forsvar og sikkerhed i den tid, vi lever i.
Så det er jo en helt ærlig udlægning i den sammenhæng, jeg synes jeg kommer med.
Pelle Dragsted (EL), 2023-01-18:
Altså, nu synes jeg, det lyder, som om lønmodtagerne skal være glade for, at regeringen sikrer, at lønmodtagerne får løn for arbejdet.
Jeg tager det som helt givet, at hvis man arbejder flere timer, får man også løn.
Så det synes jeg ikke at man sådan skal rose sig selv for.
Så jeg vil gerne spørge ministeren: Har ministeren nogen fortilfælde fra nyere tid, hvor en regering, ikke i forbindelse med en konflikt, hvor en aftale skulle ophøjes til lov, griber ind og ændrer bestemmelser, som er forhandlet af arbejdsmarkedets parter?
Har ministeren et fortilfælde?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-18:
Jeg har aldrig givet udtryk for ikke at tro på spørgeren eller betvivlet det, spørgeren siger – faktisk tværtimod.
Det har konsekvenser for overenskomsterne.
Det har både den konsekvens, spørgeren henviser til, men det har også den konsekvens, at vi som regering med troværdighed kan sige, at når du arbejder på den her fredag i fremtiden, får du faktisk løn for det.
For det er jo også noget af det, de samme paragraffer går ind og gør, nemlig hæver lønnen med 0,45 pct.
Selvfølgelig er det det, der står, og jeg har aldrig betvivlet spørgerens ytringer.
Nu siger spørgeren: Hvis du ikke tror på mig, så tro på nogle andre.
Men det mener jeg sådan set ikke at jeg har sagt at jeg ikke gør.
Pelle Dragsted (EL), 2023-01-18:
Det her spørgsmål drejer sig om, hvorvidt regeringen griber ind i den danske aftalemodel – og det gør regeringen.
Regeringen vedtager et lovforslag, hvori man kan læse, at det er et direkte indgreb i aftalerne.
Dem tager regeringen og putter ned i lommen på arbejdsgiveren, ovenikøbet også på de offentlige arbejdsgivere, hvor man selv er part.
Det er uomtvisteligt.
Hvis ikke ministeren tror på, hvad jeg siger, kan vi høre f.eks. Nana Wesley, lektor og arbejdsmarkedsforsker ved Københavns Universitet.
Hun siger: »Det her er en klar politisk indblanding i aftalemodellen.«
Søren Kaj Andersen, centerleder ved FAOS, siger: »Man må sige, at lovforslaget fra regeringen meget utilsløret, direkte og konkret griber ind i overenskomsterne og fjerner bestemmelser ...«.
Anerkender ministeren, at regeringen griber ind politisk ved lov i gældende overenskomster?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-18:
Jeg vil godt understrege, at alt det, der i øvrigt bliver spurgt til af spørgeren i forhold til også at tænke i arbejdsmiljø og at tænke på at arbejde klogere, har jeg i den grad som minister også stadig en ambition om at vi får på bordet og at vi får snakket om.
Det er ikke i modstrid med også at have en opgave i at finde nogle penge til en, synes jeg, nødvendig investering i vores forsvar i den tid, vi lever i.
Torsten Gejl (ALT), 2023-01-18:
I 2017 overtog TotalEnergies retten til at bore efter gas og olie på Gorm- og Danfeltet i Nordsøen.
I mediet EnergiWatch erkender TotalEnergies, at sammenlægningen af virksomhedskulturer og arbejdsmetoder fra Mærsk Oil til TotalEnergies har skabt udfordringer, helt naturligt, og at det har været krævende for både ledere og medarbejdere.
Mener ministeren, at udbredt stress, sikkerhedsudfordringer, overvågning af medarbejderne, udskamning og mobning af ansatte samt problemer med at forstå sikkerhedsprocedurerne er »helt naturligt« som led i en virksomhedsoverdragelse?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-18:
Som sagt mener jeg faktisk, at det handler om balancer.
Det gør det selvfølgelig, når det kommer til, hvor man ellers kunne have fundet 3 mia. kr.
Der er godt nok mange ting, der ville gøre markant mere ondt, i forhold til at ramme nogle mere udsatte grupper.
Jeg synes også, det handler om et regeringsgrundlag, som i mine øjne samlet set er i balance, også når det kommer til faktisk at værne om nogle af de ting, der traditionelt er vigtige for lønmodtagersiden.
På den måde er man også nødt til at se tingene i sin helhed.