runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-24:
Selvfølgelig måtte det komme.
Det er en debat, hr. Jan E. Jørgensen og jeg har haft en del gange.
Nej, der er ikke nogen konkrete forslag fra Socialdemokratiets side om at indføre en fælles europæisk mindsteløn.
Jeg tror jo til gengæld, inden man går i panik og overfortolker tingene, at det sådan set er reelt nok at diskutere i lande med andre arbejdsmarkedsmodeller end den danske.
For os i Socialdemokratiet er det altafgørende, at den danske arbejdsmarkedsmodel, som vi har den, og som har været en historisk succes til at fordele den velstand og de frugter, der blev skabt af øget produktivitetsudvikling og vækst i samfundet, på en så retfærdig måde som overhovedet muligt og samtidig skabe fleksibilitet for både lønmodtagere og virksomheder og tryghed på arbejdsmarkedet, bliver bevaret.
Men i andre arbejdsmarkedsmodeller, og det er jo også qua den diskussion, som vi forhåbentlig også får i dag, nemlig et EU i forskellige hastigheder, kan det jo godt være, at det giver mening, hvor man har et minimumslønsystem.
Det har vi ikke i Danmark, og derfor er vi ikke interesseret i at have en fælles europæisk mindsteløn, der gælder Danmark.
Jeg ved ikke, om det er at nærme sig Enhedslisten, for nogle af de ting her har sådan set været socialdemokratisk politik i mange år.
Det er noget, vi i mange år har snakket med også den danske fagbevægelse og vores partifæller, som jo er dem, der i særdeleshed står bag det her forslag til en social protokol, SPD i Tyskland og de svenske socialdemokrater, om.
Med hensyn til spørgsmålet om sociale klausuler vil jeg sige, at vi jo allerede gør det i dag.
Stort set overalt, hvor socialdemokratiske borgmestre, regionsrådsformænd osv. har magten, gør man det jo i praksis.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-03-24:
Jeg forstår bare ikke, hvad meningen er med en folkeafstemning, hvis man ikke vil have os ud.
Så forstår jeg ikke, hvorfor der overhovedet skal være en folkeafstemning, for det giver vel ikke den store mening.
1992 er altså 25 år siden, og jeg husker det ganske udmærket, for der skete andre spændende ting i 1992, vi blev nemlig europamester i fodbold.
Jeg skal bare forstå det rigtigt, for det, Dansk Folkeparti står og plæderer for, er, at vi så skal med i et eller andet europæisk samarbejde, som jo ikke eksisterer.
Er det korrekt?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-03-24:
Det er i virkeligheden det, jeg plæderer for.
Men det, jeg så siger, er, at hvis man f.eks. nu vælger en model, der indebærer en decideret forbundsstat – det er jo en af de andre modeller, Juncker peger på – så kan det da meget vel være, at vi når derhen, hvor vi siger, at vi bliver nødt til meget klart at melde ud, at vi skal have en udmeldelse, fordi vi simpelt hen ikke kan acceptere de konditioner, under hvilke vi opererer i EU.
Zenia Stampe (RV), 2017-03-24:
Jamen et flertal af danskerne er jo slet ikke interesseret i en folkeafstemning, for det har man også spurgt om.
Og et ret stort flertal er ikke interesseret i at havne i en situation som den, vi kan se Storbritannien stå i lige nu.
Derfor synes jeg også, at det svar, jeg fik, var lidt uldent, fordi Dansk Folkeparti simpelt hen ikke vil erkende, at på det område er man i mindretal.
Der er man ikke i tråd med sin befolkning; der repræsenterer man – og det er jo fuldstændig legitimt – en holdning, som et mindretal har.
Men det er ikke folkets vilje, folkets ønske, at vi skal stemme om EU, eller at vi skal forlade EU.
Det her er ikke et spørgsmål, det er bare en konstatering, for jeg ved, at hvis jeg stillede spørgsmålet, ville jeg få det samme svar igen, nemlig en træden vande.
Jeg vil bare bruge lejligheden til at konstatere, at Dansk Folkeparti ikke repræsenterer folket i den her sag.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-03-24:
Nu tror jeg, man skal passe på med at lægge for meget i meningsmålinger.
Det tror jeg der er nogle partier her, som anbefalede et ja ved en folkeafstemning i december 2015, der vil give mig ret i.
Så jeg tror, at fru Zenia Stampe måske skal tøjle sin begejstring en lille smule.
Jeg tror, der i den danske befolkning er en dyb utilfredshed med det eksisterende EU-samarbejde.
For at bruge et Liberal Alliance-udtryk tror jeg også, der i den danske befolkning – set i lyset af de forandringer, som Brexit har været udtryk for, og som den nye amerikanske administration har været udtryk for – måske er nogle, der har fået lidt tynd mave og er blevet lidt nervøse ved tanken om, hvad der nu kan ske, hvis det er sådan, at vi vender ryggen til EU og EU vender ryggen til os.
Men lad os nu se, hvis vi når dertil, at vi får en folkeafstemning, hvordan den folkeafstemning falder ud, og lad os så se, hvem der får ret.
Zenia Stampe (RV), 2017-03-24:
Man må jo mene, hvad man vil, også selv om man er i mindretal.
Men det er måske noget, som ikke altid er så præsent for Dansk Folkeparti, for jeg har flere gange på det seneste hørt hr. Kenneth Kristensen Berth tale om EU, som om han taler på folkets vegne.
Det er ikke mere end et par dage siden, jeg var i Deadline med hr. Kenneth Kristensen Berth, hvor han netop talte om folkets frustrationer og folkets kritiske og skeptiske linje i forhold til EU.
Derfor kunne jeg bare godt tænke mig at få hr. Kenneth Kristensen Berth til at forholde sig til det sidste tal, jeg i hvert fald har kunnet opsnuse, nemlig at 83 pct. af danskerne er positive over for EU.
Anerkender hr. Kenneth Kristensen Berth, at Dansk Folkeparti er i mindretal her, og at Dansk Folkeparti ikke afspejler folket i det her spørgsmål?
Tværtimod, Dansk Folkeparti repræsenterer et meget lille udpluk af folket.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-03-24:
Nej, det gør det sådan set ikke.
Men hvis spørgeren havde gjort sig den ulejlighed at lytte til, hvad det var, jeg sagde, ville han have hørt, at jeg sagde – det har jeg sagt indtil flere gange efterhånden - at vi sådan set helst ser en indre reformation af EU-samarbejdet.
Vi må så bare konstatere, at der kan være et tidspunkt, hvor det håb bliver et forfængeligt håb – noget, som ikke kan lade sig gøre.
Og som jeg også sagde: Jamen vi skal da lære af briterne.
Det er jo også derfor, vi først skal have den afstemning i det øjeblik, vi har en aftale mellem Storbritannien og EU.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-24:
Men giver det slet ikke i Dansk Folkeparti stof til eftertanke, når man ser, hvor ualmindelig kompliceret det er på mange områder, og hvor store interesser, både strategiske, politiske interesser, men i særdeleshed også økonomiske og handelspolitiske interesser, Storbritannien er i gang med at opgive – set i forhold til et lille land som Danmark med 5,5 millioner indbyggere, 6 millioner på en rigtig god dag, med meget begrænset størrelse i forhold til økonomien, men som til gengæld er dybt afhængigt af at kunne eksportere vores varer til resten af det indre marked?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-03-24:
Og det er jo sådan set i al sin enkelhed hovedårsagen til, at Dansk Folkeparti modsat Enhedslisten ikke går ud og kræver en folkeafstemning nu om det danske EU-medlemskab – fordi vi da selvfølgelig skal lære af Storbritannien.
Vi skal lære af, at Storbritannien på visse strækninger måske ikke har været fuldstændig parat til at gå videre i forhold til spørgsmålet om udmeldelse.
Det skal vi lære af.
Og det er klart, at når vi har lært af det, vil det jo også være nemmere at håndtere den dag, hvor det måtte være sådan, at vi her i Folketingssalen har fået opbakning til at holde en folkeafstemning, efterfølgende har holdt en folkeafstemning, og den så er faldet ud med det resultat, at Danmark skal følge Storbritannien.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-24:
Tak for det.
Vi har ligesom forstået, at Dansk Folkeparti ønsker en folkeafstemning om vores EU-medlemskab.
Det første spørgsmål er: Kan ordføreren uddybe tankerne om, hvordan ordlyden på sådan en folkeafstemning skal være?
Altså, er det bare: Skal Danmark melde sig ud af EU eller ej?
Eller er der en mere raffineret ordlyd, som måske ikke indebærer fuld udmeldelse, når nu ordføreren begynder at snakke om de forskellige scenarier i den nye hvidbog, som Juncker har skrevet?
Det andet spørgsmål er så: Har Dansk Folkeparti gjort sig overvejelser om, hvad man i givet fald vil gøre, dag et efter at danskerne muligvis har stemt sig ud af EU?
Hvad er Dansk Folkepartis plan, hvis Danmark skulle stemme sig ud af EU?
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-03-24:
Jamen der er jo ingen tvivl om, at der er kæmpestore problemer med svig og svindel i EU, og at det faktisk desværre er et problem, som er voksende – hvis man ser på fejlprocenten, som vi jo bl.a. diskuterer i Folketingets Europaudvalg.
Men at gribe i egen barm er altid et godt sted at starte, og nu har der jo været mange kontroversielle sager omkring Dansk Folkeparti og deres brug af EU-midler, altså om de er gået til noget forkert – det kan være til flæskesvær eller kuglepenne.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre fra Dansk Folkeparti: Hvad vil man gøre for at gribe i egen barm på det her område og undgå selv at blive en del af svindlen?
Tak for det.
Forud for valgkampen i 2014 var det jo et centralt tema for Dansk Folkeparti at bekæmpe svig og svindel i EU.
Siden da synes jeg billedet er blevet lidt mere mudret og måske har fortonet sig i polske kuglepenne.
På den baggrund kunne jeg godt tænke mig at høre fra Dansk Folkepartis EU-ordfører, om det fortsat er Dansk Folkepartis holdning, at man bør bekæmpe svig og svindel i EU, og hvad Dansk Folkeparti helt præcist vil gøre for at styrke indsatsen.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-03-24:
Jeg glæder mig til at se de beregninger, som fru Christina Egelund snakker om, for jeg har ikke set dem, og jeg tror, hvis jeg skal være helt ærlig, at fru Christina Egelund måske har taget munden lidt for fuld der.
Men det må selvfølgelig være op til fru Christina Egelund selv. Det kan være, at fru Christina Egelund var travlt optaget af noget andet imens, men jeg sagde faktisk meget specifikt i min ordførertale, at det ikke er sådan, at vi nødvendigvis mener, at der skal komme nul østeuropæiske lønmodtagere til Danmark.
Det, der er afgørende for os, er, at vi selv skal bestemme, hvor mange der kommer, og vi skal selv bestemme, under hvilke konditioner de pågældende arbejder her, og på hvilke betingelser de f.eks. har ret til danske sociale velfærdsydelser.
Christina Egelund (LA), 2017-03-24:
Men der er lavet beregninger på det, og hvis de ikke er ordføreren bekendt, skal jeg gerne sende dem til ordføreren.
Der er nemlig lavet beregninger, som viser, at også selv om man medtager de overførsler, som måtte cirkulere landene imellem og gå direkte i arbejdstagernes lommer, er det en samfundsøkonomisk gevinst for Danmark. Så mener jeg bare, at Dansk Folkeparti skylder at forklare danskerne, at hvis man vil fjerne en stor del af de østeuropæere, som arbejder i Danmark, betaler skat og bidrager til samfundsøkonomien, hvor skal de penge komme fra?
Hvem skal så yde det arbejde, og hvordan får vi så dækket det velfærdshul, som det jo i praksis vil betyde, hvis man vil drosle ned på den økonomiske gevinst, som de her mennesker er for Danmark?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-03-24:
Det ved jeg intet om.
Og grunden til, at jeg intet ved om det, er, at der ikke er lavet beregninger, der viser modgående ydelser, altså forstået på den måde, at i det øjeblik en østeuropæisk eller en anden europæisk lønmodtager påtager sig et job i Danmark, er der jo principielt – i hvert fald så længe der er danske ledige – en dansk ledig, der kunne have varetaget det pågældende job.
Det vil sige, at vi i princippet jo betaler en overførselsindkomst til den dansker, som så ikke får det job, som den her EU-borger varetager.
Jeg har ikke noget overblik over det, for jeg har ikke kendskab til beregninger, der viser, hvor stor en minuspost det i givet fald måtte være.
Det er klart, at hvis man isoleret ser på det, at der kommer nogle østeuropæere her og betaler nogle penge, kan det jo kun være en indtægt.
Det siger sig selv.
Men når det ikke modregnes for, hvad det giver af udgift for samfundet at betale overførselsindkomster til personer, som lige så godt kunne have taget det arbejde, så er det umuligt at svare på det spørgsmål, som spørgeren stiller.
Christina Egelund (LA), 2017-03-24:
Tak for det.
Altså, vi har jo de synspunkter og de syn, som vi nu har.
Det her var godt nok lidt i den sorte ende
, tror jeg godt man kan sige.
Der er mange ting, som jeg er uenig i, men jeg tror, at det, som ordføreren sagde, som jeg på det konkrete plan var mest uenig i, var angrebet, som kom på arbejdskraftens frie bevægelighed og sådan set også på de europæere og i høj grad østeuropæere, som kommer til Danmark og påtager sig et arbejde.
Jeg anerkender fuldstændig, at det kan man se forskelligt på, og det gør vi så.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-03-24:
Det var en frygtelig masse insinuationer, som hr. Nikolaj Villumsen kunne opregne i løbet af ganske få minutter, og dem skal hr. Nikolaj Villumsen jo være velkommen til at komme med.
Jeg kan bare sige, at jeg ikke har kendskab til, at der er foregået noget, som har fået et retsligt efterspil, eller hvor det er blevet fastslået, at der har været tale om nogen form for svig, for så vidt angår Dansk Folkepartis gruppe i Europa-Parlamentets ageren.
Jeg har konstateret, at der på afgrænsede områder – f.eks. i forhold til størrelsen af et flag på et skib – har været rejst tvivl om, hvorvidt man kunne bruge EU-midler til det, som de er blevet brugt til.
Men jeg har intet kendskab til, at der skulle være foregået noget svigagtigt – af nogen art.
På den første del af spørgsmålet kan jeg bare svare ja.
Til den anden del af spørgsmålet vil jeg sige, at jeg tror, at det i virkeligheden også i høj grad handler om, at man skal sanere i nogle af de ordninger, som EU har.
Altså, f.eks. har jeg aldrig forstået princippet med strukturfonde.
Det gælder landbrugsstøtten, som vi er tilhængere af bliver skrottet – det er også velkendt, at der inden for den er omfattende svig og svindel.
Så det er bare for at komme med et par forslag til, hvor man kunne begynde.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-24:
Det er jo udtryk for, hvad vi hører tilkendegivet fra mange forældres side, men jeg er enig i, at det kan være kompliceret at gøre det op præcist.
Jeg bemærkede mig pingpongen mellem to af forligsparterne om folkeskolen, som skulle fremhæve det synspunkt, at det har genereret mere interesse blandt børn og unge for idræt.
Jeg er enig i den betragtning.
Jeg har selv haft mange dialoger med DGI i min tidligere beskæftigelse, og alle undersøgelser viser, at hvis man arbejder mere med bevægelse i folkeskolen, har det en markant afsmittende virkning på, hvad børnene foretager sig i deres fritidsliv.
Jeg er absolut tilhænger af, at børn dyrker idræt.
Men der er jo andet fritidsliv end lige det.
Annette Lind (S), 2017-03-24:
Tak for det.
Der blev jo sagt mangt og meget om folkeskolen, og som ordføreren kan høre, er vi mange, der er enige om den retning, vi skal gå.
Samtidig med det bliver der også sagt rigtig meget i den offentlige debat, som ikke altid har hold i virkeligheden.
Derfor er jeg rigtig glad for, at vi har en følgeforskning, som faktuelt kan fortælle, hvad der faktisk sker.
Når Enhedslisten i sit beslutningsforslag skriver, og jeg citerer: »... at mange børn har måttet opgive deres fritidsaktiviteter«, så mener jeg, at det er faktuelt forkert.
Jeg vil bare gerne høre ordføreren, om det er et udtryk for noget, han synes; er det et udtryk for den offentlige debat; eller er det fakta, som er forankret i virkeligheden?
Jacob Mark (SF), 2017-03-24:
En del af mit svar handlede om, at klasseloftet faktisk binder økonomien, og det synes jeg er en del af løsningen.
I forhold til lærernes forberedelsestid mener jeg, at det er noget, partierne må tage højde for i en finanslov.
Det er jo bare et faktum, at lærernes gennemsnitlige undervisningstid er blevet presset, fordi det var med til at finansiere folkeskolereformen.
Jeg tror, at hvis man skal lande en overenskomst, som alle er glade for, så handler det ikke om, at vi laver et lovindgreb, tværtimod.
Så handler det om, at vi stiller nogle økonomiske rammer til rådighed for kommunerne og for de ansatte, så de kan forhandle en god aftale på plads.
Det kan vi jo godt herinde uden at blande os i noget som helst.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-24:
Jeg har bemærket SF's forslag, og jeg havde sådan set meget stor sympati for tænkningen om at nedbringe klassekvotienterne, men det besvarede ikke helt mit spørgsmål.
Hvis SF's bud på, hvordan vi genererer økonomi, der kan sikre, at det overgreb, der fandt sted på lærernes forberedelsestid, ikke er, at vi ad den her vej skal sikre, at der tilvejebringes økonomi, hvordan gør vi det så?
Og mit ærinde er ikke, at Folketinget skal gå ind at afgøre, hvordan midlerne skal bruges; det er jo et overenskomstanliggende.
Men det er jo indlysende, at der er et økonomisk problem.
Ellers havde man ikke foretaget den finansiering, da man lavede folkeskolereformen.
Hvis det her ikke er løsningen, hvad er så løsningen på problemet med lærernes forberedelsestid?
Jacob Mark (SF), 2017-03-24:
Nu har hr. Jakob Sølvhøj jo en fortid i fagbevægelsen og har arbejdet tæt sammen med kommunerne, formoder jeg, og jeg har en fortid i kommunalpolitik.
Når kommunerne er så økonomisk presset, som de er, så vil der selv med det her forslag være en risiko for, at selv om man binder økonomien lige præcis på de midler, der handler om skoledagens længde, så vil der være en risiko for, at det her bliver en mulighed for at spare penge: Når nu man har kunnet gøre skoledagen lidt kortere og prioriteret SFO'en, er det også muligt at prioritere det som besparelse i næste sparerunde.
Det hører jeg egentlig også flere aktører, både skoleledere og lærere, være bange for.
Jeg anerkender, at der er forsøgt at tage højde for det, men jeg er ikke sikker på, at det er løsningen.
Derfor kom vi også frem til den model, at man simpelt hen er nødt til at bruge pengene fra en afkortet skoledag på et klasseloft, for det kan du ikke rykke ved.
Men det er igen noget, der skal diskuteres i forligskredsen.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-24:
Men jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren prøvede at folde ud, hvad løsningen efter ordførerens opfattelse er, hvis det forslag, som Enhedslisten stiller, som jo lige præcis skulle løse det problem, som ikke er løst med § 16 b, nemlig at man kan anvende ressourcer, der spares ved at korte skoledagen ned, ikke er løsningen til at sikre, at lærerne får forbedret deres forberedelsestid.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-24:
Jo, men nu handlede den undersøgelse, jeg refererede til, dels om lærerne, dels om de faglige kvalifikationer.
Men jeg har forstået, at der ikke er den store anerkendelse af lærernes vurdering af, hvad der sker i folkeskolen.
Så derfor vil jeg spørge om en anden ting.
Der er sket en reduktion på omkring 10 pct. af andelen af børn, der går i skolefritidsordninger, efter folkeskolereformen.
Det må antages, at det i meget høj grad skyldes, at forældrene ikke længere kan overskue at betale i dyre domme for deres børns fritidstilbud.
Er det ikke et meget stort problem, at der er 10 pct. af børnene, der er blevet trængt ud af skolefritidsordningerne?
Og hvad tænker ordføreren at vi skal gøre ved det?
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-03-24:
Det er positivt, at Socialdemokraterne nu bakker op om en social protokol, som vi kæmpede enormt meget med at få Thorningregeringen til at bakke op om, da Socialdemokraterne havde magten.
Det havde jo været et oplagt tidspunkt at bruge den magt til at sætte massivt ind imod social dumping.
Det var også en konflikt, vi havde med Thorningregeringen, altså om vi skal stille krav om, at i samtlige offentlige udbud skal skattekroner ikke gå til social dumping, det skal være forbudt, og der skal være sociale klausuler.
Er det her også et sted, hvor Socialdemokraterne har nærmet sig Enhedslisten?
Anni Matthiesen (V), 2017-03-24:
Jeg anerkender gerne, at der kan være et problem her, altså at der kan være en gruppe af forældre, som måske ikke har råd til fortsat at fastholde deres børn i skolefritidsordninger.
Jeg må så også stadig væk sige, at vi kan kigge lidt tilbage i tiden.
Nu har jeg faktisk i næsten 19 år, inden jeg blev politiker, også arbejdet med den her del.
Vi så også, at tendenserne ændrede sig hen over året, i forhold hvornår forældre meldte børnene ind eller for den sags skyld meldte børnene ud af SFO'erne.
Bl.a. så vi som noget fast, at når solen begyndte at skinne, som den gør i dag, og det blev lidt mere forår, så var der typisk også hen over landet, mange steder, hvor forældrene meldte børnene ud af fritidsordningen, for nu ville en del måske hellere cykle hjem fra skole og tage på boldbanen eller andre steder end at være i fritidsordningen.
Så der kan være forskellige årsager, men det er vigtigt, at pædagogerne også er involveret og inddraget i skoledagen, og noget af det, som jeg i hvert fald har øje for, er, at vi sikrer, at de også er en del af den nye reform.
Annette Lind (S), 2017-03-24:
Jeg ville tage den sætning ud, hvis jeg var Enhedslisten, for det er jo faktuelt forkert, når man skriver det sådan her.
Og det var et udtryk for noget, man synes.
Jeg vil gerne tale indhold, og jeg var også gerne tale trivsel på skolerne.
Det er jo sådan, at hvis man fjerner op mod 5 timer af den undervisning, som der er i de nye rammer for folkeskolen, så er det bevægelsen, man skal tage fra.
Man skal tage fra den åbne skole, man skal tage fra den understøttende undervisning.
Man skal tage de ting, som binder de fagfaglige timer sammen.
Og når Enhedslisten så konsekvent siger lange skoledage, er det altså en længere skoledag, der skal være varieret.
Hvad mener Enhedslisten om varieret undervisning?
Skal vi bare gøre mere af det samme?
Og der var der altså rigtig mange unge mennesker, som kom ud af folkeskolen uden at kunne hverken læse eller skrive godt nok til at kunne tage en ungdomsuddannelse.
Henrik Dahl (LA), 2017-03-24:
Tak for det.
Jeg troede et kort øjeblik, at Enhedslisten havde fremsat forslag om at afkorte de lange folketingsdage, men det kan jeg jo se på dagsordenen ikke er tilfældet.
Det, vi skal snakke om, er et forslag om at afkorte de lange skoledage.
Det kan jo for så vidt være en god idé, hvis der er et utilstrækkeligt indhold i skoledagene, eller hvis skoledagene er tilrettelagt på en måde, som – for nu at sige det ligeud – er kedelige og demotiverende.
Men det er jo også en fordel, at man kan tilrettelægge en skoledag, der har en passende lang længde, hvis det giver faglig og pædagogisk mening.
Det er i det hele taget et sådan meget filosofisk spørgsmål, hvad lang tid egentlig er, for en time kan jo være meget lang, hvis der er et kedeligt indhold i den, og en hel dag kan være meget kort, hvis der er et rigtig spændende indhold.
Så det er ikke så let at sige, hvad de her lange skoledage egentlig er for noget.
Men det, jeg vil gøre opmærksom på i forhold til forslaget her, er, at der jo er remedier på plads i dag til at justere på længden af skoledagen.
Flere har været inde på, at der er § 16 B, som altså giver en mulighed for at gøre skoledagen kortere.
Ministeren har også for nylig iværksat en forsøgsordning; 50 skoler kan indhøste erfaringer med at korte skoledagen ned.
Så midlerne til at korte skoledagen ned er der jo i et vist omfang allerede.
Og når det her forsøg på et eller andet tidspunkt er blevet evalueret, vil vi jo også have et endnu bedre grundlag for at vurdere, hvad det er for nogle principper, og hvad det er for et regelværk, som hele forligskredsen så skal tage stilling til, og hvor man så kan gøre det, der sagligt set er bedst.
Enhedslisten har jo ret i, at midlerne til at få skoledagen til at fungere skal være plads og skal eksistere, men vi mener i et vist omfang, at de sådan set allerede er plads, og at mulighederne vil blive endnu bedre, når forsøgsordningen bliver evalueret.
Man kan også sige det på den måde, at det vil være sådan lidt forhastet her og nu at træffe en beslutning om, at skoledagen skal afkortes.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget.