runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2017-10-05:
Jeg er glad for spørgsmålet, for vi plejer ikke at bruge så meget tid på at diskutere transportpolitik, når vi har åbnings- eller afslutningsdebatter, og det er noget, der er rigtig vigtigt for mange mennesker.
Tillykke med den aftale, I har indgået.
I kunne jo så passende sige tillykke med den aftale, nogle af os andre indgik kort tid før den i en anden aftalesammenhæng.
Vi har jo, når det gælder transportområdet, faktisk en årelang stærk tradition for at kunne samarbejde bredt i Folketinget om at foretage de nødvendige investeringer, og det forventer jeg også vi kan fremadrettet.
Og der er vores udgangspunkt velkendt.
Der er nogle steder, hvor vi har behov for at udvide og renovere veje; der er andre steder, hvor vi har behov for at sikre at vi har en god kollektiv trafik.
Det har vi kunnet finde ud af igennem rigtig mange år, og det forventer jeg bestemt også vi kan i fremtiden – det håber jeg.
Erling Bonnesen (V), 2017-10-05:
Tak for det.
Infrastruktur og motorveje er meget vigtige emner.
De debatteres meget, men ord og snak gør det jo som bekendt ikke; der skal noget konkret handling til.
Derfor er jeg selvfølgelig også meget glad for, at vi fire partier i den blå lejr helt konkret har fået afsat penge nu og indgået aftaler om f.eks. den vestfynske motorvej og også har fået gjort noget ved at få startet en sænkning af taksterne på Storebælt – altså helt konkret fået lavet aftaler om det og fået sat penge af til det, så vi så at sige kan få gjort ord til handling.
Så vil det være interessant at se, hvad Socialdemokratiets bud egentlig er i forhold til infrastruktur.
Man har kunnet se sådan lidt løse udtalelser og meldinger om det, og så er spørgsmålet helt konkret: Hvor mange penge har Socialdemokratiet helt konkret i deres plan sat af til f.eks. den fynske motorvej og i det hele taget til infrastruktur generelt?
Det er ikke til at få øje på noget, så umiddelbart må jeg betragte det sådan, at man har sat 0 kr. af til infrastruktur i Socialdemokratiets plan.
Hvorfor det?
Eller hvor mange penge har man helt konkret sat af fra Socialdemokratiets side?
Mette Frederiksen (S), 2017-10-05:
Og så står vi over for at skulle forhandle et nyt energiforlig, og der kunne jeg godt have lyst til at spørge ordføreren, som så ikke får ordet, men det kan være, vi kan tale om det i løbet af dagen, om ikke vi skulle sørge for at få det funderet bredt, og om ikke vi skal bruge energiforliget til netop at tage de næste skridt på det grønne område.
Og der er det jo bl.a. ærgerligt, at der er så stor en modstand mod den togfond, som ud over at give bedre transport rundt i landet også vil sikre en elektrificering af vores jernbanenet.
Pernille Skipper (EL), 2017-10-05:
Tak for det.
Det har jeg så også læst fru Mette Frederiksen siger.
Mit spørgsmål gik jo egentlig på, om fru Mette Frederiksen ikke godt kan forstå, at det for lærerne ser ud, som om det hele var aftalt spil.
For det er fuldstændig rigtigt, at et potentielt indgreb er en del af den danske model.
Det tror jeg også alle folkeskolelærerne udmærket er klar over.
Det, der er deres anke, er jo, at hvis det hele var aftalt på forhånd og deres modpart var blevet lovet, at et indgreb ensidigt ville være til modpartens, arbejdsgiverens, altså KL's, fordel, så havde de aldrig nogen sinde en chance.
Og det er bestemt ikke en del af den danske model – at man ikke har en chance som arbejdstager, lønmodtager i det her land.
På ingen måde.
Så bare for at vi kan få understreget, at lærerne ikke var chanceløse, kan man så ikke bekræfte eller måske som beskæftigelsesminister dengang pege på, hvor der i det lovforslag, der blev lagt frem, blev taget hensyn til lærerne, og få bekræftet en gang for alle, at det ikke ensidigt var til KL's fordel?
For det tror jeg er det, mange lærere gerne vil se og høre fra fru Mette Frederiksen.
Mette Frederiksen (S), 2017-10-05:
Hvis vi nu husker tilbage til det, der skete på det tidspunkt, så var der jo faktisk en tilsvarende forhandling om gymnasieskolen, som endte med et helt andet resultat – altså hvor parterne faktisk landede en aftale, som jeg går ud fra begge parter kunne se sig selv i.
Det foregik sideløbende med forhandlingen på folkeskoleområdet.
Det viser jo, at to forløb, der sådan set handler om det samme, nemlig undervisning, og hvor meget tid der skal være mellem underviser og elev eller lærer og elev, kunne have to vidt forskellige forløb.
Mette Frederiksen (S), 2017-10-05:
Jeg vil gerne sige meget direkte, at jeg mener, det er økonomisk uansvarligt, at regeringen på et tidspunkt, hvor vi mangler arbejdskraft, og hvor vi mangler unge, der tager uddannelse, vælger at spare på uddannelse og give skattelettelser.
Det synes jeg er økonomisk uansvarligt.
Nu har jeg ikke haft lejlighed til at se det konkrete svar.
Hvis det er den samme gamle smøre om, at uddannelse trækker folk ud af arbejdsstyrken, bliver jeg nødt til at give det samme, velkendte socialdemokratiske svar, nemlig at jeg hellere vil investere i at give mennesker et stærkere fundament at stå på, end at jeg vil lave en umiddelbar udvidelse af arbejdsstyrken.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-10-05:
Sådan er det.
I aftes modtog Finansudvalget svar på et spørgsmål, jeg havde stillet til Finansministeriet om Socialdemokratiets finanslovsforslag.
Og for at koge det ned er konklusionen, at Socialdemokratiets politik samlet set påvirker mennesker på den måde, at den rammer beskæftigelsen og øger kapacitetspresset i Danmark, altså sætter for meget damp på kedlerne, hvilket fører til uholdbare lønstigninger osv., præcis som vi så i 00'erne.
Mette Frederiksen (S), 2017-10-05:
Det var da egentlig et ejendommeligt spørgsmål.
Og det er også en fantastisk logik at lægge ned over spørgsmålet, for man vælger jo selv, hvad det er for en skattepolitik, man fører.
Altså, nu får ordføreren det næsten til at lyde, som om man som regering sådan er tvunget til at føre en økonomisk politik, der ikke er til gavn for dem, der bor på øerne.
Det er da et valg, vi selv træffer.
Det er da interessant at se, når jeg sidder og kigger ned over danmarkskortet, at det lige præcis er Langeland, Ærø, Samsø og Bornholm, der får mindst ud af regeringens skatteplan.
Og kigger jeg så hen mod de kommuner, hvor man alt andet lige må sige, at folk har en relativt god økonomi, ser jeg, at det er der, man får mest ud af skattereformen.
For man kunne jo også gøre det anderledes.
Og man kunne måske vigtigst af alt sikre, at vi har finansiering og at vi har økonomi til nogle af de opgaver, som jeg alt andet lige mener er vigtigere at varetage, end at give nogle skattelettelser.
Nicolai Wammen (S), 2017-10-05:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen, og også tak for at lade den milde røst lyde i sang ud over Folketingssalen.
Jeg blev faktisk rigtig glad for at høre, at hr. Kristian Thulesen Dahl lagde så stor vægt på at sige, at vi skal passe godt på vores velfærdssamfund, at der er et sundhedsvæsen, hvor man løber rigtig, rigtig stærkt, at der er en ældrepleje, hvor der er brug for mere værdighed, og at vi i øvrigt også skal styrke vores politi.
Når jeg nævner det, er det jo, fordi der er finanslovsforhandlinger lige rundt om hjørnet og regeringen også har lagt op til, at man vil give historisk store skattelettelser.
Derfor vil jeg bare spørge hr. Kristian Thulesen Dahl om det her: Når der skal være råd til at sikre velfærden – og jeg tror, Dansk Folkeparti har spillet ud med, at man gerne vil have en offentlig vækst på 0,8 pct. – hvor mange penge er der så efter hr. Kristian Thulesen Dahls mening tilbage til at give skattelettelser for med de tal, vi kender i dag?
Mette Frederiksen (S), 2017-10-05:
Jamen må jeg ikke lige i forhold til produktivitetskravet – om ikke andet, så bare for historieskrivningens skyld – sige dette: Altså, for år tilbage havde vi massive problemer med ventelister i det danske sundhedsvæsen.
Der var massive problemer.
Og der var det jo rigtigt – og det gælder sådan set på kryds og tværs af politiske uenigheder – at styre vores sundhedsvæsen hårdere og strammere for simpelt hen at sikre, at der blev gennemført flere operationer; at ventelisterne blev nedlagt; at flere kunne overleve den sygdom, de havde, eller den diagnose, de måtte have fået stillet.
Derfor kan man jo godt have et redskab, der på ét tidspunkt i vores samfundsudvikling kan være det rigtige.
Når nogle af os så er gået væk fra ideen om et produktivitetskrav på det seneste, er det jo, fordi vi nu står i en ny situation, hvor vi har nogle medarbejdere, der har svært ved at følge med derude.
Jane Heitmann (V), 2017-10-05:
Tak for det.
Jeg er rigtig glad for, at ordføreren nævner produktivitetskravet.
Jeg bed jo også mærke i, at ordføreren i et af svarene her sagde, at man sådan set ikke ville indføre grønthøstermetoder.
Men det var jo lige præcis det, som Nyrupregeringen 1999 stod i spidsen for, da man indførte produktivitetskravet.
Men det glæder mig, at socialdemokraterne også er blevet klogere.
Jeg kan konstatere, at ordføreren ikke svarer på mit spørgsmål.
Det er fuldstændig ligesom på infrastrukturområdet: Der er ikke sat nogen penge af, hverken til sundhed eller infrastruktur.
Mette Frederiksen (S), 2017-10-05:
Jeg mener, vi bliver nødt til at prioritere vores sundhedsvæsen mere.
Men jeg tror også, vi skal have en diskussion med hinanden om, hvordan vi gør det bedst muligt.
Ét er, kan man sige, de direkte ressourcer, hvor vi jo har en anden økonomisk politik, end regeringen har, og hvor vi ønsker at bruge flere penge på velfærd.
Det er også helt velkendt for ordføreren.
Men det næste er jo så, hvordan vi sikrer, at vores medarbejdere derude faktisk har tid til deres patienter.
Der er jeg utrolig glad for at et flertal har sikret, at vi nu kan få afskaffet produktivitetskravet allerede næste år.
Det tror jeg er en klog beslutning, for det, jeg fornemmer meget stærkt, når jeg er rundt i sundhedsvæsenet, er jo nogle medarbejdere, hvis faglighed er tårnhøj, og som vil alt det bedste, men som ganske enkelt har for travlt.
Det bør så, synes jeg, følges op af dels en ordentlig økonomi på velfærdsområdet i det hele taget, dels – og det tror jeg er, jeg vil ikke sige mindst lige så vigtigt, men det er i hvert fald også vigtigt – at vi kommer videre med den fingrene væk-reform, vi har foreslået, også på sundhedsområdet.
For der er blevet bureaukratiseret meget, og jeg tror, mange af vores medarbejdere oplever at bruge for meget af deres tid i løbet af en arbejdsdag på noget, der ikke er direkte relevant for patienten.
Jane Heitmann (V), 2017-10-05:
Tak for det.
Jeg bed mærke i, at ordføreren nævnte kræftområdet.
Jeg bed også mærke i, at ordføreren nævnte, at hver fjerde kræftpatient ikke får behandling i tide.
Jeg vil da godt sige, at jeg deler den bekymring.
Hvis man kigger på billedet derude, må man jo sige, at der er nogle regioner, hvor det går rigtig godt, men der er også regioner, hvor det går mindre godt.
I Region Hovedstaden, hvor det jo er ordførerens partifælle, der er ved roret, er billedet – apropos Lyserød Lørdag på lørdag, hvor vi har fokus på brystkræft – desværre sådan, at det kun er 54 pct., der behandles inden for forløbstiden.
Så jeg deler sådan set det udgangspunkt, at det skal vi gøre bedre.
Det er jo også derfor, regeringen har afsat 2,2 mia. kr. til en Kræftplan IV.
Men jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren, når jeg nu ligesom fornemmer, at det her, sundhedsområdet, ligger Socialdemokratiet på sinde, hvor meget Socialdemokratiet har afsat til sundhedsvæsenet næste år.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-10-05:
Tak for det.
Fru Mette Frederiksen problematiserede i sin tale, at borgerne på Ærø ikke får lige så meget ud af regeringens foreslåede skattelettelser i kroner og øre som borgerne i Thisted eller Slagelse, i Vejle, Aarhus eller Gladsaxe.
Det skyldes jo ganske enkelt, at borgerne på Ærø ikke betaler lige så meget i skat som borgerne i de her kommuner, jeg lige har nævnt.
I Danmark opkræver vi jo skat i procent af indkomst, og er indkomsten ikke så høj, får man selvfølgelig heller ikke så meget ud af det i kroner og øre, når skatten af indkomsten bliver sænket.
Men nu har fru Mette Frederiksen så en enestående mulighed for at forklare borgerne på Ærø, hvor meget de ville få ud af Socialdemokratiets skattepolitik.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-10-05:
Må jeg godt lige sætte spørgsmålstegn ved, hvad der er mest ambitiøst: at holde op med at bore efter sin egen olie på et eller andet tidspunkt eller at holde op med at være afhængig af olie i det hele taget på et tidspunkt.
Jeg synes, det sidste er mest ambitiøst, for det er det, der fører til CO2-udledning, og det er jo trods alt den, der betyder noget.
Så jeg synes – og det er ikke for at negligere det – at det lidt er en sammenligning af pærer og bananer.
For det ene handler om efterforskningen, og det andet handler om anvendelsen.
Vi har en ambition om at være uafhængige af fossile brændsler i 2050, og det er en god ambition.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-10-05:
Tak for det.
Jeg vil høre, om ordføreren kunne redegøre for statsministerens, synes jeg også, rigtig fine ord i åbningstalen om, at danske unge har mod på verden.
Det er godt, og det er bedst, hvis de kommer hjem igen med nye erfaringer.
Vi har brug for dem.
Det er jeg jo helt enig i.
Betyder det så, at regeringen ønsker at gøre det lettere eller sværere for danske unge at rejse ud og komme hjem igen?
Lotte Rod (RV), 2017-10-05:
Jeg kan forstå på statsministeren, at han er vældig begejstret for eleverne på Esbjerg Gymnasium, men jeg undrer mig over, hvorfor Venstre så vil spare 30 mio. kr. på EG.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-10-05:
Jeg spørger, fordi jeg hørte, at ordføreren i sin tale sagde noget med en curlingstat, som det bliver kaldt; det er sådan noget med, at man er alt for meget over sine borgere og tager sig alt for meget af dem.
Sådan forstod jeg det i hvert fald.
Ordføreren sagde også noget med, at det ikke dur med det her one size fits all, og så tænkte jeg på de nationale test.
Er der ikke noget standardisering og one size fits all i det, når man mener, at alle skal måles efter de samme parametre, og at man skal tvinge alle lærere og alle skoler til at måle efter de samme test?
Så jeg forstår ikke helt, hvorfor Liberal Alliance ikke vil gøre det frivilligt at have nationale test i folkeskolerne.
Christina Egelund (LA), 2017-10-05:
Først tak for kvitteringen for, at vores undervisningsminister har fjernet de her helt absurd mange mål for lærerne.
Det betyder ikke, at vi synes, at man skal holde op med at måle på, hvordan det så går, det betyder bare, at det her med, at der er et politisk fastsat instrument til, med hvilken metode man lige præcis kommer derhen, har vi nu befriet lærerne for.
Men jeg synes stadig væk, at vi skal have en folkeskole, hvor man også løbende måler, hvordan det går.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-10-05:
Tak for det.
Ordføreren nævnte i sin tale, at Liberal Alliance er glade for og stolte over, at undervisningsministeren har fjernet de her tretusinde og noget læringsmål i folkeskolen.
Det er vi i Alternativet også rigtig glade for, fordi det er jo at binde lærerne på hænder og fødder at have så mange mål; det giver ikke mening.
Tak for det.
Jeg vil så høre, om det også betyder, at Liberal Alliance ligesom gerne vil arbejde for at gøre de nationale test frivillige, for det har undervisningsministeren jo tidligere selv ønsket.
Christina Egelund (LA), 2017-10-05:
Det handler jo om løbende at føre en politik og gøre en indsats for, at vi kommer derhen, hvor vi kan komme til at tage kvoteflygtninge igen.
Det er derfor, Danmark støtter op om den aftale, som EU har lavet med Tyrkiet.
Det er derfor, vi støtter op om den indsats, der er, for netop at komme bagmændene til livs, som risikerer andre menneskers liv på Middelhavet.
Altså, spørgeren sidder og ryster på hovedet, men jeg kan ikke give et tal på, hvornår vi er derhenne, hvor situationen er så meget under kontrol, at vi kan tage hul på det med kvoteflygtningene igen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-10-05:
Men det var simpelt hen ikke et svar på mit spørgsmål.
Og mit spørgsmål var simpelt.
Mit spørgsmål var: Hvor langt skal vi ned, før Danmark igen kan give ly til kvoteflygtninge?
Alle mulige andre lande har jo gjort det modsatte og sagt: Historisk mange mennesker er på flugt, så vi hæver selvfølgelig kvoten.
Danmark har som det eneste land sagt: Vi dropper det.
Og ville det være en god idé, hvis andre lande i verden gjorde som Danmark?
Christina Egelund (LA), 2017-10-05:
Men spørgeren indleder jo egentlig med en god beskrivelse af, hvor det er, vi gerne vil hen – altså den ideelle situation, hvor den spontane asyltilgang til Danmark eller til Europa er stoppet, fordi vi netop er kommet af med de bagmænd, som på grusom vis spekulerer i folks nød, og hvor vi så kan tage kvoteflygtninge i stedet for.
Det er jo den ideelle situation, og det er der, vi arbejder på at komme hen.
Og der sker også små skridt i den retning.
Man får løbende bedre styr på Europas ydre grænser, og asyltallet falder, som spørgeren jo også siger.
Men vi er der ikke endnu, og så længe vi ikke er der, er vi også nødt til at tage bestik af, at vi jo siden 2015 i Danmark har taget imod rigtig mange spontane asylansøgere, og det skal vi have til at fungere først
Men jeg vil rigtig gerne hen til det ideelle sted, som spørgeren beskriver.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-10-05:
Og Danmark har jo altså taget kvoteflygtninge siden 1979.
Og hvordan kommer man det?
Samtlige partier siger: Vi vil gerne aflaste nærområderne.
Hvordan gør man det?
Det gør man netop med kvoteflygtningesystemet.
Samtlige partier siger: Der er så mange uretfærdigheder i asylsystemet; hvor ville vi ønske, at dem, der kunne komme forrest, var dem, der havde det største beskyttelsesbehov.
Jamen det er jo netop det, man kan med kvoteflygtningesystemet.
Så sagde regeringen, da man besluttede sig for det her: Jamen der kommer så mange asylansøgere.
Og det gjorde der også i 2015.
Der kom 21.316 asylansøgere i 2015.
Det var så ikke dem alle sammen, der fik asyl, men der kom mange ansøgere.
Nu er vi nede på 2.254 asylansøgere, og igen: Det er så ikke dem alle sammen, som får asyl.
Integrationsministeren sagde forleden, at det er historisk lavt.
Hvor langt skal vi ned ifølge Liberal Alliance, før Danmark igen kan tage kvoteflygtninge?
Christina Egelund (LA), 2017-10-05:
Men jeg har ikke sagt noget om, at 10 pct. skulle fyres, så jeg ved ikke, hvor spørgeren har det fra.
Men selvfølgelig er det da motiverende for den enkelte offentligt ansatte, som har uddannet sig til skolelærer, fordi vedkommende gerne vil undervise, eller har taget en uddannelse som SOSU-assistent, fordi vedkommende gerne vil give en god pleje til de ældre, endelig at have muligheden for at komme af med de regler, som ærgrer dem hver eneste dag, og som forhindrer dem i at udføre det arbejde, som de gerne vil udføre, nemlig at være noget for børnene i skolen eller for de gamle på plejehjemmet, eller hvad det nu kan være.
Selvfølgelig er det motiverende, for jeg tror da på, at de har taget den uddannelse, fordi de gerne vil gøre en forskel for de mennesker, de er sat i verden til at pleje eller uddanne, eller hvad det nu kan være.
Det er da en kæmpestor motivation i sig selv, at de nu endelig kan komme ud af det bureaukrati, som martrer deres arbejdsdag hver eneste dag.
Det synes jeg er det vigtigste.
At man så har nogle nationale test, hvor man måler på, hvordan det går, synes jeg egentlig ikke er det store problem.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-10-05:
Tak for det.
Jeg er måske meget glad for, at der trods alt har været en del ældreordførere i debatten her, for jeg synes faktisk, det manglede i ordførerens tale, at man kom ind på noget i forbindelse med ældreområdet.
Det synes jeg egentlig ville være naturligt at man gjorde, i og med at netop ordførerens parti har fået en ældreministerpost.
Det vrimler jo ikke ligefrem med forslag om det i lovkataloget.
Faktisk er der ingen forslag om det.
Så jeg spekulerer på, om Liberal Alliance slet ikke har nogen ambitioner på ældreplejens vegne.
Christina Egelund (LA), 2017-10-05:
Mig bekendt
gav den vækstplan, som Socialdemokratiet på et tidspunkt lagde frem, faktisk ikke rigtig nogen vækst.
Nu er det jo sådan, at regeringen ikke kun har fremlagt et udspil på erhvervsområdet.
Vi har også fremlagt en skattereform, som jo markant vil øge arbejdsudbuddet, som sænker skatterne for danskere i arbejde, og som gør, at vi kan få øget den private produktivitet og få gang i den private økonomi, for det er den, vi skal bruge til at sikre, at vi både har velfærden og som privatpersoner har noget at leve af i fremtiden.
Julie Skovsby (S), 2017-10-05:
Så kan jeg jo hjælpe lidt med tallene.
Det er jo sådan ifølge Finansministeriet, at erhvervspakken øger BNP med mellem 0,75 mia. kr. og 1,25 mia. kr.
Så nu spørger jeg igen: Er det ambitiøst nok?
Christina Egelund (LA), 2017-10-05:
Jeg må indrømme, at det simpelt hen ikke er mangel på vilje, men jeg kunne ikke helt finde hoved og hale i de tal, som spørgeren remsede op, men så må jeg jo gætte mig frem.
Spørgeren spørger, om regeringens politik i forhold til at skabe vækst og velstand i Danmark er ambitiøs, og ja, det er den.
Da vi dannede den her regering og skrev regeringsgrundlaget, var det den regering med det mest ambitiøse mål i forhold til både vækst og velstand og arbejdsudbud.
Julie Skovsby (S), 2017-10-05:
Når det demokratiske træk kaldes for en planøkonomisk betragtning, bliver jeg bare nødt til at sige, når vi samtidig også ved, hvad regeringens økonomiske politik betyder for tiden til omsorg for de ældre, at det er en kold og kynisk betragtning at komme med.
Det, jeg vil spørge til, er, at det fremgår af regeringsgrundlaget og regeringens 2025-plan, at regeringen vil øge væksten med 80 mia. kr., heraf er det 35 mia. kr., der skal komme ved at øge produktiviteten.
Når man ser den erhvervspakke, der jo øger BNP med 760 mio. kr., gennem Liberal Alliances briller, må man spørge: Er det ambitiøst?
Christina Egelund (LA), 2017-10-05:
Men det er jo en meget underlig tilgang til politik eller til det her problem i det hele taget, hvis man mener, at det faktum, at der kommer flere ældre, betyder, at så skal vi have mere lovgivning, og så skal vi have flere regler.
Er der noget, vi ikke har behov for, så er det mere lovgivning og flere regler på det her område.
Jeg har jo godt set de her artikler i aviserne, og nogle går ufattelig meget op i at sige, at det vigtigste i hele verden er, at man finder på nogle nye regler og noget mere regulering.
Altså, i den forrige regerings periode, hvor fru Astrid Krag var sundhedsminister og jo havde ældreområdet under sit ressort, blev der på det område fremsat to lovforslag på 4 år, så det må jo bekræfte os i, at det vigtigste i verden ikke er at finde på nye love og nye regler.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-10-05:
Nu er lovgivning vel ikke nødvendigvis det samme som regulering.
Det er et faktum, at når man får flere og flere ældre, der skal deles om de samme penge, så kan det blive svært at nå rundt om det hele.
Så jeg spekulerer på, om Liberal Alliance selv synes, at ældreplejen er god nok, som den ser ud i dag, og om det er årsagen til, at der mangler forslag.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-10-05:
Nu sagde ordføreren, at man gerne ville gøre begge dele, og det er jo sådan, at de her penge ikke kommer fra mindre slid på tastaturet og færre brændetimer i bordlampen, men de kommer fra medarbejdertimer.
Så hvis man skal realisere det her for at kunne udbetale det til skattelettelser, som ordføreren også gerne vil, så kræver det jo, at man holder op med at betale løn til de medarbejdere, der udfører bureaukratiet, altså fyrer dem.
Så vil jeg bare høre, når nu ordføreren i sin ordførertale sagde, at medarbejderne er vigtige for afbureaukratiseringsprocessen, hvordan ordføreren forestiller sig at man motiverer medarbejderne til at bidrage til den her proces, når man siger: Hvis I peger på 10 pct. af jeres tid, som I bruger unødvendigt, så kvitterer vi med at fyre 10 pct. af jer alle sammen?