runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2024-01-25:
At Enhedslisten og Venstre ikke sådan er fuldstændig enige om synet på den finansielle sektor og virkningen af skatter, kommer forhåbentlig ikke bag på særlig mange i den her sal, og derfor vil jeg også allerede fra start udløse spændingen og sige, at Venstre ikke kommer til at bakke op om beslutningsforslaget fra Enhedslistens side.
Enhedslisten har en idé om, at den her finansielle transaktionsskat vil kunne begrænse de spekulative handler.
Det vil den muligvis kunne gøre, men den vil også bremse alle andre handler, hvilket er stærkt problematisk.
Enhedslisten har også en idé om, at det her forslag vil give et kæmpe provenu, som man så kan bruge til at styrke velfærden, men forslaget vil ikke gøre os alle sammen rigere; forslaget vil gøre os alle sammen fattigere.
Det vil reducere afkastet for de kunder, som der er i den finansielle sektor.
Det er jo dem, det handler om.
Det er jo ikke bankerne; det er bankernes kunder.
Og det vil medføre negative afledte virkninger, når vi taler opsparing, når vi taler investeringer, og derfor vil det samlet set medføre et samfundsøkonomisk tab.
Det vil også flytte finansielle transaktioner, altså handel med aktier og værdipapirer osv., til lande, hvor der ikke er en tilsvarende afgift.
Så der er altså skadevirkninger forbundet med skatten.
I Venstre anerkender vi selvfølgelig, at der er behov for at betale skat.
Der er behov for finansiering af vores velfærdssamfund, men vi anerkender også, at der er skadevirkninger forbundet med at opkræve skat.
Det, man beskatter, bliver der mindre af, og finansielle transaktioner er altså med til at gøre os alle sammen rigere, især selvfølgelig dem, som er kunder, og som har aktier osv.
Den model, der drøftes i EU, er problematisk, for det første, som jeg var inde på, fordi den ikke løser det problem, som Enhedslisten forestiller sig den vil løse, og så er det altså langtfra sikkert, at den vil bidrage til noget positivt.
Tværtimod er sandsynligheden, at det vil få samlede negative konsekvenser for økonomien.
Vi kan godt gå ind for særskatter på enkelte brancher, også i situationer, hvor det medfører et samfundsøkonomisk tab, men så skal det være begrundet i hensynet til klima, hensynet til sundhed eller for at begrænse miljøskadelige aktiviteter, og det er der ikke tale om her.
Hvad andre partier har ment før og efter, vil jeg ikke kloge mig så meget på, men jeg vil i hvert fald konstatere, at det skattestop, der står i regeringsgrundlaget, næppe var blevet vedtaget, hvis det havde været en rent socialdemokratisk regering.
Det er et skattestop, som vi er endog særdeles tilfredse med, og det er jo også et skattestop, som er en grund til – ikke den eneste grund, men også en grund til – at vi ikke kan støtte Enhedslistens beslutningsforslag.
Så jeg håber ikke, at hr. Pelle Dragsted m.fl. bliver alt for skuffet, når jeg nu meddeler, at vi siger tak for forslaget, men det bliver et nej tak.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-25:
Tak for det.
Nu siger ordføreren, at det, man beskatter, er det, man får mindre af.
Det er jeg jo helt enig i, og det er derfor, at vi synes, at en skat på højfrekvent handel med aktier er godt.
For det er en skat på den meget hurtige handel med aktier, som sker.
Hvor en gennemsnitlig aktie i Danmark er ejet i mange måneder, er varigheden af et gennemsnitligt ejerskab af en aktie i sådan et firma, der handler med højfrekvente handler, en tusindedel af et sekund.
Det vil sige, at når man beskatter selve handlen, er der jo tale om en meget, meget større beskatning af dem, der omsætter mange tusind aktier i sekundet, end det er tilfældet med den pensionsopsparer, der har en aktie i mange, mange måneder, måske i flere år.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Er ordføreren ikke enig i, at en skat på højfrekvente handler vil begrænse den højfrekvente handel, som netop er spekulativ?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-01-25:
Jo, måske.
Det kan også være, at de højfrekvente handler bare vil flytte steder hen, hvor der ikke er sådan en særskat, og så har vi ikke fået noget som helst ud af det.
Det er det ikke.
Den finansielle sektor bidrager positivt til samfundsøkonomien.
Så har der været finanskriser, bankkrak osv.
Det er vi helt med på.
Det havde selvfølgelig været rart, hvis man kunne undgå det, men som den socialdemokratiske ordfører også var inde på, er der ikke noget quickfix.
Der foregår ting i den finansielle sektor, som det ville være rart hvis man kunne undgå.
Det kan godt være, at det ville begrænse noget af det, vi gerne vil undgå, men det ville til gengæld også begrænse en masse af det, som vi ikke ønsker at undgå.
Det er i hvert fald vurderingen, at det samlet set ville lede til et samfundsøkonomisk tab.
Altså, vi ville samlet set blive fattigere og ikke rigere, hvis man vedtog det her beslutningsforslag.
Anders Kronborg (S), 2024-01-25:
Jamen det bliver jo sådan en kafkask diskussion med Dansk Folkeparti.
Der er jo ingen tvivl om, hvis vi ser på, hvad det indre marked og hvad handel over grænserne har betydet for vækst, for velstand og for, at tjenesteydelser og varer frit kan bevæge sig, at det har haft en massiv betydning i forhold til dansk erhvervsliv.
Det er jo det samarbejde, som hr. Peter Kofods parti vil ud af.
Hvis man skal reflektere over det, tror jeg, man vil se, at det vil skade danske interesser; det vil skade dansk erhvervsliv, og det vil skade velfærden i Danmark.
Men altså, jeg tror da bestemt også, at Danmarksdemokraterne vil give mig ret i, at på de finansielle markeder er der udfordringer med hurtige, spekulative, risikable, usikkerhedsskabende investeringer, og at det er en væsentlig risiko i forhold til stabiliteten.
Men vi kommer til at afvise det her beslutningsforslag, og nu tror jeg jo, at den her regering i hvert fald varer ved de næste 3 år.
Indtil videre ser det jo ikke ud til, at der overhovedet er en udløbsdato for det meget progressive samarbejde, der er, så ordføreren kan sove fuldstændig roligt om natten.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-25:
Så der er der jo i hvert fald en faglig diskussion, hvor jeg vil sige, at meget stærke faglige stemmer er uenige i det, ordføreren sagde der.
Til gengæld er jeg meget enig i det sidste, ordføreren sagde, altså at der er problemer på de finansielle markeder, og at de her højfrekvente handler, som fylder op mod 50 pct. på de amerikanske markeder og op mod 40 pct. på de europæiske markeder, er problematiske.
Så hvad vil Socialdemokratiets svar være, hvis ikke det er, at man indfører en finansskat?
Anders Kronborg (S), 2024-01-25:
Jamen jeg synes jo, at vi har flere tiltag i forhold til at komme usikkerheder til livs.
Altså, vi har jo så sent som i sidste uge, tror jeg det var, haft en rigtig fin diskussion herinde, vi har to gange om året en diskussion om EU's sortliste, som vi tilslutter os, og vi har minimumsbeskatning.
Så jeg synes sådan set, at det her er noget, vi følger tæt, og der er en stor tillid til finansmarkedet i Danmark.
Men jeg vil gerne anerkende over for SF's ordfører, at uanset om der er et flertal i forhold til regeringsgrundlaget, der afviser det her, så synes jeg, det her er en løbende diskussion, som vi skal have med hinanden i det her hus, og så er der jo også nogle politikere på europæisk plan, der kan være med til at tage den her diskussion.
Men jeg er også bare nødt til, når jeg står her på talerstolen og der kommer et seriøst forslag fra Enhedslisten, at være fuldstændig ærlig om, hvordan Socialdemokratiet stiller sig, og der har jeg lagt fuldstændig klart frem, at vi nærer sympati for det her forslag, og at vi selv har skrevet det i vores oplæg, men at vi også har en forpligtigelse i forhold til de aftaler, som vi laver i et regeringsgrundlag.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-25:
Radikale Venstre støttede at indføre sådan en skat, så derfor var flertallet der jo.
Mit andet spørgsmål går på: Erkender og er ordføreren enig i den konklusion, som Europa-Kommissionen kom med, hvor den skønnede, at hvis man indførte sådan en skat, ville det give en mindskning af bnp på 0,28 pct., altså en mindskning af også dansk bnp?
Anders Kronborg (S), 2024-01-25:
Nu var ordføreren jo selv til stede i Skatteudvalget i den her uge, hvor der var et kæmpe ekko i rummet – ordføreren og jeg selv var de eneste, der var mødt op i Skatteudvalget.
Så jeg vil opfordre så mange af Folketingets partier som muligt til at deltage i møderne i Skatteudvalget, når vi har det her beslutningsforslag, for så synes jeg, det vil være helt nærliggende at tage en god økonomisk diskussion, også om, hvordan vi kan komme flere røvere og banditter, om jeg så må sige, til livs i forhold til det finansielle marked.
Men det kræver jo, at man møder op i Skatteudvalget – så vil jeg meget gerne være med til at tage en diskussion omkring det her.
Som vælgerne har sammensat Folketinget, uanset om Socialdemokratiet støtter det her forslag eller ej, er der ikke flertal for det.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-25:
Nej, og det er jo egentlig talt lidt interessant, for i sidste periode var der flertal i Folketinget for at indføre den her.
Så spørgsmålet er jo: Når det var Socialdemokratiets politik og har været Socialdemokratiets velbeskrevne politik siden 2012, igen fremsat som forslag i 2017, hvorfor gennemførte man det så ikke i sidste periode?
Der var jo et rødt flertal, og Radikale Venstre støttede det jo også.
Så hvorfor gennemførte man ikke sin politik i sidste periode, hvor der var et flertal for det?
Anders Kronborg (S), 2024-01-25:
Ja, det er jo et rigtig, rigtig fint spørgsmål.
Jeg kan ikke svare på, hvorfor det her ikke kom i sidste periode – det må jeg være fuldstændig ærlig at svare.
Mig bekendt har jeg ikke noteret, at f.eks. Radikale Venstre støttede det i sidste periode, men omvendt kan Lars Boje Mathiesen jo også spørge hr. Pelle Dragsted, når der nu var et andet flertal i Folketinget i sidste periode, hvorfor Enhedslisten eller for den sags skyld Socialistisk Folkeparti ikke, om jeg så må sige, fremsatte det her forslag som beslutningsforslag hver tredje uge.
Mig bekendt var der ikke den store bevågenhed omkring det her i de sidste 4 år.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-25:
Den begrundelse, at man har indgået et kompromis, kan jeg kun respektere.
Det synes jeg er reelt, og derfor er jeg også glad for at få slået fast, at Socialdemokratiet synes, det er et godt forslag.
Nu nævnte skatteministeren også det her med listen over skattelylande, men det handler jo ikke om det; altså, det handler om noget andet på skatteområdet.
Men der er jo rigtig mange elementer i forhold til skat.
Lad mig komme med to forslag, som jeg håber ordføreren vil tage med videre.
Det ene er at sige, at det her altså godt kan lade sig gøre inden for skattestoppet, hvis man kompenserer branchen; det står i regeringsgrundlaget.
Det andet er at sætte begrænsninger på, hvor hurtigt man kan handle på markedet.
Hvad siger ordføreren til det?
Jeg ved ikke, hvad det er for nogle tanker, hr. Lars Boje Mathiesen henviser til.
Det er klart, at SF gerne vil have det størst mulige aftryk på politikken i Danmark.
Det kan man få i en regering, men det kan også blive som støtteparti, som vi var i sidste periode.
Vi laver ikke sådan nogle røde linjer.
Men det er klart, at vi ikke ændrer vores politik, fordi vi indgår nogle kompromiser.
Og det er egentlig der, jeg appellerer til Socialdemokratiet, i forhold til at man står helt hårdt fast på, at det her er socialdemokratisk kernestof, og man så ikke har fået det med i regeringsgrundlaget.
Nu siger ordføreren det her med, at man ville flytte meget af handlen.
Det, man kan se i nogle af de lande og i f.eks. Frankrig, som jo netop har en skat på højfrekvent handel, er jo, at man har gjort det til et princip, at i forhold til franske firmaer, uanset hvad for nogle børser der handles på, vil der blive pålagt den her skat.
Derfor flytter man ikke bare handlen mellem forskellige børser.
Man sikrer nemlig, at det gælder for de virksomheder, der holder til i Europa, hvis man går ind i sådan en samlet ordning som den her.
Så er ordføreren ikke med på, at man kunne lave en ordning, hvor man ville ramme samtlige europæiske firmaer, hvis man gennemførte det i EU?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-01-25:
Så stiller man i det her tilfælde franske virksomheder ringere end virksomheder, der er beliggende i andre lande.
Det giver ikke meget mening.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-25:
Først bare tak til SF for at have kæmpet for det her i mange år sammen med Enhedslisten.
Hvad tænker ordføreren om den slingrekurs, som vi oplever fra Socialdemokraternes side her, altså at man så markant går ud igen og igen og siger, at det her står Socialdemokratiet bag, og at vi i dag så alligevel hører en eller anden sang, der lyder mere som noget, der kommer fra den anden side af salen, om, at det kan koste på vækst i antallet af arbejdspladser, hvad man ellers har afvist tidligere?
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-25:
Jeg synes, det er problematisk, og jeg synes faktisk, at skatteministeren sagde det meget godt: Hvis man indgår kompromiser, er det vigtige jo, at man ikke får taget farve af de kompromiser, og at man ikke ændrer sin politik på den baggrund.
Derfor synes jeg, Socialdemokratiet burde vedkende sig, at det er et kompromis, de har indgået i regeringen, og så må de jo argumentere for den holdning, som Socialdemokratiet har haft historisk, nemlig at det er fornuftigt at begrænse spekulationen på de finansielle markeder og ikke, at det skader væksten og antallet af arbejdspladser.
Så jeg var nedslået efter skatteministerens tale.
Jeg mener, at den socialdemokratiske ordfører måske fik rettet lidt op på det og sagt, at man trods alt stadig væk er positiv over for en finansskat, og det mener jeg vi bør forfølge.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-25:
Det her er vel så også et af de mange eksempler på, hvad det ligesom er, det har kostet i den socialdemokratiske politik at have allieret sig med højrefløjen i en regering, og vi kunne pege på mange andre, men her drejer det sig om noget så essentielt som at kunne sige, at man samarbejder med lande som Tyskland, Frankrig og Portugal og mange andre lande om at prøve at forhindre en ny finanskrise ved at stoppe de her spekulative handler.
Er det ikke en høj pris sammen med mange andre, der bliver betalt, for den her koalition med højrefløjen?
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-25:
Nej, det kan jeg ikke svare på.
Og jeg må jo sige, at jeg ikke sad i Folketinget på det tidspunkt, og ansvaret må pålægges den socialdemokratiske regering, der ikke fremsatte forslaget.
Jeg ved ikke, hvad der har været af drøftelser.
Når hr. Carl Valentin har spurgt den daværende finansminister Bjarne Corydon, er det jo, fordi hr. Carl Valentin dengang var formand for SF Ungdom og der var et regeringssamarbejde med Socialdemokratiet.
Jeg synes, der er et fælles ansvar for, at det her ikke er blevet til noget.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-25:
Det er fair nok, at ordføreren ikke sad i Folketinget, da SF senest var parlamentarisk grundlag for en regering.
Men man repræsenterer altså et parti, som var det, og man skal også stå og forsvare den politik, som de havde dengang.
Man kan ikke bare få carte blanche for tiden, inden man selv kom i Folketinget.
Så jeg synes, at man kommer lidt let om det, ved at man ikke forklarer, hvorfor SF ikke fik det ind i regeringsgrundlaget, eller hvorfor man ikke har fremført det alle de gange, hvor man har siddet i finanslovsforhandlinger.
Altså, man havde et forslag, dengang man sad i opposition – og bum, nu er man i opposition igen, og så ved man godt, at forslaget ikke bliver vedtaget, og så fremsætter man forslaget igen.
Men når det kan vedtages, fremsætter man det så ikke.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-25:
Det er jo desværre sådan, at praksis herinde er, at det meget sjældent er gennem beslutningsforslag, at man får sin politik gennemført direkte, og sådan var det også for SF i sidste periode.
Det, der blev gennemført, var jo aftaler lavet ovre i ministerierne, som senere blev implementeret.
Jeg ved, at SF har nævnt det.
Jeg ved, at det har været SF's politik.
Jeg har selvfølgelig ikke siddet med til finanslovsforhandlingerne på det tidspunkt.
Jeg sad heller ikke med til forhandlingerne om regeringsgrundlaget.
Men det er klart, at det er SF-kernestof, og jeg vil gå stærkt ud fra, at vi har forfulgt det alle de steder, hvor vi kunne – men bare ikke med beslutningsforslag i salen, for det er sjældent sådan, man får noget igennem som støtteparti.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-25:
Nu har man været meget efter Socialdemokratiet, fordi de har indgået i en regering, hvor det så ikke var en del af politikken.
Kan SF indgå i en regering, som fortsat ikke vil indføre sådan en skat?
Jeg ved, at der er tanker fra SF's side om måske at indgå i en regering på et tidspunkt.
Altså, hvis det er så vigtigt for SF, kan man så indgå i en regering, som ikke vil indføre sådan en skat?
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-25:
Jo, det synes jeg er en høj pris, og jeg synes heller ikke, at det står så entydigt i regeringsgrundlaget, som Socialdemokratiet påstår.
Det her handler jo ikke alene om, hvor stor statskassen skal være, og hvor mange penge vi skal kradse ind; det handler jo simpelt hen om at undgå fremtidige krak på finanssektorens område.
Så jeg synes, det er en høj pris.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-25:
Tak for det.
Nu er det jo ikke så overraskende, at Venstre er uenig med Enhedslisten, men det er måske lidt overraskende, at Venstre er uenig med f.eks. den tyske centrum-højre-regering, med den franske Macronregering og med mange andre borgerlige regeringer i Europa, som jo er tilhængere af det her og arbejder aktivt for det i EU.
Så hvorfor er det, at Venstre herhjemme har en helt anden linje end deres lignende partier, altså andre selverklærede liberale partier, i resten af Europa?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-01-25:
Det kan jeg simpelt hen ikke svare på.
Jeg ved ikke, hvad baggrunden er for, at man i Tyskland og Frankrig indtager andre standpunkter.
Det sker ganske ofte, at man f.eks. i ALDE-gruppen, altså den liberale gruppe, eller Renew Europe-gruppen, som Macrons parti er med i, ikke ser ens på forskellige spørgsmål.
Det er der sådan set ikke noget fuldstændig usædvanligt i.
Jeg tror også, at det sker i den koalition, som Enhedslisten deltager i, altså at man ikke er enige om alle spørgsmål i Europa.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-25:
Det er godt nok.
Det er et spørgsmål om, om man mener, at det her redskab er et effektivt redskab til, om man så må sige, at sikre, at investeringer også har en påvirkning på den reelle økonomi, på arbejdspladser og på produktion og ikke bare er et finansielt cirkus.
Det er jo det, der er tilfældet med de her højfrekvente handler.
Ordføreren sagde, at de højfrekvente handler gavner samfundsøkonomien.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren uddybe.
For det her er jo ikke penge, der går til en virksomhed.
Det er bare maskiner, der i en tusindedel af et sekund handler de her aktier frem og tilbage igen og igen.
Hvordan påvirker det samfundsøkonomien positivt?
Anders Kronborg (S), 2024-01-25:
Det er jo muligt, at hr. Carl Valentin har spurgt hr. Bjarne Corydon om det.
I givet fald er det chefredaktøren på Børsen, han har spurgt på det tidspunkt, for hr. Carl Valentin og hr. Bjarne Corydon har ikke siddet i Folketinget på samme tidspunkt.
Hr. Bjarne Corydon forlod Folketinget i 2016, og hr. Carl Valentin kom ind væsentlig senere.
Så det, ordføreren jo sådan set bekræfter her, er, at det her ikke betød særlig meget for SF i sidste periode.
Nu blev jeg udfrittet i forhold til historieskrivningen, så SF må da kunne svare helt klart og tydeligt på, hvorfor det her ikke blev fremsat i sidste periode, hvor SF var en afgørende faktor i forhold til flertallet.
Anders Kronborg (S), 2024-01-25:
Tusind tak.
I forhold til det spørgsmål, jeg stiller nu, anerkender jeg fuldstændig, at hr. Sigurd Agersnap først blev valgt til Folketinget her i november 2022.
Jeg kan huske hele sidste periode, da der var et rødt flertal i Folketinget; der var et forståelsespapir, og jeg tror, uden at tage munden for fuld, at SF måske var det parti af de partier, der sad uden for regeringen, der havde allerstørst indflydelse.
Der var et progressivt samarbejde.
Der var ikke grænser for, hvilke sager SF kunne tage op i den periode.
Jeg kan huske, at jeg som fødevareordfører bl.a. diskuterede med hr. Carl Valentin herinde i Folketingssalen, om der skulle indføres kødfrie dage i Snapstinget for politikerne.
Så det var jo de helt store sager, som SF dengang smed på paletten til diskussion.
Så det er bare sådan et kort spørgsmål: Hvorfor bragte SF ikke det her beslutningsforslag op, da de virkelig havde indflydelse i sidste periode og der var rødt flertal?
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-25:
Jeg synes, det er et specielt spørgsmål.
Der er ingen tvivl om, at SF har presset på for en finansskat, og det har vi også før 2017.
SF var med til at få det ind i regeringsgrundlaget i SRSF-regeringen.
Der stod, at man skulle presse på for en finansskat i Europa.
Det blev aldrig til noget.
Jeg kan huske, at hr. Carl Valentin, som ordføreren nævnte, spurgte hr. Bjarne Corydon: Hvordan går det med at presse på i EU for den her finansskat?
For det var aftalen.
Så tror jeg, det er rigtigt, at der er et fælles ansvar både fra Socialdemokratiets side og fra SF's side for, at det ikke blev til noget i sidste periode.
Jeg sad her ikke.
Jeg kender ikke diskussionerne ovre i Erhvervsministeriet og Finansministeriet.
Men jeg er da ærgerlig over, at det ikke er lykkedes, og jeg synes, man bør udnytte muligheden nu for at presse på for det.
Der kan jeg så bare forstå, at det jo ikke er det, Socialdemokratiet vil.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-01-25:
Den samlede virkning er positiv.
Det er i hvert fald det, der er vurderingen.
Handel med aktier, både når det går stærkt, altså rigtig stærkt, og når det går mindre stærkt, er med til at styrke samfundsøkonomien.
Kunne der være andre måder, som var mere hensigtsmæssige?
Men jeg har endnu til gode at se det redskab, som altså gavner mere, end det skader.
Samira Nawa (RV), 2024-01-25:
Mange tak.
Jeg blev bare lidt træt af, at både ministeren og den socialdemokratiske ordfører omtaler den her aftale omkring afgift på fly, som om det alene har noget at gøre med flybranchens grønne omstilling.
Det er jo en finansiering af en ældrecheck, der er tale om.
Grunden til, at jeg egentlig lige bad om ordet, er, at jeg gerne vil høre den socialdemokratiske ordfører, om Enhedslistens beslutningsforslag bliver afvist på baggrund af de meget konkrete beløbsgrænser, der bliver sat, eller om det er en generel afvisning af, at også brugen af privatfly skal afgiftspålægges.
Lea Wermelin (S), 2024-01-25:
Først vil jeg sige noget om den aftale, der er blevet lavet.
Vi kommer jo også til at diskutere det om lidt med det næste punkt, der er på dagsordenen i dag.
Det handler jo om en grøn omstilling af flysektoren.
Så er jeg med på, at Radikale Venstre havde nogle andre ønsker og derfor endte med ikke at være med.
Vi finansierer også ting med vores afgifter i Danmark.
Det gælder den her afgift, og det gælder andre afgifter.
Vi er sådan set stolte over, at vi også kan give noget mere til de hårdt trængte pensionister.
Men det ændrer jo ikke på, at det, vi finansierer med den passagerafgift, også vil være med til en grøn omstilling af indenrigstransporten på flysiden i Danmark.
I forhold til den anden del omkring det konkrete beslutningsforslag vil jeg sige, at grunden til, at vi ikke synes, at beslutningsforslaget her er en god idé, jo i virkeligheden handler om alt det andet arbejde, vi laver.
Det er det, som vi står på.
Derfor kan man sige, at for os handler det om at omstille hele den her sektor, og det er sådan set det arbejde, vi mener vi er i gang med.