runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kasper Sand Kjær (S), 2021-04-13:
Det er jo rigtigt, at den her del er noget af det, der har været diskuteret meget.
Det er en vigtig del af lovforslaget, men det er jo heller ikke hele lovforslaget – det synes jeg jo hører med.
Men hvor skal det defineres, hvilke links der er omfattet?
Altså, jeg tror, at jo mere specifikke vi bliver i lovgivningen, jo oftere vil vi skulle opdatere den, fordi teknologien hele tiden udvikler sig, og fordi vi ikke vil kunne tage højde for de nye teknologiske løsninger, der kommer.
Derfor synes jeg egentlig, at vi har ramt en god balance i lovforslaget her, hvor der er et rum til den konkrete forhandling mellem – jo i det her tilfælde – de medier, der har lyst til at indgå i en kollektiv forhandlingsorganisation over for techgiganterne, i forhold til hvad der skal opkræves betaling for.
Nej, det er jeg egentlig ikke så nervøs for, og det er heller ikke det, jeg hører medierne være nervøse for, altså at vi lægger den begrænsning ind med lovforslaget, som det er i dag.
Jeg tror grundlæggende på, at det, som medierne jo for alvor har en interesse i med det her lovforslag, er at sikre, at når techgiganterne ikke bare lader nogle uploade links til artikler, men når artiklernes indhold sådan for alvor bliver en del – sådan »embedded«, som det hedder med et ikke så dansk begreb – af platformen, og man dermed ikke behøver at søge over på mediets side længere for at læse nyheden.
Det er jo i den situation, at der skal finde en betaling sted, og det synes jeg loven giver rigelig mulighed for at forhandle.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-13:
Jeg er glad for den sidste klarificering, for det er jo noget af det, der har været i debatten, altså om, hvornår det er, de her platforme skal betale.
Vil det efter ordførerens opfattelse være sådan, at hvis nu et medie, f.eks. Politiken, lægger en artikel op på deres side på Facebook, så skal Facebook betale for det?
Det er jeg glad for.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-04-13:
Det ville i hvert aldrig skulle være fra politikeren, for det er jo tjenesterne, vi regulerer i loven, ikke?
Så det vil jo så f.eks. skulle være Facebook, der ville skulle lave en betaling.
For som hr. Lars Boje Mathiesen sikkert ved, så kan den, når hr. Lars Boje Mathiesen lægger noget op på sin facebookside, jo både dele selve linket, og den kan også dele en del af indholdet fra den side, man nu linker til.
Og det er klart, at hvis det, man deler dér, bliver så omfangsrigt, at man jo reelt ikke behøver læse det, hr. Lars Boje Mathiesen linker til, så er det jo grundlag for en konkret forhandling mellem medierne og techgiganterne, i forhold til om der skal finde en betaling sted, fordi man ikke længere behøver bruge mediernes platforme, men udelukkende behøver være på techgiganternes platforme.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-04-13:
Men da direktivet blev forhandlet, var diskussionen jo også hele tiden: Hvor er det, vi sætter grænserne?
For hvis ikke man sætter grænserne ordentligt, får vi heller ikke reguleret tech-giganterne ordentligt.
Det er jo det, man kan frygte, nemlig at vi ender i en situation uden definition, uden at vi tør gøre vores arbejde, og så det flyder rundt.
Og ja, det skal opdateres løbende, fordi der er en teknologisk udvikling.
Men er ordføreren ikke bange for, når vi ikke definerer ud over url'en, som det jo er defineret, når man læser loven nu, at det så kun vil skabe konflikt og besvær i forhold til den forhandling, som helst skulle være en frugtbar og god forhandling?
Heidi Bank (V), 2021-04-13:
Jeg må bare indrømme, at jeg mener, det er fuldstændig forfejlet i forhold til den situation, de unge mennesker står i, og deres forældre står i.
Jeg mener ikke, at DF tager deres situation alvorligt nok, når man udtrykker det på den måde, og man så kan henvise til en tidligere minister.
Det mener jeg simpelt hen er forkert.
Men vil ordføreren lige klargøre det igen, for jeg er nødt til at være helt klar på det her: Mener ordføreren, at det, hvis man er fyldt 18 år, er problematisk, at man får skiftet sine sidste fire cifre i cpr-nummeret?
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-04-13:
Det er jeg ikke sikker på at jeg synes.
Jeg synes, det er en ting i det øjeblik at man tager det fulde skridt, at man gennemgår en afsindig vanskelig operation osv. osv., men en anden ting er det der med bare at skifte sit personnummer.
Så er vi tilbage i den der radikale tankegang, hvor man bare siger, at det skal være det samme, altså at vi bare skal have et personnummer, og det er ligegyldigt, om man kan se, om det er en mand eller kvinde.
Jeg synes ikke, det er ligegyldigt, overhovedet ikke.
Jeg synes slet ikke, det er ligegyldigt, og det er jo korrekt, at der står – og det har ministeren fremført; det står også i forslaget, og det er fremført i utallige debatter og kronikker om det her – at man bare kan skifte det igen.
Den tidligere minister Mogens Jensen, som stod for det i sin tid, fremførte det meget firkantet: Nå, ja, men man kan bare skifte det igen.
Inger Støjberg (UFG), 2021-04-13:
Det er jo bare ikke et rigtigt svar.
Men skal jeg forstå det sådan – og ordføreren kan bare sige ja eller nej – at for Socialdemokratiets vedkommende skal der ikke være en nedre grænse for, hvornår man juridisk kan skifte køn?
Birgitte Vind (S), 2021-04-13:
Altså, verden er ikke sort-hvid, fru Inger Støjberg.
Det er jo altså sådan, at vi alle sammen kan blive klogere.
Vi kan debattere med hinanden og på den måde flytte os.
Så jeg prøver at sige det en gang til: Lige nu står der i regeringens udspil, at der ikke er en nedre grænse, men vi er åbne for en dialog og vil selvfølgelig også lytte til de argumenter, der kommer fra Det Etiske Råd.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-04-13:
Tak for det.
Det synes jeg jo er ærgerligt, og jeg sad og ventede i langt tid, før jeg kunne finde ud af, hvor Venstre stod, og til slut forstod jeg så, at man vil tillade juridisk kønsskifte fra 15-17 år; det er sådan, jeg har forstået det.
Jeg må så bare spørge ordføreren om noget, for jeg synes, der er så mange uklare ting.
Hvis nu f.eks. en 16-årig dreng skifter juridisk køn til at være pige, skal vedkommende så gå i bad med pigerne?
Og skal man kunne stille op til en professionel sport som pige, som dreng – som hvad?
Altså, det her er jo virkelig, virkelig svært, medmindre man altså har den holdning, at det gør man ikke, og er helt klar i sin holdning og sin retorik i forhold til det her.
Jeg måtte vente længe, før jeg fandt ud af, hvor Venstre egentlig stod.
Jeg er ærgerlig over, at blå blok ikke kan stå sammen om det her.
Det må jeg sige.
Men jeg må bare sige, at man også må have taget stilling til det.
Altså, hvad gør man med de der store børn, der pludselig skifter fra det ene til det andet?
Går man hele vejen – i bad, til sport – hos det køn, man så nu er blevet, eller hvad?
Hvilken holdning har man til det?
Fatma Øktem (V), 2021-04-13:
Naturligvis er det også sådan nogle spørgsmål, man hører.
I dag er det allerede sådan, at vi hører, når vi spørger, at selv om man ikke har foretaget juridisk kønsskifte, finder de faktisk ud af det.
Ude på skolerne og i daginstitutionerne rundtomkring er der faktisk stor forståelse for at løse det.
Og når jeg så spørger de unge, jeg har mødt – jeg ved ikke, om ordføreren har talt med nogle af de unge mennesker, for hvem det betyder rigtig meget – hører jeg, at de typisk klæder om enten noget før eller også har en aftale om, at de kommer ind i et andet lokale, hvor de skifter deres tøj uden de andre.
Så man har sådan set kunnet finde ud af det indtil nu, og det gør man nok også fremadrettet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-04-13:
Jeg tror, det bliver svært.
Det må jeg så bare sige.
Uden at bringe det ind i det her, så sad jeg lige og tænkte på, at der også er en anden gruppe i vores samfund, som også skal have nogle særrettigheder.
Jeg tror, det efterhånden bliver svært at gå i bad.
Det var bare for at tage et enkelt eksempel.
Men jeg bemærkede også – og det er så første gang, vi har haft det i debatten, og jeg ville selv have bragt det ind – at man jo også kan ændre holdning.
Man kan jo bare skifte tilbage igen, ikke?
Alt er sådan mere eller mindre ligegyldigt, og jeg må altså sige, at jeg er så forvirret på et højere plan.
Altså, jeg synes, det her åbner en ladeport af forvirring, også med Venstres stillingtagen, som jeg må sige at jeg er virkelig ærgerlig over, men det er jo frit.
Birgitte Vind (S), 2021-04-13:
I den socialdemokratiske gruppe har vi selvfølgelig talt med hinanden om det udspil, vi er kommet med, hvor vi siger, at der ikke er nogen nedre grænse.
Men vi er også optaget af, at der også er andre holdninger, og dem skal vi lytte til.
Det er vi selvfølgelig åbne for.
Men indtil videre står det jo sort på hvidt – ja, det er regeringens udspil, men det er også Socialdemokratiets – at der ikke er nogen nedre grænse, men vi er åbne over for det.
Fatma Øktem (V), 2021-04-13:
Jamen det er ikke nemt – altså, det er jo ikke en nem debat.
Vi har også haft debatten flere gange i Venstres gruppe, og det er rigtigt, at der er mange ting at tænke over, der er mange ting, der skal falde på plads, men vi har valgt at sige, at det vi gør det for den gruppe, for hvem det betyder rigtig meget, og den her gruppe ønsker ikke at skille sig ud.
Jeg tror, at fru Pia Kjærsgaard glemmer, at der findes nogle mennesker, som egentlig bare gerne vil have lov til at være sig selv, og som vil være normal, som jeg sagde i min tale.
Så jo, der er sikkert mange ting, vi skal ind at kigge på, med hensyn til hvordan vi får det til at lykkes.
Det lykkes faktisk allerede i dag.
Der er børn, der får hormonbehandlinger, og som er ved at udvikle sig til det modsatte køn af det, de er født med.
De kan godt finde ud af det.
Jeg tror ikke, at det er der, vi skal sætte vores fokus.
Jeg synes, vi skal sætte vores fokus på dem, der virkelig har et problem; og de, der gerne vil have lov til at være et fuldt og helt menneske, skal have muligheden for det.
Henrik Dahl (LA), 2021-04-13:
Tak for det.
I 2012 foreslog Det Radikale Venstre, at man kunne indføre kønsneutrale pas og cpr-numre, og Venstres politiske ordfører på det tidspunkt var fru Ellen Trane Nørby, og hun afviste blankt det her forslag, idet hun til bl.a. Berlingske sagde, at det var et ideologisk forsøg på at ophæve kønsbetegnelsen i det danske samfund.
Hvad er der sket i Venstre, siden fru Ellen Trane Nørby plaffede det her forslag fra Det Radikale Venstre ned uden pardon og til i dag, mindre end 10 år senere, hvor vi står og hører Wokevenstre gøre sig selv til talsmand for, at man skal kunne skifte cpr-nummer?
Fatma Øktem (V), 2021-04-13:
Jamen det er dog utroligt.
Jeg kan sige det samme som fru Ellen Trane Nørby: Vi har ikke lyst til at ændre på cpr-systemet, det har vi overhovedet ikke.
Det, hr. Henrik Dahl glemmer med de her unge, er, at de ikke har lyst til at shoppe, de vil bare gerne have deres rigtige cpr-nummer, det cpr-nummer.
De har taget stilling til det.
Det er ikke, fordi de ikke har taget stilling, så det er ikke flydende, og det er heller ikke det, Venstre står for.
Vi siger: For den gruppe, der virkelig har et problem, vil vi gerne være behjælpelige.
Vi siger ikke, at alle bare skal skifte cpr-nummer, det har overhovedet ikke noget med det at gøre.
Jeg ved godt, at hr. Henrik Dahl også tidligere har været ude med nogle meldinger baseret på rygter om, hvor Venstre stod i det spørgsmål, men det, vi vil gerne vil, er at give 15-17-årige muligheden for at kunne søge om juridisk kønsskifte med samtykke fra deres forældre.
Henrik Dahl (LA), 2021-04-13:
Men jeg synes stadig væk ikke, jeg har fået svar på mit grundlæggende spørgsmål, som kan formuleres meget enkelt: Hvorfor er Venstre woke?
Det er jo bare meget, meget underligt, at Venstre køber ind på lgbt-lobbyens forslag til, hvordan man håndterer kønsfysfori.
Der findes alle mulige andre måder at gøre de her ting på, og det er jo et fænomen, der har været kendt i mange, mange år blandt psykiatere, og hvor man har alle mulige andre forslag til, hvordan man kan løse det her problem, fordi det selvfølgelig skal løses, og så vælger man den absolut mest woke løsning, der overhovedet findes, og jeg kan slet ikke kende Venstre som et woke parti.
Jeg bor selv i Jylland, hvor Venstre står rigtig stærkt, og der er i hvert fald ikke nogen woke mennesker i Esbjerg Kommune, hvor jeg bor.
Fatma Øktem (V), 2021-04-13:
Hvorfor er Vestre woke?
Det er Venstre heller ikke.
Hvorfor er Liberal Alliance ikke liberal?
Altså, så kunne jeg jo stille det samme spørgsmål om frihed til at være den, man er: Hvorfor er Liberal Alliance ikke liberal?
Man må da have retten til at være den, man er.
Det står Liberal Alliance åbenbart ikke inde for, så Liberal Not Alliance må det være.
Vi har ikke ændret holdning, og jeg tror, at lige meget, hvor langt du kan gå i Venstre, er det en liberal kerneværdi: frihed til at være den, man er, frihed til forskellighed, og det er det, vi siger.
Tværtimod.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-13:
Liberal Alliance er selvfølgelig liberalt, og det betyder bl.a., at man betragter børn som mennesker i deres egen ret, som ikke skal være ofre for forældre, der gør forkerte ting ved deres børn.
F.eks. går vi ind for et forbud mod omskæring af drengebørn, for det må forældrene ikke have lov til at gøre mod deres børn.
Jeg synes heller ikke, at forældre skal have lov til at bilde deres børn ind, at deres vej til lykke er, at de skifter køn, for man kan ikke skifte køn.
Man er enten en dreng eller en pige, og det der med, at ens lykke skulle komme af, at man går til en kirurg og får skåret sine kønsorganer op, tror vi ikke på.
Det går vi bare ikke ind for at forældre skal have lov til at gøre mod deres børn.
Fatma Øktem (V), 2021-04-13:
Jeg synes jo så stadig væk ikke, at Liberal Alliance er liberalt, og sådan kan vi blive ved med den her debat.
Vi mener, at forældre nok er dem, der kender deres børn bedst, og vi mener i Venstre også helt klart, at der er to biologiske køn.
Her handler det ikke om, at de ikke har et af de køn.
Det handler netop om, at de ved, hvad deres køn er, og vil have det køn, som de føler sig som.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Ole Birk Olesen, om hr. Ole Birk Olesen har talt med nogle af de unge, har talt med nogle af de forældre eller de organisationer eller Sexologisk Klinik.
Når jeg siger, at vi skal passe på, er det rigtigt, for der vil altid være nogle mennesker, som er lidt anderledes eller pådutter deres børn et eller andet, men der er ingen tvivl om, at for langt, langt de fleste, hvis ikke dem alle, er det altså ikke noget, hvorom man bare tænker, at det kunne være sjovt.
Det er jo ikke børn, vi har forholdt os til, det er unge mennesker på 15 år, og som 15-årig kan man allerede rigtig, rigtig mange ting i Danmark i dag, hvor man også skal tage nogle beslutninger og noget ansvar for de beslutninger, man tager.
Så vi tror, at man er gammel nok til også at kunne tage den beslutning.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-13:
Men det er en utrolig kønsstereotyp tilgang til det her, at hvis man er på en bestemt måde, er man en dreng, og så skal man have skåret sine kvindelige kønsorganer op og have påsat en kunstig penis, og hvis man er på en bestemt måde, er man en pige, og så skal man have skåret sin penis af, fordi man skal blive en pige i sin krop.
Det er da det, som gode forældre skal sige til deres børn.
Henrik Dahl (LA), 2021-04-13:
Det synes jeg ærlig talt er at snakke udenom.
Tror fru Birgitte Vind, at det forslag ville vinde ved en folkeafstemning?
Tror fru Birgitte Vind virkelig, at det forslag kunne sejre ved en folkeafstemning?
Det er et ekstremt ufolkeligt forslag, som er skrevet af efter noget fra den ekstremistiske kønslobby.
Og derfor synes jeg helt ærligt godt, at fru Birgitte Vind kunne svare på: Hvad ville S's folketingsgruppe mene ved en anonym afstemning?
Det er jo en kendt sag, at i andre partier mener vi også noget andet ved anonyme afstemninger, end hvis man skal nævne sit navn – det har man da set eksempler på.
Birgitte Vind (S), 2021-04-13:
Altså, jeg forstod spørgeren sådan, at spørgsmålet gik på, hvad udfaldet af en afstemning i den socialdemokratiske folketingsgruppe ville blive, ikke, hvad det ville blive af en folkeafstemning.
Det er jo Folketinget, der skal tage stilling til den sag, og det er sådan set derfor, vi er valgt.
Vi er valgt af folket, og vi skal lytte til dem, der henvender sig til os, og det er det, vi gør.
Jeg er meget i tvivl om, hvad det er, spørgeren egentlig vil have ud af sit spørgsmål.
Vi er her jo for også at skulle tage os af minoriteter i vores samfund.
Det er en af de fornemste opgaver.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-13:
Tusind tak.
Jeg har, som jeg sagde før, arbejdet med børn i rigtig mange år.
Der er ikke noget sted, der er så rummeligt som den danske skole; der er ikke nogen, der er så rummelige, som børn er.
Jeg har mødt masser af børn, som har leget med deres kønsidentitet, og som er blevet fuldt ud accepteret.
Der er ingen, der har sat spørgsmålstegn ved det, hvis de syntes, at de lige havde en periode, hvor de gik med øreringe og havde et Bratzpenalhus og gik med til pigefødselsdagene i stedet for til drengefødselsdagene og sådan nogle ting.
Hvorfor mener Socialdemokratiet og regeringen egentlig, at det her overhovedet er nødvendigt?
Og hvordan kan man også mene, at man skal give så sårbare børn muligheden for at tage en så drastisk beslutning, som det her er?
Birgitte Vind (S), 2021-04-13:
Altså, i forvejen har børn jo muligheden for at komme i behandling med hormoner, og jeg har rigtig svært ved at forstå, hvorfor de børn, der er i behandling med hormoner for at kunne være mere som det køn, de føler sig som, ikke også skulle have lov til at skifte navn.
Det er så lille en indgriben, som ikke gør nogen ondt, men som kan hjælpe de børn rigtig meget.
Jeg synes simpelt hen, at det er så enkel en ting, som vi kunne gøre for de her børn.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-13:
Der er ikke noget, der hedder, at det er enkelt, når man begynder at pålægge børn – børn – en beslutning, som er så vidtrækkende.
Nu stillede jeg spørgsmålet til ministeren før, og jeg kunne jo stille det samme spørgsmål til ordføreren nu her
: Mener ordføreren reelt set, at børn skal have mulighed for at få hormoner, som simpelt hen stopper deres udvikling?
Mener ordføreren reelt set, at børn er i stand til at tage så vidtrækkende en beslutning?
Og i så fald vil jeg gerne høre ordføreren, om der er andre steder, hvor børn skal have muligheder – skal de have stemmeret; skal de have mulighed for at tage kørekort?
Altså, er der andre ting, børn skal have mulighed for, som normalt er forbeholdt voksne?
Birgitte Vind (S), 2021-04-13:
Jeg synes faktisk, at ministeren fik svaret rigtig fint for sig.
Børn og forældre, der i dag henvender sig, fordi de har det rigtig svært med at være født i den krop, de er i, modtager jo vejledning og rådgivning.
Man sætter jo ikke et barn i hormonbehandling for sjov, og det er der altså børn herhjemme der er, altså i hormonbehandling; det er ikke ret mange, men det sker.
Inger Støjberg (UFG), 2021-04-13:
Nu var det jo sådan set ikke ministerens holdning, som fru Fatma Øktem spurgte ind til.
Fru Fatma Øktem spurgte ind til Socialdemokratiets holdning og hverken til ministerens eller den øvrige regerings holdning.
Det kunne jeg egentlig også godt tænke mig at få svar på.
Hvad er Socialdemokratiets holdning til lige præcis det her spørgsmål?
Er der en nedre grænse for, hvornår man juridisk skal kunne skifte køn – ja eller nej?
Heidi Bank (V), 2021-04-13:
Tak for det.
Nu spurgte jeg ministeren før og kunne ikke rigtig få et klart svar, andet end at det blev skudt til senere.
Men nu er det jo Socialdemokratiets ordfører, der står på talerstolen, så derfor har jeg brug for at høre, om Socialdemokratiet mener, at juridisk kønsskifte kun skal gælde for de børn og unge, som er i hormonbehandling, eller om det også skal gælde for dem, der ikke er i hormonbehandling.
Birgitte Vind (S), 2021-04-13:
Jamen umiddelbart vil jeg sige som ministeren, at de to ting jo som regel vil følges naturligt ad, men man kunne jo hypotetisk set godt forestille sig, at det også ville være tilfældet, at man skiftede navn uden at gå i hormonbehandling.
Det vil under alle omstændigheder, som vi i hvert fald ser det, kun kunne ske, hvis man modtager rådgivning og vejledning omkring det, så man gør det på et oplyst grundlag.
Heidi Bank (V), 2021-04-13:
Og det kunne jo også være interessant at vide, hvor det snit skulle ligge.
Birgitte Vind (S), 2021-04-13:
Jeg synes, det er interessant, at vi lige nu i dag faktisk behandler et spørgsmål fra Dansk Folkeparti, men jeg vil selvfølgelig gerne svare.
Altså, vi har jo fremlagt et udspil, som vi sender ud til høring – der bliver fremsat et lovforslag i næste folketingssamling – og vi vil selvfølgelig lytte til alt, hvad der nu måtte komme af input, når vi får sendt tingene i høring.
Jeg har, som jeg sagde lige før, svært ved at forestille mig, at man ikke skulle komme til at stå i den situation, at man godt juridisk kan skifte navn uden at være kommet i behandling med hormoner.
Fatma Øktem (V), 2021-04-13:
I det udspil, der kom sidste år, er der særlig to punkter vedrørende juridisk kønsskifte.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre, er: Har man i den socialdemokratiske gruppe drøftet, hvor man står?
For der står egentlig ikke andet, end at der ikke er nogen nedre grænse.
Skal vi forstå det sådan, at der ikke er nogen nedre grænse for Socialdemokratiet, når det gælder juridisk kønsskifte?
Det er jo det, vi taler om i dag.
Vi taler ikke om medicinsk kønsskifte.
Har man drøftet det?
Det er spørgsmålet.
Birgitte Vind (S), 2021-04-13:
Det er selvfølgelig noget, vi har drøftet.
Det er også derfor, det står i udspillet, som det gør.
Fatma Øktem (V), 2021-04-13:
Socialdemokratiets politik på området er altså, at der ikke er nogen nedre aldersgrænse for juridisk kønsskifte.
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Birgitte Vind (S), 2021-04-13:
Jeg synes, at ministeren svarede meget klogt på også det spørgsmål, da det blev stillet, nemlig at der står i udspillet, at der ikke er nogen nedre grænse.
I det hele taget vil lovforslaget blive sendt i høring og til debat, og den debat glæder jeg mig i øvrigt til, for jeg tror ud fra nogle af de synspunkter, jeg møder her i dag, at det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi har en grundig og saglig debat.
Fatma Øktem (V), 2021-04-13:
Altså, jeg vil for at være ærlig egentlig ikke blande mig i, hvordan folk opdrager deres børn; det synes jeg er noget underligt noget at gøre.
Nu bliver man mindre og mindre liberal i Liberal Alliance.
Ole Birk Olesen vil blande sig i, hvad forældre skal fortælle deres børn.
Det overrasker mig meget.
Jeg kan egentlig godt forstå, at dem, der måske har gået rigtig, rigtig mange år og måske også været i medicinsk behandling, gerne vil have lov til at være det hele menneske, de er.
Det kan jeg sagtens følge dem i.
Der er nogle, der ikke får foretaget operationer, og det er også fint, men jeg synes hverken, at det er mig eller hr. Ole Birk Olesen, der skal forholde sig til det sundhedsfaglige eller tage stilling til samtalen mellem forældrene eller børnene eller afgøre, hvad forældre må sige til deres børn.
Heidi Bank (V), 2021-04-13:
Tak for det.
Vil ordføreren måske komme med sin holdning til, at Liberal Alliance sammenligner skiftet af fire tal i cpr-nummeret med at få skåret kønsdele op?
Hvad tænker ordføreren om det?