runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2019-11-15:
Det er altså ikke så simpelt, som hr. Rasmus Jarlov prøver at gøre det til.
Det handler om, at vi skal have nogle skatteregler, som sikrer, at vi får de penge i kassen, vi skal have, og at der bliver betalt den skat, der skal betales.
Derfor laver vi nogle værnsregler, og de værnsregler skal skrues sammen på en sådan måde, at de administrativt er så fornuftige og så lidt bebyrdende som muligt for virksomhederne; det synes vi også.
Der er ingen tvivl om, at med de regler, der er, vil der i et vist omfang være en administrativ byrde, men vi mener ikke, vi unødigt pålægger virksomhederne en byrde i den her sammenhæng, for vi synes egentlig, at forslaget, som vi læser det, i sig selv er sådan grundlæggende fornuftigt skruet sammen.
Men det handler jo igen også om balance – at man lægger snittet rigtigt, sådan at man på den ene side ikke indfører nogle regler, som er for firkantede, men på den anden side også indfører nogle regler, som rent faktisk virker.
Og en substanstest, sådan som hr. Rasmus Jarlov har talt for i dag, vil i høj grad effektivt underminere hele intentionen og ånden i de her regler, og derfor er vi ikke tilhængere af en substanstest.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-11-15:
Lad mig lige citere lidt her fra Novo Nordisks høringssvar, altså hvad de har sagt til det her lovforslag.
De skriver: »Lovudkastet udfordrer Novo Nordisk økonomisk, administrativt og på den internationale konkurrenceevne.«
Og de skriver lidt tidligere, at det er »helt uforståeligt, at regeringen ønsker at indføre et så kompliceret regelsæt, der virker direkte skadende på danske virksomheders konkurrenceevne«.
Hvorfor ønsker Enhedslisten at forringe Novo Nordisks konkurrenceevne?
Altså, jeg er med på, at Enhedslisten ønsker, at der skal en masse penge i kassen for at finansiere alle de ting, som Enhedslisten ønsker at bruge penge på, og det er jo et helt legitimt politisk synspunkt.
Det skader dansk erhvervslivs konkurrenceevne i konkurrence med virksomheder fra andre lande.
Det er der da ikke nogen af os der kan have en interesse i.
Rune Lund (EL), 2019-11-15:
Tak for det.
Vi mangler simpelt hen at finde ud af, hvad det her reelt kommer til at koste.
Vores synspunkt er, at den her dom, Bevoladommen, egentlig giver anledning til, at vi får kigget helt generelt på reglerne om international sambeskatning i selskabsskatteloven, som jo giver adgang for danske virksomheder til løbende at få fradrag for udenlandske underskud, altså underskud, der ikke er endelige.
Hvis vi skal have en diskussion om substanstest og en større diskussion af reglerne om international sambeskatning, synes jeg helt klart også, at det her må blive en del af diskussionen.
For her har vi altså at gøre med nogle danske regler, som er meget lempeligere – meget lempeligere! – end dem, som gælder i andre EU-lande.
Kathrine Olldag (RV), 2019-11-15:
Som jeg også sagde i ordførertalen, kan vi ikke stemme for forslaget, som det foreligger nu, og derved vil forslaget jo heller ikke kunne blive gennemført.
Logikken siger jo, at der skal ske en eller anden form for ændring, og hvad vi så kan få forhandlet os frem til i den proces, vil jo komme frem.
Jeg håber også, at processen vil kvalificere vores alle sammens indsigt.
Jeg er meget, meget interesseret i, at de får gennemført den tekniske høring, som jo ikke bare er en teknisk gennemgang – der er forskel – men en høring, hvor parterne og høringsparterne og interesseorganisationerne også skal høres.
Det vil jeg lægge mig i selen for at organisere, så vi kan få kvalificeret det her forslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-15:
Jeg er glad for, at ministeren anerkender, at det er en svækkelse for erhvervslivet.
Det undrer mig så bare, når man erkender, at det er en svækkelse for erhvervslivet, hvorfor der så ikke står nævnt, hvad det kommer til at koste erhvervslivet.
Man kan jo ikke først, som ministeren nu gør, erkende, at det er en svækkelse for erhvervslivet, og så bagefter sige, at det ikke har nogen konsekvens for erhvervslivet, som det står i lovforslaget, altså at det ikke har nogen økonomisk konsekvens.
Så hopper kæden altså af for mig.
Morten Bødskov (S), 2019-11-15:
Det behøver den ikke at gøre, for konsekvensen af hr. Lars Boje Mathiesens synspunkt vil være, at det vil være en svækkelse af de regler, vi har i dag.
Det vil være en svækkelse af de regler, vi har, mod den her form for beskatning.
Det er jo det, der er pointen i det, og det ønsker regeringen ikke, fordi vi vil have et stærkt værn mod den her form for omgåelse af selskabsbeskatningen.
Det er sådan set det, der er det centrale, og det var det, der var diskussionen under den tidligere regering, hvor det lovforslag, den tidligere regering fremsatte, var strammere end det, den her regering fremsætter.
Tværtimod ønsker regeringen, at vi så at sige skal gå forrest i beskyttelsen af vores beskatningsregler på det her område.
Liselott Blixt (DF), 2019-11-15:
Jeg går ud fra, at Socialdemokraterne taler om, hvad det er for nogle redskaber, man kan bruge.
Med henvisning til det, Kræftens Bekæmpelse kommer ud med, er det netop også et program, som Kræftens Bekæmpelse har kigget på i Norge.
Men man tager de her ting, som ikke koster noget; jo, det koster noget for erhvervslivet, og det koster noget i gener for alle andre borgere.
Men lige præcis dér, hvor man kunne ramme børn og unge og undgå, at de købte kopicigaretter og sådan noget, gør man ikke noget, fordi det koster penge.
Det synes jeg er utroligt, altså at man tror, at man kan gøre de andre tiltag.
Så derfor vil jeg da bare appellere til, at det er noget, man tager med i de diskussioner, man har, når man som regering går ind og siger: Nu gør vi nogle af de her ting.
Og nu får vi nogle penge fra at hæve tobaksafgiften, så det håber jeg da, at ordføreren på sundhedsområdet tager med til skatteministeren.
Tanja Larsson (S), 2019-11-15:
Jeg synes, det lyder rigtig spændende.
Nu er jeg jo desværre ordfører på sundhedsområdet og ikke på finansområdet, så derfor kan jeg ikke stå og snakke om, hvor mange penge der kan blive sat af til det.
Men jeg synes, det er rigtig interessant.
Liselott Blixt (DF), 2019-11-15:
Mange tak.
Jeg har hørt igennem de seneste par år, at Socialdemokraterne mener, at de unge holder op med at ryge, hvis man gemmer cigaretterne og gør pakkerne ens; så er der ikke nogen, der vil ryge mere.
Og så lader man dem stige 10 kr., og sådan får vi de unge til at lade være.
Det tror vi ikke på i Dansk Folkeparti.
Hvis vi tager udgangspunkt i nogle af de tal, som I var inde på i det tidligere spørgsmål, er det korrekt, at det i Tyskland faktisk koster det samme som i Danmark, nemlig 41 kr.
I Sverige koster det 45 kr. og i Danmark 41 kr.
Alligevel har tyskerne formået at få de unge til at stoppe med at ryge, fordi de i 20 år, præcis som man har gjort i Norge,
har undervist børn i deres sundhed.
Vi har et lignende program, der kører på enkelte skoler i Danmark.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvor mange penge og ressourcer vil Socialdemokraterne sætte af til, at vi bruger netop det redskab, altså underviser på alle skoler i hele landet?
Tanja Larsson (S), 2019-11-15:
Det vil jeg i hvert fald tage med.
Per Larsen (KF), 2019-11-15:
Jeg tænker bare på, når ordføreren siger, at der skal være en balance, og bl.a. også nævner grænsehandelen, at cigaretterne i Danmark jo er blevet rigtig billige.
Så vi har væsentlig billigere cigaretter i øjeblikket, og det er jo altså med til at gøre, at børn har råd til at købe cigaretter.
Så hvis vi fik prisen hævet markant, ville børn ikke på samme måde have mulighed for at købe cigaretter.
Og Kræftens Bekæmpelse og andre eksperter påpeger jo, at man kan reducere antallet af børn, der begynder at ryge, med 75 pct., hvis det er sådan, at man hæver prisen til 60 kr.
Gør det ikke indtryk på ordføreren?
Tanja Larsson (S), 2019-11-15:
Naturligvis gør det indtryk, hvad gode folk fortæller, og især er Kræftens Bekæmpelse nogle, vi lytter rigtig meget til.
Men jeg må bare henvise til det, som jeg også sluttede min tale med, altså at det også er vigtigt for os at finde en balance.
Vi har jo samtidig her også et ansvar for at sikre grænsehandelen, og at der ikke sker en øget illegal handel, og vi mener, at vi med det her forslag finder en god balance.
Per Larsen (KF), 2019-11-15:
Tak for det.
Ordføreren er jo ligesom jeg med i de forhandlinger, der foregår, om alt andet end prisen.
Men vi ved jo fra alle eksperterne, at det er prisen, der er helt, helt afgørende for, at man undgår, at børn og unge begynder at ryge.
Vi ved også, at der hver evig eneste dag er 40 børn, der starter med at ryge.
Og Jesper Fisker fra Kræftens Bekæmpelse siger, at en så ubetydelig prisstigning ikke vil betyde nævneværdig færre mennesker, der ryger – de betaler bare lidt mere for deres tobak.
Regeringen ser altså ud til at satse på maksimal indtjening frem for på sundhed.
Gør det ikke indtryk på ordføreren, når alle eksperter siger, at man skal have prisen op med et ordentligt hak, for at det får den effekt, at børn og unge ikke begynder at ryge?
Gør det slet ikke indtryk på ordføreren?
Tanja Larsson (S), 2019-11-15:
Naturligvis, men ifølge de tal, jeg har, kan man se, at i Tyskland har de samme pris, og i Sverige ligger den 5 kr. over.
Men altså, når vi taler om pris, er det jo en isoleret snak om det, og derfor er det for os bare rigtig vigtigt, at vi også lige får det med de neutrale cigaretpakker med, det med at skjule tobaksvarerne, at vi får en øget kontrol med salget til børn under 18 år, røgfri skoletid, ingen tobaksreklamer og sponsorater, røgfri erhvervsskoler, unge, der ikke skal fristes af nikotinprodukter.
Vi synes ikke, at prisen skal stå alene, og det er derfor, vi synes, som vi gør.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-15:
Tak for det.
Og så vil jeg sige, at det, der har fået mig til at bede om ordet, er spørgsmålet om erhvervsskoler, som har min særlige interesse, fordi jeg også er undervisningsordfører.
Jeg skal bare have ordføreren til at præcisere: Er det sådan, at Socialdemokratiet også går ind for at gøre erhvervsskolerne røgfri, hvis det vil få negative konsekvenser for søgningen til erhvervsskolerne?
Peder Hvelplund (EL), 2019-11-15:
Tak for det.
Og jeg vil også gerne gratulere ordføreren med debuten på talerstolen.
Det var rigtig flot.
Det er lidt i forlængelse af den diskussion, der er her, når nu vi diskuterer ulighed i sundhed.
Ordføreren siger, at sådan et forslag her vil ramme socialt skævt, og jeg vil bare høre ordføreren lidt i forhold til det.
Altså, man kan vel gøre op med uligheden, også ved at mindske den generelle ulighed i samfundet, så det ikke kun bliver de fattige rygere, vi tilgodeser, men de fattige generelt.
I den forbindelse vil jeg godt bare lige høre ordføreren efter, om ordføreren ikke er enig i, at langt de fleste, altså også dem, der er kortuddannede, og lavindkomstfamilier, der er rygere, jo har det samme ønske om at holde op med at ryge, så i den forstand handler det jo bare om at udvide muligheden for at få rygestopkurser, få gratis rygestopmedicin.
Det er jo også en måde at undgå ulighed i sundhed på: at sikre, at de tilbud bliver lettere tilgængelige og kommer til at blive gratis.
Tanja Larsson (S), 2019-11-15:
Jamen jeg siger det samme, som jeg sagde i talen: Hvad gør vi med de folkepensionister, som jo godt ved, hvor farligt det er at ryge?
Hvis de havde evnet at stoppe, havde de gjort det tidligere.
Jeg tror, at der sidder rigtig mange rygere rundtom i de danske hjem, som virkelig godt ville holde op med at ryge, men som ikke formår at holde op med at ryge.
Ønsker vi så at skabe mere skævvridning i vores samfund ved at øge priserne, således at de får færre penge til sund kost?
Det er den balance, vi afvejer i Socialdemokratiet, og der synes vi, at vi ligger rigtigt på det, vi selv kommer med.
Martin Geertsen (V), 2019-11-15:
Så vil jeg spørge om noget helt andet, og det er lidt i forlængelse af det spørgsmål, jeg stillede til skatteministeren.
Hvis det er sådan, at man vil have en forebyggelsesmæssig effekt ud af det her,
Hvad siger den socialdemokratiske ordfører til det?
Tanja Larsson (S), 2019-11-15:
Så skal man kigge på sundhed generelt, er uddannelsesniveauet rigtig relevant at kigge på.
Og selvfølgelig er der også noget med geografien i vores land, hvor der kan være forskellig længde til og fra sygehuse og sundhedsvæsenet, og det spiller jo ind i folks sundhed, hvor langt der er, og hvor besværligt det er at komme frem til sundhedsvæsenet.
Martin Geertsen (V), 2019-11-15:
Tak for det.
Også jeg vil ønske tillykke med en fremragende debut på talerstolen.
Jeg vil godt spørge ordføreren, om ordføreren lige kan sådan elaborere lidt på det der med ulighed, for det synes jeg sådan set er utrolig interessant – for hvad er det egentlig, der skaber uligheden i sundhedsvæsenet?
Kunne det være, at der rent faktisk er mange mennesker, der ryger, og at der er mange mennesker med små indkomster, der ryger, og som ender i sundhedsvæsenet, fordi de ryger?
Kunne det være det, der er sammenhængen mellem det at ryge og uligheden i det danske sundhedsvæsen?
Tanja Larsson (S), 2019-11-15:
Jamen det er jo en fuldstændig kompleks overvejelse, og det er derfor, at jeg måske også synes, at det er for få sekunder, jeg har til at folde det ud her.
Men jeg synes jo, det er noget, man skal drøfte i de forhandlinger, man er i gang med, og det er klart, at det er et opmærksomhedspunkt.
Det er afgørende, at børn og unge får uddannelser.
Det er afgørende for vores land og for deres fremtid.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-15:
Men her er jo et af de rigtig svære dilemmaer ved kontrolpolitikken, for det er jo ganske rigtigt, at der er udfoldet store anstrengelser for at øge søgningen til erhvervsskolerne, fordi den har været i tilbagegang i en 10-årig periode.
Men hvor ondt må kontrolpolitikken gøre?
Det er jo det, der er den svære diskussion, og det vil jeg gerne bede om ordførerens kommentar til.
Tanja Larsson (S), 2019-11-15:
Vi sidder som sagt i nogle forhandlinger lige nu, hvor vi drøfter forskellige ting.
Det er selvfølgelig et af de opmærksomhedspunkter, vi har, fordi balancen mellem det, at folk tager en uddannelse, og det, at folk holder op med at ryge, jo skal findes.
Det nytter ikke, at vi skræmmer eleverne væk fra skolerne.
Det er indlysende, så jeg forstår din bekymring, og det er også noget, vi er opmærksomme på.
Hvert år dør næsten 14.000 danskere af rygning.
Det er alt, alt for mange.
Mange af dem er begyndt at ryge i en ung alder.
Det er helt afgørende, at vi får vendt den udvikling, og det kalder naturligvis på politisk handling.
I Socialdemokratiet er vi derfor rigtig glade for, at der tegner sig et bredt flertal for at sætte massivt ind over for især børn og unges rygning, og vi er glade for, at der er bred opbakning til, at tobaksafgiften nu får et markant nøk opad.
Det er ikke nogen hemmelighed, at Socialdemokratiet i flere år har efterlyst tiltag mod rygning og specielt tiltag til at forhindre, at flere børn og unge begynder at ryge.
Det har stået højt på vores ønskeliste.
Det er vi naturligvis rigtig glade for i Socialdemokratiet.
I september fremlagde regeringen et forslag til en handlingsplan, »Røgfrit liv for børn og unge«, som er den mest ambitiøse plan mod rygning, som en dansk regering har fremlagt i mange år.
Vi ønsker, at butikkerne fremover skal pålægges krav om at skjule tobakken i butikken, så man ikke fristes, når man står i kø ved kassen.
Og det ønsker vi, fordi vi ved, at synlighed og tilgængelighed betyder noget, når det kommer til unge og rygning.
Vi ønsker et forbud mod rygning på ungdomsuddannelserne, også på erhvervsskolerne, og vi ønsker naturligvis at gøre skoletiden helt røgfri for elever i folkeskoler og andre grundskoler.
Vi ønsker, at der skal være forbud mod tobaksreklamer.
Vi ønsker at stramme kontrollen med salg af tobaksprodukter til mindreårige.
Og ikke mindst ønsker vi at hæve tobaksafgiften med 10 kr. over de næste 2 år.
Det svarer til en stigning på ca. 25 pct., og det er den største stigning i nyere tid.
For os i Socialdemokratiet handler det om at finde den rigtige balance: en balance mellem hensynet til, at færre unge begynder at ryge, og hensynet til, at folk med lave indkomster som f.eks. folkepensionister ikke oplever en urimelig stor nedgang i deres rådighedsbeløb.
Og det gør vi, fordi vi ved, at der især blandt de ældre stadig vil være mange, der vil fortsætte med at ryge.
Derfor handler det om at finde en balance.
Vi mener, at vi med en stigning på 10 kr. over 2 år rammer den rigtige balance.
Der foregår i øjeblikket forhandlinger om højere tobaksafgifter i forbindelse med forhandlingerne om finansloven.
Socialdemokratiet ønsker at afvente udfaldet af de forhandlinger.
Vi kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Morten Bødskov (S), 2019-11-15:
Det er jo derfor, at der er en balance i regeringens forslag.
Det var det, jeg startede med at sige, altså at man jo også skal tænke over lige nøjagtig det her.
Jeg tror sådan set, at regeringen her ikke er langt fra Dansk Folkepartis synspunkter.
De har haft vægt i forhold til det niveau, vi har fundet.
Det her er jo en sag, som også skal have de hensyn med.
Så de er med i de drøftelser – og det ved jeg også fru Liselott Blixt er opmærksom på – som foregår nu hos bl.a. sundhedsministeren.
Det er klart, at hvis man her hæver prisen, så giver det et mindre provenu, og det er vi helt enige i.
Per Larsen (KF), 2019-11-15:
Tak for det.
Jeg er også glad for, at Socialdemokratiet og dermed regeringen jo har rykket sig i forhold til de tilsagn, der var op til valgkampen.
Der var Socialdemokratiet ude at sige, at de ikke ønskede at hæve prisen på cigaretter.
Det gør de så nu, og det er glædeligt.
Men jeg vil gerne have ministeren til at bekræfte, at den model, som regeringen har lagt op til, med at lade cigaretterne stige med først en femmer i 2020 og så en femmer igen i 2021, altså samlet 10 kr., er den model, der giver det største provenu til statskassen.
Kan ministeren bekræfte det?
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-15:
Tak for det.
Der er jo altså også stor forskel på, om noget er mere afklarende, og at det er lempeligere.
Vi bliver forhåbentlig klogere af over et år at have diskuteret den her sag, men det betyder jo ikke nødvendigvis, at det er et bedre lovforslag.
Jeg vil egentlig bare spørge ministeren om noget.
Hvis vi vedtager det her lovforslag, vil Danmark jo som stort set det eneste land have nogle meget skrappe CFC-beskatningsregler på reel erhvervsindkomst.
Hvad er det for et behov ministeren har for, at vi skal have de strammeste regler?
Jeg er jo enig i, at vi skal have CFC-beskatning, at vi skal undgå internationalt skattesnyd, men hvad er behovet for, at det lige er danske koncerner, der skal straffes langt hårdere end alle de andre?
Hvorfor er der et behov for, at vi skal have en hårdere beskatning, end man skal i vores nabolande?
Morten Bødskov (S), 2019-11-15:
Jeg indrømmer gladelig og gerne, at det er meget teknisk.
Men min opfattelse er sådan set også, at den dialog, der har været med de virksomheder, som er enige med mig i det her forslag, i hvert fald har været afklarende, og det må jo ligesom også være det, der er formålet med det.
Så vi kan sagtens beskrive, hvad forskellene helt eksplicit er i forhold til det lovforslag, som den tidligere regering fremsatte.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-15:
Jeg tror, jeg er en af de få, der var her i salen, sammen med hr. Rune Lund, som var ordfører på forslaget, da det var her for et år siden, og jeg kan tydeligt huske det.
Og det er jo rigtigt, som den konservative ordfører siger, at det sådan set blev trukket.
Det er jo svært at skyde dem i skoene og sige, at de selv fremsatte noget.
Hvis det er dårligt, kan man jo trække det, og jeg synes, det er sådan lidt mærkværdigt, at man prøver at sige, at det her er et langt lempeligere lovforslag.
Lovforslaget L 28 for et år siden var provenuneutralt, og det havde ingen konsekvenser for erhvervslivet, og nu hører man så ministeren sige, at det her er langt lempeligere.
Men hvad er de økonomiske konsekvenser for erhvervslivet ifølge lovforslaget?
Altså, det har jo ikke ændret noget som helst.
Så når man har det der argument med, at det skulle være langt lempeligere, kan man som skatteminister ikke bare lige også referere lidt til, at der måske ikke er den helt store forskel, når det ikke flytter en eneste krone?
Per Larsen (KF), 2019-11-15:
Når nu regeringen vælger den model, der giver det absolut største provenu, kan ministeren så ikke også bekræfte, at der mere er tale om et finansieringsforslag, end der er tale om et sundhedsforslag, altså når nu man laver sådan en model, der giver det maksimale provenu?
Morten Bødskov (S), 2019-11-15:
Nej, det er der ikke tale om.
Her er der tale om en sammenhængende plan.
Der er tale om, at vi hæver prisen, som spørgeren rigtigt nok siger, ad to omgange, så vi samlet set får den hævet i gennemsnit med 10 kr. pr. pakke til de her ca. 51 kr. i 2021, og det er en markant stigning.
Dertil er der ud over prisstigningen også fremlagt en handleplan for, hvordan vi yderligere kan nå målet, hvor færre børn og unge overhovedet skal komme i berøring med tobak.
Den drøftes lige for øjeblikket i finanslovsforhandlingerne.
Jeg håber da på – og jeg føler mig ret overbevist om – at det, der kommer ud af de her finanslovsforhandlinger, vil være en samlet plan for, hvordan vi som samfund kan være med til at sikre, at færrest mulige børn og unge overhovedet kommer i berøring med tobak.
Liselott Blixt (DF), 2019-11-15:
Jeg mangler at høre, hvad man vil gøre for de socialt udsatte.
Hvordan vil man som regering sikre, at dem, der har det sværest i samfundet, de ældre, der kun har deres pension, førtidspensionister, også har penge til at købe f.eks. sund mad for?
Morten Bødskov (S), 2019-11-15:
Regeringen deler helt de bekymringer, som Dansk Folkeparti også har her.
Det er jo derfor, vi har valgt den model, vi har valgt.
Og forhandlingerne om den samlede pakke er jo rigtigt nok noget, der, som fru Liselott Blixt peger på, foregår væk fra skatteministeren og hans ressort.
Det foregår hos sundhedsministeren og så jo altså også, kan man høre på den offentlige debat om den aktuelle forhandlingssituation, under finanslovsforhandlingerne.
Liselott Blixt (DF), 2019-11-15:
Først vil jeg sige, at de forhandlinger, der foregår hos sundhedsministeren, ikke er finanslovsforhandlinger, for der sidder vi alle sammen, og så vidt jeg ved, sidder vi ikke med i finanslovsforhandlingerne.
Vi er jo rigtig glade for i Dansk Folkeparti, at man ikke bare vil sætte priserne rigtig ekstremt højt op, fordi vi ved, at det rammer socialt skævt, som Socialdemokraterne også var ude at sige før valget, men jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad man vil gøre for de socialt udsatte.
Hvordan vil man sikre nogle af dem?
Når man nu vil hæve prisen med de her 10 kr., ved vi, at dem, det rammer, er de hjemløse, og det er de psykisk syge; det er folk, som har en meget lav indkomst, og som ikke har de samme muligheder, og som måske heller ikke har den samme ressource til at stoppe med at ryge.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre hvordan skatteministeren ser på.
For det må man have med i de her forhandlinger, også hos skatteministeren, og samtidig må man se på, om man får det provenu på de 10-11 kr., som skatteministeren nævner, når meget af det så også går over til grænsehandel.
Morten Bødskov (S), 2019-11-15:
Regeringen ignorerer på ingen måder Kræftens Bekæmpelse i den her diskussion.
Så der er ikke tale om, at vi negligerer nogen som helst kritik overhovedet, tværtimod.
Jeg tror, at alle har en interesse i, at vi når det her mål – at vi skal sikre, at færrest mulige børn og unge kommer til at ryge og overhovedet kommer i berøring med tobak.
Jeg føler mig ret overbevist om, at det er det, som kommer ud af de finanslovsforhandlinger, som pågår lige i øjeblikket, og hvor jo bl.a. sundhedsministeren spiller en central rolle, fordi det jo også ligger inden for hans område.