runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Bonnesen (KF), 2025-05-15:
Tak for ordet, og tak til Enhedslisten for at fremsætte forslaget.
Imidlertid ser vi ikke forslaget her som løsningen på de udfordringer, for vi ser egentlig forslaget som unødvendig regulering og faktisk som bureaukrati.
Lad os tage emnet rådgivning af kunderne.
Der mener vi, at bankerne selv skal planlægge, hvordan de ønsker at have deres kundekontakt, men der er jo allerede nogle regler på området.
Bankerne har, som andre også har været inde på, pligt til at rådgive kunderne, når de anmoder om det, eller når omstændighederne tilsiger det.
Desuden har Finanstilsynet fastlagt klare rammer for, hvornår rådgivningspligt indtræder.
Så vi ser ingen grund til at udvide reglerne.
Eller lad os tage ranglister og rapporteringspligt.
Hvis man så indførte en offentlig rangliste og rapporteringspligt, ville det så ikke skabe en ekstra kilde og dermed unødvendigt bureaukrati?
Som andre også har været inde på, vil der altid være en, der ligger i toppen, og en, der ligger i bunden.
Så nævner forslagsstillerne den øgede konkurrence til gavn for forbrugerne, og nu citerer jeg fra bemærkningerne til forslaget, hvor der står, at konkurrencen på et marked vil »medføre, at forbrugerne vil kunne få en mere attraktiv rentesats, idet aktørerne på markedet vil forsøge at underbyde hinanden.«
Det er jo dejligt at se, at vi her faktisk er enige om udbud og efterspørgsel, og vi så rigtig gerne, at der kom mere konkurrence på markedet.
Måske ser vi bare ikke helt ens på, hvilken form for konkurrence det skal være.
Vi er jo selv for nylig kommet med et meget konkret forslag om, at markedsføringsloven skulle ændres, så vi ikke rammer ikkespilrelaterede produkter, og at ansvarlige reklamer kunne tillades.
Det kunne f.eks. give de bedste lån til varmepumper, det kunne give de bedste lån til boligrenovering, og det kunne give de bedste lån til, hvis man gerne vil skifte fra en fossildrevet bil til en elbil.
Men det forslag, som klart, synes vi, ville være til gavn for forbrugerne, fik her forleden dag i betænkningen desværre ikke flertal.
Tak for ordet.
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-15:
Tak til ordføreren for talen og for at forholde sig til forslaget.
Jeg kan godt føle, at det lidt er som at slå i en dyne.
Jeg har simpelt hen så svært ved at forstå, at ordføreren og de øvrige partier herinde ikke ser mere alvorligt på den situation, vi har, hvor vi nu for snart 4 år siden fik en rapport fra konkurrencemyndighederne, der siger, at konkurrencen ikke fungerer, og at bankerne tjener for meget, og det vil sige, at danskerne betaler en for høj pris for deres bankforretninger.
Det er vores egne myndigheder, der siger det.
Siden da er bankernes overskud, også som andel af deres egenkapital, steget, og så står man herinde siger, at man også gerne vil gøre noget.
Vi har en minister, der i offentligheden bliver ved med at sige, at det også er for dårligt, men ingenting sker.
Der er så mange andre emner, hvor man er parat til at handle hurtigt, men det her er måske en af de ting, der virkelig koster danske virksomheder og borgere mange penge, og der er man bare ikke rigtig parat til at gøre noget.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Helle Bonnesen (KF), 2025-05-15:
Jeg kan godt dele frustrationen over, at vi bliver ved med at tale om, at der skal ske noget, og derfor synes jeg også, at netop Det Konservative Folkeparti har prøvet på at komme med et meget konkret forslag til, hvordan vi kunne få en bedre konkurrence.
Jeg tror, at sådan som det er i dag, har markedsføringen af bankerne jo nogle rigtig, rigtig restriktive rammer, og hvis vi kunne få løsnet dem, er jeg sikker på, at så ville bankerne også være meget hurtigere til at markedsføre de produkter, de rent faktisk har.
Men vi spænder selv ben for det med den lovgivning, vi har om ikkespilrelateret reklame, som jeg mener det hedder.
Så jeg deler frustrationen og har forsøgt at komme med noget, som i den grad ville imødekomme, at man skal ud at markedsføre f.eks. rentesatser.
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-15:
Det er lidt mærkeligt, altså, det her er ikke et stort ideologisk opgør.
Vi burde alle sammen være enige om, at når konkurrencen ikke fungerer, og det gør den bevisligt ikke på det her område, så er det statens opgave – det tror jeg både liberalister og socialister er enige om – netop at regulere der, hvor konkurrencen ikke fungerer.
Det er også det, konkurrencemyndighederne efterspørger.
Man forstår det ikke, fordi bankerne er rigtig gode til at skabe forvirring.
Så det er ærgerligt, at Moderaterne ikke vil være med til at stille sig på borgernes side.
Pernille Vermund (LA), 2025-05-15:
For os handler det ikke om at lave et fjendebillede eller en kamp mod banker og erhvervsdrivende.
For os handler det om, at hvis vi skal stemme for regulering af eksempelvis vores finansielle sektor eller danske virksomheder, skal det være en regulering, hvor det har et reelt positivt formål.
Der kan være positive formål med både at regulere den finansielle sektor og vores virksomheder.
Men her har vi at gøre med et forslag, som er voldsomt bureaukratisk, som gør det dyrere at være bankkunde, og som ikke umiddelbart vurderes at have nogen som helst positiv effekt i forhold til konkurrencen.
Så derfor er vi imod.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-05-15:
Jamen jeg synes ikke, det har noget at gøre med at stille sig på bankernes eller på borgernes side.
Forbrugersikkerhed er da helt sikkert vigtigt for Danmarksdemokraterne, men jeg synes jo, at noget af det, der bliver lagt op til i lovforslaget, og som I foreslår, er, at bankerne skal kontakte deres kunder årligt, og det vil da kun skabe mere bureaukrati.
De skal bruge flere ressourcer på det, og det vil jo i sidste ende være en ekstra omkostning, som de skal have dækket ind, og det vil være kunderne, der skal betale det.
Så jeg kan faktisk slet ikke se, at det her skulle være en fordel for forbrugerne, altså med det forslag, som det bliver lagt op til.
Jeg synes, det fungerer ret godt, som det gør i dag.
Og jeg ser også bankerne som virksomheder, og hvis man har en virksomhed, er man sat i verden til at skulle tjene penge.
Så hvis vi havde banker, der havde underskud, tror jeg heller ikke, det ville være i ordførerens interesse.
Så vil jeg i forhold til det der, ordføreren siger, med, at så ringer bankerne ikke, hvis det er, at renten bliver sat op eller sat ned, sige, at jeg selv er blevet kontaktet, fordi jeg havde et indestående, hvor de ville høre, om jeg ikke ville flytte det over på en låst konto, så jeg kunne få noget mere i rente.
Så jeg synes jo faktisk, at bankerne lever op til den forpligtelse til at kontakte kunderne, hvis de har et bedre tilbud.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-15:
Som Enhedslisten jo også beskriver det i bemærkningerne til beslutningsforslaget, har Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen regnet ud, hvad et normalafkast for branchen ville være, altså hvad der ville være ret og rimeligt at have som afkast med de risici, der er i at være i den branche så at sige.
Og det ville ligge mellem 4,8 og 7 pct.
Det, som de danske pengeinstitutter i 2023 havde i egenkapitalforrentning, var 15 pct., altså langt over det dobbelte af det, som Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen vil kalde et normalafkast.
Ergo er der en overnormal profit inden for sektoren.
Er det ikke rimeligt at betragte alt det, der ligger over normalafkastet, som noget, forbrugerne betaler for meget?
Betina Kastbjerg (DD), 2025-05-15:
Det kan jeg ikke se skulle være i erhvervslivets interesse.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-15:
Banker er selvfølgelig virksomheder, men vi har en Konkurrence- og Forbrugerstyrelse til ligesom at holde øje med, hvordan forholdene er for forbrugerne.
De siger jo så, at et normalafkast ville ligge på maks. de her 7 pct., og når der så er en egenkapitalforrentning på 15 pct., er det spænd jo alt det ekstra så at sige i forhold til det niveau, som Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen har vurderet.
Og det må jo bare siges at være et udtryk for, at konkurrencen på ingen måde er god nok.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-05-15:
Så jeg synes jo også, at vi sætter nogle benspænd for, at bankerne faktisk kan annoncere med billigere lån til forbrugerne, altså i forhold til hvad de har mulighed for i dag.
Så jeg synes jo i hvert fald også, at vi skulle kigge på sådan nogle ting.
Pernille Vermund (LA), 2025-05-15:
I Liberal Alliance vil vi gerne være med til at øge konkurrencen, men vi vil ikke være med til at indføre mere unødvendigt bureaukrati, og vi vil slet ikke være med til at indføre regler, der gør det dyrere at være dansker, og her bankkunde, uden at gavne andet end de bureaukrater, der bliver ansat i kølvandet på regeljunglen.
Det danske erhvervsliv er i forvejen udsat for meget regulering, og det gælder ikke mindst bankerne, der som konsekvens i al for høj grad må bebyrde deres kunder med skøre regler og høje gebyrer.
Jeg tror, vi alle sammen kender følelsen, når man bliver ringet op af banken og bliver spurgt om skøre ting.
De siger: Det kommer herfra.
Man spørger: Hvorfor kommer det derfra?
De siger: Det gør det, fordi meget af det også kommer fra EU.
Det lever bankerne med, for det er dem, der har den daglige kontakt med kunderne.
Vi hører det også indimellem, når vi er ude i forsamlingshuse og andre steder, og vi hører selvfølgelig også, at det er dyrt at være bankkunde.
Modsat Enhedslisten ser vi i Liberal Alliance altså ikke bankerne som grådige fjender af befolkningen, tværtimod.
Bankerne udfører en vigtig funktion i vores samfund.
I Liberal Alliance anerkender vi, at der er nogle danskere, som kan have svært ved at få økonomien til at hænge sammen.
Det er jo klart, at det er de mennesker med færrest penge, som har det sværest.
Men løsningen er ikke mere regulering.
Løsningen er at lette skatten.
Derfor foreslår vi bl.a., at ingen skal betale skat af de første 5.000 kr., de tjener om måneden.
Det vil give et reelt økonomisk løft, ikke mindst til lavtlønnede danskere.
Jeg ved, at det er et forslag, som Enhedslisten og den yderste venstrefløj er meget imod, men vi kæmper fortsat.
Derfor kan Liberal Alliance ikke støtte forslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-15:
Vi er i Enhedslisten stærke tilhængere af at sænke skatten for dem, der har mindst.
Liberal Alliances forslag undtager jo så dem, der har allermindst, vores folkepensionister og mange andre, som får 0 kr. ved Liberal Alliances skattelettelser.
Det synes vi måske er lidt skævt.
Men at give folk med lave indkomster skattelettelser siger vi ja tak til.
Men skattelettelser hjælper jo ikke noget, hvis der bagefter kommer en bank eller en grådig udlejer der, hvor du bor til leje, og tager pengene op af lommen på dig igen.
Det er den vinkel, Liberal Alliance mangler, når I siger, I står på almindelige menneskers side.
Ja, staten kan være en pind et vist sted, men det kan andre aktører i vores samfund også.
Der er noget, der undrer mig her.
Nu snakker ordføreren begejstret om erhvervslivet, men problemet er jo, at de små erhvervsdrivende bliver ramt benhårdt af det her.
Tilbage i 2022 udregnede SMVdanmark, hvad det danske erhvervsliv betalte for den øgede rentemarginal.
Det var 7 mia. kr. op af lommen på små danske virksomheder og ned i lommen på bankernes aktionærer.
Hvorfor står Liberal Alliance på storbankernes side i stedet for at stå på side med den lille håndværker, den lille butik og den lille restaurationsdrivende, som er godt trætte af deres relation til bankerne?
Jeg er ikke sikker på, at meget hurtigt voksende markedsføringsomkostninger i finanssektoren ville betyde billigere bankprodukter for kunderne.
Men de regler, vi foreslår her, blev indført af den konservative regering i Storbritannien, og i det hele taget har den tidligere konservative regering i Storbritannien faktisk haft en langt mere aggressiv tilgang til manglende konkurrence.
Det er måske også en tradition.
Måske er vi bare lidt naive her i Danmark.
Danske Bank har jo nærmest været forlovet med staten gennem de sidste 150 år.
Måske er vi bare for naive.
Er vi for naive?
Helle Bonnesen (KF), 2025-05-15:
Ordføreren påpeger, at ordføreren ikke er sikker på, at det her ville føre til billigere forhold for kunderne, men jeg vil gå tilbage til bemærkningerne i forslaget, hvor forslagsstillerne jo selv har påpeget – og jeg citerer – at konkurrence på et marked vil »medføre, at forbrugerne vil kunne få en mere attraktiv rentesats«.
Vi mener, at det med vores forslag ville blive rigtig transparent.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-05-15:
Tak for det.
Jeg kan ikke lade være med bare at sige til ministeren, at f.eks. morgensang i min tid bare var noget, man gjorde.
Tingene bliver jo sværere og sværere.
Så det tror jeg også er derfor, jeg faktisk kan flere salmer nogenlunde udenad og ved, hvad de står for.
Men det er bestemt godt, at det bliver gjort bedre, og at man forsøger at gøre noget ved det igen.
Så bliver jeg nødt til at sige til ministeren, at jeg virkelig håber, at man når det, inden vi går på mødefri periode.
Jeg vil meget gerne have, at man indkalder denne her ordførerkreds til et møde i ministeriet, så vi får fastlagt det lidt mere.
Det med, at Dansk Sprognævn skal have en større rolle, kan jeg fuldt ud tilslutte mig.
Det synes jeg ville være en begyndelse.
Det var bare for at nævne det til ministeren.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-05-15:
Tak for det.
Jeg skal gøre mit bedste for at se på, om vi ikke kan nå at mødes.
Jeg håber, der er en invitation på vej til alle inden så længe omkring det kulturelle aktstykke.
I forlængelse af det kunne vi måske drøfte det her også.
I øvrigt er det så utrolig livsbekræftende at opleve, hvordan børnene over hele Danmark synger morgensang, både når de får besøg af professionelle musikere, men også i mange af de henvendelser, vi får, hvor det har inspireret til, at morgensangen er fortsat efterfølgende.
Det er jeg selv stor tilhænger af.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-05-15:
Lad mig lige indledningsvis gøre op med en myte om, at engelsk har flere ord.
Lad mig bare give et eksempel: kirke, kirketårn, kirketårnstrappe, kirketårnstrappetrin, kirketårnstrappetrinsbræt.
Det kan man ikke på engelsk.
Lad mig give et konkret eksempel på, hvorfor vi bliver nødt til at have en sproglov.
Hun kan sige til en institution: Jeg vil gerne have, at I laver jeres engelske navn om og finder et dansk navn, og så bruger I det engelske, når I kommunikerer med udlandet.
Bliver det gjort?
Selv om vi beder om det, bliver det ikke gjort.
Hvis der var en sproglov, der bl.a. fastlagde, at institutioner, uddannelsesinstitutioner, skal have et dansk navn, så ville ministeren være forpligtet til det.
Er det derfor ikke en god idé at have en sproglov?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-05-15:
Først vil jeg sige tak til hr. Alex Ahrendtsen for den lille opvisning i sproglig ekvilibrisme.
Det synes jeg var imponerende.
Jeg elsker det danske sprog.
Jeg nyder at tale dansk.
Jeg skriver selv lidt poesi på dansk i min fritid.
Det er ikke af en kvalitet, der gør, at det hverken skal oplæses her i salen eller udgives nogen steder, men det har altid for mig været utrolig behageligt.
Og der er kun os selv til at passe på det danske sprog.
Det er mit udgangspunkt.
Min akademiske uddannelse har jeg taget på Handelshøjskolen i København, som i dag også kaldes Copenhagen Business School.
Det er delvis foregået meget på engelsk og i nogle tilfælde på dansk.
Det danske sprog er levende, fordi vi taler det med hinanden.
Og de initiativer, jeg synes vi skal tage, synes jeg i høj grad skal understøtte det.
Om en institution hedder det ene eller det andet, kan vi godt debattere, men jeg tror bare, at de vigtige initiativer jo ligger der, hvor man sørger for, at den måde, vi kommunikerer til flest på, og den måde, sproget bliver varetaget på i de medier, mange følger, er med til at udvikle det danske sprog.
Der vil jeg synes, det er vigtigere at sætte ind end ved at indramme nogle principper i en sproglov.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-05-15:
Ministeren svarede ikke rigtig på spørgsmålet.
Det er dejligt, at ministeren skriver poesi; det kunne da være rart at se det en dag.
Jeg har lige en enkelt rettelse.
I forslaget står der bare, at vi opfordrer erhvervslivet til at tale og skrive på dansk; der er ikke noget med afgifter.
Derfor vil jeg igen opfordre ministeren til, at vi indfører en sproglov.
For uden den sproglov bliver der ikke taget de initiativer, der er nødvendige, til beskyttelse af det danske samfund, bl.a. i offentlige institutioner.
Er ministeren ikke enig i det?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-05-15:
Jeg synes, man skal gøre det, der fremmer det, man ønsker at opnå.
Og hvis det er, at vi mener, at Dansk Sprognævn kunne gøre mere for at bevare det danske sprog, så lad os se på det.
Hvis det er, at vi har et ønske om, at flere danske børn skal lære den danske sangskat, at kulturlivet skal bruge danske udtryk, så sproget udvikler sig, og at medierne skal sørge for, at det danske sprog er levende og bliver bevaret, så lad os se på det.
Jeg er ikke sikker på, at en sproglov er nødvendig, men jeg synes, det kunne være spændende at se på de initiativer, der kan være med til at understøtte netop det, altså det formål, som det er at bevare og udvikle det danske sprog på dansk.
Sascha Faxe (ALT), 2025-05-15:
Og tak til ministeren – og også tak for endnu en gang faktisk at være åben i sin tale.
Det er værdsat.
Jeg har faktisk stor sympati for den intention, der ligger bag de her forslag, om end jeg ikke nødvendigvis er enig i alle dele af det.
Men for mig at se er der også en balance mellem den del, som ministeren også italesætter, altså det, at vi har et sprog, at levende sprog udvikler sig, og at vi er en del af en global landsby, og den del på den anden side, der vedrører, at det danske sprog også er et lydudtryk for vores kollektive identitet.
Meget af den sprogudvikling, vi ser i dag, sker på en måde, hvor det ofte handler om den, der råber højest, altså at det skal i medierne så og så mange gange, at det skal høres så så mange gange, og så kommer det i en ordbog.
Og så bliver det jo ikke et bevidst valg, men det stærkes valg.
Så hvilke overvejelser har ministeren i forhold til at finde en balance i forhold til det her?
Jeg har ikke svaret, men jeg er meget åben for samarbejdet.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-05-15:
Tak til fru Sascha Faxe.
Det er netop de overvejelser, der ligger bag, at jeg synes, det kunne være spændende at se på måden, Dansk Sprognævn arbejder på, i forhold til at man i dag følger sproget, men hvor det kunne være, at man også skulle arbejde for at bevare sproget.
Netop fordi det nogle gange er de ord, der bliver brugt mest eller bliver råbt højest, der vinder indpas, så er det jo også vigtigt med en modvægt.
Jeg ved bare ikke, om vi skal til at omdøbe en cheeseburger til, hvad kalder man det, en ostebolle med kød, for sandwich kommer jo fra The Earl of Sandwich i Storbritannien, ikke?
Hotdoggen skal nok heller ikke hedde en varm pølsehund.
Og nu er det ikke for at drille, men løbet er ligesom kørt for nogle af de her ting; de er en fast indlejret del af det danske sprog.
I forhold til det, man har gjort i Norge, hvor man har fundet nogle norske udtryk til ord, der har vundet indpas teknologisk, tror jeg at løbet er kørt.
Men at se på, hvordan vi bevarer det danske sprog fremadrettet, er jo en anden måde at gå til det på.
Sascha Faxe (ALT), 2025-05-15:
Nu tænker jeg også på det mere fremadrettet, så det ikke er kiosk eller burger, vi er ude i at skulle omskrive.
Men det er mere for at tale om sådan hele bekymringen for det, hvis vi ikke gør noget, for vi er et lille sprogområde, og det har så stor en betydning for, hvem vi er.
Det er mere, fordi ministeren siger, at man er afvisende over for en sproglov og gerne vil tale med Dansk Sprognævn.
Men der skal jo også ligge et eller andet fundament for det her.
Så jeg spørger mere til greb og ikke om det endelige resultat.
Men hvilke greb kan man så tage, hvis vi ikke gør det på lovgivningsniveau?
Hvad ser ministeren af muligheder for, at vi kan arbejde med det her?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-05-15:
Jeg plejer nu som minister at holde, hvad jeg lover.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi passer på det danske sprog.
Når jeg nævner, at jeg gerne vil invitere ordførerne og andre interesserede til møde om det, er det et løfte.
Så må vi se, om vi kan blive enige om at tage nogle initiativer.
Jeg tænker, at fundamentet for Dansk Sprognævn og formålsparagraffen er oplagt at se på.
Det er i hvert fald en af de ting, jeg selv har overvejet.
Der kan også være andre ting.
Det kan være måden, man kommunikerer på fra det offentlige på vores uddannelsessteder og andet.
Omvendt skal der også være respekt for, at det danske sprog udvikler sig.
Så den dialog vil jeg gerne indgå med Folketingets partier i.
Peter Kofod (DF), 2025-05-15:
Tak for det, og tak til Enhedslisten og hr. Pelle Dragsted for at have fremsat det her beslutningsforslag.
Jeg synes faktisk, at der er noget musik i de forslag, der er lagt frem på bordet her i dag.
Flere af forslagene ligger jo fint i tråd med nogle af de forslag, vi for nogle år siden selv har fremsat i vores finansektorudspil, der havde det hovedsigte, at det skulle skabe nogle bedre muligheder for, at man, når man var forbruger og skulle ud at have et nyt lån eller skulle åbne en konto, skulle kunne se, hvor man kan det bedste produkt for en, og det må være i vores interesse, at man som bankkunde nemt kan gennemskue de forskellige muligheder, der er.
Der er også flere problemer end det, forslaget egentlig lægger op til.
I store dele af finanssektoren hører vi om historier om aldersdiskrimination, og vi hører historier om, hvordan man på grund af geografi kan have svært ved at få det tilbud, man skal have, hvis man eksempelvis vil låne, og det duer jo ikke, og jeg synes, for at komme tilbage til min start, ikke, at det er et ideologisk opgør.
For jeg synes egentlig, det er sund fornuft, at man skal have muligheder for at være godt bankdækket, uanset hvor gammel man er, eller uanset hvor i landet man måtte bo.
Det med konkurrencen, hr. Pelle Dragsted i sidste runde kom ind på, var faktisk også interessant, altså at det netop var Torryregeringen i Storbritannien, der tog nogle opgør med finanssektoren for at skabe større konkurrence.
Og hvorfor var det Torryregeringen, der gjorde det?
Det synes jeg måske godt man som borgerlig kan huske på, altså at nogle af de her greb ikke er nogle greb, man tager ude på venstrefløjen, men at det faktisk er nogle greb, som borgerlige regeringer rundtomkring tager for at kunne skabe en endnu stærkere finanssektor.
Men med de ord skal jeg sige, at vi er meget positive over for forslaget, og at vi regner med at stemme for det, når det på et eller andet tidspunkt skal andenbehandles.
Tak for ordet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-05-15:
Tusind tak for det.
Det vil jeg komme ind på i min ordførertale lidt senere.
Men indtil da vil jeg bare sige, at det her er så nødvendigt, som det overhovedet kan være.
En gang imellem tænker jeg, at vi danskere da ikke har grund til at have mindreværdskomplekser.
Er det derfor, vi bevæger os mere og mere ud i anglificeringen, for det er jo primært det, der er tale om, når vi nedgraderer det danske sprog.
Det synes jeg vi skal gøre op med.
Jeg kan sige, at den første, lidt ubehagelige oplevelse, jeg fik, jeg har haft mange siden, i forhold til sproget, det er efterhånden mange år siden, var – det var så private erhvervsdrivende, men de kunne jo godt tage det til efterretning, hvis man lavede et lovforslag omkring alt offentligt – at butikker begyndte at sætte skilte op, hvorpå der stod »Sale«.
Så tænkte jeg, at det var da mærkeligt, og om det var sale, de solgte her, eller hvad det kunne være, men det var selvfølgelig udsalg.
Jeg bliver helt glad, når jeg ser en forretning i dag, hvor der står et gammeldags skilt med »Udsalg« på , for det er jo det, der er dansk.
Og det er jo desværre bare blevet almindeligt med »Sale«, og sådan bevæger vi os mere og mere ud i det, som vi ikke skal.
Så det er det, debatten kommer til at gå på her i dag, og jeg glæder mig meget til at høre ministeren og de øvrige ordførere, altså hvad man mener om det her.
Jeg håber så meget, at man vil være positiv.