runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-01-22:
Nu var jeg jo faktisk to gange inde på det – både i begrundelsen for hele debatten og i min ordførertale – og jeg lægger mærke til, at de tre partier, der sammen har fremsat et forslag til vedtagelse, fortsat bruger udtrykket ikkevestlige.
Jeg synes, vi skulle lade være med det; det synes jeg.
Jeg synes faktisk, vi skulle tage en beslutning om, at udtrykket ikkevestlige bruger vi ikke mere.
Det drejer sig om de lande, som er Afrika, og som er Tyrkiet.
Og man skal ikke bare slå ud med armene, for der er tale om en meget stor gruppe, hvis man tager hele den asiatiske verden med, og det synes jeg at vi skulle lægge bag os.
Man siger, at manden mange gange vil have, at kvinder går med tørklæde, og så er der nogle kvinder, der siger, at det bestemmer de selv, osv. osv.
Det, der jo i virkeligheden er sandheden, er, at i den muslimske verden mener man, at mændene ikke kan holde sig på måtten, medmindre kvinder er tildækket, altså at mænd i virkeligheden er nogle svin, og at det er de i forhold til selv små kønsmodne piger på 10, 11, 12 år; derfor skal de være tildækket.
Det synes jeg faktisk er en uhyggelig tankegang.
Det er også bare for at komme ind på hele den debat, der er, omkring tørklæder, tildækningsforbuddet osv.
Jeg tror, at vi skal til at se på det på en lidt anden måde.
Morten Dahlin (V), 2021-01-22:
I forhold til den første del omkring ikkevestlige lande slog jeg faktisk ud med armene som en anerkendelse af, at fru Pia Kjærsgaard har ret.
Jeg syntes, det var en god pointe, og lad os da tale om, hvor det er, problemerne kommer fra.
Så der er fuld enighed der; om vi fra den ene dag til den anden får betegnelsen ikkevestlige ud af sprogbrugen, er jeg ikke så sikker på, men jeg er enig med fru Pia Kjærsgaard.
Så synes jeg, fru Pia Kjærsgaard rejser noget, som også har ligget mig på sinde, i forhold til det der syn på mænd og kvinder og i virkeligheden mest af alt piger og drenge – for det er jo noget af det samme, vi oplever med den problematik, fru Pia Kjærsgaard flere gange har rejst, i forhold til svømmehaller, hvor der er nogle muslimske fædre, der begynder at problematisere, at der er mandlige livreddere til stede, når deres små piger går til svømmeundervisning.
Og det er jo i virkeligheden udtryk for en syg tankegang, at man seksualiserer små piger i svømmehallen, hvilket jeg synes vi skal slå meget hårdt ned på.
Jeg har prøvet det i min egen lokale svømmehal – der, hvor jeg sidder i kommunalbestyrelsen, har vi haft nogle af de her udfordringer.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-01-22:
Jeg vil godt lige tilbage til det der med tørklædet, for det er også en meget, meget væsentlig debat.
Det er det på sin vis også – det mener jeg i høj grad – men jeg synes, at vi skal over til, hvor uhyggeligt det i virkeligheden er, at det er, fordi det eneste punkt, hvor manden ifølge Koranen er svag – ellers er der ingen punkter – er, ved at han ikke kan nære sig for kvinder, der ikke er tildækket.
Det er helt tydeligt, og det er derfor, at kvinder er tildækket.
Det synes jeg faktisk er en absurd tankegang, og jeg synes, at vi skal gøre noget mere ud af den debat i Danmark: at kvinder tildækker sig, fordi ellers kaster faren, sønnen, eller hvem det nu kan være, sig over dem, altså over en kvinde, der ikke er tildækket.
De kalder også danske kvinder uden tørklæde nogle forfærdelige udtryk, som jeg ikke vil gengive her i Folketinget.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-01-22:
Kald mig bare ukuelig optimist, men det er jeg så også.
Jeg tror virkelig, at Bidenadministrationen er den rette til både at kunne lægge det fornødne pres på et land som Rusland, men samtidig også ønske at kunne forhandle en eller anden form for videreførelse af nedrustningsaftalen, og det er der, jeg har min optimisme fra.
Så må vi tage debatten der, men indtil videre bevarer jeg altså optimismen og tror faktisk på, at det kan lade sig gøre.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-22:
Vi har jo alle sammen kunnet følge det her med, at Socialdemokratiet i statsministerens formandstid for Socialdemokratiet har ønsket at signalere, at man er mere stram i udlændingepolitikken, og jeg kan godt se det i forhold til det her med at rejse til Danmark.
Men i forhold til de integrationsproblemer, der er i Danmark, kan jeg faktisk ikke rigtig se det.
Det tror jeg hænger sammen med statsministerens og hele hendes partis modvilje mod at se i øjnene, at det med, at man har et socialdemokratisk overflødighedshorn, der deler ud af gratisydelser og penge for ingenting at lave, hindrer integrationen i Danmark.
Jamen Frankrig er da også en socialdemokratisk velfærdsstat; det er den da.
Det, man skal sammenligne med, er lande som USA, Canada, Australien, der har sådan en swim or sink-politik, hvor folk enten svømmer, eller også synker de.
Der har de færre integrationsudfordringer, end vi har her i Danmark.
Så vil statsministeren ikke erkende, at skønt hun er meget glad for socialdemokratismen, udgør den nogle udfordringer i forhold til integration af indvandrere i Danmark?
Mette Frederiksen (S), 2021-01-22:
Jeg er fuldstændig enig i, at enhver form for diskrimination er uacceptabel, og jeg hører også om de tilfælde, både med unge og ældre, med flygtninge- og indvandrerbaggrund i første, anden og tredje generation, der helt ordentligt og redeligt søger et job og ikke får det på grund af et navn eller oplever diskrimination andre steder på baggrund af hudfarve eller på baggrund af religion, og det er der kun grund til at tage afstand fra.
Det er jeg enig i.
Christian Juhl (EL), 2021-01-22:
Tak for det.
Jeg vil bare minde om en diskussion, vi havde, i hvert fald mens jeg har været i Folketinget, om ret og pligt.
Det gælder vel alle.
Det er der, man får forståelsen for et godt samfund.
Det er, når man kommer på arbejde, og derfor vil jeg gerne have, at vi gør noget mere for det.
Jeg fortalte tidligere i dag, at jeg som formand i SiD og i 3F adskillige gange har taget med folk ud, der har søgt 50, 60 og 70 job, men på grund af navnet bliver udelukket af arbejdspladserne.
Det skal vi også gøre noget ved, fordi det er den store proces, vi skal i gang med, så majoriteten danner normen for den minoritet, som ikke opfører sig ordentligt.
Mette Frederiksen (S), 2021-01-22:
Ja, det er nye toner.
Det er absolut nye toner.
Det er ikke nyt fra i går til i dag, men det er nye toner, også i forhold til hvor Socialdemokratiet stod tidligere.
Og ja, vi har også vores ansvar for en fejlslagen udlændingepolitik, og ja, der er kommet for mange mennesker hertil, fordi nu er der parallelsamfund.
Nu er der radikalisering i Danmark.
Nu bliver der lavet kunstige jomfruhinder i Danmark.
Nu er der rigtig mange politikere, der fra tid til anden har behov for livvagter.
Nu sker der ting omkring dele af moskémiljøet i Danmark, der ikke burde kunne ske.
Så der er kommet for mange hertil udefra, og vi skal få den integration til at virke.
Ellers kan det her land ikke hænge sammen.
Christian Juhl (EL), 2021-01-22:
Tak for det.
Det er jo en interessant diskussion, vi har.
Hvor mange har vi brug for, og hvordan får vi dem, der er her, på arbejdsmarkedet?
Og så melder Socialdemokratiet de senere år også ind på, hvor mange vi skal have.
Ja, vi skal ikke have nogen, kan jeg forstå på statsministeren.
Det er da nye toner, fordi i min tid har vi jo sendt busser rundt i verden og hentet folk til Danmark, reserveret boliger til dem, og dagen efter kunne de få et arbejde, hvis det var muligt for dem at klare det.
Det gav problemer, men det gav også en kæmpe gevinst for samfundet.
De er der stadig væk i anden og tredje generation, i hvert fald i min by.
Jeg synes ikke, det kun handler om at prøve at spille skrap.
Der har altid været problemer, hvis kulturer mødes.
Lige i øjeblikket har vi nogle større problemer, end vi har haft tidligere, og de skal løses, men vi skal huske, at alle er lige for loven, og at et menneske er et menneske, uanset hvor det er født henne.
Vi kan ikke straffe nogen for, at de ikke forstår tingene.
Vi kan hjælpe dem, og vi kan inspirere dem, og vi kan gøre den bro, som nogle snakker om, meget, meget bedre.
Mette Frederiksen (S), 2021-01-22:
Hvis jeg skal være hudløst ærlig, køber jeg ikke den med sprogbarrieren, for vi har masser af udenlandsk arbejdskraft i Danmark, der arbejder 37 timer om ugen uden at kunne tale dansk.
Det er ikke så sjovt at stå på et slagteri og ikke kunne tale med sine kolleger, når man endelig har pause, fordi de taler et andet sprog end ens eget.
Men jeg køber faktisk ikke den med sprogbarrieren, for der er ganske mange jobfunktioner i Danmark, man godt kan varetage selv med et spartansk dansk, og der er ikke noget til hinder for, at man går på arbejde 37 timer og lærer dansk om aftenen.
Det står ikke noget sted, at man ikke kan nå begge dele i løbet af et døgn.
Jeg køber den ikke.
Til gengæld er jeg meget enig i det andet, nemlig at der er social kontrol; der er kvinder, der bliver holdt nede, og det er dem, vi skal hjælpe.
Rosa Lund (EL), 2021-01-22:
Jamen vi er helt enige om målet.
Det er en god ting at få folk i arbejde, og jeg er også af den overbevisning, at langt de fleste mennesker sådan set gerne vil arbejde.
Jeg tror, vi har et problem i forhold til de her indvandrerkvinder, som vi taler om.
Der er en sprogbarrierer, hvor jeg mener, vi har en opgave.
Så det bør på en eller anden måde være en del af den plan, regeringen kommer med.
Så tror jeg også, at vi har et problem, i forhold til at der er nogle kvinder, som simpelt hen bliver holdt fast, fordi den gensidige forsørgerpligt findes, og det tror jeg også at statsministeren og udlændinge- og integrationsministeren er nødt til at overveje at se på.
Mette Frederiksen (S), 2021-01-22:
Vil ordføreren ædrueligt påstå, at der ikke er integrationsproblemer i USA?
Det er dog alligevel en voldsom påstand, i betragtning af hvor store problemer der er i USA lige præcis på det her område – lige præcis på det her område.
Vi bliver bare nødt til at erkende med hinanden, at det her er en svær opgave.
Nu har ordføreren jo selv prøvet at sidde i regering, og det var ikke sådan, at den regering løste de integrationsproblemer, der var, og det kommer den her regering da heller ikke til, altså at løse alle de integrationsproblemer, der er.
Vi har i fællesskab taget vigtige skridt igennem de senere år, og vi er villige til at tage endnu flere skridt.
Og som jeg sagde det før, er jeg glad for, flertallet bag udlændingepolitikken er så bredt, som det er, men det her kommer til at tage rigtig lang tid, for problemerne er blevet strukturelle, og de har fået lov til at udvikle sig og vokse sig store igennem mange årtier.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-22:
Jeg siger ikke, at der ikke er integrationsproblemer i USA.
Jeg siger, at de er meget mindre, end de er i Danmark og andre socialdemokratiske stater.
Den ene undersøgelse efter den anden viser det: I de stater, hvor der er et højt niveau af overførselsindkomster til borgere, der ikke laver noget, er der også en større ledighed blandt indvandrere, som har svært ved at komme ind på arbejdsmarkedet og tjene penge, der svarer til det niveau af overførselsindkomster, der er.
En somalier, der kommer til Norge – og den undersøgelse er lavet – vil typisk ende i arbejdsløshed.
Hvis den samme type somalier kommer til USA, vil vedkommende typisk ende i arbejde.
Så hvornår indrømmer statsministeren, at Socialdemokratiet og hele den her overførselspolitik udgør en udfordring?
Mette Frederiksen (S), 2021-01-22:
Jeg tror, det er vigtigt at præcisere, at den rigsretssag, som Folketinget med et bredt flertal er blevet enige om, ikke handler om spørgsmålet om indkvartering på asylcentre.
Det er en rigsretssag, der er bundet op på det, som jo er ret afgørende i Danmark, nemlig hvorvidt en minister arbejder og taler korrekt.
Peter Skaarup (DF), 2021-01-22:
Tak for det, og tak til statsministeren for indlægget under den her traditionsrige debat, vi har i Folketinget.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge statsministeren, og det er jo så også formanden for Socialdemokratiet, der jo nu er med til at ville lave en rigsretssag mod tidligere integrationsminister Inger Støjberg, om det er holdbart i længden, at Socialdemokraterne og regeringen sætter internationale konventioner over dansk lov.
Jeg spørger jo, fordi det er ekstremt vigtigt, at vi i Danmark har mulighed for at gøre det, vi vil, det, vi synes er det rigtige, det, som Folketinget vedtager, f.eks. i forhold til forholdet mellem mænd og kvinder.
Det, som fru Inger Støjberg som integrationsminister gjorde, var jo at sikre, at man adskilte ældre mænd fra unge piger.
Nu står vi altså i en situation, hvor der bliver ført en rigsretssag på den baggrund.
Mette Frederiksen (S), 2021-01-22:
Jo, den grundlæggende tanke er der meget perspektiv i, nemlig at hvis du vælger aktivt at komme til Danmark, så skal det være, fordi du på forhånd ved, at du har et arbejde, at du kan forsørge dig selv, og at dit opholdsgrundlag er betinget af det.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-22:
Mig bekendt er det ikke i strid med grundloven at stille krav til folk, der kommer hertil og søger opholdstilladelse i Danmark, om, at de skal kunne forsørge sig selv, altså at det er en forudsætning for at få opholdstilladelse i Danmark, at man forsørger sig selv.
Det stiller vi sådan set allerede som krav til dem, der kommer og ikke er migranter.
Så når vi forhåbentlig en dag ikke længere har folk, der er kommet hertil og har søgt spontan asyl, men udelukkende har folk, som er indvandrere, var det så ikke en idé at sige: En forudsætning for, at du er her, er, at du forsørger dig selv, tegner en arbejdsløshedsforsikring, og hvis ikke du vil det, eller hvis ikke du kan det, så må du rejse tilbage til dit hjemland, for så ophører eller udløber din opholdstilladelse?
Mette Frederiksen (S), 2021-01-22:
Nu er jeg jo politiker og ikke jurist, og derfor skal jeg ikke fælde nogen form for juridisk dom over noget som helst.
Men nu har vi brugt meget tid på at diskutere hjemmel og jura i løbet af efteråret, og det lyder for mig, som om Nye Borgerlige her vil lave noget, der er i strid med grundloven.
For det er jo en grundlovssikret rettighed, at man kan opnå forsørgelse, når man er i Danmark, og det er vel årsagen til, at skiftende regeringer har forsøgt at indrette et ydelsessystem, så der er nogle klare incitamenter, eksempelvis et optjeningsprincip, men uden at gøre det, som Nye Borgerlige foreslår.
Men det må vi jo lige prøve at få efterprøvet.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-22:
En løsning kunne jo være, at man sagde, at nu knytter vi retten til offentlig forsørgelse til det danske statsborgerskab.
Det så vi gerne i Nye Borgerlige, men det ved jeg godt at der ikke er flertal for; der er ikke engang flertal for, at vi stiller det som et krav til folk, der kommer hertil, som en forudsætning for deres opholdstilladelse.
Det er jo ærgerligt, men det er, hvad det er.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at det, vi mener som borgerlige, er, at det altid skal kunne betale sig at arbejde, og at vi politisk skal skabe så få hindringer som overhovedet muligt for, at folk kommer ind på arbejdsmarkedet, men også for, at folk yder en ekstra indsats, når de er på arbejdsmarkedet, og måske også tjener lidt flere penge og laver lidt mere end de fleste.
Sandsynligheden for, at man har lyst til at komme ind på arbejdsmarkedet, bliver vel svækket af, at ydelserne hæves.
Nu røg jeg helt ud af den, fordi jeg blev stoppet midt i det hele.
Mette Frederiksen (S), 2021-01-22:
Jeg anerkender fuldt ud, at det at have en samfundsmodel, hvor du har et stærkt socialt sikkerhedsnet, er udfordret, når vi taler indvandring.
Det er det absolut.
Det mener jeg er hævet over enhver tvivl.
Jeg ønsker ikke at sige til mennesker og familier: Så må I synke.
Det er jo, fordi jeg er socialdemokrat.
Det, der så er min hovedpine, er at sikre, at vi kan blive ved med at have et stærkt velfærdssamfund og alligevel få integrationen til at fungere.
Det kommer an på, hvad man mener med de ord, for princippet deler jeg til fulde.
Men hvis det betyder, at vi ikke kan pålægge en 37-timersindsats, mens en udefra eksempelvis modtager en eller anden ydelse, så er jeg ikke enig.
For vi bliver simpelt hen nødt til nu at få gjort noget ved de problemer, der er.
Og det er en falliterklæring for os alle sammen, alle politiske partier inklusive, at vi har kvinder, der har været i Danmark i 20, 25, 30 år og stadig væk er på overførselsindkomst.
Vi risikerer jo med det, at der aldrig kommer ligestilling i de familier, og at problemerne i øvrigt gives videre fra en generation til den næste.
Så en gang imellem bliver man nødt til at se på målet og så diskutere midlerne derefter.
Og hvis ikke vi på anden vis kan sikre, at alle forsørger sig selv, så vil jeg hellere indføre et krav om, at man skal levere en 37-timersindsats, selv om det så bryder med nogle andre principper.
Rosa Lund (EL), 2021-01-22:
Jeg har ligesom statsministeren også rigtig svært ved handleplaner, for tit kommer der ikke så meget handling ud af handleplaner.
Det er ikke alle i mit parti, der har det sådan.
Derfor er jeg jo også glad for, at det i politiforliget lykkedes at lave en meget stærkere indsats mod hatecrimes.
Det var slet ikke det, jeg ville spørge om.
Det, jeg ville spørge statsministeren om, er: Ret og pligter?
Ja, men vi har vel også et princip om lige løn for lige arbejde.
Altså, i forhold til den her 37-timersaktivering af indvandrerkvinder, som regeringen jo har snakket om længe, og som udlændinge- og integrationsministeren også har snakket om længe, gælder det princip vel stadig, at der er lige løn for lige arbejde i Danmark?
Mette Frederiksen (S), 2021-01-22:
Jeg mener det sådan set ikke i forhold til vores langsigtede mål om at oprette modtagecentre uden for Europa, altså at vi der har en konventionsudfordring.
For det er allerede både analyseret og beskrevet, at når man som flygtning søger asyl, gør man det, fordi man har et beskyttelsesbehov.
Og der har vi en forpligtelse som land på grund af internationale konventioner.
Det ville vi godt kunne gøre uden for Europa.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-01-22:
Tak for det.
Vi har fokuseret lidt på det her om asylstop, og det har både integrationsministeren og statsministeren jo været ude med her de sidste dage.
Det kan jeg selvfølgelig ikke anbefale.
Hvad er der sket siden?
Kan vi begynde at røre ved konventionsspørgsmålet, for det er faktisk meget vigtigt for Dansk Folkeparti?
Vi har igennem ganske mange år sagt, at der er alt for mange konventioner, som begrænser os.
Og det gør de jo ifølge statsministeren også i forhold til et asylstop.
Så jeg vil godt vide, hvordan vi kommer videre med den sag.
Mette Frederiksen (S), 2021-01-22:
Og derfor kan man ikke kun se på, at nogle virksomheder eller samfundsøkonomien her og nu har behov for et eller andet element af arbejdsudbud, og at det så skal præge udlændingepolitikken.
Der bliver man i mine øjne nødt til, ikke nødvendigvis at vende det helt rundt, men i hvert fald at have et lige så skarpt blik på, hvor mange mennesker vi overhovedet kan integrere i vores samfund.
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-22:
Det her handler jo om uddannelse.
Det handler om, at der er nogle, tager en uddannelse, i stedet for eksempelvis at tage et ufaglært arbejde.
Er det ikke mærkeligt, at ufaglært arbejde skal tælle mere i den ligning, når dem, der tager en uddannelse, jo kan bidrage til Danmark
senere hen ved at tage et job, som en virksomhed efterspørger, eller inden for et velfærdsområde
Kunne det ikke være stærkt for Danmark, at flere fik lov til at bruge den uddannelse til rent faktisk at bidrage hos en virksomhed eller inden for et velfærdsområde og dermed gøre Danmark stærkere?
Mette Frederiksen (S), 2021-01-22:
Man kan sige, at hvis man opstiller det som en diskussion om, hvad der har størst værdi for et samfund – om det er at træde ind på arbejdsmarkedet og gøre en indsats dér, eller om det er at dygtiggøre sig, på hvilket niveau og inden for hvilken branche der nu måtte være tale om – er det jo én måde at betragte det på.
En anden måde at betragte det på, som i hvert fald hører med i ligningen, er, i forhold til om vi generelt ønsker, at der er flere, der opnår permanent ophold, og om vi ønsker, at der er flere, der opnår statsborgerskab i Danmark.
Og der stiller Radikale Venstre og regeringen sig jo to forskellige steder.
For vi ønsker ikke, at der er mange flere, der skal opnå permanent ophold og statsborgerskab i Danmark, og derfor er vi tilhængere af skrappe regler begge steder.
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-22:
Jeg var særlig glad for den anerkendelse, der var, i forhold til at mange tosprogede jo tager mange udsatte jobs her under den nuværende coronakrise og giver deres stærke bidrag til, at vi kommer så godt som muligt igennem den.
Der er også flere, der begynder på en uddannelse, og derfor hæftede jeg mig særlig ved et opslag på Instagram fra Socialdemokratiet for 3 dage siden, hvor statsministeren er afbildet med en tekst, hvor der bl.a. står: »Vi bliver nødt til at have lige så meget fokus på uddannelse og kompetencer, som vi har på, hvor mange der går på arbejde.«
Jeg hørte også statsministeren i sin åbningstale opfordre og invitere til, at flere tager en uddannelse.
Synes statsministeren så ikke, at det ville være sund fornuft, at det at tage en uddannelse, at være i praktik eller være i lære indgår på lige fod med ufaglært beskæftigelse, når det kommer til permanent opholdstilladelse, som også 3F og andre faglige organisationer bakker op om?
Mette Frederiksen (S), 2021-01-22:
For det første har vi ikke et ønske om generelt at sætte ydelserne op.
Der er indført et midlertidigt bidrag til børnefamilier.
Jeg synes, vi skylder hinanden trods alt at få fortalt, hvordan tingene faktisk forholder sig.
Jeg synes for det andet også, det er vigtigt at notere sig, at den 11. januar 2021 var der registreret 1.500 asylansøgere i 2020.
Det er et historisk lavt niveau.
Det er ikke den her regerings fortjeneste; det skyldes jo først og fremmest situationen omkring covid-19.
For det tredje vil jeg gerne have lov til at understrege, at vi arbejder målrettet på at få lavet et helt nyt flygtningesystem, som hr. Marcus Knuth jo også er fuldt opmærksom på.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-01-22:
Så er vi jo tilbage til det der, som er så svært for Socialdemokratiet og regeringen: Det med det der modtagecentre.
Det er der, vi er tilbage, og så er det ikke de der lidt firkantede ord om asylstop, det handler om.
Det, det drejer sig om, er det her modtagecenter, som igen er så svært at etablere.
Og så hører vi det, som om det er back to basics, altså tilbage til udgangspunktet, ikke?
Så er jeg ikke helt tilfreds alligevel, må jeg så sige.
Jeg troede, at vi ligesom på så mange andre områder var kommet et stykke hen ad vejen, men det er vi så bare ikke i forhold til det her.
Der er ikke asylstop, det kommer ikke.
Altså, det er noget med et modtagecenter, som man ikke rigtig kan finde ud af hvordan man får etableret.
Peter Skaarup (DF), 2021-01-22:
Ja, det er så statsministerens mening.
Vi er af den klare opfattelse i Dansk Folkeparti, at når man ser på, at Socialdemokraterne vil have en rigsretssag mod en integrationsminister, der forsøger at skille de ældre mænd fra de unge piger for at beskytte de unge piger, så burde børnenes statsminister, som statsministeren jo kalder sig, være den første til at sige: Okay, den tvivl, der så er rejst her, må trods alt komme den minister til gode, som forsøger på at gøre det rigtige her, nemlig at beskytte børnene mod de ældre mænd.
Burde det ikke være det rigtige, at man forsøger at beskytte børnene her?
Og så kommer vi altså tilbage til spørgsmålet: Vejer de internationale konventioner tungere for statsministeren end dansk lov og ret?
Mette Frederiksen (S), 2021-01-22:
Altså det, jeg kan synes er bemærkelsesværdigt ved i hvert fald en del borgerlige både politikere og debattører, er troen på, at du skal give gulerod i toppen og pisk i bunden af et samfund, og det er jo en devise, vi har hørt ganske meget om, i ganske mange år.
Den måde at opdele andre mennesker på tror jeg ikke på.
Jeg er til gengæld fuldstændig overbevist om, at det grundliggende er usundt, at man kan komme til Danmark udefra, aldrig nogen sinde have bidraget til vores samfund og så med det samme få adgang til ydelser uden at skulle gøre noget til gengæld.
Der tror jeg det ville være rigtig klogt at vende det rundt, så man skal bidrage, før man kan modtage.