runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birgitte Vind (S), 2022-09-08:
Jeg kan godt høre, at ordføreren ikke er så glad for at fortælle, hvilken politik Danmarksdemokraterne står for, endnu; man vil være meget pragmatisk og ser tiden lidt an.
Men jeg prøver alligevel lykken her, fordi jeg jo har hørt, at man muligvis gerne vil støtte op om topskattelettelser.
Så kunne jeg da godt tænke mig at vide – det tænker jeg at der er mange danskere der gerne vil vide – hvordan de skal finansieres, og hvor man vil finde de besparelser.
Peter Skaarup (DD), 2022-09-08:
Det er jo lige præcis et rigtig godt spørgsmål, man skal stille dem, der kæmper hårdt for topskattelettelser.
Sjovt nok åbnede statsministeren, som altså er fra spørgerens eget parti, i en avisartikel forleden for, at der skulle være topskattelettelser, altså at man efter et valg sammen med – må man forstå – en bred regering, hvor statsministeren så stadig væk skulle være statsminister, da godt ville forhandle topskattelettelser.
Så det er jo lidt en strid om ord.
Altså, det er ikke sådan, at Danmarksdemokraterne har et kæmpestort ønske om, at vi skal have topskattelettelser.
Men vi vil gerne sænke skatterne, hvis det kan lade sig gøre, og vi vil ikke mindst gerne sænke nogle afgifter lige nu, fordi danskerne er hårdt ramt – lige nu – af nogle voldsomt høje priser på energi.
Der kunne jeg jo så spørge Socialdemokratiets spørger: Ville det ikke være på tide, at man i hvert fald på det punkt gav danskerne det, som de virkelig tørster efter?
Birgitte Vind (S), 2022-09-08:
Altså, nu kan jeg i hvert fald lige komme med den kommentar, at vi jo rent faktisk har løftet velfærden betragteligt, modsat det, ordføreren påstod i sin tale tidligere.
Jeg synes nu alligevel, at vi her står efterladt med et spørgsmål i forhold til det med topskatten, hvis Danmarksdemokraterne gerne vil være med i en regering og støtte op om et samarbejde og støtte nogle borgerlige partier, for vi jo lige har hørt De Konservative tale varmt for topskattelettelser som et krav fra deres side.
Så hvad siger Danmarksdemokraterne til den situation?
Peter Skaarup (DD), 2022-09-08:
Jamen jeg tror egentlig, at vi har det lidt på samme måde som statsministeren her.
Statsministeren siger jo, at man ikke vil udelukke topskattelettelser i en kommende regering på et givet tidspunkt, afhængigt af hvordan den regering ser ud.
Det synes jeg jo heller ikke man kan udelukke, for hvis man gerne vil sænke skatterne, som vi gerne vil, kan det jo godt være, at der kommer nogle partier og siger: Vi vil gerne det, eller vi vil gerne det.
Men det må fremtiden jo vise.
Hovedsagen er så bare, at vi tager ordentligt hånd om velfærden, og det skal vi gøre i fællesskab – eventuelt, hvis Socialdemokratiet vil – og så kræver det jo altså også, at der er finansiering til det.
Leif Lahn Jensen (S), 2022-09-08:
Tusind tak for det, og her fra mig også et velkommen til.
Jeg er en nysgerrig person i dag.
Jeg er jo kommet herned for at blive klogere.
Jeg ved ikke, om jeg blev skuffet, men jeg blev noget forvirret, da ordføreren svarede på spørgsmålet fra hr. Rasmus Stoklund om Arnepensionen.
Jeg prøver lige at citere, hvad ordføreren sagde, da man blev spurgt, om man ville gå ind for at afskaffe den eller bevare den.
Så siger ordføreren, at nu skal vi lige afvente et valg, og så er det positivt at tage stilling til det.
Derefter kom det: Det har vi ingen planer om.
Uha, så blev jeg godt nok nervøs.
Jeg tror, de fleste ved, at det i hvert fald er noget, jeg går meget op i, og jeg kender mange af de mennesker, som virkelig har brug for den her Arnepension, altså mennesker, som har knoklet rigtig meget, siden de var helt unge.
Derfor er det simpelt hen vigtigt nu at være fuldstændig klokkeklar, i forhold til hvad Danmarksdemokraterne vil i forhold til Arnepensionen
Vil Danmarksdemokraterne her fra talerstolen i dag give os en garanti for, at man vil gå fuldstændig imod at afskaffe Arnepensionen?
Peter Skaarup (DD), 2022-09-08:
Så skal jeg ikke tage stilling til de der forskellige såkaldte citater, som ordføreren var fremme med her for lidt siden, for det synes jeg i hvert fald ikke lød som noget, jeg har sagt direkte.
Men uanset det synes jeg egentlig bare, at vi har en fælles opgave i Socialdemokratiet og i Danmarksdemokraterne og i andre partier i forhold til at stå fast på, at Arnepensionen fortsat eksisterer.
Jeg tror, at der er rigtig mange danskere, der forventer, at det sørger vi for.
Leif Lahn Jensen (S), 2022-09-08:
Vi finder citatet i morgen på nettet, for jeg sad faktisk og skrev det ned, da det blev sagt.
Men det er jo interessant.
Så kommer det næste spørgsmål.
Nu forestiller vi os, at noget af det værste, der kunne ske, ville være, at en borgerlig regering kom til og man jo så støtter den.
Det kan så vise sig – for jeg er jo lidt bange for og bekymret for, at der er andre, der ikke mener det her med Arnepensionen så meget, som jeg og måske ordføreren gør – at de kan finde på at fjerne den i nogle forhandlinger.
Hvis nu det sker, altså at en kommende borgerlig regering afskaffer Arnepensionen, vil man så støtte sådan en regering, eller vil man sige, at så kan vi ikke være med længere?
Peter Skaarup (DD), 2022-09-08:
Altså, vi vil gerne have en borgerlig statsminister, og vi mener, at det valg skal udskrives nu, og det kan hr. Leif Lahn Jensen måske bringe videre til sin statsminister.
Der sker ikke ret meget mere på Christiansborg, før det er udskrevet, tilsyneladende.
Men i forhold til Arnepensionen er vi af den klare opfattelse, at den skal fortsætte.
Det er vores ønske.
Det, der bliver afgørende for, hvilken statsminister vi peger på, hvis det bliver muligt med en borgerlig regering, er også, hvilken politik der skal føres.
Derfor synes jeg egentlig, at svaret er ganske godt.
Og hvis hr. Leif Lahn Jensen ønsker det, tror jeg egentlig også godt, at hr. Leif Lahn Jensen forstår, hvad jeg mener.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-09-08:
Tak for det.
Jeg bemærkede, at hr. Peter Skaarup sagde, at nu skulle vi bare lægge etiketterne væk, og nu skulle vi diskutere fremtiden.
Altså, vi står her jo for at fortælle om vores holdninger, altså det, vi gerne vil politisk, og der vil jeg da godt stille et spørgsmål til hr. Peter Skaarup, nu Danmarksdemokraterne, som svarede lidt undvigende i forhold til det med konventioner og udvisninger,
synes jeg.
For vi ved jo godt begge to, at man er nødt til at gøre noget ved konventionerne, og det der med at gå til kanten af konventionerne lyder som noget, jeg har hørt på i 30 år – ikke fra Danmarksdemokraterne, men fra socialisterne, indtil de fandt ud af, at vi nok skulle gøre et eller andet.
Men der ville man også bare gå til kanten af konventionerne.
Det er så det, Danmarksdemokraterne vil gøre nu.
Jeg vil godt sige helt klart, at Dansk Folkeparti afgjort ønsker, at vi skal have en evaluering af de konventioner, gerne sammen med andre lande eller gøre det selv, hvis ikke vi kan klare det, for vi kan simpelt hen ikke længere bære, at vi har så mange kriminelle udlændinge, som ikke kan udvises på grund af konventionerne.
Så var jeg lidt usikker i forhold til Lindholm, fordi hr. Peter Skaarup jo på forsiden af Sjællandske sagde, at det aldrig ville blive Lindholm – men i dag kunne det godt være Lindholm.
Hvad vil hr. Peter Skaarup egentlig i forhold til dem, der i øjeblikket sidder på Kærshovedgård og er dybt kriminelle?
Skal man flytte rundt på dem igen i Danmark, eller skal man gøre noget andet?
Peter Skaarup (DD), 2022-09-08:
Jeg vil have dem hjem.
De udlændinge, der er dybt kriminelle, skal udvises.
Men jeg tror egentlig, at fru Pia Kjærsgaard og andre, der er meget optaget af, hvad der er blevet sagt af tillægsord eller etiketter eller ting og sager i fortiden, skulle tænke på, at der jo er folketingsvalg lige om lidt, og vi forventer nok ikke – medmindre Socialdemokratiet ændrer attitude ret meget – at der sker ret meget mere på den her side af et folketingsvalg.
Hvad er så opgaven?
Er opgaven som borgerligt parti at stå og tæske løs på Danmarksdemokraterne?
Hm, det er måske ikke særlig givtigt, hvis man skal have en anden regering.
Næh, opgaven er jo det røde hold.
Hr. Benny Engelbrecht har i hvert fald et rødt slips eller et bordeaux slips på.
Altså, det røde hold er jo til at kende; lad os da banke løs på det røde hold og få en anden regering.
Ja, det der er flot – finansministeren viser et flot slips.
Sagen er, at vi har et rødt og et blåt hold, og vi kan lige så godt gå i gang med at kæmpe.
Det er det, danskerne venter på.
Rasmus Stoklund (S), 2022-09-08:
Det var jo et klart svar, men så må jeg spørge: Hvad er det så, der har ændret sig siden den 23. august, hvor hr. Peter Skaarup sagde, at Lindholm ikke længere var relevant?
Jens Joel (S), 2022-09-08:
Så må man lægge til grund, at De Konservative tænker, at det er soldater, der skal bemande sygehusene og børnehaverne og plejehjemmene, eller hvad?
Peter Skaarup (DD), 2022-09-08:
Hvis vi bliver indbudt, er det klart, at vi gerne vil sikre, at dem, der ikke gider Danmark, dem, der har lavet kriminalitet i Danmark, først og fremmest kommer hjem til deres hjemland, og indtil da skal de selvfølgelig være et sted, hvor de ikke kan genere andre mennesker.
Så grundlæggende er svaret ja.
Vi ønsker en hårdere kurs, og regeringen lovede egentlig, at den ville komme med den, men der er jo ikke sket noget, heller ikke på det punkt.
Kim Valentin (V), 2022-09-08:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Og det er jo første gang, så det er flot.
Men jeg kunne godt lige tænke mig lidt at dyrke det, der bliver kaldt overnormal profit.
For hvis man ligesom tager lidt af den, kunne man jo forestille sig, at man, når der så også er et lidt større tab end normalt, også skal ud at betale det i den anden ende, for ellers hænger det jo ikke sammen.
Så hvordan forholder Enhedslisten sig til, at man først tager pengene fra virksomhederne, og at man så skal give dem til virksomhederne igen, hvis de taber penge?
Eller hvordan forestiller man sig det?
Victoria Velasquez (EL), 2022-09-08:
Mange tak for rosen og for spørgsmålet.
Man skal jo huske på, det her er efter de tab.
Så er det profitten.
Og så er det ud over den almindelige profit, altså den overnormale profit.
Og på den måde kan man jo sige, at det egentlig også er meget ydmygt, at det er sådan en lille del af det.
Det er jo ikke kun i Danmark, at vi ser diskussionen omkring det her lige nu.
Vi har Tyskland, som jo netop har besluttet at gøre noget lignende.
Vi har også Storbritannien.
Jeg har ikke i dag selv nået at se, hvad de har foreslået, men vi ved, at de også kigger på nogle af de samme ting.
Og det er der jo en ræson i, altså at man tager pengene tilbage fra nogle af dem, der spinder guld på den krise, vi står i, og giver dem til forbrugerne.
Men jeg hørte også lidt – og jeg ved ikke, om det bare var mig, der håbede det – at der var et andet spørgsmål i det, som ordføreren kom med.
Og det er jo, at det er langtfra – langtfra – alle virksomheder, som står i den her situation, og som har overskud på 100 mia. kr.
Og nu er min tid så ved at løbe ud, men det synes jeg kunne være rigtig spændende at diskutere.
Hvad gør vi for at hjælpe de selskaber, som også er rigtig hårdt ramt lige nu?
Kim Valentin (V), 2022-09-08:
Ja, jeg har heller ikke så lang tid.
Jeg hører så også, at det her er en del af finansieringen af den der check, man skal sende ud til danskerne for inflationshjælp, som jo så i virkeligheden bare betyder mere inflation.
Og hvis man så kræver mere skat op hos virksomhederne, er det jo i virkeligheden heller ikke inflationsdæmpende, fordi det bare vil bevirke, at priserne stiger.
Så kan ordføreren ikke forklare lidt mere, hvad det der fuldt finansierede egentlig er?
Og det hjælper jo ikke på inflationen.
Victoria Velasquez (EL), 2022-09-08:
Tak for spørgsmålet.
Jamen så er ordføreren jo uenig med førende økonomer, bl.a. også de økonomiske vismænd.
Jeg ved ikke helt, om det er det, ordføreren er.
For så længe vi målretter akuthjælpen, som vi foreslår man skal gøre, og vi sørger for, at den er fuldt finansieret, vil vi ikke stå med den risiko, som det er, ordføreren kommer ind på.
Når det er sagt, vil jeg også sige, at den inflation, som vi står i lige nu, ikke er på baggrund af dansk finanspolitik.
Det er en international tendens.
Victoria Velasquez (EL), 2022-09-08:
Tak for velkomsten, og tak for spørgsmålet, som også ligger os i Enhedslisten og mig meget nært.
Ja, vi følger faktisk fuldt ud den anbefaling, der er fra økonomerne.
Først og fremmest er den akuthjælp, som vi foreslår der skal være i forbindelse med de stigende priser, målrettet og samtidig også fuldt finansieret.
Benny Engelbrecht (S), 2022-09-08:
Jeg kan sådan set godt relatere mig til hr. Rasmus Jarlovs synspunkt om, at det er vanskeligt at forholde sig til modstridende synspunkter, så derfor vil jeg godt spørge ind til den konservative plan.
For der opstår faktisk en del forvirring omkring den i den gengivelse, som Konservative selv laver.
Så jeg vil egentlig bare gerne bede ordføreren om at bekræfte, at man i planen skriver, at man kan holde de offentlige udgifter i ro samlet set, og at der så er gjort plads til en marginal stigning i det offentlige forbrug på 0,1 pct. om året.
Er det det, der står i planen?
Tak for det svar.
Nej, hr. Rasmus Jarlov, det er Konservative, der har glemt at skrive, at man ikke har indregnet forsvaret i sin plan.
Så den plan kan vi jo ikke bruge til noget.
Så hvornår kommer der en ny plan fra Konservative, der forklarer, hvad den konservative politik egentlig er?
Rasmus Jarlov (KF), 2022-09-08:
Nu er det jo ikke mig, der render rundt og har opslag, hvor der står, at der kommer 40.000 færre offentligt ansatte, og derfor har vi ikke glemt noget i vores plan.
Vi har lavet en plan for den del af det offentlige forbrug, som ikke handler om forsvaret.
Men når man regner sammen, hvad udviklingen bliver i antallet af offentligt ansatte, så skal man selvfølgelig tage det hele med, og så skal man også huske, at der i forsvaret kommer flere offentligt ansatte, i stedet for faktuelt forkert at skrive, at der skulle blive 40.000 færre.
Vi venter også på Socialdemokraternes økonomiske plan, for det er jo lidt af et paradoks, at man sådan nærmest inkvisitorisk står her og afkræver os svar på nogle ting, som man ikke selv har svar på, fordi Socialdemokratiet ikke har en 2030-plan.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-09-08:
Jeg har selv tre børn og kan dagligt se, hvor pressede vores skoler og vores daginstitutioner er derude.
Derfor bliver jeg bare nødt til at spørge om noget.
Når børneområdet nu ikke er nævnt som et, der skal friholdes, er det så her, at der skal effektiviseres?
Altså, skal pædagogerne have løbesko på på arbejde?
Skal man fjerne højtlæsning og juleklip til jul?
Skal man skifte bleer 20 pct. hurtigere?
Rasmus Jarlov (KF), 2022-09-08:
Jeg har selv to små børn, som også er på vej til det – den ene er ikke engang i institution endnu, fordi hans mor stadig væk er på barsel.
Men altså, spørgsmålet bygger på en forkert præmis om, at vi samlet set skulle spare.
Det har vi ikke lagt op til.
Vi har lagt op til, at der samlet set bliver tilført 6 mia. kr. plus inflation og lønstigninger.
Så man kan ikke sige, at fordi børneområdet ikke skal beskæres, hvor skal der så skæres henne?
Så derfor kan man ikke lægge tallene sammen på den måde.
Der har været meget forvirring, og jeg tror, at noget af det desværre er bevidst, nemlig at mange forsøger at udlægge det, som om at vi gerne vil skære ned på det offentlige forbrug.
Men det er ikke det, der er lagt op til.
Der er lagt op til en mindre stigning i det offentlige forbrug.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-09-08:
Et andet spørgsmål: Sammen med forældre og pædagogisk personale og en forældrebevægelse lykkedes det jo SF og andre virkelig at få sat minimumsnormeringer på dagsordenen.
Vi har fået indført en lov om minimumsnormeringer, og den vil vi kæmpe for med næb og kløer.
Det tror jeg alle ved.
Derfor bliver jeg bare nødt til endnu en gang at spørge Konservative og hr. Rasmus Jarlov: Hvis I får magt, som I har agt, vil I så fjerne minimumsnormeringerne?
Rasmus Jarlov (KF), 2022-09-08:
Minimumsnormeringer er ikke vores politik.
Vi mener, at det er for meget detailstyring over for kommunerne.
Det er jo en god intention, selvfølgelig, at man gerne vil have, at der alle steder er en god dækning, men vi går ind for, at kommunerne har det råderum, at de selv kan bestemme lidt mere over, hvordan de bruger deres budget og bedst kan prioritere.
For de er tættere på borgerne og ved, hvad der er behov for hvert enkelt sted.
Planen er, at der skal være en realvækst på 0,13 pct. i det offentlige forbrug om året, hvilket betyder, at der vil blive tilført 6 mia. kr. plus inflation og lønstigninger.
Så det er lidt mere end en nulvækst.
Man kan sige, er det jo nogenlunde er at holde de offentlige udgifter i ro, men det er ikke præcis en nulvækst – det er, som det meget præcist er blevet gengivet mange steder efterhånden, en realvækst på 0,13 pct.
Og dertil kommer der jo så et ret stort løft af forsvarsbudgettet.
Det er det, Socialdemokraterne også har glemt i deres seneste fremstød her, hvor de skriver, at der kommer 40.000 færre ansatte.
Det gør der ikke – der er ikke regnet på vores plan; der er kun regnet på en vækstrate, som er et enkelt lille element i planen, men der er ikke regnet på hele planen.
Og det er, fordi man simpelt hen har glemt, at der kommer et løft af forsvaret, som også vil betyde, at der kommer flere offentligt ansatte.
fuldt igennem.
Victoria Velasquez (EL), 2022-09-08:
Jeg har fuld tillid til, at vores retsordfører har nogle gode argumenter for, hvorfor vi har stillet os på den måde, som vi har.
For vi er nemlig fuldstændig optaget af, at det skal være trygt for borgerne, og hvad det er, det politiske indhold skal være.
Jeg ved som sagt ikke, hvad årsagen er, men det tænker jeg vi kan følge op på efterfølgende.
Peter Skaarup (DD), 2022-09-08:
Men jeg kunne så bare spørge, om ikke det ville være fornuftigt, at vi her i Folketinget laver brede aftaler omkring politiets forhold, fordi det er jo så vigtigt, at borgerne i dagligdagen har tryghed.
For på den måde kan vi signalere, at vi står bag politiet.
Malte Larsen (S), 2022-09-08:
Skal det forstås som et ultimativt krav til en eventuel blå regering, så de ikke kan regne med jeres mandater, medmindre det skrives ind i et forståelsespapir eller andre dokumenter, der kommer ud af de regeringsforhandlinger?
Louise Schack Elholm (V), 2022-09-08:
Det vil givetvis føre til et større forbrug, og derfor vil det stadig væk fyre op under inflationen, når du fører pengene fra et overskud direkte ud.
Derfor var det det, der var spørgsmålet.
Men jeg kan måske komme på et andet spørgsmål i stedet for.
Regeringen har med finanslovsforslaget lagt op til, at der skal være 2 mia. kr. til inflationshjælp.
Rækker det i Enhedslistens øjne?
Victoria Velasquez (EL), 2022-09-08:
Tak for det.
Det er jo et kæmpestort problem, og derfor håber jeg også, at vi hurtigt kan blive enige om at få en akuthjælp ud.
Det skal ikke være en, der bliver spredt for tyndt ud, men en, som kommer til at være mærkbar og derfor også målrettet dem, som bliver rigtig hårdt ramt.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål ved jeg ikke om en af dine kolleger kan følge op på, for min tid er ude nu.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-09-08:
Enhedslistens ordfører nævner 5.000 sygeplejerskestillinger, som ikke er besat, og hun nævner også noget med nogle jordemødre; BUPL har også lavet nogle undersøgelser, som viser, at der er 4.800 ledige stillinger osv., men hvor skal de mennesker komme fra?
Der er jo ikke flere mennesker, end der er.
Så hvad er det for nogle stillinger, folk ikke længere skal besætte, men i stedet gå ind og varetage de her funktioner i samfundet?
Victoria Velasquez (EL), 2022-09-08:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er glad for, at spørgsmålet drejer sig om en af de helt store udfordringer, som vi ser ind i.
Jeg vil ikke gå ind og sige, hvilket arbejde folk skal have eller ikke skal have.
Det, vi ser, er, at vi har et kæmpeproblem, fordi vi kommer til at mangle folk i fremtiden, og noget af det, vi kan se er afgørende for, at folk får lyst til at vælge de jobs – i dag bliver de jo valgt fra – er bl.a. arbejdsmiljøet, at der er nok kollegaer, og at lønnen også er god nok.
Det er derfor, at vi peger på, at det er de initiativer, vi skal tage, og hvilket arbejde de så ellers ikke skal tage, blander vi os ikke i.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-09-08:
Nej, men jeg håber også, at Enhedslisten erkender det samme som økonomerne, for hvis der på det her tidspunkt er, som du siger, omkring 10.000 stillinger, som skal besættes i det offentlige, skal de 10.000 mennesker jo komme fra en anden stilling, medmindre man foreslår, at det er 10.000 mennesker, som man kan få ind gennem den rekordlave arbejdsløshed, vi har.
Så hvad skal det være fremadrettet?
Hvad er det for nogle roller, Og hvad er det for nogle funktioner?
Det er meget let at love en kæmpe stigning i antallet af offentligt ansatte, men de mennesker skal jo komme et sted fra, og hvis man vil trække dem fra det private erhvervsliv, har det en betydning for økonomien.
Så er det færre smede?
Er det færre tømrer?
Er det færre ansatte i butikkerne?
Victoria Velasquez (EL), 2022-09-08:
Tak for uddybningen, for nu kommer vi tættere på, hvad spørgsmålet egentlig kredser om, og det er jo bl.a., hvordan vi kan øge beskæftigelsen.
Her peger vi på flere forskellige forslag.
Det kan bl.a. være nogle tiltag, som handler om, at nogle af dem, der ikke lige nu er på fuld tid, kan komme på fuld tid.
Der hilser vi det forslag velkommen, der kom fra Venstre.
Der kan være sagsbehandlingstiderne i forbindelse med folk, der er kommet til Danmark, som ønsker at arbejde, men som venter på at få et cpr-nummer, og det tager lang tid, før familien kan komme til.
Jeg har talt med familier, der simpelt hen overvejer slet ikke at ville arbejde i Danmark.
Og sådan kunne jeg fortsætte, hvis jeg havde mere taletid.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-09-08:
Vi er jo kommet i den lykkelige situation, at vi kan afsætte dele af Danmarks areal – Nordsøen og andre havarealer – til opsætning af vindmøller og så forvente, at der er folk, virksomheder og investorer, som ligefrem vil betale den danske stat for at få lov til at bruge de arealer til at opsætte vindmøller.
Og det er jo, fordi forventningen i fremtiden er, at der er gode penge at tjene ved at kunne producere grøn strøm – for øjeblikket er der gode penge at tjene, med de markedsforhold, der er for øjeblikket.
Men det er så et problem, forstår man på Enhedslisten.
Enhedslisten vil både sætte et loft over prisen på grøn strøm, men også opsuge noget af det overskud, som investorerne i vindmøller tjener.
Victoria Velasquez (EL), 2022-09-08:
Det er stadig væk en god forretning at producere grøn el eller de andre ting, som ordføreren kommer ind på, selv med de forslag, som vi kommer med.
Noget af det, vi synes er vigtigt i særlig den situation, vi er i nu – det er heller ikke noget, der er et problem for os, for vi finansierer altid vores forslag – er, at vi siger, hvor pengene skal komme fra.
Det synes vi ikke, og derfor peger vi på, at vi i forhold til de enormt høje, rekordhøje profitter, der er i bl.a. energisektoren, simpelt hen prioriterer de ressourcer, vi har, og der peger vi så på de overnormale profitter i stedet for f.eks. at pege på folkepensionisterne eller førtidspensionisterne.
Men det er jo også en politisk forskel, der er på Liberal Alliance og Enhedslisten; det ville ikke komme bag på mig.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-09-08:
Der er jo den politiske forskel, at LA befinder sig i realiteternes verden, mens Enhedslisten går ind for en socialistisk utopi.
Og den utopi ser man bl.a. udfolde sig, når man efterspørger mere grøn elproduktion, men samtidig siger til dem, der kan investere i den grønne elproduktion, at hvis de tjener for mange penge, kommer vi altså og tager dem, i stedet for at glæde sig over, at det, at man tjener mange penge på at producere grøn strøm, øger lysten til at investere i en mere grøn elproduktion.
Det er jo den omvendte verden.
Victoria Velasquez (EL), 2022-09-08:
Eller også er det måske ordføreren, der skulle kigge ud ad vinduet.
For hvis den antagelse var rigtig, ville vi slet ikke have skabt det samfund, vi har i dag, hvor vi har en forholdsvis progressiv beskatning sammenlignet med andre lande.