runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-26:
Det var mange spørgsmål på en gang.
Nu skal jeg se, om jeg kan huske dem alle sammen.
Jeg har talt meget om kystsikring; det er helt rigtigt.
Jeg har også forsøgt at gøre andet end at tale.
Som det nok er ordføreren bekendt, skal man for at ændre en lov herinde have 90 mandater bag sig, og det har jeg haft svært ved at finde, i hvert fald når det drejer sig om lige præcis det her område.
Det håber jeg sker; det håber jeg virkelig sker.
Vi stemte imod den kystbeskyttelseslov, der er vedtaget, og som alle andre har sagt ja til – den fra 2006.
Den stemte vi imod, fordi vi faktisk ønskede, at det skulle være en national opgave.
Men dengang var der ikke nogen andre, der var villige til det.
Jeg tager gerne debatten.
Jeg håber virkelig, at vi kan finde nogle penge.
Jeg synes også, at man skal hjælpe der, hvor de har de store problemer.
Det gør man ovre på vestkysten ved den fællesaftale, der er nu, og det kunne lige så godt have været et hvilken som helst andet sted.
Og som jeg netop lige opfordrede ministeren til, kunne det godt være, at man skulle kigge på den her fællesaftale, som snart udløber, og så måske gøre tingene på en lidt billigere måde.
Det så jeg også meget gerne, for så kunne vi hjælpe nogle flere.
Men det, der er det største problem, sådan som jeg ser det, er ikke nødvendigvis pengene.
Der er folk, som rent faktisk har fundet ud af at finansiere det.
Der er kommuner, der er lavet projekter.
Og der ligger 60 uafklarede projekter hos Kystdirektoratet, som er under behandling – hvor folk bare sidder og venter på at få at vide, om de dog ikke bare kan få lov til at sikre deres hjem.
Og ja, nogle gange skubber vi problemet videre til naboen – det ved jeg godt, og det ved vi alle sammen, hvis vi har læst bare en lille smule af det, der står i kystanalysen – men det kan ikke hjælpe noget, at vi siger: Du må ikke, så dit hus må falde i havet, for ellers skubber du problemet videre til naboen.
Så er det jo netop, at kommuner og stat – i øvrigt med Kystdirektoratet i spidsen – burde gå ind og sige: Vi kan lave sådan en helhedsløsning, så virker det.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-01-26:
Altså, det er fuldstændig rigtigt.
Jeg har også noteret mig, at ordføreren taler meget om det her med kystsikring, men indtil videre savner jeg lidt, at det består i andet end at tale.
Og jeg synes, at det her forslag netop leverer en mulighed for, at vi også kan handle.
Jeg kan ikke forstå, hvad der er sket, siden Dansk Folkeparti fremsatte et forslag i 2006, hvor hr. Kristian Thulesen Dahl, fru Pia Kjærsgaard og hr. Peter Skaarup netop foreslog, at staten skulle tage et ansvar i det her, som gør, at når vi nu fremsætter et forslag, der handler om, at staten skal tage et ansvar i det her, så er Dansk Folkeparti ikke med.
Jeg har også noteret mig et indlæg fra fru Pia Adelsteen i 2015, hvor man netop kommer med en lammende kritik af, at staten ikke bidrager – og alligevel vil man ikke stemme for et forslag, der netop skal gøre, at staten går ind og tager ansvar og sikrer en økonomisk hjælpende hånd til de områder, de kommuner og de borgere, der ikke kan betale for det her.
Så skal jeg forstå ordføreren sådan, at man kun vil sikre dem eller give noget til dem, som har penge til at gøre det selv; at man vil skabe et vildt vesten, hvor folk selv kan gå ud og kaste granitblokke i havet?
Og så vil jeg bare gerne spørge: Er det i kystanalysen, at man har fundet den anbefaling, at hvis vi bare lader folk selv gøre noget ud for deres egen grund og så i øvrigt skubbe problemerne over til naboen, så har vi løst det her problem på fremragende vis?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-01-26:
Nej, det har ordføreren ikke.
Jeg hørte en udsendelse, hvor en COWI-forsker, tror jeg det var, sagde, at hvis man lavede en dæmning ved udløbet af Roskilde Fjord, ville det koste 120 mio. kr.
Jeg ved ikke, om det er den rigtige løsning, men man kan godt gøre sig tanker om, at 120 mio. kr. er mange penge.
Ja, sidst på måneden i mit budget er det mange penge, men ved oversvømmelserne efter Bodil i 2013 kostede det alene omkring Roskilde Fjord 400 mio. kr. i erstatning og oprydning.
Så det er ekstremt dyrt, hvis vi ikke tager den her udfordring alvorligt – en udfordring, som kun bliver større fremadrettet.
Det bør vi så åbenlyst gøre, og det bør vi egentlig også kunne finde sammen om, synes jeg.
Det synes jeg også er fornuftigt af de årsager, jeg har været inde på tidligere.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-01-26:
Tak for det.
Jeg vil også rose ordføreren rigtig meget for at være så imødekommende over for det her forslag.
Jeg ser frem til en forhandling om, hvordan vi kan lande det på en måde, så vi alle sammen kan se os selv i det.
Jeg vil bare gerne bede ordføreren om at bekræfte, at det, der ligger i forslaget, jo er, at grundejere og kommuner stadig væk skal finansiere.
Det, vi sådan set tilbyder, er, at staten går ind i de områder, hvor vi ved der er et behov, men hvor der ikke er råd lokalt.
Så er der selvfølgelig også finansieringen, det har vi været inde på.
Men jeg synes, det er lidt fascinerende at høre den blå bloks kommentarer.
Det er et fascinerende tunnelsyn, man nogle gange er vidne til.
Vil ordføreren ikke bekræfte, at det ikke er gratis ikke at gøre noget; at hvis man samfundsøkonomisk vurderer, at her er der en gevinst i at kystsikre, så betyder det altså, at de skader, der kan opstå, hvis vi ikke gør noget, kan komme til at koste mange, mange penge?
Det kan være, jeg ikke har fundet det i Venstres eller regeringens finanslovsforslag eller andre steder, men jeg har ikke set, hvor de har sat penge af til at hjælpe eller til at genoprette infrastruktur.
Jeg ved ikke, om ordføreren har det.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-01-26:
Jeg tror, man skal holde fast i aftalen om sandfodring ved den jyske vestkyst.
Der er jo et behov; vi kan bare se, at der også er et behov andre steder.
Det er så dér, jeg siger, at der bør vi som ansvarlige partier sætte os sammen, lave en central planlægning og tilvejebringe den nødvendige finansiering, sådan at vi også kan sætte ind andre steder.
For man kan ikke sagligt argumentere for, at vi kun bruger pengene, hvor vi bruger dem i dag.
Det kan man kun argumentere historisk for, og det er for slapt i 2017, at man kun kan komme med historiske argumenter.
Det går simpelt hen ikke; det er at svigte.
Jamen vi har jo meget klart sagt, at det ikke er sikkert, at det her skal findes på finansloven for 2017 eller andre steder, så der er naturligvis ikke konkrete planer om at afsætte noget dér.
Jeg synes faktisk, at jeg tidligere gjorde mig umage med at sige »groft sagt alle pengene«.
Og der er jo et behov her, hvor vi bruger pengene.
Udfordringen er jo bare, at vi med kystanalysen ser, at det behov sådan set også findes andre steder.
Og der er ikke nogen argumenter for, at vi ikke også bruger midler på sandfodring de steder.
Der er kun det historiske argument, nemlig at man altid har gjort det langs den jyske vestkyst, cirka imellem Limfjorden og Nymindegab.
Det er fornuftigt, at vi gør det dér.
Det er bare ikke ordentligt over for resten af den danske befolkning, at det bedste argument, vi kan hive frem, for, hvordan vi bruger broderparten af vores penge på kystsikring, er, at det skyldes historiske forhold.
Mette Abildgaard (KF), 2017-01-26:
Tak for det.
Ordføreren var jo på den ene side konstruktiv i sin tale, men jeg hørte jo også på den anden side sådan en vis kritik og i hvert fald en vis argumentation for, at man selv kunne levere bedre.
Ordføreren sagde også, at man gjorde for lidt fra statens side, og at man kun hjælper til på den jyske vestkyst.
Men det er jo simpelt hen ikke rigtigt.
Altså, vi bruger 103 mio. kr. på det her i dag, og det er rigtigt, at størstedelen bruges på den jyske vestkyst.
Men man bruger jo også i dag midler til at vedligeholde diget på Lolland-Falster eksempelvis, så det er jo ikke det eneste sted.
Men det er ud fra en vurdering af, hvor indsatsbehovet er størst.
Derudover har man eksempelvis det her rejsehold, som jo kan rejse rundt til alle kommuner og yde bistand til, lige præcis hvordan man sikrer kysten i den enkelte kommune.
Så på den måde synes jeg ikke det er rigtigt, når ordføreren siger, at staten kun gør noget for den jyske vestkyst, for man gør det både økonomisk og i forhold til rådgivning i resten af landet.
Men det, jeg egentlig gerne vil spørge om, er, hvor mange penge der er afsat i Socialdemokratiets finanslovsforslag for 2017 til yderligere tiltag i forhold til kystsikring
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-01-26:
Det har jeg ikke yderligere kommentarer til.
Jeg er meget enig i den bemærkning, som Christian Poll kom med sidst.
Christian Poll (ALT), 2017-01-26:
Aha, jamen det synes jeg er et positivt svar.
Jeg vil bare sige, at hvis Socialdemokratiet senere kommer med et forslag, vil jeg være positivt indstillet.
Det, der er vigtigt for os i Alternativet, er, at vi ligesom får en koordinering, som er landsdækkende og tænkt igennem, og at tingene sker koordineret og baseret på sådan en, hvad kan man sige, objektiv plan, og at man så har en slags fælles finansiering af det – hvordan man så end skruer den sammen.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-01-26:
Jeg tror ikke, vi kan ændre beslutningsforslaget på en sådan måde, at det ville være den bedste måde at imødegå det her problem på.
Jeg tror, at det, vi skal frem imod, og det synes jeg egentlig også jeg fik sagt i ordførertalen, er, at vi med et bredt flertal laver en beretning, hvor vi klart tilkendegiver, at vi skal have igangsat en central koordinering omkring kystsikringsindsatsen – det kan være et kystråd – og at vi samtidig slår fast, at det fortsat er et flertal af partierne, der mener, at der skal tilvejebringes statslig finansiering til at klare de her problemer.
Så jeg tror, at det vil være mest fornuftigt og simpelt hen klogest at få landet en beretning, som betyder, at et flertal pålægger regeringen at arbejde videre med det her, sådan at vi kan få de gode embedsfolk med ind over de løsninger, som skal findes.
Christian Poll (ALT), 2017-01-26:
Jeg blev rigtig glad for den første del af ordførerens tale, for det lød jo, som om Socialdemokratiet gerne ville koble ind her og finde en løsning – og i sidste ende stemme for.
Men det lyder lidt, som om der i hvert fald ikke bliver stemt for, og det er jo lidt ærgerligt.
Derfor er jeg selvfølgelig også nysgerrig på at høre, hvad det er for ting, der skal til.
Hvad skal ændres i udvalgsarbejdet?
For som Enhedslistens ordfører også siger, er vi meget åbne i forhold til den model, som vi har fremlagt.
Der er nogle grundprincipper i den, som jo er det, vi går efter, men om det lige skal være 400 mio. kr., eller om det skal finansieres på præcis den måde, vi foreslår, er vi jo helt åbne for at drøfte.
Så jeg ville høre ordføreren, om ordføreren kunne komme lidt mere ind på, hvad det er for detaljer, der skal udvikles, for at det kan lade sig gøre.
Mette Abildgaard (KF), 2017-01-26:
Det kritiserede ordføreren at ministeren ikke var klar til at kaste op i luften.
2018 er faktisk ikke så langt væk i tiden, og jeg må jo forstå på ordførerens retorik, at ordføreren så har et tilbud inden 2018 til de her mennesker, som man mener ministeren svigter.
Så derfor vil jeg bare gerne igen høre: Hvor er det – inden 2018 – at ordføreren vil finde de penge, han kritiserer ministeren for ikke at have fundet?
Erling Bonnesen (V), 2017-01-26:
Kystsikring er en alvorlig sag.
Jeg tror, alle tager den sag seriøst, og det glæder mig, at også Socialdemokratiets ordfører melder sig på banen.
Man kan så lige undre sig, når ordføreren afslutter med at sige, at efterår efter efterår har man set – altså bare lige med henvisning til, at det er ganske få måneder siden, Socialdemokratiet selv havde regeringsmagten.
Men lad nu det ligge.
Hvad er så Socialdemokratiets bud på den dialog, som ordføreren selv efterlyser?
Er det penge, der skal tages på finansloven, eller er der andre bud på det?
Lad os prøve at få det på bordet, også i dialogen, som ordføreren selv lægger op til.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-01-26:
Det vil jeg da gerne kvittere for.
Jeg er også glad for, at vi kan snakke sammen om tingene.
Thomas Jensen (S), 2017-01-26:
Det er mere en kommentar end et spørgsmål.
Jeg vil bare gerne kvittere for, at ministeren er lydhør over for, at vi ønsker en evaluering efter 2 år.
Og det er bare glædeligt, at vi kan have sådan et godt samarbejde om et forslag, hvor vi i øvrigt har nogle uenigheder.
Så tak for det.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-01-26:
Jeg synes, vi har ramt en meget fornuftig balance, som jo også betyder, at vi har en tidsafgrænsning fra kl. 6.00 til kl. 22.00.
Min egen erfaring er, at de fleste tequilashots bliver langet over disken efter kl 22.
Jeg synes, de unge mennesker har en tendens til at gå meget sent i byen.
Derfor synes jeg, at den regel, vi har lavet nu, om, at det er fra kl. 6.00 til kl. 22.00, holder.
Det betyder, at risikoen for at blive udsat for berusede personer må være meget begrænset.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-01-26:
Der er masser af job til de unge, specielt fordi de skal have så meget mindre i løn.
Der er masser af job i detailhandelen og fødevarebutikker og også inden for restaurationsbranchen til unge.
Så det er ikke, fordi der er mangel på det.
Tværtimod, som hr. René Gade sagde, kan der måske være nogle voksne mennesker, der har brug for et rigtigt job til en rigtig voksenløn, som kunne varetage de her ting.
Men mit spørgsmål er igen helt konkret: Hvorfor ikke hegne det ind, hvis vi skal finde et kompromis, og sige, at grænsen går ved fadøl?
Altså den der fadøl i Fårup Sommerland.
Men det er ikke hele vejen op til tequilashots en masse.
Vil ministeren være interesseret i det?
Så kan de der fadøl i sommerlandet blive inkluderet.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-01-26:
Jeg tror dog aldrig, det skader nogen unge at arbejde ved siden af deres studie.
Det gjorde jeg selv, jeg havde selv et studiejob, ved siden af jeg læste.
Men ud over det tror jeg, de fleste har godt af at arbejde lidt ved siden af, og det gør mine egne børn for øvrigt også ved siden af deres skole.
Med hensyn til arbejdskraftmangel er det, vi hører fra specielt forlystelsesparkerne, jo, at det er svært at rekruttere, hvis man ikke giver mulighed for, at de unge også kan arbejde sammen med ældre på steder, hvor der serveres alkohol.
I forlystelsesparker er det primære formål jo altså ikke at servere alkohol.
Men som jeg hørte hr. Thomas Jensen, kan en far efter en hård dag med børnene også få lov til at få sig en fadøl til sidst.
Jeg synes, det er ganske fornuftigt, at unge også godt må arbejde de steder.
René Gade (ALT), 2017-01-26:
Det synes jeg naturligvis er meget ærgerligt, da vi gerne ville bakke op om de to første dele.
Et andet element, jeg godt kunne tænke mig at spørge til, er i forhold til arbejdspladserne.
Altså, når man giver den her mulighed og har den ret markante vækststrategi i turismeerhvervet, må der vel komme et stort behov for arbejdskraft.
Der så jeg jo et hul, i forhold til at man måske kunne få nogle i job, der ellers havde svært ved at finde arbejde i Guldkantskystdanmark.
Er det ikke et opmærksomhedspunkt for ministeren, at vi godt kan komme til at skævvride det?
Der er jo ikke akut mangel på ungdomsjob, og måske skulle de også have tid til at studere og blive klogere og være unge.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-01-26:
Jeg synes, det er en meget konstruktiv tilgang, som Alternativets ordfører har her, som altid, men jeg opfatter det som en helhed.
Altså, forslaget er en helhed, som handler om, at vi giver turismebranchen og oplevelsesøkonomien nogle bedre muligheder, og at vi skaber nogle fornuftige rammer for unge mennesker, som frivilligt vil arbejde de steder – det er jo frivilligt, om man vil arbejde der eller ej.
Og så er rammerne altså til stede med hensyn til tidsbegrænsning, med hensyn til voksenpersonale og med hensyn til formålet på de steder, hvor de arbejder, som skal være primært at servere mad.
Der synes jeg egentlig vi har fået afgrænset det meget fornuftigt.
Men jeg lyttede til, hvad den socialdemokratiske ordfører, hr. Thomas Jensen, sagde om, at det vil være en god idé med en evaluering, og det synes jeg også det er.
Derfor laver vi en evaluering, og så kan vi jo se, om der kommer eventuelle konsekvenser.
Det tror jeg ikke der gør, men det vil vi da gerne se på om 2 år.
René Gade (ALT), 2017-01-26:
Som jeg også forsøgte at gøre rede for i min ordførertale, er vi egentlig meget positivt stemt over for de fleste elementer i det her.
Men jeg synes også, vi kan høre på debatten og også på ministerens svar til Enhedslisten, at der er nogle elementer i forhold til de pointer, der kommer mod det, at 15-18-årige kan gå ind og have deres arbejdsgange på de her restaurationer, hvor der bliver solgt alkohol og serveret alkohol, der ikke er helt klare endnu.
Jeg tror, jeg kan sige, at vi fra Alternativets side ikke kommer til at kunne bakke op om et lovforslag, hvor den del er med – så skal jeg i hvert fald blive meget klogere i løbet af forhandlingerne.
Så kunne det være en mulighed måske at få det splittet op, så man kunne sige ja til de første to dele og så have det her som en isoleret del?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-01-26:
Så derfor har DF's ordfører hr. Hans Kristian Skibby jo ret.
Det primære formål skal være at servere mad.
Et primært formål kan ikke være at servere shots om aftenen på et diskotek; så må de unge piger og de unge drenge ikke stå der.
Så det står fuldstændig krystalklart i lovteksten.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-01-26:
Ministeren bliver ved med at sige, at det primære formål skal være at servere mad.
Men det vil stort set alle cafeer med mad vel kunne leve op til.
Jeg ved ikke, om ordføreren har været nede i Nyhavn.
Der er nærmest ikke andet end cafeer og restauranter.
Det starter tidligt, specielt hvis der er påskefrokost, julefrokost, sommerfest, alt muligt.
Så kan 15-årige blive sat i den situation længe før kl. 22.00.
Det samme i Jomfru Ane Gade.
Der er også et hav af cafeer, hvor det primære formål vil falde inden for det her.
Så vores spørgsmål er jo: Hvis man hele tiden bare gerne vil gøre et eller andet for Fårup Sommerland, eller hvad det nu kan være, hvorfor så ikke hegne det ind?
Men hvis man ikke vil det, hvis man ikke vil ansætte billig arbejdskraft, hvorfor så ikke hegne det ind og sige, at alkoholgrænsen kun går ved fadøl og ikke tequilashots?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-01-26:
Vi bliver nødt til at indstille os på en helt ny virkelighed, hvor storme og stormflod vil blive langt hyppigere.
Jeg må sige, at vi har fået en kystanalyse, som der er behov for vi følger op på.
Den peger lige præcis på helhedsløsninger.
Ministeren siger, at det er den enkelte ejendomsejer, der er ansvarlig for at beskytte sin ejendom.
Men det udsagn giver ingen mening, når der er tale om en stormflod.
Helt ærligt, vi står i en situation, hvor danskere lever i en uvished hver eneste vinter om, hvornår den næste stormflod rammer.
Kan vi ikke snart sige, at vi har viden nok, når et organ med eksperter har lavet en kystanalyse, og så sammen følge op og sørge for at sætte gang i de løsninger, som Danmark har behov for?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-01-26:
Nu er det desværre alt for lang tid siden, at jeg har nydt en kold fadøl, hvad enten det er Nyhavn eller Jomfru Ane Gade.
Så min egen personlige viden om det er ikke fantastisk stor, for det har jeg ikke haft tid til i lang tid.
Jeg synes, at vi skal passe på med at være alt for rigide i opfattelsen af, at fordi man er 17 år, kan man ikke arbejde et sted, hvor der bliver serveret alkohol i perioden fra kl. 6 til kl. 22, hvor det primære formål trods alt stadig væk er at servere mad.
Det er ikke et diskotek, hvor de sælger shots og andre ting.
Det primære formål er at servere mad, og der er voksent personale til stede.
Det synes jeg er en fornuftig ramme for det.
Det giver god mulighed for, at både den unge og restaurationen kan få et godt forhold til hinanden til gavn for kunderne og til gavn for udviklingen af turismen og oplevelsesøkonomien.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-01-26:
Tak for det.
Jamen regeringen sætter ikke gang i, og jeg citerer »endnu flere undersøgelser«, som ordføreren siger.
Den dag, vi så har det afklaret, og hvis det skulle blive nødvendigt at ændre lovgivningen, er jeg da sikker på, at Enhedslisten vil være de første til at stemme for med det ønske om, at der virkelig skal ske noget på det her område.
Så vi er i den grad optaget af, at der skal ske noget.
Vi har ikke brug for flere undersøgelser.
Det er jo derfor, vi afviser beslutningsforslaget.
For vi mener, at der er den viden, der skal til, i selve kystanalysen.
Men det er jo helt åbenlyst for alle, at det mange steder rundtom i landet har været svært at få lavet helhedsløsninger, som ikke har strakt sig over flere år grundet klager og lignende.
Det er jo også derfor, at vi lavede loven om før jul, så man ikke kan klage over proces, men kun over den endelige afgørelse.
Og nu har jeg faktisk til gode lige at erindre om, at Enhedslisten stemte for den lovændring.
For det ville jo have været naturligt, at man gjorde det.
Tak for spørgsmålet.
Regeringen har ikke afvist nogen løsningsmuligheder på forhånd i forhold til det, som den radikale ordfører nævner, og det er derfor, vi skal have afklaret de forskellige forhold internt i det regeringsarbejde for at få lokaliseret, hvor der eventuelt er skruer at skrue på.
Og så vil der jo være noget, uanset om det er en lovændring på det ene, det andet eller det tredje felt, hvor vi skal drøfte sagerne med Folketinget, og det er det, vi kommer til at gøre her i løbet af foråret.
Men første step er selvfølgelig at få lokaliseret, hvordan vi løser de problemstillinger, der er.
Ida Auken (RV), 2017-01-26:
Da vi lavede handlingsplanen for klimatilpasning i den tidligere regerings tid, prøvede vi jo at finde nogle nye måder at finansiere den her nye store opgave, vi havde fået, på, sådan at f.eks. vandselskaberne kunne gå ind og gøre noget kollektivt og finansiere en del af det med en lillebitte takststigning på vandregningen, altså under 20 kr. pr. familie.
Kan det ikke være, at der nu er behov for nogle kollektive løsninger nogle steder?
Kunne det ikke være interessant, hvis vi kigger på det fremadrettet, at se, om der er en ny finansieringsmekanisme?
Og vil ministeren være interesseret i, at vi prøver at se, om der kunne være en måde at finde noget på, måske ikke en fond, hvor man skal finde det på finansloven, men noget a la stormflodsordningen eller noget i den stil?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-01-26:
Et af svarene er jo, som jeg er blevet oplyst, at Kystdirektoratet havde været ovre til møde med Anholt for at få fundet ud af, hvordan man eventuelt kan lave en bedre løsning.
Det er jo fluffy snak fra Enhedslisten, og det er jo også derfor, at vi afviser det her.
Vi handler på det.
Vi er villige til at ændre loven.
Jeg har sagt, at hvis der er steder, hvor det er nødvendigt at lave mere hård kystbeskyttelse suppleret med f.eks. sandfodring, er vi indstillet på det fra regeringens side.
Vi er indstillet på at tage borgernes parti i det her, så de netop ikke skal sove utrygt om natten, men vi er ikke indstillet på at give dem fluffy henstillinger, som Enhedslisten gør med det her beslutningsforslag.
Peder Hvelplund (EL), 2017-01-26:
Det er jo meget godt, at ministeren kalder det at polemisere.
Det handler jo om et helt konkret problem.
Hvad er ministerens svar til borgerne de steder, hvor der netop ikke kan laves de store sammenhængende løsninger, fordi kommunerne ikke har råd, eller fordi der ikke kan skabes enighed blandt lodsejerne, fordi de ikke har den økonomiske kapacitet til det, for der er det jo et spørgsmål om, at der mangler økonomi, og hvor vi bliver nødt til at sige, at det her er et nationalt ansvar, hvor vi også bliver nødt til at sikre en national medfinansiering.
Hvad er svaret til borgerne ovre på Anholt, hvor der er tre borgere og en kommune, der alene skal finansiere beskyttelse af den eneste hovedfærdselsåre, der er på øen?
Hvad er svaret til dem?
For det handler jo ikke om, at der er begrænsninger i lovgivningen i dag; det handler om, at de ikke har mulighed for at finansiere, og det, at der ikke er nogen, der sikrer, at der sker en national medfinansiering.