Jeppe Bruus (S), 2022-05-10:
Ja, jeg tror også – med al respekt for de 30 sekunders svartid – at jeg henholder mig til det, jeg lige sagde, nemlig at det er klart, at når vi har en aftale på plads og en ny model, kan man formentlig lave en prognose og finde ud af, hvordan man håndterer den pukkel.
For den interesse deler jeg da fuldstændig.
Det er da ikke særlig godt, at vi har en kæmpe pukkel, der hober sig op.
Det er da skadeligt for alle.
Tak for det.
Jeg synes altid, man skal starte med at kvittere for beslutningsforslaget og for det bagvedliggende borgerforslag, bl.a. fordi der har siddet mange borgere derude og udtrykt bekymring og taget initiativ til at lave et borgerforslag.
Det er altid prisværdigt.
Det borgerforslag her er selvfølgelig også udtryk for en helt naturlig bekymring for, hvordan danskerne, som de er flest, skal få hverdagen derhjemme til at fungere i en situation, hvor priserne på gas, olie, benzin, og el stiger, men jo også på fødevarer, og det sker i et hastigt tempo.
Det er en alvorlig situation for mange danskere, og fra regeringens side følger vi udviklingen meget tæt.
For mange husstande kan den aktuelle stigning i priserne have betydelige økonomiske konsekvenser.
Det er en alvorlig situation, og derfor kan jeg godt forstå baggrunden for det her beslutningsforslag.
Med beslutningsforslaget lægges der op til at fjerne alle afgifter på benzin og diesel.
Det er i dag ikke muligt, da der i energibeskatningsdirektivet er fastsat minimumsafgifter for benzin og diesel til vejtransport.
Det er altså som udgangspunkt ikke tilladt at sætte afgifterne længere ned end til det minimumsniveau.
Selv hvis det var muligt at fjerne afgifterne helt, ville det kræve finansiering i milliardklassen, og det ville øge CO 2 -udledningen markant.
En nedsættelse vil kræve en finansiering på cirka 0,5 mia. kr. årligt og øge CO 2 -udledningen med omkring 0,3 mio. t.
Dermed vil det blive vanskeligt at nå en anden ting, der bekymrer os meget, nemlig vores klimamål i 2030 – 70-procentsmålet.
Desuden vil det ikke nødvendigvis være målrettet mod de mennesker, som bliver hårdest ramt af prisstigningerne.
En nedsættelse af afgifter på benzin og diesel er derfor ikke den vej, som vi fra regeringens side ønsker at gå, og vi kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
I stedet for at øge forbruget af fossile brændsler ved at nedsætte afgifterne på dem mener vi i regeringen, at der er behov for at arbejde målrettet for at gøre Danmark uafhængig af fossile energikilder.
Det har invasionen i Ukraine vist behovet for.
Vi skal udfase gas og andre fossile brændsler, og vi skal investere i vedvarende energi og grønne brændstoffer for både klimaets og for vores energiuafhængigheds skyld.
Et afgørende redskab i den forbindelse er en ambitiøs CO 2 -afgift, som regeringen lige nu forhandler om med de øvrige partier.
CO 2 -afgiften skal hjælpe til, at vi når vores klimamål, men den skal også bidrage til mere end bare den grønne omstilling.
En ambitiøs CO 2 -afgift vil også understøtte, at erhvervene reducerer deres forbrug af fossile brændsler.
At sikre den grønne omstilling er et mere langsigtet svar på den aktuelle situation med stigende priser.
På den korte bane, lige nu og her, hvor vi ser den bekymring, som ligger til grund for det her borgerforslag,
er der rigtig mange, der rammes på pengepungen, og derfor har vi også fra regeringens side taget en række initiativer.
Allerede sidste år så vi en voldsom stigning i energipriserne, og derfor blev regeringen og et politisk flertal i december enige om at sætte 100 mio. kr. af til kommunerne.
Pengene skal kommunerne bruge til at hjælpe dem, der har færrest penge mellem hænderne, f.eks. pensionister og kontanthjælpsmodtagere.
Det er også allerede i dag muligt for pensionister uden større supplerende indkomst at få et varmetillæg, og der er mulighed for at få ens eksisterende varmetillæg genberegnet, hvis varmeregningen er steget væsentlig.
Derfor afsatte vi i februar endnu 1 mia. kr. til en varmecheck, der er målrettet husholdninger, der er særlig udsat for prisstigningerne.
Det her var dog, før krigen i Ukraine brød ud, og den har jo betydet, at vi står i en ny situation, hvor situationen med de høje energipriser kan vare længere, end vi forventede før krigen.
Derfor har vi i marts besluttet at tilføre yderligere 1 mia. kr. til varmechecken og yderligere 100 mio. kr. til kommunernes indsats.
Vi ser også en stigende inflation og dermed prisstigninger på f.eks. fødevarer.
Derfor har vi fra regeringens side foreslået at give en ekstra skattefri check på 5.000 kr. til de folkepensionister, som modtager ældrecheck, og som derfor har en økonomi, der bliver særlig belastet af prisstigningerne.
Vi har også i lyset af de stigende brændstofpriser foreslået at hæve befordringsfradraget for 2022 for at hjælpe dem, som kører længst til arbejde, og som har behov for at bruge bilen for at kunne passe deres arbejde.
Jeg er med på, at det i de her dage har set lidt vanskeligt ud i forhold til at lande en aftale i Folketinget, men vi arbejder stadig væk på det, fordi vi faktisk mener, at der er behov for, at de mennesker, der har mindst, skal have en hjælpende hånd, og vi mener, at vi kan gøre det på en måde, hvor vi ikke putter mere brænde på bålet i forhold til inflationen.
Regeringen kan på den her baggrund altså ikke støtte beslutningsforslaget, men tager situationen alvorligt, og vi har derfor foreslået en række andre initiativer for at hjælpe nogle af de danskere, der rammes hårdest af de stigende priser.
Tak for ordet.