runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2024-01-16:
Enhedslisten synes, vores klimapolitik er forfærdelig, fru Pia Olsen Dyhr synes, at det er bøvlet at få os til at skifte mening, og den radikale ledelse vil hellere passe køer end at have noget med os at gøre.
Jeg kan næsten ikke bære komplimenterne.
Det er helt vildt!
Men nu må det være de ældres tur, og det har vi ment længe i Dansk Folkeparti.
Derfor vakte det også meget stor glæde, da statsministeren i går meldte ud, at regeringen nu ville i gang med ældreområdet.
Så nu må det være de ældres tur – de ældre, der i årevis er blevet stillet en egentlig ældrelov i udsigt, de ældre, der har måttet se på en skattereform, hvor man i det store og hele er blevet totalt forbigået, de ældre, der må se regeringen, endda for få dage siden, opsige et forlig, der ellers skulle give penge til pensionisterne.
Jeg må sige det, som det er: Nej, den her regering har indtil videre ikke været særlig god ved pensionisterne og de ældre.
Der er ellers nok at tage fat på.
Ifølge ældreministerens redegørelse til Folketinget mener næsten hver tredje ældre ikke, at de modtager den rette hjælp.
Mange modtager meget lidt, og mange modtager kun det allermest nødvendige.
Vi kommer til at mangle plejehjemspladser i fremtiden, og det skal vi selvfølgelig have løst.
Vi har endda fremlagt vores eget udspil på, hvordan vi vil nå 5.000 flere plejehjemspladser inden 2030.
Men vi har brug for både flere varme hænder og kloge hoveder, for de to ting hænger sammen i vores ældrepleje, der skal gøres mere attraktiv for flere mennesker at arbejde i.
Men det at være ældre udvikler sig i de her år, hvor vi heldigvis levere længere.
I vores tid er flere end tidligere
heldigvis raske og rørige og lever et attraktivt, aktivt seniorliv, og det skal vi understøtte.
Der er mange ting, vi skal have løst, og derfor er mit klare budskab til statsministeren og til regeringen: Vi er hundrede procent klar, og det har vi været længe!
Indkald os til forhandlinger, vi møder frem, og vi vil meget gerne lave en aftale, der sikrer de ældre en bedre alderdom end den, man har udsigt til i dag.
Der er mange ting, man kan tage fat i, og derfor er 3 minutter jo nærmest uforskammet lidt, men lad mig til slut nævne, at jeg tror, at de færreste, inklusive mig selv, kan forstå, at udgifterne til djøf'ere og administratorer eksploderer i alle dele af det offentlige, mens de kernetropper, der giver velfærden mening og værdi, giver udtryk for, at de oplever en offentlig sektor mere og mere drænet for energi, muligheder og menneskelig værdighed.
Det må vi kunne gøre bedre.
Tak for ordet.
Martin Lidegaard (RV), 2024-01-16:
Jeg synes, det er spændende tanker, og jeg vil egentlig gerne kvittere over for regeringen, for hvis der er noget, den her regering har gjort, er det at give os mulighed for hver især at præsentere vores politiske visioner og drømme, og jeg tror, der er mange partier, der kommer til at gå til valg på det.
Det tror jeg Moderaterne gør, det tror jeg Venstre gør, og måske gør endda også Socialdemokratiet det – jeg ved ikke, om de går til valg på en centrum-centrum- eller en centrum-venstre-regering; det vil de måske også holde åbent – og der vil være partier i blå blok, der gør det samme.
Det synes jeg egentlig er godt.
Vores udgangspunkt er, at vi gerne vil have en regering fra midten, det er klart, og det er derfor, vi taler om centrum-venstre, centrum-centrum og centrum-højre.
Og meget nærmere kommer man det jo nok ikke, før vi er nærmere et folketingsvalg.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-01-16:
Man skal jo passe på med at tage forskud på glæderne, men jeg vil da bare sige, at det for vores vedkommende er sådan, at hvis vi kan blive enige om at lave de reformer, der gør, at samfundskagen bliver større, og at der er et større råderum, så er vi da i hvert fald villige til at udvise et storsind, der gør, at de andre partier, der er med til at gøre samfundskagen større, selvfølgelig også skal kunne se sig selv i nogle mærkesager, der afspejler det; det gælder selvfølgelig også Liberal Alliance – vi vil også have nogle ting igennem.
Martin Lidegaard (RV), 2024-01-16:
Vi har jo i vores KLAR-alliance med Liberal Alliance og De Konservative lagt et reformprogram på tilbagetrækningsområdet frem, som jo i sig selv vil give næsten lige så meget som alt det, regeringen har gjort indtil nu.
Hvor den her regering tilsyneladende intet vil gøre på tilbagetrækningsområdet, har vi leveret et ret socialt, afbalanceret og fair forslag, der vil give 18.500 mere i arbejdskraft og næsten 10 mia. kr. ekstra om året, som man så kan investere i det, man synes er vigtigst at investere i.
Og der vil der helt klart være stor forskel på, hvad vores partier måske vil prioritere der, men normalt er man jo mest uenig om, hvordan man skal skaffe pengene og arbejdskraften, og ikke så meget om, hvor man skal bruge dem.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-01-16:
Jeg tror, at Danmark vil have glæde og gavn af at få en regering, der ikke er socialdemokratisk ledet, og derfor kan jeg godt se en centrum-højre-regering, så at sige, der består af nogle af de partier, der kategoriserer sig som midterpartier, og så os, der er mere klassisk blå.
Martin Lidegaard (RV), 2024-01-16:
Men i modsætning til fru Pia Olsen Dyhr synes jeg jo, at hverken den her regering eller den forrige regering var en succes på det grønne område.
Jeg tror, man er nødt til at presse nogle af de gamle partier til at føre en mere progressiv politik, både for de unge, for det grønne og for børns trivsel, for ellers tror jeg ikke, den kommer.
Hr. Alex Vanopslagh sendte mig venligt den tanke, at han ikke ville udelukke, at vi kunne indgå et samarbejde, og jeg svarede, at der er meget, vi er enige om, men at der også er meget, vi er uenige om.
Men jeg afviser ikke nogen scenarier på nuværende tidspunkt; det ville da være mærkeligt at gøre det.
Det er sådan set det eneste, jeg har sagt i den her debat, nemlig at jeg ikke ønsker at afvise scenarier på nuværende tidspunkt.
Det her er en helt besynderlig diskussion.
Hvordan verden ser ud, når der kommer et folketingsvalg, hvem der er formand for hvilke partier, og hvilke alliancer der er lavet hen over midten, er umuligt at sige.
Vi kommer til at gå til valg på vores politik, og vi tror, at vi ikke bare kan deponere ansvaret for fremtiden på forhånd hos én person, som SF og Enhedslisten åbenbart har tænkt sig at gøre.
Vi ønsker at kunne stå en anelse mere frit, men jeg kommer ikke til at gå ind i konkrete bogstavlege eller diskutere konkrete politiske temaer.
Vi går til valg på vores politik.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-01-16:
Se, den her diskussion er egentlig en lille smule interessant.
Hr. Lars Løkke Rasmussen er nok lidt en blanding, men hvis vi nu forestiller os, at blå blok udgør alle de her partier, og at hr. Martin Lidegaard forestiller sig, at han skal i regering med de her partier, for jeg forestiller mig ikke, at Radikale Venstre lægger mandater til en blå regering uden selv at sidde i regering – det har jeg alligevel ikke fantasi til at forestille mig – vil Radikale Venstre skulle deponere deres udlændingepolitik, for det forudsætter jeg selvfølgelig sker, for at kunne være sammen med Dansk Folkeparti og Danmarksdemokraterne, deres retspolitik ligeså og også udenrigspolitikken, vil jeg gætte på.
Det gælder f.eks. hele Radikales syn på Gaza i forhold til måske synet ovre til højre og sidst, men ikke mindst, klima og naturpolitikken.
Kan det nogen sinde blive for dyrt at få en ministerpost?
Martin Lidegaard (RV), 2024-01-16:
Det ville jeg ikke kunne være bekendt over for køerne.
Men jeg er enig i, at Dansk Folkeparti er ved at placere sig selv et meget, meget yderliggående sted, hvor jeg også har ekstremt svært ved at se et samarbejde med dem.
Men jeg ser omvendt nogle andre partier, der er på vej i en anden retning, og som faktisk er oprigtigt interesseret i nogle af de store velfærdsreformer, som Enhedslisten ikke ønsker at være med i, og lave et helt nyt rum, kan man sige, både arbejdskraftsmæssigt og finansielt, til at kunne investere i fremtiden.
Jeg kommer til at gå til valg på at ville fremme fremtiden for de unge generationer i Danmark og klimaet, og der, hvor vi kan få mest politik igennem, som kan dét, er der, hvor vi vil være, og det er i en midterregering.
Men om det er en centrum-venstre-, centrum-centrum- eller centrum-højre-regering, tror jeg ikke jeg kan sige.
Vi kommer til at melde, præcis hvad vi går til valg på, når folketingsvalget kommer.
Men i dag har jeg ikke lyst til at lægge mig fast på det, ligesom flere andre partier heller ikke har.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-16:
Det er meget godt, men jeg tror måske, at vælgerne godt kunne tænke sig at vide, om en stemme på Radikale kan blive en stemme, der giver Dansk Folkeparti de afgørende mandater i forhold til klimapolitikken.
Vi ved jo godt begge to, hr. Martin Lidegaard, hvordan det fungerer: Er man parlamentarisk grundlag for en regering, har man en afgørende indflydelse på den regerings politik.
Det har begge vores partier prøvet.
Så jeg vil bare spørge, om hr. Martin Lidegaard i forhold til det her er enig med sin politiske ordfører, som siger, at han hellere vil passe køer end at bakke op om en regering, der er afhængig af Dansk Folkeparti som støtteparti.
Er hr. Martin Lidegaard enig med hr. Christian Friis Bach i det?
Vil hr. Martin Lidegaard også hellere passe køer end at støtte en regering, der er afhængig af Dansk Folkeparti?
Martin Lidegaard (RV), 2024-01-16:
Vi gør os ikke afhængige af nogen som helst – nærmest tværtimod, vil jeg sige.
Jeg tror, at man skal være døv og blind for ikke at se, at der er et stort opbrud i dansk politik, og jeg ser jo for mig, at når vi går til valg næste gang, er der i hvert fald tre partier, som ikke på forhånd vil lægge sig fast på, hvilket forhandlingssted det skal være; man vil gå til valg på sin politik.
Og vores politik er generationskontrakten, og vi ønsker en midterregering.
Det er også derfor, at jeg siger en centrum-venstre-regering eller en centrum-centrum-regering eller en centrum-højre-regering.
Men jeg ønsker ikke at lægge mig fast på, om det skal være centrum-venstre, centrum-centrum eller centrum-højre.
Jeg ønsker at lægge mig fast på en politik og så se, hvor vi kan få mest igennem.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-16:
Mange tak for det.
Vi i Enhedslisten er jo meget enige med De Radikale i, at de unge ikke bliver behandlet godt nok i forhold til angrebet på su'en og på uddannelserne og også det her med ansvaret for fremtidens klima, som vi overlader til dem.
Derfor har jeg simpelt hen også så svært ved at forstå, at De Radikale nu mere og mere åbent siger, at de er parate til at gå i regering eller i hvert fald at være i en regering, der er afhængig af partier som Danmarksdemokraterne og Dansk Folkeparti.
Og med al respekt for de to partier er det jo ikke partier, som er kendt for at ville have en ambitiøs klimapolitik.
Så er det virkelig generationskontrakten for Martin Lidegaard at sige: Vi gør os afhængige af partier, som f.eks. er fuldstændig afvisende over for en CO 2 -afgift på landbruget og en lang række andre helt nødvendige tiltag for klimaomstillingen?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2024-01-16:
Så synes jeg, det er sjovt, at det er hr. Martin Lidegaard, der har startet diskussionen og bogstavlegen.
Jeg forestiller mig egentlig, der er lang tid til næste folketingsvalg, desværre.
Jeg er heller ikke afvisende over for, hvem der kan indgå i en rød regering.
Mit udgangspunkt vil netop være det politiske, og jeg synes bare, at lige i øjeblikket bruger Radikale Venstre ufattelig meget tid på på kryds og tværs at diskutere fantasifulde forslag, som jo ikke har hold i virkeligheden på nogen som helst måde, i hvert fald ikke, hvis jeg kender Danmarksdemokraterne og Dansk Folkeparti ret på udlændingepolitikken, på klimapolitikken og på andre områder.
Jeg kender de to partier ret godt.
De er ikke så nemme bare at få til at ændre holdning, men det kan selvfølgelig godt være, hr. Martin Lidegaard gør sig forhåbninger om det.
Peter Kofod (DF), 2024-01-16:
Ja, og tak for spørgsmålet.
Jeg er meget enig i det, som SF's partiformand siger her.
For det skal ikke kun være struktur.
Det skal også være struktur.
Dansk Folkeparti er meget ureligiøst, når det kommer til, hvordan vi løser opgaven bedst muligt.
Det, der er væsentligst, er, at når der sidder nogle ældre i den anden ende, skal de jo have den hjælp, der skal til for at få det til at hænge sammen.
Om det så er kommunen, om det er noget privat, eller om det er en helt anden form for hjælp, kan vi sagtens gå ind i drøftelser, diskussioner og forhandlinger om, og det vil vi meget gerne.
Så jeg siger ja til SF's spørgsmål.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-16:
Tak for det.
Jeg vil bare sige tak til Dansk Folkeparti for også i forligskredsen at have forsøgt at blokere for det her tyveri, tror jeg en af partilederens kolleger har kaldt det, af danske folkepensionister.
Derfor vil jeg høre partilederen: Er det noget, hans parti vil være med til at forhindre og rulle tilbage, hvis der ikke er et flertal efter et valg for det her?
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-16:
Jeg tror, det er meget vigtigt at få slået fast, at politiet udsender et signalement til offentligheden, når man vurderer, at det signalement kan bidrage til, at man kan finde en person.
Det signalement er jo baseret på de vidneafhøringer, der har været i den konkrete situation.
Det er jo ingenlunde i politiets interesse så at tilbageholde vigtig viden om, hvem en konkret person er, når man udsender et signalement.
Men ofte vil det jo afspejle sig i, at man har begrænsede oplysninger om, hvem det er, man leder efter.
For jo mere detaljerede oplysninger, man har, jo bedre ved man, hvem man leder efter, og så har man allerede noget at gå efter, hvorfor det heller ikke er i alle forbrydelsestilfælde, at der overhovedet udsendes et signalement.
Mette Thiesen (DF), 2024-01-16:
Jeg kan sådan set godt fortælle ministeren, hvorfor det er relevant.
Det er først og fremmest relevant, at danskerne ikke bare tror – når de sidder og læser ganske almindelige aviser – at det er ganske almindelige danske unge, der begår nogle af de her bestialske forbrydelser, for det er det ikke.
Nogle af os, der ligesom kender realiteterne, ved udmærket godt, at det er det ikke.
Men det er der rigtig mange danskere derude der ikke ved.
Er der stadig væk en eller anden form for berøringsangst derude?
Det er sådan set bare det, vi vil gøre op med.
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-16:
Altså, jeg ved ikke, om der er en eller anden offentlig misforståelse eller et eller andet, eller i hvert fald en misforståelse fra Dansk Folkepartis side: Der er jo ingen , der har nogen interesse i at tilbageholde relevante oplysninger for danskerne.
Der er ingen , der ønsker, at det her ikke skal være en del af den offentlige debat.
Det er også årsagen til, at vi alle sammen – både mit eget parti og jeg selv og i øvrigt også de to medlemmer fra Dansk Folkeparti, der er til stede i salen – jo også bruger den statistik til at rejse den debat.
Men at detailregulere, hvordan politiet skal udsende signalementer, når man efterlyser en person, er jeg simpelt hen ikke enig i at man skal.
Mette Thiesen (DF), 2024-01-16:
Tusind tak.
Det her handler jo grundlæggende set om, at danskerne ikke bliver holdt hen i uvished, og at danskerne kan vide, hvad det egentlig er, den forfejlede udlændingepolitik har gjort af skade på vores dejlige Danmark.
Desværre er der en meget, meget bred – tilsyneladende også herinde i Folketinget – enighed om, at de skal blive ved med at blive holdt hen i uvished.
For hvorfor er det, der skal stå, at det er en gruppe unge, der har knivstukket eller gruppevoldtaget?
Vi sidder alle sammen og tænker: Vi ved udmærket godt, hvem det er, der begår sådan nogle bestialske forbrydelser.
Hvorfor må danskerne, der sidder og læser lokalaviser og landsdækkende aviser, ikke få sandheden at vide?
Det er bare det, vi spørger om.
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-16:
Altså, de er fuldt tilgængelige og kommer hvert evig eneste år som en del af Danmarks Statistiks årlige rapport om kriminaliteten i hvert enkelt år.
Så de oplysninger er jo tilgængelige, og det er i øvrigt en meget relevant og vedholdende del af den offentlige debat.
Men at ville gøre det, som hr. Mikkel Bjørn foreslår, nemlig at detailregulere, hvordan politiet i konkrete situationer udsender signalementer ud fra en politifaglig vurdering, i relation til hvad der skal til for at kunne finde mistænkte for forbrydelser, er jeg simpelt hen ikke enig i.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-16:
Der er jo ikke nogen myndigheder, der skal sidde og registrere noget, når det, som ministeren siger, allerede er sådan, at de her oplysninger er registreret.
Det, det handler om, er, at der ikke skal lægges låg på de her oplysninger.
For vi ved godt, at det er de mennesker, der begår den her type kriminalitet.
Er ministeren ikke enig i det forhold?
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-16:
Så må jeg jo sige, at jeg heller ikke forstår hr. Mikkel Bjørns argumentation, for al den oplysning, viden og transparens, som hr. Mikkel Bjørn efterlyser,
er jo til stede i dag.
Allerede i dag bliver det jo registreret i statistikkerne, både alder, køn og i øvrigt også herkomst.
Vi har sågar også for nogle få år siden underinddelt herkomstgrupperingerne i bl.a. MENAP-lande osv., hvilket jo er med til at bidrage til, at vi også har en oplyst debat om, hvor i samfundet det sker, og hvilke persongrupper der begår kriminaliteten.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-16:
Ministeren siger, at det vil være svært at forklare myndighederne og efterfølgende skatteyderne, hvorfor det her tiltag er nødvendigt.
Jeg skal ikke kunne afvise, at det vil være svært at forklare myndighederne, for de er indimellem lidt tungnemme, men at forklare skatteyderne, hvorfor det her er nødvendigt, tror jeg sådan set ikke er særlig svært.
For jeg ved, der sidder rigtig mange borgere derude, som er dybt frustrerede over at læse nyheder i lokale og nationale medier om gruppeoverfald, gruppevoldtægter, brandbiler, der er blevet beskudt med fyrværkeri, og politi, der er blevet angrebet i ghettoområder, hvor beskrivelsen i artiklerne så er, at det er noget, der er blevet begået af unge drenge.
Altså, enhver med en lille smule forstand i hovedet ved jo godt, hvem det er, der begår den her type kriminalitet.
Derfor er det jo uærligt, hvis man, som ministeren gør, insisterer på, at den sandhed skal skjules og holdes hemmelig for befolkningen, når de fleste godt ved, hvad det er, der er tale om.
Jeg forstår grundlæggende ikke ministerens argumentation.
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-16:
Tak for det, og tak til Dansk Folkeparti for at rejse den her debat.
Lad mig starte med at slå det helt fast: I regeringen er vi helt enige i, at borgernes tillid til retssystemet og den offentlige debat om kriminalitet er vigtig, og det skal vi altså værne om.
Det er vigtigt, at vi tør tage en åben debat om kriminalitet, og også at den debat foregår på et oplyst grundlag.
Så på den måde deler jeg kort sagt forslagsstillernes ønske om, at den offentlige debat baserer sig på faktuelle oplysninger, særlig når vi taler om bekæmpelse af kriminalitet.
Jeg er dog ikke enig i metoden, og jeg mener, at vi har andre værktøjer til rådighed, som kan give os det faktuelle grundlag, som vi har brug for for at have den debat.
Af den årsag kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Først og fremmest bør det understreges, at hele formålet med offentliggørelse af signalementer jo er at få konkrete personer identificeret, efterlyst eller lignende.
Offentliggørelse af signalementer tjener altså ikke et formål i sig selv.
Her er der selvfølgelig også et hensyn at tage til den person, der får sit signalement offentliggjort.
Det kan f.eks. være en mistænkt, der senere viser sig at være uskyldig.
Vores nuværende regler i retsplejeloven sikrer i den forbindelse en fin balance mellem hensynet til det offentlige, dvs. vores interesse i at forfølge kriminalitet, og hensynet til den, der får sine oplysninger delt.
Den balance skal selvfølgelig være der.
Formålet med at sikre et velunderbygget overblik over f.eks. kriminalitet, som jeg også må forstå er baggrunden for beslutningsforslaget, bliver jo sikret på anden vis.
Danmarks Statistik udarbejder omfattende statistiske oversigter over kriminalitet og kriminalitetstendenser i Danmark.
Det gælder f.eks. statistikken over dømte personer efter straffeloven, der gør det muligt at underinddele gerningspersoner i køn, alder og herkomst.
Sådan en statistik og undersøgelse giver et langt mere solidt, faktuelt grundlag for en offentlig debat, f.eks. om kriminalitetsbekæmpelse, end offentliggørelse af enkeltpersoners signalementer.
Afslutningsvis vil jeg blot understrege, at politiet og domstolene selvfølgelig allerede i dag skal journalisere relevante oplysninger.
Det er dog vigtigt at fremhæve, at det ikke altid er relevant at journalisere et signalement i den konkrete sag.
Ofte vil det modsatte være tilfældet.
Det kan f.eks. være tilfældet, når den pågældendes identitet allerede er kendt, så et navn og cpr-nummer er tilstrækkeligt.
Det ville i sådan nogle sammenhænge være svært at forklare myndighederne og skatteyderne, hvorfor myndighederne skal bruge tid og ressourcer på at journalisere og offentliggøre signalementer, der ikke er nødvendige for strafforfølgelse.
Samlet set deler regeringen forslagsstillernes ønske om, at den offentlige debat baserer sig på faktuelle oplysninger, men vi mener altså ikke, at det, der foreslås i beslutningsforslaget, bidrager til det.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-16:
En 18-årig nyudklækket student fik sig en kedelig afslutning på studentertiden, da hun i sommers blev omringet af syv-otte såkaldte drenge på omkring 16 år sent om natten på Birkerød Station og fik frarøvet sin studenterhue.
Nordsjællands Politi valgte ikke at give et signalement af de otte drenge; i stedet oplyste man et ubrugeligt signalement af studenterhuens røde bånd.
Studenterhuen blev beskrevet som hvid med bordeauxbånd og flag, som det lød.
Ja, det lyder som en dårlig vittighed.
I stedet for at give et signalement af overfaldsmændene oplyste man et signalement af en studenterhue, der er stort set identisk med alle andre studenterhuer.
I nyheder i lokale og landsdækkende medier om trusler, voldtægter, gruppeoverfald og lignende forbrydelser beskrives gerningsmænd som unge drenge, selv om man meget rimeligt kan antage, at der er tale om mennesker fra miljøer med oprindelse uden for Danmark.
I Dansk Folkeparti mener vi, at gennemsigtighed er grundlæggende for at styrke borgernes tillid til vores retssystem.
Borgerne har ret til præcise og nuancerede oplysninger om den kriminalitet, der præger deres lokalsamfund.
Den offentlige debat bør rodfæstes i en fælles virkelighedsopfattelse, der er baseret på faktuelle oplysninger frem fra antagelser eller fordomme.
Lovgivningen bør sikre, at politiet altid opgiver et præcist og detaljeret signalement, når et sådant er til rådighed.
Det handler ganske enkelt om at konfrontere virkeligheden med åbne øjne uden at pakke sandheden ind, uden halve sandheder eller politisk korrekthed.
Vi kan ikke løse virkelighedens problemer, hvis vi ikke har indsigt i problemernes ophav.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2024-01-16:
Det er jeg også glad for, for det her er helt afgørende for os.
De ældres vilkår og pensionisternes vilkår i Danmark er meget, meget vigtigt for Dansk Folkeparti.
Så vi samarbejder med alle og også meget gerne med Enhedslisten om det her område.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-16:
Det synes jeg lyder rigtig godt.
Vi har jo at gøre med en regering, som ikke er specielt populær i befolkningen, altså som har mistet mellem 10-12 pct. af vælgernes opbakning.
Derfor er det jo slet ikke usandsynligt, at vi efter et valg vil have mulighed – der er også store bededag, vi kunne kigge på om skulle rulles tilbage – for at sikre, at der ikke sker den her yderligere udhuling af pensionisternes indkomst.
Og jeg er på trods af alle de uenigheder, der er mellem Enhedslisten og Dansk Folkeparti, glad for, at når det kommer til det her spørgsmål, kan vi stå sammen, for det er et afgørende spørgsmål – på trods af andre politiske uenigheder.
Peter Kofod (DF), 2024-01-16:
Tak for roserne.
Det rigtige ord er røveri – det er værre end det, han sagde.
Men jeg siger ja til spørgsmålet.