runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Vinther (RV), 2021-04-22:
Tak for det.
Tak for ordet, og tak for forslaget.
Det er en helt relevant diskussion; vi sidder lige nu, som det allerede er blevet sagt, og diskuterer, hvordan vi alle sammen herinde skal sætte børnene først – og i den her sammenhæng i forhold til at anbringe børn uden for hjemmet.
For Det Radikale Venstre er det helt altafgørende udgangspunkt, at børn er forældres ansvar, og i forhold til SF's forslag betyder det for Radikale Venstre, at der er forskel på, hvorfor et barn er anbragt.
En anbringelse kan være frivillig eller en foranstaltning, man er enig om, og den kan være foretaget ved tvang.
Her følger betalingen af forældrenes betalingsevne, men skal naturligvis afspejle både omfanget og typen af den konkrete foranstaltning, herunder handicap.
I det andet tilfælde mener jeg, at opgaven er det offentliges.
Forældre skal ikke have tegnebogen op for en anbringelse, de ikke selv har ønsket.
Den del af forslaget er vi klar til at diskutere, men jeg tror også, at vi må sige, at det i forvejen følger af den praksis, der er, nemlig at i de tilfælde, hvor der er børn, der anbringes ved tvang, er der tale om familier, som ikke har en betalingsevne.
Så det er den tilgang, vi vil have, når vi går til udvalgsarbejdet.
Trine Torp (SF), 2021-04-22:
Tak for det.
Det er måske det overblik, vi egentlig også har brug for at få, altså hvordan det er, det ser ud.
Der var jo faktisk en sag i Hjørring Kommune, tror jeg det var, i januar måned, hvor et par havde fået anbragt deres børn og havde fået den her regning, som faktisk betød, at de ikke ville kunne sidde i det hus, som de boede i.
Hjørring Kommune har så senere hen valgt at trække den tilbage, måske fordi der var så megen bevågenhed omkring det.
Men det betyder jo, at selv om det er en tvangsanbringelse, bliver det også brugt.
Man kunne jo ønske, at kommunerne så i det mindste selv lavede den vurdering, som ordføreren gør i sin tale, og vurderede, om det var rimeligt.
Men det kunne jeg i hvert fald se i det her konkrete tilfælde at man i udgangspunktet ikke gjorde, men så ændrede man så beslutningen.
Så mener ordføreren, at vi egentlig også har brug for at vide, hvordan det fordeler sig?
For vi har et billede af, hvordan kommunerne administrerer det, men jo ikke af, hvordan det fordeler sig i forhold til anbringelser med og uden samtykke.
Henrik Vinther (RV), 2021-04-22:
Som jeg forstår det, er det seneste overblik, vi har, fra 2016.
Det er 5 år siden, og det er en evighed i den her sammenhæng.
Der kan være god grund til nysgerrigt at følge med i, hvordan praksis er og udvikler sig over tid, så det er jeg med på at vi kigger på.
Trine Torp (SF), 2021-04-22:
Det er nemlig korrekt: Det er 145.000 kr. om året i sådan 2021-tal.
Mener ordføreren, at det er en høj indtægt?
Lars Christian Lilleholt (V), 2021-04-22:
Det er helt afgørende for os, at de penge, vi afsætter, skal vi bruge fornuftigt.
Alt andet vil være tudetosset.
Martin Lidegaard (RV), 2021-04-22:
Heraf følger jo også, at hvis vi ikke kan finde en fornuftig anvendelse for alle de mange penge, er det ikke hundrede procent sikkert, at vi når de 2 pct.
Lars Christian Lilleholt (V), 2021-04-22:
For os er det en bunden opgave, dels at nå de 2 pct., dels at sikre, at vi kan bruge pengene på en fornuftig måde.
Jan Johansen (S), 2021-04-22:
Tak til ordføreren.
Jeg vil bare spørge, om ordføreren har andre gode idéer end den målepind, man bliver målt ud fra – bnp.
Og hvis vi så skal bruge 2 pct. mere og vi ikke kan bruge pengene til noget fornuftigt, er det så fornuftigt at blive målt på den måde?
Er der ikke andre måder, man kan blive målt på?
Lars Christian Lilleholt (V), 2021-04-22:
Tak for det, hr. Jan Johansen.
Man kunne sikkert finde andre måder at måle på.
Det er nu engang den målestok, der anvendes, og vi kan ikke se, at der er nogen alternativer til det.
Jan Johansen (S), 2021-04-22:
Jamen man kunne jo arbejde på det.
Man kunne jo begynde at tænke anderledes end det, man har gjort hidtil.
For man kan jo strande på, at man er så effektiv i forsvaret, som Danmark er, at man ikke skal bruge pengene.
Det ville jo være fint.
Lars Christian Lilleholt (V), 2021-04-22:
Jeg spurgte ind til det lige før, altså om hr. Jan Johansen og Socialdemokraterne havde en alternativ model, og det hørte jeg ikke lige at der var.
Og jeg glæder mig jo over, at vi har et højt bnp i Danmark.
Det er godt for vores samlede velfærd, og det er også godt for vores muligheder generelt for at kunne bidrage, også i forhold til forsvaret.
Og så glæder jeg mig også over, at vi har et effektivt forsvar i Danmark.
Det er rigtig godt.
Når danske soldater er udsendt, står der stor respekt om dem, fordi de er rigtig, rigtig dygtige og rigtig, rigtig effektive.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-22:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg er meget enig i ordførerens ønske om at have fokus på forsvaret af Danmarks territorium og kongeriget.
Nu vil ordføreren så have, at man skal lave en udredning, før man finder frem til, hvor mange penge man skal bruge, men hvad er ordførerens forventning – at vi skal øge udgifterne til forsvaret, i forhold til hvad vi bruger i dag?
Søren Espersen (DF), 2021-04-22:
Ja, det synes jeg fremgår ret implicit af min tale, altså at det bliver vi nødt til.
Vi fik hævet det med 1,5 mia. kr. for nylig i forbindelse med Arctic, hvor vi var med også til det.
Det var en rigtig god investering, og det var godt, at det skete.
Men altså, hvis det er, at der er behov for mere, så skal vi gøre det.
Det, der generer mig, er, at vi på en måde igennem længere tid har haft sådan et ekspeditionsforsvar i forventning om, at der nok kom nogle og reddede os, hvis det gik ud over det danske territorium eller kongerigets territorium i det hele taget.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-22:
Tak for det.
Ordføreren forventer så, at udgifterne skal stige.
Hvad mener ordføreren om de 2 pct.?
Lyder det som et realistisk tal, eller skal man måske højere op i forhold til det?
Martin Lidegaard (RV), 2021-04-22:
Jeg noterer mig intentionen i ordførerens indlæg om at nå de 2 pct., men også, at man skal sikre sig, at pengene kan bruges med mening i forsvaret.
Og det lille forbehold er jeg utrolig glad for at høre.
For sagen er jo, at bruttonationalproduktet stiger og stiger.
Så hvis man både vil følge med det og øge andelen, er det jo rigtig mange penge.
Nu bliver der nævnt 17 mia. kr., men der er jo ingen, der ved, om det er mere, når det kommer til stykket i 2027 og 2028 og 2030.
Så der ligger vel i det, Venstres ordfører siger her, at hvis vi ikke kan bruge pengene fornuftigt – altså hvis der ikke er brug for dem i det danske forsvar så at sige – vil det også være lidt tosset at sætte pengene af uden at kunne bruge dem.
Lars Christian Lilleholt (V), 2021-04-22:
For os handler det her om fred, sikkerhed og stabilitet, og at Danmark giver sit bidrag til at sikre stabiliteten i verden, at vi giver et bidrag, der svarer til vores lands størrelse, og at vi lever op til den internationale forpligtigelse, vi har påtaget os i NATO-samarbejdet.
Jan Johansen (S), 2021-04-22:
Jeg tror, at de ting, som hr. Christian Juhl nævner, er vigtige, men det er forsvaret også.
Det er også meget vigtigt med den usikre verden, vi lever i nu.
Så jeg tror, at begge dele er meget vigtige, og jeg synes, det er noget, man skal diskutere med det brede flertal i Folketinget og med hele Folketinget.
Hr. Christian Juhl har rejst problemstillingen, og det er jo det, Folketinget skal diskutere fremover, hvis der skal være den vægtning, som hr. Christian Juhl foreslår.
Christian Juhl (EL), 2021-04-22:
Kunne vi så ikke lave en forhåndsaftale om, at vi hvert år i finansloven mindst bevilgede det samme beløb til udviklingsbistand, som vi giver til forsvaret?
Så er vi da begyndt på det i stedet for at sige, at vi kan diskutere det.
Vi to kunne jo lave den aftale, at det er det, vi gør fremover, og så må ministeren prøve at indrette sig efter det.
Jan Johansen (S), 2021-04-22:
Jeg kan kun svare det, som jeg svarede før, nemlig at det er noget, hele Folketinget skal diskutere.
Lars Christian Lilleholt (V), 2021-04-22:
Tak for det, formand, og tak til Nye Borgerlige for at have fremsat det her beslutningsforslag.
Jeg synes faktisk, det er et godt beslutningsforslag.
Det er en regning i størrelsesordenen 17 mia. kr., og pengene kan nok ikke lige fremskaffes fra den ene dag til den næste.
Men vi skal op på 2 pct., og vi skal arbejde hen imod de 2 pct., og det skal vi gøre i de forhandlinger, der kommer, om et kommende forsvarsforlig, hvor jeg også håber, at Nye Borgerlige vil tage et ansvar og være med til at sikre dansk forsvars fremtid.
Den debat får vi i de kommende år, og så må vi se, hvornår det lykkes at komme op på de 2 pct.
Men for Venstres vedkommende er det helt klart en intention, at vi skal op på 2 pct. af bnp, og vi skal gøre det på en måde, så forsvaret også er i stand til at kunne bruge pengene, for det er jo også en af udfordringerne, hvis man får så mange penge fra den ene dag til den næste.
Vi har set med det nuværende forlig, hvordan der indimellem kan være udfordringer i den sammenhæng.
Der skal vi have en sikkerhed for, at det også bliver muligt at håndtere og anvende det tilløb, der bliver af ekstra penge til forsvaret, på en fornuftig måde.
Men vi er enige med Nye Borgerlige i intentionen.
Vi er bare bekymrede for, hvordan vi lige her og nu finder den finansiering på 17 mia. kr., og derfor henviser vi det her forslag til forligsforhandlingerne om et kommende forsvarsforlig.
På den baggrund afviser vi i den her omgang at kunne stemme for det her beslutningsforslag, men tak til Nye Borgerlige, for det her er med til at lægge et massivt pres på regeringen.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-22:
Tak til ordføreren for ordførertalen og i hvert fald en imødekommenhed over for intentionen med vores forslag.
Efter næste folketingsvalg får vi forhåbentlig et regeringsskifte.
Er ordføreren så enig i, at det må være en borgerlig mærkesag, at vi lever op til vores forpligtelser i NATO?
Lars Christian Lilleholt (V), 2021-04-22:
Tak for det.
Det er en klar borgerlig mærkesag, uanset om vi får en ny regering efter et kommende valg.
Det er jo vælgerne, der må afgøre det.
Jeg vil også sige, at det er en klar mærkesag for Venstre og også bredt for Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti og også Nye Borgerlige, og jeg synes, det er rigtig godt, hvis vi i fællesskab kan lægge et borgerligt pres på regeringen for at sikre, at der bliver brugt flere penge på Forsvaret, og at vi når de 2 pct.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-22:
Mange tak for svaret.
I Altinget.dk den 18. januar i år har ordføreren udtalt: Det er Venstres ambition, at Danmark øger vores forsvarsbudget, og indtil da vil Venstre være åbne for at drøfte, om vi kan gøre mere her og nu.
Lars Christian Lilleholt (V), 2021-04-22:
Vi har jo i de partier, der har indgået et forlig, løbende en drøftelse med ministeren om, hvordan vi håndterer den her opgave.
Vi har jo for ikke så længe siden indgået en aftale om det arktiske område, hvor der afsættes 1,5 mia. kr. – ministeren var inde på det i sin tale – og det er en aftale, som Venstre bakker op, og sådan vil der også løbende blive taget nye initiativer.
Samtidig kigger vi på, hvordan trusselsbilledet ser ud: Er der brug for at investere endnu mere?
Det vil vi være positive og åbne over for, hvis der kan findes en politisk vilje til det.
Christian Juhl (EL), 2021-04-22:
Tak for det.
Normalt, når vi diskuterer økonomi i Folketingssalen, siger de borgerlige: Er vi nu sikre på, at vi får noget for de penge?
Og er vi nu sikre på, at det gavner noget at bruge de penge?
For ellers skal vi ikke bruge skatteborgernes penge på den udgift.
Er ordføreren sikker på, at det gavner noget som helst i verdensfreden og i udviklingen af verden, at vi bruger flere penge på militæret?
Det er spørgsmål et.
Spørgsmål to er: Hvornår i danmarkshistorien har vi brugt 2 pct. eller mere af vores bruttonationalprodukt på forsvaret?
Lars Christian Lilleholt (V), 2021-04-22:
Jeg er overbevist om, at der er brug for at bruge flere penge på det danske forsvar.
Det synspunkt deler vi i øvrigt med regeringen.
Der er et internationalt trusselsbillede, som gør, at vi har en opgave, vi skal løse.
Vi har opgaver i det arktiske, vi skal løse.
Vi har opgaver omkring cyber, vi har opgaver omkring terror.
Der bliver brug for at bruge flere penge på forsvaret fremadrettet.
Det har jeg ikke læst op på til debatten her i dag.
Jeg kan bare sige, at for os handler det ikke om at kigge tilbage.
Christian Juhl (EL), 2021-04-22:
Hvis jeg havde sagt sådan i et argument for en udgift, jeg gerne ville have igennem Folketinget, så ville enhver borgerlig politiker have sagt: Ja, det er godt, du synes det, men kan du ikke lige argumentere en lille smule for det?
Det vil jeg også gerne gøre til Venstres ordfører i det her spørgsmål.
Jeg tror, at argumentet om, at flere våben faktisk også øger risikoen for krig og kriser, er lige så validt som den tro, som ordføreren har på det modsatte.
Søren Espersen (DF), 2021-04-22:
Jeg synes, at det lyder som et meget, meget fint tal.
Der er jo tale om, måske ikke en fordobling, men i hvert fald at vi så kommer til at betale noget, der ligner 40 mia. kr. hvert år.
Det er noget, der skal ske år efter år, hvis man holder det der.
Så er det lidt beklageligt, hvis Danmark bliver rigere, for så kommer vi til at betale mere.
Det er måske det, der kan siges at være en dårlig idé i forhold til den måde at regne det ud på, som der var en debat om før.
Det er jeg sådan set enig i virker kunstigt.
Men det er nu den mulighed, vi har, og den følger vi så.
Martin Lidegaard (RV), 2021-04-22:
Man kunne også opgøre det ud fra en anden effektiviseringsstandard osv.
Så det synes jeg egentlig godt man kunne arbejde for i NATO med ligesindede lande.
Men lad det nu ligge.
Der er også den principielle forskel, at udviklingsbistanden, som den er vedtaget fra FN's side, jo er et forsøg på at mindske gabet mellem de rigeste og de fattigste og mindske uligheden i verden.
Da er der selvfølgelig den logik, at jo rigere, man bliver i bnp – og det er sådan, vi måler det – jo mere kan man så bidrage.
Jeg synes i og for sig ikke, at det er den optimale måde at gøre det op på, men jeg synes dog, at det giver mere mening på udviklingsbistanden, end det gør på militæret.
Christian Juhl (EL), 2021-04-22:
Nu snakker vi om udviklingsbistand og forsvarsudgifter, og der har jeg jo rigtig mange gange været tæt på radikale mennesker, f.eks. i FN-forbundet, i diverse fredsgrupper osv., hvor vi har været enige med de politikere, der op gennem 1980'erne og 1990'erne indtil år 2000 her i Folketinget sagde: De to ting skal følges ad, fordi forsvars- og udenrigspolitik handler om begge dele – begge ben – altså både om det, hvor vi forebygger og sørger for, at mennesker lever godt der, hvor de er, så de ikke har lyst til at flygte, og så de ikke begynder at slås med hinanden, og så om et forsvar.
Der kan jeg forstå, at Radikale Venstre er gået lidt bort fra det princip.
Eller vil Radikale Venstre være med til at genindføre det og så sige: Hvis vi skal have mere til militæret, skal vi også have mere til udviklingsbistand, da det dybest set er det forebyggende arbejde, som er det mest produktive, hvis vi skal have en bedre verden?
Martin Lidegaard (RV), 2021-04-22:
Jeg er ikke spor uenig i nogen af de pointer, som hr. Christian Juhl kommer med her.
Jeg kunne da meget godt se for mig, at vi fik udviklingsbistanden op på 1 pct. og så måske fik 0,5 pct. ekstra til det, man kunne kalde global common goods, altså hele FN's bæredygtighedsmålsætning osv., mens forsvaret så lå på 1,5 pct., som det gør i dag.
Det ville passe mig meget, meget fint, og jeg tror sådan set også, det ville være det klogeste at gøre, og så ville der komme flere penge til forsvaret, fordi bnp jo stiger – det ville der komme helt automatisk.
Men jeg er ikke sikker på, at jeg bryder mig om nogen form for automatik i det her.
Altså, egentlig så jeg gerne, at man gik målrettet efter de behov, der er, for at løse dem, men hvis man kunne få et folketingsflertal med på den der, tror jeg ikke, Radikale Venstre ville blokere for det.
Christian Juhl (EL), 2021-04-22:
Nu kan jeg høre, at vi ligger meget tæt på hinanden, hvad angår de 1 plus 0,5 pct., og det er sådan set positivt nok.
Så lad os realisere det og så vurdere det reelle militære behov, for jeg mener: Truslen mod Danmark er jo ikke øget; truslen er ikke øget.
Russerne udgør ikke en større fare nu, end de gjorde for 30 år siden.
Men truslen er ændret til andre områder.
Derfor mener jeg, det er vigtigt, at vi løfter den opgave, som er vigtigst i øjeblikket, nemlig det forebyggende arbejde, før vi begynder at eksperimentere med at finde flere penge til det traditionelle forsvar.
Martin Lidegaard (RV), 2021-04-22:
Jamen der tror jeg, at Enhedslisten og Radikale Venstre er mere uenige.
Altså, jeg er enig i forhold til det forebyggende arbejde, og jeg er enig i forhold til udviklingsbistanden, men vi mener, vi har brug for et stærkt dansk forsvar.
Og vi mener, det er i stor national interesse både at gøre en forskel i Arktis, også hvis det, man ønsker, er fred og stabilitet i Arktis, eller måske netop derfor er det vigtigt, at Danmark selv tager ansvar for fred og stabilitet og ikke kun er afhængige af f.eks. USA og NATO, ligesom jeg er overbevist om, at vi har brug for et stærkere europæisk forsvar og samarbejde på det område.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-22:
Tak til ordføreren for ordførertalen.
Nu står der jo i aftalen, at man skal arbejde hen imod de 2 pct., og det betyder vel, at man skal arbejde hen imod de 2 pct.
Mener ordføreren ikke, at vi skal gøre det?
Martin Lidegaard (RV), 2021-04-22:
Man skal forsøge at arbejde hen imod det.
Det er den direkte oversættelse af teksten.
Det er en meget lidt bindende erklæring i forhold til andre tilsvarende erklæringer.
Det er bare det, der er min pointe.
Så ja, det skal vi forsøge, hvor det giver mening.
Det er jo det, der er hele pointen.
Hvis det er sådan, at vi kommer i en situation, hvor vi har behov for at bruge de penge på dansk forsvar, er Radikale Venstre klar.
Men vi vil ikke poste penge ud til noget, vi ikke kan se nyttig anvendelse for, bare fordi vi skal forsøge at nå et arbitrært mål.
Jeg tror, det er her, forskellen er på Nye Borgerlige og Radikale Venstre.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-22:
Hvis man omregner de her 2 pct., taler vi om omkring 17 mia. kr. mere end det, vi bruger i dag.
Jeg kunne forstå på ordføreren, at ordføreren også mener, at vi kommer til at bruge flere penge på forsvaret.
Kan ordføreren give en eller anden indikation af, hvor det ligger mellem 0 kr. og 17 mia. kr., og af, hvad ordføreren forestiller sig vi kommer til at bruge?
Martin Lidegaard (RV), 2021-04-22:
Det tør jeg altså ikke i dag på det foreliggende grundlag.
Det er en stor diskussion, og det kræver også et stort overblik.
Det eneste, jeg kan sige, er, at det vil jeg gerne svare på på et tidspunkt, men det bliver ikke som en andel af bnp.
Jeg vil gerne diskutere en øget bevilling til det danske forsvar, hvis der er brug for det, men det skal være i kroner og øre og ikke i procent af bnp.
Christian Juhl (EL), 2021-04-22:
»Gid jeres børn selv engang vil sige/far og mor de var nu tem'lig lige/og de fik ikke men af nogen krige/selvom der var våben og tossehoveder nok«.
Det kommer forhåbentlig ikke som en lammende overraskelse, at vi ikke kan støtte et forslag om at bruge flere penge på militæret.
Vi tror helt grundlæggende ikke på, at verden bliver et bedre sted af, at vi og andre lande opruster mere og mere på militær og våben.
Det skaber ikke stabilitet at købe sig fattig hos bl.a. den amerikanske og israelske våbenindustri, og krigen i Afghanistan og Irak har tydeligt vist, at de militære aktioner oftest ikke bringer fred.
De største trusler mod menneskeheden og vores planet og det, der skaber mest konflikt, usikkerhed og krig, er klimakrisen, den galoperende globale ulighed og også den globale sundhedskrise, som vi står midt i.
Her hjælper mere isenkram og støtte til NATO ikke.
Hvis Danmark skulle hæve forsvarsbudgettet så meget, ville det betyde, at vi allerede i år skulle lægge 10-15 mia. kr. mere i den kasse.
Finansloven viser jo tydeligt, hvordan man forventer bnp stiger.
Især i en tid, hvor vores velfærd er dybt presset af corona, vil det gøre rigtig ondt at skulle hæve forsvarsbudgettet, og hvis vi ser det i et internationalt perspektiv, så tænk på, hvordan de penge kunne bruges på fredsarbejde, på klimaindsats, på udvikling og stabilisering og på vaccinationer til verdens fattigste.
Det er alt sammen noget, som ville øge den globale sikkerhed i langt højere grad end militær oprustning – hvis det overhovedet øger nogen sikkerhed.
Især hvis vi ser på Arktis, kan Danmark sammen med Grønland spille en vigtigere rolle for freden ved at bidrage til nedrustning og politiske aftaler om stabilitet og f.eks. forsvare Ilulissataftalen i stedet for at være med til at bryde den.
Det er den retning, vi skal i med vores udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Flere våben sikrer ikke færre flygtninge i verden.
Flere våben sikrer ikke færre, der sulter, og færre, der ikke går i skole.
Enhedslisten kan ikke støtte Nye Borgerliges forslag.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-22:
SF går ikke ind for status quo.
Derfor har vi også kæmpet for, at man bl.a. sørgede for – modsat den tidligere regering – at kommunerne havde mulighed for at følge den demografiske udvikling, altså at der, når vi får flere og flere ældre, så også kommer forholdsvis flere penge.
Og så er vi optaget af, at vi kan arbejde for mere fast personale, sådan at man ikke skal have sådan noget svingdørspersonale på plejehjemmet, og sådan at man faktisk får tid til at lære hinanden at kende.
Og jeg er optaget af, at det er den enkelte ældre selv, der skal være med til at definere, hvad værdig ældrepleje er for den enkelte, og ikke en bestyrelse.
Og det kan man kun, hvis det er sådan, at man sørger for, at der er en god relation mellem den ansatte og den enkelte ældre.
Det er vigtigt for mig.
Søren Espersen (DF), 2021-04-22:
Det kan godt ske, men jeg kan huske tider, hvor ulandsbistanden pludselig steg med næsten 1 mia. kr. på grund af vores fortsatte velfærd, og jeg spekulerede også dengang på, at hvad nu, hvis det gik den anden vej – skulle vi så stadig væk holde fast ved de 0,7 pct.?
Men jeg tror, som vistnok hr. Lars Christian Lilleholt sagde det: Vi ikke har noget, der er bedre, så vi er nødt til at holde os til det her.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-22:
Mener ordføreren, at Danmark er i stand til at forsvare sig på tilfredsstillende vis på nuværende tidspunkt?
Jamen mit spørgsmål til ordføreren var, om ordføreren mener, at Danmark er i stand til at forsvare sig tilfredsstillende på nuværende tidspunkt – selvfølgelig i samarbejde med vores NATO-partnere.
Karsten Hønge (SF), 2021-04-22:
Det er igen et af de der sådan ud i luften-agtige spørgsmål: »Er vi i stand til at forsvare os?«
I forhold til hvad? spørger jeg.
Det handler om at identificere trusselsbilledet, så mit svar vil være, at det simpelt hen kræver, at hr. Peter Seier Christensen fokuserer på, hvad det er for en trussel, vi står over for.
Jeg synes ikke, vi i dag er tilstrækkelig stærke til at forsvare os over for cyberangreb, misinformation og destabilisering.
Det synes jeg faktisk ikke vi er klar nok til.
Jeg tror faktisk, at man inden for det område kunne investere noget mere.
Svaret er bare ikke: flere kampfly eller flere missiler eller flere soldater i hærene.
Ellers er svaret i kort udgave: Det giver heller ikke mening at tale om Danmarks evne til at forsvare sig selv, løsrevet fra at vi er medlem af en NATO-alliance, som jeg i min indledning sagde at SF er tilhænger af at vi er en del af.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-22:
Nej, naturligvis skal det ske i samarbejde med NATO, men vi skal jo også yde vores bidrag.
Som jeg forstår det, mener ordføreren ikke, at vi skal øge vores militærudgifter.
Er det korrekt forstået?
Mener ordføreren, at vi skal sænke dem, i forhold til hvad vi bruger i dag?