runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-22:
Grunden til, at vi spørger ind til, hvad Socialdemokratiet foreslår, er jo, at vi tager det alvorligt, når der bliver sagt, at Socialdemokratiet har det svært med den her ordning, at man tager det meget alvorligt, og at man ser, at der er problemer med arbejdstid.
Det vil vi jo gerne tage seriøst.
Derfor virker det bare meget mærkeligt, at der så ikke kommer noget forslag til, hvordan vi så gør det bedre.
Det, vi foreslår her, er, at der rent faktisk bliver indkaldt til forhandlinger.
Vi foreslår, at de forhandlinger skal være startet inden for 1 år, så der er god tid til rent faktisk at vurdere, hvad det er, vi gerne vil have ændret, og hvad det er, Socialdemokratiet kommer til at foreslå.
Det er bare det, som jeg savner.
Jeg vil gerne høre, om Socialdemokratiet så bag linjen, eller hvordan I gør det, vil hjælpe med det og prøve at arbejde for, at ministeren kommer til at indkalde til forhandlinger om det her spørgsmål.
Frederik Vad (S), 2024-02-22:
Jeg kan love fru Victoria Velasquez, at Socialdemokratiets ordfører kommer til at holde meget nøje øje med det her område.
Jeg kommer til at holde meget nøje øje med det her område, for det er for Socialdemokratiet en udfordring, at der er nogle ting i den her ordning, som ikke fungerer.
Jeg vil så også bare sige, at nu skal vi heller ikke gøre alting sortere, end det er.
Der er jo kommet nogle opstramninger, og hvis faldet i opholdstilladelser på baggrund af au pair-ordningen fortsætter som det fald, vi har set bare fra 2022 til 2023, så kommer den her ordning i løbet af de næste 5 år jo faktisk nærmest til at forsvinde.
Så heldigvis er der en udvikling på det område, som er positiv.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-22:
Det er bare det her med, at man siger, at man vil holde øje med det og tage det alvorligt.
Der mangler noget handling, som de her mennesker kan bruge til noget.
Derfor synes jeg bare, at det er ærgerligt, at man prøver at være kæk ved at sige, at det nye forslag er en lavtlønsordning.
Undskyld mig, men det, der er lige nu, er en lavtlønsordning.
Det er helt tydeligt, at dem, der bliver spurgt, både au pairerne og værtsfamilierne, forventer, at der bliver leveret noget arbejde, og det arbejde, der bliver udført lige nu, aflønnes med 37 kr. i timen, og det er altså endda, hvis de holder sig inden for arbejdstiden.
Så vi skal have noget handling på det her område.
Vil ordføreren være med til at sige, at vi kommer til at se noget handling fra regeringen, inden året er omme?
Frederik Vad (S), 2024-02-22:
Jeg kan slet ikke love en tidsplan for noget som helst på det her område.
Jeg er her for at forholde mig til Enhedslisten og SF's forslag.
Det er et meget, meget dårligt forslag, fordi det er en ny lavtlønsordning på erhvervsområdet og det vil trække alt det ud, som man i dag kan bruge til at legitimere au pair-ordningen, og tilbage er der den rå arbejdskraft.
Det er sådan set det, jeg forholder mig til.
Så kan man godt sige, at det er sådan lidt svagt at vise, hvad jeg egentlig mener, uden at jeg har et eller andet at præsentere her fra talerstolen, men jeg synes sådan set, at det er det mest ærlige at gøre.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-22:
Tak for ordet.
I Venstre mener vi generelt, at au pair-ordningen som sådan er en god ordning.
Der er travle danske familier, der kan få lidt ekstra hjælp i hverdagen, og der er unge udlændinge, der kan komme her til landet for kulturel udveksling og fordybelse.
Man bor hos en dansk familie, man får mulighed for – der er endda krav om det – at styrke sine sprogkompetencer, og man bliver en del af familiens fællesskab.
I dag skal vi så på baggrund af et forslag fra SF og Enhedslisten diskutere, om au pair-ordningen skal erstattes af en ny arbejds- og opholdsordning, og konklusionen er klar fra Venstres side: Det bakker vi ikke op om.
Forslagsstillerne og forslaget lægger op til, at au pair-ordningen skal svare til lønmodtagerarbejde og dermed de løn- og arbejdsvilkår, der gælder der.
Men jeg mener altså ikke, at det at være au pair kan sidestilles med at være lønmodtager, eller at au pair-ordningen skal sidestilles med erhvervsordninger, som vi kender i forbindelse med rekruttering af international arbejdskraft.
Au pair-ordningen giver mulighed for kulturudveksling, hvor au pairen indgår som en del af familien, hjælper til i husstanden, får indsigt i det danske samfund og tilegner sig sproglige kompetencer.
Så vi mener ikke, at det er den rigtige vej at gå, og vi kommer ikke til at stemme for forslaget.
Vi synes, at det er værd at bevare muligheden for, at udlændinge kan komme til landet og lære mere om dansk kultur, og vi ser ikke, at det er nødvendigt at erstatte ordningen med en anden ordning, som forslaget lægger op til.
Der har igennem årene været meget diskussion omkring ordningen, og reglerne er blevet ændret ad flere omgange.
Resultatet er, at antallet, der benytter ordningen, er faldet ganske meget.
Men lad mig bare for en rigtig god ordens skyld understrege, at når man bruger den her ordning, ja, så er der nogle regler og nogle krav, man skal leve op til, og der skal ikke herske nogen tvivl om, at det selvfølgelig er noget, vi tager meget alvorligt fra Venstres side.
For det er en ordning, der bygger på nogle principper og nogle regler, og dem er der heldigvis rigtig, rigtig mange der er gode til at overholde, men dem, der ikke er, skal der selvfølgelig gribes ind over for.
Tak for ordet.
Karsten Hønge (SF), 2024-02-22:
Man må sige, at det var noget af et skønmaleri, vi der fik forelagt af ordføreren, af, hvordan virkeligheden er ude hos au pairerne.
Jeg må virkelig opfordre hr. Torsten Schack Pedersen til at læse om de mange, mange indberetninger om, at så idyllisk er virkeligheden simpelt hen ikke.
Jeg kan forstå på det hele, at Venstre synes, at det her er en fantastisk ordning med au pairer, fordi det handler om at passe børn og så deltage i husarbejde.
Hvis nu det er så fantastisk en ordning, synes Venstre så også, det kunne være en idé at lave au pair-ordninger
for, lad os sige unge håndværkere, der kan komme til Danmark og hjælpe familierne med at renovere deres sommerhuse og bygge deres carporte?
Hvad er forskellen?
Frederik Vad (S), 2024-02-22:
Så lad mig give et fundamentalt svar.
Jeg har det meget svært, og vi har det meget svært med den her au pair-ordning.
Det har vi sagt gentagne gange, og det har vi sådan set ikke ændret vores holdning til.
Vi synes, at der er rigtig mange betænkeligheder ved sådan en ordning i et moderne samfund, og der er jo også i kulturordningens bogstav i dag noget, som er et levn fra en speciel tid, sådan som hr. Karsten Hønge selv var inde på.
Vi har problemer med den her ordning.
Det er der ingen tvivl om.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-22:
Nej, det er det ikke.
Det sagde jeg også i mit første svar.
Det er ikke regeringens politik at fjerne ordningen, og jeg tror da heller ikke, det er nogen hemmelighed, at på tværs af de partier, der sidder i regeringen, er der også forskellige indstillinger til au pair-ordningen.
Jeg er da mere skeptisk over for den end mine kollegaer fra Venstre f.eks., og det synes jeg er en helt ærlig og åben forståelse af den problemstilling, der er her.
Men det ændrer ikke på, at regeringens holdning er, at vi sagtens kan kigge på au pair-ordningen og på, om vi kan tilpasse den på en måde, så der både bliver en større retssikkerhed, men måske også, så nogle af de ting, der er bøvlede for familierne, og som måske ikke gavner kvinderne, også kan ændres.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-22:
Det er ministeren, der har magten og ansvaret, og ministeren siger selv, at au pair-ordningen ikke fungerer.
Det sagde ministeren i 2023 til Politiken.
Vi ikke kan vente mere, synes jeg.
Altså, vi kan ikke have flere historier om, at au pairer bliver sat til i 30 timer at skulle gøre rent, passe børn og vaske tøj – alle de her forskellige dele.
Det kan ikke være ministerens opgave at stå på samme side som chefredaktøren i Berlingske, der taler om et arbejdsfællesskab med au pairer.
Det er nemt at sige, når man ikke er den, der udfører arbejdet.
Ministeren bør stå på samme side med nogle af dem, som lige nu er i en sårbar position, som ikke har særlig mange rettigheder, og som bliver udnyttet.
Det er helt fair, at man ikke synes, den her løsning er en plug and play-løsning, men hvad er løsningen så?
For hvis vi bare bliver ved med at lade tiden gå, er det altså ikke noget, de au pairer, der lige nu er i klemme, kan bruge til noget.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-22:
Nu må fru Victoria Velasquez have mig undskyldt.
Jeg synes, det er rimeligt nok, at jeg forholder mig til det, der står i det forslag, som vi har på dagsordenen lige præcis i dag.
Det, der står i det forslag, er, at vi skal lave en ny lavtlønnet erhvervsordning, som gælder for folk fra tredjelande, altså lande uden for Europa, som vil have – og det er bare mit eget sjus – en bundgrænse i indkomst på ca. 200.000 kr.
Der siger jeg bare nej tak.
Jeg ønsker mig ikke, at vi får en halvering af den nuværende beløbsgrænse.
Jeg synes, den, der er der i dag, er helt rimelig, og jeg kan faktisk ikke forstå, at Enhedslisten synes, at det er en fantastisk god idé at gøre det på den måde.
Jeg ved ikke, om det så er, fordi man skal have meget mere i løn, eller hvordan det skal stykkes sammen, men jeg kan ikke se, at det skulle gavne vores arbejdsmarked generelt at lukke folk ind, som har en årsindkomst på omkring 200.000 kr., og som kommer fra f.eks. asiatiske lande.
Så jeg forbeholder mig retten til at diskutere det, der står i det beslutningsforslag, som er på bordet her i Folketingssalen i dag.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-22:
Der står i begyndelsen af det her beslutningsforslag, at ministeren skal indkalde til forhandlinger inden den 1. januar 2025.
Så det behøver ikke lige at være de ting, der her bliver givet som eksempler på nogle af de problemstillinger, der er; det kan sagtens være nogle andre metoder, man vælger at gøre brug af.
Derfor mener jeg, det ikke er godt nok at sige, at man synes, at det, der lægges op til her, er et for lavt niveau.
Er det så, fordi ministeren foreslår, at niveauet skal være højere, eller hvad foreslår ministeren vi skal gøre nu?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-22:
Ministeren foreslår, at vi fastholder den supplerende beløbsgrænse, som er 375.000 kr. Hvis der så f.eks. er høj arbejdsløshed i Danmark, falder man tilbage til den almindelige beløbsordning, som er 487.000 kr.
Det synes jeg er et godt niveau, når vi snakker om arbejdskraft fra uden for EU.
Jeg er ikke enig i det citat, som ordføreren kom med, om, at jeg har sagt, at det ikke fungerer.
Jeg siger, at der er nogle ting ved au pair-ordningen, der ikke fungerer, og det skal vi selvfølgelig kunne kigge på.
Men en generel afskaffelse er jeg ikke interesseret i.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-22:
Der har jo været en del polemik om det her, og jeg synes ikke, at ministeren har taget det særlig alvorligt.
Det er, ligesom om man bare venter på, at det skal blive overstået.
Jeg synes, at au pair-ordningen efterhånden er en løndumpingordning for velstillede mennesker, og de lægger jo heller ikke skjul på det.
De siger: Vi skal have vores karriere, så derfor skal vi have den her billige au pair-ordning.
Jeg synes, det er meget, meget kritisabelt, at der ikke bliver gjort noget ved det.
Der er alt for mange historier om udnyttelse, for lav løn, at man ikke får lommepengene, at man bliver misbrugt i arbejdstiden, og jeg synes ikke rigtig, der sker noget.
Så jeg skal i hvert fald opfordre ministeren til at indkalde til et eller andet om det her, for jeg synes ikke bare, man kan lade det passere.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-22:
Jamen så må jeg sige, at der sandelig er sket noget med Dansk Folkepartis indstilling til udenlandsk arbejdskraft.
Jeg kan huske, der var engang, hvor man stod vagt om danske arbejdstageres vilkår og ikke bare accepterede, at folk skulle kunne komme ind på hvilke som helst vilkår.
I forhold til den her ordning, hvor man vil lukke folk ind på et lavtlønsarbejdsmarked til måske 200.000-250.000 i stedet for den grænse, der i dag er på 375.000, så kommer det da i høj grad til at gå ud over danske lønmodtagere, som nu får konkurrence fra folk med en meget, meget lav løn, som kommer fra asiatiske lande.
Det har jeg faktisk svært ved at genkende Dansk Folkeparti i; det må jeg sige.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-22:
[Lydudfald]
... at misbruge sin svartid fra ministerens side, må jeg sige.
Nej, det gjorde jeg sandelig ikke, hr. minister, og det kan man bare slå op og se i forhandlingerne.
Men svar, når jeg spørger.
Det her er noget, der har været debatteret rigtig længe, og ministeren reagerer ikke på, at der har været så meget kritik af det.
Det synes jeg bare er dybt kritisabelt, og det var det, jeg spurgte til.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-22:
Fru Pia Kjærsgaard sagde, at den her løsning næsten var bedre, og det overrasker mig, når man tænker på Dansk Folkepartis hidtidige respekt for det danske arbejdsmarked og for, at det ikke skal overløbes af folk fra Asien til meget, meget lave lønninger.
Jeg synes, der er nogle problemer i den nuværende au pair-ordning.
Det mener jeg vi skal kigge seriøst på og gå grundigt til værks og gå ind og se, hvordan vi kan lave det på en måde, så det både bliver mere sikkert for kvinderne, men sådan at vi også kan kigge på, om der er nogle ting for familierne, som i dag ikke fungerer, som kan være nemmere for dem.
Frederik Vad (S), 2024-02-22:
Tak for det.
Det her er faktisk lidt en svær diskussion for Socialdemokratiet.
Jeg er meget kritisk over for au pair-ordningen, og det er mit parti også.
Det har vi været historisk.
Det skyldes jo flere ting.
Det skyldes bl.a., at vi finder det ejendommeligt, at vi har en kulturordning, hvor 80 pct. af dem, der er her på den kulturordning, kommer fra det samme land.
Alene det burde jo få alarmklokkerne til at ringe.
Derudover kan man bare slå op i dagbladet Politiken i dag, hvis man vil se nogle af de udfordringer, der er i værtsfamilier rundtomkring i samfundet.
Det er en udfordring.
Så må man jo også sige, at det er meget arbejde at udføre.
Selv om der er rigtig, rigtig mange au pair-værtsfamilier, der klarer det blændende godt, lever op til alle krav og sætter en ære i, at de her mennesker indgår i familien, så er der udfordringer i visse familier med, at det, der er ånden og bogstavet i den her kulturordning, ikke bliver fulgt.
Det synes jeg bare at man skal være ærlig omkring, og det er vi også fra Socialdemokratiets side.
Det, der er glædeligt set fra vores synspunkt, er, at nogle af de stramninger, der blev indført i løbet af de sidste år, rent faktisk også har haft en effekt.
Ministeren var lidt inde på det.
Vi behøver bare at gå få år tilbage i tiden: Hvis vi tager et år som 2018, var der 1.311, der kom ind på au pair-ordningen, og i 2023 var der 536.
Man har jo i den periode strammet reglerne gevaldigt.
Der var et beslutningsforslag i 2018 fremsat af Dansk Folkeparti og SF om at nedlægge den her ordning.
Det blev nedstemt, og der kom nogle stramninger i stedet.
En værtsfamilie skal i dag bidrage med 17.000 kr. frem for 5.000 kr., som det var før.
De månedlige lommepenge er steget, og der er strammet op i forhold til danskundervisning.
Så vi synes, at det er glædeligt, at færre bruger ordningen.
Det hilser vi sådan set velkommen, og vi mener, at de eksempler på brodne kar, der er, skal vi tage meget alvorligt.
Men vi kan ikke støtte og Enhedslisten og Socialistisk Folkepartis beslutningsforslag, og det kan vi jo bl.a. ikke, fordi vi ikke mener, at der er brug for en ny lavtlønsordning på erhvervsområdet, som jo de facto, må man gå ud fra, vil tage alt det ud af au pair-ordningen, der er i dag og vedrører, at man er en del af en familie, og at man skal have et kulturelt indblik i samfundet osv.
Tilbage står den rene arbejdskraft til måske 200.000 kr. om året.
Det kan vi sådan set ikke støtte.
Vi mener ikke, at vi har brug for en ordning af den støbning, men vi er kritiske over for au pair-ordningen.
Vi mener, at det er en udfordring i rigtig, rigtig mange hjem, og vi vil i Socialdemokratiet altid være åbne over for at kigge på den her ordning.
Hvor ministeren insinuerede det på en pæn måde, vil jeg gøre det på en lidt hårdere måde og sige, at der jo ikke er enighed imellem de tre regeringspartier om det her spørgsmål.
Det har der ikke været historisk, og det er der heller ikke nu.
Det synes jeg bare at man skal være åben omkring.
på erhvervsområdet for rige mennesker
Med de ord kan jeg meddele, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2024-02-22:
Først vil jeg da glæde mig over, at vi i fællesskab gennem årene har lavet forskellige opstramninger af ordningen, så den ikke er helt så gal, som den var engang.
Men så hæfter jeg mig alligevel ved, at hr. Frederik Vad i ordførertalen siger, at alarmklokkerne ringer.
Så er det interessante jo bare: Hvad så, når de er holdt op med at ringe?
Man kritiserer ordningen så hårdt for at være så ringe, som den er, og alligevel ender man med at sige, at den skal bevares, fordi det, vi foreslår, åbenbart heller ikke duer.
Når man får hørelsen tilbage efter de der alarmklokker, må man jo pege på f.eks. at afskaffe ordningen, som man har gjort i Norge.
Det kunne jeg sådan set
godt forstå hvis man gjorde.
Så ville der være stringens i argumentationen.
Men at man i ordførertalen først siger, at alarmklokkerne ringer, og man derefter siger, at man ikke vil gøre noget andet end at pege fingre ad et andet forslag, hænger slet ikke sammen.
Frederik Vad (S), 2024-02-22:
Det er jo ikke en forespørgselsdebat, vi har i dag.
Det er en beslutningsforslagsdebat, vi har, om et konkret forslag fremsat af nogle konkrete partier i en konkret sammenhæng, og det er indholdet i det, vi diskuterer her i dag.
Derfor kan hr. Karsten Hønge jo ikke bebrejde Socialdemokratiet for ikke at have mødt op i dag med noget andet, vi kunne stemme om i salen.
For det er ikke det, vi diskuterer.
Men spørgsmålet er jo selvfølgelig relevant, og jeg tror bare, at jeg vil sige til hr. Karsten Hønge, at ministeren her fra talerstolen sagde, at de alvorlige eksempler på, at der er noget, der ikke fungerer i den her ordning, vil regeringen gerne tage alvorligt.
Men et udspil fra regeringens side, som kan vendes her i Folketingssalen, afhænger jo af en fælles forståelse i regeringen og blandt de tre regeringspartier.
Sådan er det jo.
Sådan var det også, dengang SF selv var med i en regering.
Så jeg kan sådan set bare henholde mig til det, ministeren sagde om, at regeringen vil tage de alvorlige historier, der er på det her område, alvorligt.
Karsten Hønge (SF), 2024-02-22:
En ting er de der rigtig grimme historier, der er på området.
Men det er jo mere fundamentalt.
Så kunne man godt nå frem til den konklusion – når den der summen i ørerne også er overstået – at sige, at så afskaffer vi ordningen, ligesom man har gjort i Norge.
Så vil der ligesom være sammenhæng i argumentationen.
Men man placerer sig lige midt imellem det hele og siger, at ordningen åbenbart er rigtig forkert, og at den ordning, vi foreslår, heller ikke dur, og så bevarer man det, som under alle omstændigheder i hvert fald er helt uholdbart, nemlig socialhjælp til overklassen.
Louise Brown (LA), 2024-02-22:
Vi har en udfordring med overbehandling, og det bliver også adresseret i prioriteretssnakken.
Som sagt har jeg endnu ikke en eller anden stor plan for, hvordan jeg tænker at sundhedsstrukturen skal strikkes sammen.
Og det, jeg ville sige, var bare, at man altså ikke behøver at være sårbar for at have udfordringer med at finde rundt i vores sundhedssystem, for det er virkelig, virkelig kæmpestort og virkelig vanskeligt.
Med hensyn til behandlingsgarantien handler det jo om, at vi skal gøre det nemt og hurtigt for borgerne at komme til, og der skal udredning og behandling også kunne følges ad.
Carl Valentin (SF), 2024-02-23:
Altså, vi er jo også tilhængere af migrationspagten.
Der er nogle få elementer i den, som vi kan være kritiske over for, men ellers er det da også noget, som SF gerne ser vi bliver en del af.
Steffen Larsen (LA), 2024-02-23:
Ministeren nævner flere gange, at bæredygtighedsrapportering er en konkurrencefordel.
Han får ikke rigtig forklaret, hvordan det er en konkurrencefordel, men han nævner, at det er en konkurrencefordel.
Kan ministeren ikke lige kort redegøre for, hvordan det er en konkurrencefordel at blive pålagt store administrative byrder til bæredygtighedsrapportering?
Morten Bødskov (S), 2024-02-23:
Altså, det her er jo ikke nyt for dansk erhvervsliv.
Det, der er pointen i det her, er, at nu skal alle til at gøre, som dansk erhvervsliv i mange år har gjort, og så skal vi selvfølgelig sørge for, at det sker på en så nem måde som muligt for det danske erhvervsliv, fordi vi er digitale.
Så er det, vi skal sørge for, at det bliver en konkurrencefordel for dansk erhvervsliv.
Det her bliver gjort i vid udstrækning allerede i dag.
Nu skal vi bare sørge for, at det her bliver en konkurrencefordel for dansk erhvervsliv.
Det er derfor, jeg simpelt hen ikke forstår Danmarksdemokraternes meget negative indstilling til det.
Det her er der penge og vækst og job i for dansk erhvervsliv, hvis vi i fællesskab griber det rigtigt an.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-02-23:
Så vil jeg bare afslutningsvis lige høre, om ministeren også anerkender, at det her har en nedsivningseffekt, så det også kommer til at omfatte små og mellemstore virksomheder.
Selv om de i første omgang ikke er omfattet af direktivet, vil de opleve et pres fra de store virksomheder, som de eventuelt er underleverandører til.
Morten Bødskov (S), 2024-02-23:
Ja, ellers havde vi ikke forhandlet videre ud fra det mandat, vi har fået.
Det giver sig selv.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-02-23:
Tak for det.
Som jeg nævnte i min tale, havde regeringen lagt stor vægt på, at kravene skulle stå mål med gevinsterne, da man indhentede det her mandat i Europaudvalget.
Jeg vil bare høre ministeren helt kort, om ministeren mener, at lovforslaget lever op til det, man havde lovet Europaudvalget på det tidspunkt?