runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Bendixen (DF), 2017-05-02:
Det spørgsmål kan ordføreren jo af gode grunde ikke besvare, i og med at jeg ikke kender antallet af voksne og børn i samtlige daginstitutioner.
Men jeg synes da, selv om jeg ikke anser den der undersøgelse for valid, at vi selvfølgelig skal lytte til de signaler.
Samtidig har jeg altså tillid til, at man også kæmper ude i kommunalbestyrelserne.
Ligesom ordføreren har jeg selv en kommunalpolitisk baggrund og har været med til netop at kæmpe for, at de penge, som jeres regering afsatte, ikke skulle gå direkte ned i kommunekassen.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2017-05-02:
Tak for det.
Det er jo dejligt med kommunalpolitiske erfaringer i Folketingssalen, for det tror jeg kun gør os alle sammen klogere, og det er dejligt, at ordføreren har siddet og arbejdet for, at de penge, vi målrettet satte af, rent faktisk også gik til det, de skulle.
Der er rent faktisk rigtig mange steder, hvor det lykkes, og det er jo dejligt.
Jeg vil gerne spørge ordføreren om noget.
Nu spurgte hr. Jacob Mark om det nuværende niveau, men jeg vil meget gerne spørge ordføreren om, hvordan ordføreren og ordførerens parti ser fremskrivningerne frem til 2025.
Vi har tidligere været inde på det.
Fremskrivningerne lyder på, at der kommer 58.000 flere børn, der har en alder mellem 0 og 5 år, og hvordan ser ordføreren vi håndterer det i den økonomiske politik?
Pernille Bendixen (DF), 2017-05-02:
Egentlig er de der befolkningsprognoser jo noget, man arbejder rigtig meget med ude i kommunalbestyrelserne, og det har jeg også selv prøvet.
Jeg har fuld tillid til, at man i kommunalbestyrelsen selvfølgelig tager forbehold for både det, at der kommer flere ældre, men også det, at der kommer flere børn.
Det samme gør sig gældende, når børnetallet falder, så er vi også rigtig hurtige til at fyre personale.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2017-05-02:
Tak for det.
Vi taler meget ofte om, at der kommer flere ældre.
Det tror jeg er sådan en generelt etableret virkelighed ude i den danske befolkning.
Vi taler meget sjældent om, at det faktisk også gælder de helt små børn.
Og det vil sige, at som samfund står vi over for, at vi både får rigtig mange ældre, og at vi på samme tid får rigtig mange af de helt små børn, der også er dyre, hvis vi vil give dem nogle gode rammer.
For at imødekomme det har Socialdemokratiet sagt, at vi over en bred kam vil dække det, vi kalder det demografiske træk, eller, altså det er ikke os, der kalder det det; det er jo den måde, man taler om det på.
Det lyder ikke så sexet, og man ville sikkert kunne høste flere stemmer ved at bruge pengene på nogle ting, som hed noget mere sexet.
Men det er nu engang det, vores 2025-plan prioriterer at gøre, netop at når der f.eks. kommer flere små børn, så kommer der også flere penge med.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-05-02:
Ja, det kan jeg sagtens.
I forhold til den private børnepasning er det jo helt centralt, at det bliver et dagtilbud.
I dag er det ikke noget dagtilbud.
Så derfor ville det rette betydeligt op på det, hvis det blev omfattet af de kvalitetskrav, der er der.
Men derudover kan jeg sige generelt om den private børnepasning, at vi jo ser, når vi kigger på private institutioner, at de bliver brugt til at trykke lønninger, og at de bliver brugt til at have ringere personalenormeringer, og derfor er der desværre i en del private institutioner et ringere pædagogisk tilbud.
Og jeg synes ikke, vi skal stille offentlige midler til rådighed for, at nogle scorer kassen og til gengæld giver børnene et ringere tilbud.
Jacob Mark (SF), 2017-05-02:
Tak for det.
Og tak for talen.
Det kan godt være, det er lidt træls at være her sådan en tirsdag aften, men til gengæld blev min aften bedre af at høre en Liberal Alliance-ordfører sige, at mennesker ikke skal være slaver af ophav.
Det lyder jo næsten helt revolutionært.
Så det er skønt.
Jeg har to spørgsmål.
Det ene er noget, som jeg har spurgt om tidligere: Hvorfor skal der være et klasseloft i folkeskolen, hvis der ikke skal være en minimumsbemanding i daginstitutionen?
Hvad er logikken i det?
Og det andet, som der ikke rigtig er blevet snakket om i dag, er det her med udliciteringer af vores daginstitutioner.
Mener Liberal Alliance, at man skal kunne tjene penge på børn?
Mener Liberal Alliance, at man skal kunne drive private daginstitutioner og hive overskud ud?
Laura Lindahl (LA), 2017-05-02:
Jamen for at starte med det første kan jeg sige, at vi ikke er tilhængere af klasseloft.
Så det er så nemt.
Og med hensyn til det andet, altså spørgsmålet om udlicitering, kan jeg sige: Ja, vi mener ikke, at det er usundt at tjene penge.
Spørgeren får det til at lyde, som om man tjener penge på børn.
Vi mener, konkurrence er rigtig sundt, for det gør, at man driver sin forretning mere effektivt og tit får en bedre kvalitet.
Ellers giver det ikke nogen mening.
Jacob Mark (SF), 2017-05-02:
Det var alligevel interessant, altså at Liberal Alliance ikke går ind for et klasseloft.
Jeg har lyst til at spørge om en masse ting vedrørende det der med udlicitering, men det er jo velkendt, at det er Liberal Alliances holdning.
Så jeg vil gerne høre ordføreren, om ordføreren kunne sætte nogle flere ord på, hvorfor Liberal Alliance ikke går ind for et klasseloft i den danske folkeskole.
Laura Lindahl (LA), 2017-05-02:
Nu er jeg ikke undervisningsordfører, så jeg kigger lidt ned på Venstres undervisningsordfører, som griner lidt.
Altså, vi mener jo, at den enkelte skole skal have friheden til selv at sætte loftet, hvor det skal være.
Vi tror faktisk, der kan være rigtig stor forskel på, hvad den rigtige klassestørrelse er, afhængigt af hvor i landet man er, og hvad det er for nogle elever, man har.
Der kan være nogle elever, for hvem 24 elever er maks. grænsen for, at de får noget ud af det, fordi der er rigtig mange udsatte elever.
Der kan også være klasser, hvor man godt kan være 28 eller 30 elever, fordi det en anden type elever, en anden type skole.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-05-02:
Man bliver jo helt varm om hjertet af fortællingen om køkkenassistenten.
Jeg er enig.
Sådan en burde der være på alle daginstitutioner.
Det har stor betydning for børns hverdag.
Men ordføreren er jo inde på, at man må prioritere.
Jeg kan forstå, at der så er prioriteret en pædagogisk medarbejder mindre.
Jeg vil høre: Er der en eller anden grænse for prioriteringen?
Er det acceptabelt – kunne jeg godt tænke mig at høre et klart svar på – at der i perioder af dagen i en vuggestue kun er én medarbejder til en gruppe på 10 eller 12 børn?
Laura Lindahl (LA), 2017-05-02:
Altså, er der en grænse?
Ja, men den er nok forskellig for os alle sammen.
Og der mener jeg jo at opgaven ligger hos forældrene og ikke i Folketinget.
Jeg mener, at de enkelte forældre skal vurdere, hvor deres grænse er, og så tvinge det igennem ved at flytte institution – eller i virkeligheden til at starte med ved at lade være med at vælge en institution.
Tanken med den her informationsportal er jo, at man skal kunne gå ind og vurdere prioriteringerne i den enkelte institution, så man kan gå ind og se, hvad normeringen er.
Så kan man jo tydeligt se i en kommune, at der er tilvalg af de institutioner, som tilbyder noget særligt.
Og de institutioner, der lige pludselig lige vil få et fald i antallet af ansøgninger, vil måske kigge over på nogle af dem, man søger over til, og se, hvad det er, de gør.
Og de prioriterer på den måde, og så kunne det være, man også skulle gøre det, for ellers vil der jo blive lukket og slukket.
Det er sådan, vi tror det fungerer derude.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-05-02:
Jeg synes ikke, jeg fik svar på mit spørgsmål om, om det var acceptabelt, at en medarbejder i perioder var alene med 10-12 børn.
Jeg synes egentlig, det er vigtigt, for det her med minimumsnormeringer bliver jo nemt så abstrakt.
Jeg prøvede også i min ordførertale at sætte et billede på.
Ville vi synes, det var en rigtig god idé, at man på nogle skoler sagde: Vi kører altså en del fag uden lærere her, for der er ikke rigtig råd?
Der tror jeg at alle ville sige, at det nok var en relativt dårlig idé, hvis de skal lære noget.
Kunne man ikke sige, at det var rimeligt, at der var noget tilsvarende i vuggestuen, sådan at det, når der er tale om små børn på 10 måneder til 3 år, simpelt hen ikke er acceptabelt, at der kun er en medarbejder – eller er det?
Anni Matthiesen (V), 2017-05-02:
Okay, så nærmer vi os sagens kerne.
Det vil sige, at Enhedslisten egentlig går ind for private pasningstilbud, bare af en vis kvalitet.
Kan ordføreren så definere lidt nærmere det der med »en vis kvalitet«.
Hvad er det helt nøjagtigt?
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-05-02:
Nej, det er der efter min mening ingen modsætning i.
Spørgeren har hørt ganske rigtigt: Jeg mener, at det er forældrene, der må træffe et valg om, hvor deres barn skal være i dagtilbud – men netop i dagtilbud.
Jeg mener, at det, som samfundet skal stille til rådighed for de børn, der ønskes pasning til, må være et dagtilbud, som har en vis kvalitet.
Og det er sådan i dag, at de private pasningsordninger, der er, ikke er omfattet af kapitel 2 i dagtilbudsloven, hvori man har fastlagt de særlige kvalitetskrav til dagtilbud.
Det vil sige, at der er pasningsordninger, hvor der ikke er kvalitetskrav, og der er det min opfattelse, at når samfundet skal stille tilbud til rådighed for forældrene, må de opfylde et eller andet minimum af kvalitet.
Anni Matthiesen (V), 2017-05-02:
Altså, hvis vi nu her under forhandlingerne, forhåbentlig med bred opbakning fra Folketingets partier, får sikret, at de her ting, som er fremlagt i dagtilbudspakken, bliver øremærket, så tror jeg egentlig, at vi på den måde kan sikre, at netop de små børn får gavn af pakken.
Det, man måske på nogle områder ikke helt sikrede i udspillet fra den tidligere socialdemokratiske regering, var det der med at følge pengene til dørs, dvs. øremærke pengene direkte til de enkelte dagtilbud.
Jeg føler, at vi i det udspil, vi er kommet med, når rigtig langt på det område.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2017-05-02:
Med al respekt: Jeg synes, det er fornuftigt med de 580 mio. kr., og jeg er glad for takterne i udspillet, men jeg synes også, at det giver mening, når vi nu taler om det brede børnsperspektiv, så også at tage det brede økonomiske perspektiv med.
Der må man jo bare sige, at selv om man brugte samtlige 580 mio. kr. – og det har I jo ikke engang tænkt jer at gøre – ville det betyde, at der vil komme ca. 350 flere pædagoger om året til 4.000 institutioner.
Altså, der kan vi gøre nogle målrettede ting, men det er ikke dér, vi generelt sikrer de trygge rammer.
De trygge rammer bliver sikret ved, at grundniveauet er ordentligt, og jeg har bare svært ved at se, hvordan man vil rumme 58.000 flere børn frem til 2025, men ikke samtidig vil give bedre rammer for det.
Anni Matthiesen (V), 2017-05-02:
Jeg synes også, det er vigtigt, at vi under debatten her i aften faktisk også husker at fortælle alle de gode historier, og dem har vi heldigvis rigtig mange af.
Langt, langt de fleste steder har vi jo et fantastisk pædagogisk personale, der tager sig af de små børn, og som er engagerede i deres arbejdsdag og for den sags skyld gør en kæmpe indsats.
Derfor tænker jeg, at selv om SF's ordfører selvfølgelig også har fokus på den undersøgelse, der har været her for kort tid siden, så skal man også huske på, at langt, langt de fleste steder fungerer det faktisk upåklageligt.
Jeg vil stadig væk sige, at vi jo ud af de 580 mio. kr. vælger at øremærke midler til de dagtilbud, der har ekstra behov, så de får en håndsrækning med det udspil, vi er kommet med.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2017-05-02:
Tak for det, og tak til ordføreren for de varme ord på vegne af vores børn.
Jeg vil i høj grad gerne kvittere for både visionerne og ambitionerne, men også for den udstrakte hånd og opfordringen til, at vi står lidt sammen herinde på den politiske scene på Christiansborg.
Jeg mener sådan set, at i forhold til hvor fuldstændig afgørende de første leveår af et lille barns liv er for resten af livet, så står det ikke mål med, hvor meget der bliver talt om det, og derfor synes jeg, at det ville være rigtig dejligt, at vi også med vores nye børnenetværk i stigende grad stod lidt sammen om at få sat det på dagsordenen.
Jeg vil også gerne kvittere for, at ordførerens parti i regeringen har været med til nu at fremlægge noget, der handler om sociale normeringer.
Men samtidig vil jeg gerne spørge ordføreren, hvordan afsætningen af de 580 mio. kr. harmonerer med, at man hvert eneste år siger til kommunerne, at de skal spare.
Vil det så ikke bare undergrave det?
Pernille Bendixen (DF), 2017-05-02:
Mange tak.
Nu nævnte hr. Jakob Sølvhøj dagplejen, og vi har jo lidt et fælles hjertebarn der, kan man vel sige.
Men der er jo sket det ude i rigtig mange kommuner, at man har fyret rigtig, rigtig mange dagplejere, og så har man erstattet dagplejepladserne med vuggestuepladser.
Og vuggestuepladser er væsentlig dyrere end dagplejepladser.
Nu kom ordføreren jo selv i sit spørgsmål til mig ind på, om normeringen ikke var bedre i dagplejen, og så kan jeg spørge tilbage: Skyder man sig ikke i foden, når man fyrer dagplejere, der har en bedre nominering, for så at erstatte dem med vuggestuepladser, som er væsentlig dyrere – og så bagefter står og klager over, at der er en dårlig normering?
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-05-02:
Jeg vil mene, at man meget ofte skyder sig i fødderne.
Jeg tænker, at det afgørende, man skal tage stilling til som kommunalbestyrelsesmedlem, vel er, hvad forældrene efterspørger.
Altså, jeg tror, det er vigtigt, at det er forældrene, der har fat i den lange ende, i forhold til hvilken dagtilbudsstruktur vi skal have.
Så jeg tror, at der, hvor man har nedlagt dagplejepladser, har man i langt de fleste tilfælde skudt sig selv i foden.
Man har gjort det for at skabe noget rationalitet, og man har i virkeligheden skaffet sig nogle større driftsudgifter, fordi det ganske rigtigt er dyrere at drive vuggestue end at drive dagpleje.
Pernille Bendixen (DF), 2017-05-02:
Så er det rigtigt nok, at man kan have den her hat på med, at vi skal gøre det, som forældrene efterspørger.
Men hvad gør vi så, hvis forældrene hundrede procent efterspørger vuggestuepladser?
For vi har jo ikke råd til at nedlægge den kommunale dagpleje.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-05-02:
Altså, jeg har arbejdet med den kommunale dagpleje i mange år, og jeg synes, det er et fantastisk godt pædagogisk tilbud, så jeg ville synes, det var katastrofalt, hvis vi ikke længere havde en kommunal dagpleje.
Men jeg er ikke desto mindre nødt til at sige, at det må være sådan i vores samfund, at forældrene er dem, der har fat i den lange ende, og som ud fra en vifte af valgmuligheder vælger det, som de synes pædagogisk er det bedste for deres barn.
Det tror jeg også der er rigtig mange forældre der gør – jeg ved, der er mange forældre, der gør det i dag, og jeg tror, man vil blive ved med at gøre det i fremtiden.
Derfor tror jeg også, der er en god fremtid for den kommunale dagpleje.
Den må i hvert fald ikke nedlægges, hvis der er forældre, der efterspørger den af økonomiske årsager.
Det ville være rigtig, rigtig dumt.
Anni Matthiesen (V), 2017-05-02:
Enhedslistens ordfører sagde lige for lidt siden, at det er vigtigt, at det er forældrene, der har fat i den lange ende.
Men samtidig kunne jeg forstå på Enhedslistens ordfører, at den del, der handler om de private dagtilbud, ikke er noget, som Enhedslisten holder af.
Er der ikke et eller andet modstridende i de ting?
Altså, er der ikke noget modstridende i det, når man siger, at forældrene skal have fat i den lange ende, og så alligevel – som jeg forstår Enhedslisten – vel ønsker mere eller mindre at lukke de private pasningstilbud?
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-02:
Det kommer nok ikke som en overraskelse, at det ikke er en karakteristik, jeg vil skrive under på.
Altså, kan vi ikke lige blive enige om, at Storbritannien fortsat er medlem af EU, og at Storbritannien også fortsat er medlem af EU efter at have aktiveret artikel 50?
Og derfor er der jo ikke nogen ændringer for britiske statsborgeres vedkommende i resten af EU, og der er ikke nogen ændringer for danske borgere, der befinder sig i Storbritannien.
Det er der ikke i en periode på i hvert fald 2 år.
Så der er ingen grund til de her skrækscenarier om, at folk ikke ved, om de er købt eller solgt i overmorgen.
Altså, i 2 år sker der ingenting.
Søren Søndergaard (EL), 2017-05-02:
Vi kan jo i hvert fald konstatere, at der allerede er stor uenighed mellem Jean-Claude Juncker og den britiske premierminister om hastigheden.
Altså, Storbritannien har ønsket, at det skulle ske hurtigt, og det har EU afvist.
Og de mennesker, vi snakker om, sidder jo dagligt og skal tage stilling til, om de skal købe en ny bil, om de skal købe en ny lejlighed, eller om de skal have et nyt job.
Det er jo problemer, de tager stilling til hver dag, altså nu, og der synes jeg måske det er lidt flot at sige, at vi er langt fra det tidspunkt.
For 1 eller 2 år i et menneskes liv betyder jo relativt meget, altså når man ikke ved, hvor man kan slå sig ned.
Derfor synes jeg måske nok, at der er tale om en lidt nonchalant opfattelse fra Venstres side.
Men det kan Venstre så benægte.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-05-02:
Se, nu bliver det jo interessant, for nu åbner hr. Jakob Engel-Schmidt for, at universiteter er forretninger, vi driver, ligesom vi driver DSB.
Det var jo den sammenligning, spørgeren selv brugte.
Og det synes jeg er noget helt andet, for videninstitutioner i Danmark skal kunne noget helt, helt andet end en virksomhed.
Der er en meget stor forskel.
Det er et på mange måder godt lovforslag, og jeg sagde meget tydeligt, at jeg ikke tror, ministeren har nogen som helst intentioner om at begynde at skifte kurs i takt med politik.
Så det er signalet, der sendes med det.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2017-05-02:
Formålet med lovforslaget her er at sikre bedre rammer for ledelse på universiteterne.
Universiteternes ledelser skal have de rigtige rammebetingelser for deres arbejde.
I 2016 blev der gennemført et eftersyn af de styringsmæssige rammer.
Eftersynet viste, at der var noget forbedringspotentiale, som indgår i lovforslaget her.
Det handler om bestyrelsernes rolle, handlerum, sammensætning og kompetencer, herunder bestyrelsesformandens opgaver, anvendelsen af udviklingskontrakterne og dialogen mellem institutionerne og Uddannelses- og Forskningsministeriet.
Dette forbedringspotentiale søger man at imødekomme med lovforslag nr. L 203.
Der lægges op til, at udviklingskontrakterne erstattes af strategiske rammekontrakter med henblik på at målrette kontrakternes form og anvendelse.
Samtidig styrkes dialogen mellem bestyrelserne og uddannelses- og forskningsministeren.
Universiteternes store samfundsmæssige rolle er helt central.
Det har stor betydning for Danmarks udvikling og vækst, at vi har et højt uddannelsesniveau, og at vores forskning er af høj kvalitet.
Universiteterne har et stort ansvar for, at de midler, som vi investerer i uddannelse og forskning, giver størst mulig værdi.
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-05-02:
Tak for det.
Hvorfor er det så, at det er ministeren, der skal godkende bestyrelsesformanden, og ikke folkestyret?
Søren Pind (V), 2017-05-02:
Ministeren er sandelig også en del af folkestyret, og den eneste, der har legitimitet i forhold til institutionerne, er ministeren, som er udpeget til at varetage folkestyrets interesser.
For det andet vil jeg sige, at hvis Folketinget skal sidde og stemme om den udøvende magts kompetencer, er der ikke tale om demokrati.
Det er ikke demokrati, for det er en indtrængen i den balance, man har fundet, så detailstyring altså ikke foregår i Folketingssalen.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-05-02:
Det er et spørgsmål om perspektiv, vil jeg argumentere med.
En minister vil altid repræsentere et parti og dermed også en særlig politisk ideologi.
Nå, men mit næste spørgsmål er: Har ministeren ikke tillid til, at udpegningsorganet vælger den bedste kandidat?
Søren Pind (V), 2017-05-02:
For det første er det ikke et tilfældigt spørgsmål, vi taler om – det er sådan set magtens tredeling.
Og jeg ved, at der er forskellige bevægelser, der har prøvet på at forskubbe den magt, og det er jeg bekymret over.
Hvis man ser på alt det, der udsprang af den franske revolution og lignende, ser man, at der var en ret meget anderledes holdning til magtens tredeling.
For det andet: Om jeg har tillid?
Jeg går ikke ind for monopoler, og jeg går særlig ikke ind for monopoler, hvor samfundets engagement og midler stilles til rådighed.
Og hvorfor gør jeg så i øvrigt ikke det?
Vi skal have stærke ledelser på vores institutioner, og det får man bl.a. qua den godkendelsesprocedure.
Jacob Mark (SF), 2017-05-02:
Tak for det.
Og tak for en udmærket tale.
Jeg vil egentlig gerne af sådan lidt nysgerrighed høre, hvornår ministeren forestiller sig, at sådan en godkendelsesproces kunne blive brugt til at sige nej.
Det spørger jeg egentlig om, fordi ministeren sagde, at godkendelsesprocessen skal bruges til at skabe legitimitet.
Altså, jeg kan godt forstå det argument.
Så sagde ministeren også, at det kan bruges til at sikre, at bestyrelsesformanden slår igennem – det sagde ministeren.
Det er jo sådan meget subjektivt, hvornår man mener en bestyrelsesformand kan slå igennem.
Og så kom jeg bare til at sidde at studse over, hvornår ministeren egentlig forestiller sig man skal kunne bruge det her til at sige nej.
Hvad skal der ligesom til, før en minister siger nej til en formand?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-05-02:
Så det vil sige, at Sofie Carsten Nielsen ikke har tillid til, at de politikere, folket har valgt, også er i stand til at udføre den opgave, folket har udpeget dem til.
Sofie Carsten Nielsen har ikke tillid til, at transportministeren kan hyre og fyre direktøren og formanden for Banedanmark, Post Danmark, DSB, andre offentlige selskaber.
Man har ikke tillid til, at erhvervsministeren kan gøre det samme, for der blander man jo politik og forretning eller politik og samfundsforhold eller politik og infrastruktur.
Det er sådan et argument, der måske lyder fornuftigt, men det er jo søgt og på en eller anden måde, synes jeg, en mangel på respekt for demokratiet, som egentlig er lidt uklædelig.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-05-02:
Jeg hører kun spørgeren overdrive – men det er vældig underholdende.