runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (DF), 2025-01-28:
Tusind tak.
Vi ved alle sammen godt, at vi har en regering, som ikke sætter ytringsfriheden særlig højt.
Tværtimod har man knægtet den yderligere ved at indføre den såkaldte koranlov.
Men allerede før koranloven havde vi jo sådan set en bestemmelse i dansk lovgivning, som knægter ytringsfriheden, nemlig den såkaldte racismeparagraf, § 266 b.
§ 266 b er en paragraf, som siger, at man ikke må forhåne eller fornedre grupperinger, og at man, hvad skal man sige, ikke må sige noget, som alle godt ved.
For at være helt ærlig handler nogle af de domme, der har været ifølge den her paragraf, jo om ting, som alle godt ved egentlig er sandt.
En af de konkrete domme, der har været, og nu læser jeg op; det er et citat.
Det er en af mine rigtig gode bekendte faktisk, også facebookven, som fik en dom for at skrive følgende på Facebook: »Ideologien islam er fuldt ud lige så afskyvækkende, modbydelig, undertrykkende og menneskefjendsk som nazismen.«
Det blev han dømt for, først i byretten, og så blev han frikendt i landsretten, for manden har jo ret.
Hvorfor må man ikke sige det?
De her ord var skrevet af hr. Ole Flemming Nielsen, og han blev dømt ved byretten i Helsingør i 2016.
Han ankede sagen, og landsretten frikendte ham pure, fordi det, han skrev, jo sådan set var korrekt.
Det er jo sådan set det, vi adresserer, når vi fremsætter det her beslutningsforslag, som i øvrigt har været fremsat tidligere.
Det er simpelt hen, fordi vi i Dansk Folkeparti mener, at den her paragraf knægter ytringsfriheden.
Derfor håber jeg, at Folketingets partier vil bakke op om at få den fjernet.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-28:
Man har også det, der hedder § 267, som handler om, at man selvfølgelig ikke må skrive løgne.
Så har vi selvfølgelig også noget privatretligt, altså injurielovgivningen, så man også kan føre en privatretlig retssag, hvis der er nogen, der skriver noget, som er æreskrænkende eller på anden vis krænkende.
Så lad os tage de argumenter væk.
Grunden til, at vi sidder nu og har så store problemer med antisemitisme, er jo bl.a., at ministerens eget parti har været bannerførere for at få importeret så mange mennesker fra Stormellemøsten og Nordafrika – folk, som netop tilslutter sig den her ideologi, som jeg beskrev før, islam, og som dermed hader jøder.
Så man kan sige, at det jo er et problem, der særskilt skal løses.
Hvordan forholder ministeren sig til det?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-01-28:
Det var i et langt stykke tid op igennem 00'erne, hvor man jo også har vedtaget politik, der vist ikke, tror jeg, hvis man skal følge ordførerens mund i dag, har været godt for vores land.
Den her regering er jo så den regering, der har taget skeen i den anden hånd, og det gjorde den foregående regering også, og har været den regering, der er lykkedes med det, som Dansk Folkeparti bl.a. ikke kunne finde ud af, nemlig at sørge for, at nogle af de mennesker, der ikke skal være i vores land, også bliver sendt hjem nu, så der nu sidder rekordfå på vores udrejsecentre.
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-28:
Der er lige et par enkelte ting, jeg bliver nødt til at anholde.
For det første er det jo altså ikke mit parti, der historisk alene står for at have ført den udlændinge- og migrationspolitik i Danmark, som jeg sådan set er enig med ordføreren i har skabt en lang række problemer.
Så vidt jeg husker, var det altså en konservativ justitsminister, der skrev under på udlændingeloven af 1983, og Konservative er jo ordførerens daværende parti.
For det andet vil jeg sige, at når jeg er fortaler for at forsvare og bevare § 266 b og beskytte mod racistiske ytringer, er det bl.a. også i lyset af hele den opblussen af antisemitisme, vi har set.
Jeg bryder mig ikke om, at f.eks. vores jødiske mindretal ikke skulle være beskyttet imod hadefulde ytringer, som alene går på deres tro eller deres etnicitet.
Derfor mener jeg, det er altafgørende også af den årsag at bevare den beskyttelse i straffeloven.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-28:
Jeg tror nok, vi alle sammen kan blive enige om, at alle partier herinde undtagen Dansk Folkeparti reelt set har været med til at gøre tingene så slemme, som de er i dag.
Så nu er det jo bare et spørgsmål om, hvem der vil være med til at rydde op.
Og i Dansk Folkeparti vil vi gerne være med til at smide de folk ud, som ikke hører til i Danmark.
Men det her handler jo grundlæggende set om en paragraf, som knægter vores ytringsfrihed, og som gør, at folk ikke kan sige det åbenlyse, altså at islam og indvandring fra eksempelvis Stormellemøsten og Nordafrika skaber store problemer for det danske samfund.
Mener ministeren reelt set, at der er tale om racisme, hvis man skriver det, som hr. Ole Flemming Nielsen eksempelvis havde skrevet på Facebook?
Mener ministeren reelt set, det er racistisk at sige det åbenlyse?
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-28:
Jamen jeg tror ikke på – og det tør jeg også være fuldstændig åben og ærlig omkring – den totale ytringsfrihed, hvor vi alle sammen bare kan gå rundt og sige hvad som helst til hinanden uden nogen former for samlede spilleregler for den offentlige samtale, der skal være.
Jeg bryder mig ikke om racisme, og derfor mener jeg, at racisme i form af hadefulde ytringer, uanset hvilken form, og hvem det er rettet mod, skal man være beskyttet mod.
Jeg bryder mig heller ikke om injurier; det er jo også en knægtelse af folks ytringsfrihed, at man har den beskyttelse.
I øvrigt noterede jeg mig, at Dansk Folkeparti selv foreslog at udvide straffelovens § 110 e, som jo også ville være en begrænsning af ytringsfriheden, for så vidt angår muligheden for at flage med bestemte typer af flag, så vidt jeg husker.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-01-28:
Tak for ordet, formand.
Med beslutningsforslaget lægger forslagsstillerne op til at ophæve straffelovens § 266 b, racismeparagraffen, med henvisning til at det vil styrke ytringsfriheden.
Det er jo en gammel, kendt debat, og positionerne er lige så kendte, men derfor synes jeg alligevel, det er fint, at vi genbesøger den.
Der er jo ikke nogen i det her smukke rum, der ikke er enig i, at ytringsfriheden er helt afgørende for vores demokrati.
Den sikrer, at vi frit kan sige, hvad vi mener, stille kritiske spørgsmål og udfordre hinanden og især magthaverne.
Forslagsstillerne mener så, at racismeparagraffen er en urimelig begrænsning for borgerne – en begrænsning, som er uforudsigelig, og som kan skræmme folk fra at deltage i den offentlige debat.
Jeg vil måske hellere vende den om og spørge om, om det, vi har brug for lige for tiden, er mere racisme og flere hadske ytringer i vores offentlige rum.
Skal vi fjerne de trods alt få grænser, vi har, som beskytter mennesker mod at blive truet på grund af deres race, hudfarve eller deres seksualitet?
Det mener vi ikke i Socialdemokratiet.
Vi er fuldstændig enige i, at ytringsfriheden er en grundpille i vores demokrati, og jeg deler justitsministerens opfattelse af, at vi har en fri, åben og direkte debat i vores samfund, og den skal vi selvfølgelig – selvfølgelig – værne om.
Men man skal ikke ansvarsfrit kunne skade andre, og derfor har vi også med straffelovens § 266 b sat en nedre grænse for, hvornår ytringer ikke længere er frie, men skadelige, og det er en grænse, som vi har tillid til at vores domstole kan finde ud af at vurdere i praksis.
Det synes vi ikke er urimeligt.
Tværtimod synes vi, det er god fornuft at have sat en minimumstærskel for, hvad vi vil acceptere.
Så vi ser heller ikke i dag nogen grund til at støtte det her forslag om at ophæve § 266 b, men jeg takker for debatten.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-28:
Det er altid så morsomt, når der kommer en ordfører, som støtter ministerens udlægning.
men lad nu det være ved det.
Altså, trusler vil jo stadig være ulovlige, selv om vi fjerner § 266 b.
Men vil ordføreren ikke anerkende, at § 266 b, jævnfør eksempelvis det eksempel, jeg selv nævnte, men også mange andre, jævnligt bliver brugt til at chikanere folk, for den sags skyld eksempelvis også fru Pia Kjærsgaard, hvis man siger noget, som alle i øvrigt godt ved i dag er sandheden?
Hvis man kritiserer mellemøstlig indvandring, eller hvis man kritiserer islam,
er det der, hvor de fleste racismeanmeldelser kommer, selv om det er ret bredt anerkendt i dag, at tingene jo sådan set forholder sig sådan.
Vil ordføreren ikke anerkende det?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-01-28:
Nej, jeg vil ikke anerkende, at det at kritisere problemer i Mellemøsten eller islam alene skulle være racisme.
Jeg kan i hvert fald ikke selv erindre, at der har været nogle afgørelser, hvor det har været udfaldet.
Jeg synes altid, at det er fint, når man inddrager personlige eksempler i Folketingssalen.
Jeg kender ikke til det konkrete eksempel, men kan jo høre, at det, som domstolene i sidste ende fandt frem til, var, at det ikke var et brud på racismeparagraffen, og det tænker jeg vel alt andet lige at ordføreren må være tilfreds med, når man har den holdning, som ordføreren har.
Jeg synes som sagt, det er fint, at der er en balance.
Jeg synes også, det er en lillebitte smule paradoksalt, at det jo ikke er lang tid siden, vi forhandlede, hvor jeg selv var i lokalet, og hvor ordføreren også var i lokalet, tror jeg, en ny aftale om at bekæmpe antisemitisme, som jo er en direkte styrkelse af den her paragraf.
Derfor kunne det også være spændende at høre, hvorfor Dansk Folkeparti, da vi lavede den aftale, syntes, det var meget, meget vigtigt at styrke den paragraf, vi så nu behandler et forslag fra Dansk Folkeparti om at afskaffe.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-28:
Det sidste først.
Jeg vil sige, at vi står i en situation i dag, desværre, hvor naive politikere har lukket en masse mennesker, som aldrig nogen sinde burde være kommet til Danmark, ind, og det skaber en masse problemer.
Nu så jeg senest noget, som man så også kan gætte sig til: Når der bliver taget en machete frem til et masseslagsmål i Field's, hvilket segment har vi så monstro med at gøre?
Så selvfølgelig har det skabt en masse problemer, at der er kommet så stor en indvandring fra Stormellemøsten og Nordafrika.
Derfor ser vi desværre også det her jødehad ret udbredt.
Det havde aldrig nogen sinde været der, hvis man ikke havde haft indvandring fra Stormellemøsten.
Altså, det havde simpelt hen ikke været et problem.
Men vi anerkender også, at vi står i en virkelighed, som størstedelen af partierne herinde i Folketinget, med undtagelse af Dansk Folkeparti, har været med til at skabe.
Mai Mercado (KF), 2025-01-28:
Nu nævnte jeg jo bare, hvad Socialdemokratiets justitsminister sagde.
Han mente jo ikke, det var vigtigt.
Han sagde direkte, at det ikke var vigtigt.
Man må jo bare sige, at det her forslag er det, som ISOBRO – Indsamlingsorganisationernes Brancheorganisation peger på er en hæmsko for at kunne udvikle de frivillige foreninger.
Det eneste, der bliver anmodet om i det her beslutningsforslag, er, at der bliver tilvejebragt et fagligt grundlag for at kunne træffe en beslutning.
Derfor er det altså med rette, at jeg godt kan konkludere, at man jo ikke vil det frivillige foreningsliv, når man ikke engang vil tilvejebringe et fagligt grundlag for at forbedre indsamlingsloven.
Rosa Lund (EL), 2025-01-28:
Det er jo sjældent, at jeg citerer socialdemokratiske sange, men jeg tror egentlig meget på det her med plads til alle, der vil, og det gælder jo også inklusionen.
Man skal jo ville inklusionen, det er jeg enig med hr. Steffen Larsen i.
Men det kommer så heller ikke bag på mig, at hr. Steffen Larsen synes, at venstrefløjen gør nogle lidt mærkelige ting – det synes hr. Steffen Larsen jo rimelig tit – og derfor vil jeg gerne spørge hr. Steffen Larsen, om han ikke forstår, at vi er nødt til at have den her paragraf i straffeloven for at beskytte ytringsfriheden.
For det, at der i dag findes hadtale, afholder jo nogle fra at deltage i den offentlige debat, og det er jo et ytringsfrihedsproblem.
Steffen Larsen (LA), 2025-01-28:
Så fordi nogen kan blive afholdt fra at deltage i den offentlige debat, skal vi afholde andre fra at deltage i den offentlig debat?
Det er jo, det der bliver udbyttet af det her, altså at det bliver sådan en cirkulær logik, hvor dem, som man synes taler pænt og ordentligt, bruger de rigtige argumenter, eller som er på den rigtige side af en dialog, er dem, man skal have med, og de andre så skal have et eller andet forbud mod at kunne udtale sig, fordi de udtaler sig bøvet, dumt eller lignende.
Det er jo det, der er problemet med den her paragraf, altså at det hurtigt bliver til en holdningsparagraf, hvor man ser på, hvordan folk udtrykker sig.
For som jeg sagde: Den person, der bruger statistik eller sin forskning til at udtale sig kritisk om en gruppe, tillader vi at gøre det, men Jørgen ude fra Brøndby, der taler lidt bøvet, tillader vi ikke at gøre det.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-01-28:
Tak for det.
Jeg blev lige nødt til at skynde mig at stille et spørgsmål.
For ordføreren sagde, at der i den aftale om at bekæmpe antisemitisme, vi indgik, var dele, ordføreren ikke var enig i.
Jeg var med i hele forløbet, og det ved jeg også ordføreren var, og jeg kan simpelt hen bare ikke huske, at Liberal Alliance på noget tidspunkt rakte en finger i vejret eller udtrykte en bekymring lige omkring den her del.
Der var jo også andre ordførere, der på pressemødet sagde, at der var ting, de var mere eller mindre enige i.
Derfor vil jeg bare høre ordføreren, om det er en erkendelse, der sådan er kommet efterfølgende ud af det blå, om man bare ikke var opmærksom nok, eller hvad det er, der ligger bag det, som ordføreren nu står på talerstolen og siger.
Steffen Larsen (LA), 2025-01-28:
Nej, det var, fordi det, da vi stod til det pressemøde, var vigtigt for mig at udtrykke en klar støtte til det jødiske samfund i Danmark.
Men på det tidspunkt, hvor vi ser, at det jødiske samfund i Danmark er under trussel, ikke bare fra hadefulde ord, men også decideret fra chikane, fra vold, fra overfald og lignende, så er vi da nødt til at stå sammen omkring dem.
Også selv om jeg ikke var enig i alle dele af den aftale, valgte jeg ikke at udtrykke min uenighed til det pressemøde, fordi jeg sådan set valgte at holde på, at det var beskyttelsen af jøder, der var det vigtige element i det.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-01-28:
Men hvis man ønsker at støtte det jødiske mindretal i Danmark, hvorfor står man så nu på talerstolen og foreslår at afskaffe den skærpede straf, som er for den gruppe?
Ordføreren har til fru Rosa Lund lige sagt, at måden, man skal bekæmpe antisemitisme på, var med – og det skrev jeg så ned, så jeg kan citere det – debat og diskussion.
Vi er jo nogle her i Folketingssalen, der synes, at man skal straffe de folk hårdere, som begår antisemitisme og udnytter den situation til at skabe utryghed for vores befolkningsgrupper.
Betyder det, når man nu vil afskaffe den her paragraf, at ordføreren så ikke mener, at der skal være skærpende omstændigheder, når man f.eks. begår antisemitisme over for jøder i Danmark?
Steffen Larsen (LA), 2025-01-28:
Jeg står ved vores aftale.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-01-28:
Tak for ordet, formand.
Vi er sådan set enige i, at ytringsfriheden og den offentlige samtale er under pres – det på mange niveauer og på mange måder.
Kig bare på den seneste tids udvikling, hvor techgiganter og sociale medier udtrykker ønske om mindre regulering, færre faktatjek og mindre ansvar.
Det kan godt give mig panderynker, som ikke alene er aldersrelaterede.
Det må og skal vi adressere, for hvis vores oplyste samtale forstummer, forsvinder eller svinder også demokratiet.
Så på den måde deler vi noget bekymring, men vi er ikke enige i, at presset på ytringsfriheden og den offentlige samtale vil blive mindre, ved at vi fjerner racismeparagraffen.
Som ordføreren for forslagsstillerne selv har været inde på, er der jo begrænsninger i lovgivningen i forvejen, bl.a. injurielovgivningen, og vi står der, hvor ytringsfriheden og den offentlige samtale bedst sikres, ved at vi har visse grænser for samtalen.
Så jeg er på den ene side stærk tilhænger af ytringsfriheden; jeg er også o.k. med, at der er visse grænser.
Jeg mener, vi skal, og måske i disse tider mere end nogen sinde, passe på og værne om den offentlige, demokratiske samtale.
Der er en klog mand, der for nylig skrev, at vi viser, hvem vi er, når vi samtaler.
Og det er selvfølgelig alt andet lige klart nemmest og lykkes bedst, når andre parter i samtalen faktisk lytter.
Det er ikke et sted, som jeg ønsker mig hen til.
Derfor bakker vi i Moderaterne ikke op om beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-28:
Nej, det kommer jo nok heller ikke helt bag på mig.
Det skriver sig jo ind i et langt generalieblad af fortrædeligheder mod Danmark og danskerne, men lad nu det ligge.
I forhold til det med racismeparagraffen nævner ordføreren også det her med, at man må have det her for at beskytte nogle.
Der vil jeg egentlig bruge det samme argument, som hr. Steffen Larsen fra Liberal Alliance brugte lige før.
Jamen altså, det vil sige, at man fremhæver, at der er nogle, der skal have lov til at ytre sig, altså dem, der ikke ytrer sig i dag, fordi der er nogle, der måske ytrer sig
på en, synes de, lidt ubehagelig måde
Jeg troede egentlig, at ordføreren var sådan forholdsvis liberalt sindet.
Mener ordføreren ikke, at det er en problematik i sig selv, at man i den grad straffer nogle for at ytre sig, i øvrigt ofte i tilfælde, hvor de faktisk siger noget korrekt, men hvor nogle måske føler sig krænket – for at der så er andre, der måske har lyst til at pippe lidt?
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-01-28:
Jeg har da hørt både ordføreren og andre, tror jeg, i et geografisk nærområde eller et holdningsmæssigt nærområde i forhold til ordføreren, der er ualmindelig spidse og skarpe uden at komme i konflikt med straffeapparatet.
Der er udsatte grupper, der skal beskyttes her.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-28:
Jeg synes, det er et underligt argument.
Og nej, ordføreren har ikke ret i det, for der er altså også rigtig mange eksempler på det, som eksempelvis er tilfældet i den dom, jeg nævnte før, hvor en skriver noget på Facebook, som hverken er forhånende, fornedrende eller noget som helst andet, men som faktisk er reelle fakta.
Vi har også tidligere set eksempler på domme, hvor der er tale om reelle fakta.
Altså, det her er jo noget, hvor man har lavet en paragraf, som oprindelig i historisk kontekst havde et helt andet formål, og som i dag bliver brugt til at lukke ned for kritiske stemmer, som eksempelvis kritiserer masseindvandring fra Mellemøsten.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-01-28:
Eller også står den for en appel om at anvende ytringsfriheden ansvarligt – måske.
Jeg kan ikke se, at det ikke er muligt at være skarp og overordentlig kritisk, og at der er noget, vi ikke kan tale om i dagens Danmark på grund af racismeparagraffen.
Vi kan tage lidt ansvar for, hvordan vi deltager i samtalen, og hvordan vi taler.
Og det synes jeg er vigtigt at vi alle sammen appellerer til.
Vi har brug for en god offentlig samtale på tværs.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Jeg er også en venstrefløjstype, og derfor skal jeg meddele, at vi ikke kan bakke op om det her forslag.
Synes, at ytringsfrihed er en grundpille i vores demokrati, vi synes også, det er vigtigt at værne om den, og jeg oplever egentlig også, at Danmark har en stærk tradition for at debattere svære og komplekse emner som integration, ligestilling og andre samfundsforhold uden at begrænse hinanden unødigt.
Men jeg må også bare sige, at det er på de sociale medier, at ytringsfriheden for alvor er under pres.
Det skaber et rum, hvor de mest højtråbende og grove dominerer, mens andre afstår fra at deltage af frygt for trusler, chikane og hadske beskeder.
Det synes jeg egentlig er en rigtig stor udfordring for vores demokrati.
Hvis vi ikke kan sikre et trygt debatmiljø, ender vi med en ytringsfrihed, der kun reelt er tilgængelig for de få.
Det er jo ikke bare et spørgsmål om jura, det handler også om, hvordan vi som samfund beskytter de mest udsatte mod had og chikane.
Amnesty har offentliggjort en undersøgelse her den 15. januar 2025, som tydeligt viser, hvor alvorligt problemet er.
Hele 76 pct. af danskerne ser hadtale som et alvorligt samfundsproblem, og 70 pct. er bekymret for, at deres børn skal vokse op i et samfund, hvor hadtale er stigende.
Rapporten understreger, at hadtale ofte skaber en atmosfære af frygt og selvcensur, hvor mange afholder sig fra at deltage i samfundsdebatten.
Det rammer ikke kun den enkelte, men også vores demokrati, som jo netop lever af en fri og åben samtale.
Samtidig viser det sig, at 63 pct. af de adspurgte indimellem afholder sig fra at ytre sig på sociale medier på grund af frygt for hadtale.
Det synes jeg er et ret stort tal, og det viser også en smule behovet for at beskytte dem, som udsættes for de angreb.
Hadtale kan være sproglige angreb rettet mod mennesker for marginaliserede grupper, hvad enten det er etniske eller religiøse minoriteter, personer med handicap eller seksuelle og kønsmæssige minoriteter.
Det kan ske
hvor som helst: på gaden, i supermarkedet, online.
Og vi ved, at grov og generaliserende og nedsættende tale risikerer at legitimere diskrimination og kan føre til alvorligere former for hadforbrydelser.
Selv om racismeparagraffen langtfra er perfekt, giver den et vigtigt juridisk redskab til at bekæmpe hadtale.
Amnesty påpeger i deres rapport, at paragraffen dog er uklar og ikke løser alle problemer, men løsningen er ikke at afskaffe den.
Tværtimod kan det da godt være, vi skal se på, om den er tidssvarende nok.
Som eksempler på, hvad det kan føre til, er det vigtigt at huske, at uden denne paragraf vil det være lovligt at sammenligne bestemte grupper med dyr eller sygdomme eller komme med helt usaglige og grove beskyldninger.
Det ville være en skadelig udvikling, som vi ikke synes, vi skal medvirke til, så vi kan ikke støtte det her forslag.
Steffen Larsen (LA), 2025-01-28:
Jeg mener, at antisemitisme skal bekæmpes med en lang række midler som oplysning, debat og diskussion.
Det mener jeg man har et internationalt ansvar for, og det havde også gjaldt, hvis det var muslimske elever, hvis det var kristne elever, eller hvis det var alle mulige andre elever, der følte sig utrygge et sted.
Så har vi jo et job med at sikre ikke inklusion, men tryghed og dermed også tolerance.
For tolerancen er det, vores samfund baserer sig på, og det er jo her, jeg tit bliver grebet af sådan en irritation over dele af venstrefløjen, der taler meget om inklusion.
For problemet er, at hvis man vil inkludere, vil man også inkludere de intolerante, og det er jo her, problemet ofte kommer.
Det er jo f.eks. også det, vi ser ude på RUC, hvor det er de intolerante, der er inkluderet, således at alle de tolerante bliver skubbet ud.
Rosa Lund (EL), 2025-01-28:
Tak for det, og tak for talen til Liberal Alliance.
Jeg kan jo kun være enig i, at når man indgår aftaler, er det udtryk for et kompromis.
Sådan er det jo at indgå store, brede aftaler, som indeholder mange forskellige initiativer.
Det kender vi godt i Enhedslisten.
Men jeg vil bare gerne spørge hr. Steffen Larsen, om det, når nu man støtter det her beslutningsforslag, så er, fordi man reelt mener, at antisemitisme ikke længere skal være forbudt.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-28:
Jeg vil egentlig godt kvittere for det, som ordføreren selv nævner i forhold til sociale medier, og hvor stort et problem det er.
Nu taler ordføreren om selvcensur; jeg vil også sige censur.
Nu ser vi heldigvis, at der sker en ændring her efter den 20. januar.
Der kommer en ændring, i forhold til at man i hvert fald på Facebook begynder at droppe nogle af de her ting, som jo ligesom lukker ned for i hvert fald nogle stemmer i debatten, og det er jo som regel dem, som netop kritiserer indvandring osv.
Vi så det jo ret konkret i forbindelse med den her kæmpe groomingsag, der har været i Storbritannien, hvor man helt op på politisk niveau ser folk, som faktisk dækker over, at der er nogle udlændinge, som har misbrugt nogle meget, meget socialt udsatte piger, og hvor Tommy Robinson faktisk var den første, som var ude at kritisere det her – og nu kan man ikke engang skrive navnet Tommy Robinson på Facebook uden at blive lukket fuldstændig ned.
Mener ordføreren ikke, at sådan noget som det også er et konkret ytringsfrihedsmæssigt problem?