runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-20:
Tak for ærligheden.
Så har jeg et andet spørgsmål om noget i aftalen, som jeg heller ikke forstår, og det handler om at afskaffe statens refusion på 50 pct. til kommunernes driftsudgifter til borgere i ressourceforløb.
Hvorfor har man valgt at fjerne statens refusion til kommunerne på det her område?
Karsten Hønge (SF), 2021-04-20:
Fordi der var penge i det.
Altså, jeg argumenterede faktisk fuldstændig, som fru Victoria Velasquez gjorde her, under møderne og sagde, at vi har andre erfaringer fra andre forløb tidligere om, at der ser man, at kommunen sparer på eksempelvis uddannelsesindsatsen, og at vi kan være bange for, at hvis man gør det her, vil man se det samme, altså at man begynder at spare på de der ting, der koster lidt mere, bl.a. uddannelsesindsatsen.
Som med alle andre aftaler må vi bare sige, at det her har nogle ting, som jeg ikke synes er særlig gode, og fru Victoria Velasquez har så sikkert som et varmesøgende missil ramt præcis de punkter, som jeg selv synes der er grund til at kritisere.
synes jeg, at aftalen her er et klart fremskridt i forhold til det, vi havde før.
Det er klart en forbedring af loven, der giver de her mennesker nogle flere rettigheder, og vi får målrettet vores ressourceforløb på en helt anden måde, end vi har gjort tidligere.
Så det er en markant forbedring – arh, det er måske så meget sagt, men det er en forbedring.
Men de to ting, som fru Victoria Velasquez har peget på, giver jeg Enhedslisten ret i.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-20:
Tak for det.
Ja, det er jo desværre ikke enkelthistorier.
Altså, vi kan jo også se det af den undersøgelse, der senest er lavet af Psykiatrifonden og Landsforeningen SIND, der viser, at jo længere tid man har været i kontakt med systemet og jobcenteret, desto dårligere får man det.
Så vil jeg bare spørge opfølgende på det med de fantastiske forbedringer, markante forbedringer, som den her aftale ifølge ordføreren har: Er det så okay, at det først skal træde i kraft i 2022, altså at de her mennesker skal udsættes for det her i så lang tid, eller om man ikke kunne sige, at det altså bliver nødt til at ske noget før?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-04-20:
Altså, det er i hvert fald noget af det, som man jo har forsøgt at imødekomme nu med netop de her markante forbedringer, der er i aftalen.
Om vi helt undgår, at der kan opstå enkelte historier, kan jeg af gode grunde ikke svare på; jeg tænker, at det måske er svært at undgå fuldstændigt.
Men jeg mener, at den her aftale, vi har lavet, jo netop betyder, at der bliver nogle markante forbedringer nu, som gerne skulle komme borgerne til gode, så der bliver nogle mere hensigtsmæssige forløb ude i kommunerne.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-20:
Tak til ordføreren for talen.
Der er mange borgere – og det går jeg ud fra at Konservative Folkeparti også oplever – der henvender sig i frustration over, hvordan systemet er i dag.
En af dem, som har henvendt sig til mig, er en mand, der hedder Brian Larsen.
Han har været rigtig mange år i kontanthjælpssystemet, før han kom i ressourceforløb, og så fik han et nyt ressourceforløb.
Og den seneste forklaring på, at han igen skulle have et nyt ressourceforløb, er, at jobcenteret nu tror, at han er blevet psykisk påvirket og syg af den måde, jobcenteret har behandlet ham på.
Så bliver det næsten ikke mere kafkask, må man sige.
Derfor vil jeg gerne – på baggrund af det, vi hører fra borgerne, alle de begivenheder, vi hører om, og alle de henvendelser, vi får – spørge ordføreren: Mener ordføreren, at problemerne med ressourceforløb nu er løst med den aftale, der ligger her?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-04-20:
Mange tak.
Jamen det her lovforslag er jo en udmøntning af en tidligere indgået aftale, der i høj grad sætter fokus på en hurtigere afklaring for nogle af landets mest udsatte borgere, så de hurtigere kommer videre med deres forløb.
Samtidig bliver der for den ældste del af målgruppen kigget mere på antallet af år, som vedkommende har tilbage på arbejdsmarkedet; men i virkeligheden bliver der set mere over mod seniorpension, så indsatsen kan koncentreres mest om dem, der har lang tid tilbage på arbejdsmarkedet.
Vi bakker selvfølgelig op om aftalen, men har også et par ting, vi gerne lige vil give den med på vejen.
Det er klart, at vi er gået med, fordi det er blevet en rigtig fin aftale.
Men man kan stadig være kritisk over for det uhensigtsmæssige i, at seniorer ikke får mulighederne i det, som et ressourceforløb kan give.
Og så håber vi, at vi kan være hamrende ambitiøse i forhold til kommunernes indsats.
Der findes kommuner, som har rigtig gode erfaringer med at lade en jobformidler være bindeleddet til de øvrige implicerede.
Der er kommuner, hvor et decideret jobteam kobles på alle kommunens borgere for altid at forsøge sig med den virksomhedsrettede indsats.
Det så vi gerne endnu mere af.
Allerhelst så vi i den forbindelse, at vi lavede et minimumsaktivitetsniveau, så den enkelte borger skulle deltage i et vist antal timer om ugen – det kunne f.eks. være 10 timer – som bestod af eksempelvis virksomhedspraktik, opkvalificering, helbredsmestring, behandling, genoptræning osv.
Men alt i alt synes vi, at det er en god aftale, og vi støtter derfor lovforslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-20:
Jeg må egentlig sige, at jeg er ærgerlig over, at spørgeren mener, at det er at tordne, når man stiller sig kritisk over for en aftale, som er blevet lavet.
Men jeg erkender også, at jeg er lidt frustreret over, at det er gået så langsomt, og at man ikke har gjort mere – så det kan være, det er derfor.
Der er f.eks. den del, der handler om ret til en personlig jobformidler.
Det synes jeg er et godt forslag.
Sådan kan der være nogle forskellige ting, som jeg ser som forbedringer.
Og derfor kommer vi også til at støtte det overordnet set.
Når der er nogle ting, som jeg ikke forstår hvorfor man er gået med til, så synes jeg faktisk kun, det er fint, at ordførerne eller partierne har mulighed for at komme med en forklaring, i forhold til om det er noget, som de synes er en god idé, eller forklare, hvorfor det er en del af aftalen.
Det var derfor, jeg spurgte Radikale, men jeg fik ikke et svar fra Radikale på, hvorfor det er, at man egentlig ikke har taget mere hensyn til de aktivitetsparate i det her lovforslag.
Det forstår jeg ikke.
Jeg synes heller ikke rigtig, jeg fik svar på det.
Så lige den del blev jeg heller ikke klogere på.
Samira Nawa (RV), 2021-04-20:
Mange tak.
Enhedslistens ordfører har tordnet mod de øvrige ordførere, der har været på talerstolen; faktisk på sådan en måde, at jeg tænkte, at Enhedslistens ordfører måske ville gå op og sige, at det var et forfærdeligt forslag, som Enhedslisten ikke havde tænkt sig at støtte, og så bliver man alligevel overrasket.
Enhedslistens ordfører har også brugt sin taletid på at tale sådan helt generelt, men ikke om de konkrete forbedringer, som det her lovforslag lægger op til.
Så jeg vil egentlig bare gerne bede ordføreren om at gentage, at der er tale om forbedringer, at der er tale om rettigheder, der gives til borgere, og at Enhedslisten støtter det her lovforslag.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-20:
Tak for det.
Jeg har den samme opfattelse af, hvordan forligene er, som spørgeren har.
Når jeg nævner dem på sygedagpenge, er det, fordi jeg mener, at man skal blive på sygedagpenge og ikke skal risikere at kunne falde ud efter 22 uger, hvis man stadig er syg.
Vi kan jo se, at rigtig mange af dem, som ender i det her system, slet ikke burde have været der i første omgang.
Så vi skal i stedet for lave en indsats, så vi faktisk får hjulpet dem, mens de er på sygedagpenge.
Det vil også være med til at forhindre, at folk oplever en både social og økonomisk deroute, for det kan være en meget voldsom social begivenhed i ens liv, der er årsag til, at man i første omgang kommer på sygedagpenge.
Bent Bøgsted (DF), 2021-04-20:
Jeg vil bare sige, at der er noget sådan lidt uafklaret i det her.
Jeg var også selv inde på det tidligere i mine spørgsmål til et par ordførere.
Fru Victoria Velasquez nævner dem, der er på sygedagpenge og i ressourceforløb, men dem, der er på sygedagpenge, er ikke i ressourceforløb; de er i jobafklaringsforløb – godt nok på ressourceforløbsydelse.
Som jeg har forstået det på Socialdemokratiets ordfører, er dem på sygedagpenge ikke en del af det her lovforslag.
Det er bare for, at der ikke skal være noget forvirring, og vi kan få ministeren til at bekræfte det, når ministeren kommer på talerstolen.
For hvis man tager dem, der er i jobafklaringsforløb, med i det her, så er man på vildspor, for det er en helt anden forligskreds, der er der.
Ordføreren nævnte bare dem, der er på sygedagpenge, men de er ikke omfattet af det her, som jeg har forstået det, men det får vi ministeren til at bekræfte, når ministeren kommer på talerstolen.
Samira Nawa (RV), 2021-04-20:
Det er også markante rettigheder, der tildeles borgerne.
Det er klart, at der har været nogle børnesygdomme i forbindelse med hele ressourceforløbet, og der skal man jo sætte sig ned og se på, om det kan forbedres.
Og når jeg ser på den her aftale, som også har klare radikale aftryk, er der altså tale om virkelig gode forbedringer til gavn for borgerne.
Så det er vi ganske tilfredse med.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-20:
Tak for det.
Det var det forslag, der bl.a. handlede om skærpede sanktioner, hvis man tager af sted på ferie, men ikke har haft ferien på plads med jobcenteret osv.
Det er det forslag, jeg refererer til.
Men er ordføreren slet ikke bekymret over, at man faktisk risikerer at sætte det forløb, der skal til, for at folk kan få det bedre, kan få et fleksjob, eventuelt kan få et ordinært arbejde, flere skridt tilbage, fordi man gør de ting, som man ved faktisk kan være kontraproduktive?
Samira Nawa (RV), 2021-04-20:
Jeg må indrømme, at jeg ikke kan huske den ordveksling fra december forrige år, eller hvornår det var, som fru Victoria Velasquez henviser til.
Vi kan sagtens stå på mål for, at vi også har nogle forventninger til mennesker, for det er at betragte mennesker som en ressource, at man også har nogle forventninger og stiller nogle kærlige krav til dem.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-20:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
For nogen tid siden – jeg tror faktisk, det var i december forrige år – havde vi her i Folketingssalen en behandling af et forslag om flere sanktioner.
Der husker jeg bare, at ordføreren og jeg var enige om, at man ikke skulle sanktionere aktivitetsparate, og at vi delte en bekymring over, at særlig sårbare udsættes for sanktioner.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren om, hvorfor man i den her reform nu går ind og siger, at sanktionerne skal gælde for alle, der ikke booker et møde eller møder op til en samtale i jobcenteret, når vi netop ved, hvad det er for nogle konsekvenser, det kan have for dem, der er psykisk sårbare.
Det er ikke nødvendigvis sådan noget, der er befordrende for, at vi får dem bedre frem i livet.
Det er nogle af de bekymringer, som jeg faktisk synes Radikale Venstre tidligere har formuleret på en rigtig fin måde.
Samira Nawa (RV), 2021-04-20:
Ressourceforløbene fungerer ikke optimalt, som det er i dag, og derfor satte vi os i forligskredsen for at ændre på det.
Radikale Venstre indgik sammen med resten af forligskredsen en aftale om bedre ressourceforløb tilbage i december sidste år, og det her lovforslag udmønter aftalen, som jo bl.a. indeholder flere rettigheder såsom ret til personlig jobformidler, ret til samtaler med sundhedskoordinator, og så er der også den fordel, at ressourceforløbene forkortes, så det enkelte forløb fremover kun kan vare op til 3 år mod 5 år i dag.
Og så er der det, som andre ordførere også har været inde på, at borgere med under 6 år til folkepensionsalderen ikke længere skal i ressourceforløb, medmindre de selv ønsker det.
Ressourceforløbene har indtil nu for nogles vedkommende været lange og uden egentlig at hjælpe mennesker tættere på arbejdsmarkedet.
I Radikale Venstre ønsker vi at hjælpe mennesker til at komme tilbage i arbejde, i uddannelse eller i fleksjob, og det er vores ansvar herinde at se på ethvert menneske som en ressource.
Derfor er Radikale Venstre med i aftalen og støtter også varmt op om det her lovforslag.
Bent Bøgsted (DF), 2021-04-20:
Jamen det vil jo så sige, at dem, der har 6 år til folkepensionsalderen, ikke skal i ressourceforløb.
De har ingen garanti for at få en afklaring på en førtidspension eller seniorpension.
De kan bare gå på den ydelse, som de har haft hidtil.
Nogle har måske ingen ydelse, fordi ægtefællen har for stor indtægt, og andre er måske på ressourceforløbsydelse, som så kan fortsætte til pensionsalderen, men de har ingen garanti for, at de får en afklaring på, om de kan få førtidspension eller seniorpension.
Henrik Møller (S), 2021-04-20:
Det er mit bedste bud, at der ikke umiddelbart er lagt op til det.
Så det er den ydelse, man er på, indtil man når pensionsalderen, som gør sig gældende.
Så det er ikke automatisk, at man overgår til førtidspension.
Det er jo, undskyld jeg siger det, en blankocheck, man så i givet fald ville levere til alle 6 år før pensionsalderen i forhold til en førtidspension.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-20:
Tak for det.
For vi havde i SF bedt om teknisk bistand til et ændringsforslag, som skulle indføre de samme regler som for dankort, altså så de også gælder for MitID.
Vi er jo ikke uenige i, at der skal være en afløser for NemID, men vi er også bare meget bekymrede over, at der har været utrolig meget misbrug af NemID.
Der er jo ikke noget, der er sikkert her.
Formentlig er MitID sikrere, men en 100-procentsgaranti for, at der ikke kan opstå misbrug, findes jo ikke, og derfor synes vi, at de hæftelsesregler, der har været i forbindelse med NemID, har været stærkt problematiske, for vi har set rigtig mange tilfælde af, at folk hænger på regningen for misbrug af deres NemID.
Derfor ønskede vi, at vi i det her forslag også fik taget stilling til hæftelsesregler, og der har vi jo nogle udmærkede hæftelsesregler for dankort i dag, hvor man ikke selv hæfter for misbrug.
Jeg ved godt, at ministeren har lovet en løsning og en gennemgang.
Jeg havde bare set, at det havde været allerbedst, om vi havde fået det i sammenhæng med det her forslag, som vi er ved at vedtage.
Jeg aner ikke helt præcis, hvad det er, ministeren kommer med, men det er mig meget magtpåliggende, at når man som borger tvinges til at bruge digitaliseringsløsninger, er der altså også en sikkerhed og en garanti for, at man ikke hænger på regningen, når det er, at der opstår misbrug.
Det har vi bare set rigtig mange eksempler på.
Jeg har fået nogle fortrolige svar, og jeg kan selvfølgelig ikke stå her og sige, hvad de handler om, men jeg vil sige, at det ikke er et ubetydeligt antal borgere, som er kommet i klemme her.
Så jeg vil meget opfordre ministeren til, når jeg nu ikke kan stille et ændringsforslag her i dag, meget hurtigt at oversende et kommissorium for det udvalg, som skal arbejde med nogle eventuelt andre hæftelsesregler, så vi får vished om, at der vil være den indbyggede garanti for de borgere, som jo vil være tvunget til at bruge det her MitID.
Det var egentlig bare det, jeg ville sige.
Der er ikke noget ændringsforslag fra SF, fordi vi ikke har fået den tekniske bistand til at kunne lave det.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-04-20:
Tak for spørgsmålet.
Kommunerne skal jo indrette sig på, at der nu bliver nogle ændringer, og det skal de gøre, både i forhold til hvordan de kører det i dag, og også i forhold til deres systemer.
Så det kræver simpelt hen, at de er nødt til at have en implementeringsperiode.
Så jeg synes, det er fair nok, at de får tid til at forberede sig ordentligt på det her.
Bent Bøgsted (DF), 2021-04-20:
Jeg har to spørgsmål.
Lad os se, om vi kan nå dem.
I forbindelse med den her aftale snakkede man om et ressourceforløb.
Bare for at være helt sikker: De ændringer her har intet at gøre med jobafklaringsforløb for dem, der er ramt, altså dem, der går ind i et ressourceforløb efter sygdom, hvor man går ind i et jobafklaringsforløb, og hvor man får ressourceforløbsydelse.
Det har ikke noget med det at gøre, vel?
Det handler kun om dem, der skal godkendes til førtidspension?
Der bliver nikket, så det tager jeg for gode varer.
Et andet spørgsmål: Der står, at man 6 år før pensionsalderen ikke skal i ressourceforløb.
Betyder det, at dem, der er der 6 år før, pr. automatik får tilkendt førtidspension eller seniorpension i den forbindelse?
Det synes jeg er lidt uafklaret, for hvad skal der ske med dem i de 6 år, indtil de når folkepensionsalderen?
Er det pr. automatik, man så får tilkendt en seniorpension eller en almindelig førtidspension?
Det kan jeg ikke læse mig frem til.
Henrik Møller (S), 2021-04-20:
Jamen jeg gentager i og for sig bare, at jeg synes, at nogle af de redskaber i den justering, vi laver her, er et skridt i den rigtige retning i forhold til ikke at få de der formålsløse og udsigtsløse perspektiver med hensyn til ens egen afklaring af det her.
Vi er, som jeg siger, ikke klar til en afklaringsgaranti på nuværende tidspunkt.
Lad nu nogle af de her ting virke, og så må vi kigge på det.
Men der kommer ikke til at gå lige så lang tid som fra 2012 og så til nu, før der kommer yderligere justeringer, hvis det her ikke virker – men det har vi en forhåbning om det gør.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-20:
Men så får vi bare ikke hjulpet dem, der kommer hen i systemet nu her.
Så hvor lang tid skal der så gå, før man vil se virkningerne af det her, og se, at det her ikke er nok, til at man vil kigge på en afklaringsgaranti?
Det er lige et opfølgende spørgsmål til det ene.
Det andet er: Hvorfor skal forbedringerne i forhold til veteranerne med ptsd kun gælde for dem?
Hvorfor skal det ikke gælde for alle med ptsd, for problemstillingen er vel den samme, når du har den sygdom, uagtet om du har været i krig eller ej?
Jeg anerkender, at det er en forbedring for dem, men jeg forstår bare ikke, hvorfor man ikke vil gøre det gældende for alle med den sygdom.
Henrik Møller (S), 2021-04-20:
Jeg synes, at vi med den justering, der ligger her, forbedrer nogle af de redskaber, der er, til rent faktisk at få lavet en afklaring.
Det er bl.a. indsatsgarantien, som er et element i det, og det er nogle af de rettigheder, der bliver lagt ind til den enkelte, som er der.
Vi vil i hvert fald godt prøve det her af i første omgang i forhold til nogle af de rettigheder, som vi skaber og giver.
Vi er ikke lige nu og her klar til en afklaringsgaranti i forhold til det her, men vi er jo enige i, at formålet er at få skabt en afklaring, og at det her ikke skal være en afklaring, der kommer til at tage en uendelig lang række af år.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-20:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen og også anerkendelsen af, at det, som man udtalte var, at ens hensigt ikke var det, der lykkedes med reformerne.
Ordføreren kommer selv ind på det her med indsatsgarantien på de 6 måneder og det her med, at længden på ressourceforløb nedsættes fra 5 til 3 år, for personer mellem 18 og 39 år kan jo i princippet lige så vel bare blive ved og ved og ved med at få ressourceforløb.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, om indsatsgaranti er nok, eller om man egentlig ikke også burde få en afklaringsgaranti, sådan at vi sikrer, at alle syge og arbejdsløse har en rettighed til at blive afklaret inden for 1 år og blive visiteret til enten et ordinært arbejde, uddannelse, revalidering, fleksjob, ressourceforløb eller til at få en førtidspension?
Burde man ikke have en rettighed til et afklaringsforløb, så vi ikke bliver ved med at se, at folk bare bliver sat hen i systemet?
Henrik Møller (S), 2021-04-20:
Tak, formand.
Det er sådan, at regeringen og forligspartierne bag reformen af førtidspension og fleksjob i december sidste år blev enige om en række initiativer til justering af ressourceforløbsordningen.
Det skal være med til at skabe bedre ressourceforløb til gavn for landets udsatte borgere, således at flere personer i ressourceforløb får den rette og tidlige indsats, som skal hjælpe dem videre i job eller uddannelse.
Man kan sige, at aftalen endvidere er en reaktion på, at reformen fra 2012 på flere områder desværre ikke har levet op til intentionen, og derfor har der været et behov for justeringer.
Lovforslaget, vi skal behandle i dag, har til formål at udmønte den del af aftalen, som handler om at justere ressourceforløbsordningen.
Vi tror på, at både samfundet og den enkelte har bedst af at være en del af fællesskabet, også selv om evnerne kan være begrænsede i omfang.
Derfor skal vi afprøve mulighederne, før vi tilkender førtidspension.
Intentionen var sådan set rigtig nok: Borgeren og den individuelle arbejdsevne skulle være i centrum, og indsatsen skulle tage udgangspunkt i den enkeltes behov.
Borgerne modtager ikke den rette hjælp, og reformen efterlever på mange måder ikke de hensigter, man havde med den i 2012.
Med lovforslaget slår vi fast, at ressourceforløb skal være målrettet den enkelte og den enkeltes behov og situation.
Vi sikrer en indsatsgaranti, som indebærer, at en sag skal drøftes i rehabiliteringsteamet, hvis ikke der er iværksat en beskæftigelsesindsats, social indsats eller kommunal sundhedsindsats inden for de første 6 måneder i ressourceforløbet.
Personer med mindre end 6 år til pensionsalderen skal ikke deltage i et ressourceforløb, medmindre de selv ønsker det.
Personer mellem 40 og 50 år skal fremover bevilges et eller flere ressourceforløb, dog i maksimalt 5 år sammenlagt.
Med det her lovforslag, vi behandler i dag, foreslås der ud over ressourceforløbet også en justering af reglerne om social pension, hvorefter tidligere udsendte, der er diagnosticeret med ptsd eller andre lidelser, undtages fra at kunne få frakendt førtidspension i tilfælde af varigt forbedret arbejdsevne.
Det synes jeg er et godt initiativ og et skridt i den rigtige retning i forhold til primært vores veteraner, som det drejer sig om her.
Så fra Socialdemokratiets side skal vi anbefale lovforslaget, som det foreligger.
Pause Pause (Pause), 2021-04-20:
Mødet er udsat.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-20:
Vi behandler et borgerforslag om ret til at passe ens barn, når det er sygt i længere tid, og grundlæggende er det jo ikke noget, man sådan burde kunne være imod.
Men spørgsmålet er: Hvor skal de her beslutninger på det her område træffes henne?
Skal de træffes herindefra centralt i Folketinget, som skal pålægge en lang række vidtgående detailstyringer af arbejdsmarkedet, eller skal det lægges ud til arbejdsmarkedets parter?
Vi har grundlæggende den holdning, at politikerne herindefra i Folketinget bestemmer rigeligt og også alt for meget over borgernes tilværelse i forvejen, og det her mener vi er noget, der ligger bedst hos arbejdsmarkedets parter.
Jeg forstår sagtens ønsket, og jeg vil da anbefale, at alle de mennesker, som har støttet, at det her skal blive behandlet, også tager det med til dér, hvor de nu er repræsenteret – hvad enten det er enkeltvis på den enkelte virksomhed eller igennem fagbevægelsen på andre områder – og bringer det her ønske ind i de overenskomstforhandlinger, der skal være.
For jeg synes sådan set, at ønsket jo kan være ganske validt.
Og hvis man kigger til Sverige, har de jo netop indført en ordning, som måske på nogle områder minder om, hvad man kunne gøre ifølge forslaget, og på andre områder minder lidt om noget, hvor man har kørt det ind under en eller anden form for dagpengeordning og fælles forsikring.
Men jeg mener ikke, at der på den måde skal bringes skattekroner ind i det, som man administrerer herindefra.
Så hvis der kan laves en løsning, hvor arbejdsgivere og arbejdstagere kan blive enige om, at de faktisk gerne vil lave sådan en ordning og give forældrene den mulighed og en langt større fleksibilitet, så skal vi da absolut ikke herinde stå i vejen for, at de indfører det.