runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-12-22:
Jamen der skal laves en aftale.
Jeg er enig i, at der er reformer – velfærdsaftalen fra 2006 som den klart vigtigste – som bidrager til, at vi får en øget strukturel beskæftigelse, men det fritager os ikke for at tage yderligere initiativer.
Jeg ved ikke, om det er hørelsen, eller om det er hr. Troels Lund Poulsens evne til at læse,
men regeringens udspil giver 10.000 ekstra personer på den strukturelle beskæftigelse, og det er immer væk noget, og det vil vi gerne forhandle med Venstre om.
Hvis jeg ikke havde vidst bedre, ville jeg tro, at hr. René Christensen var fra Jylland, når vi kigger på en økonomi, der slår alle rekorder med 100.000 flere, der er kommet i arbejde, og vi har en langt lavere arbejdsløshed, end da vi overtog regeringsmagten, og hr. René Christensen så siger, at det er en fornuftig vækst, vi ser på.
Det ser ganske fornuftigt ud.
Det ændrer imidlertid ikke på, at hr. René Christensen peger på en væsentlig udfordring, nemlig vores sundhedsvæsen.
Vi overtog jo et sundhedsvæsen, hvor der blev løbet for stærkt; vi overtog et sundhedsvæsen, som den regering, som hr. René Christensen støttede, havde indført et omprioriteringsbidrag for.
Det er derfor, at vi ved hver eneste aftale med regionerne, som vi har lavet, har bygget ovenpå og løftet økonomien betragteligt.
Jeg husker, at Venstres formand for regionerne, Stephanie Lose, i forbindelse med en af de første aftaler sagde, at det var det største løft af regionerne og dermed sundhedsvæsenet i 10 år.
Så der er jo blevet investeret, men der er fortsat en udfordring, vi skal have kigget på, og det er også derfor, at regeringen vil fremlægge en sundhedsreform og meget gerne vil lave en bred aftale også på det område.
René Christensen (DF), 2021-12-22:
Og det, vi kan se i øjeblikket, er, at sygefraværet stiger markant, og at personalet er utilfredse med at være i deres stillinger.
Sygeplejerskerne er voldsomt frustrerede og fratræder faktisk deres stillinger.
Det er vel en af de største trusler, vi står overfor.
Jeg tror faktisk, at danskerne meget måler velfærd på sundhedsvæsenet.
Vi har jo lige adgang til sundhed i Danmark, men det har vi ikke nu, for nu er det faktisk sådan, at der er nogle, der ikke får adgang til den sundhed, som de sådan set kunne påberåbe sig de har ret til.
Derfor må jeg bare spørge: Synes ordføreren ikke, at det er ærgerligt, at man ikke har adresseret det i forbindelse med finansloven?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-12-22:
Jeg synes, vi står over for en betydelig udfordring i vores sundhedsvæsen, som vi har et fælles ansvar for at løse.
Det er jeg enig med hr. René Christensen i.
Men det er forkert at sige, at vi ikke adresserer det i vores finanslov.
Ud over at vi har lagt betydeligt ovenpå og løftet regionernes og dermed sundhedsvæsenets økonomi betydeligt i alle årene og også med den indeværende finanslov, har vi investeret betydeligt i vores fødegange, hvor der bliver løbet stærkt, og vi har med finansloven lavet en midlertidig coronapakke på 1 mia. kr. til sundhedsvæsenet, som lige præcis skal gå til at sikre fastholdelse og motivation til at yde en ekstra indsats i en periode, som er presset.
Så at sige, at vi ikke har adresseret det, mener jeg ganske enkelt er forkert.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-12-22:
Vi i SF synes ikke, at det at investere i børn, unge, ældre, vores fødegange og grøn omstilling er uansvarligt.
Så kedelig er den ikke længere; jeg synes, det er et godt resultat, vi i fællesskab er nået frem til, og det vil jeg også gerne takke for i dag.
En af de ting, som jeg synes vi tit taler om, når økonomien enten går for dårligt til, at man kan investere, eller går for godt til, at man kan investere, er netop det her med, hvordan man træder på bremsen.
Derfor vil jeg gerne lige lidt op i helikopteren og spørge ordføreren, om han ikke er enig i, at man kan træde på bremsen i en ophedet økonomi på flere måder.
Man kan gøre det ved ikke at investere, ved ikke at bruge så mange penge, men man kan også gøre det ved f.eks. at hæve nogle skatter eller have nogle skatter, man synes er fornuftige, eksempelvis CO 2 -skat eller formueskat.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-12-22:
Tak for spørgsmålet til SF og fru Lisbeth Bech-Nielsen.
Jeg synes, vi havde et godt og konstruktivt samarbejde om finansloven, og jeg er enig i, at det færdige resultat i hvert fald ikke er kedeligt – jeg ved ikke, om den nogen sinde har været kedelig.
Særlig SF's meget vedholdende og dygtige og konstruktive fokus på eksempelvis udskudt skolestart og også det forhold, at vi skal have færre børn i de mindste klasser, har gjort, at vi står med en finanslov, som er fornuftig og også er en investering i fremtidens Danmark, fordi de børn, som nu får bedre muligheder i deres skole, jo er den arbejdskraft, som vi skal leve af i fremtiden.
Så der er mange gode årsager til, at finansloven ikke er kedelig, og at den er blevet bedre, også med SF's mellemkomst.
Så er det jo rigtigt, at man kan gøre forskellige ting for at sikre, at vi ikke overopheder økonomien og får en stabil vækst.
Noget af det, vi har gjort i fællesskab, er jo at udskyde nogle ikkeakutte investeringer i vores almene boligsektor.
Det betyder ikke, at vi ikke investerer; det bliver bare udskudt.
Og så har vi droppet håndværkerfradraget.
Og så har vi jo en fælles opgave i forhold til CO 2 -skatten, som skal bidrage til, at vi kommer i mål med 70-procentsmålsætningen.
René Christensen (DF), 2021-12-22:
Tak for det, og tak for talen.
Det er jo rigtigt, at det, når man kigger på tallene, egentlig ser fornuftigt ud, og at der er en fornuftig vækst.
Det kan jo nærmest undre i den tid, vi står i, med corona og alt andet, men det er faktisk sådan, det er.
Økonomien ser sund ud.
Men når man så ser på de udfordringer, vi står over for, og ser på en af vores største klumper i velfærdssamfundet – det, som mange måler vores velfærdssamfund på – nemlig vores sundhedsvæsen, er det et sundhedsvæsen, der er fuldstændig i knæ, og et sundhedsvæsen, som personalet er meget utilfreds med at være ansat i.
Og et af de største områder inden for den offentlige sektor er sundhedsvæsenet.
Derfor undrer det mig meget, når man kigger på en finanslov, at det slet ikke adresseres.
Hvordan tænker regeringen man skal få arbejdsglæden tilbage?
Hvordan tænker regeringen borgerne skal have tillid til, at vi har et sundhedsvæsen, der faktisk også kan håndtere det, at vi bliver syge – også når vi bliver syge af andet end corona?
Det er faktisk sådan, at nu er der folk, der snart har gået og ventet i 2 år på en planlagt operation, men ikke har fået den foretaget.
Og alligevel ser vi en finanslov, som ikke adresserer det.
Så er det ikke lidt pinligt at stå på talerstolen og sige, at det aldrig har gået bedre, når vi har en så stor sektor, der har så store udfordringer?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-22:
Men når vi husker, at vi i foråret 2020 skulle indføre restriktioner, fordi vi var bange for, at der ville komme mere end tusind mennesker i respirator, og vi så ser på tallene for øjeblikket, at der er 35 med corona, der er i respirator, og der alligevel laves nye restriktioner af frygt for, at sundhedsvæsenet vil bryde sammen med 35 i respirator, er der så ikke en klokke, der ringer hos Socialdemokratiets ordfører om, at det sundhedsvæsen, som Socialdemokratiet står for for øjeblikket, måske er lidt for svagt i forhold til at tage det lille smule tryk, der kommer fra corona, i det Danmark, vi kender i dag?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-12-22:
Jeg synes, at hr. Ole Birk Olesen får fremstillet det sådan, at det skulle være en målsætning, at vi skal have en balance i vores epidemikontrol, hvor vi har et meget stort antal i respiratorbehandling, fordi vi har den kapacitet, og det er bare ikke en ambition, jeg deler.
Vi skal have så få som overhovedet muligt i respirator, og det har vi heldigvis i øjeblikket, fordi vi har stor tilslutning til vaccinerne.
Det er den strategi, regeringen følger, og det ligger i forlængelse af, hvad Epidemikommissionens eksperter anbefaler.
Så har vi nogle mere generelle udfordringer i vores sundhedsvæsen, både akutte og på lidt længere sigt, og der vil vi også komme til at fremlægge initiativer, som vi ser frem til at diskutere med Folketinget.
Altså, jeg er enig i, at den problemstilling med uddannelser i tyndtbefolkede områder, som hr. Erling Bonnesen peger på, er noget, vi skal håndtere, og det har regeringen også gjort med en lang række initiativer.
Og jeg mener ikke, det er nogen øm tå, al den stund at vi jo faktisk helt specifikt i forhold til de uddannelser ad flere omgange har lavet initiativer, som forbedrer netop deres økonomi.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-12-22:
Tak for det, formand.
Hr. Christian Rabjerg Madsen anlægger jo sådan en grundlæggende optimistisk tone her i dag.
En lang række kommuner er i de her dage og uger i gang med at skære ned på hjælpen til de svageste ældre.
De, der har behov for at få gjort rent, får i flere kommuner skåret ned på rengøringen, så det handler om, at man ikke må blive syg af det snavs, der ligger rundt i krogene.
Mange kommuner er i gang med at skære ned på den personlige pleje.
Så det bad, der måske kunne gøre, at det var lidt hyggeligt, når de pårørende kom på besøg her i julen, er måske blevet skåret væk, for det må de vente med til senere.
I det hele taget vil jeg spørge til den nødberedskabsplan, som man har arbejdet med i forhold til kommunernes omsorg for vores ældre: Er det overhovedet lovligt at gøre det?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-12-22:
Med hensyn til den optimistiske tone, som jeg synes jeg rigtigt anlagde i forbindelse med de økonomiske nøgletal, mener jeg, det er entydigt, at det går godt, og det er selvfølgelig positivt.
Jeg har fuld tiltro til, at kommunerne selvfølgelig holder sig inden for de lovmæssige rammer på det her område.
Så vil jeg sige, at det er afgørende, at vi fastholder et fokus på området, og derfor har vi jo også med vores finanslov investeret ganske betydelige beløb i de ældre, direkte til de ældre, ligesom vi på tidligere finanslove har afsat betydelige beløb til at løfte uddannelsesniveauet for vores social- og sundhedshjælpere.
Og så har vi også, og det er jo i virkeligheden nok det vigtigste, styrket kommunernes økonomi, sådan at der er en økonomisk robusthed i forhold til også at styrke ældreplejen.
Men der er specifikke problemer derude, forårsaget af corona.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-12-22:
Nu er det jo flot, at hr. Christian Rabjerg Madsen siger, at vi har udfordringer – nej, det er jo de ældre, der får skåret ned, der rent faktisk har udfordringerne, for der handler det om noget virkelig nært.
Altså, det handler jo om, om man sidder med en uro i maven for, om man overhovedet har et hjem, der fungerer, og i nogle af de beskrivelser, vi har set, handler det om de nedre regioner i forhold til rengøring.
Det er jo ikke særlig rart, hvis man sidder der som ældre og ikke kan klare sig selv, at få den uro, og så her 2 dage før jul.
Så kan vi stå herinde og synes, at det går supergodt, og pege på de økonomiske nøgletal.
Er det ordførerens opfattelse, at det, der foregår i kommunerne nu, er lovligt?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-12-22:
Når jeg påpeger, at vi har en udfordring, er det jo, fordi det også er vores ansvar, at de ældre mennesker i det her samfund oplever en værdig pleje.
Det har vi investeret i i den nuværende finanslov, og det har vi investeret i i foregående finanslove, og vi er frem for alt, i modsætning til den regering, som hr. Kristian Thulesen Dahl støttede, gået væk fra, at man ikke dækker det demografiske træk ude i kommunerne, når man laver aftaler med dem.
I stedet for har vi lagt ovenpå.
Så der er blevet tilført ekstra midler til området, men der er en konkret udfordring derude i øjeblikket, der knytter sig til corona, for kommunerne har en udfordring med at få tingene til at hænge sammen, og det er ikke positivt.
Kim Valentin (V), 2021-12-22:
Tak for det, og tak for talen.
De vigtige ting er jo at se på, hvor meget gælden er steget.
Lad os lige huske på, at regeringen jo faktisk overtog en økonomi, som var rigtig flot.
Det var faktisk sådan, at gælden var rekordlav.
Nu er gælden steget med 25 pct.
Det er rigtigt, at vi ligger lavt
europæisk set,
men problemet er der jo ikke, når man optager gælden.
Problemet er der, når man skal betale gælden.
Det er jo der, hvor arbejdsudbuddet bliver supervigtigt.
Det rører man slet ikke ved i talen.
Man rører i talen slet ikke ved energikrisen.
Kan ordføreren komme en lille smule tættere på de her vigtige problemstillinger?
Det kunne vi have en lang snak om, men det har vi ikke tid til her.
Så er der forbrugerne.
Forbrugerne er en vigtig del af væksten.
Alligevel berører regeringen ikke energikrisen.
De rører den ikke, men siger bare, at det er midlertidigt.
Men de er jo en væsentlig del af den løsning.
De er en væsentlig del af fremtiden.
Det er væsentligt, at man sikrer danskerne – at de ikke bliver fattigere.
Det har regeringen gjort dem igennem de sidste 2 år.
De er faktisk blevet fattigere, ikke rigere.
Så hvor er regeringen i forhold til den her energikrise?
Kom nu ind i kampen.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-12-22:
Jeg er enig i, at vi har en udfordring med stigende energipriser, og at det potentielt kan blive en udfordring, særlig for de danskere, som har allermindst og dermed er dårligst rustede til at håndtere stigende energipriser.
Det er jo derfor, at vi har afsat penge til, at kommunerne i højere grad kan opsøge de mennesker, så man har mulighed for at afhjælpe den situation, der kommer af forøgede energipriser.
Men det er en udfordring, som vi skal have blikket stift rettet på og også i fremtiden skal være meget opmærksomme på.
Astrid Carøe (SF), 2021-12-22:
Tak for det.
Den beslutning lider vi stadig under i dag.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, om ordføreren er klar til at lægge flere penge, hvis den Lønstrukturkomité, der er på vej, siger, at der er behov for flere penge for at gøre op med det her løngab.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-12-22:
Jeg kan iagttage, at vi eksempelvis på sundhedsområdet har nogle udfordringer med, at der bliver løbet for stærkt.
Jeg tror, at noget af det, der påvirker arbejdsglæden sådan for alvor, er, hvis man som ansat i den sektor oplever, at der ikke er plads til at yde den hjælp, som man fagligt set gerne vil yde, til den medborger, man står over for.
Det tror jeg gør en kæmpe forskel.
Det er også derfor, vi laver den midlertidige coronapakke, og det er derfor, vi grundlæggende set investerer i vores velfærdssamfund.
Jeg tror, at for de mennesker, som vælger at gå ind i de her plejefag, er det deres faglighed og tiden til at gøre en forskel, der er helt afgørende for deres motivation, og det ligger også bag regeringens politik.
Hvad angår lønspørgsmålet, kommer vi ikke til at tage forskud på Lønstrukturkomitéens arbejde.
Vi kommer til at lade den arbejde, og når den så har barslet, tager vi en drøftelse af, hvordan vi håndterer det.
Det er vigtigt, at vi ikke forhandler løn i Folketinget.
Astrid Carøe (SF), 2021-12-22:
Og det er jeg sådan set enig i, men vi kan jo bare se, at det er umuligt for parterne at løse den her konflikt, når der bliver ved med at være uligeløn.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-12-22:
Jeg tror som sagt, at i forhold til motivationen og arbejdsglæden derude i vores pleje- og omsorgssektor – noget af det, der betyder allermest for de mennesker, der derude gør en kæmpe forskel hver eneste dag – er det afgørende, at de har tid og rum til at foretage det, de brænder for.
Det er noget af det, vi har sat ind i forhold til.
Jeg tror bare, vi skal passe på med herinde at konkludere, at det kan parterne ikke løse.
Vi bliver nødt til at have tiltro til den danske model.
Nu ser vi, hvad Lønstrukturkomitéen kommer frem til, og så tager vi en drøftelse derefter.
Jeg tror, det er det klogeste af respekt for den danske model.
Erling Bonnesen (V), 2021-12-22:
Tak for det.
Tak for fokusset på det.
I Venstre havde vi jo styr på det.
Dem har Socialdemokratiet og regeringen så bare ført over og brugt til noget helt andet.
Så der er brug for hurtig handling, men jeg kan også mærke på svaret nu, at det altså er en øm tå, som man skal have styr på.
Så kære finansordfører, kom lidt længere frem på banen.
Kom med den garanti nu, sådan at vi kan få en god julefred på det her område, for de har simpelt hen behov for det.
De har været i foretræde osv., så det er jo fuldstændig bekendt for os alle sammen.
Kom nu med den garanti.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-12-22:
Jeg synes, at hr. Erling Bonnesen har ret i, at det er afgørende, at vi sikrer det økonomiske grundlag for uddannelser og ungdomsuddannelser, også i de tyndtbefolkede områder.
Jeg har selv gået på et gymnasium i Vestjylland i et tyndtbefolket område, så jeg ved, hvilken forskel det gør, at man har den type gymnasier, for muligheden for at videreuddanne sig og også muligheden for at fastholde aktiviteter og arbejdspladser.
Det er jo også derfor, regeringen ad flere omgange har taget initiativer for at styrke økonomien i de områder og for at styrke økonomien helt specifikt på de gymnasier, som der bliver talt om her.
Vi vil fortsat have et fokus på at sikre, at også de gymnasier klarer sig økonomisk.
For det er afgørende, at de unge mennesker ikke skal rejse for langt til deres uddannelse, for vi ved, at hvis afstanden til ungdomsuddannelsen bliver for lang, er der nogle, der falder fra.
Og der er typisk en social skævhed med hensyn til dem, der falder fra.
Hvis man er fra et hjem, hvor man er uddannelsesfremmed, vil man have mindre tendens til at rejse langt for ungdomsuddannelsen.
Så det er en vigtig problemstilling.
Lotte Rod (RV), 2021-12-22:
Venstre spurgte til et økonomisk problem, som ikke går væk, ved at regeringen ikke gør noget, og jeg vil spørge til noget andet, som også kræver handling.
For den alvorligste samfundskritik lige nu er jo, at så mange børn og unge har det skidt, og vi kommer herinde til at skulle tage meget mere alvorligt, at de har brug for leg og stærke fællesskaber og tilknytning til voksne.
Noget af det handler om at have dygtige pædagoger, og derfor vil jeg gerne spørge til den nye pædagoguddannelse.
For vi synes i Radikale Venstre, at det ikke giver nogen mening, at regeringen spillede ud med 0 kr. til den nye læreruddannelse, selv om vi skulle i gang med at forhandle nu.
Næste år skal vi jo så forhandle en ny pædagoguddannelse.
Derfor vil jeg gerne spørge Socialdemokratiet: Vil Socialdemokratiet sætte penge af til en ny pædagoguddannelse senest på finansloven til næste år?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-12-22:
Jeg er først og fremmest enig med fru Lotte Rod i, at den udfordring, vi har med den strukturelle beskæftigelse, ikke går væk, og det er jo også derfor, vi har lavet et udspil, som hedder »Danmark kan mere I«, og som vil sikre, at vi får øget den strukturelle beskæftigelse.
Hvis man gennemfører det udspil, vil man derudover også have omkring 2 mia. kr., som man kan investere i uddannelsessektoren.
Det vil jo bl.a. være penge, man kan bruge til læreruddannelsen og pædagoguddannelsen, to steder, hvor vi med indeværende finanslov har lavet et betydeligt løft, og der vil jeg gerne takke De Radikale.
Nu må man jo ikke afsløre, hvad der foregår i forhandlingslokalet, men jeg vil løfte sløret for, at De Radikales konstruktive indsats har bragt os et sted hen, hvor vi har kunnet investere i læreruddannelsen og også investere i pædagogerne, og det synes jeg er fornuftigt.
Det andet, i forhold til at der er flere unge, der har det skidt,
synes jeg er en meget, meget vigtig problemstilling.
Lotte Rod (RV), 2021-12-22:
Jeg vil gerne bede om et meget klart svar fra Socialdemokratiet: Vil man sætte penge af til en ny pædagoguddannelse?
Når jeg spørger, er det jo, fordi jeg synes, at de her finanslovsforhandlinger på en måde har været sådan et lidt fjollet teater, hvor vi alle sammen gik og sagde, at vi syntes, den nye læreruddannelse var vigtig, men da det kom til stykket, havde Socialdemokratiet sat 0 kr. af til en ny læreruddannelse.
Og det synes jeg bare giver nogle mærkelige forhandlinger, fordi det betyder, at man ikke kan komme i gang, før pengene er der.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-12-22:
Jeg synes, det er en lidt forkert karakteristik af vores forhandlinger, jo også, fordi forhandlingerne faktisk endte med, at vi gav et betydeligt økonomisk løft til pædagog- og læreruddannelserne, noget, som De Radikale forfulgte ganske intensivt under forhandlingerne.
Så vi har jo givet et løft i de forhandlinger, som vi har overstået, og som nu har det resultat, at vi skal vedtage næste års finanslov.
Jeg siger bare, at hvis man vedtager regeringens reformplan, så er der en ganske betydelig pose penge, som vi kan investere i vores uddannelsessektor, og derfor er der jo et ekstra argument for at få afsluttet de forhandlinger positivt.
Susanne Zimmer (FG), 2021-12-22:
Der er ubesatte stillinger, og det er svært at få nyansatte ind.
Derfor er vi jo også i en situation, som jeg fortolker det, at coronatiltagene bliver afhængige af, hvad sundhedsvæsenet kan klare.
Nu er der så afsat 1 mia. kr., som er i spil, og som mister effekten engang i løbet af 2022.
Mener ordføreren, at det er tilstrækkeligt til, at vi kan få vores sundhedsvæsen op at køre igen?
Og hvorfor er der ikke sat nogle flere penge af til at få det til at køre?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-12-22:
Tak til fru Susanne Zimmer for spørgsmålet.
Jeg er enig i, at sundhedsvæsenet er afgørende.
Det er jo afgørende af en lang række årsager i det daglige for mange af os, desværre, men også i forbindelse med corona.
Restriktionerne, vaccineudrulningen og sundhedsvæsenet er nogle af grundpillerne for at håndtere den situation, som vi står i i øjeblikket med pandemien.
Derfor har vi også afsat den ene milliard som et midlertidigt tiltag, som skal sikre fastholdelse og rekruttering og en ekstra indsats ude i sundhedsvæsenet.
Men det er ikke korrekt at sige, at det er det eneste tiltag.
Det, der for alvor batter, er jo, at vi med nu tre regionsaftaler har lagt betydeligt ovenpå i økonomien i regionerne og dermed ude i sundhedssystemet.
Det er det, der gør den helt store, grundlæggende forskel, og det var jo også derfor, at Stephanie Lose sagde, at det var det største løft, vi havde gennemført i 10 år.
Derudover ser vi frem til at diskutere en sundhedsreform, hvor vi tager fat på nogle af de andre udfordringer, vi ser i vores sundhedsvæsen.
Jeg tror, det gør en forskel, at vi ved tidligere finanslove har investeret massivt i vores sundhedsvæsen, både med regionsaftalerne med 1.000 flere sygeplejersker og nu med en akut coronavinterpakke, som skal sikre, at sundhedsvæsenet kommer igennem en presset vinter.
Der vil stadig væk være udfordringer i vores sundhedsvæsen.
Men det er vigtigt for mig at sige, at vi ikke forhandler løn i Folketinget, og derfor har vi nedsat en Lønstrukturkomité, som skal undersøge det.
Men vi forhandler ikke løn i Folketinget.
Det gør man imellem parterne.
Det er den danske model.
Jens Rohde (KD), 2021-12-22:
Jeg vil godt takke regeringen for, og jeg vil gerne takke regeringens støttepartier for, at vi får lov til at være med.
Det er absolut ikke nogen selvfølge.
Jeg kan godt huske, hvordan man dengang sad og forhandlede finanslove, og der var i hvert fald nogle partier, der absolut ikke ville have andre med.
Så det er vi meget, meget glade og taknemlige for – også for, at vi har fået lov til at sætte nogle aftryk, som jo selvfølgelig afspejler vores partistørrelse, men alligevel.
Selv om vi er med, vil jeg godt udtrykke en bekymring om noget, som jeg godt kunne tænke mig at vi får adresseret, og det er jo de stigende energipriser.
I de stigende energipriser ligger der den trussel, at folk må gå fra hus og hjem, men der ligger jo så også det, at når energipriserne stiger, skal staten betale færre tilskud til biogasanlæg og til vindmølleejererne.
Vi får også flere penge ind igennem CO 2 -kvoterne.
Jeg har læst, at det er ca. 3 mia. kr.
Det er muligt, at jeg tager fejl, men jeg har læst, at det er 3 mia. kr. Var det ikke en idé at overveje at sende de 3 mia. kr., som man får i ekstra provenu, tilbage til borgerne, så de ikke får så høje energipriser?