runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2017-01-11:
Det er jo os, der bestemmer i Danmark, men når vi er gået med i et europæisk fællesskab, har vi samtidig juridisk forpligtet os til at overholde EU-reglerne, og mine beføjelser som skatteminister gør jo ikke, at jeg uden Folketingets opbakning kan lave noget, der er EU-stridigt.
Det må jeg sige.
Så når vi laver om i reglerne, skal det være inden for den juridiske ramme, der ligger, hvad enten det er regler, Folketinget har vedtaget, eller regler, Folketinget har tilsluttet sig, som EU har.
Så vil jeg bare sige til hr. Bjarne Laustsen, at der også er andre sager på mit område som skatteminister, jeg har været nødt til at bruge noget tid på.
Det er ikke en undskyldning, men det er blot en forklaring på, hvorfor de her sager ikke har nydt den fremme og er løst så hurtigt, som jeg godt kunne tænke mig, og som hr. Bjarne Laustsen også godt kunne tænke sig.
Men jeg kan berolige hr. Bjarne Laustsen med, at jeg regner med, at vi finder en løsning her i 2017.
Bjarne Laustsen (S), 2017-01-11:
Det kan jo så godt være, at 2017 måske ikke bliver så tosset et år endda.
Men jeg kan forstå, at ministeren, selv om det er lang tid og man har det der langsommelige system, også i forhold til EU-systemet, godt kan udstede en garanti for, at søfolkene beholder fradraget og den ordning, som vi allerede kender, indtil ministeren kommer med et forslag, som vi måske så begge to håber på bliver, at reglerne på det område bliver ved med at være, som de er i dag.
Jeg skal så høre om noget.
For der er jo, som tiden går, en forældelsesfrist.
Hvis det er sådan, at man ikke bliver færdige med hensyn til flypendlerne – og skatteministeren ved jo, at der er rigtig mange mennesker, der her har penge i klemme – påtænker ministeren så at regulere med tilbagevirkende kraft i forhold til de flypendlere, der er kommet i klemme?
Karsten Lauritzen (V), 2017-01-11:
Jeg tror, jeg sagde til hr. Bjarne Laustsen sidste gang, spørgsmålet blev stillet, at det jo ikke kommer til at gælde med tilbagevirkende kraft.
Det kommer til at gælde fremadrettet, og det synes jeg nu også er rimeligt.
Det er i hvert fald det, jeg realistisk set har en mulighed for at levere på, og det regner jeg med sker her i 2017.
I forhold til EU og destinationskravet har mit arbejde i Skatteministeriet og de problemer og skandaler, om man vil, jeg tumler med, lært mig, at man som skatteminister skal lade være med at garantere noget, så det vil jeg ikke gøre.
Men jeg vil fortælle, hvad jeg arbejder for, og det er, at vi finder en løsning på begge sager.
Mai Mercado (KF), 2017-01-11:
Det er klart, at det at have traditioner og en stærk kultur simpelt hen helt grundlæggende er et fundament i vores dagtilbud til børnene.
Og det er det også i frokosten.
Men at begynde at stille krav om dokumentation, hvor man altså skal indberette, om der bliver spist svinekød, eller man har veganerfrokost, eller hvad det nu måtte være,
bliver for rigidt.
Og der synes jeg egentlig at kommunalbestyrelserne i højere grad skal tage på sig at understrege, at vi gerne vil de danske madtraditioner og de demokratiske former, altså hvor vi sidder omkring bordet sammen og spiser.
For mit eget vedkommende kan jeg bare sige, at det ikke er mere end en måneds tid siden, at jeg var til Luciaoptog i min søns børnehave, og det at se sådan nogle små poder gå Lucia er jo ganske, ganske fantastisk.
I øvrigt kan jeg bare tilføje, at rigtig mange steder har man faktisk skiftet stearinlyset ud med et batterilys, og dermed undgås det, at man sætter ild til hinanden, som man ellers har set børn i 10-årsalderen have problemer med i forhold til sådan et lys.
Men det er jo vigtigt, at vores børn simpelt hen kommer ind og bliver en del af frokostmåltidet og en del af de traditioner og den kultur, som danskheden består af.
Susanne Eilersen (DF), 2017-01-11:
Tak for det.
Jeg starter med spørgsmålet: Kan ministeren se formålet med at indhente og registrere oplysninger om, hvorvidt daginstitutioner har indført bestemte madkulturer grundet religion, ideologier eller lignende, som indebærer, at institutionerne eksempelvis undlader at servere svinekød eller udelukkende serverer vegetarmad for børnene?
Mai Mercado (KF), 2017-01-11:
Det helt korte svar på spørgsmålet må blive et nej, og det har simpelt hen noget at gøre med, at jeg ikke kan se formålet med og nødvendigheden af at foretage sådan nogle registreringer, som går på, om daginstitutionerne har indført bestemte madkulturer grundet religion, ideologi eller noget helt tredje.
Jeg må egentlig også sige, at jeg i en tid, hvor der er rigtig stor diskussion om dokumentationskrav, er imod, at personalet i daginstitutioner pålægges unødvendige dokumentationskrav, som i praksis betyder, at de skal bevæge sig hen på kontoret, og at de skal sidde og registrere i stedet for at bruge tiden på det, som jo er det fuldstændig vigtige, nemlig vores børn, som de skal være sammen med, og som de skal opbygge trygge læringsmiljøer sammen med.
Og derfor vil jeg også bare sige, at jeg har tillid til, at kommunerne fastsætter rammerne for børnenes frokost, sådan at den lever op til de krav, der er i lovgivningen.
De krav handler jo bl.a. om, at frokosten skal tilrettelægges, sådan at alle børnene føler sig inkluderet og som en del af et fællesskab, så de får medbestemmelse og forståelse for demokrati og samhørighed med det danske samfund og herunder også får kendskab til danske traditioner.
Så handler det selvfølgelig også om, at en sund frokost bidrager til, at børnene får de nødvendige vitaminer, mineraler og proteiner hver dag, sådan at de kan vokse, og at de har energi til at lege, deltage i aktiviteter og ikke mindst også at være en god ven.
Så er frokostmåltidet jo også en del af dagtilbuddets almindelige læringsmiljø, hvor man sidder og taler om, hvor maden kommer fra, og hvor man altså taler om det hyggelige i at sidde og spise sammen.
Afslutningsvis vil jeg bare lige understrege, at der er indbygget en fleksibilitet i loven, sådan at forældrebestyrelsen eller forældrene i den enkelte enhed i daginstitutionen faktisk kan beslutte at fravælge frokosten, sådan at forældrene altså selv kan vælge at give børnene madpakker med hjemmefra.
Susanne Eilersen (DF), 2017-01-11:
Det kommer ikke bag på mig, at det er svaret fra ministeren her i dag, også fordi jeg har stillet et skriftligt spørgsmål før, og det var nogenlunde det samme svar, jeg fik dengang.
Men for Dansk Folkeparti er det faktisk en ret vigtig ting også at tænke ideologi og danskhed ind i det, og ministeren siger jo selv om madsituationen, at det handler om forståelse for demokrati og samhørighed med det danske samfund.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, om det er samhørighed og forståelse for det danske samfund at fratage danske børn muligheden for at spise danske nationalretter, vi har spist igennem generationer, fordi der kommer folk hertil, som har en religion, som byder dem at spise noget andet.
Jeg vil godt høre, om det er dansk forståelse at fratage danske børn at få dansk mad.
Kan ministeren se formålet med at indhente og registrere oplysninger om, hvorvidt daginstitutioner har indført bestemte madkulturer grundet religion, ideologi eller lign., som indebærer, at institutionerne eksempelvis undlader at servere svinekød eller udelukkende serverer vegetarisk mad for børnene?
Tak for det.
Kommunen siger, at det er tilladt, fordi man har lavet et resultatcenter, som de kalder det, og at de også indregner afskrivninger og hensættelser i den pris, de giver.
Så jeg vil godt høre, om ministeren ud fra den her viden vil rette henvendelse til den pågældende kommune og fortælle dem, at de ikke overholder loven.
Som jeg hører ministerens svar, vil den her kommune jo i givet tilfælde ikke overholde loven.
Thyra Frank (LA), 2017-01-11:
Som sagt må kommunerne ved deres fastsættelse af borgernes betaling for madservice højst medregne de gennemsnitlige langsigtede omkostninger, der kan henføres til produktion og levering af tilbuddet.
Reglerne skal sikre, at borgerne kun betaler for den mad, de modtager, og dem skal kommunerne selvfølgelig overholde.
Kristian Jensen (V), 2017-01-11:
Først og fremmest svarede jeg sådan set bare på det spørgsmål, der blev stillet.
Jeg håber ikke, at nogen synes, at det er et problem, at man svarer på spørgsmålene.
Spørgsmålet var, hvordan man kunne forestille sig at pensionsalderen skulle være.
Så siger jeg, at det afhænger af, hvad levetiden måtte blive.
Den gennemsnitlige levetid i Danmark i 1900 var ca. 52 år.
Vi forventer, at levetiden for dem, der bliver født nu og her, i gennemsnit for piger vil være 82 år.
Altså, på godt 100 år lever man 30 år længere.
Hvordan levetiden vil blive i fremtiden, kan jeg jo ikke svare på nu.
For de 3F'ere, der er ude på arbejdsmarkedet nu, er det klart, at der er en udfordring i, hvordan vi både sikrer dem en pensionsalder, der gør, at de kan trække sig tilbage og nyde nogle gode år, men også giver dem en hjælpende hånd, hvis deres krop eller deres sind ikke kan følge med til den pensionsalder, der måtte være,
uanset om pensionsalderen så er 65, 66, 67 eller et andet tal.
Vi har en forpligtelse til, at der også er en hjælpende hånd til dem, der ikke kan arbejde, til de når den fælles pensionsalder.
Morten Bødskov (S), 2017-01-11:
Og ministeren står så med en artikel for – må man gå ud fra – at illustrere sine pointer om, at man faktisk har tænkt sig at ændre på pensionsalderen, en artikel fra en forsker, som påstår, at man måske, hvis man er heldig og lever et sundt liv, kan blive 150 år.
Hvis jeg tager den artikel med ud til de der 3F'ere, som jeg snakkede om før, og siger, at det er regeringens svar på deres bekymringer for den fremtidige pensionsalder, hvad tror finansministeren så at de vil sige til mig?
Kristian Jensen (V), 2017-01-11:
Jeg synes, spørgeren ser sund og rask ud, og jeg er sikker på, at han nok skal komme over både denne og andre sundhedsmæssige udfordringer.
Sagen er jo, at den aftale, vi lavede tilbage i 2006, byggede på en formodning om, at med den model, der ligger, vil der være en pensionstid på i gennemsnit 14½ år, efter man går på folkepension.
Det, vi kan se nu, er, at danskernes sundhedsforbedringer har været så hurtige og markante, at vi lever længere end forventet, og den situation er der ikke taget højde for.
Det betyder, at vi får en periode nu her, hvor nogle generationer vil være markant længere tid på pension, end fremtidige generationer vil være, og det synes jeg er en ubalance.
Hvor lang tid den periode bliver, afhænger selvfølgelig af, hvor meget vores levetid bliver ved med at stige, men den ubalance vil jeg gerne ændre på.
For det giver os mulighed for at bruge den arbejdstid og arbejdsmængde, der kommer ud af det, til at gøre andre gode ting i vores fælles velfærdssamfund.
Benny Engelbrecht (S), 2017-01-11:
Men ministeren må vel også anerkende, at den aftale, som blev lavet i 2006, allerede tager højde for, at pensionsalderen gradvis hæves med danskernes middellevetid, og at der derfor i virkeligheden allerede er taget højde for pensionsalderen, selv i det tilfælde, at danskerne måtte ende med at blive 150 år gamle.
Med min forkølelse kan jeg for mit vedkommende godt tvivle på, jeg når det, men alligevel: Der er vel allerede taget højde for det.
Kristian Jensen (V), 2017-01-11:
Det er jo det gode spørgsmål.
Og derfor har jeg været i gang med at studere kilder, som normalt ikke regnes for at være de mest sikre, men jeg har alligevel fundet en spændende kilde, nemlig en artikel fra Ekstra Bladet den 28. april sidste år – ikke den 1. april! – hvor man i en overskrift citerer en forsker for at sige, at vi kan blive 150 år gamle.
Men hvis man nu forestiller sig, at den britiske forsker, som jeg efterfølgende har kunnet se faktisk har lavet ret meget seriøs forskning på det område, ender med at få ret, hvad skulle grænsen så være?
Det tror jeg ikke vi har nogen mulighed for at sætte noget tal på i dag, og derfor kan jeg naturligvis heller ikke give et tal på, hvad fremtidens pensionsalder endegyldigt måtte blive.
Benny Engelbrecht (S), 2017-01-11:
Tak for et kort svar.
Det opfølgende spørgsmål er jo naturligvis: Hvor meget er det så?
Mener ministeren, at der en grænse for, hvor meget danskernes pensionsalder kan hæves?
Kristian Jensen (V), 2017-01-11:
Jeg forstår, at spørgeren gerne vil fortsætte det her skuespil med at stille sig op og spørge, hvornår der kommer et forslag, når vi har sagt, at der kommer et til foråret.
Ja, så kommer det jo til foråret.
Det kommer, når vi har regnet en ny fremskrivning igennem i forbindelse med 2025-planen.
Jeg synes, vi skal deles om det positive.
Det positive er, at danskerne lever længere.
Det positive er, at danskerne lever sundere; at færre bliver nedslidte; at flere er i stand til at arbejde; at den rapport, som Finansministeriet offentliggjorde i går, rent faktisk viser, at de reformer, vi har haft, virker; at folk er længere tid på arbejdsmarkedet.
Det er klart, at hvis der så er nogle, som ikke kan være længere tid på arbejdsmarkedet, nogle, der bliver slidt ned, fordi de har tunge løft eller larmende opvaskemaskiner, så skal de ikke være på arbejdsmarkedet.
For den forlængede tid er ikke for folk, der er nedslidte.
Det er for folk, der kan.
Benny Engelbrecht (S), 2017-01-11:
Jeg har også læst finansministerens rapport, som blev offentliggjort i går aftes umiddelbart efter et forberedt tv-indslag i TV Avisen.
Og så kan man jo tænke lidt over, hvorfor det skulle komme på netop det tidspunkt.
Men jeg har læst rapporten, og den er meget, meget interessant, især fordi den jo understreger vedrørende de udfordringer, som bl.a. finansministeren italesætter – eksempelvis det, at man i Sverige har en lavere erhvervsfrekvens blandt 60-64-årige, end vi har i Danmark – at der vil være sket en udjævning i 2025.
Så det er jo interessant læsning, og jeg håber da også, at finansministeren har nået at læse det igennem.
Men jeg vil godt have lov til at dykke tilbage i det, som finansministeren sagde før, nemlig: Ro på, ro på, ro på.
Vil finansministeren i det mindste ikke anerkende, at når spørgsmålet om pensionsalder ikke blot er blevet nævnt igen og igen i forbindelse med en ny regeringsdannelse, men også blev nævnt af statsministeren i hans nytårstale, så er der nok en god grund til, at bl.a. vores mailindbokse i øjeblikket bliver bestormet med spørgsmål netop om, hvor længe folk egentlig skal arbejde længere?
Kristian Jensen (V), 2017-01-11:
Naturligvis interesserer danskerne sig for, hvornår de kan gå på pension.
Det er helt naturligt, og der er også en meget god grund til, at danskerne i god tid skal vide, hvornår de kan gå på pension.
Det har vi gjort, helt tilbage fra vi sammen med den daværende finansminister Mogens Lykketoft tog ansvaret for at ændre en uholdbar efterlønsordning, som den daværende socialdemokratiske regering ellers havde garanteret at fortsætte med.
Vi har taget ansvaret for at ændre pensionsalderen i god tid, og det vil vi også gøre fremadrettet.
Det, vi bare peger på, er, at danskerne lever længere og lever sundere, og så synes vi, at vi i stedet for at gøre det til et problem, at folk er i stand til at være længere tid på arbejdsmarkedet, skal tage imod, at danskere og danske virksomheder nu viser, at de også er i stand til at håndtere flere og flere ældre på arbejdsmarkedet i længere tid.
Det er det, vi gerne vil lave en reform efter, altså for at få råd til at lave noget yderligere i det velfærdssamfund, vi alle er glade for.
Morten Bødskov (S), 2017-01-11:
Det, at finansministeren står og vifter med en artikel fra Ekstra Bladet om en britisk forsker, der har fundet ud af, at man kan blive 150 år, hvis man ellers opfører sig nogenlunde ordentligt, er selvfølgelig meget interessant, men dér, hvor regeringen skaber maksimal usikkerhed, er jo blandt folk, der er på arbejdsmarkedet nu.
Og hvis man ligesom diskuterer det her helt fjernt og helt væk fra dem og citerer en eller anden forsker, som mener, at man kan blive 150 år på et eller andet tidspunkt, og at det skal man have med ind i sine regnemaskiner, så forstår jeg da godt, at folk er nervøse.
Derfor er det bare, at vi vender tilbage til det spørgsmål: Hvad kan man regne med?
Er det 1, 2 eller 3 år – vi forstod på statsministeren, at det ikke var 4 – som regeringen vil bede 3F'erne, medlemmer af det offentlige forbund, eller andre om at de skal blive længere på arbejdsmarkedet?
Benny Engelbrecht (S), 2017-01-11:
Men ministeren må vel også anerkende, at den reform, som man blev enige om i 2006, havde et betydeligt længere tilløb end det, som regeringen lægger op til nu.
Kristian Jensen (V), 2017-01-11:
Eftersom regeringen ikke er kommet med noget udspil, overrasker det mig, at spørgeren ved, hvad regeringen lægger op til.
Jeg troede, at det, vi var anklaget for her lige for et øjeblik siden, var, at vi ikke var kommet med noget udspil.
Så jeg vil bare sige, at man ikke kan vide, hvad regeringen lægger op til, da det er sådan, at vi ikke har lagt noget frem.
Men jeg lægger op til, at vi justerer på tilbagetrækningsalderen på sigt.
Hvornår det præcis sker, har vi ikke lagt os fast på endnu.
Hvor meget der præcis sker, har vi ikke lagt os fast på endnu.
Men ideen er, at når danskerne lever længere, at når danskerne lever sundere, så skal de, der er sunde og raske og kan være på arbejdsmarkedet, være i nogle flere år på arbejdsmarkedet – for det giver en bedre balance mellem den tid, man er på arbejdsmarkedet, og den tid, man er pensionist.
Morten Bødskov (S), 2017-01-11:
Tak for det, formand.
For finansministeren sagde jo, at det er flere år, de skal være længere på arbejdsmarkedet; sådan formulerede finansministeren sig.
De, der kan være længere på arbejdsmarkedet, skal være flere år på arbejdsmarkedet.
Sådan blev det formuleret.
Når man ser på, hvad den tidligere regering, altså Venstreregeringen, mente, så var det, at pensionsalderen skulle løftes med ½ år, og nu taler vi altså om flere år for dem, der godt kan blive længere på arbejdsmarkedet.
Det var noget af en melding.
Er det det, der skal siges til de 3F'ere, som jeg snart skal ud at snakke med om det her?
De er ikke rolige, selv om regeringen siger, at man bare skal tage det roligt.
Kristian Jensen (V), 2017-01-11:
Nu kan vi altid, når referatet kommer, se, om spørgeren hørte rigtigt.
Hvis spørgeren hørte rigtigt, tror jeg, at det har været en fortalelse fra min side, for vi har ikke lagt os fast på nogen tidsramme.
Det tror jeg at jeg fik sagt ganske tydeligt: at vi ikke har lagt os fast på nogen tidsramme, i forhold til hvad der skal være af justering på området.
Og derfor kan spørgeren ikke ud fra det her konkludere, om der er tale om dage, uger, måneder, kvartaler eller andre tidsrum.
Det, der er kernen i det her, er, at vi anerkender, at danskerne lever længere, og på den baggrund er det, at vi siger, at de, der kan være længere tid på arbejdsmarkedet, bør være længere tid på arbejdsmarkedet – for at der på den måde kan blive råd til de andre ting, vi gerne vil med vores velfærdssamfund.
Men hr. Morten Bødskov kan jo ikke på nogen måde tage den her artikel med ud og mene, at det er udtryk for regeringens politik.
Artiklen er jo et svar på det spørgsmål, der blev stillet.
Det næste er: Hvor høj kunne jeg forestille mig at den blev?
Så er det bare, at jeg siger, at det da kommer helt an på, hvor lang tid man lever.
Jeg tror da ikke på, at vi lige rundt om hjørnet og i min levetid vil kunne ende med at se mennesker leve 150 år.
Det tror jeg da på ingen måde på.
Men på et eller andet tidspunkt, hvis det her bliver rigtigt, vil der jo være nogle, der står i den her sal eller i en tilsvarende sal og skal diskutere, hvad fremtidens pensionsalder skal være på det tidspunkt.
Derfor er det jo på månen at stille et spørgsmål om, hvor høj man kan forestille sig at pensionsalderen skal være.
Det er jo ikke det, vi skal tage stilling til.
Vi skal tage stilling til, hvad den konkret skal være fremadrettet.
Og det er dér, vi igen nu har sagt, at vi kommer med et forslag om det til foråret.
Kaare Dybvad (S), 2017-01-11:
Det er ærlig talt lidt svært at blive klog på.
For som boligordfører for Liberal Alliance stod ministeren for ikke så lang tid siden her på Folketingets talerstol og sagde, at nu skulle man i hans optik fjerne statsstøtten eller det, som den daværende ordfører kaldte statsstøtte, til de almene boliger.
Nu har vi så fået et regeringsgrundlag, hvor der ikke står et ord om de almene boliger, så man kan ikke finde ud af det, og ministeren kan ikke i den her omgang sige til mig: Læs efter i regeringsgrundlaget.
For der står ikke noget i regeringsgrundlaget.
Så kan ministeren ikke forstå, at man godt kan blive lidt bekymret over, hvad det er for en politik, der skal føres i forhold til de almene boliger, når det forholder sig sådan, at ministeren som ordfører for ikke mere end et par måneder siden har stået og sagt, at de almene boliger skal have fjernet den støtte, og der samtidig ikke står et ord om det i regeringsgrundlaget?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-11:
Så jeg kan så til hr. Kaare Dybvads tilfredshed, går jeg ud fra, sige, at det ikke er regeringens politik at holde op med at understøtte den almene boligsektor.
Kaare Dybvad (S), 2017-01-11:
Tak for det svar.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-11:
Det er jo ikke et spørgsmål, som jeg behøver at forholde mig til.
Det, som hr. Troels Ravn oplæser kommentarer om, er jo ikke regeringens politik.
Det er en politik, som er Liberal Alliances politik, men som der ikke er enighed om i regeringen at føre.
Her står jeg som repræsentant for regeringen og ikke som repræsentant for Liberal Alliances boligpolitik.
Jeg er boligminister for hele regeringen og repræsenterer den politik, som der er enighed om i regeringen.
Troels Ravn (S), 2017-01-11:
Så vil jeg spørge ministeren, om ministeren er enig i, at alle danskere skal have mulighed for at have en ordentlig, tidssvarende og sund bolig, hvor man kan bo trygt, og som er til at betale; om ministeren også er enig i, at det er et fremskridt, når vi forbedrer vilkårene for lejerne, ved at vi har gjort det nemmere at bygge billige boliger og står vagt om, at huslejen ikke bare kan sættes i vejret, og ved at vi investerer massivt gennem Landsbyggefonden i at renovere de almene boliger, så de bliver attraktive; og om ministeren også er enig i, at det er godt med et boligmarked med mange forskellige typer boliger, og at det er godt med billige og gode boliger bygget til helt almindelige mennesker?