runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2021-12-14:
Tak for det, formand.
Det kommer nok ikke helt bag på mig, at vi i dag skal behandle et forslag om at ændre på den metode, vi fordeler mandater ud fra ved kommunal- og regionsrådsvalg.
Jeg har ikke haft det her ordførerskab så længe, men jeg kan da fortælle, at da jeg begyndte at grave lidt tilbage i arkiverne, kunne jeg se, at – ja, jeg ved ikke, om man kan sige, at det er lidt blevet en tradition, men i hvert fald har der været flere gange, hvor man typisk har behandlet et lignende beslutningsforslag i forbindelse med kommunal- og regionsrådsvalg.
Jeg vil sige, at det bestemt ikke er uvæsentligt, hvordan mandaterne fordeler sig rundtomkring, og derfor er det også vigtigt, at vi tager debatten, og det vil jeg gerne have lov at takke for.
For det er jo vigtigt, at vi hele tiden – også her i Folketingssalen – drøfter tingene i forhold til, hvordan vi ser på det hver især.
Det er på den måde, at den d’Hondtske metode jo faktisk har været fungerede helt tilbage fra 1909, og jeg må sige, at jeg egentlig synes, at den langt, langt hen ad vejen fungerer, som den skal.
Det er jo klart, at man altid vil kunne finde nogle steder, hvor man tænker, om det ikke kunne være anderledes, eller om det ikke kunne være bedre.
Men jeg må sige, at når jeg kommer rundt og også taler med repræsentanter for forskellige politiske partier, bl.a. her under kommunalvalget og regionsrådsvalget, så er der selvfølgelig også en form for tryghed i, at man kender den d’Hondtske metode, fordi man jo også har beskæftiget sig med den igennem mange, mange år.
Ud over det er det klart, at man også kan indgå valgforbund, og jeg synes faktisk, at der, som det fungerer rundtomkring, er mange af de mindre partier, som på den måde også, kan man sige, sikrer sig selv i forhold til at indgå valgforbund på tværs af partierne.
Og ja, gennem årene har der været adskillige bud på forskellige metoder, som kunne afløse den nuværende d’Hondtske metode.
Men alt i alt må vi sige fra Venstres side, når vi opvejer fordele og ulemper, at vi altså mener, at den metode, vi har i dag, har flest fordele og vejer tungest.
Og dermed kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Birgitte Vind (S), 2021-12-14:
I Socialdemokratiet lukker vi aldrig nogen døre og siger, at tingene er statiske og ikke kan lade sig gøre at kigge på på sigt, men som det ser ud lige nu, mener vi ikke, at vi skal kigge på andre metoder end den d'Hondtske.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-12-14:
Jeg kender ikke den kritik og deres opgørelse i dybden, men jeg vil bare sige, at uanset hvilken af de metoder som man peger på som alternative metoder, kan der også opstå problemer.
Altså, lige så vel som det kan virke uretfærdigt, at en borgmester med 49 pct. af stemmerne får et flertal af mandaterne, så er det jo også uretfærdigt, hvis en borgmester med 51 pct. af stemmerne ikke får et flertal, og sådan vil det være uanset hvordan.
Det, jeg har bemærket ved det her kommunalvalg i forhold til det tidligere kommunalvalg, er, at antallet af kommuner, hvor man kan sige det, som ordføreren påstår, er halveret fra ti til fem kommuner.
Og hvorfor er det halveret?
Jamen jeg tror da, at en stor del af det handler om, at nogle af de partier, som måske er mindre i de fleste kommuner – det kunne være spørgerens eget parti eller andre partier – siger, at fordi de er små, vil de ikke indgå i et valgforbund med Socialdemokratiet eller med Venstre, for så risikerer de at blive spist af det valgforbund, og så indgår man valgforbund med andre lidt mindre partier.
Hvis det er tilfældet, og hvis det er det, der er sket, så virker systemet jo, for valgforbundet var jo lavet for netop at sørge for, at de store partier ikke kunne få en urimelig fordel i forhold til de mindre partier, og så skal de små partier jo holde fast i at lave deres egne valgforbund.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-12-14:
Nu sagde ordføreren før, at man havde forberedt sig på det her, og en af de ting, der ligger som materiale i forhold til beslutningsforslaget i dag, er jo en artikel, en kronik, hvor Jørgen Elklit og Ulrik Kjær beskriver, at når de har kigget på det fra deres forskningsmæssige side, så kan der laves mere rimelige systemer – systemer, der bedre afspejler stemmefordelingen i mandatfordelingen.
Er det ikke oplagt at tage det op og sige: Kan der findes et bedre system, så skal vi også have det?
Birgitte Vind (S), 2021-12-14:
Jamen jeg tror, at der er rigtig mange ting, som kunne være anderledes med andre systemer, men jeg tror ikke, at vi finder et system, som gør tingene mere rimelige, end den d'Hondtske metode gør.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-12-14:
Jeg bliver lige nødt til at høre, om jeg hørte rigtigt i forbindelse med det, hr. Ole Birk Olesen spurgte om før, nemlig om det var rimeligt, at et borgmesterparti i en given kommune, der får under 50 pct. af de afgivne stemmer, rent faktisk kan sidde med et absolut flertal af mandater.
Det handlede, som ordføreren svarede, ikke om, at hvis man ikke har flertal, så er man ikke sikker på at blive borgmester; det er fuldstændig rigtigt, men hvis man har absolut flertal selv, så er man nok rimelig sikker på at blive borgmester.
Altså, hvis man kan få det mandatflertal uden at have et flertal af stemmerne, er det så rimeligt?
Birgitte Vind (S), 2021-12-14:
Som jeg sagde, har jeg selvfølgelig læst op på sagen til i dag for at sætte mig ind i, hvad det her område repræsenterer af forskellige muligheder.
Det, jeg kigger ind i, og det, jeg har set, er, at det er svært at finde en metode, som er hundrede procent retfærdig, og derfor holder vi fast i den d'Hondtske metode.
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2021-12-14:
Jeg vil bare lige sige til ordføreren: Nej, man kan nok aldrig finde en model, der er retfærdig, for alt går ikke lige op.
Det er vi med på, men man kan godt finde en model, en beregningsmetode, der er mere retfærdig.
Det var netop det, som de to valgforskere Jørgen Elklit og Ulrik Kjær kommer ind på.
De har lavet kronikker om det; de har skrevet bøger om det.
Er den viden ikke tilgængelig for jer?
Anni Matthiesen (V), 2021-12-14:
Jeg har også fulgt med i pressen omkring de her debatter, der har været i forbindelse med kommunalvalget, hvor bl.a. også Ulrik Kjær har været ude at kommentere på det.
Og jo, det gør altid indtryk på mig, når der er forskere osv., som kommer med deres holdninger til tingene.
Men jeg må også sige, at jeg har gravet ned i det efterfølgende i forhold til at sige, hvor fordelene er, og hvor ulemperne er, og som jeg også sagde i min ordførertale, synes jeg stadig væk, at der er flest fordele – frem for at begynde at skifte over til noget andet, hvor der måske lige så vel kan være nogle ulemper.
Erling Bonnesen (V), 2021-12-14:
Hvad angår trafiksikkerheden, uanset om det så er tæt på et landbrug eller tæt på noget andet, jamen så skal der jo gøres alt, hvad der kan gøres.
Det er jeg også sikker på at man gør.
Det gør man jo her fra vores eget Trafikudvalg, og det gør man også lokalt, når man er ude for det.
Det er der ingen som helst tvivl om.
Der skal trafiksikkerheden bare være i orden, så godt som man overhovedet kan sørge for det.
I forhold til det placeringsmæssige har jeg også lagt mærke til, at adskillige steder, hvor man bygger nye, større staldanlæg, er landmændene også blevet bedre og bedre og efterhånden meget dygtige til – i hvert fald i de fleste tilfælde – at få placeret bygningerne, sådan at de generer mindst muligt, også ved at lave læplantning og sådan nogle ting omkring dem.
Og det har man faktisk i mange tilfælde en god dialog med sin lokale kommune om.
Zenia Stampe (RV), 2021-12-14:
Men hvad så, hvis naboerne siger: Jo jo, det er også meget godt, at der bliver sat noget ny teknologi op, men hvad med de store lastbiler, der kører forbi skolen?
Hvad med dem, når vores børn skal ud at køre på vejene?
Hvad gør vi ved det?
For det gør det jo ikke specielt attraktivt at bo her, selv om der er hyggeligt og idyllisk, når vores børn pludselig skal køre på en vej, hvor der kommer transporter med gylle og foder hele tiden.
Og i øvrigt ser det utrolig grimt ud – det tror jeg også godt man kan vove at påstå.
Der er mange smukke, skønne landskaber, der pludselig får sådan en fabrik.
Det er jo heller ikke specielt smukt og idyllisk, hvis man er flyttet på landet, fordi man synes, at der er skønt.
Hvad vi hr. Erling Bonnesen sige til dem?
Erling Bonnesen (V), 2021-12-14:
Jeg har for ikke så længe siden været ude at besøge et sted, hvor de er ved at bygge en ny, større svinestald, og der gør de rigtig meget ud af at leve op til de regler, som vi også selv fastsætter herinde, omkring lugt og luftrensning, altså ved at bruge den sidste nye teknologi.
Og det er sådan set smart; det er vejen at gå på det område.
Man skal jo netop have endnu mere fart på den teknologiske udvikling, så man kan minimere de gener, der vil være ved det.
Zenia Stampe (RV), 2021-12-14:
Jeg vil bare gerne høre, hvad hr. Erling Bonnesen vil sige til de danskere, som bor på landet, og som oplever, at der pludselig rykker en kæmpe fabrik ind på nabogrunden, måske 100 m væk.
Hvis den er registreret som landbrug, har man jo slet ikke den samme beskyttelse, som andre har.
Hvad vil hr. Erling Bonnesen egentlig sige til dem?
Vil han sige: Sådan er det, eller at det var da bare ærgerligt?
Erling Bonnesen (V), 2021-12-14:
Jo, og der er jo masser af forskellige muligheder, man kan konkurrere på inden for de enkelte kommuner.
F.eks. yndede vi i min egen kommune også at være meget hurtige til sagsbehandling, så vi netop kunne få gang i tingene.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-12-14:
Ja, der er et bygningsreglement, der gælder i hele landet, ligesom der kan være nogle velfærdsregler for svin, der er ens i hele landet.
Men i forhold til hvad det er for en vækst, man vælger i den enkelte kommune, så har jeg det da helt trygt med, at man selv kan vælge den, sådan at der måske var en mindre eller større byvækst i Broby end i andre gennemsnitlige byer på Fyn.
Det er sådan set det, jeg appellerer til.
Kan ordføreren ikke se, at det kommunale selvstyre godt kan håndtere at, hvad skal man sige, skulle forholde sig til, hvad det er for en udvikling, man vil have i sin egen kommune?
Erling Bonnesen (V), 2021-12-14:
Nej, det var tværtimod godt, at der var ensartede regler, så man ikke kunne, om man så må sige, shoppe rundt imellem de forskellige kommuner, fordi der så ville gå, om man så må sige, laveste fællesnævner i at lave regler, som kunne udsætte borgerne i den pågældende kommune for noget, som man ikke ønskede at skulle udsættes for.
Så er der nogle standardiserede regler, som skal overholdes, og dem fastsætter man så herfra.
Derfor skal der også, som jeg indledte med at sige, være én miljøpolitik; der skal ikke være 98 forskellige og tilfældige politikker.
René Christensen (DF), 2021-12-14:
Tak for det.
Og tak for forslaget.
Man kan jo kigge på forslaget og så tænke, at det sådan er for at hylde det kommunale selvstyre – at kommunerne skal have lov til at bestemme.
Så kan man jo undre sig over, at SF mente, at kommunerne i hvert fald ikke kunne finde ud af det med børnepasning.
Der var man simpelt hen i forhold til normeringerne nødt til fra Christiansborg at sige: Børnepasning magter I simpelt hen ikke ude i kommunerne; det må vi styre herinde fra Christiansborg; det skal man beslutte på Christiansborg.
Men når det handler om husdyrbrug og muslingeopdræt, har man sådan set mere forstand på det ude lokalt.
Det er jeg faktisk ikke enig i.
Man må også sige, når man hørte den debat, der var før, at det jo er rigtigt, at når der kommer sådan nogle tiltag – det kan også være en vej eller noget andet – vil der altid blive en lokal debat om, hvordan det påvirker miljø og natur og biodiversitet og alle de andre ting.
Og så tror jeg, man nemt kan falde i den grøft, hvor det er nemmere at sige nej.
Men så får vi jo heller ikke nogen udvikling.
Vi skal bare lige huske på, at de ting, vi taler om her, husdyrbrug og muslingeopdræt, faktisk er nogle af de ting, der gør, at man i forhold til finansloven kan beslutte, at man skal have minimumsnormeringer på daginstitutionsområdet.
Jeg er fuldstændig enig i, at man skal tænke sig meget om, når man laver de her produktionsarealer – om det er på land i forhold til husdyrbrug, eller det er til havs i forhold til muslingeopdræt – men det mener jeg helt klart er et ansvar, som vi har her på Christiansborg i forhold til at lave regelsættene for det.
Vi skal ikke kaste ansvaret fra os og lægge det ud i de enkelte byråd.
Det er et ansvar, som vi skal påtage os.
Men det er også vigtigt, at der sker noget i landdistrikterne, og nu er det jo altså sådan, at husdyrbrugene ligger i landdistrikterne, og det er gode, solide arbejdspladser, som også giver penge til det danske samfund.
Så vi kan ikke støtte forslaget her om at lægge ud til kommunerne, at de får vetoret mod husdyrbrug.
Og hvis det endelig var, at man sådan virkelig var for det kommunale selvstyre, skulle det også være sådan, at de skulle have vetoret for husdyrbrug og muslingeopdræt.
Der kunne jo også være en kommune derude, som sagde, at det er det, de rigtig, rigtig gerne vil, og at de vil gå på kompromis.
Det vil vi også gerne styre herindefra, og det mener vi sådan set også i Dansk Folkeparti – vi skal jo ikke have sådan et cowboyland, hvor man bare kan gøre hvad som helst derude.
Så vi kan desværre ikke støtte forslaget.
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2021-12-14:
Tak til ministeren for redegørelsen for synspunkterne.
Jeg vil sige, at der er mange af de samme argumenter, som også blev fremført i 2007, hvor forslaget sidste gang blev fremsat.
Det her er som udgangspunkt ikke et spørgsmål om en demokratiforståelse, men baggrunden for SF's forslag her handler mere om, at der gentagne gange har været, både i 2017 og senest også i 2021, en række eksempler på kommuner, hvor nogle partier har fået langtfra flertallet i stemmetal, men til gengæld har fået et klart flertal, når det gælder mandater.
Kritikken er også blevet fremført af professorerne Jørgen Elklit og Ulrik Kjær på den måde, at de mener, at der findes en mere retfærdig fordelingsmetode.
Så spørgsmålet til ministeren er: Er ministeren uenig i de konklusioner, som de to professorer har fremsat?
Peter Seier Christensen (NB), 2021-12-14:
SF vil give kommunerne en vetoret til at forbyde f.eks. muslingeopdræt, og begrundelsen er bl.a., at muslingeopdræt forurener fjorde og hav.
Men muslingeopdræt forbedrer jo vandmiljøet i de danske farvande, og der er samtidig et stort potentiale for produktion af muslinger som sunde, bæredygtige og miljøvenlige fødevarer.
Sådan lyder i hvert fald nogle af konklusionerne fra Miljø- og Fødevareministeriets rapport »Marine virkemidler – beskrivelse af virkemidlernes effekter og status for vidensgrundlag« fra maj i år.
Rapporten samler op på viden fra en lang række rapporter og forskningsprojekter om muslingeopdræt.
Jens Petersen er professor ved DTU Aqua og bidragyder til rapporten.
Han håber, at rapportens konklusioner vil være en øjenåbner og samtidig mane den sidste skepsis over for muslingeopdræt i jorden.
Han udtaler bl.a.: »Forskningen har gang på gang understreget det store potentiale i muslingeopdræt, og jeg har derfor været forundret over, at muslingeopdræt ofte er blevet præsenteret som en potentiel trussel mod miljø og natur.
Med den nye rapport i hånden ser jeg frem til, at vi kan få gang i en faglig og saglig debat om, hvordan vi skal bruge muslingeopdræt i fremtiden.«
Rapporten påviser bl.a., hvordan muslingeopdræt bidrager positivt til miljøet gennem hele produktionskæden.
Samtidig er muslinger en animalsk fødevare med et af de laveste CO 2 -aftryk, bl.a. fordi de hverken fodres eller medicineres.
I forhold til husdyrbrug regulerer husdyrloven fra 2019 dette spørgsmål om husdyrbrug og anvendelse af gødning.
Loven er landsdækkende og skal medvirke til at værne om natur, miljø og landskab ensartet over hele Danmark.
Så kan udviklingen af husdyrproduktion og anvendelse af gødning ske på et bæredygtigt grundlag i respekt for menneskers livsvilkår og for bevarelse af dyre- og plantelivet ud fra ensartede og gennemskuelige regler.
Husdyrloven giver således den enkelte landmand uanset bopæl adgang til information og rettigheder angående fremme af den bedst tilgængelige teknologi.
Jeg er enig med miljøministeren, når hun udtaler, at ansøgere om produktion af husdyr- og muslingeopdræt skal mødes med de samme krav i hele landet.
At give kommunerne mulighed for eller vetoret over for at kunne meddele afslag alene ud fra en helhedsvurdering, hvor man f.eks. kan lægge vægt på, at man ikke ønsker yderligere husdyrproduktion i kommunen, vil skabe usikre rammer for erhvervet og for naboerne.
Der vil opstå store forskelle fra kommune til kommune, hvis SF får opbakning til B 18.
Derfor bliver det et nej tak til B 18 fra Nye Borgerlige.
Tak for ordet.
Per Larsen (KF), 2021-12-14:
Tak for det, formand.
SF foreslår, at det skal være op til kommunerne, om der skal kunne drives landbrug med animalsk fødevareproduktion på landet og opdrættes muslinger i fjordene og de kystnære områder.
Vi skal tværtimod aflevere naturen i bedre stand, end vi modtog den.
Derfor skal vi selvfølgelig også sikre, at miljøbeskyttelseslovens krav om vvm, altså vurderingen af virkningen på miljøet, opfylder de krav, vi her i Folketinget stiller.
Vi skal også sikre kulturlandskaberne, så digerne ikke gennembrydes og gravhøjene og andre fortidsminder ikke beskadiges.
Her kneb det så med opbakningen til at rense spildevandet fra byerne, og her var SF desværre ikke særlig behjælpelige.
Der udledes jo i Danmark en masse fosfor, som eksempelvis er noget, man renser spildevandet for i Tyskland.
Vi ved jo også, at der ofte ledes tusindvis af kubikmeter urenset spildevand direkte ud i fjordene og havmiljøet, hvis der kommer meget nedbør på kort tid.
Det vil vi bestemt også gerne have SF's hjælp til at få standset.
Men når det kommer til kommunernes vetoret, i forhold til om der må være malkekvæg, eller om der må opdrættes kyllinger på landet eller opdrættes muslinger i vandmiljøet, så er det alt for stor en magt at give kommunerne.
Konsekvenserne ville i min optik simpelt hen være uoverskuelige.
Det, der i den her valgperiode – nu har vi jo lige været til kommunalvalg – ville kunne være lovligt, ville jo så i en kommende valgperiode med et nyt byråd måske kunne forhindres.
Her er jeg sikker på, at det ville blive næsten umuligt at få finansieret de erhverv, som SF har modstand imod.
Vi er simpelt hen nødt til at have nogle nationale niveauer, hvor lovgivningen er ens.
Alt andet vil være dræbende for erhvervslivet.
Derfor er jeg da også taknemlig for, at ministeren sætter foden ned her.
I Det Konservative Folkeparti kommer vi til at stemme imod SF's forslag.
Zenia Stampe (RV), 2021-12-14:
Først vil jeg sige, at jeg aldrig har hørt nogen på landet klage over, at der blev bygget en ny skole, heller ikke selv om den var stor.
Jeg tror faktisk, det er et drømmescenarie for mange små landsbysamfund at have en stor lokal skole.
Når det handler om, hvad der overhovedet skal bygges, og om industri, så vil jeg først sige, at der jo skal bygges, men der kan planlægges.
Det er jo det, vi gør med industri.
Der har vi industrizoner, og der gælder særlige regler, og man har som kommune indflydelse på, hvor de skal ligge, og så kan man planlægge.
Det kan man jo ikke med landbruget, for der har de bare ret til at etablere sig, hvis de overholder de der lugtgenekrav osv. osv.
Så tror jeg altså heller ikke uden overhovedet at være ekspert i planloven, industri osv., at man helt på samme måde bare lige pludselig kan opføre en kæmpe fabrik på landet.
Der tror jeg nok, at der vil være nogle krav i forhold til naboer osv., hvad der ikke er, når det lige præcis drejer sig om en svinefabrik.
For det er landbrug, og der er der nogle andre rettigheder, end der er for industrien, så vidt jeg ved.
Det var måske der, man skulle lade sig inspirere lidt mere af lovgivningen på industriens område, for landbruget er blevet en industri.
René Christensen (DF), 2021-12-14:
Det er bare lige helt kort, og jeg har nok kun en enkelt bemærkning.
Det, ordføreren siger, er jo, at ude i provinsen, ude på landet, skal man ikke bygge store bygninger, for så kommer der masser af biler, og der bliver trafik og tung transport, og det er alt sammen noget værre noget.
Jamen hvad må der så bygges derude?
Hvad så med en stor ny folkeskole ude i et landdistrikt, hvor der kommer busser og alt muligt om morgenen med skolebørn og folk, der sætter deres børn af, hvilket skaber en masse infrastruktur, eller hvad med en vindmøllefabrik, man vil lægge ude i provinsen?
Mener ordføreren virkelig, at man ikke må lave store byggerier i provinsen mere, og at det kun skal ske inde omkring de store byer?
For så tror jeg faktisk ikke, at der sker det, at der er noget at komme efter for landbefolkningen.
Så sker der jo faktisk det, at man affolker vores provinsområder.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-12-14:
Ordføreren er ligesom med i det kor, der synes, at det skal være ens i alle kommuner.
Nu har ordføreren jo tidligere været borgmester i en mindre kommune på Fyn.
Var det ikke rimeligt, at der var den forskellighed med hensyn til at lave lokalplanlægning i forskellige kommuner?
Britt Bager (KF), 2021-12-14:
Tak, formand.
Det har vi set senest ved nedslagtningen af minkerhvervet i Danmark, og det er fortsat vigtigt, at vi sikrer, at borgernes rettigheder bliver styrket.
Ekspropriation er noget af det mest indgribende, man som borger kan blive udsat for.
Det kan sætte ens liv fuldstændig på standby, hvis vi her i Folketinget beslutter at opføre en ny vej, udvide en eksisterende vej eller tage nye, støjende flytyper i brug.
Den private ejendomsret er helt afgørende og central i et liberalt demokrati, og derfor bakker Det Konservative Folkeparti også op om at styrke borgernes retssikkerhed endnu mere på det her område.
Borgerne skal sikres gennemskuelige og ordentlige processer omkring ekspropriation, for vi glemmer lidt for ofte, at staten er til for borgerne og ikke omvendt.
For mange borgere oplever i deres møde med det offentlige, at de skal bruge mange ressourcer i et meget indviklet system.
For Det Konservative Folkeparti er det en ambition, at vi får et system, der i højere grad udtrykker, at systemet er til for borgeren, og ikke omvendt.
Derfor mener vi også, at der er rigtig gode takter i det her forslag.
Vi bakker op om, at der skal ses på det her hurtigt, og vi bakker op om Venstres forslag.