runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-01-13:
Jeg bed mærke i, at ordføreren omtalte det her som et fiktivt problem.
Jeg vil gerne have Venstres uddybning af, hvad der er det fiktive problem ved det her.
Jeg synes, det er ærgerligt for debatten, hvis Venstre anser lige præcis det her som værende et fiktivt problem.
Og så vil jeg gerne vide, hvorfra ordføreren ved, at det her skulle være grundlovsstridigt.
Pernille Bendixen (DF), 2017-01-13:
Men er det så løbet løbsk i forhold til eksempelvis burkinier?
For det spørgsmål har jeg da i hvert fald oplevet at ministeren har blandet sig i.
Og der er jo egentlig for så vidt også, hvis man definerer det sådan, tale om en lokal debat.
Inger Støjberg (V), 2017-01-13:
Jeg kan i hvert fald sige, at jeg ikke mener, at det er løbet løbsk endnu på det her felt – i og med at jeg ikke sådan lige umiddelbart kan se, at der er poppet sager op.
Så jeg tror ikke, man kan sige, at det er løbet løbsk i den her forbindelse.
Lad mig sige det sådan.
Pernille Bendixen (DF), 2017-01-13:
Mange tak for det.
Ministeren går meget op i det her med det kommunale selvstyre, og det tror jeg for så vidt vi i udgangspunktet er enige om.
Men er det ikke sådan, at der på et eller andet plan må være en eller anden grænse for det kommunale selvstyre, altså at man ganske enkelt må trække en streg i sandet?
Det kan jo løbe fuldstændig løbsk, hvis ikke vi blander os.
Så har ministeren en eller anden definerbar grænse for, hvornår vi har tilladelse til at blande os i det kommunale selvstyre?
Inger Støjberg (V), 2017-01-13:
Jamen altså, så kunne jeg jo sige, at det f.eks. kunne være i forbindelse med de 40 stramninger, som vi har gennemført, og som Dansk Folkeparti jo trods alt har stemt for alle 40 af.
Mig bekendt har jeg ikke diskuteret minareter før, så jeg ved ikke helt, hvad det er, hr. Claus Kvist Hansen hentyder til her.
Det har sådan set ikke været en debat, der har fyldt særlig meget for mig tidligere, så jeg ved ikke lige præcis, hvor man vil hen med det.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-01-13:
En løve kunne jo f.eks. være en, som står lidt ved de ord, som man fortæller til pressen uden for Folketingssalen.
Og der tænker jeg, at vi her har en sag, som jeg kunne forestille mig at ministeren egentlig inderst inde faktisk står bag.
Og der kunne det da være dejligt at høre ministeren også stå bag det på talerstolen.
Inger Støjberg (V), 2017-01-13:
Det kan jeg have svært ved, i og med jeg ikke kender definitionen på en løve i den her forbindelse.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-01-13:
Tak for det.
Nu er det blevet populært at kaste redningskranse ind.
Jeg vil gerne besvare et spørgsmål, som ministeren egentlig stillede før, nemlig det her spørgsmål om pondus og om, hvorfor tingene ikke kan ordnes lokalt.
Jeg har en smule erfaring fra byrådsarbejde, og min erfaring er, at man tværtimod, især i Venstre, kigger på, hvad der foregår på Christiansborg, og så indretter man sig derefter.
Så til den påvirkning og den lokale diskussion, som ministeren efterspørger: Jeg tror måske, man efterspørger nogle lidt klarere retningslinjer og signaler fra Christiansborgs side, og der tænker jeg jo, at et godt emne kunne være fra ministerens side at have en fuldstændig klokkeklar holdning til minareter.
En ting, jeg gerne vil spørge ministeren om, er, at jeg har bemærket ministeren igennem efterhånden lang tid springe op som en løve uden for Folketingssalen og falde ned som et lam inde i salen.
Hvornår ser vi løven på talerstolen?
Det er det, jeg efterlyser.
Josephine Fock (ALT), 2017-01-13:
Det er jeg rigtig glad for at høre.
Så vil jeg også høre ministerens holdning til, at der står således i bemærkningerne, og om det ikke er med til at fremme den adskillelse, som Dansk Folkeparti i virkeligheden selv taler imod.
Synes ministeren ikke, at det er problematisk, at der bliver brugt de her formuleringer i de her bemærkninger?
Inger Støjberg (V), 2017-01-13:
Ja, det kan man godt.
Josephine Fock (ALT), 2017-01-13:
Tak, og tak til ministeren.
Jeg er rigtig glad for, at ministeren ikke bakker op om det her beslutningsforslag.
Det skal ikke være nogen hemmelighed.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre ministeren om, er, at der i bemærkningerne til forslaget står, at synlige og markante islamistiske symboler bidrager negativt til samfundsudviklingen ved at understrege forskellene – og så kommer det – mellem muslimer og danskere.
Jeg vil gerne høre, om ministeren er enig med mig i, at man godt kan være dansker og samtidig være muslim.
Inger Støjberg (V), 2017-01-13:
Nu betvivler jeg sådan set overhovedet ikke hr. Alex Ahrendtsens oplysninger her, og jeg kan oplyse hr. Alex Ahrendtsen om, at jeg også selv går en del op i den slags.
Når det er sagt, mener jeg bare ikke – det er jo deri, vi er uenige – at det skal bestemmes fra Christiansborg.
Det kan bestemmes lokalt.
Og jeg mener ikke nødvendigvis, at alting skal besluttes fra Christiansborgs side og dermed fra lovgivningens side.
Men det er jo ikke, fordi det her er et ureguleret felt.
Der er jo netop en demokratisk proces, når man udarbejder lokalplaner.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-01-13:
Jeg tror faktisk, at ministeren tit og ofte har behov for at blive reddet af Koranen, for ministeren ved for lidt om, hvad Koranen egentlig indebærer.
Ministeren har jo ikke ønsket at svare på spørgsmålet.
Når jeg nu har stillet det spørgsmål, der indeholder en ganske klar henvisning til, hvordan man kan forbyde minareter, fordi det ikke er noget, der er indeholdt i Koranen, hvorfor vil ministeren så ikke gøre det?
Det er det ene.
Det andet er, at på baggrund af de oplysninger, jeg har givet, vil ministeren så bede sit ministerium om at finde ud af, om det er rigtigt, hvad jeg står her og siger, og så på den baggrund undersøge, om det kunne lade sig gøre?
Inger Støjberg (V), 2017-01-13:
Ja, det var netop en debat, som jeg rejste, og man løste det så efterfølgende lokalt ved jo netop at gøre op med den kønsopdelte svømning.
Det synes jeg lige præcis er et af de rigtig gode eksempler på, at kommunalbestyrelserne selv kan løse nogle af de her spørgsmål, uden at vi behøver at lovgive om det, men at vi jo godt kan debattere det med hinanden.
Så det er faktisk lige nøjagtig spot on og lige præcis et rigtig godt eksempel på, hvorfor vi ikke skal lovgive om alting.
Marcus Knuth (V), 2017-01-13:
Jamen det er da netop en diskussion om det kommunale selvstyre.
P.t har vi kommunalt selvstyre, som ikke har tilladt en eneste minaret, hvorfra der bliver kaldt til bøn, ikke en eneste – det eksisterer ikke i Danmark.
Er det ikke et ganske udmærket tegn på, at det kommunale selvstyre fungerer fint, og at vi ikke har et problem med minareter, hvorfra der bliver kaldt til bøn.
Men problemet er der ikke, det er jo et fiktivt problem, som Dansk Folkeparti rejser her.
Det er et fiktivt problem, fordi vores lokale byråd har styr på situationen.
Derer ikke minareter, hvorfra der bliver kaldt til bøn.
Christian Langballe (DF), 2017-01-13:
Altså, undskyld mig, men det her bliver lidt urkomisk.
Nu er det altså kommet til at dreje sig om det kommunale selvstyre, altså som om vi skulle være modstandere af det kommunale selvstyre – det er jo helt barokt.
Det er en helt barok diskussion.
Al respekt for kommunalbestyrelser, al respekt for deres frihed til at varetage, hvordan forholdene skal være i deres kommune, men det her er altså bare et nationalt anliggende.
Så kan man mene, at et forbud vil komme i vejen, men man kan da ikke gøre det til en diskussion om det kommunale selvstyre.
Kom nu ind i kampen!
Marcus Knuth (V), 2017-01-13:
For det første er det jo fuldstændig ude i hampen at sammenligne Danmarks udlændingepolitik og Sveriges udlændingepolitik.
Så at sige, at noget foregår i Malmø, og derfor kommer det til at ske på den anden side af Øresundsbroen, er jo ikke relevant.
I forhold til at gå ind og lave en hypotetisk situation og sige, hvad nu hvis alle vore byråd rundtomkring i Danmark begynder at tillade minareter, vil jeg sige, at det jo ikke er i den retning, vi overhovedet bevæger os.
Vi bevæger os i den anden retning.
Lad os så sige hypotetisk, at det skete, at der var et byråd, der gik ud og tillod det, jamen så skulle vi tage et opgør med hele den beslutningskompetence, som byrådene har.
Og i så fald, så lad os tage en snak om det, men altså, vi er jo ikke derhenne på nuværende tidspunkt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-01-13:
Nu er der jo Venstrekommunalbestyrelsesmedlemmer, der går ind for kønsadskilt svømmeundervisning, så helt ude i skoven er det jo ikke.
Men jeg vil gerne gentage mit spørgsmål, som ikke er hypotetisk, for som andre har peget på, skal man jo bare til Malmø, hvor der bliver kaldt til bøn fra minareter.
Så mit spørgsmålet er igen: Når ordføreren nu synes, det er så forstyrrende et element, ville det så ikke være god politik på forhånd at sørge for, at det slet ikke kommer til at ske, så ordføreren ikke bliver stærkt forstyrret i sin dagligdag, hvis han en dag skulle møde det?
Marcus Knuth (V), 2017-01-13:
Jeg er ikke tilhænger af minareter, hvor der bliver kaldt til bøn, og lad mig lige understrege, at mig bekendt er der ikke en eneste minaret, hvor der bliver kaldt bøn fra en højttaler fem gange dagligt.
Det er der ikke.
Det er jo et fuldstændig absurd spørgsmål.
Jeg kan ikke forestille mig en situation, hvor Venstres byrådsmedlemmer pludselig bliver fans af minareter, hvor der bliver kaldt til bøn.
Så det er jo et fuldstændig – jeg vil ikke sige tåbeligt spørgsmål – men det er i hvert fald et meget irrelevant spørgsmål.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-01-13:
Jeg bed mærke i, at ordføreren synes, at kalden fra minareter er et stærkt forstyrrende element i dagligdagen.
Det var ordene.
Når det nu er sådan, vil ordføreren så efterfølgende forbyde kald fra en minaret, hvis det skulle vise sig, at der var et Venstreflertal ude i en kommune, der besluttede, at man godt måtte?
Ville ordføreren så gå ind og blande sig, når ordføreren nu synes, det er et stærkt forstyrrende element i dagligdagen?
Marcus Knuth (V), 2017-01-13:
Den tanke er jeg sådan set meget, meget positiv over for.
Jeg kan huske, at da jeg arbejdede i Afghanistan i Kabul, lå der en moské lige ved siden af den danske ambassade i Kabul.
Der blev indkaldt til bøn fem gange dagligt, og hvis man ikke er muslim, er det mildest talt stærkt forstyrrende.
Derfor er jeg glad for, at vi ikke har den slags i Danmark, og jeg ønsker heller ikke, at vi skal se det.
Derfor går regeringen også ind for en stærk indsats mod islamisme.
Jeg synes, ministeren har været inde på det allerede, så jeg vil ikke gå i dybden med det, men når det kommer til minareter, er det nu engang ikke noget, som bliver besluttet her i Folketinget.
Vi har kommunalbestyrelser siddende rundtomkring i Danmark, og det er nu engang dem, der tager beslutninger om og krav til lokale bygningers udseende og højde, og det gælder altså også minareter.
Hvis det var sådan, at Dansk Folkeparti var kommet med et fuldt finansieret beslutningsforslag om, at vi skulle fordoble antallet af lokale skoler hjemme på Lolland hen over hovedet på kommunalbestyrelsen, så ville jeg sige: Det er jeg rigtig positiv over for, men vi har jo altså en kommunalbestyrelse, som tager de beslutninger.
Det er ikke noget, der skal besluttes i Folketinget.
Af den årsag kan vi ikke støtte det her forslag, for det vil være direkte at tryne vores lokale byråd ude i Danmark.
Jeg har fuld tillid til, at de byrådsmedlemmer fra Venstre, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet, der sidder udeomkring i Danmark, selvfølgelig aldrig vil tage en beslutning, der gør, at vi pludselig som ved siden af den danske ambassade i Kabul har en minaret, hvor der bliver kaldt til bøn for fuld volumen, så det kan høres i flere kilometers omkreds, fem gange dagligt.
Det kan jeg ikke forestille mig kommer til at ske.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Men samtidig vil jeg gerne understrege, som ministeren også har gjort, at vi jo altså har indført den nok strammeste asyl- og udlændingepolitik på dele af udlændingeområdet
nogen sinde i danmarkshistorien.
Så det er jo ikke, fordi vi ikke sætter hårdt ind, men jeg mener bare ikke, vi skal gå ind og blande os i, hvad vores lokale kommunalbestyrelser har af beføjelser.
Hvis det er det, vi ønsker, så skal vi tage et opgør med hele det kommunale selvstyre, og hvis det er det, Dansk Folkeparti ønsker, så kan vi godt tage snakken.
Det er ikke noget, jeg vil være interesseret i, men jeg har i hvert fald fuld tillid til, at vores lokale byrådsmedlemmer ude omkring i Danmark sørger for, at vi ikke kommer til at have minareter, hvor der bliver kaldt til bøn.
Det har vi altså heller ikke i dag.
Dan Jørgensen (S), 2017-01-13:
Jeg kan godt se, at det må være træls, hvis man har siddet og forberedt sig og lært sig selv svære udtryk og alt muligt andet, at man så ikke kan få dem brugt.
Men jeg henviste faktisk ikke til religionsfriheden i min tale.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-01-13:
Når vi nu så kan hjælpe både ministeren og hr. Dan Jørgensen på det ene punkt, nemlig hvad angår religionen, og sige, at der slet ikke er behov for minareter, hvorfor i alverden vil man så ikke tage imod den udstrakte hånd?
Er det, fordi Socialdemokratiet er gået fra at være slappere til at være hemmelige slappere, eller hvad er det, der sker?
Tag dog imod, så vi kan forbyde de her minareter.
Der er slet ikke behov for dem, og islam vil ikke engang selv have dem.
I henviser selv til religionsfriheden, og her giver vi jer så et godt argument.
Dan Jørgensen (S), 2017-01-13:
Nu har hverken jeg eller for den sags skyld ministeren sagt, at vi var imod det her forbud under henvisning til noget, der skulle stå i Koranen.
Så derfor virker det lidt underligt, at fordi spørgeren kan komme med en masse citater og redegøre for, hvad der står i Koranen, skulle vi lige pludselig skifte holdning.
Nej, i modsætning til hvad ordføreren måske mener – det ved jeg ikke – er det sådan set ikke under henvisning til noget som helst, der står i nogen hellige skrifter, at vi laver lovgivning her i huset, i hvert fald ikke i mit parti.
Så nej, det ændrer intet som helst.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-01-13:
Jeg kunne godt tænke mig at stille et spørgsmål i forlængelse af spørgsmålet til ministeren, nemlig om vi ikke bare skal tage udgangspunkt i, hvad islam selv siger med hensyn til sine moskeer.
Vil det ikke være fornuftigt, at ministeren og Socialdemokratiet med hr. Dan Jørgensen i spidsen får opklaret, om det forholder sig sådan, som jeg sagde tidligere, nemlig at der kun er to ting, der er fornødne, nemlig qiblaen og minbaren, for at man har en moské?
Man behøver slet ikke minareterne, så vi kan lige så godt forbyde dem.
Ville det ikke være smart, at vi fik undersøgt det, så vi alle sammen kunne blive klogere, og så vi derefter kunne tage stilling til sagen på et oplyst grundlag?
Vil Socialdemokratiets ordfører, hr. Dan Jørgensen, ikke være med til det?
Dan Jørgensen (S), 2017-01-13:
Jeg har endda besøgt en sammen med ordføreren i Jordan.
Der er rigtig mange ting, der foregik i Jordan, som ikke foregår i Danmark i dag, og som jeg ikke synes vi behøver at lave lovgivning om for præventivt at forhindre, at det kommer til at ske.
Martin Henriksen (DF), 2017-01-13:
Vi ved i hvert fald, at der er blevet givet tilladelse til det i andre lande.
Jeg har selv haft – i gåseøjne – fornøjelsen af at besøge en moské i Malmø, hvor de også var glade for det, for der kaldte de også til bøn med jævne mellemrum.
Så det forekommer jo i landene omkring os, og det er jo meget godt at være på forkant med situationen.
Vi har jo set ude i kommunerne, hvordan man eksempelvis, selv om jeg kan forstå, at det er Socialdemokratiets officielle holdning, det kan godt være, jeg tager fejl, er modstander af kønsadskilt svømmeundervisning i svømmehaller, fordi man synes, at det fremmer et bestemt kvindesynspunkt, som man er modstander af.
Men det har man jo ude lokalt givet tilladelse til, så hvis ikke man sådan er på forkant med situationen, risikerer man jo lige pludselig, at det løber løbsk.
Så der er egentlig masser af eksempler på, at man ikke har været på forkant med situationen, og så er spørgsmålet bare: Vil Socialdemokratiet ikke være det på det her område, især når de kan se, at det sker i landene omkring os?
Dan Jørgensen (S), 2017-01-13:
For at forstå, hvad ordføreren mener problemet er, tror jeg lige, at jeg bliver nødt til at stille et uddybende spørgsmål.
Kan ordføreren komme med nogen eksempler på, at det foregår?
Martin Henriksen (DF), 2017-01-13:
Tak for det.
Det kommer ikke som den store overraskelse, at Socialdemokratiet ikke kan støtte beslutningsforslaget, men jeg kunne godt tænke mig at høre, om ikke Socialdemokratiet er indstillet på at lave nogle regler, der gør, at man ikke har mulighed for at indkalde til muslimsk bøn i det offentlige rum.
Jeg går ud fra, at Socialdemokratiet har den opfattelse, at det skal man ikke kunne gøre.
Ville det ikke være betryggende, hvis det var sådan, at man herinde fra Folketinget havde sikkerhed for, at det kunne man ikke give tilladelse til ude lokalt?
Dan Jørgensen (S), 2017-01-13:
Tak for det.
Jeg skal gøre det ganske kort.
Socialdemokratiet kan ikke støtte forslaget, og det kan vi ikke af samme årsag, som ministeren redegjorde for i sit udmærkede indlæg, nemlig det faktum, at vi jo klarer den slags beslutninger ganske godt og ganske fint i det lokale demokrati i Danmark.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-01-13:
Det kan jeg sådan set ikke afvise, men jeg vil gerne tage en nærmere drøftelse af det.
Det er ikke noget, vi har forholdt os til, så jeg vil ikke stå heroppe og sige ja eller nej til det ene eller det andet.
Det kunne godt være et element, som det kunne være interessant at se på.
Jeg synes bare, det vigtigste er, at vi anerkender, at de dygtige forskere, vi har, som har bevist, at de er dygtige, skal bruge deres tid på at forske og ikke på at skrive nye ansøgninger hele tiden.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-01-13:
Ja, det er naturligvis en oprigtig og interessant holdning at have.
Altså, jeg mener ikke, det i sig selv er problematisk, at vi også beder vores dygtigste forskere om at skrive ansøgninger, der udpensler og understreger, hvorfor de skal have midler til netop det her projekt, netop for at sikre, at den bedste idé vinder.
Det bliver problematisk i det omfang, at midlernes størrelse ikke står mål med ansøgningernes omfang.
Det Frie Forskningsråd, som snart skifter navn, og det skal vi til at vænne os til, har jo lavet en model, hvorefter man kan søge så og så mange gange, og er ideerne tilstrækkelig vage, jamen så er man ude af puljen.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-01-13:
Men det er jo et problemfelt, som jeg konstaterer, og den løsningsmodel, som vi finder mest nærliggende, er en løsningsmodel, der simpelt hen handler om at få tilliden tilbage til vores forskere.
Jeg siger jo ikke, at vi skal give carte blanche til enhver, der henvender sig for første gang, men gøre det, hvis vi har forskere som Eske Willerslev.
Eske Willerslev er et fremragende eksempel på, at man stadig væk skal kæmpe for sine forskningspenge i Danmark.
Han er en anerkendt forsker i hele verden, og han skal stadig væk kæmpe på lige fod med kolleger, som jo i øvrigt indbyrdes er hinandens værste konkurrenter, for at få midler til sin forskning, og det synes jeg ikke vi kan være bekendt.
Så hvorfor ikke sige til nogle af de dygtigste forskere, vi har: Værsgo.
Her har I en periode, hvor I kan få lov til at forske frit.
Vi tror simpelt hen bare på, at det vil skabe bedre forskning.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-01-13:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg blev lidt interesseret, da ordføreren ad flere omgange bemærkede, at man fra Alternativets side finder det problematisk, at forskerne i høj grad er nødt til at søge midler og ofte må gøre det i konkurrence med andre forskere.
Og jeg vil da følge ordførerens kritik så langt, at jeg i det omfang, at anerkendelsesprocenterne er meget små, åbenlyst finder grund til at påpege, at der i hvert fald er tale om en del spildt arbejde.
Jeg blev så lidt bekymret, da ordføreren nævnte en løsningsmodel lidt a la Statens Kunstråd, hvor man kan give sådan nogle ikke livslange, men 10-årige bevillinger uden at stille de helt store krav.
Ser ordføreren andre muligheder for at løse den problematik?
Eller er det mere et problemfelt, ordføreren konstaterer?
Henrik Dahl (LA), 2017-01-13:
Danske forskere og forskningsadministratorer kan jo med sindsro planlægge ud fra, at regeringen har tænkt sig at overholde Barcelonamålsætningen, så derfor vil der ikke komme de her vanvittige fluktuationer, som ligesom er bygget ind i spørgsmålet.
Så vil jeg sige, at jeg jo i min tale sagde, at der har været bygget en logik ind i systemet, så det kun har kunnet fungere under ekspansive vilkår.
Og det kan ikke være rigtigt, at man kun kan agere, når der er ekspansion.
Det er nødvendigt, at man også forstår, at der ikke kan garanteres evig ekspansion alle steder.
Det er umuligt.
Det må man være professionel nok til at indrette sig på.
Henrik Dahl (LA), 2017-01-13:
1 pct. af bruttonationalproduktet er ikke småpenge, og derfor må jeg også protestere mod ideen om, at man sådan fuldstændig udsulter og dræner sektoren.
Man overholder Barcelonamålsætningen, og det er vi jo mange der synes er en rigtig god idé.
Det siger sig selv.
Så der er jo en automatik bygget ind i Barcelonamålsætningen, som gør, at hvis man lykkes – hvad man forhåbentlig gør – med strategien med at sætte BNP op, altså få mere vækst, så vil der selvfølgelig også tilfalde universitetssektoren flere penge.
Mette Reissmann (S), 2017-01-13:
Jeg er også ligesom hr. Henrik Dahl optaget af kvaliteten i vores forskningsmiljøer og på vores videregående uddannelser, og jeg drøfter gerne med Liberal Alliance og hr. Henrik Dahl videre om, hvorledes vi kan optimere lige præcis de ting. I går var vi jo sammen på en tur til Sverige, til Lund, og i øvrigt også lige uden for Lund, for at besøge netop ESS.
Og jeg berørte jo også i min tale min bekymring om lige præcis de massive investeringer, der har været gjort fra dansk og svensk side i den her forskningsinfrastrukturfacilitet – den er også nævnt i redegørelsen.
Jeg vil bare spørge hr. Henrik Dahl, hvordan hr. Henrik Dahl mener at vi skal kunne høste frugterne af den massive investering, som vi har gjort, når vi med den anden hånd – og det er hr. Henrik Dahls eget parti også med til nu – fuldstændig dræner det økonomiske grundlag for talentfulde forskere i vores forskningsmiljøer.
Altså, så kommer disse faciliteter, som vi jo besigtigede i går – i hvert fald grundstenen til dem – til at stå fuldstændig uberørte.
Hvordan hænger de to ting sammen i hr. Henrik Dahls univers?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-01-13:
Jeg synes bare, der er meget stor forskel på 0 kr. og 21,6 mia. kr.
Det skal være mit svar.
Mette Reissmann (S), 2017-01-13:
Nu er det jo altid lettere at stå og hovere og i øvrigt ikke tage tingene alvorligt.
Jeg synes, det her er noget, der skal tages meget alvorligt.
Og jeg vil nok sige til det om nok penge, at det jo er et spørgsmål om politisk prioritering.
Der kan jeg jo bare konstatere, at regeringen ønsker at prioritere skattelettelser og andet, som i hvert fald tilgodeser nogle områder, som Socialdemokratiet ikke støtter op om.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvordan kan man, sådan som det er anført i redegørelsen, fastholde et fortsat højt niveau i dansk forskning, når man markant beskærer de midler, der gør, at vi kan støtte de mest talentfulde forskere og deres excellente forskning?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Regeringen og ordføreren bliver ved med at sige, at man kan få kvalitet for 0 kr.
Det forstår jeg ikke.
Det kan man jo kalde noget af en langsigtet profeti, vil jeg sige.
Vi har trods alt et budget, som går år for år i det her land, og det gør forskningsbudgetterne også, og det gør folk ude på uddannelsesinstitutionerne.
De skal altså ligge og planlægge ind i en tom kasse, hvor de ikke har mulighed for ligesom at planlægge ret meget mere nøje, end hvis man skulle følge regeringspartiet Liberal Alliances filosofi. Jeg kunne godt tænke mig at spørge om det, at Danmarks Forsknings- og Innovationspolitiske Råd peger på en såkaldt timeglaseffekt, hvor det er sådan, at det betyder, at midlerne til forskere er størst i bunden og i toppen.
Det gør, at vi ikke kan få de dygtige forskere løftet videre i systemet, og Danmark taber jo altså potentielt en stor talentmasse.