runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Valentin (SF), 2022-03-15:
Det kunne det muligvis godt.
Nu er vi lige midt i en hastebehandling, og det hele går lidt stærkt, så jeg tror ikke lige, jeg vil lave den helt færdige finansiering her på mit papir oppe fra talerstolen.
Men jeg vil meget gerne gå i en dialog med Enhedslisten om, om man eventuelt kunne lave sådan noget.
Nu er Enhedslisten så ikke med i det nationale kompromis, så derfor er situationen selvfølgelig lidt anderledes.
Men jeg åben over for, at man kan finde nogle andre finansieringskilder.
Jeg synes i hvert fald, at den store finansiering fra udviklingsbistanden, der er lagt op til nu, er ret problematisk.
Kathrine Olldag (RV), 2022-03-15:
Tak for det, formand.
Det er godt nok gået stærkt.
Det er ikke længe siden, vi slet ikke havde Ukraine på lystavlen.
Og se, hvor hurtigt, og se, hvad vi kan, og hvor effektive vi rent faktisk kan være, når vi har en umiddelbar krise og en krig på vores dørtrin.
Det synes jeg i sig selv politisk lover godt for et fremtidigt samarbejde mellem partierne.
Vi behandler i dag et lovforslag, som giver personer, der er fordrevet fra Ukraine, mulighed for en værdig og tryg tilværelse i Danmark, væk fra asylcentrene og med hurtig adgang til arbejde, skole og velfærdsydelser.
Vi står klar med åbne arme, og vi møder ukrainerne med empati, barmhjertighed og medmenneskelighed.
Men jeg kan ikke stå her uden samtidig at italesætte kontrasten til, hvordan vi modtager andre flygtninge, og den åbenlyse forskelsbehandling, der finder sted.
Da syrerne kom til Danmark, talte vi om en flygtningekrise.
De blev mødt af smykkelov og det såkaldte paradigmeskifte, som fortæller dem, at de ikke velkomne, og at de, så snart det overhovedet er muligt, skal rejse hjem igen, uanset om de i mellemtiden har gjort alt, hvad der står i deres magt, for at integrere sig i vores samfund.
For os i Radikale Venstre er det vigtigt at understrege, at en flygtning er en flygtning, uanset hvor man er flygtet fra.
Det udelukker bare ikke, at vi ikke har lyst til at stemme imod en særlov for ukrainerne.
Det er mit håb, at den varme og åbenhed, der vises de ukrainske flygtninge, også vil brede sig til at gælde alle på flugt, og jeg er i dag også nødt til at rose lovforslaget, som i bund og grund er et stor frikommuneforsøg.
Jeg håber, vi kommer til at se, at indsatsen i højere grad end i dag bliver tilpasset den enkeltes behov, og at der kommer stort ejerskab til integrationsindsatsen ude i kommunerne og i civilsamfundet.
Samtidig har jeg lyst til at rose embedsværket – jeg ved, I ikke har sovet særlig meget – som på rekordtid jo er lykkedes med at lave et omfattende lovforslag, som forhåbentlig vil fungere ude i kommunerne.
Og det bliver spændende at se, hvordan kommunerne melder tilbage det rent faktisk implementeres.
Som integrationsordfører er jeg samtidig meget spændt på at følge, hvad den her modtagelse, som flygtningene vil få, når de hurtigt sluses ud i samfundet, vil få af betydning for ukrainernes integration i Danmark.
Jeg tror, vi kommer til at se, at vi står langt stærkere, når vi møder flygtninge med velvilje og åbenhed.
Det afgørende for os bliver nu at sikre, at så mange som mulig omfattes af lovforslaget og får adgang til midlertidig beskyttelse i Danmark.
Derfor kommer vi til at stemme for de ændringsforslag fra Enhedslisten, der udvider personkredsen.
Vi er samtidig bekymrede over, at finansieringen i så høj grad, som lovforslaget lægger op til, baseres på midler, der skulle gå til udviklingsbistand de fattigste steder i verden.
Men altså alt i alt tak for et godt samarbejde.
Tak for at knokle igennem i embedsværket.
I Radikale Venstre kommer vi aldrig nogen sinde til at stemme imod at hjælpe mennesker på flugt.
Derfor støtter vi lovforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-15:
Jeg hørte ordføreren indledningsvis anklage dansk udlændingepolitik for nu at være baseret på forskelsbehandling, vel at mærke med en negativ konnotation.
Der kom jeg til at tænke på: Er det ikke meget naturligt, at man behandler det forskellige forskelligt, altså at man siger, når man har at gøre med europæiske folk fra en religiøs og kulturel beslægtet del af verden, som vi selvfølgelig kan hjælpe, al den stund at vi kun har gode erfaringer derfra, giver det mening at åbne armene og åbne hjerterne, i modsætning til når vi har at gøre med de folk, som altovervejende kommer fra den muslimske verden, og som vi har rigtig, rigtig dårlige erfaringer med, baseret på både de økonomiske konsekvenser, erhvervsfrekvens, integration i bred forstand, deltagelse på arbejdsmarkedet osv.?
Altså, ville det i virkeligheden ikke være komplet vanvittigt at sige, at to så forskellige befolkningsgrupper skulle behandles ens?
Kathrine Olldag (RV), 2022-03-15:
Hver gang hr. Morten Messerschmidt åbner munden, kan jeg mærke, at der bare er forskel på Dansk Folkeparti og Radikale Venstre, og det er faktisk meget rart, for så får man sådan en fornemmelse af, hvem man selv er.
Jeg kommer f.eks. fra Vestjylland, og jeg kender også til de ukrainske arbejdere derovre og til deres ihærdighed, men de er her jo på erhvervsordninger.
Og det der med at hylde 40 millioner mennesker for at være arbejdsomme på baggrund af ukrainere, der er i Danmark på en erhvervsordning, synes jeg egentlig også er at forsimple dem som mennesker og som individer.
De er jo også forskellige, når de kommer hertil, og det må vi også være indstillet på at tage hånd om.
Så når hr. Morten Messerschmidt siger, at man skal behandle folk forskelligt, så siger vi: Nej, en flygtning er en flygtning, og når mennesker har behov for beskyttelse, skal de behandles ens, uanset hvilken religion der så måtte følge med.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-15:
Ja, og det er jo det tåbelige synspunkt, jeg gerne vil udstille.
Altså, kan fru Kathrine Olldag ikke tage os ind i den verden, hvor fire og fem på den måde kan blive lige?
Kathrine Olldag (RV), 2022-03-15:
Hvorfor er det, at hr. Morten Messerschmidt ikke vil anerkende, at der også er forskel på ukrainere?
Hele Østeuropa har jo store problemer med mafia f.eks., med organiseret kriminalitet.
Når vi kigger på billedet af, hvordan trafficking f.eks. i Danmark foregår, så ser vi jo, at det i meget overvejende grad sker via østeuropæiske bander fra forskellige østeuropæiske lande.
Derfor kan man ikke bare skære alle mennesker over en kam, hverken muslimer eller ukrainere.
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-15:
Tak til Radikales ordfører.
Jeg vil sige, at det er en sort dag for dansk politik i dag – virkelig en sort dag.
For hele venstrefløjen bortset fra Frie Grønne er i dag med til de facto at blåstemple forskelsbehandling.
Hele ugen har vi hørt støttepartierne råbe op om, at det er diskriminerende lovgivning, at det er forskelsbehandling.
Ja, i dag ser man så også Radikale Venstre og Enhedslisten i avisen sige, at de er sure over, at man tager pengene fra verdens fattigste mennesker til at finansiere den her lovgivning.
Og alligevel siger støttepartierne: Alt er galt med den her lovgivning, men vi vil støtte den alligevel.
Jeg forstår simpelt hen ikke logikken.
Hvis loven her er udtryk for forskelsbehandling, vil ordføreren så da i det mindste anerkende, at man stemmer for forskelsbehandling?
Kathrine Olldag (RV), 2022-03-15:
Nu kan jeg så også mærke, hvad forskellen er på Radikale og Frie Grønne, for Frie Grønne vil jo gerne nøjes med bare at være sure – sure over, at alle de andre venstrefløjspartier stemmer for den her lov, sure over, at vi siger, at det er forskelsbehandling, og at vi alligevel stemmer for – og kravler op på den høje hest og gør heller ikke andet end at være sure over, at vi synes, det er finansieret forkert.
Hvad gør vi?
Vi arbejder med den.
Vi stiller aktivt forslag om, hvilke andre typer af finansieringsmodeller der er.
Og hvad gør Frie Grønne andet end at gå på Facebook?
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-15:
Jeg kan sige, at det ikke kun er Frie Grønne, der er sure.
Refugees Welcome er også sure, og mange organisationer er også sure.
Rigtig, rigtig mange ildsjæle, der kæmper hver evig eneste dag ude i det asylhelvede, vi har, som bl.a. Radikale har skabt ved at lave § 7, stk. 3, sammen med Socialdemokraterne, er også sure.
Jeg vil bare endnu en gang gentage: I skyder på os i Frie Grønne – ja, gør bare det – men I kan ikke løbe fra, at det i dag er anden gang, I smadrer de mennesker, der lever i det asylhelvede, nemlig først ved lave § 7, stk. 3, for syrere, og nu i dag ved at stemme for en forskelsbehandling, der gør, at vi laver et hold A og et hold B.
Det kan I aldrig nogen sinde løbe fra.
Mads Fuglede (V), 2022-03-15:
Tak for ordet.
Situationen i Ukraine er meningsløs og forfærdelig.
For første gang i generationer oplever vi flygtningestrømme, som vi ikke har set tidligere internt.
Man bliver trist, når man følger krigens rædsler, og jeg er en af dem, der næsten i døgndrift sidder og følger med på de medier, man nu kan følge med i, for at se sidste nyt fra Ukraine, og jeg forestiller mig ikke, at der er mange lyspunkter for de tusinder af kvinder, børn og ældre, der er draget væk fra de mænd, der er blevet tilbage for at byde Putins trods.
Vi skal naturligvis hjælpe de ukrainere, der kommer til Danmark, og de skal hurtigst muligt have adgang til vores arbejdsmarked, vores skoler, vores hospitaler.
Vi ved ikke, hvor længe de skal være her, vi ved heller ikke, hvor længe der er krig dernede – det hele er oppe i luften lige nu, som man siger – men jeg er glad for, at der er et flertal i Folketinget, der er enige om den fornemmelse, som jeg også føler der er i det danske folk, altså at man meget, meget gerne vil hjælpe og sikre den aftale, der nu gennemføres med den her særlov.
Det har været vigtigt for mig, og det har været vigtigt for Venstre, at man ikke skulle frygte for sin egen eller sine børns opholdstilladelser, fordi man tog tilbage for at gøre en indsats.
Vi oplever lige nu, at tusindvis af danskere hjælper på de måder, de nu kan, med tøj og med mad, og nogle har dem boende hos sig.
I kommunerne ser vi flere borgmestre sige, at de er klar til at hjælpe.
Lokalsamfundene skal have de fornødne ressourcer og økonomiske midler til at løfte den her opgave.
Der lægges med loven f.eks. op til, at der kan indføres en slags træghed i systemet, der sikrer, at kommunerne har den størst mulige fleksibilitet i integrationsindsatsen.
Det tror jeg er meget vigtigt.
Vi har kun set toppen af det flygtningeisbjerg, der tegner sig på baggrund af de ulykkelige omstændigheder i Ukraine.
Kommunerne vil derfor i perioder kunne udsætte krav og regler i forhold til integrationslovens regler, som er på området, og det bakker vi også op om.
Der er krig.
Venstres flygtningepolitik har altid været, at vi skal hjælpe i nærområdet.
Det kan virke nemt at sige nogle gange, når krigen foregår langt væk, så kan det også lyde som en undskyldning for, at det ikke er her, man gør en indsats.
Men nu er ballonen gået op hos os; krigen raser i Europa, og så er det vores ansvar.
Det er os, der er nærområdet; det kan vi ikke løbe fra.
Vi ved ikke endnu, hvor mange der vil flygte, vi ved heller ikke, hvor de primært vil ende.
Jeg kan forstå på nogle af de samtaler, der har været foretaget med flygtninge, der krydser grænsen i Polen, at der også er stor usikkerhed blandt ukrainerne selv.
Men jeg forventer, at der kommer mange til Danmark, og det er Venstres ønske, at vi skal hjælpe både dem, der er flygtet internt til nabolandene, og dem, der måtte komme her.
Særloven i dag er et vigtigt første skridt i at hjælpe de folk, der flygter fra Ukraine.
Men krigen udvikler sig dag for dag, og vi skal selvfølgelig være klar over, at der kan komme endnu flere til, og så må vi hjælpe yderligere.
Med disse ord kan jeg meddele, at Venstre stemmer for lovforslaget.
Christian Juhl (EL), 2022-03-15:
Tak for det.
Det er lidt stort at sige, at det er »i årevis«.
Altså, OECD lempede reglerne, for at flygtninge og asylansøgere kunne omfattes af DAC-reglerne, det vil sige de regler, man sammenligner landes udviklingsbistand med: Hvor ligget det niveau i forhold til bni?
Det er der jo mange lande, der ikke benytter sig af, altså den mulighed, hvorimod vi desværre har haft to regeringer – den borgerlige og den nuværende – som har en meget, meget hård udlændingepolitik og dermed regner alt muligt med som udviklingsbistand; alt, hvad de overhovedet kan.
Og der vil jeg gerne høre SF's holdning til det.
Er det virkelig rigtigt, at I mener, at det er så almindeligt, at vi skal gøre det, hver eneste gang regeringen siger det, eller hver eneste gang der er en mulighed for at bruge udviklingsbistand?
For det er jo sådan set folk i Mali og Etiopien, der kommer til betale det her, og ikke os danskere.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-15:
Tak, formand.
Altså, at vi andre ikke ønsker en genvej for arabere via en lov, der skal hjælpe ukrainere, opvejes det ikke nogenlunde af, at SF stemmer for et lovforslag, der så ikke hjælper ukrainere, som tilfældigvis var på ferie i et andet land den 24. februar?
Eller hvordan vil SF forklare det?
Altså, når man læser i § 1, stk. 1, nr. 1, står der: »Udlændingen er ukrainsk statsborger og er den 24. februar 2022 eller senere udrejst af Ukraine, hvor den pågældende på tidspunktet for udrejsen havde bopæl«.
Det betyder jo, at hvis man, skal vi sige den 18. februar, er rejst på ferie i Polen eller et andet naboland for at besøge sin familie dér, men så ikke udrejser af Ukraine den 24. februar, så er man ikke omfattet af loven.
Så hvilken vej synes hr. Carl Valentin egentlig at hykleriet peger mest?
Carl Valentin (SF), 2022-03-15:
Jeg ved næsten ikke, hvad jeg skal sige.
Altså, først kalder man det, jeg taler om, for en moralsk prædiken.
Jeg synes nu, der er god grund til at opfordre til lidt etik og moral i den her meget alvorlige situation, og til at Danmark tager sit ansvar.
Og det er ikke en genvej for arabere, at mennesker i Ukraine, som har asylstatus dér, også får mulighed for beskyttelse her.
Det er jo mennesker, som er flygtet andetsteds fra, og som nu igen skal på flugt.
Selvfølgelig skal loven også gælde for dem.
Så taler Morten Messerschmidt til sidst om nogle problemer i forhold til personkredsen og nogle mennesker, som har været ude af Ukraine på det tidspunkt, hvor angrebet kom.
Jamen det vil vi da gerne være med til at se på.
Altså, SF har ikke noget problem med at arbejde med, hvordan den her personkreds kan udvides, og det vil vi meget gerne drøfte i udvalgsbehandlingen.
Lad os da endelig gøre det.
Men i forhold til det her angreb om, at den her lovgivning skulle være en genvej for arabere, synes jeg, det er langt over grænsen – det må jeg bare sige.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-15:
Jamen jeg tror simpelt hen, det er, fordi hr. Carl Valentin ikke har læst lovforslaget.
Hvis han havde beskæftiget sig med stk. 2 og ikke kun stk. 1, ville han jo vide, at det er det, der er tale om.
Altså, der er 2.274 tredjelandsborgere fra Afghanistan, Syrien osv., som befinder sig som flygtninge i Ukraine i dag.
Det er dem, men ikke blot dem, for det er jo også dem, som de er forbundne med, altså deres familiemedlemmer og dem, som de har en eller anden boligmæssig relation til, der får mulighed for at komme til Danmark.
Og de behøver ikke engang at befinde sig i Danmark for at ansøge.
Det vil sige, at de stadig væk kan være nede i Syrien.
Altså, hvordan er det ikke en genvej, medmindre hr. Carl Valentin bare ikke betragter syrere og afghanere som arabere.
Men hr. Carl Valentin kan da ikke komme uden om sagens substans.
Carl Valentin (SF), 2022-03-15:
Og det er rigtigt, som hr. Morten Messerschmidt siger, for jeg har læst lovgivningen, at det da er klart, at der kan komme nogle mennesker hertil, som er i relation til nogen, der er flygtet fra Ukraine, ja, men der er jo også noget, der hedder retten til familieliv, noget, der handler om, at vi ikke skal splitte familier ad.
Jeg synes, det er meget alvorligt.
Og så synes jeg i øvrigt, det er småligt at kigge på så lille en ting i så stor en krise, som vi er i her.
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-15:
Tak, formand, og tak til ordføreren.
Jeg kan forstå, at SF har sagt, siden den her aftale blev lavet, at det simpelt hen er forskelsbehandling; ordet forskelsbehandling er brugt, og jeg tror også, at ordføreren brugte det i sin tale.
Jeg har rigtig meget behov for, at ordføreren så forklarer mig logikken i, at man siger, at en lovgivning er forskelsbehandling – at det er forskelsbehandling – og at man samtidig så lægger sine mandater til at gennemføre den forskelsbehandling.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Vil ordføreren ikke fortælle mig, hvordan det logisk hænger sammen?
Carl Valentin (SF), 2022-03-15:
Det gør vi nemlig, og det er nemlig ret simpelt: Det handler om, at vi ikke synes, at det perfekte skal være det godes fjende.
Derfor skal vi ikke afholde os fra at hjælpe ukrainere, bare fordi der er en forskelsbehandling i det her, som jeg synes er uretfærdig.
Jeg synes, at alle flygtninge hurtigt skulle kunne få adgang til eksempelvis det danske arbejdsmarked og få mulighed for at blive en del af samfundet.
Det er der så en masse partier herinde, der ikke vil være med til.
Det synes jeg er ærgerligt, men det skal ikke gøre, at vi ikke vil sørge for, at ukrainerne får en god start på deres tilværelse her.
Så er det heller ikke rigtigt, at vi er blevet overrasket over, at man kanaliserer udviklingsbistand i retning af flygtningemodtagelse i Danmark.
Det har man gjort i årevis.
Det synes vi stadig væk er et problem, og derfor kommer vi også til at arbejde for, at den her finansiering ændres, for jeg tror, at det vil være en ret stor katastrofe for verdens fattige, hvis man tager så mange midler og kanaliserer over i det her.
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-15:
Den her lovgivning er i sin helhed en katastrofe for verdens fattigste, for de syrere, for de afghanere og for alle dem, der rådner op i det her asylhelvede, vi har i Danmark.
Og så kommer vi her med den her særlovgivning, men ordføreren må da give mig ret i – ordføreren sagde, at det var en forbedring – at det ikke er en forbedring.
Det er en særlov.
Det er ikke en forbedring af de generelle regler.
Så altså, det er ikke en forbedring.
Det må ordføreren da kunne bekræfte.
Carl Valentin (SF), 2022-03-15:
Altså, det er jo rigtigt, at det ikke er en ændring af de generelle regler, men derfor er det jo stadig væk en forbedring for en hel masse mennesker.
Og jeg ved ikke, om Frie Grønne har et princip imod særlove helt generelt – der bliver nikket dernedefra.
Det kan være, man så ville have stemt imod palæstinenserloven, loven for bosniere, heriblandt i øvrigt en masse muslimer, eller afghanerloven.
Altså, der er mange tilfælde, hvor man har lavet særlove.
Det gør man i krisesituationer.
Det synes jeg ikke der er noget odiøst i.
Men at man går ind for, at der skal laves en særlov, behøver jo ikke at betyde, at man derfor ...
Nå, nu er min tid gået.
Rosa Lund (EL), 2022-03-15:
Tak for det, og tak for talen til hr. Carl Valentin.
Jeg vil også gerne spørge om den målgruppe, der er omfattet af det her lovforslag, for hvis man læser den gennemførelsesafgørelse, der kom i forbindelse med EU-direktivet, så står det ret klart, at asylansøgere – som hr. Morten Messerschmidt er så bange for skal være omfattet af det her lovforslag – faktisk er omfattet ifølge direktivet.
Men så står der alligevel noget andet i regeringens lovforslag, og det har jo fået os i Enhedslisten til at stille et ændringsforslag om at udvide målgruppen for den her særlov.
Og det vil jeg egentlig bare høre om SF er enig i.
Carl Valentin (SF), 2022-03-15:
Vi skal lige se forslaget først, det er klart.
Og derfor er vi også åbne over for at udvide personkredsen.
Jeg har også selv i øvrigt spurgt regeringen til, på hvilke områder den danske lovgivning i det hele taget adskiller sig fra direktivet.
Så svar på det spørgsmål ser jeg også meget frem til at dykke ned i.
Og så synes jeg, vi i udvalgsbehandlingen skal se på, om vi kan udvide personkredsen, hvis det er sådan, at man i EU-direktivet ret klart gør noget andet.
Rosa Lund (EL), 2022-03-15:
Det er selvfølgelig fair nok, at man lige skal se et forslag, inden man kan sige, hvad man stemmer til det.
Jeg vil bare komme med den tilføjelse, at det, at vi har forbehold i forhold til EU's politik, jo også giver os muligheden for at gøre det en lille smule bedre end EU og altså dermed give ophold til flere mennesker end det, som direktivet gør.
Men jeg ser frem til udvalgsbehandlingen.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-15:
Nej, men hvad nu hvis det var flere tusinde?
Altså, nu siger ordføreren, at det er 2.274 – tror jeg det præcise tal er – men det, jeg jo kan læse i regeringens lovforslag her, er, at § 2 jo også omfatter en række andre.
der er familiært forbundne med de syrere og afghanere, som måtte have fået flygtningestatus, og at man jævnfør § 4, stk. 2, ikke engang behøver at befinde sig i Ukraine eller i Danmark for at kunne få opholdstilladelse i Danmark efter den her lov.
Så hvis nu man ser på, hvor mange der reelt er omfattet af den gruppe, og som ikke er ukrainske statsborgere, hvor mange er det så, ordfører?
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-15:
Jamen altså, ifølge FN er det jo omkring 2.300 mennesker, det drejer sig om, og det er et estimat fra FN's side.
Derudover er der jo mange andre, som har et opholdsgrundlag i Ukraine, men som ikke er personligt forfulgt i deres hjemlande, eller hvor der ikke er krig i deres hjemlande, og som derfor kan tage til deres egne hjemlande.
Så derfor er det jo et spørgsmål om, at der ifølge FN- estimatet er omkring 2.300 mennesker, som skal rejse ud til forskellige EU-medlemslande, og de 2.300 mennesker mener jeg ikke kommer til at blive en overbelastning for Danmark, når man så tager med, at vi får en eller anden andel af dem.
Om det så bliver 10, 20, 30 eller 40, er der ikke nogen af os, der kan vide.
De 2.300 er også kun et FN-estimat, men jeg mener ikke, at der er noget i det, der tilsiger, at det her på nogen måde skulle blive en stor belastning for Danmark.
Victoria Velasquez (EL), 2022-03-15:
Tak for det.
Vi har før været vidne til, at ukrainske borgere er blevet udnyttet af arbejdsgivere til social dumping, og det er særlig relevant i en situation, hvor personer, der flygter fra krig, risikerer at blive udsat for udnyttelse af arbejdsgivere.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren om, hvilke løn- og ansættelsesvilkår ordføreren mener skal gælde for de pågældende ukrainere efter særloven, og om ordføreren mener, at vi skal sikre, at de mennesker, der flygter fra krig, ikke efterfølgende, når de kommer til Danmark, bliver udnyttet groft i forhold til deres arbejdskraft.
Mener ordføreren, at vi skal sikre og garantere, at de selvfølgelig skal arbejde på lige fod med andre danskere med de sædvanlige løn- og arbejdsforhold?
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-15:
Jeg synes ikke, at der er nogen, der skal udnyttes i Danmark eller behandles dårligt på det danske arbejdsmarked, uanset hvor i verden de kommer fra.
Og det synes jeg først og fremmest ikke de skal for deres egen skyld, fordi det ville være uretfærdigt over for dem, men jeg synes det heller ikke for de danske lønmodtageres skyld, for det ville også være med til at underminere det danske arbejdsmarked.
Og vilkåret her er jo, at ukrainere, der kommer hertil på særloven, jo bliver omfattet af den øvrige integrationslovgivning, og hvis de ikke selv kommer i arbejde, vil man jo tilrettelægge en eller anden form for program for dem, hvor man vil prøve at få dem i arbejde og de vil få danskundervisning osv., og så er det jo klart, at det skal være på ordnede vilkår ligesom alle mulige andre steder.
Der har vi jo her i Folketinget ad flere omgange også skærpet straffene for folk, der udnytter udenlandsk arbejdskraft på forskellig vis.
Victoria Velasquez (EL), 2022-03-15:
Men det er jo ikke det, der er tilfældet her.
Tilfældet er, at vi står med en særlov, hvor man giver arbejdstilladelser med det samme – det synes vi er en god idé – men uden at der overhovedet er nogen krav, der bliver stillet til arbejdsgiverne.
Der er ikke nogen beskyttelse i forhold til deres løn- og arbejdsvilkår.
Der er ikke nogen garanti for, at de kan vide, at de ikke kommer til at blive udnyttet, at de ikke kommer til at blive behandlet dårligt.
Så hvad vil ordføreren mene at vi skal gøre for at sikre, at de mennesker, der flygter fra krig, ikke kommer hertil og så bliver udnyttet som billig arbejdskraft?