runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2021-03-05:
Det kan ikke være hr. Kristian Hegaard ubekendt, at det primært er røde partier, der synes, at racismeparagraffen er helt fantastisk, mens en del af os blå synes, at det af principielle grunde er problematisk at indskrænke folks ytringsfrihed i forhold til bestemte grupper med bestemte egenskaber.
Det kan ikke være hr. Kristian Hegaard ubekendt, og derfor undrer det mig, at hr. Kristian Hegaard svarer uden om spørgsmålet.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-05:
Jeg synes, det er ærgerligt, at det bliver betragtet som en såkaldt rød dagsorden at tilføje ordet handicap til racismeparagraffen, da det i dag ikke er reguleret i straffeloven at komme med forhånende eller nedværdigende udtalelser vedrørende mennesker med handicap.
Det synes jeg burde være en fælles demokratisk dagsorden.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-03-05:
Jeg må sige, at jeg synes, det er rigtig, rigtig ærgerligt, at den brede enighed om at straffe folk hårdere, som begår forbrydelser mod mennesker med handicap, fordi de har handicap, skal mudres til af en rød dagsorden om, at vi skal have udvidet racismeparagraffen.
I røde partier ved jo udmærket godt, at vi er en del partier, der har problemer med racismeparagraffen.
Lad mig anskueliggøre hvorfor.
Det er i henhold til racismeparagraffen ulovligt at forhåne folk på grund af deres religion, men ikke ulovligt at forhåne folk på grund af deres politiske overbevisning.
Hvad gør vi så, når en religion både er religion og politisk overbevisning, f.eks. islam?
Hvorfor skal det være okay at forhåne en, fordi vedkommende er kommunist eller liberalist eller socialdemokrat, men ikke, hvis man er islamist og i henhold til sin religion har nogle politiske overbevisninger?
Ingen mennesker i det her samfund skal finde sig i trusler, og derfor er det forbudt at true andre mennesker, og det er et forbud, som alle i det her Folketing bakker op om.
Derfor giver det heller ikke nogen mening, når fru Rosa Lund beskriver sit standpunkt sådan, at hun går ind for, at man skal kunne deltage i den offentlige debat uden at blive udsat for trusler, for det gør vi alle sammen.
Det er vi også alle sammen udsat for.
Derfor må man bare sige, at det at deltage i den offentlige debat fører til, at man bliver svinet til, og det gælder, uanset om man har et handicap eller ikke har et handicap; det gælder, uanset om man er sort i huden eller hvid i huden; det gælder, uanset om man er kommunist eller liberalist.
Så det må vi ligesom acceptere, for sådan er det med ytringsfriheden.
Jeppe Bruus (S), 2021-03-05:
Jeg skal beklage, hvis det er min hukommelse, der driller mig, og jeg selv har været ordfører på det.
Så kan jeg godt se, at det virker lidt fjollet at stå og henvise til nogle andre.
Så det beklager jeg naturligvis.
Det står ikke klart i erindringen – det tror jeg er åbenlyst for alle – men sådan kan det jo drille os alle sammen.
Jeg vil nu bare glæde mig over, at vi står her i dag, og så kan vi jo alle sammen tage del i æren af det.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-05:
Jamen jeg glæder mig bestemt over det – altså, det var i regi af Retsudvalget, at jeg fremsatte det her forslag, som Socialdemokratiet jo så stemte imod.
Og derefter tog jeg det forslag med videre i politiforhandlingerne, og nu lykkes det så.
Det er selvfølgelig rigtig glædeligt, men jeg synes bare, at udfordringen som ordfører her i Folketinget er, at man kan fremsætte noget, som regeringen stemmer imod, men så gerne vil fremsætte som deres eget.
Vi kunne faktisk have gennemført det her for lang tid siden, hvis regeringen havde været lydhør over for beslutningsforslaget, som jo på daværende tidspunkt havde været fremsat.
Jeppe Bruus (S), 2021-03-05:
Jeg er jo ikke handicapordfører, og jeg var faktisk ikke en del af debatten.
Men jeg vil da gerne dele glæden med Dansk Folkeparti over, at vi nu har et lovforslag, der gør, at handicappede naturligvis også kommer ind under det i forhold til hadforbrydelser og med det ændringsforslag, som Radikale stillede – hvis der er opbakning til det – også i forhold til det, vi populært kalder racismeparagraffen.
Og så tror jeg da, at vi alle sammen bare skal glæde os over alle dem, der har bidraget til det.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-05:
Tak for det.
Nu er det jo så glædeligt, at vi står og behandler det her i dag.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordførerens begrundelse for, at man ikke bare stemte det igennem, da vi behandlede det sidste år – altså det her forslag med de her intentioner?
Hvorfor var det, at regeringen ikke kunne støtte det dengang?
Rosa Lund (EL), 2021-03-05:
Jeg havde præcis samme spørgsmål som hr. Kristian Hegaard, og det har vi jo fået svar på.
Jeg tænker jo også, at den her debat på en eller anden måde afspejler, at vi har behov for en større samtale i Retsudvalget om, hvad udfordringerne med hadforbrydelser er.
For Venstre må vel så være enig i, at det er et problem, at der er så få domfældelser.
Altså, vi ser jo, at der er et kæmpestort mørketal i forhold til anmeldelser, og når vi så kigger på, hvad der bliver anmeldt, er der meget lidt af det, der fører til dom, hvis det er en hadforbrydelse.
For det er jo både et spørgsmål om handicap, som vi snakker om i dag, men jo også kønsidentitet, og vi har så i Enhedslisten også den bekymring, at det faktisk fører til meget få domfældelser.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-05:
Tak for den positive kvittering.
Jeppe Bruus (S), 2021-03-05:
Det er fuldstændig rigtigt, at når man læser overvejelserne i lovforslaget her, kan man jo se, at den parallelitet mangler.
Derfor er det dybest set et meget, meget fair ændringsforslag, som De Radikale vil stille, og som jo også intuitivt vil være det rigtige
Jeg kan ikke udtale mig på regeringens vegne.
Men på Socialdemokratiets vegne kan jeg sige, at det vil vi da se meget, meget positivt på.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-05:
Tak for ordførerens gode tale.
Det er jo et godt lovforslag, der virkelig styrker indsatsen over for hadforbrydelser mod mennesker med handicap.
Når vi normalt regulerer straffelovens § 81, nr. 6, er der en parallelitet i forhold til straffelovens § 266 b, og derfor vil Radikale Venstre stille et ændringsforslag om at få handicap med ind i straffelovens § 266 b.
Jeg vil bare høre, hvordan Socialdemokraterne stiller sig til at lave en parallelitet, så vi også får handicap med ind i straffelovens § 266 b.
Jeppe Bruus (S), 2021-03-05:
Tak for det, formand.
I 2021 er det sådan, at hvis man begår en hadforbrydelse med baggrund i offerets handicap, så er det ikke en del af den skærpende omstændighed.
Det virker jo helt underligt.
Hvis forbrydelsen har baggrund i folks seksualitet, etnicitet eller religion, vil det være omfattet, men ikke hvis offeret er handicappet.
Det virker mærkeligt og intuitivt forkert, og det, det her lovforslag handler om, er at rette op på det.
Vi foreslår altså at udvide straffelovens § 81, nr. 6, så kriminelle handlinger, der har baggrund i offerets handicap, altså også er omfattet.
Det er sådan i dag, at paragraffen er formuleret på den måde, at hvis man begår kriminalitet mod et værgeløst offer, så kan det i virkeligheden godt tolkes sådan, at det gælder en, der er handicappet, men hvis man begår hærværk eller kommer med trusler eller andet med baggrund i offerets handicap, så vil det i dag ikke være omfattet.
Det vil det være fremadrettet.
Vi har et problem med hadforbrydelser i Danmark.
Rigspolitiet offentliggør hvert år en rapport, en opgørelse, og der kan man se, at der er en stigning.
Vi har her i Folketingssalen haft debatten om vores jødiske mindretal, som oplever stigende diskrimination og desværre også forbrydelser.
Når man så kigger i Rigspolitiets fine rapport, er der listet op, hvilke forskellige motiver der kan være.
Der er en opgørelse over racistisk motiverede hadforbrydelser, der er en opgørelse over religiøst motiverede hadforbrydelse, og der er en opgørelse over hadforbrydelser begrundet i offerets seksuel orientering.
Fremadrettet vil der så også skulle være en opgørelse over hadforbrydelser begrundet i personens handicap.
Lovforslaget er en del af det arbejde, som den her regering og som vi, Socialdemokraterne, har taget fat på, siden vi kom til magten, nemlig at arbejde med den problemstilling omkring hadforbrydelser i Danmark i bred forstand, og derfor er det godt, at vi også får det her lovforslag.
Vi er også før jul lykkedes med at samle stort set hele Folketinget om en fælles politiaftale, hvor vi jo også har lagt vægt på det her med hadforbrydelser.
Der kommer en ekstra efteruddannelse af vores betjente, en lang række forløb i forhold til både forebyggelse og sagsbehandling af hadforbrydelser.
Det er jo rigtig, rigtig vigtigt, at lovgivningen ikke står alene, men også bliver fulgt op af handling, og det gør den.
Derfor støtter Socialdemokratiet selvfølgelig det gode lovforslag, som den socialdemokratiske regering har fremsat.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-03-05:
Jeg vil jo heller ikke lægge skjul på, at det her er et rigtig godt forslag.
Andre har spurgt til straffelovens § 266 b, så det vil jeg ikke gøre.
Jeg vil hellere spørge til den rapport, som kom fra Institut for Menneskerettigheder, som viser, at personer med især kognitive handicap har svært ved at få ret i retssystemet, altså at tiltaler i deres sag opgives fire gange så hyppigt som for mennesker, som ikke har handicap.
Har Socialdemokraterne måske tænkt, at vi skulle gøre noget ved det, bl.a. ved at sige, at det skal være et lovkrav at vurdere deres støttebehov i forbindelse med en retssag, så de, hvad skal man sige, får muligheden for også at få ret?
Jeppe Bruus (S), 2021-03-05:
Det, vi gjorde med politiaftalen, hvor Dansk Folkeparti også var med, var faktisk at lave et helt afsnit omkring det her med hadforbrydelser.
Det tog jo udgangspunkt i at skærpe opmærksomheden omkring det.
Det, du spørger til, er jo så mere i forhold til handicap – hvordan er ens retsstilling i virkeligheden i forhold til den bistand, man har behov for?
Jeg er simpelt hen ikke skarp nok på den diskussion, det beklager jeg.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-03-05:
Jeg er bange for, at jeg ikke lige forstod spørgsmålet.
Der blev, så vidt jeg kunne høre, spurgt, om vi var uenige i paragrafferne.
Altså, jeg er simpelt hen nødt til at skulle have det mere præcist – det er sikkert min skyld – for at kunne svare på, hvordan Venstre forholder sig til det.
Jeg skal i hvert fald have det skåret ud i pap på en anden måde.
Rosa Lund (EL), 2021-03-05:
Tak for det.
Vi er også optaget af, at kønsidentitet bliver skrevet ind, og har stillet forslag om det tidligere og – vil jeg sige – venter måske også lidt utålmodigt på det forslag, som skal komme fra regeringen om det.
Jeg vil gerne spørge hr. Preben Bang Henriksen, om Venstre er enig i, at der er et problem med den måde, som paragrafferne er formuleret på i dag.
Altså, vi ser jo meget få domfældelser i spørgsmålet om hadforbrydelser.
Det mener vi i Enhedslisten er et problem.
Hvordan forholder I jer til det i Venstre?
Preben Bang Henriksen (V), 2021-03-05:
Jo, det er også derfor, jeg siger, at jeg umiddelbart har sympati for det, men at jeg sådan helt pr. definition godt vil se forslaget, før jeg tager stilling til det
Men jeg synes, at det, hr. Kristian Hegaard siger, lyder sympatisk.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-05:
Konsekvensen vil være, hvis man ikke tilføjer det i straffelovens § 266 b, at handicappede så vil være den eneste minoritet, der ikke står i racismeparagraffen, mens kønsidentitet, religion, tro, seksuel orientering osv. – alle de andre – ville fremgå.
Ville det ikke være lidt mærkeligt, hvis handicap var det eneste, der ikke fremgik af både § 81, nr. 6, og § 266 b?
Preben Bang Henriksen (V), 2021-03-05:
Nu tror jeg, min folketingsgruppe vil sætte stor pris på at se det forslag, inden jeg udtaler min støtte til det.
Men jeg synes, det lyder sympatisk.
Det vil jeg gerne medgive hr. Kristian Hegaard, men jeg vil gerne se det, inden jeg tager nogen stilling til det.
Det var jo ikke lige det, jeg var forberedt på i dag.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-05:
Nu ved jeg, at hr. Preben Bang Henriksen er en dygtig jurist og derfor også er velbevandret i straffeloven.
I dag er det jo sådan, at der er en vis parallelitet mellem de minoriteter eller målgrupper, om man vil, der fremgår af straffelovens § 81, nr. 6, og straffelovens § 266 b, og regeringen har jo bl.a. et andet lovforslag i høring, hvor man påtænker at tilføje kønsidentitet i begge bestemmelser.
Er ordføreren så ikke enig i, når man med det her lovforslag tilføjer handicap i straffelovens § 81, nr. 6, at det også vil give god mening parallelt at tilføje det i straffelovens § 266 b, og vil Venstre støtte et sådant ændringsforslag fra Radikale Venstre?
Preben Bang Henriksen (V), 2021-03-05:
Det er en rigtig heldig dag i dag, kan jeg mærke.
Tak for ordet.
Det forslag, vi behandler i dag, er et forslag, der skal sikre en strafskærpelse for forbrydelser begået med baggrund i offerets handicap.
Jeg kan godt høre på spørgsmålene, at jeg tror, at Tingets indstilling er så åbenlys i det her forslag, at vi ligesom er nødt til også at tage andre elementer med, hvis vi skal have tiden til at gå.
Jeg har i hvert fald forberedt mig på det her, og jeg synes ikke, det er ret indviklet.
Jeg kan indledningsvis sige, at æres den, som æres bør, og det er faktisk fru Karina Adsbøl fra Dansk Folkeparti, som tog det her element op for et års tid siden, og jeg må sige, at da sagde jeg her i Folketingssalen, at det var der da ikke grund til at lave om på, for det var allerede omfattet af straffelovens § 81, nr. 6, og § 81, nr. 11.
Det tror jeg nu fortsat det er, således at man efter gældende ret også skal skærpe straffen, men jeg er et meget fint menneske, så jeg vil ikke indlade mig i en større diskussion med Justitsministeriet.
Ministeriet mener, at det ikke er omfattet, og det tager jeg selvfølgelig til efterretning, og så kan jeg kun sige, at så haster det da med at få det vedtaget, så vi er hundrede procent sikre på, at straffeloven er sådan indrettet, at forbrydelser begået med baggrund i offerets handicap bliver en skærpende omstændighed.
Så Venstre kan fuldt ud tilslutte sig forslaget.
Jeppe Bruus (S), 2021-03-05:
Det vil vi da tænke over.
Og så må man jo se, hvordan man kan tilrettelægge det.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-03-05:
Vi vil stemme for det her lovforslag, og jeg vil senere argumentere for, at vi vil gøre det.
For alle os, der ikke ønsker en racismeparagraf i det her land, har selvfølgelig svært ved at stemme for et lovforslag, der udvider racismeparagraffen.
Så jeg vil gerne appellere til, at Socialdemokratiet her tænker sig lidt om, i forhold til om det ikke er vigtigere at sikre stor opbakning til det her lovforslag end at føre den røde kamp for racismeparagraffen endnu videre, end den allerede er ført.
Jeppe Bruus (S), 2021-03-05:
Jeg vil meget, meget gerne anerkende udfordringen.
Den er jo helt åbenlys og logisk, nemlig at folk, der har udfordringer, selvfølgelig også har vanskeligere ved at begå sig i forhold til et system, og det skal systemet være gearet til.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-03-05:
Jeg synes, at udfordringen lidt er, at de to ting hænger sammen.
For det nytter jo ikke noget, at vi får en ny paragraf i straffeloven, hvis ikke også mulighederne for at udnytte den er til stede for nogle af de her mennesker, som f.eks. har mentale og kognitive handicap.
Så er adgangen til straffesystemet bare sværere, og så ender det med en tiltaleopgivelse, fordi vedkommende ikke er blevet støttet ordentligt undervejs.
Det betyder også, at de faktisk heller ikke får erstatninger, for det er noget, de skal søge selv, og det er en kæmpestor udfordring for dem.
Så kunne Socialdemokratiet måske sige noget om, om man kunne tænke sig at undersøge den her problemstilling nærmere med henblik på at sikre de her mennesker?
Heidi Bank (V), 2021-03-09:
Tak for ordet.
Da Venstres ordfører på det her lovforslag, fru Anni Matthiesen, er forhindret i at være i salen i dag, har jeg lovet at læse talen op.
I Danmark skal vi have tillid til, at de produkter, vi køber, lever op til gældende regler og sikkerhedskrav.
Med lovforslaget foreslås det at udvide produktloven, og samtidig giver forslaget bedre mulighed for at sætte ind over for de virksomheder og onlineplatforme, der ikke følger reglerne.
Det skal ske ved, at der bliver mulighed for at give højere bøder ved overtrædelse af reglerne på de nye områder, som vil blive omfattet af produktloven.
Det foreslås derfor for det første, at bl.a. krystalglasvarer og tekstiler bliver tilføjet produktloven.
For det andet foreslås det, at reguleringen af metrologi og akkreditering overgår fra Sikkerhedsstyrelsens område til at samles under produktloven.
I lovforslaget foreslås det desuden, at erhvervsministeren får mulighed for at fastsætte regler om små ikkestatslige raketter.
Endelig foreslås det, at fristen for erhvervsministerens udstedelse af havplanen udgår som følge af en udskudt høring, der gør den oprindelige frist umulig at overholde.
I Venstre ser vi positivt på, at en række nye produktområder bliver tilføjet den eksisterende lov om produkter og markedsovervågning.
Vi mener, at ensartede rammer på tværs af forskellige produktområder skaber større gennemsigtighed og effektivitet i kontrollen.
Heldigvis har vi rigtig mange virksomheder i Danmark, der yder en enorm indsats for at leve op til reglerne.
Men der findes desværre også dem, der ikke ønsker at følge reglerne.
Det er konkurrenceforvridende, og det skal vi sætte hårdt ind over for.
For vi skal selvfølgelig mindske risikoen for, at ulovlige produkter sælges i Danmark, og danskerne skal kunne have tillid til, at deres købte produkter er i orden.
På den her baggrund bakker vi op om forslaget og siger tak.
Orla Hav (S), 2021-03-09:
Tak for det, formand.
L 176 gennemfører en række mindre lovændringer i den produktlov, som et enigt Folketing vedtog i juni 2020.
Formålet med produktloven har været at tilføje produkter, når markedet var modnet dertil.
Forslaget her er et eksempel på, at det fungerer godt, og som det skal.
Dermed styrkes produktsikkerheden, så forbrugeren beskyttes og kontrol og regler bliver overskuelige for virksomhederne.
Det vil betyde, at styrelsen bedre kan beskytte forbrugeren mod eksempelvis usikkert skibsudstyr, som jo både kan bruges i lande med skrappe krav og i lande med mindre skrappe krav.
I forslaget ligger der også en ændring af den såkaldte fyrværkerilov.
Den giver erhvervsministeren råderet over regler omkring civile raketter, hvilket vil skabe klarhed over, hvem myndigheden er på området.
Til sidst udskydes fristen for den første havplan, som har vist sig at være mere tidskrævende at få gennemført end først antaget.
I Socialdemokratiet hilser vi de nævnte justeringer velkommen.
Vi noterer os desuden, at høringssvarene viser opbakning til lovforslaget og en positiv modtagelse af dets elementer.
Så alt i alt støtter vi fra Socialdemokratiet side lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-03-09:
Igen synes jeg, at hr. Orla Hav må finde ud af, hvorfor han stemmer for den her lovgivning, når det nu er sådan, at det ikke er nødvendigt at redde de danske realkreditinstitutter fra at påtage sig for stor en risiko.
Altså, baggrunden for, at vi har EU-lovgivning på det her område, som vi nu implementerer i dansk lovgivning, er jo ikke, at vi i Danmark har et eller andet bestemt ønske om, at det skal gå i en bestemt retning.
Det er, fordi vi har de her fælles regler, af hensyn til at et land ikke skal kunne støtte sine finansielle institutioner med statsstøtte mere end andre lande.
Så når hr. Orla Hav på et tidspunkt trykker på den grønne knap her i salen, er det, fordi hr. Orla Hav jo er enig i den udlægning af tingene, som kommer her fra mig.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-03-09:
Regeringen har jo fremsat det her lovforslag, fordi vi selvfølgelig skal overholde de retningslinjer, som der er udstukket, og når man indgår i en forordning under EU, skal vi selvfølgelig også kigge på, om det nu giver god mening for Danmark i forhold til danske interesser.
I forhold til det konkrete lovforslag her er det EU's markedsovervågningsforordning, som er i centrum, og Dansk Folkeparti har den pragmatiske tilgang til det, at når de her implementeringsdele kommer til behandling her i Folketinget, kigger vi på det ud fra en betragtning om, om de er til gunst, gavn og glæde for danske forbrugerinteresser og danske virksomheder, og er de ikke det, siger vi pænt og høfligt nej tak.
Og det forslag, som er her,
mener vi hører til det første.
Vi mener faktisk, at det er til gavn for forbrugerne.
Vi mener, at det vil være fornuftigt, at man på det her område får styrket kontrollen med produktsikkerheden, og så er det naturligvis også til gavn for de danske forbrugere.
Jeg ved ikke, om regeringen har kigget i krystalkuglen, men det er i hvert fald kommet med i det her lovforslag, og det vil jeg ikke modsætte mig.
Jeg synes, det kan give god nok mening, men det er klart, at jo flere ting, man begynder at putte ned i en rammelov, jo mindre lovgivning bliver der altså også tilbage af den almindelige danske lovgivning på området.
Og vi er ikke sådan et parti, der bare siger ja tak til alt, hvad der kommer af forordninger fra EU.
Vi er nødt til at gå ind og kigge på det: Hvad er det, det indeholder faktuelt?
Men på baggrund af det, som vi har fået her, og de høringssvar, der er osv., altså de ting, som der ligger, så vurderer vi, at det ligger inden for rammen i forhold til at kunne støtte L 176.
Katrine Robsøe (RV), 2021-03-09:
Jamen tak for det.
Der er masser af folk, der har fortalt, hvad det her lovforslag specifikt indeholder – det tænker jeg ikke at der er nogen grund til at jeg gennemgår, altså det sammensurium, der jo er i det her lovforslag.
Jeg vil dog gerne i forhold til det med produktloven bare lige spørge ind til, at der i høringssvarene er en del bemærkninger i forhold til det med også at rykke hele akkrediteringsområdet over, og hvorvidt det er hensigtsmæssigt.
Det vil jeg bare gerne høre ministerens overvejelser om.
Derudover er jeg heller ikke ekspert i, om lige præcis krystalglas skal ligge det ene eller det andet sted, men det er rigtig godt, at vi har nogle gode embedsfolk, der er opmærksomme på den slags.
Det ser også rigtig fint ud, i hvert fald når jeg ser når på det, med tilpasningen i forhold til sikkerhed til søs og med det her i forhold til de små, civile raketter.
Som sagt er der et godt sammensurium i det her lovforslag.
Og selv om vi selvfølgelig mener, at det er beklageligt, at det er nødvendigt at udskyde høringen af havplanen, så mener vi også, at begrundelsen i forhold til udpegningen af naturområder i Miljøministeriet er ordentlig og forståelig.
Og med de ord vil jeg sige, at Radikale som udgangspunkt støtter lovforslaget
Victoria Velasquez (EL), 2021-03-09:
Tak for det, formand.
I Enhedslisten stemte vi varmt for produktloven i juni sidste år, og på samme vis bakker vi også varmt op om udvidelsen her.
Hvis man derudover skulle komme med nogle andre bemærkninger, skulle det måske være, at bødeniveauet for regelbrud er blevet væsentlig højere, end det er i dag – det var et af vores kritikpunkter sidste gang – så det synes vi jo selvfølgelig er positivt.
Jeg har ikke mere at tilføje.
Tak for ordet.
Mona Juul (KF), 2021-03-09:
Tak for det, og tak for ordet.
Jeg vil gøre det næsten lige så kort.
Sidste år vedtog vi jo netop produktloven, og i dag skal vi udvide den med flere produktkategorier, og der er nævnt krystalglas, fodtøj og tekstiler.
Der er tale om at sætte ind imod salg af ulovlige produkter og give større forbrugertryghed og -sikkerhed.
Det har der været et stigende behov for, og det koster ikke noget, og jeg kan kun gentage, hvad jeg sagde sidste år i forbindelse med det her: Vi vil ikke have den slags skrammel, og vi vil ikke have den unfair konkurrence.
Lovforslaget indeholder, som det også er blevet nævnt, også spændende ting som f.eks. affyring af raketter og sikkerhed til søs.
Det lyder vildt, men det er alt sammen helt stille og roligt, og derfor støtter Konservative forslaget.