Alex Ahrendtsen (DF), 2026-02-03:
Det fremgår ikke helt klart af selve forespørgselsteksten, men når man så læser SF’s vedtagelsestekst, bliver det meget tydeligere.
Den principielle diskussion er jo, om man ønsker en central statslig finansiering af folkeskolen, eller om man fortsat ønsker, sådan som det er i dag, en decentral finansiering i kommunerne.
Der har man jo i de senere år kunnet følge SF’s øgede indblanding gennem finansloven, hvor man har fundet nogle penge direkte til folkeskolen uden om kommunerne og dermed også påbegyndt en underminering af kommunernes selvstyre.
Socialister interesserer sig jo mest for penge.
Det skyldes, at de er historiske materialister, og det er denne forespørgselsdebat også et udtryk for.
Liberal Alliances ordfører var jo egentlig også meget klar i sin analyse: Det handler ikke kun om penge.
Det handler også om indhold, og for Dansk Folkeparti er indhold ret afgørende.
Ifølge OECD er den danske folkeskole den fjerde dyreste i verden.
Og det tror jeg godt, man kan sige, altså »i verden«, selv om OECD-ranglisten jo kun gælder OECD’s medlemmer.
Vi kan også se, at lønningerne til lærerne i Danmark ligger langt over OECD-gennemsnittet.
Så der er altså investeret mange penge i folkeskolen.
Dertil kommer, at mange kommuner er regeret af enten Socialdemokratiet eller Venstre, ofte støttet af SF og Enhedslisten, når det kommer til socialdemokratiske borgmestre.
SF har endda borgmesterposter, og alligevel, eller måske derfor , ser vi en manglende vilje til at investere økonomisk i folkeskolen.
Man vil hellere bruge pengene på andre ting.
Det interessante er jo, at der er masser af penge i kommunerne.
Hvis man bare forlængede frokostpausen i kommunerne med 1 minut, ville det frigøre mange, mange hundrede millioner kroner, som man så kunne bruge på folkeskolen.
1 minut!
Det gør man ikke, fordi man er bange for at lægge sig ud med fagforeningerne, eller fordi man er bange for at høste der, hvor der kan høstes.
Dertil kommer, at mange friskoler klarer sig godt med færre penge.
Vi ved, at de gennemsnitligt ofte er billigere end gennemsnitlige folkeskoler.
Så det handler ikke så meget om penge fra staten.
I Folketinget sætter vi rammerne gennem lovgivning; ude i kommunerne finansierer man og driver dem.
Og ofte mangler viljen til at investere i folkeskolen, og det er de gamle partier, der i årtier har siddet derude, så det er dem, man skal kritisere.
Hvis man vil have en god folkeskole, kræver det selvfølgelig penge, og det har kommunerne mulighed for at have.
Men det er ikke nok.
Det handler også om disciplin, ro, regler og rammer.
Det handler om gode læreplaner, dygtige lærere, god ledelse, velopdragne børn og forældre, som støtter op om den lokale skole.
Og her tror jeg godt, jeg kan sige, at der halter det.
Pengene er der, men vi har oplevet et skred i vort samfund, som også spejler sig i folkeskolen, som ordføreren fra LA så rammende sagde.
Derfor synes jeg egentlig, at debatten er lidt ærgerlig.
For udgangspunktet er forkert.
Det er jo kommunerne, der har ansvaret.
Hvis de vil, kan de investere i den, men mange steder gør man det ikke.
Jeg synes, at det er dér, SF skal rette sin kritik hen, dvs. mod sine venner på venstrefløjen, der ikke vil investere i folkeskolen ude i kommunerne.
Tak for ordet.