runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2020-11-13:
Så når ministeren nu lige har bekræftet, at der ikke er hjemmel til at love tempobonus til minkavlere, der afliver deres mink senest på mandag, hvorfor får ministeren så ikke omgående stoppet den lovning på en tempobonus?
Det er jo igen et lovbrud.
Man må ikke som minister love penge ud, som man ikke har fået lov til at give ud, og ministeren har ikke lov til at give den her tempobonus.
Det er jo et forsøg på at få aflivet alle mink, før Folketinget overhovedet får mulighed for at tage stilling til, om det skal ske.
Mogens Jensen (S), 2020-11-13:
Jamen det er helt klart, at det lovforslag, der er lagt frem her, og det står der jo også i det, jo skal give hjemmelen til, at alle mink skal aflives uden for zonerne – inden for zonerne er der jo hjemmel – herunder også til, at der kan gives en tempobonus i forhold til at aflive mink.
Det er korrekt.
Og så skal der gives en fuld erstatning til minkejerne for deres tab.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-11-13:
Ministeren har udlovet en tempobonus, hvis man får aflivet sine mink senest på mandag.
Kan ministeren bekræfte, at den tempobonus mangler hjemmel, og at det først er, hvis det her lovforslag bliver vedtaget, at ministeren har ret til at udbetale de penge – at lige nu er det uden hjemmel, at ministeren har lovet penge ud?
Mona Juul (KF), 2020-11-13:
Tak for det.
Det er rigtigt, som ministeren sagde, at minkavlerne skal have en meget stor tak for det arbejde, de laver lige for tiden her, og de skal selvfølgelig have meget mere end det.
Vi er i gang med ikke bare at aflive dyr, vi er også i gang med at aflive et erhverv, udrydde det fra jorden simpelt hen.
Det er 6.000 arbejdspladser, det er mange milliarder kroner i statskassen.
Har der overhovedet været dialog med minkbranchen, inden man besluttede sig for aflivningerne?
Har der været en dialog med minkbranchen om tidsperspektivet, prisen på en tempobonus, at der skulle være en tempobonus, eventuel bevarelse af avlsdyr?
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-11-13:
Jeg er enig i, at man nemt kan konstruere en masse argumenter – de er bare ret dårlige.
Man har tidligere haft sådan et saneringsudvalg, der lavede nogle rapporter om, hvilke afgifter i Danmark man kunne fjerne, fordi de ikke gav mening.
En af dem var pvc-afgiften, for man skrev i rapporten, at: der vurderes imidlertid ikke at være en negativ sundhedsmæssig konsekvens af den udbredelse af pvc-folier grundet EU-regulering af pvc-folier til levnedsmidler.
Det er altså, fordi man faktisk har forbudt dem, der er de mest skadelige.
For der har været kæmpe problemer på det område, men man kan genbruge mere efterhånden, man bruger dem mindre, og kemikalierne er væk.
Morten Dahlin (V), 2020-11-13:
Hvilken evidens ligger bag, at det her konkrete lovforslag skulle hjælpe på noget som helst af det grønne?
Morten Bødskov (S), 2020-11-13:
Jamen vi har jo for meget affald i Danmark, og jeg ved da ikke, hvornår folk smider ringbind ud.
Jeg gør det en gang imellem.
Det er da rigtigt, at der går lang tid imellem, men det er jo med til, at vores affaldsmængder er af et koloenormt omfang.
Og det med afgifter som adfærdsregulering ligger jo heller ikke Dansk Folkeparti fjernt.
I andre sammenhænge er man med på, at vi kan bruge afgiftsinstrumentet til at forandre det danske samfund, at vi kan vælge grønt frem for sort.
Jeg tror roligt, man kan sige, at det er noget, vi kommer til at diskutere, og at vi skal finde ud af, hvordan Folketinget sammen skal nå målsætningen om 70 pct.s reduktion af CO 2 i 2030.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-11-13:
Nu svarede ministeren så ikke på, om han var enig med sit eget embedsværk, men det kan han jo så få lov til i runde to.
Men kan ministeren så ikke løfte sløret for, hvad den miljømæssige effekt er af, at man lægger en afgift på ringbind og på regntøj og på dæk, man har over grillen, og på ovenlysvinduer?
Der kommer også afgift på badeforhæng.
Er det virkelig der, Danmarks miljøproblemer ligger?
Altså, mig bekendt er det ikke sådan, at man sidder og skifter sit ringbind ud hele tiden og smider dem ud i skoven.
Det køber man og har måske i 30 år.
Er det virkelig her, vores miljømæssige problemer ligger: at vi er nødt til at lægge en afgift på ringbind og på badeforhæng?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-13:
Tak for det.
Vi stemmer imod lovforslaget.
Idéen om at pålægge forbrugsvarer eller elementer, der indgår i forbrugsvarer, en afgift, som svarer til det negative aftryk, de har på samfundet, er jo god nok, men det kræver altså, at man viser, hvad det negative aftryk er, og at afgiften så skal være på det og det niveau, fordi det svarer til det negative aftryk.
Den bevisbyrde har regeringen ikke løftet her, og det er, fordi det jo ikke handler om at prøve at sætte en afgift på, som svarer til et negativt aftryk på samfundet.
Det handler bare om, at man har brug for nogle millioner kroner i en finanslovsaftale med de røde partier, og så skal man prøve at retfærdiggøre det, og det gør man ved at sige: Vi opfinder en afgift på noget, som vi påstår er skadeligt.
Så får man så i den her proces en afgift, som man føler er retfærdiggjort, men som udgør en voldsom administrativ byrde for de virksomheder, som skal prøve at sælge produkter, som er pålagt afgiften.
Man forsøgte med fedtafgiften i sin tid.
Man blev nødt til at afskaffe den igen, fordi nytteværdien af den ikke stod mål med alt bureaukratiet.
Man forsøgte det med en sukkerafgift.
Men her gør man det så alligevel, fordi vi har en rød regering og Enhedslisten, SF og Alternativet er dens parlamentariske grundlag.
Så begår man den slags tosserier på grund af ideologi.
Det ser ideologisk godt ud, og de røde vælgere kan godt lide det.
Vi stemmer naturligvis imod.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-11-13:
Tak for det.
Jeg er her på vegne af Rasmus Jarlov.
Vi deler salen imellem os den her uge med for at begrænse coronasmitte.
Hvad angår L 68, er vi jo ikke overraskende imod højere skatter, og vi er ikke forpligtet til at stemme for det for at finansiere en rød finanslov.
Vi afskaffede pvc-afgiften før sidste valg sammen med Venstre, og vi vil naturligvis ikke indføre den igen.
Når det er sagt, vil vi jo gerne indføre miljøafgifter, hvis det giver mening, men så må de også modsvares af en sænkning af andre skatter.
Jette Gottlieb (EL), 2020-11-13:
Jeg tror, det spørgsmål gik ud over rammerne for det her lovforslag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-11-13:
Det er jo sådan, at selv om der er skiftende ministre og regeringer, er embedsværket det samme.
Den nuværende skatteminister har jo tidligere slået fast, at de administrative omkostninger ved det her forslag slet ikke står mål med det, man faktisk får ud af det: at der stort set ikke er nogen sundhedsforbedringer eller miljømæssig effekt.
Så jeg vil egentlig bare høre, om ministeren er enig med sit eget embedsværk, som jeg går ud fra mener det samme, fordi der ikke er blevet skiftet ud i det og det bruger samme regnemetoder og alle de ting, man plejer at sige.
Så er man enig med sit eget embedsværk, som tidligere har slået fast, at der ikke er nogen effekt af det her?
Og så lige en sidste overvejelse: Synes ministeren ikke, det er lidt bemærkelsesværdigt, at der ingen andre EU-lande er, der har den her afgift?
Det er måske, fordi det er en dårlig idé.
Kathrine Olldag (RV), 2020-11-13:
Tusind tak.
Jeg vil gå lige til sagen og fokusere på den del af L 69, som vi i Radikale Venstre er mest optaget af, nemlig forbuddet mod at placere sin alderspension i banker i unoterede aktier.
Forbuddet er dog ikke det, som lovforslaget handler om, synes jeg det er vigtigt også at sige.
Adgangen til at placere alderspensionen i unoterede aktier kan udnyttes til skattetænkning, hvis der er tale om aktier i det selskab, som pensionsopspareren selv er med til at drive eller er ansat i.
Problemstillingen gælder ikke tilsvarende for rate- og kapitalpensioner, da udbetalinger deraf er skattepligtige, mens udbetalinger fra aldersopsparinger er skattefri.
I Radikale Venstre er vi optaget af at fremme aktiekulturen, altså gøre det attraktivt for almindelige danskere at investere deres opsparing, og den mulighed findes der heldigvis stadig mange modeller for, også selv om vi nu lukker dette relativt lille hul.
Man kan f.eks. arbejde med sine pensionsmidler.
Muligheden for at investere i unoterede selskaber fjernes ikke generelt, men alene for aldersopsparing.
Det vil fortsat være muligt at placere pensionsopsparinger i unoterede aktier, hvis udbetalingerne fra pensionsopsparingerne er skattepligtige, det vil f.eks. sige en ratepension.
Man kan også kaste sine penge i investeringsinstitutter.
Hvis man har penge tilovers på kontoen, som man gerne vil investere i nye virksomheder, kan man gøre det ad den vej.
Eller man kan få et investorfradrag for indskud af kapital i visse små og mellemstore unoterede virksomheder, der befinder sig i en opstarts- eller vækstfase.
Hvis man har en drøm om at starte sin egen virksomhed, kan man også få sig en etablerings- eller iværksætterkonto.
Man kan kort sagt spare op på en etableringskonto eller iværksætterkonto og trække indskuddene fra i skat.
Således kommer jeg frem til det, som det konkrete lovforslag egentlig handler om, nemlig at forbuddet kombineres med en lempelig overgangsregel.
Det sikrer, at der ikke er nogen, som tvinges til at sælge deres aktier som følge af ændringerne.
I stedet for at sælge kan man jo flytte sine aktier og benytte nogle af de andre muligheder, man har som aktionær, og som jeg lige har skitseret.
Vi er tilfredse med, at det bliver muligt for de berørte personer at trække de unoterede aktier ud af aldersopsparingen uden at betale den vanlige afgift på 20 pct., og vi er også tilfredse med tidsfristen.
Radikale Venstre bakker op om L 69, men bakker også op om, at denne del af lovforslaget skilles ud fra de øvrige, sådan som Venstre og Dansk Folkeparti har ønsket.
Det er rigtig god skik med en kvalificeret og gennemarbejdet lovbehandling, og derfor synes jeg også, det er på sin plads at belyse lige præcis den her del af lovforslaget lidt yderligere.
Morten Dahlin (V), 2020-11-13:
Det her lovforslag omhandler en lang række ændringer på skatteområdet.
Det var så noget af det fornuftige.
Så er der også en enkelt del, som Venstre ikke kan leve med, og det drejer sig om forslaget om, at Finanstilsynet også får hjemmel til at fastsætte regler i puljebekendtgørelsen om afvikling af placering af aktiver, og det her forslag er den rene gift for iværksætteri.
I dag kan Finanstilsynet fastsætte regler om anbringelse af midler i værdipapirer, og denne hjemmel vil de nu anvende til at ændre i puljebekendtgørelsen, således at aldersopsparingsmidler i særskilte depoter fremadrettet ikke kan anbringes i unoterede kapitalandele.
Derfor vil Finanstilsynet så også have hjemmel til at fastsætte regler om afvikling af placering af midler i aktiver, således at de faktisk kan tvinge investorer til at sælge deres andele i iværksættervirksomheder, og det her forslag går i den helt forkerte retning.
Det vil være til stor ugunst for væksten i samfundet og i øvrigt også for den grønne omstilling, som jo i meget høj grad skal drives af iværksættere.
Mange ikkebørsnoterede virksomheder efterspørger jo mere og ikke mindre kapital, og derfor er det her forslag i fuldstændig modstrid med den målsætning, vi har herinde i Folketinget om at fremme den grønne omstilling, og derfor vil Venstre gerne bede ministeren om at få opdelt lovforslaget.
Den del af lovforslaget, der udvider hjemlen i § 50, stk. 4, i lov om finansiel virksomhed, ser vi gerne udskilt i et separat lovforslag, som Venstre så ikke kan støtte, og resten af lovforslaget vil Venstre så godt kunne stemme for.
Tak for ordet.
Troels Ravn (S), 2020-11-13:
Jamen jeg mener, at lovforslaget her på ganske fin vis sikrer nogle afgørende ændringer og præciseringer af den eksisterende lovgivning og imødekommer også de krav, der kan være, til en bedre lovkvalitet og imødekommer også de forventninger og ønsker, der er, fra Erhvervslivet.
Morten Dahlin (V), 2020-11-13:
Jamen det er fuldstændig rigtigt.
Når man f.eks. taler om rygning, ved vi, at højere afgifter har en effekt, og derfor er vi klar til at skrue på nogle knapper der.
Men det er der jo ikke nogen dokumentation for i tilfældet med det her konkrete lovforslag.
Lad os tage ét eksempel, som også har været bragt op i debatten tidligere af hr. Dennis Flydtkjær.
Tror ministeren, at der vil blive solgt og brugt mindre regntøj som en konsekvens af det her lovforslag?
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-11-13:
Jeg ved ikke lige, hvad jeg skal sige til svaret, for det var ikke så meget omkring det, jeg spurgte om, det synes jeg egentlig ikke.
Men jeg er med på det, hvis der kan være tale om skattesnyd, f.eks. hvis man selv er hovedaktionær, men det kan man jo ramme ind med nogle bestemmelser.
Men hvorfor helt fjerne muligheden for alle, selv for folk, der har en lille pensionsopsparing på det her område, og som ikke ejer en virksomhed eller nogen ting i forvejen, hvor der ikke er skattetænkning inde i det?
Altså, hvorfor skal det ødelægges for alle?
I stedet for burde der gribes ind over for det problem, som måske kan være for nogle få, for det er formentlig ikke ret mange, der bruger deres aldersopsparing til at investere i unoterede aktier, hvis de selv ejer virksomheden.
Hvorfor ikke løse det kun for de få?
Troels Ravn (S), 2020-11-13:
Jamen i Socialdemokratiet mener vi ligesom regeringen, at alle skal bidrage med sit til finansiering af velfærdssamfundet, og derfor skal muligheden for skattetænkning ved at placere aldersopsparing i unoterede aktier fjernes.
Det bemærkes, at forbuddet ikke følger af dette lovforslag, men skattetænkningen ville ikke effektivt kunne forhindres, hvis forbuddet indsnævres, og bl.a. kan ejerskabs- og ansættelsesforhold skjules i holdingselskabskonstruktioner.
Så det er ikke kun investering af pensionsmidler, der har betydning for iværksætteres muligheder for at rejse risikovillig kapital.
I forbindelse med hjælpepakkerne fra april og august er afsat 4 mia. kr. via Vækstfonden, som styrker iværksætteres adgang til risikovillig kapital, og med finansloven for 2020 blev der afsat 4 mia. kr. Derfor!
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-11-13:
Vi har jo nogle regler i Danmark for, hvornår man må bruge sin pensionsopsparing til at investere i unoterede aktier, altså sådan, at man har balance i det, hvor man på den ene side skal sikre, at man selvfølgelig har noget til pensionen, og på den anden side har et incitamentet til at investere i unoterede aktier, altså typisk i mindre virksomheder, som kan have svært ved at skaffe kapital.
Det tror jeg at vi sådan bredt er ret enige om er en god idé at man kan.
Men grunden til, at jeg tager ordet nu, er jo: Hvorfor er det så, Socialdemokraterne foreslår, at man, lige præcis når det er en aldersopsparing, ikke skal have lov til at investere i unoterede aktier?
Altså, man kan godt gøre det, hvis det er en ratepension eller en anden pensionsform, men ikke lige med en aldersopsparing.
Hvorfor skal man ikke lige der have lov til at investere i et selskab?
Men jeg vil egentlig bare høre: Hvad er baggrunden for, at Socialdemokraterne synes, det er en god idé?
Troels Ravn (S), 2020-11-13:
Tak for ordet.
Lovforslaget, vi skal behandle i dag, er af teknisk karakter, men det er ikke desto mindre et vigtigt forslag, fordi det sikrer nogle afgørende ændringer og præciseringer af den eksisterende lovgivning, så man bl.a. sikrer en bedre ressourceanvendelse, bedre lovkvalitet og imødekommer ønsker fra erhvervslivet.
Lovforslaget består af fem dele.
Først og fremmest blev medarbejderaktieordningen vedtaget for snart 2 år siden, men vi har afventet en EU-godkendelse før en endelig ikrafttrædelse.
Den foreligger nu, men kræver nogle mindre justeringer, som vi med lovforslaget ønsker at gennemføre.
Det drejer sig bl.a. om, at hovedaktionærer, børsnoterede virksomheder og virksomheder, som ikke har tilbagebetalt ulovlig støtte, afskæres fra ordningen.
Derudover forpligtes virksomheder til at indberette støttetildelinger på over 0,5 mio. euro, så det kan offentliggøres i EU's statsstøtteregister.
For det andet foreslår vi ændringer af pensionsbeskatningsreglerne, der betyder, at fejlindberetninger til pensionsordninger kan rettes af skatteforvaltningen, så længe det gøres inden for 30 dage.
Vi foreslår ligeledes yderligere forenklinger af reglerne, så sagsbehandlingen lettes og der kan spares ressourcer.
Det betyder bl.a. tekniske ændringer af pensionsbeskatnings- og kildeskatteloven.
Dermed imødekommer vi det behov, der er for lempeligere overgangsregler frem mod den kommende ændring af Finanstilsynets puljebekendtgørelse.
Herefter vil det netop ikke længere være muligt at udtage unoterede aktier placeret i aldersopsparinger.
For det tredje foreslår vi en ny indberetningspligt for finansielle virksomheder, der skal sikre, at f.eks. bonusudbetalinger til kunder beskattes korrekt.
For at sikre bedre lovkvalitet er der for det fjerde fundet et behov for præcisering af reglerne for beregning af befordringsfradraget til fly- og færgetransport.
Derudover ændres benævnelsen trossamfund til religiøse samfund i reglerne om fradrag for bidrag til almennyttige og almenvelgørende foreninger m.v. Endelig præciserer og afklarer lovforslaget retstilstanden i relation til anvendelsen af voldgift i den internationale konvention om at undgå dobbeltbeskatning.
Det sker ved en tilbagetrækning af forbeholdet om kun at anvende voldgift i sager, hvor voldgiftpanelets formand er dommer og Danmark kan offentliggøre resumé af panelets afgørelser.
Der har været indsigelser mod den folkeretlige gyldighed af de danske forbehold, og derfor foreslår vi, at de trækkes tilbage
Det var de fem elementer i forslaget.
Socialdemokratiet støtter selvsagt forslaget.
Tak for ordet.
Morten Bødskov (S), 2020-11-13:
Det har jeg ikke nogen forudsætninger for at vide, men det er da klart, at det her er en del af den samlede løsning i forhold til at sætte fokus på, at hvis man står over for at skulle købe regntøj til de små, ja, så vil der nu være et klart signal om, at man skal vælge andet, både af hensyn til naturen, men jo også til, at det her ikke er godt at have på kroppen, og det synes jeg det her er med til at sende et klart signal om.
Hvis man virkelig vil en grøn skatte- og afgiftsreform fra Venstres side – og vi siger tak for det pres, som jeg ikke rigtig synes vi har mærket, men det er da helt fair – så tror jeg, at man har svært ved at komme uden om, at man skal kigge på emner som det her, altså at gøre det dyrere så at sige at være sort og billigere at være grøn.
Jette Gottlieb (EL), 2020-11-13:
Altså, det er jo nogle nemme eksempler.
Jeg vil sige, at man i årevis har brugt pvc uden omtanke, og jeg kender til tidligere typer ringbind, som man f.eks. lavede af pap.
Det er en glimrende idé.
Og med hensyn til mange af de andre steder, hvor man har brugt pvc, har det været en nemhedsløsning, og det er det, vi understøtter en forandring af, når vi lægger en afgift på det produkt, fordi det tilskynder til, at man finder andre veje.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-11-13:
Så hvis jeg skal forstå det rigtigt, siger man, at det her giver mindre pvc, og at det er målet.
Men det er jo en afgift på regntøj, på grilldækken, på ringbind.
Så Enhedslisten mener helt seriøst, at det her betyder, at der er færre børn, der får regntøj med i daginstitutionerne, at folk ikke bruger ringbind fremadrettet, eller at man ikke installerer et ovenlysvindue i sit hus.
For det må jo være det, der ligger i konklusionen, når man siger, at det her giver mindre pvc.
Jeg vil godt vove den påstand, at jeg tror, at forældrene altså giver deres børn regntøj med i daginstitution alligevel, selv om der nu kommer en afgift på 3,5 kr.
Man kan jo undre sig lidt over slingrekursen i Radikale Venstre.
Man var først med i en aftale, hvor pvc-afgiften blev fjernet, og nu er man med i en aftale om at genindføre den.
Men jeg vil egentlig prøve at spørge til, hvad det er for en effekt, man regner med.
Hvis vi tager regntøj, kommer der her en afgift på 3,6 kr. pr. kilo regntøj.
Regner man med, at det giver den effekt, at folk siger, at de vil købe mindre regntøj, eller at børnene ikke skal have regntøj?
Kathrine Olldag (RV), 2020-11-13:
Tak for det.
Målet er at reducere mængden af blød pvc, som forbrændes eller deponeres.
For Det Radikale Venstre gav det god mening, da vi sidste år under finanslovsforhandlingerne aftalte det med de andre støttepartier og regeringen.
Dette er altså finanslovsstof fra sidste år.
Vi har ikke nær så meget pvc i vores nærmiljø som for bare 5 år siden, netop fordi virksomheder har været i stand til at omstille sig stille og roligt.
I rigtig mange sammenhænge er der fundet alternativer til det bløde plast, faktisk i alle de sammenhænge, hvor et alternativ har været muligt.
Men særlig emballagekrav til fødevarer er så skrappe, at der i dag ikke er noget alternativ til blød pvc, så her vil afgiftsstigningen være et stærkt incitament til også at arbejde med det.
Så man skal se lovforslaget som et skridt på vejen, men det kommer ikke til at fjerne al blød plast i morgen.
I den perfekte af alle verdener er der slet ikke brug for pvc og ftalater, men for at nå derhen har vi brug for forskning og udvikling, så vi kan finde brugbare grønne alternativer, der lever op til alle krav.
Derfor vil Det Radikale Venstre også i årets finanslovsforhandlinger foreslå, at vi permanentgør forsknings- og udviklingsfradraget, for de ting hænger sammen.
Men nu genindfører vi altså blot pvc-afgiften, både for at presse på for udviklingen, men også fordi pvc har konsekvenser for miljøet og for folkesundheden, som ikke reguleres i andre sammenhænge, ganske som Socialdemokratiets ordfører redegjorde for.
Vi støtter naturligvis med et håb om, at vi snart kan lande en fremadrettet aftale om endnu bedre muligheder for grøn forskning og udvikling.
Morten Dahlin (V), 2020-11-13:
Tak for det, formand, og tak for ordet.
Det her lovforslag vil genindføre den pvc-afgift, som Venstre sammen med Det Konservative Folkeparti, LA, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre afskaffede, da vi selv sad i regering.
Det gjorde vi jo, fordi der var en god årsag til at afskaffe afgiften, nemlig den, at den her afgift ikke har en tilstrækkelig sundheds- og miljømæssig begrundelse sammenlignet med de negative konsekvenser, afgiften har i form af administrative udfordringer, som den giver danske virksomheder, danske iværksættere og danske forbrugere.
Derudover er brugen af pvc jo allerede reguleret via EU, og inden vi afskaffede den her afgift, var i hvert fald mig bekendt Danmark det eneste EU-land, som havde sin egen lokale pvc-afgift.
Den ønsker regeringen så nu at genindføre, vel vidende at den vil skabe øget administration og øgede omkostninger for vores virksomheder – altså øgede omkostninger, som jo i langt, langt størstedelen af tilfældene vil blive videreført til de danske forbrugere.
Det gør man med åbne øjne, vel vidende at afgiften vurderes ikke at have nogen nævneværdig effekt på hverken sundhed eller miljø.
Altså indfører man et tiltag, som lyder godt, som gør, at man kan holde flotte taler, men som mest af alt er symbolik uden nogen positiv effekt, men til gengæld med den negative effekt, at man rammer vores virksomheder og vores vækstskabere midt i en økonomisk krise med en afgift, som der ikke er brug for.
Det kan Venstre selvfølgelig ikke bakke op om, og derfor støtter vi ikke forslaget.
Kathrine Olldag (RV), 2020-11-13:
For det første tænker jeg ikke, at det er så unormalt, heller ikke for Dansk Folkeparti, at skifte holdning.
F.eks. har Dansk Folkeparti lige aftalt med regeringen at droppe det ellers aftalte loft over aktiesparekontoen, så Dansk Folkeparti skifter jo også indimellem spor, ligesom Radikale Venstre gør.
Vi kan jo også se den her sag fra flere sider.
Med hensyn til regntøj vil det jo, fuldstændig som jeg også gjorde rede for her, være et mildt pres for at se, om man kan finde alternativer til anvendelse af ftalater i regntøj.
Og så er den sådan set ikke længere end det.