runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-04-10:
Mange tak.
Jeg synes egentlig, at behandlingen af det her er meget illustrativ i forhold til en øvelse, vi egentlig lige har færdiggjort i den her uge, hvor vi fik skåret markant ned på bureaukrati på et andet område – og hvor man så kan se, at det kunne man egentlig godt lade sig inspirere af på andre områder.
Det har man så grebet her og sagt: Lad os lave et kryds her, i forhold til at vi formoder, at noget lovgivning, vi har lavet, har de afledte konsekvenser, at det bliver dyrere at være dansker.
Det er rigtigt, at det bliver dyrere at være dansker med indførelsen af den momslovgivning.
Så vil man kompensere nogle bestemte grupper for, at det bliver dyrere at være dansker.
Det bliver dyrere på den måde, at det formentlig bliver dyrere at have tv-pakker; man formoder, at det bliver 15-20 kr. dyrere pr. måned for en gennemsnitlig tv-pakke.
Så vælger man at sige, at vi skal øge mediechecken.
Det lyder jo til at give mening, men som jeg sagde lige før, svarer det jo til at øge befordringsfradraget, fordi hotdogs bliver dyrere – måske fordi man køber hotdogs, når man kører, kunne man finde et kryds, der gav mening der.
Men mediechecken blev indført, fordi man, før det blev valgt at omlægge medielicensen, skulle betale direkte til DR; der betalte man x antal kroner i licens.
Så vælger man at sige, at det skal ikke ske fremadrettet; det skal køre via skatten.
Så var der en gruppe, som før var berettiget til en nedsat medielicens, og de fik så ikke længere den her rabat, fordi det nu kører automatisk over skatten.
Det vælger man at kompensere dem for med en mediecheck – altså ikke til selve tv-udbyder eller rettigheder til nogle kunstnere eller noget som helst, der ligner.
Det var en kompensation for, at de nu betalte fuld pris for DR og ikke fik en nedsat opkrævning.
Der kan man så spørge – vi havde jo selv ministerposten dengang, og det var det, man nåede frem til i forhandlingen og tænkte at man kunne komme igennem med – om det har været besværligt og bøvlet.
Ja, jeg synes egentlig godt, at man kunne kigge på det.
Vi har et helt nyt DR-udspil, som jeg hellere synes vi skulle implementere, og som så ville medføre det modsatte af det her.
Så kan man godt klandre os og skyde os i skoene, at så handler det om, at vi ikke vil hjælpe den målgruppe, det rammer, eller hvad.
Det her kunne lige så godt bare have været en forhøjelse af selve pensionen.
Altså, det kunne have været alt muligt andet.
Man har plukket mediechecken og brugt den til det her, så man kan sige: Nu kompenserer vi pensionisterne.
Og det synes jeg egentlig bare man burde være ærlig om.
Mediechecken har ikke noget med den generelle stigning i prisen på tv-abonnementer at gøre.
Og det jo viser bare, at hvis man kan stå her og sige, at det er super ukontroversielt at gøre, at det her er super ligetil, så har man købt ind på præmissen om, at vi har lavet et system, der er så komplekst, at man sagtens kan få ting, der overhovedet ikke giver mening, til at give mening.
Liberal Alliance støtter ikke forslaget.
Mads Olsen (SF), 2025-04-10:
Tak for ordet.
Jeg er her i dag som vikar for hr. Karsten Hønge.
Vi behandler i dag et lovforslag, som måske ikke fylder meget i mediebilledet, men som har stor betydning for en stor gruppe af borgere, nemlig pensionister med lave indkomster.
Det lyder måske som små beløb for nogle, men for dem, der har mindst, kan det være med til at gøre en reel forskel i hverdagen.
Mediechecken er i forvejen målrettet pensionister med lave indkomster, og med denne forhøjelse følger vi op på noget helt rimeligt, nemlig at mange ældre oplever prisstigninger på bl.a. tv-pakker og digitale medier, og at det bliver stadig sværere at følge med ikke bare teknologisk, men også økonomisk.
Når det så oven i købet er staten selv, der via en momsændring bidrager til prisstigningerne, så er det også kun rimeligt, at man kompenserer dem, der rammes hårdest.
Det er præcis det, vi gør med det her lovforslag, og derfor stemmer vi for det.
Charlotte Munch (DD), 2025-04-10:
Tak for ordet.
Min tale her er ganske kort.
I Danmarksdemokraterne er vi ikke tilhængere af en ændring af momsreglerne.
Vi mener ikke, at det er nødvendigt for at overholde EU-reglerne på området, sådan som regeringen ellers hævdede.
Regeringen burde efter vores mening rulle deres skattestigning tilbage, så vi ikke rammer almindelige danskere.
Men selv om vi i Danmarksdemokraterne ikke er enige og ikke er tilhængere af en ændring af momsreglerne, så er vi til gengæld tilhængere af, at folkepensionister og førtidspensionister naturligvis skal kompenseres for de øgede udgifter til en gennemsnitlig tv-pakke.
Derfor støtter Danmarksdemokraterne forslaget.
Kim Valentin (V), 2025-04-10:
Nej, det synes jeg ikke jeg sagde.
Altså, det er jo, fordi momsen er sat op, og derfor sætter man så også mediechecken op.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-10:
Så det, jeg hører ordføreren sige, er, at det egentlig ikke har så meget med hverken kunstnermoms eller medieforbrug at gøre, men at man egentlig bare gerne vil forhøje en ydelse, en check, til pensionisterne.
Kim Valentin (V), 2025-04-10:
Først vil jeg sige, at jeg ikke har noget imod, at de pensionister, der har mindst, kan gå i Føtex og købe en fastelavnsbolle.
Jeg synes, det er helt fint, hvis de bruger pengene på det; det må de jo selv om.
Når man lige præcis lægger det på mediechecken, er det jo også, fordi det er en administrativt nem måde at gøre det på, i stedet for at man skulle ud at finde lige præcis alle dem, der har en tv-pakke.
Det ville jo koste det hvide ud af øjnene administrativt
Zenia Stampe (RV), 2025-04-10:
Nu fik jeg bare lyst til at spørge lidt ind til den proces, for jeg kom først i Indfødsretsudvalget senere.
Det var faktisk ministeren, der i Folketingssalen henledte min opmærksomhed på, at det er en borger, hr. Peter Jensen, der i høj grad har forsynet udvalgsmedlemmer med oplysninger om konkrete ansøgere.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-10:
Jeg synes også, det er naturligt, at man har et kendskab til danske samfundsforhold, altså at der stilles et krav om, at man skal gennemgå et kursus, hvor man lærer om det.
Jeg synes ikke, der behøver at være en efterfølgende test.
Jeg synes også, det er naturligt at stille nogle krav til sprogkundskaber f.eks. Lige nu er det jo prøve i dansk 3. Man kunne jo godt reducere det prøve i dansk 2 og samtidig selvfølgelig sikre, at folk, der ikke har muligheden for at kunne tilegne sig de kundskaber, får dispensation, ligesom man skal ifølge handicapkonventionen.
Jeg synes sådan set også, det er rimeligt nok, at der i forbindelse med kriminalitet skal være en vis karensperiode i forhold til det.
Meget af det, er noget, man har gjort tidligere.
Men det, der er sagen i dag, er jo, at man har strammet reglerne så voldsomt, at det får den konsekvens, at lovlydige borgere, der har lovligt og permanent ophold og er gode samfundsborgere, permanent er udelukket fra at kunne få stemmeret.
Det er klart, at det synes vi er både udemokratisk og uhensigtsmæssigt for en demokratisk retsstat.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-10:
Det er svært for mig at gøre, for jeg sidder jo ikke i Indfødsretsudvalget, og jeg har ikke været med i de beslutningsprocesser, der har været.
Jeg har ikke været med i udformningen af de her tre samtaler, der blev afholdt.
Så jeg er nok ikke den rigtige at spørge, i forhold til hvad der har ligget til grund for det.
Men jeg vil sige, at generelt set er det jo min opgave at sørge for, at de konventioner, som Danmark har tilsluttet sig, også bliver overholdt i det arbejde, der foregår i Indfødsretsudvalget.
Det er der, hvor jeg føler, at jeg har en forpligtigelse i forhold til de beslutninger, der bliver truffet, altså at man eksempelvis overholder handicapkonventionen.
Men hvordan man udmønter et samtaleforløb, har jeg ikke haft nogen indflydelse på.
Mads Olsen (SF), 2025-04-10:
Jeg synes, at det er en lidt ny tone fra Socialdemokratiets ordfører, der lige før stod heroppe og sagde, at han var meget inspireret af det amerikanske system, hvor det netop er embedsmænd, der foretager nogle af de her vurderingssamtaler.
Det sagde man jo at man var meget inspireret af på den her USA-tur, og det er vi i SF meget meget inspirerede af.
Vi synes, det er sådan, det burde være, for vi synes, at selve den måde, Indfødsretsudvalget opererer på – generelt, men især i forbindelse med de her tre statsborgerskabssamtaler tilbage i december – er præget af vilkårlighed og præget af, hvem der lige stiller spørgsmålene.
Jeg synes ikke, at alle ansøgerne fik de samme spørgsmål.
Det stiller jo også, hvad skal man sige, debatten lidt skævt.
Er alle blevet spurgt ind til deres holdning til homoseksualitet?
Hvordan svarede de, og hvordan skal man tage de svar, der kommer?
Det synes jeg der er andre der er mere kvalificerede til at vurdere, altså om man f.eks. lyver i sådan en proces.
Jeg synes, vi har meget svært ved at foretage den vurdering som politikere.
Anders Kronborg (S), 2025-04-10:
Altså, jeg opfatter jo samtaler som noget helt grundlæggende i vores demokrati.
Vi kan samtale med hinanden, og vi kan lytte til hinanden.
Herude i Vandrehallen har vi endda et af de ældste lokaler i Rigets Midte, som hedder Samtaleværelset, hvor folkevalgte fra Folketinget og fra Landstinget, da det var der, kunne gå hen og få en kop kaffe og samtale.
Det er noget helt grundlæggende i vores demokrati, og der bliver jeg en lille smule både pikeret over og provokeret af, at SF's ordfører mener, at folkevalgte politikere ikke må have samtaler med statsborgerskabsansøgere.
De må ikke have samtaler med nogle, som vi skal give det danske pas, og som skal have stemmeret til den her sal.
Der siger SF's ordfører, at det skal være dygtige embedsmænd.
Er det f.eks. socialrådgivere på Ishøj Rådhus?
Mads Olsen (SF), 2025-04-10:
Der er jo ofte det her paradoks i forhold til tolerance: Skal vi tolerere dem, der er intolerante over for vores livsstil, vores grundlæggende livsstil?
Det mener jeg grundlæggende ikke, altså at vi skal være så tolerante, at vi giver dem noget af det ypperste, man kan opnå her i Folketingssalen eller i Danmark, altså dansk statsborgerskab.
Jeg synes ikke, at vi skal tolerere den adfærd, hvor man siger, at kvinder er andenrangsborgere, at ytringsfrihed er noget overvurderet pjat, og at vi kun skal følge det, der står i Koranen.
Det synes jeg ikke vi skal tolerere.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-10:
For jeg er til hver en tid klar til at tage et opgør med alle antidemokratiske holdninger, uanset om det er på højrefløjen, det er blandt religiøse eller det for den sags skyld er på venstrefløjen, der er antidemokratiske holdninger.
Jeg vil meget gerne tage opgøret, og jeg vil meget gerne bekæmpe dem.
Men derfra og så til at sige, at man ikke skal have stemmeret, fordi man har holdninger, er der langt.
For er det så hr. Mads Olsen, er det hr. Mikkel Bjørn, eller er det hr. Sikandar Siddique, der skal definere, hvad der er antidemokratiske holdninger?
Altså, hvem er det, der skal definere, hvem der har antidemokratiske holdninger?
Mads Olsen (SF), 2025-04-10:
Der er jo to diskussioner i det.
Det ene er jo, at vi deler et synspunkt med Enhedslisten om, at nogle af de regler, der er i forhold til at få et dansk statsborgerskab, er for rigide, f.eks. det her med, at man skal have haft beskæftigelse i 4 år, og at uddannelse så ikke tæller med.
Det udelukker de facto rigtig mange unge, frem til de bliver 30-35 år, hvis de tager en lang videregående uddannelse, og de bagefter lige skal være i arbejde i 4 år.
Så er der lige en ansøgningsproces, der tager 3 år, og så kommer man op hurtigt op i starten af 30'erne, før man får et dansk statsborgerskab, og det kritiserer vi jo gerne sammen med Enhedslisten, fordi vi ikke synes, det er en retfærdig måde at gøre det på.
Men jeg synes samtidig heller ikke, at vi skal give et dansk statsborgerskab til folk, der f.eks. er medlem af Hizb ut-Tahrir, og som mener nogle rimelig antidemokratiske ting, som bare er i grundlæggende strid med det danske samfunds bærende værdier som demokrati, ligestilling og ytringsfrihed.
Det var jo også den gamle SF-formand Villy Søvndal, der sagde, at Hizb ut-Tahrir-medlemmerne skulle tage og skride ad helvede til.
Så jeg synes på den måde ikke, der grundlæggende er noget nyt i det.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-10:
Tak for det, og tak til hr. Mads Olsen for talen.
Jeg må også sige, at jeg blev lidt overrasket, da jeg hørte, at SF egentlig grundlæggende tilsluttede sig tanken om, at man skal kunne begrænse de demokratiske rettigheder ved netop at begrænse adgangen til f.eks. stemmeret.
For nu kender jeg jo også SF som et parti, som sammen med Enhedslisten altid konsekvent har kæmpet for at udvide de demokratiske rettigheder og sikre, at så mange som muligt får mulighed for at kunne deltage i demokratiet.
Så jeg vil bare godt helt principielt høre, om SF ikke er af den opfattelse, at det, når vi f.eks. i dag har op imod 10 pct., som har lovligt og permanent ophold i landet, og som ikke har stemmeret, er et problem.
Mads Olsen (SF), 2025-04-10:
Der er ingen tvivl om, at vi generelt gerne så selve proceduren omkring det her ændret mere fundamentalt, også med hensyn til Indfødsretsudvalgets rolle, hvor vi jo som helhed synes, at det mere burde være en styrelse, hvor der sad kvalificerede embedsmænd.
Jeg har også snakket med forskellige juraprofessorer om det her, som egentlig godt mener, det kan indføres inden for rammerne af grundloven – at man godt kan sige, at det skal foretages af embedsmænd.
Men det er klart, det er noget, vi skal have belyst yderligere, og jeg håber, at vi, når vi inviterer hr. Frederik Waage og Eva Ersbøll ind i Indfødsretsudvalget, kan få en diskussion om det igen der.
Det vil jeg i hvert fald meget gerne høre deres take på.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-10:
Tak, og tak for et ærligt svar fra SF's ordfører.
I forhold til grundloven og den måde, § 44, stk. 1, er udformet på, hvad vi også har debatteret lidt i dag, så må embedsmænd jo ikke foretage et skøn.
Det vil sige, at de heller ikke må foretage et skøn over, hvem det er, der skal tildeles statsborgerskab, og hvem der ikke skal.
Den opgave kan udelukkende blive udført af Folketinget og dermed Indfødsretsudvalget.
Så jeg skal egentlig blot høre, om det så betyder, at SF går ind for at ændre grundloven, altså § 44, stk. 1?
Mads Olsen (SF), 2025-04-10:
Er det noget, du fortryder?
Var det i en brandert?
Er det korrekt oversat?
– osv.
Så jeg er med på, at man ikke på den måde siger, at der skal være samtaler, men jeg tror bare, at det vil være konsekvensen.
Men det er jo rigtigt nok, at det ikke er et forslag om, at der skal indføres samtaler i Indfødsretsudvalget.
Jeg synes i stedet for, det burde være embedsmænd, der afholdt den slags samtaler, hvis man skulle have dem.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-10:
Tak for det, og tak til SF's ordfører for en rigtig fin tale.
Jeg vidste i hvert fald godt, at der var nogle ting, vi er uenige om, men jeg blev lidt overrasket over, at vi rent faktisk deler den opfattelse, at der er en problematik i det her med, at der er nogle personer, vi giver statsborgerskab til i dag, som vi i hvert fald er enige om måske ikke burde blive tildelt et dansk statsborgerskab.
Så kan vi være uenige om, hvordan vi så skal gøre det her fremadrettet.
Ordføreren taler meget om de her samtaler, der blev afholdt i Indfødsretsudvalget, og snakker generelt meget om samtaler.
Der vil jeg gerne præcisere, at det, vi foreslår her, ikke er en indførelse af samtaler i Indfødsretsudvalget.
Det, vi ønsker skal forelægges Indfødsretsudvalget, er en skriftlig forelæggelse, der så skal danne baggrund for, at vi kan vurdere ansøgerne.
Er det fortsat noget, som SF vil være modstander af?
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-10:
Tak for det.
I Danmarksdemokraterne mener vi jo så absolut også, at det er vigtigt, at vi har stramme krav for at få et dansk statsborgerskab.
Vi mener, at det at få udarbejdet en model for screening, så man rent faktisk får tjekket op på, om der er antidemokratiske holdninger, er vigtigt. Så i Danmarksdemokraterne støtter vi selvfølgelig beslutningsforslaget.
Hans Andersen (V), 2025-04-10:
Vi synes, at der er brug for, at vi kommer tættere på den her proces, og at vi som Folketing kommer tættere på, hvem det er, vi tildeler et dansk statsborgerskab.
Og i Venstre synes vi ikke, at man, hvis man har antidemokratiske holdninger og man sådan set ønsker, at islam skal stå over lovgivningen, så skal optages på et lovforslag om indfødsrets meddelelse og have et dansk statsborgerskab.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-10:
Men nu er det jo sådan, at et statsborgerskab bliver givet ved lov, hvilket er hjemlet i grundloven, og at valgloven også definerer, hvem det er, der har ret til at kunne stemme til folketingsvalget, hvilket også er stadfæstet i grundloven.
Så det er jo sådan, at det at få et statsborgerskab også er adgangen til at opnå stemmeret.
Så derfor bliver konsekvensen jo, at Danmarks Liberale Parti vil lægge betingelser på det at opnå stemmeret.
For der findes jo masser af antidemokratiske værdier og holdninger rundtomkring i samfundet, men vi går jo der normalt ikke ind og vurderer efter, om folk så skal have stemmeret til folketingsvalget.
Hans Andersen (V), 2025-04-10:
Men det, vi taler om her, er jo at opnå et dansk statsborgerskab, og der synes vi i Venstre, at forudsætningen for det er, at man grundlæggende deler danske værdier, de værdier, vores samfund bygger på, som demokrati og lighed for loven, og hvis man så mener, at det ikke er grundloven, der skal være gældende, og at islam står over grundloven, så synes vi ikke, at man skal have et dansk statsborgerskab.
Anders Kronborg (S), 2025-04-10:
Selvfølgelig fik man ikke de samme spørgsmål, for mennesker er jo forskellige fra hinanden.
Det er jo en individuel sagsbehandling, som vi foretager i Folketingets Indfødsretsudvalg.
Og Socialdemokratiet sagde ikke, at det var embedsmænd, der skulle overtage samtalerne; vi sagde, at det skulle være et supplement.
Mads Olsen (SF), 2025-04-10:
Man kan sige, at i forhold til det første, det her med samtalerne, hørte jeg jo ordføreren sige, at hvis vi skulle have alle de her samtaler selv, så ville det være meget tidskrævende for Folketingets Indfødsretsudvalg, og det er jeg enig i.
Så mit spørgsmål er lidt, om det skal være et tillæg til de samtaler, udvalget skal have, eller om det skal være nogle ansøgere, der får de her samtaler, mens andre får dem med embedsmænd.
Der er jeg lidt i tvivl om, hvad ordføreren mener.
Men i forhold til det med at komme til møderne vil jeg sige, at der nogle gange også kan dukke forhandlinger op i sidste øjeblik, og man kan have barn syg osv. Så det er svært at forholde sig til.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-10:
Jeg synes, det er ret enkelt.
Når vi oplever fuldstændig urimelige handlinger som det, der skete den 7. oktober, så tager vi klar afstand.
Når man oplever en stat, som gentagne gange bryder folkeretten, og som udfører terrorbombardementer, så tager man afstand.
Når man oplever terrorangreb, tager man afstand.
Men betyder det, at vi som statsmagt skal sidde og vurdere hver enkelts mening og lade det få konsekvenser for grundlæggende demokratiske rettigheder?
Der bør jeg bare minde Liberal Alliance og andre partier om, at det sådan set er det, der kendetegner diktaturstater; det er, at man udelukker holdninger og betragter dem som ikke værdige til at blive repræsenteret.
Og sådan et samfund ønsker jeg ikke Danmark skal være.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-10:
Jeg taler ikke om holdninger.
Jeg taler om adfærd og handlinger.
Jeg taler om nogle, der har været truende over for en homoseksuel, og nogle, der har været truende over for jøder, fordi de var jøder.
Jeg taler om folk, der har ytret sig positivt omkring terrorangrebet den 7. oktober.
Er det personer, som Enhedslisten ønsker skal have statsborgerskab, altså på baggrund af de handlinger, de har gjort?
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-10:
Nu har vi jo i Danmark, og som man har det i demokratiske retsstater, heldigvis et system, hvor folk, hvis de begår lovovertrædelser, kan efterforskes af politiet, og de kan stilles for en domstol og modtage en efterfølgende dom.
Og har borgere fået en dom – det var også det, jeg tilkendegav i min tale – så er det jo klart, at det kan medføre en form for karens i forhold til at kunne opnå statsborgerskab.
Jeg synes, det er helt urimeligt, at man udelukker folk på livstid.
Jeg har set masser af borgere, som har begået dumme handlinger i deres pure ungdom, men som efterfølgende har fortrudt.
Og at det stadig væk har konsekvenser, synes jeg er uforståeligt.
Men det, der er tale om her, er jo ikke handlinger.
Det synes jeg er en mærkelig tilgang.
Det har da aldrig nogen sinde betydet, at jeg så tænkte, at vedkommende så ikke skulle have de fulde demokratiske rettigheder.
Selvfølgelig skal man det.
Og derfor synes jeg, det er en forudsætning for at have et demokrati, at vi har adgang til de demokratiske grundlæggende rettigheder.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-10:
Tak til Enhedslistens ordfører for talen.
Jeg kunne ikke lade være med at bemærke, at ordføreren ligesom fortalte, at det ikke var holdninger, men at det var handlinger, der ligesom skulle afgøre, hvorvidt man kunne tildeles dansk statsborgerskab.
Det er jo folk, der har ytret sig om nogle ting, bl.a. været truende over for homoseksuelle eller jøder.
Er det mennesker, Enhedslisten mener på baggrund af de handlinger skal tildeles dansk statsborgerskab?