runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Sølvhøj (EL), 2020-11-05:
Tak for det.
Det var jo ikke andet end i sidste uge, vi havde drøftelsen her om praktikpladsproblemet i erhvervsuddannelsessystemet, og i dag har vi så et element yderligere.
Forslaget tager jo afsæt i en politisk aftale om indførelse af ekstra praktikpladstaxametertilskud for ordinære uddannelsesaftaler, som indgås med elever på erhvervsuddannelserne, allerede inden eleven har afsluttet anden del af sit grundforløb.
Formålet er, som det fremgår, at give et økonomisk incitament til at tilvejebringe praktikpladser, som dækker hele elevens hovedforløb.
Jeg synes, det er en rigtig fornuftig måde, hvorpå man fremmer muligheden for, at eleverne kan gå i gang med et hovedforløb i umiddelbar forlængelse af grundforløbets afslutning, og vi må jo sige, at med forslaget skabes der også en større tryghed for, at man kan gennemføre sin erhvervsuddannelse som en reel vekseluddannelse.
Det vil jeg godt lægge vægt på, for jeg synes, det er så utrolig vigtigt og en fantastisk kvalitet ved vores erhvervsuddannelser, at der foregår en vekseluddannelse.
Og jo ikke et ondt ord om skolepraktikken; jeg er sikker på, at man ude i skolepraktikkerne laver et rigtig godt arbejde ud fra de betingelser, der er, men det giver nu noget andet til en uddannelse, hvis det er en reel vekseluddannelse, hvor man skifter mellem at være på skole og at være ude på en virksomhed.
Så det er rigtig godt, man gør det, og det er som sagt rigtig godt, at man også skaber en tryghed for eleverne.
For tænk at have gået på en erhvervsuddannelse, have været igennem grundforløbets 1. del, være i gang med grundforløbets 2. del, og man så stadig ikke ved, om man, når man rammer hovedforløbet, er i stand til at gennemføre uddannelsen, sådan som man kunne forvente det, da man startede.
Ellers skal jeg også bare sige, at der jo er en særlig struktur på det merkantile område, som man her tager højde for, sådan at de elever, som går på det studiekompetencegivende forløb på de merkantile uddannelser, bliver omfattet af den samme bestemmelse, og det hænger jo noget sammen med anvendelsen af eller rettere sagt ikke anvendelsen af, eller den meget ringe anvendelse af, grundforløb på det her område.
Så alt i alt er det to udmærkede elementer for at sikre, at flere unge får en praktikplads på en virksomhed, og Enhedslisten kan støtte forslaget.
Tanja Larsson (S), 2020-11-05:
Ordføreren sagde i indledningen af sin tale, at frihed til skolens ledelse var DF's prioritering.
Jeg tænker: Hvad med barnets tarv?
Hvad med barnets trivsel?
Og så vil jeg lige gøre opmærksom på, at Børnerådet, Børns Vilkår og selv Danmarks Private Skoler faktisk synes, at det her lovforslag er en god idé.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-11-05:
Jeg tror jo på den voksnes myndighed og ret til at udøve ledelse, og jeg tror på, at barnet er barn, indtil barnet bliver 18 år – derfor virker det lidt som at skyde gråspurve med kanoner.
Jeg tror, at venstrefløjen kommer til at gøre eleverne en bjørnetjeneste ved at detailregulere så voldsomt, som man gør her, på en sag, der egentlig burde være håndteret ude på skolerne.
Astrid Carøe (SF), 2020-11-05:
Det er simpelt hen et ledelsesansvar.
Men når vi så kan se i den her undersøgelse fra EVA, at det er i 37 pct. af sagerne, hvor eleverne ikke bliver hørt, inden de bliver udskrevet, er det så ikke en rettighed, som de danske elever burde have, men faktisk ikke har, altså når det er så stor en andel på de private skoler, på de danske friskoler, der ikke bliver hørt, inden de bliver udskrevet?
Og når man har sendt vejledningsmateriale ud i 2015 og 2017 og det ikke har virket, ifølge evalueringerne, er der så ikke behov for, at man herindefra sikrer, at de her elever også har rettigheder på lige fod med alle andre danske skoleelever?
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-11-05:
Jeg har godt set høringssvarene, og det undrer mig også, at de siger ja til at afgive frihed på det her område.
Vi kender jo ikke de enkelte sager i detaljer.
Ofte er det jo sådan, at en bortvisningssag ikke kommer som et lyn fra en klar himmel; der har altid været et forløb, indtil afgørelsen bliver truffet på kontoret, og i det forløb har lærere og ledelse jo altid fat i eleven, så det kommer jo ikke som en overraskelse.
Det her handler bare om, om eleven har ret til at være på kontoret sammen med ledelsen, når der skal foretages en bortvisning.
Her skilles vandene.
Jeg mener, at det er den voksnes ret i en fri skole at afgøre den slags.
Vi anbefaler, at de inddrager eleven, men vi synes bare, det er for meget, at man skal lovgive om bittesmå detaljer – så kan vi jo blive ved.
Astrid Carøe (SF), 2020-11-05:
Jeg beklager ventetiden, det var en kort tale fra Radikales ordfører.
Jeg kan starte med at sige, at SF også bakker op om det her forslag.
Virksomhederne, skolerne, eleverne og os politikere har alle sammen et ansvar.
I sidste uge talte vi om virksomhedernes uddannelsesbidrag, og i dag er det så skolernes.
Vi ved, at det er ret afgørende for at gennemføre en erhvervsuddannelse, at man har en praktikplads.
At skolepraktik er en mulighed, er godt, men for langt de fleste er det bedst, hvis de får en praktikplads i en virksomhed.
Vi ved også, at det kan give tryghed og motivation for den enkelte elev, hvis man får en praktikplads allerede undervejs i grundforløbet, og at det kan medvirke til, at man fastholdes på uddannelsen.
Derfor har vi aftalt at indføre et nyt ekstra praktikpladstaxametertilskud for ordinære uddannelsesaftaler og kombinationsaftaler, som indgås med elever, som er i gang med et grundforløb.
Det gælder også for aftaler med merkantile eux-elever indgået på det studiekompetencegivende forløb.
Skolerne får dermed et ekstra tilskud, når flere elever får en aftale i løbet af grundforløbet, og dermed også et ekstra incitament til at vejlede og hjælpe eleverne med at finde praktikpladser.
Det er godt.
For eleverne vil en indgået aftale i løbet af grundforløbet betyde, at de kan begynde på hovedforløbet direkte efter grundforløbets afslutning.
Det vil betyde større motivation og forhåbentlig også, at flere gennemfører en erhvervsuddannelse.
Det bakker vi i SF selvfølgelig op om, og derfor støtter vi også lovforslaget.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-05:
Det her er et lovforslag om at styrke og udvide det nuværende tilbud om social stofmisbrugsbehandling i kriminalforsorgens institutioner.
For Nye Borgerlige er det selvfølgelig også vigtigt at sikre, at danske kriminelle, der sidder indsat, og som har stofmisbrugsproblemer, også har den bedst mulige chance for at blive resocialiseret ud i det danske samfund, når de er færdige med at afsone deres straf.
Et misbrugsproblem kan have meget, meget store konsekvenser, både for en hel familie, men også for det videre forløb, som den her danske dømte kriminelle skal ud til efterfølgende.
Så derfor mener vi sådan set også, at det her lovforslag giver rigtig god mening, og vi støtter det selvfølgelig.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-11-05:
Regeringen foreslår med lovforslaget at styrke og udvide det nuværende tilbud om social stofmisbrugsbehandling i kriminalforsorgens institutioner og at tilpasse reglerne om behandlingsgarantien for social stofmisbrugsbehandling, så det kommer til at passe med praksis.
Selv om det for os Konservative er meget vigtigt, at forbrydere mærker tydelige konsekvenser af at overtræde loven, er målet jo selvfølgelig, at det gælder om at få færre kriminelle i vores samfund, og det gælder også for dem, der får en frihedsstraf.
Vi skal have borgere ud på den anden side i en bedre tilstand, end da de kom ind, og det gælder selvfølgelig også for indsatte stofmisbrugere.
Derfor giver det også god mening at styrke og udvide det nuværende tilbud om social stofmisbrugsbehandling.
Det vil være bedre for den enkelte, og det vil også gavne samfundet, og derfor støtter vi lovforslaget.
Astrid Carøe (SF), 2020-11-05:
Tak for det.
Fru Mette Thiesen sagde lige før, at hun var torsdagsordfører.
Det er jeg også endt med at blive, og derfor vikarierer jeg endnu en gang som ordfører, og nu på det her lovforslag.
Lykkes vi med det, kan det medføre livskvalitet for den enkelte at komme ud af sit narkofængsel, men også færre udgifter for samfundet, når den pågældende ikke vender tilbage til misbrug og kriminalitet.
Misbrugsbehandlingen i vores fængsler er vigtig, og det ses i en undersøgelse af rusmiddelmisbruget blandt indsatte og tilsynsklienter, før de kommer i kontakt med kriminalforsorgen.
Den viser bl.a., at 56 pct. af kriminalforsorgens samlede klientel er misbrugere, og at der ofte er tale om et omfattende blandingsmisbrug.
Derfor er det svært ikke at være begejstret for dette lovforslag, som sikrer bedre behandlingsmuligheder.
Men jeg håber ikke, at det er anden gang i dag, vi skal behandle et forslag, der ikke er finansieret i en kriminalforsorg, der i forvejen er presset af nedskæringer og for få ansatte.
I lovforslaget står der nemlig ikke noget om, at der er sat penge af til bedre behandling.
Og når man i finanslovsforslaget kigger på udgifterne til misbrugsbehandling, ser man, at udgifterne til behandling falder i 2020.
Det skal vi have en god forklaring på i udvalgsarbejdet.
Er der ikke sat penge af, klinger det lidt hult, at man vil sikre den her ret til misbrugsbehandling, for den ret bliver netop næppe bedre af færre penge.
Men med de ord vil jeg sige, at SF melder opbakning til forslaget, men er spændt på i udvalgsbehandlingen at få svar på de her spørgsmål.
Kristian Hegaard (RV), 2020-11-05:
Tak for ordet.
Der er desværre en overrepræsentation i kriminalforsorgens institutioner, når det gælder mennesker, der har et misbrug, og derfor er det glædeligt, at der med lovforslaget sker en udvidelse af det nuværende tilbud om social stofmisbrugsbehandling for indsatte, der afsoner i arresthuse, og som har gennemført motivations- og forbehandling, og at der også lægges op til, at det gælder for varetægtsarrestanter.
For hvis vi skal sikre, at de kommer tilbage i samfundet i god gænge, er det også en vigtig indsats at sørge for, at dem, der kan og har motivationen til det, kommer ud af deres misbrug.
Lovforslaget indebærer således også, at varetægtsarrestanter og indsatte afsonere i arresthuse kan tilbydes en mere intensiv social stofmisbrugsbehandling end i dag, så den modsvarer det, vi kender efter servicelovens § 101, medmindre afgørende sikkerheds- og ordensmæssige hensyn ikke taler for det – hvis man f.eks. af sikkerhedsmæssige årsager ikke kan have et individuelt forløb med en enkelt person, eller hvis der måtte være enkelte personer, som ligesom skader andres forløb i et gruppeforløb.
Og derfor vil vi i udvalgsbehandlingen spørge ind til, hvad der skal forstås ved den her længerevarende tid, sådan at vi får det slået fast.
Radikale Venstre er også glad for, at der er lagt op til en generel styrkelse af koordineringen af det fortsatte behandlingsforløb for indsatte, i forbindelse med at de på et eller andet tidspunkt jo heldigvis skal ud af enten arresthuset eller ikke længere er varetægtsfængslet; så skal behandlingen jo fortsætte i kommunalt regi, når der sker løsladelse.
Og der er det jo rigtig godt, hvis man sikrer et mere sammenhængende forløb på tværs af sektorer og overgange for at sikre, at man måske endelig kommer ud af det her misbrug.
Så der er rigtig mange gode ting i det her lovforslag, og derfor støtter vi det.
Der skal også lyde en stor tak for opbakningen i høringssvarene fra bl.a. Socialpædagogerne, Rådet for Socialt Udsatte, Gadejuristen og andre.
Peter Skaarup (DF), 2020-11-05:
Vi kan i Dansk Folkeparti selvsagt også støtte det her forslag.
Jo mere afvænning vi kan få sat i gang, når folk sidder i fængsel eller i et varetægtsfængsel, jo bedre.
For det er roden til alt ondt, hvis man er inde i sådan en misbrugscirkel, som nogle af de personer, der kommer forbi vores fængselssystem, desværre er.
Så vi kan på alle mulige måder være tilfredse med, at det her nu også bliver en mulighed.
Vi vil under udvalgsbehandlingen også gerne spørge lidt mere ind til, hvordan det egentlig går med afvænningen i fængslerne.
For det er klart, at et er, at vi her giver en ekstra mulighed, men at noget andet jo er, om det rent faktisk fungerer tilfredsstillende.
For kan vi sikre, at det bliver endnu bedre, altså at endnu færre kommer ud i et narko- og hashmisbrug, når de kommer ud af fængslet, så er det rigtig godt, og det er også vigtigt for at holde folk ude af den kriminelle løbebane, og vi kan jo se på den sammenhæng, der ofte er mellem det.
Dem, der laver kriminalitet, specielt unge drenge og unge mænd, har ofte været ude i et misbrug af narkotika eller hash, tit startende med hash, og der kan vi herinde i Folketinget så selvfølgelig diskutere, hvorfor der er nogle, der vil liberalisere hash og den slags ting, men det er nok lidt en anden diskussion.
Men grundlæggende er det roden til alt ondt, og vi skal sikre, at man, når man er i fængsel, uanset hvilken form det har, kommer i behandling, og at man så forhåbentlig kommer ud af det, så man kan komme ordentligt ud på den anden side.
Preben Bang Henriksen (V), 2020-11-05:
Tak for det, og tak for forslaget til ministeren.
Jeg skal ikke gøre talen lang.
Jeg kan sige, at Venstre kan støtte forslaget.
Det gælder både dem, der sidder i fængsler, og dem, der sidder varetægtsfængslet i arresthuse.
Så Venstre kan til fulde støtte forslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-11-05:
Det Radikale Venstre har jo i mange år, eller i hvert fald i nogle år, talt om en tillidsreform: at det er vigtigt, at vi giver de mennesker, som arbejder på vegne af os, øget tillid, for ved hjælp af tillid er man også overbevist om, at tingene bliver effektueret mere effektivt til fordel for borgerne.
Med dette lovforslag fjerner man jo noget af tilliden, i og med at man går ind og styrer noget, som er en del af en ledelses ansvar, nemlig hvordan man vil håndtere f.eks. en bortvisning.
Hvordan hænger Det Radikale Venstres støtte til det lovforslag sammen med ønsket om at øge tilliden og dermed også friheden?
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-05:
Også til dette lovforslag er jeg vikar for justitsministeren, der ikke har mulighed for at deltage.
Jeg vil gerne starte med at takke ordførerne for den positive modtagelse af lovforslaget.
Jeg er glad for, at vi er enige om, at kriminalitet og stofmisbrug hænger sammen, og at det derfor er vigtigt at bryde den spiral og hjælpe de indsatte til et stof- og kriminalitetsfrit liv.
På den baggrund har lovforslaget til formål at udvide det nuværende tilbud om social stofmisbrugsbehandling, sådan at det ikke blot gælder indsatte i landets fængsler, men også i arresthusene.
Lovforslaget forudsætter herudover, at der sker en generel styrkelse af det nuværende tilbud om social stofmisbrugsbehandling i kriminalforsorgens institutioner, så behandlingen så vidt muligt modsvarer den, der tilbydes af kommunerne i dag.
Endelig indebærer forslaget en forbedring af koordineringen af det fortsatte behandlingsforløb fra indsættelsen i en af kriminalforsorgens institutioner og til behandlingen i kommunalt regi i forbindelse med løsladelsen eller ved overførsel til en anden institution, hvor behandlingen kan videreføres.
Samtidig er det vigtigt at sikre personalet i fængsler og arresthuse.
Lovforslaget forudsætter derfor, at social stofmisbrugsbehandling kan begrænses, afslås eller helt afbrydes, hvis afgørende sikkerheds- eller ordensmæssige forhold taler imod det.
Det kan f.eks. være, når en indsat er til fare for personalet eller sine medindsatte.
Lovforslaget ændrer ikke ved, at udvisningsdømte eller administrativt frihedsberøvede udlændinge ikke tilbydes social stofmisbrugsbehandling, medmindre helt særlige forhold gør sig gældende.
Social stofmisbrugsbehandling er rettet mod at støtte den pågældende til et stof- og kriminalitetsfrit liv efter løsladelsen, så den pågældende kan vende tilbage til samfundet.
Udvisningsdømte eller administrativt frihedsberøvede udlændinge har derimod ingen fremtid i Danmark, men skal derimod vende hjem til deres hjemlande.
Det er en kerneprioritet for regeringen at forhindre og forebygge kriminalitet ved at bekæmpe og behandle de underliggende årsager til den, og derfor er lovforslaget et vigtigt skridt på vejen.
Med de ord vil jeg endnu en gang takke ordførerne for deres indlæg, og vi ser frem til den videre behandling.
Jeg kan høre, at der er et par spørgsmål på vej, og dem skal vi selvfølgelig nok få svaret på hurtigst muligt.
Peter Skaarup (DF), 2020-11-05:
Tak til ministeren for indlægget.
I og med at man er udvist, skal man hjem.
Ministeren siger, at der kan være nogle tilfælde, hvor det alligevel vil være sådan, at man tilbyder stofmisbrugsbehandling til udviste.
Kan ministeren sige noget om, hvad det skulle være for nogle tilfælde?
Umiddelbart kan jeg ikke se dem for mig.
Hvorhenne skulle behovet være for dette?
Katrine Robsøe (RV), 2020-11-05:
Tak for det.
Da vores ordfører for ungdomsuddannelser ikke kan være i salen i dag, må I lige nøjes med mig.
Forslaget her er jo, som det allerede er blevet sagt, en del af en aftale om fgu'en, og det er en rigtig god idé at skabe et stærkere incitament til, at praktikpladsaftalerne indgås hurtigere, så hovedforløbet kan starte direkte efter grundforløbet.
Det skaber en langt bedre sikkerhed for den enkelte elev, da uddannelsesforløbet bliver bedre planlagt og mindre usikkert, og derfor støtter Radikale selvfølgelig lovforslaget.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-11-05:
Lovforslaget her handler om udmøntningen af et delelement i en bred aftale om fgu og finansieringen af samme.
Det konkrete lovforslag er et element i intentionen om at styrke og understøtte de unges vej til erhvervsuddannelserne.
Jeg tror, at vi alle herinde er enige om, at det er vigtigt at gøre, hvad vi kan, for at sikre gode rammer.
P.t. foregår der jo trepartsforhandlinger, som også handler om rammerne for praktikpladser på erhvervsuddannelserne.
Jeg kunne jo håbe, at ministeren måske senere kunne løfte sløret en lille smule for, hvordan det går med det.
Et centralt element håber jeg bliver, at parterne tager et større ansvar for at sikre praktikpladserne og også sikre rammerne for de unges mulighed for at finde praktikpladser, så nogle voksne påtager sig et ansvar for netop at sikre pladserne og hjælpe de unge til at blive matchet med de rigtige pladser.
Stén Knuth (V), 2020-11-05:
Tak for ordet.
Jeg skal forsøge at undgå at sige det der lange ord: taxameter… Det synes jeg er svært nok i forvejen.
Danske Regioners prognose for 2025 fortæller os jo, at vi mangler 70.000 faglærte på det tidspunkt.
Så alle mulige tiltag, vi kan gøre, i forhold til at motivere flere til at sikre, at de unge får en praktikplads, skal vi hilse velkommen, og med forslaget her kommer vi det langt i møde.
Jeg tror dog bare ikke, at det stopper her; vi bliver nødt til fortsat at have en drøftelse iblandt os for at skaffe flere praktikpladser.
Men det styrker institutionernes incitament til at finde flere praktikpladser, og derved er der jo også et håb om, at flere kommer i uddannelse, finder en læreplads og derved også bliver uddannet.
Vi synes, det er et rigtig fint forslag, og Venstre kan bakke op om det, som det ligger her.
Tanja Larsson (S), 2020-11-05:
Jeg er rigtig glad for at stå her på talerstolen i dag med lovforslaget om et nyt praktikpladstaxametertilskud.
Det er et område, der ligger Socialdemokratiet meget på sinde.
Vi ved, at vi i Danmark kommer til at mangle faglærte i fremtiden, og derfor er det også altafgørende, at vi uddanner flere unge på vores erhvervsuddannelser.
Praktikpladsen er et helt afgørende element i uddannelsen for at få udviklet de kompetencer, vi har så hårdt brug for på arbejdsmarkedet.
Derfor er det også vigtigt, at vi sikrer, at de unge mennesker, der starter på erhvervsuddannelserne, kan få en praktikplads.
Lovforslaget bygger på aftalen fra november 2019 om udmøntning af negativ budgetregulering i 2020 og frem.
Med lovforslaget indfører vi et nyt praktikpladstaxametertilskud, så institutionerne får et ekstra praktikpladstaxametertilskud – et fantastisk ord – når de indgår uddannelsesaftaler allerede på grundforløbet.
Ved at indføre et ekstra tilskud for aftaler, der indgås tidligere, styrker vi uddannelsesinstitutionerne.
Vi styrker deres incitament til at hjælpe de unge med at indgå uddannelsesaftaler med en arbejdsgiver om en læreplads.
Og formålet er, at eleverne tidligere i deres uddannelse, altså allerede på grundforløbet, får en uddannelsesaftale.
Det er et rigtig godt forslag.
Mange unge på erhvervsskolerne oplever en stor usikkerhed omkring det at finde en læreplads.
På den her måde giver vi de unge en større sikkerhed tidligere i deres uddannelsesforløb, hvilket vil gøre det nemmere at fastholde de unge, som vi jo har så åbenlyst brug for færdiggør deres uddannelse.
Vi kan sikre, at flere unge på erhvervsuddannelserne får de nødvendige kompetencer.
Ordningen spiller altså en vigtig rolle, hvis vi skal nå målet om lærepladser til alle.
De fleste unge, der starter på en erhvervsuddannelse, er 16 år.
Det er derfor heller ikke rimeligt, at vi overlader så stor en samfundsopgave til dem.
Det er en fælles samfundsopgave at sikre, at de unge får en læreplads.
Den ligger hos os politikere, hos uddannelsesinstitutionerne og hos virksomhederne.
Den hverken kan eller skal overlades til den enkelte unge dreng eller pige, der lige har færdiggjort folkeskolen.
For os i Socialdemokratiet er det derfor også en kerneopgave, at vi får knækket koden, så vi kan få oprettet nok praktikpladser til erhvervsskoleeleverne.
Tak for ordet.
Peter Skaarup (DF), 2020-11-05:
Man kan altid diskutere, om det skal være muligt i tilfælde af en meget lang straf.
Jeg vil sige, at vi i Dansk Folkeparti er meget skeptiske over for, at man investerer i nogen, der er udvisningsdømt, og den såkaldt lange straf, som ministeren taler om, bør så afsones i hjemlandet.
Hvis man ikke er dansk statsborger, var det jo bedre, at vi fik de pågældende hjem for at afsone og modtage stofmisbrugsbehandling, i stedet for at vi bruger rigtig mange skattekroner på det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren om de varetægtsfængslede, for de varetægtsfængslede er jo ikke varetægtsfængslet i ret lang tid, samlet set.
Det siger lidt sig selv med ordet varetægtsfængsling.
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-05:
Det er rigtigt, at det allerede i dag er sådan, at udvisningsdømte eller administrativt frihedsberøvede udlændinge ikke tilbydes social stofmisbrugsbehandling, medmindre helt særlige forhold gør sig gældende.
Den regel tænker vi også skal videreføres, og de helt særlige forhold kan være, at nogen får en meget lang straf.
Det vil altid være op til kriminalforsorgen og behandlingspersonalet konkret at vurdere, hvad der må siges at være en lang straf, altså lang tid, og det må ske på baggrund af en individuel vurdering.
Men udgangspunktet er, at de i dag ikke kan komme i betragtning til vederlagsfri social stofmisbrugsbehandling, hvis de frihedsberøves under 6 måneder.
Så det vil sige, at man ved meget lange straffe efter en konkret og individuel vurdering kan igangsætte den her sociale stofmisbrugsbehandling.
Marianne Jelved (RV), 2020-11-05:
Men frihed handler også om at have ansvar i den frihed, og vi vil gerne inddrage andre i at tage ansvar, hvis vi mener, at der er noget, der ikke fungerer godt nok.
Nu har jeg beskæftiget mig med frie skoler og efterskoler osv. osv. i rigtig, rigtig mange år, og det her er et tema, som er blevet rejst rigtig mange gange i løbet af de år, og skolerne har været meget utilbøjelige til at bruge den her måde at samarbejde med barnet eller eleven på.
Så har jeg noteret mig, at de ikke er utilfredse med den form, det har fået her; den accepterer de faktisk, og de accepterer den på en måde, som er positiv, og det synes jeg er et godt skridt i den rigtige retning.
Og det er jo også det, lovgivning er med til.
Den er jo med til at udstikke nogle retninger, som vi, et flertal i Folketinget, sympatiserer med og gerne vil fremme, og nogle gange kan det altså være nødvendigt at lovgive, og det er det også, når man er radikal – så anerkender man, at nogle gange er det nødvendigt.