runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lise Bech (DD), 2024-03-13:
Tak, formand.
Det her lovforslag omhandler jo en ny hovedlov om rørført transport af CO 2 , som blev aftalt med aftalen om styrkede rammevilkår for ccs i Danmark, og det er en aftale, som stort set alle partier er med i.
Fangst og lagring af CO 2 er jo ganske spændende, men det er også et vigtigt og afgørende værktøj for at opfylde klimamålene.
Den her del om rørført transport af CO 2 er et vigtigt element.
Der findes i dag regulering af transport af CO 2 via rør direkte fra fangst til permanent lagring, men ingen klare rammer for transport af CO 2 via rør i forhold til f.eks. ccu og havnenes rolle med henblik på lagring i Nordsøen.
Både private og statslige selskaber skal kunne eje, etablere og drive infrastruktur til transport af CO 2 for at understøtte den markedsbaserede udvikling af ccs og ikke bremse eksisterende og kommende ccs-projekter.
Det er sådan set glædeligt at læse mange af de bemærkninger, der er i de modtagne høringssvar.
De er blevet modtaget positivt i ministeriet og har givet anledning til flere ændringer af lovforslaget.
Det gør jo, ud over at vi også skal have en udvalgsbehandling, at man bliver lidt mere tryg ved det her lovforslag.
Så Danmarksdemokraterne støtter forslaget.
Henrik Frandsen (M), 2024-03-13:
Det er jo et vanskeligt spørgsmål at svare på, for det er jo sådan lidt at kigge ind i en krystalkugle, et hypotetisk spørgsmål.
Jeg tror – igen – at det, der er vigtigt, er, at der er fuld gennemsigtighed, og at der er sikkerhed for, at de priser, der bliver dannet her, gør, at andre aktører, altså tredjepartsaktører, også har mulighed for at gennemskue, hvordan prisdannelsen er sket, og at de også har en sikkerhed for, at man f.eks. ikke udnytter en monopollignende situation.
Så kan jeg ikke sige mere.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-13:
Men det er vel altid den balance, der skal være.
Der skal være en balance mellem, at man ikke får et monopol, og at man på den anden side har tilstrækkelig med udbydere, sådan at der rent faktisk opstår en naturlig prisdannelse.
Men når man lægger op til, at der må være så minimal en gevinst, som det er formuleret i det lovforslag her, deler hr. Henrik Frandsen så overhovedet ikke den bekymring, at det vil være utrolig uattraktivt for mange private aktører overhovedet at komme ind på markedet, og at det, vi så reelt ender med, netop er et monopol på de allerede etablerede rør?
Henrik Frandsen (M), 2024-03-13:
Jeg tænker, at det, der er væsentligt, er, at vi får skabt en regulering af prisdannelsen og en måde, prisdannelsen kommer til at foregå på, der kommer til at sikre, at vi kommer i mål med vores ønske om at få etableret både offentligt ejet, men også privat ejet rørinfrastruktur.
Det er klart, i hvert fald i min verden, at det skal gøres på en måde, så det er attraktivt for begge parter.
Men det er også vigtigt for mig og vigtigt for Moderaterne, at vi har en gennemsigtighed, men også, at vi har en forudsigelighed i og en sikkerhed for, at den prisdannelse bliver på en måde, så man ikke f.eks. kan udnytte en monopollignende situation til at skrue priserne op.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-13:
Altså, min bekymring er, at når man har så stram en regulering, vil de private aktørers mulighed for at komme ind på markedet være mere af en teoretisk eller i hvert fald tvivlsom karakter, som vil give en de facto-fordel for offentligt ejede rør.
Derfor vil jeg høre, om hr. Henrik Frandsen kunne forestille sig sammen med måske Liberal Alliance og Dansk Folkeparti, at vi i udvalgsbehandlingen får formuleret et fælles betænkningsbidrag, som sikrer, at de private aktører netop ikke skal være underlagt en sådan regulering, der forhindrer, at de rent faktisk kan komme ind på markedet.
Mette Kierkgaard (M), 2024-03-13:
Tusind tak for et spørgsmål omkring demens, som jo er et utrolig vigtigt område både på ældreområdet, men også i forhold til dem, som ikke er ældre, men som er ramt af demens.
Der er jo ingen tvivl om, at jeg og regeringen ønsker en ældrepleje med udgangspunkt i den ældres behov, hvor det er kendte ansigter, der kommer hos den ældre, og hvor der er tryghed.
For det med kontinuitet og kendte ansigter ved vi er utrolig vigtigt for mennesker, ikke mindst mennesker med demens.
Vi ønsker at skabe bedre rammer for den her sammenhæng og koordination, og det ønsker vi at både kommunale og private leverandører skal levere med helhedsplejen, og den ønsker vi at udvide med genoptræning og rehabilitering og deraf udvidelsen af det frie valg.
Som det er i dag, er der flere borgere med demens, som har svært ved at udtrykke deres egne behov verbalt og svært ved det kognitive, men alligevel er mit grundlæggende menneskesyn – for jeg synes, det er det, det kommer an på – at mennesker med demens også har ønsker og behov.
Derfor er det så vigtigt, at vi får sat medarbejdernes faglighed fri, og det er derfor, at tillid til medarbejdernes faglighed er et vigtigt element i udspillet.
Og det er også derfor, at vi vil inddrage og lytte til de pårørende, som kender borgerne, for det tætte samspil mellem medarbejdere, der kender den ældre godt, er den forudsætning, vi skaber omkring helhedsplejen og de pårørende, for det er i det samspil, vi kan finde nøglen til de ældres behov – det er det, som mennesker, der er fagligt dygtige til demens, taler om, altså at finde nøglen til de ældres behov – og det er så utrolig vigtigt.
I dag er det jo faktisk sådan, at frit valg ikke omfatter de rehabiliterende indsatser og genoptræning, og det giver
simpelt hen bare dårlige muligheder for, at private leverandører kan levere en sammenhængende og tværfaglig pleje, sådan som jeg ser det.
Samtidig er det også sådan i dag, at ældre, der ønsker en privat leverandør, skal igennem et leverandørskifte, når det er sådan, at deres rehabiliteringsforløb er overstået, og det betyder flere forskellige ansigter, der er inde omkring de ældre, og det er ikke særlig godt for mennesker med demens.
For vi ved, at skift i personale ikke er befordrende for arbejdet omkring demens.
Så grundlæggende er jeg af den overbevisning, at udvidelsen af det frie valg og indførelsen af helhedsplejen vil gavne alle ældre, også ældre med demens.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-03-13:
Tak for det.
Mit næste spørgsmål lyder: Vil ministeren uddybe graden af involvering af pårørende, når vi taler om frit valg af leverandører?
Vi er i Dansk Folkeparti ikke overbevist om, at mennesker, der lider af demens i svær grad, kan vurdere deres plejesituation på egen hånd, og derfor bliver pårørende et centralt led i frit valg-forslaget.
Har ministeren i sinde at konkretisere demens?
Undskyld, det var ikke spørgsmålet, men jeg tror godt, vi kan tage den derfra.
Det er godt, tak.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-03-13:
Mener ministeren, at han passer på truede fiskearter, når han i stedet for at lytte til den biologiske rådgivning tillader en kvote på fangst af stenbider for 2024, som er på samme niveau som den totale fangst i 2023, selv om bestanden har været i frit fald de seneste 5 år og fangsten er faldet fra 380 tons i 2018 til 15 tons i 2023 – altså kun 4 pct. af, hvad den var 5 år tidligere?
Jacob Jensen (V), 2024-03-13:
Tak for opmærksomheden og dermed også, kan man sige, for den opbakning, der, som jeg oplever det, ligger fra Folketingets side i det her spørgsmål.
Jeg skal selvfølgelig også nok holde Folketinget orienteret, når der kommer nyt relevant i sagen.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-03-13:
Jeg er sådan set meget enig med ministeren, så jeg vil egentlig bare slutte af med at sige, at jeg ser frem til, at vi forhåbentlig får løst den her problematik meget snart.
Briterne kan ikke være det bekendt, og det skal have nogle konsekvenser, hvis ikke vi får det løst med dem.
Jacob Jensen (V), 2024-03-13:
Jeg har en rigtig fornuftig fornemmelse af det her, og det er også, fordi vi, som jeg sagde, er i tæt dialog med Kommissionen.
Det er en proces, som man er ved at afdække, og man er ikke blevet endelig færdig, men det er min klare opfattelse, at det vil man være meget snart – netop med afsæt i, at vi så også kan tage den juridiske vurdering og, ifald der er grundlag for det, kan gå videre med det med et solidt juridisk grundlag.
For det handler om fra dansk side, at 96 pct., tror jeg, af den kvote, der ligger i området, er dansk.
Så vi har selvfølgelig fra dansk side en særlig interesse, men det her handler trods alt om meget mere end danske fiskeriinteresser.
Det handler om principper, og det handler om, om man kan indgå en aftale med briterne eller ikke kan – og det er det, vi skal gå efter i et EU-spor.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-03-13:
Jeg er helt med på, at vi selvfølgelig skal finde ud af, hvad der er juridisk muligt, og alt muligt.
Men hvad er ministerens fornemmelse i forhold til afdækningen af de juridiske muligheder her?
Har ministeren en fornemmelse af, at det når vi så også at være endelig på plads med, inden den deadline, som briterne har nævnt, med hensyn til hvornår de indfører forbuddet?
Eller kan der blive et lille slip, inden vi eventuelt får løst problemet?
Jacob Jensen (V), 2024-03-13:
Men som jeg sagde i min indledning, handler det her også om, at vi får afsøgt de juridiske muligheder.
Det spor, der skal afdækkes, er vi i tæt dialog med Kommissionen om; det er i fuld gang med at blive afdækket, sådan at vi har et solidt juridisk grundlag at stå på, hvis man skal gå videre i forhold til UK.
For det ville være lidt ærgerligt at kunne konstatere, at der rent faktisk ikke var noget at komme efter, men at UK så kunne tolke det på en anden måde.
Så det, det handler om for mig, er, at vi har den opbakning i EU, i rådskredsen, blandt medlemslandene, i Kommissionen, og at det er der, vi lægger alle vores kræfter for at få en løsning af hensyn til de danske fiskeriinteresser, som er betydelige i det her spørgsmål.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-03-13:
Jeg er selvfølgelig meget glad for at høre, at man fandt noget opbakning dernede, og det er jo også dejligt, at vores udenrigsminister har taget sagen op og er gået videre med den, for det er virkelig en vigtig sag.
Det har meget store konsekvenser for vores tobisfiskere, hvis de mister de rettigheder her, som var en del af brexitaftalen, og det haster jo selvfølgelig lidt.
Det er jo sådan set lige om lidt, at det forbud rammer.
Men hvad mener ministeren om det videre forløb?
Kunne det måske være en hjælp, hvis det ikke kun var udenrigsministeren, der gik ind og hjalp med at søge opbakning til det her?
Det gælder selvfølgelig også ministeren her selv.
Men hvis nu f.eks. vores statsminister også tog den op der, kunne det så ikke være med til at lægge et øget pres på det, så det rent faktisk gik endnu hurtigere og vi virkelig fik sat noget i sving og fik sat foden ned over for briterne og sagt: Det her duer simpelt hen ikke, vi havde en klokkeklar aftale, og den skal overholdes, for ellers får det konsekvenser for jer?
Jacob Jensen (V), 2024-03-13:
Da jeg rejste sagen for EU's fiskeriminister på rådsmødet den 26. februar, som der bliver refereret til, blev mit budskab også mødt med opbakning fra indtil flere af medlemslandene.
Fiskerikommissæren, der også deltog på mødet, erklærede også, at Europa-Kommissionen tager sagen meget alvorligt.
Kommissionen arbejder derfor målrettet på at afdække alle juridiske aspekter af UK's beslutning, og vi holder selvfølgelig en meget, meget tæt kontakt med Kommissionen om det arbejde.
Udenrigsministeren har også bragt sagen op på et nyligt rådsmøde for EU's udenrigsministre.
Regeringen har fået skabt fokus på sagen i EU.
Og ligeledes har jeg også fået en bekræftelse på, at Kommissionen arbejder indgående med sagen i øjeblikket.
Jeg så selvfølgelig gerne en løsning snarere i dag end i morgen, men vi må også anerkende, at der er en proces i gang.
Jeg tror på, at vi med den opbakning, vi har fået, står os bedst ved at arbejde sammen inden for rammerne af EU.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-03-13:
Mener ministeren, at han på rådsmødet den 26. februar 2024 kom nærmere en løsning på Storbritanniens løben fra brexitaftalen, som vil have negative økonomiske konsekvenser for de danske tobisfiskere?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-03-13:
Det kunne eksempelvis være, hvis man er statsløs, eller hvis man har udsigt til at skulle vende tilbage til et land, der udsætter en for tortur eller nedværdigende behandling – det såkaldte refoulementsforbud.
Så det er fuldstændig rigtigt, det har hr. Mikkel Bjørn ret i, men det ændrer ikke ved, at vi skal udvise så mange, som vi overhovedet kan komme af sted med, og at vi hele tiden skal være opmærksomme på at skærpe den lovgivning, sådan at alle dem, vi overhovedet kan få udvist, kommer ud af vagten.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-13:
Det er bare ikke det, der er praksis i øjeblikket.
Ministeren siger »så vidt muligt«, og det, han dermed implicit siger, er at det så vidt muligt kan ske inden for de rammer, der er, hvilket er rammer, som gør, at de mennesker ikke kan blive udvist.
Så det giver ganske enkelt ikke mening.
Altså, vi havde for nylig en palæstinensisk influencer, der var ude at juble over terrorangrebet mod Israel og 250 festivaldeltageres død og kidnapningen af andre, og der skete ikke andet, end at han fik en meget, meget kort fængselsstraf og altså ikke blev udvist af Danmark.
Og det ser vi igen og igen – dybt kriminelle, organiserede bandekriminelle, terrorister og andre, som bliver i Danmark, til trods for at de ikke er danske statsborgere og har begået kriminalitet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-03-13:
Nej, jeg er ikke enig i, at udlændingepolitikken i Danmark kan sammenlignes med hr. Mikkel Bjørns gæstepraksis.
Jeg mener ikke, at de to ting er sammenlignelige.
Der er folk, som kommer til Danmark, enten som arbejdstagere eller som flygtninge, som bliver boende i Danmark, og som tilpasser sig, men jeg inviterer jo ikke folk ind i mit hus, som så efter at have været gæster i 3 dage beslutter sig for at blive boende.
Det er to markant forskellige situationer.
Jeg må holde fast i, at tossede holdninger har vi plads til i Danmark, men alt, hvad der handler om at være kriminel, herunder selvfølgelig også – hvad der er meget væsentligt – billigelse af terrorvirksomhed, skal selvfølgelig lede til, at folk så vidt muligt bliver udvist af det her land.
Det står i vores regeringsgrundlag; det er noget, som vi arbejder på i den her regering, og som vi har arbejdet på i den tidligere regering.
Det kan der ikke være ét sekunds tvivl om.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-13:
Det er fuldstændig rigtigt, at i Danmark har vi ytringsfrihed, og her har man ret til at sige, hvad man vil, inden for lovgivningens rammer.
Men det ændrer jo ikke på, at hvis man siger noget, kan der være den konsekvens, at man, hvis man er gæst i landet, bliver bedt om at finde et andet sted at være – fuldstændig ligesom hvis jeg inviterer gæster til mit hjem og de så tisser på mit gulvtæppe og ødelægger alle mine ting; så beder jeg dem pænt om at forlade huset og finde et andet sted at være.
Og sådan burde det selvfølgelig også være i Danmark.
Det håber jeg da at regeringen er enig i.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-13:
Det er i hvert fald dejligt, at den her anledning har gjort, at ministeren har læst den her rapport grundigt.
Det var også hensigten med spørgsmålet.
Så det er jo selvfølgelig så langt, så godt.
Udfordringen er så, at ministeren siger, at han ikke deler kritikken eller i hvert fald dele af kritikken.
Og det er jo selvfølgelig det, der er hoveddelen i den politiske uenighed, altså at vi er uenige om, hvad retssikkerhed for borgerne er.
Hvis ministeren mener, at det handler om, at vi kan beskytte imod kriminelle, altså at det er en form for retssikkerhed, er det måske en anden definition end den, som Justitia har – og i øvrigt også GRECO og en hel masse andre rapporter, som EU bl.a. henviser til.
Det handler jo om, hvorvidt borgerne har en retssikkerhed over for den magt, der bliver udført.
Hvad for en adgang vi har til viden, og hvordan vi er beskyttet med de rettigheder, vi har?
Der nævner Justitia en hel masse, som netop handler om, hvordan vi er ved at ændre hele vores samfund.
Det handler om øget brug af varetægtsfængsling.
Det handler om det her overvågningsmareridt – som de kalder det – i forhold til udbetaling af sociale ydelser.
Det er gentagne overskridelser af forskellige menneskerettigheder og internationale konventioner.
Det handler om fejl i ejendomsvurderinger uden klagemulighed, hvor borgerne lige pludselig står fanget i et dilemma.
Det handler selvfølgelig primært om koranloven, som vi diskuterede i efteråret.
Samlet set har vi altså en udfordring.
Regeringen er som medansvarlig med til at erodere – som det bliver konkluderet i rapporten – vores retsstat.
Det bekymrer mig dybt.
Derfor er spørgsmålet, som jeg vil spørge ministeren om igen: Hvad er så begrundelsen for, at ministeren er uenig i den her kritik, der er, og som jeg betegner som dybt alvorlig?
Jeg er også bekymret for, at ministeren på den ene side siger, at han er bekymret og interesserer sig for de her emner, men omvendt ikke rigtig vil gøre noget ved det, fordi man netop har kigget på nogle dele af det i forhold til kriminalitet.
Men ministeren forholder sig ikke til hele den massive kritik, som kommer i den her rapport.
Jacob Jensen (V), 2024-03-13:
Tak for spørgsmålet.
Det er vigtigt, at vi passer på truede arter, og jeg lytter som udgangspunkt altid til den biologiske rådgivning.
Det er selvfølgelig også vigtigt at sige, at det jo ikke er den biologiske rådgivning, som så beslutter, hvordan fiskeriforvaltningen skal foregå; det er trods alt en politisk beslutning.
Der er således også flere hensyn i forvaltningen af stenbiderfiskeriet, som skal afvejes i forhold til hinanden, herunder selvfølgelig også, at det er vigtigt, at vi sikrer, at fiskerierhvervet får muligheder for at kunne tilpasse sig ved drastiske ændringer i fiskeriet, og at vi også får mere viden og data på bestanden og dermed også kender mere til årsagerne og de presfaktorer, som kan være med til at påvirke bestanden.
Det kunne være næringstilførsel fra fødevareerhvervet eller spildevand, klimaændringer i bred forstand, sæl og skarv, som også gør deres indhug, og miljøfremmede stoffer, bare for at nævne nogle presfaktorer.
I år blev der også indført tilladelse til at fange stenbider.
Tilladelsen skal indeholde vigtige krav om at føre logbog, og fiskerne bidrager derfor også fremover til den dataindsamling, som også er nødvendig for at kende bestanden bedre.
Det bidrager dermed også til grundlaget for den fremadrettede regulering.
Forvaltningen vil blive evalueret, når stenbidersæsonen i 2024 er overstået, og jeg vil derfor også fortsat følge den her sag og arbejde for, at stenbiderfiskeriet bliver mere bæredygtigt, både miljømæssigt, økonomisk og socialt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-03-13:
Det er jo en speciel udlægning, når man lytter til rådgivning, men vælger at overhøre den.
Her har vi altså at gøre med en fiskeart, stenbideren, som, når den er udklækket i et bestemt farvand, søger tilbage til det samme område, når den når til, at den igen skal gyde.
Det er altså ikke som torsk, der ligesom flyder rundt som fiskeæg i hele farvandet og kan leve, hvis der livsbetingelser til det.
Der er altså nogle særlige vilkår omkring stenbideren, som gør, at vi er nødt til at være mere restriktive.
Det er vildt, at man sådan set har haft et fiskeri efter stenbider i så mange år, uden at det har været reguleret.
Jeg synes, det er vildt, at ministeren nu forsøger at forsvare, at man lægger en kvote ind.
Når man ser på den kurve over det faldende fiskeri, er det da fuldstændig uanstændigt, at man giver tilladelse til at fiske lige så meget i 2024 som i 2023 – når man ser på den kurve og det kraftige fald i bestanden af stenbider.
Når man så oven i det ved, at fisken søger tilbage til det samme farvand, som den kom fra, så er der en stor risiko for, at stenbideren uddør i bestemte farvande, med den politik, som regeringen fører.
Det er derfor, jeg synes, det er så vildt, at man ikke lytter til den biologiske rådgivning.
Seniorforsker i DTU Aqua Morten Vinther sagde til Politiken i weekenden: »Det er stadig vores vurdering, at fiskeriet skal stoppes.
Man bør ikke fiske på en bestand, hvor landinger og sandsynligvis bestand er gået så meget tilbage.«
Vi står med nogle forskere her, som siger, at man bør stoppe fiskeriet, og i stedet vælger ministeren at køre fiskeriet videre på samme niveau, som det var i 2023.
Synes ministeren, at det er en ansvarlig politik, hvis man vil opretholde fiskebestanden af stenbider?
Mette Kierkgaard (M), 2024-03-13:
Jeg mener, at det, der batter i forhold til en god ældrepleje, er, at man har nogle medarbejdere, der kan bruge deres faglighed og være lyttende og inddragende, i forhold til at de ældre kan få selvbestemmelse mandag, tirsdag, onsdag, torsdag og fredag, altså i hverdagen, hver eneste dag, og det er det, vi bygger op med helhedsplejen.
Nu skal det jo ikke blive en anekdotisk bevisførelse på, hvad jeg har af erfaring eller ej, men jeg vil bare sige, at jeg f.eks. har siddet i diverse visitationsudvalg, og jeg har haft det helt inde under huden, og jeg tror på, at det kommer til være en kæmpe forandring, at vi simpelt hen indretter vores lovgivning anderledes.
For det er jo trods alt det, en lovgivning kan, altså skabe nogle rammer for, hvordan adfærden er derude, og det glæder jeg mig rigtig meget til at vi kommer videre med i en ældrereform.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-03-13:
Altså, ministeren har selv været ude i det kommunale arbejde.
Mit indtryk er, at ministeren har siddet ved skrivebordet i det kommunale arbejde og ikke har været ude i det kommunale arbejde, og det er to meget, meget forskellige ting – det vil jeg godt sige til ministeren – og det er måske der, hvor ministeren mangler lidt erfaring, lidt viden, lidt føling med tingene.
Det er i hvert fald min opfattelse.
Men nu kan jeg ikke lade være med at nævne ældrechecken, som regeringen åbenbart alligevel er blevet lidt glad for.
Man er blevet så glad for den, at man straffer ganske almindelige familier ved at lægge en flyafgift på, fordi der så bliver lidt flere penge til ældrechecken.
Det er en dårlig kombination, det føler jeg bare anledning til at sige, når nu ministeren selv drog det frem i den her debat.
Men jeg håber bare, at ministeren vil tænke lidt mere over, at det mange gange er de enkelte ting, der virkelig gør det godt for de ældre, og jeg vil ikke nævne dem igen, men det er dem, som mit spørgsmål er indledt med.
Det er faktisk det, der batter i hverdagen, og det er det, den ældre rigtig mange gange føler er det, som vi politikere er med til at gøre godt, og som vi tager alvorligt, og det synes jeg ikke man gør med det her meget, meget overordnede syn på ældreplejen.
Mette Kierkgaard (M), 2024-03-13:
Det er jo selvfølgelig også vigtigt for mig at sige, at jeg er fuldstændig klar over, at ældrepolitikken er en hjertesag for Dansk Folkeparti, og det har jo sat mange spor.
Spørgeren nævner selv værdighed; man kunne også nævne demens og hele fritvalgsarbejdet og en varig hævelse af ældrechecken, som regeringen fik igennem med inflationspakken sidste år, og der er også aftalen om grøn luftfart.
Jeg vil bare i forhold til det bureaukratiske sige, at jeg selv har haft fornøjelsen af at være ude i det kommunale igennem mange år.
Jeg ved, lige præcis hvad det betyder, og hvad for en ændring det medfører, når vi kommer til at indrette det omkring en helhedspleje og de værdier, der ligger i det, i stedet for værdighedspolitikker, kvalitetsstandarder og måling på enkeltydelser, som er noget af det, årtiers ældrepolitik har båret præg af.