runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-04-11:
Tak for det.
Jeg er ikke i tvivl om, at man i ministeriet gennemgår det minutiøst, og at ministeren sætter sig meget ind i det.
Det er jo også derfor, jeg så spørger her.
For det fremgår jo tydeligvis ikke af lovforslaget eller af svarene på henvendelsen fra Institut for Menneskerettigheder, hvorfor ministeren mener, at der ikke er tale om en krænkelse af menneskerettighederne.
Og eftersom jeg er sikker på, at der har været en minutiøs gennemgang ovre i ministeriet, så forventer jeg selvfølgelig også, at ministeren kan oplyse Folketinget om, hvad ministeren præcis bygger sin afvisning af muligheden for, at der er tale om krænkelser af menneskerettighederne, på.
Inger Støjberg (V), 2018-04-11:
Jamen prøv at høre her, hr. Nikolaj Villumsen.
Jeg tror, at den debat havde vi allerede, da vi første gang havde det her lovforslag på bordet, og hvor Enhedslisten også var imod.
Altså, der er jo ikke noget nyt i, at Enhedslisten er imod, og jeg vil nu i øvrigt bare henvise til lovforslaget, hvor det er beskrevet.
Christian Langballe (DF), 2018-04-11:
Det er jo sådan set lidt det samme.
Altså, nu er jeg jo totalt uenig med Enhedslisten, hvilket jeg sådan set er meget taknemlig for – det går jeg sådan og er dagligt taknemlig for at jeg er – men jeg vil bare lige høre noget.
Jeg synes jo ikke, at det er noget problem, at man siger, at man kan suspendere domstolsprøvelsen i længere tid end 4 uger, og det mener jeg, fordi vi jo altså taler om mennesker, der søger asyl i Danmark, hvor de så ansøger om, at den danske stat beskytter og værner og giver penge osv., altså forskellige ydelser.
Der synes jeg altså ikke det er for meget forlangt, at myndighederne får den mulighed for at benytte det værktøj, hvis det er sådan, at det kniber med at få fastslået identitet og andet.
Inger Støjberg (V), 2018-04-11:
Jeg vil indlede med at sige til hr. Christian Langballe, at jeg også er uenig med Enhedslisten, og jeg betragter det oftest som ren fornuft, når man er uenig med Enhedslisten.
Så det kan jeg kun bakke hr. Christian Langballe op i.
Når det er sagt, mener jeg sådan set, at der er en meget god balance i at sige 4 uger her.
Skulle det så vise sig, at vi bliver presset, og at der kommer rigtig, rigtig mange asylansøgere hertil, og at man fra myndighedernes side ikke kan nå at behandle sagerne, så vil man jo altid kunne ændre det via en hastelovgivning her i Folketinget.
Christian Langballe (DF), 2018-04-11:
Jeg bliver jo sådan set også lidt nysgerrig, for hvorfor 4 uger?
Hvorfor ikke 8 uger?
Eller hvorfor ikke 1 år?
Jeg har sådan lidt en fornemmelse af, at alt, hvad der har med menneskerettigheder at gøre, i virkeligheden bare er nogle lidt subjektive og vilkårlige skøn, i forhold til om det er inden for skiven.
Så det er ikke engang for at drille, at jeg spørger.
Jeg spørger sådan set af ren interesse for at forstå den proces, hvor man når frem til 4 uger, ligesom man jo også nåede frem til, at familiesammenføringsreglerne også havde en tidsgrænse.
Så det er egentlig af ren interesse.
Inger Støjberg (V), 2018-04-11:
Jeg vil jo ikke afvise, at man godt kunne have skrevet et andet antal uger her, men der er naturligvis en afvejning af, dels om myndighederne kan nå at behandle sagerne, og det mener vi at de kan inden for de 4 uger, dels hvor lang tid man reelt kan frihedsberøve folk i den situation, som de er i.
Så tingene skal være proportionale, og det er jo så, som jeg sagde, også sådan, at hvis der pludselig kommer rigtig, rigtig stort pres på os igen, vil vi altid kunne ændre de her ting, sådan som vi gjorde sidst.
Så derfor vil jeg fastholde, at jeg mener, at de 4 uger er et meget realistisk bud.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-11:
Jo, jeg har faktisk brugt formiddagen på at diskutere forskellige spørgsmål med Institut for Menneskerettigheder, og jeg synes, vi som Folketing skal være meget præcise og omhyggelige, når vi arbejder med de spørgsmål, som kan diskuteres, altså hvorvidt de balancerer på kanten af enten konventionerne eller grundloven.
Og i forbindelse med det her lovforslag har jeg bemærket, at der ingen tvivl er om, at det arbejder inden for rammerne af både grundloven og konventionerne.
Derfor er vi ikke bekymret for den del.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-04-11:
Jamen som sagt kigger vi på det, men vi vil ikke være med til at frihedsberøve folk.
Jeg synes faktisk, det ville gavne udlændingedebatten i Danmark, hvis vi stod vagt om helt grundlæggende retsstatsprincipper, som er det, som jeg vil betegne som danske frihedsværdier, altså at man ikke frihedsberøver folk i 4 uger uden at give dem adgang til en dommer.
Det er jo det, som Institut for Menneskerettigheder advarer om er en krænkelse af menneskerettighederne.
Jeg vil bare gerne høre fra den socialdemokratiske ordfører, om man ikke er bekymret over den melding fra Institut for Menneskerettigheder.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-04-11:
For det første må vi overholde det, som Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol anbefaler, og det er maks. 14 dage.
For det andet skriger det her jo på internationale løsninger.
Så vi kan godt hver for sig i hvert vores land i Europa prøve at skrue ned for retssikkerheden og sige, at på den måde beskytter vi os selv, men hvis vi vil løse flygtningekrisen, bliver vi nødt til at finde nogle internationale løsninger, og så må vi gå ud i Europa og tale med EU og sige, at vi skal lave en fordelingsnøgle, som er retfærdig over for de forskellige medlemslande i EU, så vi ikke skal have 40.000 på en måned ligesom i Sverige f.eks., og så alle ligesom bidrager kollektivt til den opgave, det er.
Det nytter bare ikke noget, at vi lukker os inde og lukker os sammen om os selv for kun at tage hensyn til Danmarks interesser.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-11:
Den her lov forholder sig til mange forskellige ting, bl.a. giver den nogle mere fleksible muligheder for at indkvartere asylansøgere midlertidigt.
De foreløbige erfaringer med de her fleksible muligheder viser, at de har været brugt.
F.eks. har der været fem indkvarteringssteder, for hvilke man har kunnet fravige planloven, og det gælder Nyborg, Haderslev Sygehus, Esbønderup, Kalundborg og Kærshovedgård.
Nu beder regeringen så om Folketingets tilladelse til, at de her bestemmelser kan fortsætte.
Jeg er med på, at Alternativet er imod at suspendere domstolsprøvelsen i indtil 4 uger, men hvis man nu fik opdelt lovforslaget, ville Alternativet så kunne støtte de her muligheder, som kommunerne har, hvis vi igen skulle ende i en sådan situation, så der er lidt mere fleksible muligheder for at kunne indkvartere flygtninge midlertidigt?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-04-11:
Sådan som lovforslaget blev formuleret, og som det så også ligger i dag, kunne vi ikke støtte det, fordi det var uklart flere steder i lovforslaget, hvad det er for nogle kriterier, der skal til: Hvor lang tid må man f.eks. være indkvarteret som enlig i et værelse sammen andre?
Hvor lang tid må man være indkvarteret i nogle af de her områder, hvor man overskrider bestemmelserne om støjniveau?
Så vi vil meget gerne gå igennem endnu en lovgivningsproces, hvor vi så får nogle mere klare kriterier for, hvad det er for nogle bemyndigelser, kommunen har.
Men der er simpelt hen for mange uklarheder i det, der ligger her i dag.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-11:
Og tak for svaret.
Vi vil meget gerne medvirke til det, hvis der er noget, der kan blive mere klart.
Vi må også have en lillebitte smule tillid til, at de ikke tager fuldstændig åndssvage beslutninger.
Men grunden til, at jeg appellerer til Alternativet om at overveje enten at få delt lovforslaget op og stemme for dele af det eller i hvert fald skrive et betænkningsbidrag, er, at jeg tror, der er behov for, at bredere dele af Folketinget bakker op om nogle af de ting, vi vedtager på flygtningeområdet.
Jeg tror, at mange af dem, der håndterer de her beslutninger i dagligdagen i kommunalbestyrelserne, også ville have gavn af at se, at f.eks. et parti som Alternativet bakkede op om nogle mere fleksible muligheder, og at der ikke går skyttegrav i den, hver gang det er noget, der bliver fremsat af udlændingeministeren.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-04-11:
Tak for det.
Siden december 2015, hvor den lov, som vi nu behandler revisionsbestemmelsen til, blev hastevedtaget, har ministeren alene haft mulighed for at frihedsberøve mennesker på ubestemt tid uden at stille dem for en dommer.
Og det, der er det afgørende for os, er jo grundlovens § 71, og det er så fint, at vi har den liggende i skufferne her, så man kan sidde og opdatere sig selv på den gode grundlov, som jo i § 71, stk. 3, har teksten om, at enhver, der anholdes, inden for 24 timer skal stilles for en dommer.
Den gælder ikke i udlændingeloven, men man kan jo se i regeringens lovforslag, dette lovforslag, L 197, at eftertanken har meldt sig også i regeringen og hos støttepartier – i alt fald nogle af dem.
For nu sættes der en 4-ugersfrist på den her bestemmelse, og bestemmelsen udløber helt den 1. december 2021.
Det synes jeg regeringen skal have stor ros for – det er 6 år for sent, men det er jo rigtig, rigtig godt, at den udløber, og at der i det mindste er sat en frist på nu.
Det, som er vigtigt for os, og som er grunden til, at vi stemmer imod nu, er, at den her bestemmelse jo stadig gælder, og at den fratager mennesker noget af det allerallermest basale, nemlig deres grundlæggende frihedsrettigheder, som betød så meget for de forfatningsfædre, vi har i Danmark, der skrev den her grundlov, som hele vores demokrati bygger på.
Og i en tid, hvor frihedsrettighederne er udfordret overalt, i Europa, i USA og bestemt også her i Danmark, er det fuldstændig afgørende, at vi ikke undergraver dem.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-11:
Først lige til historiebøgerne: Enhedslistens ordfører refererede flere gange til situationen i 1990'erne i forbindelse med borgerkrigen på Balkan.
Det betød jo, at færgerne fra Swinoujscie, der ellers havde lagt til her i København, ikke fik lov til at lægge til med flygtninge fra Balkan.
I stedet for gav man mulighed for at søge asyl på Balkan.
Mange af de flygtninge, der kom hertil dengang, er altså ikke folk, der er kommet hertil spontant og har søgt asyl på færgeklappen, men på en anden måde.
Og i øvrigt vil jeg sige, at for dem, der så kom hertil, suspenderede man deres adgang til at søge asyl i 2 år.
Hvis man nu forestillede sig, at den nuværende indenrigsminister i efteråret 2015 havde fremsat et lignende forslag, altså havde sagt, at de syriske flygtninge i de næste 2 år slet ikke måtte søge og få behandlet deres asylansøgning, så gad jeg godt se, om Enhedslisten havde støttet det lovforslag.
Det tror jeg simpelt hen ikke på.
Så i forhold til at række tilbage i Socialdemokratiets historie og udlægge, hvad der er den ægte socialdemokratiske politik, ville jeg i hvert fald ikke henvise til Jugoslavien og 1990'erne, hvis jeg var Enhedslistens ordfører.
Så vil jeg også sige, at vi jo lærte meget af flygtningesituationen i efteråret 2015.
Dengang var jeg også selv i dialog med flere borgmestre, der fortalte om nogle af de udfordringer, de havde med indkvartering af flygtninge.
Det var egentlig en del af grundlaget for, at vi valgte at støtte nogle af de ændringer af forskellige lovgivninger, som vi fik vedtaget dengang, for vi syntes, at der i de her ekstraordinære situationer var mulighed for at kunne lave nogle mere fleksible indkvarteringer – og også at give myndighederne nogle flere bemyndigelser, end de havde i den eksisterende lovgivning.
Nu skal vi så vurdere, om de dengang vedtagne regler kan gøres permanente, og det synes vi kun er fornuftigt.
Derfor støtter vi forslaget, både den del, der handler om ophævelsen af revisionsbestemmelserne vedrørende indkvarteringen af asylansøgere og suspensionen af domstolsprøvelsen.
Og vi støtter også, at det nu fastlægges til maksimalt 4 uger.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-04-11:
Tak for det.
Jeg vil i hvert fald sige, at det ville være meget vidtgående i forhold til den nuværende danske flygtningelovgivning, hvis det blev muligt at søge asyl i Danmark direkte fra Syrien, som vel var det, Birte Weiss så indførte på Balkan i 1990'erne.
Men jeg blev stillet et spørgsmål om, om vi ville kunne kigge på en lempeliggørelse af nogle regler i kommunerne.
Jeg synes nu egentlig, at jeg svarede på spørgsmålet, men ordføreren følte ikke, at han fik svar.
Så nu vil jeg bare give det her og sige, at det er klart, at vi godt kan være åbne over for at se på, hvad der er i kommunerne af muligheder for at indkvartere folk i midlertidige lejre.
Men det skal jo ikke være midlertidige lejre for at frihedsberøve dem.
Og det er det, som jeg synes er så voldsomt ved det her, altså at man frihedsberøver folk, som intet kriminelt har gjort, og sågar – hvad jeg kan høre Socialdemokratiet støtter – uden at de har adgang til at komme for en dommer inden for de første 4 uger.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-11:
Til det første vil jeg sige, at det ikke var alle, der havde et grundlag for asyl, der så blev genbosat i Danmark dengang i 1990'erne.
Dem udvalgte de danske myndigheder.
For det andet vil jeg sige, at blandt dem, der så kom til at bo her i den 2-årige periode, boede mange af dem jo hernede i havnen på skibe.
De havde en lille kahyt, som i den grad ikke levede op til de regler, vi har i dag, omkring indkvartering af flygtninge.
Så vil jeg kvittere for Enhedslistens støtte til nogle dele af det her lovforslag, og jeg vil opfordre partiet til at skrive det præcist ind i betænkningerne, for siden vi behandlede loven, har der været kommunalvalg, og Enhedslisten har fået masser af partifæller valgt ind i kommunalbestyrelser rundtomkring, og jeg tror, det vil gavne processen i mange kommunalbestyrelser, hvis de kan se, at deres parti på Christiansborg godt kan se fornuften i nogle dele af de fleksible muligheder, der er kommet.
Og jeg tror også, det generelt vil gavne udlændingedebatten, hvis ikke vi ender i de samme skyttegrave, hver eneste gang vi mødes hernede, men forholder os reflekteret til lovforslagenes forskellige elementer.
Og hvis Dansk Folkeparti får opdelt lovforslaget, er der måske endda mulighed for, at I vil kunne støtte den ene del af det.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-04-11:
Tak for det, og tak for anbefalingen.
Jeg siger hverken ja eller nej heroppe fra talerstolen i dag.
Jeg vil meget gerne tage det med og diskutere med baglandet, hvor vi lige præcis står i forhold til det, som hr. Mattias Tesfaye peger på.
Vi havde nogle bekymringer om det sidste.
Jeg har nævnt, hvad det var: de her ret uklare regler om kommunernes bemyndigelse.
Jeg er helt enig i, at kommunerne skal have handlefrihed.
Så jeg takker for kommentaren og tager den med tilbage, men vil ikke stå her og love noget.
Marcus Knuth (V), 2018-04-11:
Jeg tror ikke, vi fyrede for fuglene, for jeg tror ikke, der var nogen fugle inde i teltene.
Men jeg vil kalde det for rettidig omhu, for hvis der igen var kommet et stort pres på vores grænser og vi ikke havde haft noget sted og nogen ressourcer og områder til at håndtere et stort antal mennesker, er jeg sikker på at den selv samme ordfører ville have peget fingre ad os og sagt: Jamen I var ikke forberedt på en kaotisk situation.
Det var rettidig omhu, præcis som det er at have et brandvæsen, der godt nok koster noget, men den dag der er brand, vil man være rigtig, rigtig glad for, at man har et brandvæsen, der kan rykke ud og løse problemer.
Hvis vi ikke havde haft de her teltlejre og der var kommet et stort pres igen, jamen så havde vi ikke taget vores ansvar som politikere alvorligt.
Jeg føler ikke helt, at ordføreren svarede på mit spørgsmål, for mit spørgsmål drejede sig helt lavpraktisk om den situation, at vi ikke har den her særlige hjemmel til at kunne tilsidesætte de 3 døgn i en situation, hvor der potentielt kunne komme mange tusinde asylansøgere til Danmark på kort tid.
Og tak for ordførerens ros for vores udlændingepolitik, der har bidraget til, at vi nu har et historisk lavt antal asylansøgere.
Men hvis der er en ting, vi har lært af flygtningekrisen, er det, hvor omskifteligt det kan være.
Der er jo tusindvis af migranter, potentielle asylansøgere, flygtninge, rundtomkring i Europa, og hvis de kommer i bevægelse og pludselig søger imod Danmark, og vi så ikke har mulighed for at få stillet folk for en domstol inden for 3 døgn, hvad vil ordføreren så gøre ud over det, som vi foreslår her?
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-04-11:
Jeg kan forstå, at hr. Marcus Knuth er meget glad for den lov, som blev vedtaget i 2015, og som jo så bl.a. blev brugt til at opsætte en række teltlejre, som stod i både 2015 og 2016.
De blev aldrig brugt.
Udgifterne til de her teltlejre kom op på i hvert fald 45 mio. kr. Så jeg vil bare gerne høre Venstres ordfører, om Venstre mener, det var en fornuftig brug af danske skattekroner, eller om det var spild af penge at fyre for fuglene i de her telte i både 2015 og 2016.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-04-11:
Ja, det kan der i hvert fald ikke herske to meninger om.
Nu er det jo sådan, at det faktisk ikke kun er i Albertslund, der har været de her skyderier på det sidste.
Umiddelbart inden, altså i perioden omkring den 25. marts, var der tre skyderier i Avedøre Stationsby, dels i to tilfælde ved Bødkerporten, dels ved Bymuren i forbindelse med bl.a. et tilholdssted for nogle unge mennesker.
Der tror jeg bare man skal være opmærksom på, når man hører om, at nu bliver der skudt i Albertslund, og at nu bliver der skudt i Avedøre Stationsby, at der altså breder sig sådan en utryghedstemning blandt borgerne, og derfor tror jeg også, det er vigtigt, som ministeren er inde på, at man viser, at man er der.
Men jeg ved ikke, om ministeren er i besiddelse af oplysninger om, hvorvidt der er en forbindelse.
Mig bekendt er de skyderier i Avedøre Stationsby ikke opklaret endnu.
Men vi så jo også, hvordan en situation på Nørrebro på et tidspunkt kom helt ud af kontrol sidste år, og jeg håber da virkelig ikke, at det er sådan en knopskydning af skyderier, som vi kommer til at opleve på Vestegnen.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-11:
Nej, det håber jeg sandelig heller ikke.
De bedste at spørge er jo dem, der er bindegale nok til at tage en pistol i hånden, og det kan vi jo ikke altid forhindre.
Men det, vi jo kan gøre alt for, er både at have et godt efterretningsarbejde, og det er, hvis skaden så sker, at vi efterforsker og finder frem til, hvem det er, og putter dem i fængsel.
Mange af de her bandemedlemmer kommer jo til at sidde 3, 5, 6, 7 år i fængsel, og det er bare rigtig godt.
Men jeg er meget, meget opmærksom på det her, og jeg har ikke oplysninger på stående fod om det i Avedøre og en sammenhæng til Albertslund.
Det kan jeg simpelt hen ikke lige svare på her.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-04-11:
Men så kan det være, at ministeren kan svare på, om det her indgår i det samlede billede af kriminalitetsudviklingen på Vestegnen, altså at der er de her skyderier, og om det har forbindelse til det med, at Københavns Politi bistår Københavns Vestegns Politi.
Sagen er jo den, at Københavns Vestegn er et relativt lille område, og det vil sige, at hvis der sker noget i Albertslund, så kan der meget nemt være forbindelser til Hvidovre eller Brøndby eller Ishøj, eller hvad ved jeg.
Og jeg ved, at der har været meget fokus på det her med, at det er et kriminelt miljø i Albertslund, men spørgsmålet er, om det i virkeligheden er et netværk, der har forgreninger andre steder til.
Det ved jeg ikke om ministeren er i besiddelse af oplysninger om.
Men jeg konstaterer bare, at der er en utryghed derude, og den synes jeg at vi skal gøre noget ved.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-11:
Det er jeg helt enig i.
Det indgår hele tiden i det samlede billede, når politiet efterforsker den her slags ting: Hvor sker hvilke forbrydelser, og hvordan kæder man det sammen?
Det er jo klart, at det ikke nødvendigvis er al efterforskning, der sådan bliver lagt ud til offentlighedens kendskab.
Men jeg synes, det er vigtigt at sige, at når en politikreds oplever sådan en situation, kan man anmode om assistance – og det er jo det, der er sket – til Rigspolitiet.
Rigspolitiet har så givet assistancen fra Københavns Politi til Vestegnen.
Det er jo sådan, vores politi skal være: Vi skal rykke ressourcerne derhen, hvor der er mest behov for det.
Når kuglerne flyver i gaderne, så rykker politiet derhen.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-04-11:
Jeg synes, det er godt, at justitsministeren erklærer sig villig til at gøre noget ved det her.
Så kan man altid diskutere, hvad baggrunden er for det.
Altså, der er kommet nogle mennesker hertil, som ikke er opvokset med den kultur og de normer, som vi er vant til, og som dermed medbringer nogle normer fra nogle andre kulturer, hvor det der med at skyde og den slags måske ikke er så grænseoverskridende, som det er i Danmark.
Så derfor må jeg også spørge justitsministeren, om justitsministeren sådan er enig i eller kan løfte sløret for, om det ikke er korrekt, at mange af de her mennesker, der er i de her kriminelle miljøer, rent faktisk har en anden etnisk herkomst end dansk, og om det er noget, som politiet har blik for og et særligt fokus rettet imod.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-11:
Politiet har blikket rettet mod at opklare kriminalitet og sætte folk i fængsel.
Så løber spørgeren en åben dør ind hos mig, hvis det handler om at sige, f.eks. i forhold til Loyal To Familia, at det er åbenbart for enhver, at de fleste medlemmer har en anden etnisk herkomst.
Det er bl.a. også derfor, at vi har spillet ud med en plan til bekæmpelse af ghettoer og parallelsamfund, og der håber jeg, hvad angår mange af forslagene, at spørgerens parti og vi kan finde sammen om nogle gode løsninger.
For det her skal vi have ryddet op i, for det er uacceptabelt.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-11:
Finder ministeren det hensigtsmæssigt, at det som en del af en dom om vold mod børn indgår, at dommen er betinget af kulturelle forhold?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-11:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Jeg kan ikke acceptere, at man i Danmark tillægger det betydning ved straffastsættelsen, at en overtrædelse er kulturelt betinget.
Det gælder både for vold mod børn og helt generelt.
Vi har nogle fælles værdier her i landet, og vi skal passe på, at tingene ikke skrider.
At man kommer fra en anden kultur, kan aldrig blive en undskyldning for kriminalitet og slet ikke for, at man slår sine børn.
I Danmark gælder der altså ét sæt regler, uanset hvor man kommer fra og hvad ens kulturelle baggrund er.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-11:
Der sker ikke noget.
Vi beklager.
Vi har sat det i gang.
Javel, formand, så skal jeg prøve at se, om jeg kan manøvrere rundt – det skal nok gå.
Tak til ministeren for svaret, som jeg jo synes på mange måder faktisk var et ret klart svar.
Jeg håber selvfølgelig, at ministeren vil finde frem til, hvor ofte det her bliver brugt rundt omkring, for jeg er enig i, at det er fuldstændig uacceptabelt.
Men det var også et lidt snedigt svar, fordi ministeren jo forholdt sig, som jeg hørte svaret, alene til skyldsspørgsmålet i processen.
Og jeg vil egentlig gerne læse et citat op af en juraprofessor ved Syddansk Universitet, der hedder Sten Schaumburg-Müller: »Når man skal vurdere, om der er begået noget strafbart eller ej, så er der ikke noget med "kulturelt betinget". Så har man enten gjort det eller ikke.
Men i det øjeblik, man skal udmåle straffen, er der en bred vifte af hensyn, som domstolene faktisk skal tage.
Det vil sige, at der bliver nogle individuelle ting, ...«, siger altså Sten Schaumburg-Müller, som er juraprofessor ved Syddansk Universitet.
Det har han sagt til TV 2 her for nogen tid siden.
Ministeren forholdt sig jo alene, som jeg hørte svaret, faktisk til det samme som den gode juraprofessor, nemlig at når man vurderer skyld, spiller det her ikke nogen rolle, men at det efterfølgende kan spille en rolle, om det, der er foregået, er kulturelt betinget.
Derfor vil jeg selvfølgelig gerne have justitsministeren lokket ud af busken for at svare på, om det også er i de tilfælde, hvor det handler om strafudmålingen, altså ikke kun fastsættelsen af skyld, men også de efterfølgende foranstaltninger.
Er ministeren enig med mig i, at der er det selvfølgelig også uacceptabelt og uhensigtsmæssigt på enhver måde, at man bruger det her om kulturelt betinget som argument for at tildele en lavere straf, f.eks. i sager om vold mod børn?