Karin Gaardsted (S), 2017-05-23:
Tak til statsministeren for en meget grundig redegørelse.
Nu i disse år er de om muligt blevet endnu mere interessante end nogen sinde før.
Klimaændringer har medført udfordringer, men også store muligheder for begge lande.
Ressourcer i form af fisk og værdifuld undergrund har medført fremgang i begge lande.
Turismen blomstrer som aldrig før, og den åre er slet ikke udtømt endnu.
Og muligheder med Nordøstpassagen ved Grønland er først lige begyndt.
Lad mig kaste et blik på Færøerne.
Når der er fisk nok, går det godt for Færøerne.
Det ses tydeligt på fiskerieksporten, som er steget med 50 pct. i løbet af de seneste 5 år.
Især Ruslands boykot af EU-fødevarer har haft betydning for den færøske fiskerieksport.
Færøerne har haft en markant økonomisk fremgang.
Der er sorte tal på flere budgetområder, beskæftigelsen er høj og ledigheden lav, faktisk så lav, at det især inden for byggeriet er svært at finde arbejdskraft.
Turismen er vokset eksplosivt, og det er blevet både lettere og billigere at komme til og fra øerne.
Socialdemokratiet støtter Færøernes arbejde med at formulere en forfatning.
Det vil støtte færingernes identitet og samhørighed som folk.
Vi støtter også, at vi holder fast i rigsfællesskabet, som er en styrke for alle tre lande, og heldigvis er der stor tilslutning til rigsfællesskabet på Færøerne.
Socialdemokratiet mener, at rigsfællesskabet er til gavn for vore folk – at vi bedre kan fremme kultur, udvikling og eksport.
Vi er fra mit partis side indstillet på at følge det spor, der allerede er lagt ud, for at Færøerne fortsat hjemtager flere og flere områder.
Det sidste i rækken er person-, familie- og arveret, og der arbejdes ligeledes på luftfartsområdet samt udlændingeområdet og grænsekontrollen.
Det er mit indtryk, at der er et godt og konstruktivt samarbejde mellem de danske og de færøske myndigheder og regeringer.
Vi er jo tre dele i rigsfællesskabet: Grønland, Færøerne og Danmark.
I Grønland har man også gennem årtier arbejdet mod selvstændighed.
Her er der en mere entydig opbakning om selvstændigheden.
Jeg er overbevist om, at vi tre lande er stærkere sammen end hver for sig.
Vi kan gøre hinanden stærkere.
Det mener jeg allerede vi gør i dag på en række områder, men vi kan også blive endnu bedre til det.
Vi er stærkest i fællesskab, men vi anerkender også, at fællesskabet er udfordret, som det ser ud nu.
Det er bl.a. udfordret af sagen om Thulekontrakten og om den manglende oprydning af de amerikanske baser.
Selv om den forhenværende grønlandske udenrigsminister ikke havde mandat, da han indklagede sagen for FN, er det stadig et udtryk for en stærk grønlandsk frustration med sagens forløb.
Men også internt i Grønland er der udfordringer, især på det sociale område er der meget massive problemer.
Derfor kan vi i Socialdemokratiet kun understrege, at vi bakker op om det nuværende samarbejde på socialområdet mellem Grønland og Danmark.
Hvis vi kan bidrage til at styrke den sociale indsats og forebyggelse i Grønland, bør vi altid stille vores viden og ressourcer til rådighed, hvis Grønland mener, at det kan gavne.
I Socialdemokratiet er vi overbevist om, at folk gerne vil arbejde, hvis de har muligheden for det.
Derfor er det glædeligt, at arbejdet med de grønlandske lufthavne i Qaqortoq, Nuuk og Ilulissat bevæger sig fremad planmæssigt.
På samme måde er det selvfølgelig glædeligt at rubinminen ved Fiskenæsset er åbnet, og at yderligere en mine står klar til at åbne senere på året.
Vi har også noteret os de rosende ord til arbejdet med at forberede lovgivningen til en eventuel grønlandsk uraneksport fra IAEA's præsident, da han besøgte København og Grønland.
Hvis Kvanefjeldminen åbner, vil det yderligere styrke den grønlandske økonomi og skabe et kæmpe løft i antallet af arbejdspladser.
Generelt er en øget beskæftigelse med til at give flere en mening med hverdagen og et indhold i livet.
Vi ser et stort potentiale for, at danske virksomheder bruger deres knowhow og internationale netværk til at udvikle projekter i Grønland sammen med lokale partnere.
Det kunne vi med fordel politisk være med til at sætte i system.
De tiltag vil være til gavn for vore lande, og hvis Grønland og Færøerne ønsker det, kan vi i endnu højere grad involvere vores ambassader rundtom i verden i arbejdet for at fremme grønlandske virksomheder og grønlandsk eksport.
For vi ved jo, at fattigdom og andre sociale udfordringer ofte spænder ben for, at unge mennesker får en uddannelse.
Det ser vi både her i Danmark og i Grønland.
Samtidig er der en udkantsproblematik i Grønland, der får den danske udkantsdiskussion til at blegne.
Mange universitetsuddannelser skal man f.eks. til Danmark eller andre lande for at tage.
Det giver hjemlængsel, kulturchok og talrige andre udfordringer for grønlandske unge, der tager til Danmark for at studere.
Retsområdet bør vi gå grundigt igennem i tæt samarbejde med de grønlandske myndigheder, for der er en række udfordringer, som bør løses
bedst muligt
Under den tidligere socialdemokratiske regering besluttede vi sammen med et flertal her i salen at åbne en midlertidig anstalt for at fjerne køen til afsoning, så dømte kunne få mulighed for at afsone hurtigt og komme videre med deres liv.
Vi satte også gang i en ekstraordinær indsats for at få bekæmpet de urimeligt lange ventetider på sagsbehandling ved retterne i Grønland – indsatser, der heldigvis har afhjulpet de fleste problemer.
Derudover hævede vi lønnen for kommunefogederne, men lønnen er som bekendt kun en del af at gøre en stilling attraktiv.
Mange bygder står stadig uden en kommunefoged.
Vi bør sikre, at der er passende faciliteter, så kommunefogederne f.eks. ikke skal tage sådanne mistænkte med hjem til kone og børn.
Jeg har ladet mig fortælle, at der har været en dialog mellem politiet og de grønlandske myndigheder om problemet.
På vores udvalgsrejser har vi bl.a. besøgt forskellige anstalter og detentioner.
Især detentionernes forhold har flere steder været misligholdte.
Det er vanskeligt at blive ved med at stille så dårlige faciliteter til rådighed for mistænkte eller dømte indsatte, der afsoner i detentioner for at være tæt på deres familier eller for at fastholde deres arbejde.
Det grønlandske retsvæsen er jo netop unikt, fordi det har stærkt fokus på rehabilitering.
Systemet med åbne anstalter er tænkt, så man kan bevare tilknytning til uddannelse eller arbejde, mens man afsoner.
En anden udfordring, som jeg vil opfordre statsministeren til at tage hånd om, er domstolene, så vi kan få en hurtigere og mere ens retsbehandling.
Åbningen af den lukkede anstalt for retspsykiatriske patienter i Grønland giver nye udfordringer for anstaltbetjentene.
De kommer i stigende grad til at have brug for efter- og videreuddannelse, der kan berede dem på arbejdet med psykisk ustabile indsatte.
Allerede nu melder anstaltbetjentene om behovet, fordi de skal håndtere potentielle retspsykiatriske patienter, indtil der er foretaget en psykiatrisk evaluering.
Både for de ansattes og for de indsattes skyld bør vi sikre, at anstaltbetjentene i Grønland får bedre adgang til den nødvendige efteruddannelse.
Der er med andre ord både noget godt at glæde sig over og meget at tage fat på.