runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-01-16:
Tak, og tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte det her forslag, som jeg må indrømme ikke er et sort-hvidt forslag.
Det er ikke et forslag, som jeg, da jeg læste det, bare tænkte ja eller nej til.
Det er faktisk et forslag, som rejser nogle ret vigtige spørgsmål og nogle rigtig svære spørgsmål.
For det handler jo om: Hvad er sociale medier egentlig?
Hvem har ansvaret for, hvad der foregår?
Og der har man jo i de normale medier et udgiveransvar, og det har man ikke her.
Det er derfor, jeg synes, det har været fornuftigt, at man fælles i EU er gået ind og har kigget på det her og set på, hvordan man kan prøve at løse det.
Og det forsøg er jo ikke færdigt.
Det er et forsøg, man har gjort med det her kodeks, som har virket på nogle måder, i forhold til at vi ikke ser de her hadytringer.
Og det mener jeg er fornuftigt vi ser på i fællesskab i EU, altså hvordan vi løser det her.
For det er meget store virksomheder, vi ser på.
Det er store virksomheder, som bliver svære at stå imod alene som et lille land, men det kan vi gøre i fællesskab.
Og der skal vi turde afprøve forskellige måder.
Det her kodeks har været én måde, og vi mener ikke, det er ufornuftigt, og derfor er vi nået frem til, at vi ikke støtter et ellers vigtigt beslutningsforslag.
Det en vigtig diskussion, men vi støtter ikke beslutningsforslaget.
Christina Egelund (LA), 2018-01-16:
Nej, det citat er jeg meget uenig i, for hvis man virkelig mener det alvorligt med ytringsfriheden, gælder den selvfølgelig for alle, også for dem, som man måtte være uenig med, eller dem, som man måtte mene var ude i et ærinde, som man ikke bryder sig om.
Ytringsfriheden er en af de værdier, som efter min overbevisning er universelle, med nogle ganske få undtagelser i forhold til opfordringer til og trusler om terror, vold osv. og injurier, men de skal selvfølgelig i deres udstrækning være så universelle som muligt.
Det er en af styrkeprøverne på, om man faktisk mener ytringsfrihed alvorligt.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-01-16:
Så er det jo sådan, at man nærmest kunne ønske, at man kunne gøre, ligesom man gør med lovforslagene, altså dele dem i to, så Liberal Alliance kunne stemme for anden del – og måske kunne regeringen endda stemme for anden del.
Men det kan være, vi skal fremsætte et beslutningsforslag mere, som så kun går på anden del af det her.
Det kunne måske være meget godt.
Jeg har sådan lidt en fornemmelse af, at fru Christina Egelund egentlig er ret tændt på det her forslag, og det er jo dejligt.
Men jeg vil bare også lige teste det, for fru Christina Egelund er jo liberal, og i den liberale europaparlamentsgruppe er der en dame, der hedder Marietje Schaake, og jeg vil bare høre, om fru Christina Egelund er enig i det, hun sagde: Hvis Tyrkiet eller Rusland havde lavet en aftale med Facebook om at fjerne ekstremistiske og hadefulde ytringer, ville debatten formentlig have været en anden; EU-Kommissionens handlinger bliver fulgt tæt af omverdenen, som kommer til at ville have lignende aftaler.
Christina Egelund (LA), 2018-01-16:
Tak for det.
Dansk Folkeparti og Liberal Alliance ser ikke sådan hele tiden helt ens på alle politiske forhold, men der er emner, hvor der er samklang i vores synspunkter, og ytringsfriheden er et af de emner.
Aftalen mellem Europa-Kommissionen på den ene side og Facebook, Twitter, YouTube og Microsoft på den anden side er en frivillig, ikkeretligt bindende aftale.
I bemærkningerne til beslutningsforslaget antyder forslagsstillerne, at aftalen blev indgået under trusler om lovindgreb, og selv om jeg er noget tilbøjelig til at give Dansk Folkeparti ret i den vurdering, ændrer det ikke ved, at det er en frivillig aftale, indgået af private virksomheder og Europa-Kommissionen.
Det må private virksomheder selvfølgelig gerne, og derfor mener jeg heller ikke, at den danske regering skal kaste sig ud i at forsøge at få aftalen opløst.
For så vidt angår beslutningsforslagets anden del om, at regeringen aktivt bør modarbejde Europa-Kommissionens eventuelle planer om at gøre et adfærdskodeks retligt bindende eller på anden måde vedtage retligt bindende regler, der begrænser unionsborgernes ytringsfrihed eller på anden måde udøver censur på sociale medieplatforme, er jeg til gengæld helt enig med forslagsstillerne.
Man bør i EU naturligvis ikke indføre lovgivning, der på nogen måde begrænser ytringsfriheden.
Jeg hæftede mig i øvrigt ved et for Dansk Folkeparti udsædvanligt ordvalg i formuleringen af beslutningsforslaget: »Unionsborger«.
Det synes jeg ikke plejer at være et begreb, man i Dansk Folkeparti ynder at tage til sig, men jeg er da glad for, at det også er den type borger, hvis ytringsfrihed Dansk Folkeparti går op i at beskytte.
Samlet set kan Liberal Alliance ikke støtte beslutningsforslaget, selv om vi er meget enige i forslagets ånd og især anden del af de to konkrete forslag.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-01-16:
Tak for beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti.
Vi kan ikke støtte det.
Jeg tror, at alle vil kunne tilslutte sig, også Dansk Folkeparti, at der ikke er nogen rimelighed i, at der eksempelvis foregår opfordringer til drab på jøder eller opfordringer til at slutte sig til Islamisk Stat på sociale medier som Twitter, Facebook, YouTube m.m. Det vil vi gerne sikre ikke sker.
Egentlig er det her adfærdskodeks, som Dansk Folkeparti vil droppe, jo bare, at man skal gennemse, om der foregår ulovligheder, man skal afsætte nogle ressourcer, nogle personer, til at gøre det, og det skal ske relativt hurtigt.
Det synes vi er positivt.
Det er klart, at der har været nogle eksempler, også på Facebook, hvor debattører har fået slettet kommentarer eller endda har fået karantæne ud fra nogle ytringer, som vi ikke synes man burde blive karantæneramt for.
Der kan man så diskutere, hvor meget vi så skal ind og blande os og gå ind og diktere, hvad Facebook – ud over at have sådan en adfærdskodeks for at forhindre ulovlige ytringer – skal tillade.
Det er nok svært for os at diktere, at bestemte debattører skal have lov til at skrive bestemte ting på et privat medium.
Facebook og andre sociale medier må jo som udgangspunkt selv om, hvilke ytringer som er tilladt på deres sociale medier, så længe det ikke er ulovlige ytringer.
Vi kan ikke tillade, at der sker opfordringer til vold, mord, rekruttering til terrororganisationer og andre ting, som er klart ulovlige efter dansk, europæisk og øvrig almindelig vestlig lovgivning.
Men alt i alt synes vi altså, det er ganske udmærket med det her adfærdskodeks, og at der bliver reageret noget hurtigere, så man sørger for, at ulovlige ytringer ikke kan florere uhæmmet på sociale medier.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-01-16:
Man må sige, at man har kunnet se nuancerne inden for regeringen i forhold til det her forslag, og jeg synes især, det var interessant at se forskellen på justitsministeren og hr. Rasmus Jarlov, som jo er fra samme parti.
Justitsministeren repræsenterer regeringens, mens hr. Rasmus Jarlov repræsenterer De Konservative, og De Konservative har tilsyneladende en holdning til det her, der handler om, at det her onlinekodeks er alletiders, og jeg kan næsten mærke på hr. Rasmus Jarlov, at han også er tilhænger af, at man sådan set godt måtte slå ned på dem her med nogle bøder og sådan noget, mens justitsministeren så ikke har det synspunkt.
Men det er altid rart at få nuancerne med.
Jeg vil egentlig gerne spørge hr. Rasmus Jarlov om noget.
Her lige efter jul fik en person, som Det Konservative Folkeparti har en forhistorie med, nemlig Suzanne Bjerrehuus, fjernet en ytring efter at have skrevet på Facebook, at hun var pikeret over, at der var et skudattentat hver dag i Sverige.
Siger det ikke noget om, at Facebook ikke er i stand til at håndtere den her opgave, de har fået stillet af EU-Kommissionen, når man med henvisning til det fjerner sådan en ytring?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-01-16:
Jeg kunne aldrig forestille mig, at hverken fru Zenia Stampe eller hr. Rasmus Nordqvist – ja, det skulle da lige være, hvis nogen af de to nævnte ville afklæde sig og placere sådan et billede på Facebook – ville blive censureret.
Det kunne ikke komme til at forekomme.
Så jeg forstår godt, at fru Zenia Stampe synes, at det her er ligegyldigt, men jeg mener bare, at fru Zenia Stampe skulle se det større billede og se problemet i, at vores ytringsfrihed bliver indskrænket med hjælp fra det organ, som fru Zenia Stampe elsker mere end alt andet på denne jordklode, nemlig Den Europæiske Union.
Zenia Stampe (RV), 2018-01-16:
Jeg synes bare, at der er en lidt sjov logik her, fordi de eksempler, hr. Kenneth Kristensen Berth nævner, hænger bare ikke sammen, fordi det, den aftale går ud på, er, at Facebook skal moderere efter den nationale lovgivning, men det eksempel, som hr. Kenneth Kristensen Berth nævner, er, at Pia Kjærsgaard siger, at Helle Thorning-Schmidt er dum og naiv.
Det er vi enige om ikke er racismelovgivningen, man er i berøring med her.
Det er Facebooks egen vurdering.
Det er Facebook, der siger, at den type tale vil vi ikke have.
Det vil sige, at det ikke har noget at gøre med EU.
Men det er hr. Kenneth Kristensen Berth også uenig i.
Så hvad handler det her egentlig om i dag?
Det handler om, at hr. Kenneth Kristensen Berth er uenig i de tilfælde, hvor dem, han selv er enig med, er blevet censureret, for der er i hvert fald ikke anden logik i de eksempler, der bliver nævnt, eller hvad?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-01-16:
Se, det vil jeg ikke blande mig i.
Det, jeg vil blande mig i, er, at en politisk myndighed, EU, går ind og fortæller en privat virksomhed, hvordan denne private virksomhed skal moderere sit sociale medie.
Jeg vil heller ikke blande mig i, hvordan Politiken redigerer deres debatsider, og jeg vil på det skarpeste anbefale Folketinget uanset de meldinger, der så er kommet i løbet af dagen, at undlade at gøre det, uanset om eventuelle medlemmer på et tidspunkt måtte føle trang til at gøre det, fordi det altså ikke er en politisk opgave.
Zenia Stampe (RV), 2018-01-16:
Jeg synes, vi kommer lidt nærmere en kerne her, for det handler vist egentlig ikke om, hvem det er, der redigerer – om det er EU, eller om det er national lovgivning – men det handler om, hvor hr. Kenneth Kristensen Berth synes snittet skal ligge, fordi
nogle af de eksempler, der bliver nævnt, var vel også forekommet før den her aftale og har vel sådan set ikke noget at gøre med aftalen, men er Facebooks egen vurdering.
Derfor vil jeg egentlig bare gerne spørge, om det er hr. Kenneth Kristensen Berths holdning, at Facebook slet ikke skal redigere eller moderere, og hvis de skal moderere, hvad er snittet så, hvordan skal snittet lægges, og hvem skal lægge det?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-01-16:
Både og, vil jeg sige.
I forhold til islamisme er Facebook jo næppe det primære organ.
Der er det jo andre steder på nettet, man for alvor træffer de her ting.
Det er ikke på Facebook, at Islamisk Stat rekrutterer, eksempelvis.
Tværtimod har jeg læst et sted, at de faktisk har trukket sig lidt tilbage fra de der steder.
Hvad er hadefuld tale?
Altså, trusler om mord og sådan noget, det siger sig selv.
Trusler om vold skal være ulovlige.
Men at rejse kritik af og sige, at en udøver af en speciel religion f.eks. har en tilbøjelighed til, i hvert fald hvis man kigger på statistikkerne, at have en højere kriminalitetshyppighed end andre, synes jeg jo er legitimt.
Jo, men jeg synes jo, det er interessant, at EU's sådan dogme på det her område tilsyneladende er: bare bryster, ja tak, islamkritik, nej tak.
Altså, jeg ville sådan set sige ja tak til begge dele, hvis jeg kunne bestemme.
Det må jeg sige.
Men jeg vil også sige, at jeg synes, at det, der er det centrale her, er selve det her spørgsmål, om EU aktivt skal gå ind og sige til en privat virksomhed, at den skal overholde nogle specielle regler, altså at den skal fjerne hadefulde ytringer eksempelvis.
Det må jeg sige.
Jan E. Jørgensen (V), 2018-01-16:
Jeg hører, hvad der bliver sagt, altid, når hr. Kenneth Kristensen Berth siger noget.
Jeg er enig i, at det her er svært; jeg er også enig i, at Facebook ikke helt har fundet sine ben.
Men de blokeringer, som Facebook udsætter andre for, var jo nogle, der fandt sted længe før EU's kodeks.
Eksempelvis var deres indgriben over for nøgenhed noget, som de gjorde længe før.
Der har EU også været på banen og sagt: Nu synes vi sådan set, at I er gået for langt.
Facebook er langsomt ved at finde sine ben.
Men helt grundlæggende, mener hr. Kenneth Kristensen Berth ikke, at en privat virksomhed, et privat medie selv bestemmer, hvad der må skrives, så længe man ikke overtræder lovgivningen, og at man med andre ord sådan set rent principielt er velkommen til at sætte barren lavere end den barre, som følger af lovgivningen?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-01-16:
Der har jeg lidt svært ved at se det samme behov, for danske aviser er jo ikke en platform, hvor man bare kan skrive hvad som helst.
Det kan man i kommentarfeltet på deres web-aviser, men i de trykte aviser kan man ikke bare få skrevet hvad som helst.
Læserbreve bliver jo afvist, hvis de indeholder den slags ytringer, som vi diskuterer her.
Så det er ret svært at få øje på et behov for, at vi skulle have den slags adfærdskodeks over for aviserne, som jeg faktisk synes generelt er rigtig gode til at moderere både deres læserbrevssider og egentlig også det, der foregår online, hvor selv Ekstra Bladets Nationen bliver modereret i et omfang, som gør, at den her type ytringer bliver slettet.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-01-16:
Nu har vi jo kredset om det her med, om man kunne forestille sig noget lignende i forhold til danske aviser, og jeg har talt mig frem til, at tre medlemmer af Folketinget har sagt, at det kunne man egentlig godt, så nu kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Rasmus Jarlov, om Det Konservative Folkeparti kunne forestille sig at lave en lignende frivillig aftale med danske aviser, hvis det var sådan, at man følte et behov for det.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-01-16:
Jeg kan forsikre hr. Kenneth Kristensen Berth om, at justitsministeren og jeg er helt enige om vores holdning til det her beslutningsforslag.
I forhold til den ytring, som Suzanne Bjerrehuus fik slettet, og jeg kan ikke huske, om hun også fik noget karantæne for det, mener jeg ikke, det var en ytring af en karakter, som burde medføre karantæne.
Der har også, som jeg har forstået det, efterfølgende været en tilbagetrækning fra Facebooks side, hvor de har erkendt, at det var en fejl, og at hun ikke burde have fået det slettet eller have fået karantæne for det.
Så det, der sker, er selvfølgelig ærgerligt, men man må selvfølgelig sige, at Facebook har ret mange kommentarer, de skal tage stilling til hver dag, og det er selvfølgelig en udfordring for dem.
Men når der her er tale om, at de har erkendt, at det var en fejl, er der måske ikke grundlag for at drage alt for mange konklusioner om, om det skulle være særlig problematisk.
Jan E. Jørgensen (V), 2018-01-16:
Jeg får tanker om måske endda at kombinere de to ting, bare bryster og islamkritik.
Det kunne måske være et indslag på – nej, nu skal jeg passe på.
Det, jeg efterspørger, er sådan set bare en holdning, for der er jo ikke tale om, at islamkritik bliver fjernet.
Der er ganske meget islamkritik på nettet, og der er for øvrigt også det modsatte, og det skal der selvfølgelig være plads til.
Altså det, vi taler om, er den her decideret hadefulde tale, som vi jo i fællesskab har været enige om at bekæmpe, når vi eksempelvis taler om den her islamistiske hadprædikant, som kommer ind i landet.
Anerkender Dansk Folkeparti ikke, at de sociale medier er en platform, som medvirker til radikalisering, og at vi, herunder EU, skal gøre, hvad vi kan for at modvirke de her meget slemme tilfælde af radikalisering, hvad enten det nu er på den ene eller den anden side?
Rune Lund (EL), 2018-01-16:
Beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti indebærer, som det står skrevet, et pålæg til regeringen om at tage initiativ til midlertidigt at forbyde alle de bander og grupperinger, der er registreret hos Nationalt Efterforskningscenter, og at anlægge sag imod dem med henblik på deres opløsning efter grundlovens § 78, stk. 3.
Rigsadvokaten har jo flere gange tidligere undersøgt, om det kunne lade sig gøre at forbyde grupper, og har hver gang sagt, at det ikke kan lade sig gøre.
Nu har Rigsadvokaten en anden holdning, og når der så kommer en retssag, må vi jo se, hvordan domstolene forholder sig til spørgsmålet.
Fra Enhedslistens side har vi det sådan, at det ikke giver nogen mening at forbyde bander, medmindre man er sikker på, at sagen kan holde i retten.
Og det har jo vist sig svært tidligere, som jeg lige nævnte.
Og hvis man rejser en sag i hast og ender med at tabe den, måske fordi man ikke har fået forberedt den ordentligt, risikerer man jo i virkeligheden at styrke de grupperinger, som man ikke ønsker at styrke.
Så på den måde synes vi at det her med at gå til et midlertidigt forbud egentlig er uigennemtænkt og i virkeligheden også en lille smule uansvarligt.
Så har vi det sådan i forhold til et forbud, hvis det overhovedet kan lade sig gøre, og hvis domstolene overhovedet kan godkende et forbud, at det selvfølgelig er sådan, det er.
Det er også muligt, at det kan have en effekt i forhold til at bekæmpe bander, men vi har det også sådan, at vi egentlig hellere vil have, at politiet og anklagemyndigheden bruger deres tid på at bekæmpe voldskriminalitet, narkokriminalitet, våbenkriminalitet og andre former for alvorlig kriminalitet i stedet for at gå og tjekke medlemskaber.
Og hvordan gør man i det hele taget det?
Det er jo ikke ligefrem en håndboldforening, man er medlem af her.
Hvis det handler om chikane eller trusler og en bestemt måde at opføre sig på i den retning i det offentlige rum, er det det, der er den strafbare handling, og så er det jo det, politiet skal gå efter, og det skal politiet selvfølgelig være i stand til at slå hårdt ned på i de relevante situationer.
Så vi synes, det her er et uigennemtænkt forslag.
Vi synes også, det er et populistisk forslag, og vi kan ikke støtte det.
Preben Bang Henriksen (V), 2018-01-16:
Tak for det.
Indledningsvis skal jeg sige, at jeg altså også taler på vegne af Det Konservative Folkepartis hr. Naser Khader, som er optaget af vigtige møder andetsteds.
Og det gør heller ikke noget, for vi er fuldstændig enige med Det Konservative Folkeparti og i øvrigt med de bemærkninger, som ministeren har fremlagt.
Det, forslagsstillerne ønsker, er at forbyde de bander, der er registreret i Nationalt Efterforskningscenter.
Det så jeg meget, meget gerne kunne ske.
Og jeg så meget gerne, at det kunne ske omgående, men det kan det bare ikke.
Men lad mig indledningsvis sige, at banderne selvfølgelig skal bekæmpes – det behøver vi ikke bruge Folketingets tid på at understrege.
Grundloven foreskriver imidlertid i § 78, at det er muligt at forhindre foreninger, hvis de søger at opnå deres mål ved vold.
Så kan de opløses.
Men det er nok så vigtigt lige at understrege det, der står i § 78, stk. 3, at vil man indlevere en forbudsbegæring mod en forening til byretten, skal den følge sammen med stævningen i selve sagen.
Sådan fortolker jeg i hvert fald § 78, stk. 3.
Så altså, sagt med andre ord: Man kan ikke bare her og nu forbyde foreningerne og så senere måske anlægge en sag.
De to ting skal følges ad.
Der er givet grønt lys fra Rigsadvokaten, men det er også vigtigt, at den bliver ordentligt forberedt.
Det er jo ikke bare sådan, at man skal dokumentere, at enkelte medlemmer har begået kriminalitet.
Så det er absolut ikke nogen nem sag, det er vel nærmest en slags prøvesag, må vi sige, henset til at det ikke har været prøvet i 100 år at forbyde en forening i Danmark.
Så summa summarum er, at jeg meget, meget gerne så, at forslagsstillernes forslag kunne gå i opfyldelse.
Men jeg tror, at det ville være en ulovlig procedure, og det ville medføre, at sagen ville blive tabt.
Forbuddet skal som sådan følges ad med en stævning.
Og Rigsadvokaten er i gang med at lave stævningen.
Vi må desværre – var jeg lige ved at sige – afvente sagens gang.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-01-16:
Det sidste er jeg helt enig i, og det var også derfor, at jeg dedikerede hele min nytårstale til at tage et opgør med parallelsamfundene.
Og jeg kunne jo godt stå her og være polemisk, med hensyn til hvad man gjorde, da man selv var i regering, og alt det der, men jeg synes egentlig ikke, det er vejen frem.
Altså, vi har et problem, som ikke er blevet løst, og der er de dilemmaer, jeg forsøgte at antyde før, nemlig at vi i et land, hvor der også gælder lighedsgrundsætninger, og at det lige skal behandles ens, og hvad ved jeg af masser af gode principper, jo tit historisk er løbet ind i den udfordring, at vi for at gøre noget der, hvor der virkelig er problemer – tag de muslimske friskoler – kommer til at gøre det på en måde, som virker omklamrende i forhold til hele det friskolemiljø, som ikke har nogen udfordringer.
Der skal vi passe på vi ikke kommer til at smide barnet ud med badevandet.
Det er jo derfor, at jeg for måneder siden har nedsat et udvalg med tre ministre i spidsen – for politikområde for politikområde for politikområde at se på, om der er en mulighed for, at vi kan fokusere det her meget mere.
For kan vi det, kan vi både få pengene til at række længere og også få instrumenterne til at være mere skarpe, fordi det er instrumenter, der ikke skal ramme alle, men alene ramme dem, som udgør de største udfordringer.
Jeg vil gerne kvittere for, at SF også her i spørgetimen melder sig åben over for den debat.
Og så synes jeg ikke, at der er grund til at lukke flere døre, men grund til at glæde sig over det, for det giver jo et godt afsæt, når regeringen kommer med sit udspil.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-01-16:
Men det kan jo sagtens lade sig gøre.
Lad os bare tage spørgsmålet om vuggestueopskrivning.
Vi har nogle glimrende fagpersoner rundtomkring i Danmark, der kommer ind i folks hjem, og som kan vurdere, om barnet får den sproglige stimulans, der er nødvendig, nemlig vores sundhedsplejersker.
Det var en del af den finanslov, vi var med til at lave i 2015: at øge sundhedsplejerskernes indsats.
Hvad gjorde den her regering, da den trådte til?
Den begrænsede den mulighed for, at sundhedsplejerskerne netop har tid til rådighed for at lave de her vurderinger, som, i stedet for at man bare laver sådan en automatik i det, faktisk også er baseret på faglighed.
Jeg glæder mig da, til regeringen kommer med sit udspil.
Jeg håber bare ikke, at det er sådan et udspil, hvor man siger, at man godt vil snakke om det, sådan som jeg oplevede var det, den daværende integrationsminister ville i foråret 2016, hvor jeg stadig væk ikke har set noget fra regeringens side – for problemet bliver ikke mindre derude.
Det vokser desværre, og det er vi nødt til at tage alvorligt.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-01-16:
Det sidste er jo et meget godt eksempel på et af de dilemmaer, vi slås med, og som også er baggrunden for, at jeg har sagt og gjort meget ud af det i min nytårstale, at nu kommer vi med et samlet udspil, som er målrettet de områder, hvor vi har de største problemer.
For der er dilemmaer her.
Det er helt oplagt, at der findes børn, der er født i hjem, hvor dansk ikke er hovedsproget; hvor forældrene ikke har nogen arbejdsmarkedstilknytning; hvor man, når man går ud ad døren for at lege med kammerater, møder andre børn, som heller ikke mestrer det danske sprog.
Og jeg er helt enig i, at for dem vil det være en rigtig, rigtig god idé, at vi tager hånd om, at de kommer ind i et miljø, der gør, at de får de kompetencer, de førkompetencer, der skal til, for f.eks. senere at kunne starte i folkeskolen.
Betyder det så, at vi skal lave nogle regler, som alle steder i Danmark slår igennem på den måde, at folk, der lever deres liv efter danske værdier, som har kompetencerne til selv at opdrage deres børn, og som har et ønske om, at deres børn ikke skal i daginstitution, så skal tvinges til at sætte deres børn i daginstitution?
Nej, det vil være en uhensigtsmæssig pris at betale.
Det er det, der er hele afsættet for den måde, jeg ønsker at tænke det på – fru Pia Olsen Dyhr må altså væbne sig med den tålmodighed på, at vi, som jeg angav før, kommer med vores udspil cirka omkring vinterferien – altså at vi må se på, om vi ikke kan gøre noget, der virker mere effektfuldt de steder, hvor problemerne er, uden at ramme danskerne, som de er flest.