runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-03:
Tak for det.
Altså, det er jo meget godt med gode hensigter og også en tillid til, at kommunerne gør, hvad de burde gøre, men jeg synes, at vi herinde – det har ministeren også givet udtryk for – påtager os et ansvar for, at de bliver kompenseret.
Og lige nu er institutionerne derude uden nogen sikkerhed for, at kommunerne rent faktisk gør det, og uden nogen sikkerhed for, hvor mange penge der kommer ud til den enkelte institution.
I det hele taget kan de jo gå rundt og bare håbe og vente på, at kommunerne tager sig sammen til det her.
Hvad har ministeren tænkt sig at gøre i forhold til at sikre sig, at kommunerne rent faktisk løfter den opgave, de jo meget rigtigt er forpligtet til at løfte?
Nicolai Wammen (S), 2020-06-03:
Jeg har gjort det ret konkrete at sørge for, at de har fået pengene; det er det, jeg har aftalt med kommunerne.
Det falder forhåbentlig på plads i løbet af få dage, og så vil pengene stå til rådighed for kommunerne pr. 1. september.
Og det er jo en del af den aftale, vi har lavet med kommunerne, at de skal bruges til at dække de ekstraordinære udgifter, man har, på grund af covid-19 – og det gælder jo både de udgifter, man har i forhold til sine egne tilbud, og udgifterne til de øvrige tilbud, man benytter.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-03:
Jeg er ikke i tvivl om, at vi herinde nok skal godkende, at pengene skal sendes ud – det tror jeg da at der vil være bred enighed om, når vi kommer dertil – men det hjælper jo bare ikke de private institutioner, hvis pengene ikke kommer videre.
Så hvad skal de private institutioner, der nu står derude og mangler pengene, fordi de har lagt dem ud, fordi de har brugt dem, gøre?
Hvor skal de gå hen?
Og hvordan skal de være sikre på, at de rent faktisk får nogle af de her penge?
For der er jo ikke i aftalen med kommunerne skrevet noget om, hvor mange af de her penge der skal ud til de enkelte institutioner; det er sådan et samlet beløb.
Og hvad skal de selv gøre for at sikre sig, at de får de penge?
Nicolai Wammen (S), 2020-06-03:
Altså, vi har jo lavet en aftale med kommunerne, hvor de har sagt, hvad de har haft af ekstraordinære udgifter, og det gælder jo deres samlede portefølje, og det gælder både i forhold til de tilbud, kommunerne selv står for, og i forhold til private tilbud.
Det beløb har de fået krone til krone, og så er det herefter kommunernes ansvar at sørge for, at de penge bliver brugt, som vi har aftalt.
Og helt konkret kan man sige, at regeringen har tilkendegivet, at kommunerne kompenseres med 0,4 mia. kr. i 2020 for merudgifter til rengøring, kommunale og private velfærdstilbud, differentieret forældrebetaling i dagtilbud i forbindelse med genåbningen samt udgifter til isolationsfaciliteter.
Så pengene er der, og nu er det op til kommunerne at sørge for, at de bliver brugt.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-06-03:
Tak for det.
Altså, når man er en selvejende daginstitution, der allerede står med en lang række merudgifter, så er det jo fint nok, at man både har kunnet læse den politiske aftale, vi indgik den 22. april, hvor det her også indgik som et element, og nu kan læse en økonomiaftale, hvor det også indgår som et element, men ligegyldigt hvor mange aftaler vi har lavet herinde, har de stadig væk ikke set nogen som helst penge eller nogen som helst hjælp derude.
Derfor er der jo behov for, at finansministeren også helt konkret her i salen giver et svar på, hvordan regeringen vil følge op på, at der i samtlige 98 kommuner sker en udbetaling til de private og selvejende institutioner.
Troels Ravn (S), 2020-06-04:
Tak for ordet, formand.
Derfor har vi ønsket at give en hjælpende hånd til de danske virksomheder for at sikre danske lønmodtagere og arbejdspladser.
Som led i hjælpepakkerne forlængede et samlet Folketing fristen for afregning af A-skat, arbejdsmarkedsbidrag og moms tilbage i marts, så virksomhederne fik en markant forbedring af deres likviditet.
Derfor har lovforslaget, vi behandler her i dag, til formål at udskyde betalingsfristerne for A-skat, arbejdsmarkedsbidrag og moms igen, så der sker en mere lempelig tilbagevenden til de normale betalingsfrister og virksomhedernes likviditet styrkes yderligere.
Men formålet er også midlertidigt at lempe for visse utilsigtede skattemæssige konsekvenser som følge af, at covid-19 har medført begrænsninger for, hvor en person kan opholde sig, hvor et arbejde kan udføres fra, og hvordan en virksomhed kan drive forretning.
I forslaget foreslås det, at betalingsfristerne for indeholdt A-skat og arbejdsmarkedsbidrag for månederne august, september og oktober 2020 udskydes med henholdsvis ca. 4½, 5½ og 6½ måned.
Med den foreslåede udskydelse vil betalingsfristerne blive udskudt til første halvår af 2021, hvilket vil give virksomhederne bedre tid til at konsolidere sig igen.
Derudover undgås frister med dobbeltbetalinger og 3 måneder i træk med to betalinger inden for samme måned.
Desuden foreslås det, at betalingsfristerne for virksomheder, der afregner moms månedligt, udskydes for månederne juli og august 2020 med henholdsvis 15 og 7 dage, således at de månedsafregnende virksomheder får en mere lempelig overgang til de normale betalingsfrister.
For mellemstore virksomheder foreslås det, at momsperioderne bestående af tredje og fjerde kvartal 2020 sammenlægges, hvorved betalingsfristen for tredje kvartal udskydes til at være sammenfaldende med betalingsfristen for fjerde kvartal.
Dertil foreslås en række midlertidige lempelser af reglerne om fuld skattepligt, reglerne om lempeligere beskatning af udenlandsk lønindkomst, ligningslovens § 33 A, og reglerne om forskerskatteordningen.
Det foreslås, at forslaget hastebehandles, så de omfattede virksomheder kan få fordel af forslaget hurtigst muligt.
Forslaget om udskydelse af betalingsfristerne forudsætter en række systemmæssige ændringer i skatteforvaltningens systemer, hvorfor det er nødvendigt, at lovforslaget træder i kraft senest den 15. juni 2020.
Socialdemokratiet støtter naturligvis forslaget.
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-06-04:
På den måde fik virksomhederne mulighed få at råde over beløbene længere.
Tiltagene har styrket virksomhedernes likviditet i andet kvartal af 2020, og virksomhederne kan nu se frem til, at de udskudte betalinger primært falder i tredje kvartal og derfor vil klemme likviditeten i tredje kvartal.
Regeringen har haft nedsat en ekspertgruppe, som foreslår, at der kommer en mere lempelig tilbagevenden til normale betalingsfrister for A-skat, arbejdsmarkedsbidrag og moms.
Konkret foreslås det, at betalingsfristerne for A-skat og arbejdsmarkedsbidrag for august, september og oktober udskydes med henholdsvis 4½, 5½ og 6½ måned, at der indføres en gradvis udfasning af de forlængede betalingsfrister for moms for store virksomheder, så fristen for juli 2020 udskydes med 15 dage og fristen for august udskydes med 7 dage, og at afgiftsperioden for moms for tredje kvartal 2020 for mellemstore virksomheder sammenlægges med afgiftsperioden for fjerde kvartal.
Herved vil momsen for den samlede periode senest skulle betales den 1. marts.
Venstre kan støtte lovforslaget, da det tilfører virksomhederne yderligere likviditet og sikrer en skattemæssigt holdbar situation for udlandsdanskere, udstationerede og personer på forskerskatteordningen.
Det vil være ærgerligt, hvis en presset likviditet i tredje kvartal spolerer de gode resultater, som hjælpepakkerne har skabt indtil nu.
Det kan være et spørgsmål om liv eller død for mange virksomheder.
Det er afgørende at hjælpe virksomhederne og dermed støtte arbejdspladserne og jobskabelsen.
Derfor er det afgørende med en klog normalisering gennem udskudte frister.
Vi er i Venstre i særdeleshed glade for, at der endelig kom en afklaring i forhold til udlandsdanskere og udstationerede.
Venstre har stillet spørgsmål og presset ministeren til at gøre noget ved denne problemstilling.
Det er dejligt, at ministeren nu er blevet færdig med sine måske lidt for lange overvejelser og nu er kommet med et forslag.
Men vi er bekymrede.
Danmark står i en meget alvorlig økonomisk krise.
Ledighedskøen er vokset med næsten 50.000 på kort tid, og 200.000 er stadig på lønkompensation.
Den stigende ledighed skal vi have bremset, og vi skal have genvundet de mange private jobs, der er gået tabt.
Det er fint, at regeringen udskyder betalingsfristerne, men i Venstre synes vi ikke, det er nok.
Vi ved, at skat er adfærdsregulerende, og derfor venter vi med spænding på, hvad regeringen vil komme med af forslag på skatteområdet.
I Venstre vil vi genstarte dansk økonomi.
Derfor har vi foreslået at fremrykke skattelettelser for ca. 4,5 mia. kr., så de får fuld effekt allerede i år.
Det vil sikre flere penge mellem hænderne på danskerne og sætte gang i det indenlandske forbrug, som i flere måneder har ligget underdrejet på grund af nedlukningen af Danmark.
Vi vil f.eks. fremrykke afskaffelsen af PSO-afgiften og forhøjelsen af beskæftigelsesfradraget.
Det vil nu og her give helt almindelige danskere i hele landet flere penge mellem hænderne og øge danske virksomheders konkurrenceevne.
Det vil Venstre, men spørgsmålet er: Hvad vil regeringen?
Med disse ord kan Venstre støtte lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-06-04:
Baggrunden for det her lovforslag er jo covid-19-krisen, som i første omgang opstod som en sundhedskrise, men eftervirkningerne er i høj grad af økonomisk karakter og har økonomiske udfordringer.
I erkendelse af det vedtog et enigt Folketing tilbage i marts måned, at man kunne udskyde betalingen af A- og B-skat, arbejdsmarkedsbidrag og moms.
Det betød jo også, at likviditeten blev forbedret ude i virksomhederne.
Med det her lovforslag foreslås det, at fristerne i de fleste tilfælde udskydes yderligere, så der sker en mere lempelig tilbagevenden til de normale betalingsfrister.
Det bakker vi i Dansk Folkeparti op om.
Hvis vi kigger konkret på det, flyttes betalingen af A-skat for månederne august, september og oktober til sidst i henholdsvis januar, marts og maj.
For moms flyttes betalingen for de mellemstore selskaber, så moms for tredje kvartal først ville falde til betaling den 1. marts næste år.
Men der er noget, der undrer os i Dansk Folkeparti, og det er, hvorfor betalingen af B-skat ikke samtidig udskydes, og hvorfor fristerne for de små selskaber heller ikke flyttes.
De kan i den grad godt bruge den ekstra likviditet.
Det fortæller alle de tilbagemeldinger, som vi får fra aktørerne.
Der er også et andet element i lovforslaget, som omhandler udenlandsdanskere, der er blevet ramt af coronakrisen.
Det omhandler de situationer, hvor man kan blive fuldt skattepligtig i Danmark, fordi man opholder sig for mange dage i landet, men på grund af corona ikke har mulighed for at rejse ud.
Man får mulighed for at se bort fra det i en periode, når antallet af dage gøres op.
Der er også en midlertidig lempelse af forskerskatteordningen, som skal tage hånd om de situationer, hvor medarbejderne på ordningen f.eks. midlertidigt er gået ned i løn for at hjælpe virksomheden igennem krisen eller ikke har kunnet være her i landet.
I Dansk Folkeparti er vi ikke specielt begejstrede for forskerskatteordningen, men synes dog, at det er pragmatiske løsninger på covid-19-krisens udfordringer for de berørte medarbejdere og de virksomheder, som har medarbejdere på ordningen.
Så samlet set kan jeg nævne, at vi mener, at vi bør have moms- og betalingsreglerne for de små selskaber ind og være omfattet af lovforslaget.
Det er også i forhold til betaling af B-skat.
Kathrine Olldag (RV), 2020-06-04:
Tak for det.
Også i Radikale Venstre er vi tilfredse med dette forslag, som jo holder hånden under virksomhederne, og som gør, at vi kan afvikle de forskellige hjælpepakker.
Endelig synes vi også i Radikale Venstre, at det er særdeles glædeligt, at der nu bliver givet en hjælpende hånd til såkaldte expats, dvs. udenlandske medarbejdere i virksomheder og udenlandske studerende.
Ligesom Venstre har noteret sig, vil vi også gerne tilføje, at det var på tide.
Carl Valentin (SF), 2020-06-04:
Jeg vil gøre det helt kort, for jeg synes egentlig, der er blevet sagt mange kloge ting fra talerstolen allerede.
Jeg er derfor glad for, at vi fortsat kan holde en hånd under virksomhederne og deres ansatte med det her lovforslag.
I forhold til forskerskatteordningen deler jeg egentlig de betragtninger, der var fra Dansk Folkeparti, men jeg synes, at den løsning, man kommer frem til i forslaget her er pragmatisk og udmærket.
Derudover er det fornuftigt bl.a. at udskyde betalingsfristen for A-skat og arbejdsmarkedsbidrag og moms yderligere og på den måde styrke virksomhedernes likviditet.
Socialistisk Folkeparti støtter lovforslaget.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-06-04:
Det var jo et ja-/nejspørgsmål.
Vi vil faktisk rigtig gerne have en løbende drøftelse og vidensbaseret diskussion af, hvordan vores demokrati udvikler sig, men det skal være med armslængde.
Det skal være politisk uafhængigt, og det er rigtig, rigtig vigtigt, tror jeg, for, hvad vi kan bruge det til i sidste ende.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-04:
Det er det, jeg ikke forstår.
Jeg kan læse op her af første linje i forslaget: »Folketinget pålægger regeringen at nedsætte et bredt udvalg af eksperter fra universiteter, virksomheder, fagbevægelse, foreningsliv m.v. for at udarbejde en opdateret udgave af magtudredningen«.
Der står da ikke her noget om, at der ikke skal være med armslængde.
Hvad er det for et ord, ministeren skulle have haft ind for at have dækket det alibi af?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-06-04:
Der er faktisk slet ikke behov for noget alibi.
Tværtimod er jeg som forskningsminister interesseret i, at hvis vi skal bruge det her sobert og reelt, så bliver det også forskning.
Jeg synes, det ligger bedre f.eks. i Danmarks Frie Forskningsfond uafhængigt af de her interessenter, som forslagsstilleren læser op, og som jo i mange sammenhænge selv vil være genstand for den her undersøgelse.
Der er magt i de interessenter, forslagsstilleren læser op, og selvfølgelig skal vi ikke undersøge os selv.
Det skal vi ikke som politikere, men det skal vi heller ikke som samfundsinteressenter og -aktører.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-04:
Jeg kunne tænke mig at spørge uddannelses- og forskningsministeren, om det overhovedet ville være muligt for oppositionen at udforme et sådant beslutningsforslag på en måde, så regeringen ville stemme for, eller om man i virkeligheden bare har ledt efter anledninger til at stemme imod.
Der står, at det skal være et bredt udvalg af eksperter, og eksperter er jo ikke nødvendigvis folk, der på den ene eller anden måde er involveret.
Så hvordan forestiller ministeren sig så, at det her kan sammensættes på en måde, som regeringen kan leve med?
Jeg må gøre opmærksom på, at der jo i dagspressen er folk fra bl.a. Syddansk Universitet, som har været ude at bakke op om det forslag, Dansk Folkeparti her har fremsat – altså folk fra forskningsverdenen.
En af de hovedansvarlige for den tidligere magtudredning hr. Jørgen Goul Andersen
har tidligere bakket op osv.
Så leder regeringen bare efter en undskyldning for at sige nej?
Henrik Dahl (LA), 2020-06-04:
Tak for talen.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-06-04:
Det kan vi, hvis vi i fællesskab kan blive enige om det og prioritere det politisk.
Så det kan vi, hvis vi vil.
Henrik Dahl (LA), 2020-06-04:
Betyder det, at vi kan regne med, at ministeren af egen drift tager initiativ til at få formuleret et forslag til en magtudredning, der skal undersøge de spørgsmål, der er beskrevet her?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-06-04:
Se, det er jo et helt andet spørgsmål.
For kan vi?
Ja, det kan vi.
Det kan jeg ikke.
Mona Juul (KF), 2020-06-04:
Tak for ordet.
Det er ikke så præcis en hjælp – den er ikke nødvendigvis målrettet dem, der er hårdest ramt, og dem, der ikke har nogen indtjening, har heller ikke noget at betale moms af og får i øvrigt ikke gavn af lige præcis den del.
Men udskydelsen har selvfølgelig over en bred kam været med til at styrke virksomhedernes likviditet, og det er der som sagt mange, der har haft og fortsat har brug for.
Og præcis som den økonomiske ekspertgruppe konkluderer i deres rapport vedrørende udfasning af hjælpepakker, så er der fortsat brug for hjælp.
Lovforslaget sikrer en langsommere udfasning, end der var lagt op til.
Langsomt er sjældent godt, men lige her mener vi Konservative, at der er brug for at trække den, for med den manglende genåbning og de fortsat massive restriktioner er der stadig behov for at hjælpe med at sikre virksomheder og arbejdspladser.
Med lovforslaget skubbes og lempes udfasningen af betalingsfristerne, så ingen står over for allerede nu at skulle betale dobbelt, altså at de udskudte beløb ikke falder samtidig med de ordinære på den korte bane.
Det er rigtig godt.
Samtidig hilser vi en lempelse af reglerne for fuld skattepligt, reglerne om lempeligere beskatning af udenlandsk lønindkomst og reglerne om forskerskatteordningen velkommen.
Jeg har fået mange henvendelser herom, og det er selvfølgelig ikke fair, at udlandsdanskere, udstationerede og folk på forskerskatteordningen på grund af krisen skal stilles ringere end de ordninger, vi har på området, netop tilsigter.
Ændring af den del må ikke gå for langsomt, og det samme gælder i forhold til genåbning, genopretning og øvrig genstart.
Så lad os sætte alt i gang.
Jeg skal hilse fra Liberal Alliance og sige, at de også støtter lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-06-04:
Jeg vil gerne rose ministeren for at tage tiltag og for at rykke på det her.
Det er dejligt, at vi kigger på, hvad erhvervslivet har brug for – og så bliver der handlet resolut.
Så jeg synes, det er dejligt og positivt, og det kan vi selvfølgelig støtte i Nye Borgerlige.
Fra Nye Borgerliges side har vi også tidligere hejst et lille advarselsflag , i forhold til at der, når vi forlænger de her frister, også vil være en større risiko for, at der er nogle, som begynder at tænke i det her.
Men i og med at der stadig væk skal ligge en betaling nu, og at det ikke er alt, der bliver skubbet, men det er det yderligere, der bliver det, så tror vi også, at det på den her måde bliver adresseret på tilstrækkelig vis til, at vi er betryggede ved det.
Så derfor kan vi selvfølgelig støtte forslaget.
Morten Bødskov (S), 2020-06-04:
Vi kan måske svare lidt mere uddybende i udvalget, for der er jo en række forhold, i hvert fald med hensyn til det sidste spørgsmål om beskatningen, både hvis man er her længere end det, der er forudsat i lovgivningen, og hvordan det forholder sig til det arbejde, man har her, når man er her længere, i forhold til det land, man oprindelig bor i.
Er det et land, man har en dobbeltbeskatningsaftale med?
Det er ikke helt uvæsentligt, og derfor synes jeg, vi skal prøve at få principperne præciseret i udvalgsarbejdet.
Hvorfor lige den 30. juni?
Jeg tror, at organisationen, der organiserer nogle af de her medarbejdere, som er udenlandsdanskere, havde sagt, at det skulle forlænges, og jeg tror også, at arbejdsgiverorganisationer havde sagt, at det skulle forlænges til den 9.
Vi forlænger så til den 30. Og begrundelserne for det er jo, at det giver mere tid for den enkelte til at planlægge den rejse, som mange jo skal have, til deres, om man vil, midlertidige arbejdsland.
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-06-04:
Tak for svarene.
Jeg hørte ministeren sige: Jeg tror, at det ene bygger på det andet.
Og så var ministeren også inde på alt det med dobbeltbeskatningsordninger og en masse andet.
Det er pokkers teknisk og pokkers indviklet, og derfor synes vi i Venstre, at det er ærgerligt, at vi bliver nødt til at lave det som et hasteforslag, frem for at vi kunne have haft god tid i udvalget til at se på samtlige problemstillinger.
Så det er bare lige for at sige, at jeg håber, at ministeren, næste gang Venstre kommer med noget, lytter lidt hurtigere.
Morten Bødskov (S), 2020-06-04:
Jeg vil sige det sådan, at jeg havde opfattelsen, da vi stod her i salen, at det hastede utrolig meget for Venstre at få det her igennem.
Derfor overrasker det mig da nu, at det ikke haster så meget.
Altså, regeringen har valgt at gennemføre det her, fordi vi synes, det er et godt forslag, og fordi der er nogle, der er kommet i klemme.
Derfor er jeg glad for, at vi kan se, at der er sådan en bred opbakning her i salen til det.
Vi svarer gerne på alle de spørgsmål, der er, og det er et kompliceret felt af skatteregler og aftaler og internationale konventioner og andet, som vi er inde i her.
Jeg føler mig ret overbevist om – også med den opbakning, der har været fra erhvervsorganisationerne til det her – at vi har ramt nogenlunde plet med det her.
Men vi svarer selvfølgelig gerne på alle spørgsmål.
Formålet er, ud over at hjælpe virksomhederne med ekstra likviditet, at sikre, at dem, som har job i udlandet, men er i Danmark på grund af restriktionerne, får lidt mere lempelige vilkår.
Det synes jeg er en rigtig god idé.
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-06-04:
Jeg vil lige starte med at sige tak til ministeren for, at man endelig har valgt at se på problemstillingen med udstationerede danskere, udlandsdanskere osv.
Jeg synes dog, det er lidt beklageligt, at vi bliver nødt til at gøre det som et hastelovforslag.
For hvis ministeren allerede ville have set problemstillingen, da Venstre gjorde ham opmærksom på det i april, havde vi ikke stået her for at haste ting igennem.
For når man haster noget igennem, er der risiko for, at der sker fejl.
Derfor har jeg også et par spørgsmål.
Det ene er: Hvorfor lige den 30. juni?
Kan ministeren begrunde, hvorfor vi lige lander på den dato?
For det flugter ikke helt med åbningen af grænserne.
Så derfor står vi lidt undrende over for, hvad begrundelsen for den dato er.
Det andet er, at der står en tilknytningstekst om, at udlandsdanskere, hvis de arbejder i Danmark, vil blive beskattet i Danmark.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-06-04:
Tak for det.
Det er og det har, så længe jeg overhovedet kan huske, været radikal politik, at det demografiske træk hvert år finansieres på finanslovene.
Det har vi altid haft som politik og vision, og vi fremlægger altid finanslovsforslag, hvor det mindst er finansieret, og gerne med øvrige forslag, der fremmer velfærd, uddannelse, forskning og andet og sikrer det, og det har vi tænkt os at fortsætte med.
Pernille Skipper (EL), 2020-06-04:
Jeg fik ikke helt fat i, om Radikale Venstre så støtter forslaget, men det kan jeg næsten forstå.
Jeg har en kommentar, for det er jo nemlig ikke sådan, at realiteten har været, at finansieringen er fulgt med den demografiske udvikling i de seneste år, og det gjaldt ikke kun under den tidligere Løkkeregering.
Det gjaldt også i kriseårene, hvor Socialdemokraterne, De Radikale og delvis SF sad i regering.
Der var velfærden også underfinansieret, og det førte jo også til forringelser, i takt med at der kom flere ældre, men ikke flere ressourcer, og flere børn, men ikke flere ressourcer osv.
Som jeg mindes det, var der vist også deciderede nedskæringer nogle enkelte år.
Derfor synes jeg, at det er et vigtigt signal at sende med det flertal, vi har nu, at ja, vi er på vej ind i en økonomisk krise, men vi har som flertal tænkt os at stå ved vores fælles løfter om, at det demografiske træk skal dækkes og prioriteres, også på vej ind i en økonomisk krise.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-06-04:
Det er fortsat vores politik.
Det ønsker vi også at sikre, og det skal man jo sikre ved de årlige finanslovsforhandlinger.
Vi ønsker også at undgå, at det sker igen, at der ikke er råd til skoler, børn og uddannelse.
Men det er en finanspolitisk prioritering, og det er jo der, det skal forhandles.
Det er absolut sådan, vi går til finanslovsforhandlingerne, og derfor synes jeg ikke nødvendigvis – nu må vi lige se i udvalgsbehandlingen – at det egentlig hører til et beslutningsforslag, fordi det jo netop er i finansieringen, man skal vise, om man prioriterer det her.
Det gør vi, og det har vi også tænkt os at gøre i de kommende finanslovsforhandlinger.