runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-17:
Så vil jeg afslutte med at sige et ja.
Det er jo derfor, jeg siger, at det at være bloddonorer er at ville gøre hinanden noget godt i et samfund, hvor man er solidarisk og tager hensyn.
Det skal vi da sætte den bedste ramme op for.
Vi skal bare hele tiden have patientsikkerheden for øje.
Og jeg vil da også håbe, at den teknologiske udvikling vil komme og gøre det endnu mere klart.
For jeg ønsker da på samme måde, at vi kan udnytte enhver persons lyst til at donere blod eller organer, hvis blot sikkerheden er i orden.
Derfor kan vi måske med nye teknologiske undersøgelsesmetoder sige, at de grupper, der er udelukket i dag, naturligvis er en del af korpset af bloddonorer.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-05-17:
Tak for det.
Og tak for det gode forslag om i et samarbejde mellem Sundhedsudvalget og Ligestillingsudvalget at afholde en høring.
Det synes jeg helt klart vi skal gøre, og det vil vi meget gerne bakke op om.
Jeg skal bare høre, om Dansk Folkeparti har ændret mening på det her punkt, for vi skal ikke længere tilbage end til august sidste år, hvor Dansk Folkepartis sundhedsordfører sagde, at hun er enig med klinisk professor Jens Lundgren fra Københavns Universitet i, at bøsser ikke udgør en større risiko end andre bloddonorer, og så sagde hun: »Når jeg selv kommer som bloddonor, udfylder du en række spørgsmål.
Det må være uanset, om du er mand eller kvinde, eller hvem du lever sammen med.«
Det er fru Liselott Blixt, der siger det, og det er fra en artikel, der hedder »Flertal i Folketinget vil lade bøsser donere blod«, i Ekstra Bladet den 18. august sidste år.
Har Dansk Folkeparti ændret mening?
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-17:
Jamen jeg kan ikke svare ret meget andet.
Jeg vil bare sige, at min egen personlige oplevelse – også efter at have arbejdet mange år i sundhedsvæsenet – er, at både psykologer og psykiatere er der for min skyld.
Og jeg synes rent faktisk, at det at stille så indgående spørgsmål til mig på det her tidspunkt, næsten er et spørgsmål om at få stigmatiseret psykologer og også give et eller andet billede af, at der ikke, hvis man er transkønnet og gerne vil have en udredning, kan være behov for, at der også skal være mulighed for at få koblet enten en psykolog eller en psykiater på.
Jeg vælger at tolke det positivt, når Sundhedsstyrelsen siger, hvilken tværfaglighed der skal være til stede her.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-05-17:
Okay, men så skal jeg bare forstå helt præcist, at det, ordføreren står og siger nu, er, at det, der står i det brev, som vi har fået i går, på vegne af de her seks organisationer, mener ordføreren simpelt hen er decideret forkert?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-05-17:
Tak til Liberal Alliances ordfører, for jeg ved jo også, hvor meget Liberal Alliance kæmper for den her sag.
Hvor læser ordføreren det?
May-Britt Kattrup (LA), 2017-05-17:
Som jeg har læst vejledningen, er der et tværfagligt team, men der er ingen krav om at møde en psykiater – det er ikke sikkert, at den transkønnede behøver at møde en psykiater.
Det er kun, hvis man vurderer individuelt, at der er behov for det eller et ønske om det.
Sådan har jeg læst det, og sådan har jeg også fået det forklaret af Sundhedsstyrelsen.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-05-17:
Det er jeg glad for at ordføreren siger.
Men tak for opklaringen.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-05-17:
Og så håber jeg, at jeg har tolket det rigtigt og forstået det rigtigt, men det er sådan, som jeg har hørt det, for jeg har spurgt ind til det.
Og det håber jeg selvfølgelig er rigtigt.
Liselott Blixt (DF), 2017-05-17:
Jamen jeg kan sige, at jeg ikke er enig med dem.
De har også været i deputation i Sundheds- og Ældreudvalget, så hvis ordføreren havde været sundhedsordfører eller der havde været en anden sundhedsordfører fra Alternativet til møderne, når der var deputationer i Sundheds- og Ældreudvalget, så ville man også kunne forstå, at de har siddet der, og at vi har stillet spørgsmål til dem og er gået videre til ministeren.
Så der har været dialog, også fra vores side.
Så det passer ikke, at man ikke inddrager dem.
Lotte Rod (RV), 2017-05-17:
Tak for det.
Transkønnede skal behandles med værdighed og med respekt.
Jeg er så glad for, at vi er ved at få ændret systemet, fordi jeg virkelig er ked af, hvad transkønnede har skullet gå igennem indtil nu.
En af de ting, som jeg er blevet allermest mærket af, er de transkønnede, som har fortalt om nogle af de spørgsmål, de er blevet stillet – jeg ved ikke engang, om man må sige det fra Folketingets talerstol – og jo især ét spørgsmål, nemlig: Tænker du på din far, når du onanerer?
Det er så grænseoverskridende, og derfor er jeg meget, meget glad for, at vi nu er ved at få en ny vejledning.
For Radikale Venstre betyder det rigtig meget, at vi er ved at gå væk fra at se meget sort-hvidt på det: Enten er man mand, og ellers er man kvinde.
I stedet for at hjælpe folk med at blive afklaret og dermed også med at kunne træffe bedre beslutninger, har det været sådan indtil nu, at der har været sådan en tjekliste, hvor man har følt, at man skulle bevise, at man kunne få lov til at komme i behandling.
Det er simpelt hen så godt, at vi er ved at ændre det.
For os i Radikale Venstre er det også rigtig vigtigt, at ministeriet og Sundhedsstyrelsen gør sig umage med at involvere de transkønnede, og jeg håber og tror faktisk også på, at vi godt kan møde hinanden, fordi jeg jo hører, at vi er helt enige om, at vi gerne vil have flyttet det væk fra psykiatrien, men omvendt går jeg ud fra, at vi også er enige om, at vi gerne vil have, at de transkønnede, som har brug for det, skal kunne få hjælp fra en psykolog eller fra en psykiater for den sags skyld.
Så vi skal passe på, at vi ikke gør den her diskussion mere firkantet, end den rent faktisk er.
Vi oplever i Radikale Venstre, at vi er inde i en rigtig god proces, og vi vil meget gerne fortsætte dialogen med ministeren og være med til at presse på for, at de transkønnedes stemme bliver hørt i det her.
Det skal vi jo gøre i en dialog med hinanden, og derfor har jeg det også lidt sådan, som Dansk Folkepartis ordfører var inde på, at jeg egentlig synes, det er lidt underligt, at Alternativet og lige om lidt Enhedslisten ikke synes, at vi skal tage dialogen med hinanden, men vælger at trække den herned i Folketingssalen.
Så vi er sådan set meget glade for det arbejde, der er i gang.
Stine Brix (EL), 2017-05-17:
Tak til Socialdemokratiets ordfører.
Ordføreren fremhæver, at Aalborg Universitetshospital også kan blive et nyt behandlingstilbud til transpersoner, men for mig at se er problemet jo, at også på Aalborg Universitetshospital vil det, hvis den vejledning, der ligger som udkast, gælder, være et krav, at der skal indgå en psykiater i teamet omkring transpersonerne.
Det betyder jo, at der stadig vil være en psykiater, der skal foretage en psykiatrisk udredning, for at man kan få behandling.
Det synes jeg er et problem, og derfor mener jeg, at vi skal adressere det, hvis vi reelt ønsker, at behandlingen flyttes væk fra psykiatrien – hvilket i hvert fald er mit ønske – når vi skal have en ny vejledning.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-17:
Jo, men jeg vil til gengæld spørge fru Stine Brix: Hvor ser fru Stine Brix, at der skal foretages en psykiatrisk udredning?
Det, at der indgår en psykiater i det tværfaglige team, tolker jeg sådan, at hvis der er behov for det, hvis der er brug for det, hvis det et det, der kan være det rigtige for den enkelte patient, der henvender sig med henblik på en udredning og eventuel behandling, så er der en psykiater med om bord.
Stine Brix (EL), 2017-05-17:
I det udkast til vejledningen, som jeg er blevet præsenteret for, står der helt klart, at derskal være en psykiater med i teamet, og at der skal foretages en udredning, som man kalder en psykosocial udredning, og som skal foretages af en psykiater – det må være en psykiatrisk udredning.
Det er det, som jeg synes er ret vigtigt at vi får gjort op med, for jeg kender ikke til nogen andre steder i sundhedsvæsenet, hvor der kræves en psykiatrisk udredning, inden man kan få adgang til en behandling – jo, i psykiatrien, naturligvis, men i alle mulige andre sammenhænge kræves det jo ikke.
Så hvis vi ønsker, at det reelt skal flyttes ud af psykiatrien, kan det jo ikke være et automatisk krav, at der skal indgå en psykiater, som skal lave sådan en udredning.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-17:
Jeg har ikke tolket det på samme måde, som ordføreren har gjort.
Jeg har opfattet det sådan, at når Sundhedsstyrelsen ellers vurderer deres højt specialiserede funktioner, vurderer de det altid ud fra, hvilket team der skal til for at give den bedste kvalitet og den største patientsikkerhed.
Men jeg synes da, at der er nogle muligheder her – og det synes jeg da at ordføreren skal være opmærksom på – i forhold til den høringsproces, der kommer, og det synes jeg da også at alle interessenter, der er opmærksomme på det her, skal stille skarpt på.
Det er ikke et spørgsmål om, at Socialdemokratiet har en holdning for eller imod.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-05-17:
Det er egentlig bare lige for at følge op på spørgsmålet fra fru Stine Brix.
Når der står i det her udkast – og det er jo selvfølgelig kun et udkast, så måske er der noget af det, der kan ændres på – at der i teamet skal indgå mindst en speciallæge i psykiatri, hvordan kan ordføreren så mene, at man ikke vil lægge vægt på den psykiaters rolle i teamet?
Altså, hvis ordføreren mener, at man, hvis man vurderer det nødvendigt, kan bruge en psykiater, hvorfor skal psykiateren så indgå i teamet?
Kan man så ikke tilkalde en psykiater, hvis det er det, der viser sig at være behov for?
Hvorfor skal psykiateren som udgangspunkt indgå i teamet?
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-17:
Igen vil jeg sige, at jeg tolker det sådan, at det er et spørgsmål om, at Sundhedsstyrelsen i deres udkast – og jeg er da glad for, at ordføreren nu har fanget, at det udkast, jeg flagede med før, er et udkast, som altså har været i høring hos de parter, som ministeren også nævnte, og at der kan være sket justeringer der – har vurderet, at det ville være det rigtige at gøre, på samme måde, som der i andre tværfaglige sammenhænge indgår flerfaglighed.
Og jeg vil da blot sige, at min personlige erfaring, også med transkønnede, er, at der bestemt kan være personer, som synes, at det vil være det rigtige også at få en psykiater med i forhold til at give råd, vejledning og hjælp – på samme måde, som der også skal være psykologer med i den her sammenhæng.
Men jeg synes, det er forkert, at ordførerne konfronterer mig som Socialdemokratiets ordfører med, hvordan de her vejledninger ligger.
Altså, de er i en åben høring, og der synes jeg da ordførerne selv må sørge for at være opmærksomme på at der bliver stillet de spørgsmål, der skal til.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-05-17:
Men det er bare, fordi det ikke er et irrelevant spørgsmål.
Det er jo noget af det, som ligesom er toppen af bekymringerne, nemlig det med den her psykiater, der skal indgå i teamet.
Og jeg vil gerne give et eksempel: Hvis man f.eks. skal opereres i hjernen på Rigshospitalet, får man sådan set også tilknyttet et tværfagligt team, bl.a. en psykolog, så man kan vælge, om man ønsker at tale med den psykolog, i forhold til hvad det er for nogle forandringer, der sker i hjernen som konsekvens af den operation.
Det er der rigtig mange der tager imod, og det er et rigtig dygtigt arbejde, men man er ikke tvunget til at tage imod det, og det er ikke en psykiater, men en psykolog.
Liselott Blixt (DF), 2017-05-17:
Jeg kunne jo nøjes med at sige, at jeg er fuldstændig enig med ordføreren for Socialdemokratiet.
Først og fremmest undrer jeg mig over, at vi har den her forespørgsel, og at vi har det her beslutningsforslag bagefter, når vi faktisk i et enigt udvalg har arbejdet med den her problematik i meget, meget lang tid.
Og her skal jeg sige tak, fordi Sundheds- og Ældreudvalget sidste år fik en pris af Copenhagen Pride – var det ikke sidste år?
Allerede dengang tog vi fat i det her, og ministeren var faktisk lydhør, fordi vi var flere, der sagde, at det her skulle der gøres noget ved, og nu ligger der noget til høring.
Det er, som om man vil tage patent på noget, som man mener andre overhovedet ikke vil røre ved.
Så jeg undrer mig lidt over, at vi har de her sager på i dag, som om vi ikke laver nok i Folketinget.
Jeg synes, at ministeren faktisk har været åben over for det her, og når man siger, at miljøet ikke har været inddraget, så kan jeg se på datoerne og de ting, som ministeren har gjort og talt med miljøet om i forbindelse med det her, at det også er sket.
Så jeg må sige, jeg ikke forstår, at man har taget de her sager op.
Så i Dansk Folkeparti vil vi sige: Jamen vi er glade for, at vi er nået så langt, at man er enige om, at der skal ske noget andet.
Og når vi har siddet i udvalget, har vi faktisk været enige om det.
Så det eneste, vi ikke kan være enige om, er, at der ikke skal være psykologer og psykiatere med.
Det vil vi holde på i Dansk Folkeparti, for vi skal sikre, at man ikke er psykisk syg, men det modsatte, når man får sådan en operation.
Nej, overhovedet ikke.
Det er nogle mennesker, der har levet i en meget svær situation i mange, mange år, og som skal gennemgå utrolig mange ting, som berører dem meget psykisk, familiært og socialt.
Juleaften sidste år talte jeg faktisk med en, der lige havde fået en operation.
Og jeg kunne se, hvor svært det var, og vi fik talt om, hvor meget man skulle igennem.
Så ja, der er brug for mange specialister, og det er også psykologer eller psykiatere for den sags skyld.
Så nej, vi skal sikre, at det er de rigtige, der går det igennem, for man skal være en stærk person for at kunne gå igennem en kønsskifteoperation.
Derfor siger jeg ja til, at de selvfølgelig skal være med.
Det skulle være mine ord.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-05-17:
Det er, som formanden siger, sådan ved at blive lidt hen på aftenen, og vi har jo sådan set lige haft debatten.
Nu kan forespørgslen og forslaget ikke sambehandles, men jeg vil ikke bruge så meget tid på at gentage meget af det, jeg sagde i min første tale.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får debatten.
Jeg havde godt kunnet ønske mig, at vi havde taget den på en anden måde, for jeg synes sådan set, at det, der har været det brede politiske samarbejde i den her sag, netop har været et stærkt signal, også i forhold til at signalere, at vi alle sammen har et ønske om at forbedre mulighederne på det her område og sikre, at de mennesker, som vi taler om her, mødes med værdighed og på en respektfuld måde i vores sundhedsvæsen, og jeg står selvfølgelig til rådighed for spørgsmål og kommentarer, man ikke måtte have haft i første runde.
Men jeg synes ikke, der er nogen grund til at gentage det, jeg lige har stået og sagt i forespørgselsdebatten.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-17:
Mange tak til den fleksible formand.
B 83 omhandler transkønnedes muligheder for behandling i sundhedsvæsenet.
Jeg vil egentlig indlede lidt ligesom ved forespørgslen, vi havde, og vil sige, at Socialdemokratiet synes, at transkønnedes rettigheder er usandsynlig vigtige.
Beslutningsforslaget her omhandler egentlig meget specifikke ønsker i forhold til nogle af de politiske drøftelser, vi har haft tidligere om at flytte transkønnede væk fra diagnoselisten, som WHO havde specificeret på den måde, at transkønnede diagnoser lå inden for det psykiatriske område.
Jeg har bidt meget mærke i, at LGBT Danmark, som jo repræsenterer nogle af dem, der organiserer sig i forhold til transpolitiske interesser, og som er en interesseorganisation for seksuelle minoriteter i Danmark, er kommet med et ændringsforslag til det beslutningsforslag, der ligger her, og jeg vil da sige, at jeg synes, det alt sammen er et spørgsmål om, at vi skal prøve at lave en sammentænkning i forhold til den offentlige høring, der skal være på hele det her område.
Og der ved jeg da, for sådan kender jeg også LGBT Danmark, at de også vil sørge for at gøre opmærksom på deres synspunkter, sådan at Sundhedsstyrelsen i deres videre arbejde om tilrettelæggelsen af de her ting bliver opmærksom på tingene.
Jeg vil sige i forhold til specifikke ønsker i beslutningsforslaget her om at flytte behandlingen af transkønnede fra den kliniske sexologi til andre specialer, at jeg allerede i den forespørgselsdebat, vi havde, har gjort opmærksom på, at den specialeplan, der nu ligger, har givet mulighed for, at man også på Aalborg Universitetshospital får behandlingsmuligheden i forhold til transkønnede, og at der her er sket en flytning over til et helt andet regi end det, der kendes fra Rigshospitalet.
Jeg har også givet kommentarer til det, at transkønnede ikke skal igennem en udredning af psykiatrisk karakter, men givet udtryk for, at Sundhedsstyrelsen arbejder med en vejledning, hvor der skal være et multidisciplinært tværfagligt team, hvor der naturligvis skal være de kompetencer til stede, som man kan få behov for i forbindelse med behandling og udredning i forhold til de ting, der måtte være i forbindelse med ens transkønnethed.
Det er min faste overbevisning, at der er en lydhørhed og en forståelse, og at der naturligvis også vil være det i den fortsatte offentlige høringsproces i forhold til at få vejledning og andre ting på plads.
Det skal være mine kommentarer.
Det var ikke så mangefoldigt, som det plejer at være, men til gengæld kan jeg få lov til at supplere med at sige, at vi ikke støtter beslutningsforslaget, som det ligger her, og det gør ej heller Det Radikale Venstre.
Liselott Blixt (DF), 2017-05-17:
Jeg vil også gøre det kort, for vi har været inde på debatten i forbindelse med forespørgslen.
I Dansk Folkeparti kan vi ikke bakke op om beslutningsforslaget.
Vi er rigtig glade for, at ministeren har taget teten i forhold til netop den problemstilling, som vi har talt om det sidste års tid, og at vi har haft de møder, der har været med miljøet.
Vi ser frem til den høringsperiode, der nu er, og vi glæder os til at få det hele på plads, så det kan gøres til en værdig behandling af dem, der har brug for den behandling, som vi netop taler om.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-05-17:
Tak for det.
Da emnet for beslutningsforslaget og forespørgselsdebatten jo stort set er ens, vil jeg kun fremhæve de vigtigste pointer og gøre det kort – det er det, vi i Liberal Alliance kalder effektivisering.
Og jeg gentager lige, at der ikke længere vil være et nationalt krav om samtale med en psykiater for at få hormonbehandling.
Der vil stadig væk være et tværfagligt behandlingsteam, men det vil bero på en individuel vurdering, om der er behov for eller ønske om, at den transkønnede møder en psykolog eller en psykiater.
Det vil således mere have karakter af en mulighed eller et tilbud, end det er et krav.
Det er vigtigt, at vi kun har en psykiater ind over i de tilfælde, hvor der er tale om en psykisk syg person, eller hvis man selv beder om det.
Og vi er godt på vej med de her ting, men vi er langtfra i mål.
Flere af de punkter, som der adresseres i det her beslutningsforslag, er allerede indeholdt i den nye vejledning, og resten er man nok ikke helt klar til endnu.
Så der ligger stadig væk et stort arbejde der.
I beslutningsforslaget lægges der op til, at vi skal diktere regionerne, hvordan de skal handle, og det kan vi ikke, og det vil vi ikke.
Derfor støtter Liberal Alliance ikke beslutningsforslaget, men meget gerne en beretning, der lægger op til et videre arbejde for reelt at få transkønnede helt ud af psykiatrien.
Jeg skal hilse fra Konservative og sige, at de heller ikke støtter beslutningsforslaget, men gerne en beretning.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-05-17:
Tak for det.
Jeg skal også gøre det kort – det er nok en af de korteste førstebehandlinger, der har været her i Folketingssalen i lang tid.
Vi støtter fra Alternativets side beslutningsforslaget – det fremgår sikkert også, i lyset af den forespørgselsdebat, som vi lige har haft, klart.
Som Socialdemokratiets ordfører nævnte, har der jo været en henvendelse fra LGBT Danmark, hvor de kommer med nogle ændringsforslag og nogle tilføjelser til beslutningsforslaget, og det synes jeg vi skal se på i det videre arbejde.
En af de ting, der ikke er nævnt her, er jo adgangen til hormonbehandling hos privatpraktiserende gynækologer, som man havde før revisionen, som Sundhedsstyrelsen lavede i 2012, og det er jo noget af det, som vi også synes at man bør støtte.
Socialdemokratiets ordfører nævner Aalborg som eksempel på, at man har flyttet behandlingen ud af psykiatrien, og der vil jeg sige, at det jo stadig væk ikke er muligt at få hormonbehandling hos privatpraktiserende gynækologer, som er noget af det, man kunne før revisionen i 2012. Men med de bemærkninger, som er kommet fra LGBT, og som jeg synes vi skal kigge på, støtter vi beslutningsforslaget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-17:
Tak for det, formand.
I SF mener vi, at der er to forhold, der skal være gældende i forhold til behandlingstilbud til transkønnede.
Det er SF's holdning, at Sundhedsministeriets primære aktie i transkønnedes vilkår netop er behandlingen.
Og netop af hensyn til ligestillingen bør et behandlingsforløb derfor også først og fremmest tage udgangspunkt i sundhedsfaglige kriterier.
Ligesom andre grupper af borgere kan have en særinteresse i andre behandlingsforløb, skal transkønnede naturligvis på samme måde sikres indflydelse under skyldigt hensyn til Sundhedsstyrelsens faglige vurdering.
Det er også vigtigt for SF, at ministeren sikrer, at Sundhedsstyrelsens vejledning bringes i overensstemmelse med beslutningen om, at transkønnethed ikke længere skal figurere som en psykiatrisk lidelse.
På samme måde er det også vigtigt for SF, at udflytningen af specialer sker, i takt med at det faktisk er fagligt forsvarligt, og at det defineres i en egentlig specialeplan på lige fod med andre specialer.
Set i det lys vurderer vi også, at beslutningsforslaget fra Enhedslisten er velkomment, men at der også er plads til en drøftelse af nuancerne.
Jeg lyttede mig til, at flere ordførere har foreslået, at forslaget kan behandles i udvalget med henblik på en eventuel fælles beretning.
Det synes jeg lyder som en rigtig, rigtig god løsning, så vi kan få fokus på det gode formål, men i respekt for de faglige og kvalitative kriterier.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-17:
Jeg skal nok overholde forretningsordenen, når De Radikale ikke kan.
Noget af det sværeste i livet er at sætte sig i andres sted.
I forhold til minoriteter har vi derfor alle sammen et særligt ansvar for at lytte, og det eneste, vi risikerer, er at blive klogere.
Jeg er derfor helt enig med Alternativet i, at Sundhedsstyrelsen skal sikre en behørig høring og inddragelse af transmiljøet i forhold til en ny vejledning, som følge af at transkønnethed ikke længere figurerer som en psykiatrisk lidelse.
Det glæder mig, at alle partier uden undtagelse har det samme mål, at ord skal følges op af handling.
Den kamp har vi kæmpet og vundet, og jeg synes faktisk, at det er rigtig vigtigt, at vi holder hinanden fast på det.
Beslutningen om behandlingen er et sundhedsanliggende.
Som sundhedsordfører er det vigtigt for mig at sikre kvaliteten i behandlingen.
På samme måde som på alle andre sundhedsfaglige områder mener jeg at det er vores opgave at sikre kvaliteten i behandlingen.
Det handler naturligvis også om den måde, som sundhedssystemet møder patienterne på, men det handler ikke mindst om, at behandlingen skal tilrettelægges på en måde, hvorpå vi kan garantere, at patientsikkerheden og kvaliteten er i top.
Det er Sundhedsstyrelsens opgave at komme med et bud på, hvordan vi bedst sikrer den bedste behandling så mange steder i landet som muligt, nøjagtig som Sundhedsstyrelsen har ansvaret for alle andre specialeområder.
Sundhedsstyrelsens bud på opgaveløsning er naturligvis til debat, og der er i sundhedssektoren derfor også god plads til, at interessenter kan bidrage med høringssvar, foretræde osv.
Af samme grund bakker SF op om vedtagelsesteksten, som Socialdemokraternes ordfører har læst op, netop med henvisning til at patienter skal kunne forvente en faglig og kvalificeret behandling.