runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-04-07:
Tak, formand.
Nogle gange er det en god ting at kigge tilbage i tiden.
Valg har følger, beslutninger har følger.
Og de beslutninger, man tog i 1983 og fremefter, er årsagen til, at vi står her i dag.
Det er de gamle partier – det er Socialdemokratiet, det er SF, det er Radikale Venstre, det er Venstre, det er Konservative – som tillod en indvandring, som i dag betyder, at vi mærker følgerne ude på gymnasierne.
Man var advaret, men man lyttede ikke, og man så igennem fingrene med alle de advarsler, der kom i 1970'erne, 1980'erne, 1990'erne og 00'erne og sågar i 2010'erne.
Dansk Folkeparti advarede imod det fra 1995 og fremefter, og andre før.
Nu kunne vi jo så vælge at lægge armene over kors og sige: Hvad sagde vi?
Det gider vi ikke have noget med at gøre.
Vi kunne sige: Nu mærker I selv følgerne for jeres børn og børnebørn.
Se at få styr på sagen.
Det diskuterede vi også helt ærligt i vores folketingsgruppe, men vi nåede også frem til, at vores mandater er arbejdende mandater.
Vi har en forpligtelse til at indgå aftaler, når vi kan indgå aftaler.
Det var der overhovedet ikke opbakning til fra en lang række partier, herunder også de borgerlige partier, og det forstår jeg så udmærket godt, for det ville jo have betydet afskaffelsen af det frie valg, som de borgerlige partier sætter højt.
Den nuværende model bevarer det frie valg, men det er et begrænset frit valg, og det er mere begrænset end før.
Det nuværende frie valg er jo også begrænset af en lang række andre kriterier.
Jeg vil også godt indrømme, at det ikke er verdens bedste model.
Det er en bureaukratisk model.
Den øger også vilkårligheden for nogle elever.
Den øger også transporttiden for nogle elever.
Jeg vil da også sige, at noget af diskussionen og debatten her i Folketingssalen er lidt forløjet.
Man gemmer sig lidt bag, at der er frit valg.
Det handler om, at man gerne vil kunne fortsætte det liv, man har haft, hvor indvandringens konsekvenser og multikulturalismens konsekvenser ikke har været særlig markante, mens andre områder har måttet tage det store slæb.
Det er alle de afvejninger, vi har gjort os i Dansk Folkeparti, og vi valgte så på trods af det at gå ind og støtte aftalen, især fordi den støtter landdistriktsgymnasierne med afstandszonerne.
Den skaber et grundlag for, at disse gymnasier kan overleve.
De er jo truet af mindre befolkningstilvækst, eller faktisk er der afgang; der er masser af mennesker, der flytter væk.
Og så er de truet af, at mange unge gerne vil ind til byerne og gå på gymnasiet.
Og da gymnasierne er taxameterstyret, vil de så miste indtægtsgrundlaget.
Den her aftale støtter gymnasierne ude i landdistrikterne, og dermed bevarer vi også muligheden for at have gymnasier overalt i landet.
Hvis vi helt fjernede deres mulighed for at have et indtægtsgrundlag, ville vi til sidst kun have gymnasier i storbyerne, og det støtter vi på ingen måde i Dansk Folkeparti.
Så alt i alt har det været en svær proces for os.
Vi har haft mange diskussioner, og jeg synes også, det har været en spændende ideologisk debat i salen.
Men summa summarum er, at Dansk Folkeparti støtter denne aftale.
Og vi stemmer for ved tredjebehandlingen.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
Hvis man skal meget langt for at komme til en ungdomsuddannelse – det har så mest været eud – er der et meget stort frafald.
Morten Dahlin (V), 2022-04-07:
Tak til den konservative ordfører for talen.
Jeg vil bare bede den konservative ordfører om at bekræfte, at der findes en analyse fra Undervisningsministeriet, som siger klart og tydeligt, at når man øger elevers afstand til deres gymnasium med 10 km, ja, så øger man også frafaldet med 0,5 pct.
Altså, længere afstand til uddannelse giver mere frafald.
Den her aftale giver længere afstand, og så må aftalen vel også give mere frafald.
Er det korrekt forstået?
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
Nu har jeg tidligere siddet og arbejdet med sundhed kommunalpolitisk og har set alle de trivselsundersøgelser, der er lavet i kommunen, og kan bare se, at det går den forkerte vej år efter år.
Med det her forslag er jeg sikker på at trivslen vil blive sat yderligere under pres, og de unge mennesker vil droppe ud, fordi man ikke kan overskue, at man skal rejse langt for at komme på det gymnasium, som staten nu har valgt man skal gå på.
Britt Bager (KF), 2022-04-07:
Ja, og sådan er det nemlig rigtig, rigtig mange steder.
Det er, som om regeringen og støttepartierne slet ikke har gjort sig den overvejelse, hvordan det vil være at være en af den håndfuld folkeskoleelever, der har fulgtes ad i 9 år, 10 år, og blive plukket ud, brugt som en ludobrik og tvangsfordelt til et andet gymnasium.
Men hvad tror den konservative ordfører det vil gøre ved den håndfuld unge menneskers trivsel?
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
Det ser vi i det lokalområde, jeg kommer fra.
Jeg tror – uden at jeg kan tallene – at 99 pct. af de unge fra Silkeborg Kommune vælger det lokale gymnasium.
Britt Bager (KF), 2022-04-07:
Når jeg tager ordet, er det egentlig for at prøve at nuancere det, som hr. Rasmus Stoklund sagde lige før, for jeg synes, hr. Rasmus Stoklund fik det til at lyde, som om det sådan var normalen, at man fravælger det gymnasium, der er tæt på en, for at bruge transporttid på at komme til et gymnasium, der er længere væk.
Er der også steder i Danmark, hvor det foregår?
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-07:
For ikke så mange år siden konstaterede et flertal i Folketinget, at der var store problemer i bestemte boligområder, og besluttede sig for at løse de problemer med udgangspunkt i de boligområder, hvor problemerne var.
Altså, man tog fat der, hvor problemet var.
Hvis man havde haft den samme tilgang til gymnasieproblemer af denne art, hvor nogle gymnasier udvikler sig til at være en slags parallelsamfund for en bestemt etnisk gruppering i Danmark, ville man have sagt, at man må tage fat på de gymnasier, hvor problemet er.
Hvorfor gjorde man ikke det?
Hvorfor er det ikke godt nok at tage fat på problemgymnasierne?
Hvorfor skal 100 pct. af de unge i Danmark involveres i, at der på nogle gymnasier er problemer med sammensætningen af elever, på den måde, at de så skal tvinges til at gå på nogle gymnasier, som de ikke ønsker at gå på, i meget højere grad end i dag, hvor praktiske forhold sætter en begrænsning for, om man kan komme ind på det gymnasium, man gerne vil ind på?
Nu bliver det så ideologi og problemgymnasierne, der gør, at man bliver puttet ind på andre gymnasier.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
Men vi har jo sagt, at det system, der er i dag, synes vi er bedre, så der har vi jo lidt styring.
Det ligger ude i regionerne og tættere på en demokratisk proces, og det vil vi hellere vælge end den model, der er fremme her.
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-04-07:
Jo, men det, jeg egentlig bare godt vil have ordføreren til at forholde sig til – også fordi jeg selv er blevet mødt med mange overvejelser om, at her var der særlig tvang, der karakteriserede forslaget – er, om det ikke er rigtigt, at hvis man ikke har en ren markedsstyring, hvor dimensioneringen af de enkelte uddannelsessteder er en ren harmonika, så er man nødt til at regulere på en sådan måde, at alle elever ikke får deres ønsker opfyldt.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
I den model, der er lagt op til her, vil man jo lave en it-løsning, og nogle djøf'ere skal sidde og arbejde med det, og man vil bruge 197 mio. kr. på det.
Altså, de her penge kunne jo bruges bedre på at lave nogle af de gymnasier ude i de tyndtbefolkede områder bedre.
Så tror vi på, at man vil vælge det.
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-04-07:
Altså, skal vi have sådan en ren markedsstyring af det her?
Skal det være sådan, at hvis der er det, vi nu kalder en overansøgning – det vil det jo så ikke være til gymnasier – så skal man pr. definition regulere dimensioneringen op, sådan at der bliver det antal pladser, der svarer til elever, der har søgt?
Og omvendt i forhold til de tyndtbefolkede områder: Hvis der er et stærkt træk ind mod de store byer, skal vi så erkende, at vi så bare lukker de små gymnasier ude på landet?
Når markedet ikke regulerer det, ved at der er for få, der søger dem, så lukker vi dem bare ned?
Er det sådan en type regulering, som ordføreren synes vi skal have?
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
Nu har jeg det sådan, at jeg anerkender de valg, de unge tager, og jeg siger ikke, at det er, fordi man vælger noget fra.
Jeg anerkender, at det er noget, man vælger til.
Så for mig at se
er de førsteprioriteter, som de unge kommer med i dag, begrundet i, at det er dem, de ønsker.
Rasmus Stoklund (S), 2022-04-07:
Men når unge fra Herlev søger til Ballerup, er det jo en førsteprioritet, der skyldes et fravalg af Herlev mere end et tilvalg af Ballerup.
Altså, når den her aftale viser sin effekt om nogle år, vil man jo se, at de unge i Herlev flytter sig sammen med dem, de har gået i folkeskole med, videre fra folkeskolen, der ligger på det ene hjørne, hen til gymnasiet, der ligger lige henne på det andet hjørne, og så går dér sammen, og så vil det jo være deres naturlige førsteprioritet.
Derfor ser man, at de rejser langt væk.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
I dag får 90 pct. deres førsteprioritet opfyldt, og med det her forslag vil det falde til 84 pct.
Nu skal jeg nok lade være med at regne på procenter den her gang –
nå, hr. Jens Joel er her ikke lige nu.
Så i dag er der jo flere, der i hvert fald får deres førsteprioritet opfyldt, og vi kunne da godt se for os, at man kunne oprette nogle flere klasser på de gymnasier, hvor de unge rigtig gerne vil være, så der var endnu flere, der kunne før deres førsteprioritet opfyldt.
Rasmus Stoklund (S), 2022-04-07:
Fru Gitte Willumsen sagde noget i stil med: Jeg kan godt forstå, at de unge gerne vil gå i gymnasiet tæt på, hvor de bor, og sammen med deres venner.
Men er fru Gitte Willumsen ikke enig i, at det jo ikke er sådan, det foregår i dag?
I mit eget nabolag ligger der f.eks. et gymnasium, hvor de unge, der bor i samme nabolag, ikke går.
De tager flere kilometer væk for at gå i gymnasiet i Ballerup i stedet for, selv om der ligger et fint gymnasium lige rundt om hjørnet.
Så er det ikke et lidt falsk billede at tegne op, når man siger, at de unge i dag rent faktisk går i gymnasiet tæt på, hvor de bor?
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-08:
Vi er lige nu på vej ind i en folkeafstemning om, om Danmark skal deltage i det europæiske forsvarssamarbejde på et mellemstatsligt niveau.
Det er vi ikke forpligtet til i henhold til grundloven at afholde en folkeafstemning om, men alligevel gør vi det, for sådan er traditionen i Danmark.
Selvfølgelig tager vi en folkeafstemning om det.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-08:
Jo, det gør de i høj grad, for den her traktat er jo ratificeret af Danmark efter § 19 i grundloven på basis af tidligere overdragelser af beføjelser.
Og hvis Frankrig, Tyskland, Belgien og alle de andre lande, der er i EU uden forbehold, mener, at de kan lave en EU-hær på basis af den her traktat, men at det, der forhindrer Danmark i at gå med i det, er, at vi har vores forbehold, og vi så afskaffer vores forbehold, så er det, hr. Ole Birk Olesen siger, jo notorisk ukorrekt, for så er beføjelsen jo allerede overdraget.
Hvordan kan Tyskland have overdraget beføjelsen, uden at Danmark har gjort det?
Det er jo den samme traktat.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-08:
Jeg har ikke forholdt mig til, om det kræver traktatændringer eller ej.
Jeg har forholdt mig til, at hvis Danmark skal deltage, så skal der være en folkeafstemning.
Det skal der, for det siger grundloven, og det har vi også tradition for i Danmark.
Hvis der ikke er fem sjettedeles flertal, der vil drøne det her igennem uden en folkeafstemning, så skal der være folkeafstemning.
Det er det, jeg taler om, og ikke alt det der juristeri med EU-traktater, og hvad EU's beslutningsprocesser siger, hvilket hr. Morten Messerschmidt går op i.
Jeg går op i de danske beslutningsprocesser.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-08:
Jeg vil sige til hr. Ole Birk Olesen, at vi kan konstatere, at det i hvert fald er den tidligere tyske kanslers position og den nuværende franske præsidents position, at man ønsker en EU-hær, EU Army, Europäische Armee, eller hvordan det nu bliver formuleret.
Hvis det, hr. Ole Birk Olesen siger, er rigtigt, så vil det ikke kunne lade sig gøre inden for den eksisterende traktat.
Altså, hvordan kan det være, at de franske og tyske ledere så ikke siger, at så skal vi have en traktatændring?
Det gør de jo ikke.
De siger bare, at de ønsker at have det inden for artikel 42.
Kan hr. Ole Birk Olesen sådan prøve at forklare lidt, hvordan det hænger sammen – de har jo ikke noget forbehold?
Pernille Vermund (NB), 2022-04-08:
Jamen NATO har allerede et cyberprogram.
NATO har allerede et cyberprogram.
Så det der med, at man taler om, at nu skal man udvikle noget i andet regi, giver simpelt hen ikke mening.
Altså, man taler om det, som om det ikke er virkelighed, at det her allerede i stor stil foregår i NATO.
Og ja, jeg ønsker, at vi i Danmark bidrager mere til det.
Selvfølgelig skal vi det.
Men vilkårene er jo desværre, at der ikke har været villighed til det.
Venstre var jo også et af de partier, der stemte imod, da vi fremsatte et forslag sidste år om at komme op på de 2 pct. af vores bnp til forsvaret, som vi har lovet NATO.
Der var Venstre også et af de partier, der stemte imod og dermed også stemte imod, at vi kunne afsætte flere midler til f.eks. cybersikkerhed.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2022-04-08:
Hvis vi tager et område som cyberområdet, kunne meget tyde på, at en hel del af det kommer til at ligge under det europæiske forsvars- og sikkerhedssamarbejde.
Det er et område, hvor vi, fordi vi er et meget digitalt land, ville se det som en stor fordel, at vi kunne være med i det samarbejde.
Selv om andre så måske kunne drømme om, at det samarbejde skulle udvikle sig i NATO, kommer det nok ikke til det i fuld grad, bl.a. fordi NATO også er en meget sammensat størrelse, der går lige fra Tyrkiet til USA.
Men i forhold til det her tilfælde med det samarbejde, der udvikler sig der, vil fru Pernille Vermund så sige, at vi for evigt skal stå uden for det, fordi hun ønsker, at det skal ligge et andet sted?
Pernille Vermund (NB), 2022-04-08:
Jamen jeg synes sådan set ikke, det vigtige argument her er, at EU underminerer NATO.
Og hvad er det, vi – set fra Nye Borgerliges perspektiv – har en interesse i at EU beskæftiger sig med?
Vi har i Danmark en stor interesse i, at vi har en stærk forsvarsalliance med vores allierede, USA, Canada, Norge og Storbritannien, ikke mindst af hensyn til Danmarks geografiske placering.
Det er helt afgørende for os.
Når vi taler forsvar, er det vigtigt for os, at vi ikke taler om en aktivistisk udenrigspolitik – som andre har af politik – hvor man går ud og tror, at man kan bekæmpe folk ude i verden og så skabe demokratier derigennem.
Vi ønsker, at det skal handler om at forsvare Danmark og danske interesser, og det gør vi allerbedst i NATO, og det gør vi ikke gennem EU.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2022-04-08:
Det var lige lidt om det her modsætningsforhold om, at vi samarbejder om nogle andre ting end det, NATO leverer i europæisk kontekst, som jeg har lidt svært ved at forstå skulle være skidt for NATO.
Mener fru Pernille Vermund, at f.eks. USA, Norge og Canada underminerer NATO, fordi de også er en del af det europæiske samarbejde om sikkerhed og forsvar på nogle områder?
Pernille Vermund (NB), 2022-04-08:
Ja, NATO er os.
NATO er ikke kun USA.
Det er muligt, at USA og amerikanerne har bidraget med en meget, meget stor del økonomisk og også i forhold til materiel, men NATO er os.
Det er jo det, vi skal vænne os til at tænke på.
Vi skal vænne os til at tænke på, at de europæiske NATO-lande også skal løfte deres del af ansvaret inden for NATO.
Så kan man have et ønske om EU og et fuldbyrdet medlemskab af EU osv., væk med retsforbeholdet og væk med alle andre forbehold.
Det ønsker vi ikke.
Vi ønsker, at EU skal tilbage til et EF.
Det kan vi så ikke få.
Men vi så gerne, at EU havde koncentreret sig om det indre marked og om frihandel.
Det er nok der, tingene skiller mellem Konservative og Nye Borgerlige.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-04-08:
Men forsvarsamarbejdet i EU er jo netop mellemstatsligt.
Faktisk er mange af dem de samme lande, som er med i NATO.
Så det er jo netop sådan, at man med en EU-hat på og en NATO-hat på er med til at beskytte og styrke Europa, netop fordi, som ordføreren siger, at USA siger, at nu må I selv tage ansvaret på jer.
Så er det jo netop derfor, at vi skal fjerne forsvarsforbeholdet, så vi kan være med i det frivillige sikkerhedssamarbejde og passe på vores nærområder; Bosnien-Hercegovina eksploderer; Libyen, så det ikke er den vej op; flygtningestrømme; stabilisering; også i Mellemøsten.
Er det ikke netop derfor, at vi skal være med?
For skulle NATO gøre det?
Pernille Vermund (NB), 2022-04-08:
Vi har ikke i Nye Borgerlige nogen intention om, at EU skal være stærkere over for NATO.
Vi har en intention om, at vi i Europa skal levere vores del af forsvar og økonomi, til at vi kan passe på os selv og også passe på vores allierede i NATO.
Så det har vi en kæmpe ambition om.
Der er det jo helt naturligt, at amerikanerne kommer frem.
Nogle siger det på en måde, som Trump gjorde det; andre siger det, som Biden gør det: I bliver nødt til at levere et større bidrag selv, det er jeres nærområder, der står for skud.
Vi kan ikke blive ved med at betale så stor en del af regningen, når I ikke selv vil betale for jeres egen frihed og selvstændighed.
Så jeg synes, det er helt naturligt, at man fra amerikanernes side siger, at nu må I oppe jer, og jeg synes også, det er helt rigtigt, at vi gør det i Europa.
Men der er forskel på Europa og EU.
Og jeg har ikke noget ønske om, og jeg har ingen intention om – det har vi heller ikke i Nye Borgerlige – at vi skal have et EU-forsvar med en potentiel EU-hær på sigt.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-04-08:
Ja, vi er helt enige i, at NATO er enormt vigtig.
Men har NATO netop ikke også bedt EU og EU's ledere om at styrke sin egen militære kapacitet?
Og er måden at gøre det på f.eks. et PESCO-samarbejde?
Et er, at man har en fond, der kan hjælpe.
Der er også vores virksomheder, der kan udvikle ting.
Men det at gå ind og finde ud af, hvad vi skal udvikle, og hvad det er for nogle kapaciteter, og hvordan vi anvender dem, kan man ikke være med i med PESCO-samarbejdet.
Hvordan er det så, at EU skal gøre sig stærkere, også for at få en stærkere relation til USA, men også for at styrke NATO?
Pernille Vermund (NB), 2022-04-08:
EU har mange noble intentioner.
Det er meget sjældent, at der er sammenhæng mellem EU's intentioner og resultatet af det, som EU så rent faktisk sætter sig for at gøre.
Når det er sagt, er det jo Frontex, som beskytter EU's ydre grænser.
Og de missioner, der har været på det afrikanske kontinent, har mildest talt, som jeg sagde tidligere – jeg ved ikke, hvordan man skal sige det diplomatisk – i hvert fald ikke forhindret migrantstrømme eller stoppet konflikter i de områder, man har været i.
Søren Søndergaard (EL), 2022-04-08:
Nu har jeg selvfølgelig ikke sagt, at der ikke foreligger en militær trussel mod nogen lande i Europa.
Jeg har sagt, at der ikke foreligger en militær trussel mod Europa som helhed.
Og det gør jo en vis forskel.
Men jeg ved godt, at når vi skal diskutere det her, er det, som om nuancerne fuldstændig skal forsvinde.
Det ville være så enkelt.
Jeg har stillet spørgsmålet til Udenrigsministeriet, og der kommer sådan en lang klamamse om, at etablering af et fælles forsvar kræver, at alle medlemsstater er enige, og at der forud for en eventuel beslutning vil være behov for at afklare, hvad der nærmere ligger i et fælles forsvar.
Så ser vi det jo allerede.
Så kan man begynde med, at det ikke helt er et forslag, men hvorfor ikke bare sige, at vi tager en folkeafstemning?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2022-04-08:
Jeg synes desværre, at Enhedslistens retorik omkring Rusland, og hvorfor Rusland agerer, som de gør, er både trist og farlig.
Der kan jo ikke herske nogen tvivl om, at Putin også har et ønske om at invadere de baltiske lande.
Hvis man hører de taler, han har holdt, så handler det om at genskabe det gamle russiske storrige, og derfor vil jeg spørge ordføreren: Er der nogen eksempler på, at Putin har valgt at invadere lande, som forsvarsmæssigt stod stærkt?
Eller er der snarere nogle eksempler på, at tingene bliver farlige, og at han bliver aggressiv, når han tror, han kan slippe af sted med at invadere lande, som man f.eks. har set det i Ukraine?
Kan Enhedslisten ikke godt se, at deres logik i forhold til det her med, at man kan provokere Putin ved rent faktisk at have et forsvar, der virker, er meningsløs i en historisk kontekst, i forhold til hvordan han reelt har ageret?
Der er det jo de lande, der ikke har et forsvar, han er gået efter.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-04-08:
Tak for det.
Jeg var i Georgien med vores udenrigsminister i sidste uge, og der blev det klart, at Rusland er en trussel mod Europa.
Georgien er et land, som føler med Ukraine lige nu.
De har oplevet den krigsvillighed og blodsudgydelse, som Rusland lige nu laver i Ukraine.
Der er russisk besatte områder i Georgien, hvor EU lige nu monitorerer russernes bevægelser, hjælper civile ind til hovedstaden, så de kan få lægehjælp, og hvor man er bange, for hvad end Rusland og Putin vil lykkes med i Ukraine, så er man overbevist om, at han vil gøre det samme i Georgien, at han vil gøre det samme i Moldova.
I Baltikum, hvor vores allierede gennem NATO – Estland, Letland og Litauen – historisk også har haft et virkelig anspændt forhold til Rusland, er man lige så bange.
Man råber på øget NATO-tilstedeværelse, hjælp til at sikre de ydre grænser og flanken mod Rusland, fordi man ved historisk, hvad Rusland og Putin ønsker sig, og hvad han kan finde på.
Det er vores ansvar og vores forpligtelse gennem NATO og gennem Europa og vores allierede at sikre deres tryghed.
Deres tryghed og sikkerhed er vores tryghed og sikkerhed.
Og derfor har vi øget NATO-beredskabet i de her områder.
Det er noget, som Rusland ikke synes er rart, og det er også meningen.
Årsagen til, at vi gør det, er, at vi vil vise, at vi er villige til at forsvare vores værdier og vores allierede.
Derfor støtter vi også i SF, at vi nu øger beredskabet yderligere.
Det er der behov for i en situation som den her, for der er slet ikke nogen tvivl om, at Rusland er en trussel, og selv om den er stærkere for nogen, især dem, som tidligere har mærket villigheden til blodsudgydelse fra Putins side, især dem, som tidligere har mærket krigslysten fra Rusland, er det stadig vores fælles ansvar at sikre, at de er trygge.
Derfor stemmer SF for det her beslutningsforslag, og vi håber, at vi snart kan se ind i en virkelighed og en verden, hvor Putin ikke kan tyrannisere sine nabolande, og hvor vi står sammen om at sikre, at han ikke får lov til det.
Tak for ordet.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2022-04-08:
Tak for det, tak for ordet.
Verdenssituationen har ændret sig markant over de sidste par måneder.
Rusland forsøger at invadere Ukraine, fordi despoten Putin har stormagtsdrømme.
Lige nu bliver der begået krigsforbrydelser i et land, der er nabo til vores naboer.
Der er helt præcis 1.300 km i fugleflugt til byen Butja, hvor hele verden har kunnet se de mest frygtelige billeder af likviderede civile på gaderne.
Det er den benhårde realitet, og den må vi forholde os til og reagere på.
Et bredt flertal i Folketinget er allerede blevet enige om det nationale kompromis om dansk sikkerhedspolitik.
I dag skal vi behandle regeringens beslutningsforslag om, at yderligere danske militære bidrag kan stilles til rådighed for NATO's kollektive forsvar.
For når uhyrligheder udspiller sig så tæt på Danmark og andre NATO-lande, skal vi naturligvis have et øget beredskab, og her skal Danmark uden tøven bidrage.
NATO er Danmarks forsikring for frihed, og en forsikring betaler man ind til.
Det gør vi nu ved at stille dansk personel og materiel til rådighed for NATO's yderligere defensive tiltag.