runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-28:
Tak for det.
Det er egentlig ikke så meget det konkrete forslag, men mere Venstres sådan principielle holdning, jeg godt kunne tænke mig at høre om.
Det er rigtigt, at det her jo er en statsstøtteordning, men grunden til, at EU har sagt, at man skal ændre hele ordningen og fjerne fradraget, er faktisk arbejdskraftens frie bevægelighed, for man siger, at det er en hindring for arbejdskraftens frie bevægelighed, at en dansker kan få den her nettolønsordning, men på betingelse af, at det skal være på et dansk skib.
Er det en hindring, at man skal have den samme ordning, hvis man tager hyre på et hollandsk eller cypriotisk skib?
Det, der er det principielle i det, er, at så er vi pludselig inde at røre ved noget fundamentalt i skatteretten, for er det så også et problem, at Danmark måske har en lavere indkomstskat eller på anden måde beskatter vores borgere anderledes, end man gør i andre lande?
For det gør vi jo, det er noget, vi har sagt nationalstaterne selv må bestemme.
Så vi er inde at pille ved noget meget principielt, synes jeg.
Jeg forstår ikke, hvis det kan være en hindring mod arbejdskraftens frie bevægelighed, at man har forskellige skattesatser på indkomst i forskellige lande.
Her er det så 0, fordi det er en nettolønsordning, men der kunne også være forskel på, om det var 10 eller 20, eller 20 eller 30.
Er Venstre ikke enig i, at det er et problem, at man her piller ved det fundamentale og er ved at harmonisere EU-landenes skattesystemer på medarbejdere?
Det er ikke konkret i forbindelse med lovforslaget, men det er da et generelt problem, vi er nødt til at tage stilling til, altså om vi accepterer det her.
Troels Ravn (S), 2019-11-28:
Vi har grundlæggende en uenighed her, ordførerens parti og mit parti imellem.
Vi betragter det her som en bunden opgave, nemlig at vi skal tilpasse DIS-ordningen, eksempelvis, til de krav, Europa-Kommissionen stiller til os omkring statsstøtte, og at vi skal have bragt det her på plads, fordi vi ikke på nogen måde vil spille hasard med hele DIS-ordningen, fordi den i øvrigt betyder rigtig meget for det blå, maritime Danmark.
Det handler om arbejdspladser, det handler om ordnede forhold på vores søfolk.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-28:
Jamen der er et eller andet, der ikke helt passer, for hvis vi får en tilladelse, der ikke er nogen tidsbegrænsning på – altså, tilladelsen udløber aldrig – kan man vel heller ikke bare komme og sige: Hov, nu skal I ændre den, så den bliver lovlig.
Vi har jo fået en tilladelse, uden at den udløber på noget tidspunkt.
Så er det rigtigt nok, at hvis vi vil udvide med de nye specialskibe, kan det være, at vi ikke får tilladelse til det, men det kunne vi så lade være med.
Men så kunne vi beholde hele den oprindelige ordning – på den måde, det er i dag.
Så når vi har en tidsubegrænset tilladelse, kan vi vel holde fast i det, vi havde.
Troels Ravn (S), 2019-11-28:
Vi har den opfattelse, at der er meget på spil her, og at det her er en bunden opgave.
Vi er af Europa-Kommissionen blevet bedt om at få tilpasset reglerne til danske forhold, så statsstøtte kun kan ydes, når den er godkendt af Europa-Kommissionen.
Derfor er vi nødt til også at fremsætte lovforslaget her og få det vedtaget, sådan at vi får det klaret til den 1. januar.
Derefter udestår faktisk også stadig væk forhandlinger mellem Danmark og Kommissionen om elementer af indholdet, bl.a. om sømandsfradraget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-28:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg vil egentlig først stille et kort spørgsmål.
Ordføreren nævner, at det er på grund af statsstøttereglerne, at vi skal ændre hele DIS-ordningen.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at det faktisk står i lovforslaget, at det er på grund af den fri bevægelighed, at man er nødt til at ændre hele ordningen – altså det med flagkravet, der jo bliver fjernet?
Så vil jeg høre ordføreren, om han ikke synes, det er lidt mærkeligt, at EU blander sig i det her, for hvad angår det med sandsugerordningen f.eks., er det en 10-årig godkendelse, man har fået, og nu er der gået 10 år, og så kan man komme med nogle andre betingelser.
Man kan godt være uenig i de betingelser, der kommer, men det er fair nok.
DIS-ordningen er altså godkendt tidsubestemt – tidsubestemt.
Så er det jo sådan lidt mærkeligt, hvorfor EU, når vi har fået en tidsubestemt godkendelse, kan komme og sige: Hov, nu skal I da faktisk lige ændre den.
Bør man ikke som regering så sige: Næh, det skal vi da faktisk ikke?
Jeg kan forstå, at Socialdemokraterne faktisk også siger, at de ikke synes, det her er nogle gode ændringer, men med hånden vredet om på ryggen er man nødt til det.
Men man kan jo komme som dansk stat og sige: Vi har faktisk en tidsubestemt godkendelse.
Den kamp kunne man vel godt prøve at følge
lidt til dørs.
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-28:
Tak, og tak for svaret.
Jeg synes også, at der er elementer i forhold til det med vejledningen, som er forbedringer, men jeg mener bare helt grundlæggende, at der jo er en årsag til, at man er i den kategori, der hedder aktivitetsparate, og at man ikke bare er almindelig jobsøgende.
Det er jo, fordi man har problemer ud over ledigheden.
Jeg forstår bare ikke, hvorfor det er, at man ønsker, at den aktivitetsparate kan risikere at miste 3 måneders hjælp, altså at nogle, der har problemer ud over ledighed, skal have endnu flere problemer – til trods for at der ikke er nogen evidens for, at det faktisk skulle hjælpe.
Jeg forstår bare, hvorfor ministeren mener, at aktivitetsparate kontanthjælpsmodtagere, at lige den gruppe også skal være omfattet af den her skærpelse.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-28:
Jeg skal gøre det kort: Nye Borgerlige kan støtte forslaget.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-11-28:
Tak for ordet.
Tak for ordet.
Mai Mercado (KF), 2019-11-28:
Tak for det, formand.
Hovsa – det er vist et ord, som meget godt betegner det her lovforslag, for pludselig opdager regeringen, at den vederlagsnedsættelse, som ministre har været underlagt i vederlag siden 2011, nu er udløbet, og jeg skal bare meddele, at vi støtter lovforslaget.
Rosa Lund (EL), 2019-11-28:
Tak for det.
Vi har jo i Enhedslisten rigtig længe været kritiske over for de mange privilegier, som vi politikere har, som på så mange måder, vil jeg sige – det er heldigvis blevet kendt for de fleste – er stukket fuldstændig af fra almindelige lønmodtageres: favorable pensionsvilkår, mens vi beder lønmodtagerne om at være længere tid på arbejdsmarkedet, eftervederlag uden modregning, uden krav om aktivering, uden krav om uddannelse, samtidig med at vi pisker dagpengemodtagerne, altså arbejdsløse lønmodtagere, igennem systemet.
Det er bare nogle eksempler på, at de vilkår, vi har herinde, er stukket af fra de vilkår, der er ude på den anden side.
Derfor synes vi i Enhedslisten, at det her lovforslag er rigtig fornuftigt.
Ministerlønninger er et andet eksempel på, hvor vi både kan hente penge, men også et eksempel på, hvor lønningsniveauet er stukket fuldstændig af fra den gennemsnitlige danske lønmodtagers.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at Enhedslisten havde ønsket sig en permanent løsning her; jeg kan ikke forstå, hvorfor man ikke gør det permanent.
Jeg er med på og rigtig glad for, at vi skal diskutere den samlede pakke omkring politikerprivilegier og løn og pensionsvilkår og alle de her ting, men det synes jeg sådan set ikke udelukker at vi allerede nu beslutter, at ministrene godt kan klare sig for lidt mindre.
Carl Valentin (SF), 2019-11-28:
Eftersom vores sædvanlige ordfører på området, hr. Jacob Mark, ikke kan være til stede i forbindelse med førstebehandlingen her, skal jeg kort redegøre for SF's stillingtagen til lovforslaget.
I SF mener vi som udgangspunkt, at landets ministre skal have en rimelig løn, da de har et hårdt, hektisk og tidskrævende arbejde.
Decideret at give dem en de facto lønstigning efter nytår er vi dog ikke tilhængere af, som hr. Jacob Mark også har udtrykt i pressen.
SF kan derfor støtte forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-28:
Tak for det, formand.
Der er nok nogle andre ordførere, der er blevet overrasket over, at det er gået så hurtigt hernede i salen, og det er jo så det, der sker en gang imellem.
Det her forslag er et forslag om at nedsætte ministrenes grundvederlag i endnu et år, for hvis man ikke gjorde det, ville det betyde, at ministrenes løn ville stige 5 pct. ved årsskiftet.
Nu får vi så tid i Folketinget til en generel drøftelse af politikernes vederlag og pensionsforhold, og her er Dansk Folkepartis holdning klar: Politikerne skal ikke stilles bedre end resten af befolkningen.
Det er også derfor, at Dansk Folkeparti har fremsat et beslutningsforslag om, at folketingsmedlemmers arbejdsforhold i det hele taget bør svare til de forhold, resten af danskerne er underlagt.
Dansk Folkeparti kan støtte det her forslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-28:
I Liberal Alliance støtter vi også forslaget.
Vi synes, at vi skal have en gennemgribende diskussion af løn og de øvrige forhold herinde i Folketinget og blandt ministre, med det formål at de kommer til at ligne de forhold, man har uden for Christiansborg, mere.
Det handler ikke om, at ministre eller folketingsmedlemmer i dag tjener for meget, men det handler om, at det er skævt fordelt.
Der er et månedligt vederlag, som ikke er voldsomt højt i forhold til den funktion, man har som folketingsmedlem eller minister, men til gengæld er der så en pensionsordning, som er meget lukrativ.
Der synes vi, at den samlede pakke hverken behøver at være større eller mindre, men den må gerne ligne det, som man kender ude fra det omgivende samfund, mere.
Jeg vil gerne sige med hensyn til fru Rosa Lunds udsagn om, at det er stukket af herinde i forhold til den almindelige befolkning, at det jo bare er helt, helt forkert.
Der er jo netop sket det modsatte.
Tidligere var der en kæmpe skævhed i forhold til, hvornår man kunne gå på pension herinde, i forhold til, hvornår almindelige danskere kunne gå på pension.
Man kunne sågar tidligere som minister også få ministerpension til sine børn, hvis de var under 21 år.
Den slags ting er da heldigvis blevet afskaffet.
I dag er det sådan, at man, når man bliver valgt til Folketinget, først får pension, når man når folkepensionsalderen, og det vil sige, at den følger den almindelige udvikling af folkepensionsalderen.
Så hvis fru Rosa Lund havde redegjort for, hvordan det var før i tiden, så ville det være korrekt, at man herinde havde forhold, der var stukket af i forhold til resten af befolkningens.
I dag har man faktisk lavet nogle reformer, så man har fået de mest skøre ting ud, f.eks. det, at der var ministerpension til afgåede ministres børn, indtil de fyldte 21 år, og også det forhold, at der tidligere var ministerpension, fra det øjeblik man stoppede.
Hvis man stoppede som minister, mens man var i 30'erne, så kunne man hæve ministerpension hele vejen, indtil man gik i graven, altså fra man var i midten af 30'erne, hvis man der stoppede som minister.
Det er også afskaffet, så heldigvis går det i den rigtige retning, men vi synes, det skal gå yderligere i den rigtige retning, ikke fordi lønpakken samlet set skal være mindre, men fordi pensionen skal fylde mindre og det almindelige vederlag skal fylde noget, der svarer til det ansvar, man har som folketingsmedlem og som minister.
Malte Larsen (S), 2019-11-28:
Det er jo et forslag, der handler om at forlænge den midlertidige nedsættelse af vederlag og pension for ministre, så den gælder frem til den 31. december 2020 i stedet for at slutte her med årsskiftet.
Socialdemokratiet støtter.
Peter Hummelgaard (S), 2019-11-28:
Så begyndte man at sige, der skulle noget helt særligt til for at tage hånd om den enkelte, som havde været væk fra arbejdsmarkedet i lang tid, og det er jo det, der er blevet videreført.
Så er jeg med på, at der jo er konjunkturer, og det er meget, meget væsentligt også at huske på, at selv når der er gode konjunkturer, kan man også strukturelt desværre have høj ledighed, fordi der er mange borgere, der ikke får den fornødne hjælp – nogle borgere får sågar heller ikke det fornødne puf og skub – og at vi oven på det har en helt særlig udfordring, og det håber jeg også ordføreren anerkender, med især rigtig mange ikkevestlige borgere, som har en, synes jeg, bekymrende lav beskæftigelsesfrekvens.
Det er jo det, der samlet set gør, at den her type tiltag også er nødvendige.
Torsten Gejl (ALT), 2019-11-28:
Ministeren siger, at det her system, som vi har haft, der er baseret på incitamenter, der er baseret på ret og pligt osv. – det går jeg ud fra, at ministeren mener – virker og har gjort det længe.
Men hvordan ved vi det?
Altså, vi har jo ikke prøvet det modsatte.
Så hvordan kan ministeren sige, at det virker, når vi ikke har prøvet andet?
Peter Hummelgaard (S), 2019-11-28:
Jeg synes, både dengang det forsøg foregik og jeg læste om det, at det var uhyre interessant.
Jeg vil ikke afskrive, at man kan lave forsøg af den type med det her i fremtiden.
Jeg tror bare, det er vigtigt at sige i forhold til det her, at det altså er målrettet borgere, der ikke lever op til deres forpligtelser; det er målrettet borgere, der helt åbenlyst begår enten socialt bedrageri eller ikke lever op til det, der er den anden del af, hvad kan man sige, den sociale kontrakt i vores velfærdssamfund, nemlig at hvis du får en offentlig ydelse, har du også en pligt til at stå til rådighed og at bruge de tilbud, som du er blevet sat i gang med, og som jo gerne skulle virke for at få dig tilbage i beskæftigelse.
Der er jo meget diskussion for tiden – er det for stort et system, er det for dyrt et system osv. – men pointen er bare, at systemet grundlæggende jo også virker.
Altså, det har vi jo set igennem historien, og det virker stadig væk; den aktive arbejdsmarkedspolitik virker.
Vi har så bare en fælles forpligtelse til at sørge for – og det synes jeg også lovgivningen tager højde for – at udsatte borgere, som ikke har særlig mange muligheder, ikke kommer i klemme, og at dem, der bliver ramt, så at sige, af det her, er folk, der helt åbenlyst bryder de aftaler, der er indgået, eller begår socialt bedrageri.
Torsten Gejl (ALT), 2019-11-28:
Tak, formand.
Jeg vil bare høre, om jeg lige må tage ministeren med op på et lidt mere overordnet plan, når vi diskuterer sanktioner.
Jeg synes, det har været meget, meget interessant med det forsøg, der blev startet i Kalundborg under den forrige socialdemokratiske regering gennem STAR, hvor man jo undtog de 100 mest udsatte kontanthjælpsmodtagere totalt for sanktioner.
Det viste sig, at de mennesker greb deres eget liv og henvendte sig selv til kommunen – der kom faktisk flere til møderne, end der havde gjort før – og det viste sig faktisk også, at det endte med, at 60 pct. af de mest udsatte i Kalundborg var i aktivering mod 30 pct. på landsplan.
Hvad tænker ministeren om sådan nogle resultater?
Peter Hummelgaard (S), 2019-11-28:
Det har selvfølgelig været en afvejning, jeg tror man har foretaget i aftalekredsen, da man lavede aftalen, men jeg synes igen, at det er vigtigt at notere sig, at hele meningen jo er, at der skal tages særlige hensyn til lige præcis aktivitetsparate kontanthjælpsmodtagere.
Og selv om man er aktivitetsparat, har man jo også pligt til at leve op til nogle af de krav, der bliver stillet fra det offentliges side, for at få forsørgelse.
Jeg synes, det er vigtigt, at kommunerne så også lever op til deres del af det her, som jo er hele ideen med aftalen, nemlig at man skal vejlede ordentligt, og at man skal tage særlige hensyn.
Og det både tror og mener jeg fuldt og fast også vil være en del af følgerne af den her lovgivning.
Mona Juul (KF), 2019-11-28:
Tak for ordet.
Jeg vil til gengæld gøre det en lille smule hurtigere, tænker jeg – sådan er det, når man er lidt mere positiv.
Gode rammevilkår er rigtig afgørende for den fortsatte vækst i Danmark, også Det Blå Danmark, og derfor synes jeg, det er en rigtig god dag.
Lovforslag 72 muliggør først og fremmest, at udvidelsen af DIS- og tonnageskatten kan træde i kraft, og det er jo en konservativ mærkesag og naturligvis et stort ønske for alle, der er i branchen i Det Blå Danmark.
Og det er også på tide, at vi kommer i mål med DIS-ordningen, for det har været drøftet siden 2014 og blev vedtaget ved lov i 2018.
Udvidelsen skulle så lige forbi EU og godkendes, og her blev der krævet en række ændringer og justeringer.
Det er irriterende, men sådan er det en gang imellem, og det er nu det, vi skal tage os af, så loven kan træde i kraft ved årsskiftet.
Det er ret vigtigt.
Der er flere forhold i høringssvarene, der viser, at vi ikke er helt i mål endnu.
Men jeg tror, at alle de positivt indstillede parter også er indforstået med, at nu handler det om at sikre, at DIS-ordningen fortsat er godkendt af EU.
Det vil nemlig være rettidig omhu.
Og så må vi efterfølgende tage de andre udmærkede høringsforslag, der også er kommet.
Det her lovforslag handler ikke kun om DIS og tonnageskat, det handler også om en tilretning af loven med hensyn til refusionsordningen for stenfiskerfartøjer, altså, som flere også har nævnt her, sandsugere.
Der er ikke nogen tvivl om, at Danske Maritimes mail fra i går til os alle sammen selvfølgelig også er med til at understrege, at vi lige skal kigge nogle ting ekstra efter.
Det ville vi have skullet alligevel, for Danske Rederier havde præcis samme kritik i høringssvaret.
Og som jeg forstår det, går lovteksten her da også videre, end EU kræver.
Og jeg forstår også, at skatteministeren vil rette henvendelse til skattemyndighederne i de andre EU-lande med henblik på at undersøge, hvordan deres respektive sandsugerordninger er udformet.
Lad os få svar på det, og lad os få rettet lovteksten til – så vil Konservative nemlig også kunne være med til at bakke op om forslaget.
Kathrine Olldag (RV), 2019-11-28:
Mange tak.
Det her lovforslag er jo den foreløbige kulmination på en lang proces, hvor vi har lavet en, synes vi, rigtig god aftale om ejendomsvurderinger.
Det er også et lovforslag, der i sin udmøntning kommer til at flytte nogle meget, meget store summer, ikke mindst fra statskassen og ud til de mange boligejere, der har betalt for meget i ejendomsskat i en meget lang periode.
Ca. 800.000 boligejere vil måske ikke lige i år, men i løbet af de kommende år få en julegave fra Folketinget i form af tilbagebetalt boligskat.
Nu bor jeg selv i et af de områder i landet, der er allerhårdest ramt, og jeg skal hilse fra mine naboer og alle mine venner og sige fra os alle, at vi glæder os rigtig meget.
I forhold til nogle af de kommentarer, som Dansk Folkepartis ordfører havde, vil jeg blot tilføje, at vi i hvert fald i Radikale Venstre er fortalere for aftalen om nulskatteordningen.
Det er jo en delaftale, vi bakker varmt op omkring.
I det hele taget støtter vi det her lovforslag, og vi glæder os som sagt rigtig meget til udmøntningen.
Louise Schack Elholm (V), 2019-11-28:
Tak for ordet.
Som den foregående ordfører sagde, er det her en opfølgning på forliget om en nyt ejendomsværdisystem, som blev indgået i 2016 mellem den regering, der sad dengang, altså Venstre, og Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance, Det Radikale Venstre og Det Konservative Folkeparti, og som skulle sikre rammerne for udvikling af et nyt ejendomsvurderingssystem, så ejendomsejerne kunne få bedre og mere retvisende vurderinger.
Der havde jo været meget kritik af de ejendomsvurderinger, der var, og derfor var det nødvendigt at finde en løsning på, hvordan vi fik nogle retvisende ejendomsvurderinger.
Nu, hvor vi nærmer os det tidspunkt, hvor det rent faktisk skal til at virke, kan man så se, at der er nogle ting, der skal rettes til, før ejendomsvurderingssystemet kommer til at virke, og det er jo det, der er konsekvensen af det her lovforslag.
Så det er en række forskellige tekniske ændringer i ejendomsvurderingsloven, som skal gøre, at vi får et it-system, der kan fungere, og får de her ejendomsvurderinger til at køre ordentligt.
Det er af utrolig stor vigtighed for danskerne, at de kan få nogle retvisende ejendomsvurderinger, og at vi kan regne med dem, der kommer.
Og derfor synes jeg, det er utrolig vigtigt, at vi får brugt rigtig meget energi på at få lavet et godt ejendomsvurderingssystem.
Så derfor synes vi jo, det er rigtig positivt.
Derudover er der også en udmøntning af den aftale, der handler om behandling af de såkaldte nulskattesager.
For dem, der måske ikke ved det, kan jeg oplyse, at nulskattesagerne er en mængde sager, som man har opdaget, hvor der er boligejere, som enten ikke har betalt grundskyld eller ikke har betalt ejendomsværdiskat i en årrække.
Det har kammeradvokaten undersøgt og mener så, at folk er forpligtet til at betale grundskyld 3 år tilbage, betale ejendomsværdiskat 10 år tilbage, men betale renter tilbage for 3 år.
Det giver også mening, at det er ensartede regler, uanset hvad det er for en skat, vi snakker om, for det var lidt inkonsistent med de 10 år.
Så det synes vi er en rigtig positiv løsning.
Grunden til, at man ikke har opdaget det tidligere, er jo, at skattevæsenet ikke har haft styr på sagerne – man har ikke haft styr på, at folk ikke har betalt grundskyld eller ejendomsværdiskat.
Og der har faktisk været sager med folk, der har kontaktet skattevæsenet og gjort opmærksom på, at det har de ikke betalt, og det er der ikke bliver reageret på.
Og det er selvfølgelig utilfredsstillende, at man så bagefter kommer med en stor regning til dem.
Derfor er der også lavet en undtagelse, der siger, at kan du bevise, at du har haft fat i skattevæsenet og har gjort dem opmærksom på, at der er et problem, så har du sådan set handlet i god tro, og så skal du ikke opkræves bagudrettet, men kun fremadrettet.
Så vi synes, det er en rigtig god løsning, der er på 0-skattesagerne her, og på den baggrund kan jeg sige, at Venstre støtter lovforslaget.
Troels Ravn (S), 2019-11-28:
Tak for det.
Lovforslaget, vi behandler her, relaterer sig til det forlig, som den daværende regering indgik med et bredt flertal i Folketinget om et nyt ejendomsvurderingssystem.
Formålet med forliget var at sikre, at ejendomsejerne kan få bedre og mere retvisende vurderinger, og at tilliden til de offentlige ejendomsvurderinger kan genoprettes.
Vi synes, det er meget positivt, at der dengang kunne indgås en bred aftale om først et nyt ejendomsvurderingssystem og siden om fremtidens boligbeskatning.
For med aftalen opnås der generelt en forudsigelighed og en tryghed for boligejerne i forhold til deres boligskat.
I en årrække har der jo været fejlagtige ejendomsvurderinger, og de borgere, der har betalt for meget i grundskyld, får nu deres penge tilbage.
Og det er typisk uden for de største byer, at det vil være tilfældet.
I den forbindelse blev der også indført en ny ejendomsvurderingslov, der trådte i kraft sidste år, men i forbindelse med udviklingen af det nye ejendomsvurderingssystem er der opstået et behov for tilpasninger af lovgivningen, så administrationen klart afspejler lovgivningen vedrørende de nye ejendomsvurderinger.
Lovforslaget udmønter desuden en politisk forståelse fra november 2019 mellem et bredt flertal i Folketinget om de såkaldte nulskattesager, så boligejere i sagskomplekset, der har betalt for lidt i ejendomsværdiskat, kun skal efteropkræves for de seneste 3 år – dog med den væsentlige undtagelse, at der ikke skal ske efteropkrævning i de tilfælde, hvor ejerne kan dokumentere at have gjort opmærksom på fejlen.
Herudover foreslås det at forenkle skattereglerne ved at indføre samtidighed mellem beskatningsgrundlaget for ejendomsværdiskat og grundskyld.
I dag danner ejendomsvurderingerne i et givent år grundlaget for ejendomsværdiskat i det samme år og grundskylden i året efter.
Samtidighed vil indebære, at både ejendomsværdiskat og grundskyld betales på grundlag af ejendomsvurderingen for det foregående år, samt at ejendomsværdiskatten i langt højere grad vil kunne opkræves på grundlag af en ejendomsvurdering, der er kendt af ejendomsejeren, og det vil skabe bedre gennemsigtighed og overskuelighed for ejendomsejeren.
Så alt i alt er lovforslaget et solidt skridt på vejen mod en genopretning af skatteområdet, som et bredt flertal i Folketinget er blevet enige om, og det siger derfor sig selv, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget.