runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Rabjerg Madsen (S), 2024-12-11:
Ordføreren er jo kendt for at tale relativt direkte om tingene.
Det sætter jeg egentlig pris på, men her har vi et svar, som er meget ukonkret.
Det bliver noget med, at vi i højere grad skal finde en eller anden form for realisme, og at vi skal finde en naturlig position.
Det, som Dansk Folkeparti har foreslået, er jo bare råt for usødet at skære i støtten til Ukraine, altså bruge færre penge på Ukraine.
Det vil svække den ukrainske kampkraft, og det er det modsatte af, hvad regeringen vil.
Vi vil gerne støtte Ukraine, sådan at Ukraine kan kæmpe imod russerne, og det gør vi også af hensyn til danskernes sikkerhed.
Hvordan kan man påstå, at det er at tage vare også på danskernes sikkerhed, at man vil skrue kraftigt ned for vores bidrag til Ukraine?
Peter Kofod (DF), 2024-12-11:
Jamen hvad skal den her krig koste, hr. Christian Rabjerg Madsen?
Vi ved godt, hvad den har kostet, for det får vi en gang imellem opgørelser af.
Men hvornår stopper det her?
Altså, er det her en regering, der har tænkt sig, at krigen skal være lige så dyr en gang mere?
Skal vi spytte 50-60 mia. kr. mere i kassen, samtidig med at vi kan se, at store europæiske lande, bl.a. Tyskland, fuldstændig frasiger sig sit ansvar?
Skal vi så sidde som et lille land med 5,5 millioner indbyggere og sige: Det er ligemeget, selv om der godt nok kommet en ny administration i USA, som kommer til at lægge en ny linje.
Skal vi så bare isolere os fra verden?
Altså, der er ikke nogen her, der flager med det hvide flag, overhovedet.
Tværtimod har vi jo som del af vores udmelding sagt, at hvis man kan finde en eller anden form for fred – det bliver ikke her i København, at vi kommer til at træffe den beslutning; det vil i høj grad være i Washington, D.C., måske i Bruxelles i NATO-hovedkvarteret og i andre hovedstæder – så vil vores linje være, at NATO selvfølgelig skal give en sikkerhedsgaranti den anden vej til Ukraine.
Så der er ikke noget hvidt flag her, overhovedet.
Jeg vil bare lige sige til det her med den her blå musketered, at vi sådan set også godt kunne give hr. Benny Engelbrecht en tur mere på talerstolen og høre om, hvor meget musketered der er i rød blok om alt lige fra overførselsindkomster til grøn omstilling, og jeg ved ikke, hvad andre partier har haft travlt med med Socialdemokratiet i dag.
Jeg tror også, at de hører, hvad jeg siger.
Jens Joel (S), 2024-12-11:
Vi skal jo netop ikke isolere os fra verden, vi skal jo netop se, hvad det er, der foregår i Ukraine, og at det, der foregår i Ukraine, også handler om danskernes sikkerhed.
Det er jo derfor, vi undrer os over det.
Hvis man nu – det skal man ikke – bare gjorde det her til taktik, kunne man jo spørge, hvad vi får ud af det.
Ja, vi får præcis det ud af det, at den frihedskamp, de kæmper i Ukraine, også er vores frihedskamp, og i den situation er det svært for os at forstå, hvorfor Dansk Folkeparti jo faktisk serverer en udløbsdato, altså ikke dato en , men siger: Vi kommer ikke til at blive ved med at støtte.
Det er da en invitation til, at Putin i hvert fald ikke stopper krigen, og det er jo ham, der skal stoppe den.
Peter Kofod (DF), 2024-12-11:
Så fortæl mig, hvad der sker i Berlin, fortæl mig, hvad der sker i Paris, fortæl mig, hvad der sker i de store landes hovedstæder i Europa.
Der har man jo allerede sagt, at vi er nødt til at finde en ny gearing på det her.
Det eneste sted, man ikke accepterer den her logik, er i Danmark og ganske få andre små lande, hvor man fuldstændig isolerer sig fra det, der er realiteten.
Og realiteten er, at den ukrainske præsident siger: Nu er vi nødt til at finde på et andet spor.
Danmark kommer da til at følge det amerikanske lederskab i det her spørgsmål, uanset hvor enig eller uenig man så er med Washington.
Forestiller man sig fra Socialdemokratiets side, at Vesteuropa skal føre krigen videre uden USA og uden Storbritannien i en situation, hvor Frankrig og Tyskland melder pas?
Det kommer ikke til at ske!
Jens Joel (S), 2024-12-11:
Nej, det internationale samfund skal jo netop ikke melde pas.
Nu siger ordføreren selv »den ukrainske præsident siger«.
Ja, den ukrainske præsident er jo den eneste, som man bør lytte til i den situation, men vi andre skal da ikke underløbe den ukrainske præsident og begynde at sige, at vi ikke er sikre på, at vi vil støtte den frihedskamp, de kæmper, også på vegne af os.
Vi skal stå last og brast med Ukraine.
Så er det Ukraine, der forhandler, hvis de har lyst til at forhandle, ingen andre, heller ikke Dansk Folkeparti, fordi man synes, at det er taktisk.
Peter Kofod (DF), 2024-12-11:
Prøv at høre her.
Vi har stemt ja til aktstykker, vi har sendt penge af sted, vi har sendt våben af sted, vi har tømt vores forsvar for at sende ting af sted.
Det er et samlet Folketing, der har stået fuldstændig bag her.
Nu er situationen imidlertid den, at de andre europæiske lande melder pas på det her.
Så kan man godt vælge bare at sige, at vi skal fortsætte.
Vil Socialdemokratiet bare fortsætte det her?
Hvad kunne i virkeligheden være den socialdemokratiske pris?
Det her må jo naturligt finde et leje, hvor vi kan håndtere det her spørgsmål.
Benny Engelbrecht (S), 2024-12-11:
Det er jo ret tydeligt, at den såkaldte musketered, der har været blandt fire blå partier i hvert fald på det her punkt, på ingen som helst måde – på ingen som helst måde – holder vand.
At Peter Kofod nu står her og insinuerer, at vi nærmest skulle være klar til at sælge vores frihed, og står med det hvide flag og er klar til at overgive sig, er dog en utrolig svaghed.
Har hr. Peter Kofod ikke læst, hvad der skete for Chamberlain i 1938?
Har hr. Peter Kofod ikke læst den udmærkede leder, der er i dagbladet JydskeVestkysten i dag?
Bjørn Brandenborg (S), 2024-12-11:
Jeg kan måske til ordførerens store overraskelse afsløre, at der ikke er nogen svømmehaller på Langeland.
Der er det tørsvømning eller en tur ud til vandkanten, ud til stranden, som der jo heldigvis også er meget af, men der er ikke nogen svømmehaller.
Så i forhold til det vinder ordførerens kommune også.
Jeg kan forstå, at den store skurk i det her er udligningen, der forsøger at skabe en nogenlunde god velfærd i hele landet, og at det er det, der er det store problem, eller at man giver flere penge til den nære velfærd, som vi har gjort med kommuneaftalen.
Men kunne ordføreren så ikke bare slutte af med at give et enkelt bud på, hvad Liberal Alliance tænker man så kunne gøre for at skabe et godt velfærdssamfund i hele landet?
Hvad er Liberal Alliance og ordførerens bud?
Ole Birk Olesen (LA), 2024-12-11:
Først vil jeg gerne sætte spørgsmålstegn ved hr. Bjørn Brandenborgs påstand om, at f.eks. velfærden på Langeland er dårligere end i København.
Jeg skulle tage meget fejl, hvis der ikke er flere idrætshaller og svømmehaller pr. barn på Langeland, end der er i København.
Jeg skulle tage meget fejl, hvis der ikke er flere børn i skoleklasserne i København, end der er på Langeland.
Der er rigtig meget i udligning i dette land, men hver gang vi får en ny socialdemokratisk regering eller en ny Venstreregering, lader man, som om der slet ikke er noget udligning i det her land, og opfinder så en ordning, så der bliver lavet mere udligning, som tilfældigvis skal komme kommuner til gavn, som har socialdemokratiske borgmestre og Venstreborgmestre.
Det er hele tiden under påskud af, at det er, fordi man vil nogle kommuner det bedre, og med påstanden om, at der ikke findes nogen udligningsordning i Danmark, gør man altid sådan med udligningsordningerne, at der kommer mere og mere overførsel fra nogle egne af landet, hvor der ikke er socialdemokratiske borgmestre og Venstreborgmestre, til nogle egne af landet, hvor der er socialdemokratiske borgmestre og Venstreborgmestre.
Og det vil vi bare ikke være med til.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-12-11:
De blå partier foreslog, der skulle skæres ned med 1.900 mennesker ekstra i det statslige bureaukrati ud af de ca. 100.000 mennesker, som beskæftiger sig med administration.
Vi foreslog, at der skulle skæres ned med 1.900 mere.
Det blev hældt fuldstændig ned ad brættet, og vi fik at vide, at det var useriøst, og vi har også den socialdemokratiske ordfører, hr. Benny Engelbrecht, som nu gentagne gange har stået og løjet fra talerstolen om, at vi ikke kom med nogen konkrete bud på, hvor man kunne skære nogle.
Det gjorde vi.
Man kunne skære i Forsvarsministeriets Materiel- og Indkøbsstyrelse, man kunne skære i skattevæsenet, og man kunne skære i Erhvervsministeriet, hvor de sidder på femte år og behandler coronapakker – konkrete forslag, som vi bragte ind, og som gentagne gange blev nævnt under forhandlingerne.
Men er det også for Venstre for ambitiøst at fjerne 1.900 administratorer i staten?
Hans Andersen (V), 2024-12-11:
Nu begynder vi med 1.000, og selv de 1.000 statsligt ansatte, som vi nu reducerer med som følge af opgavebortfald, har jo afstedkommet mange diskussioner rundtomkring, også diskussioner rejst af medlemmer af Det Konservative Folkeparti, som var bekymrede for, om man nu også kunne det.
Så vil Venstre gerne sige: Vi er ikke færdige; vi er ikke færdige med at reducere i antallet af statsligt ansatte.
Men at komme i november måned og sige, at man så vil reducere med yderligere 1.900 om 2 måneder, er jo ikke realistisk, det er jo ikke seriøst.
Vi vil gerne være med til at drøfte det, og vi skal have nedbragt antallet af statsligt ansatte, ingen tvivl om det, men det er jo ikke realistisk.
Det er jo ikke måden, vi kan arbejde på.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-12-11:
Så Venstre mener, at 1.900 er alt for ambitiøst.
Vi synes jo, det er trist, at bureaukratiet vokser og vokser og vokser.
Når vi har foreslået 1.900, så vi fjerner i alt 2.900, er det jo, fordi vi så vil gå tilbage til det niveau af statslige bureaukrater, der var, da Venstre trådte ind i regeringen.
Kan Venstre virkelig være tilfredse med, at mens Venstre har siddet i regering, er der kommet 2.900 ekstra i det statslige bureaukrati?
Er det også en del af Venstres julekalender?
Er det pakke nr. 18 – 2.900 ekstra bureaukrater?
Hans Andersen (V), 2024-12-11:
Undskyld, så tror jeg faktisk ikke, ordføreren helt lyttede til, hvad jeg sagde.
Jeg sagde, at vi skal videre ad den vej, men det kræver hårdt, seriøst arbejde.
Nu reducerer vi med 1.000 statsligt ansatte.
Det er faktisk en stor opgave og har været svært, og så skal vi videre.
Vi skal reducere yderligere.
Vi er blevet for mange.
Men at sige i november måned, at vi lige tager 1.900 ekstra pr. 1. januar, er jo ikke seriøst eller ordentlig politik.
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-11:
Jeg vil gerne sige tillykke til Venstre.
De behøver ikke at være så mavesure derovre på den blå side, for det er jo imponerende, hvad Venstre har opnået med den her kalender – jeg har også selv fået en og er kommet til at spise forud.
Det er imponerende, og uligheden har igen slået rekord i den seneste måling.
Tillykke med det – tillykke med god borgerlig politik.
Det, der må undre mest, er jo, at det er en socialdemokratisk ledet regering, som gennemfører den her politik.
Hvad er der til dem i Venstres julekalender?
Hans Andersen (V), 2024-12-11:
I det kommende år giver vi jo sammen med Enhedslisten en ældrecheck på 4.800 kr. til de økonomisk dårligt stillede pensionister.
Det synes vi er en god økonomisk håndsrækning til pensionister, der er økonomisk hårdt stillet.
Vi har også det, at vi arbejder på at sikre, at inflationen fortsat udvikler sig fornuftigt, omkring 2 pct.
Det er også med til at sikre, at pensionister næste år får et løft af deres købekraft.
Og så løfter vi jo, som jeg også tidligere nævnte, velfærden generelt, både i kommuner og regioner, således at bl.a. sundhedsvæsenet og ældreplejen kan blive endnu bedre.
Så jeg synes sådan set, at vi samlet set har formuleret forslag, der gør, at man, hvis man er pensionist og benytter sig af offentlig service, sådan set går en bedre fremtid i møde.
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-11:
De folkepensionister, der kun modtager folkepensionen og ATP, er vi med til at løfte, og det er rigtig, rigtig godt.
Tak til Venstre for at være med til det.
Men så er der det store flertal af folkepensionister, og mange af dem er meget pressede.
Alle de mennesker er blevet hægtet af, fordi inflationen er gået hurtigere end reguleringen af ydelserne.
Synes ordføreren, at vi kan være det bekendt?
Altså, når det går godt for os alle sammen, efterlader vi flere millioner danskere eller i hvert fald et pænt stykke over en million danskere på perronen på den måde, mens der er råd til at give skattelettelser til LEGO-familiens hovedrige arvinger.
Hans Andersen (V), 2024-12-11:
Jeg synes, vi havde nogle gode drøftelser, men vi spurgte jo også, om vi kunne få en prioritering af de nu samlede ti forslag.
Det skete jo ikke, og det kan også være svært, hvis man er fire partier, at skulle prioritere.
Det skete ikke, og derfor beklager jeg det, for jeg havde gerne set, at samtlige fire blå partier var med i en finanslovsaftale.
Men det er jo svært, når vi ikke ligesom kan få ud af de blå partier, hvilke ønsker der er vigtigst.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-12-11:
Regeringen kan vælge de ønsker, som regeringen er villig til at imødekomme.
Regeringen kan få lov til at prioritere mellem vores ønsker.
Vi skal bare have nok samlet set til, at vi er tilfredse, og så kan regeringen vælge, hvad det skal være.
Det var en smørrebrødsseddel til regeringen, hvor regeringen kunne sætte sine krydser.
Men det var jo helt klart i lokalet – og alle de politiske kommentatorer har også skrevet det – at regeringen med Venstre ikke ønskede at forhandle med de fire blå partier; man ønskede at forhandle med SF og Radikale.
Benny Engelbrecht (S), 2024-12-11:
Altså, der skal findes en løsning inden 2030, hvor Folketinget næste gang skal tage stilling til den indeksering, som er en del af velfærdsaftalen fra 2006.
Så der er jo god tid til det.
Som sagt har der været en ret god debat om det i går, og jeg synes måske også, at det bare er meget tankevækkende, at man, efter at en stribe af udmærkede ordførere fra Danmarksdemokraterne har stillet spørgsmål om offentligt ansatte, nu synes, at man hellere må skifte spor, fordi man tilsyneladende ikke selv har særlig gode svar på det.
Det er lidt interessant.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-11:
Tak for ordet, og tak for talen.
Hr. Hans Andersen siger, at han har lavet borgerlige resultater, men det, vi behandler i dag, er jo en finanslov, hvor der er lavet en aftale med venstrefløjen, altså med SF og Radikale.
Det er en aftale, hvor man bl.a. sender flere penge til Afrika og giver penge til unge arbejdsløse, som nu skal have kulturoplevelser – underforstået, at hvis man bare får lov til at se på nogle kunstmalerier, skal man nok komme i arbejde.
Det er der altså ikke ret meget borgerligt i.
Så er det, at jeg kommer til at tænke på, hvad det er i de blå partiers forhandlingsoplæg, som Venstre ikke kunne se sig i.
Var det sænkningen af tinglysningsafgiften for de første 500.000 kr. af et huskøb?
Eller var det annulleringen af besparelsen på forsvarsudgifterne?
Altså, hvad var det, som gjorde, at Venstre tænkte, at det da er langt bedre at lave en aftale med SF, for så får man flere borgerlige resultater, end man ville få, hvis man samarbejdede med os fire borgerlige partier i stedet for?
Hans Andersen (V), 2024-12-11:
Jeg er stolt af, at vi har en meget, meget høj beskæftigelse.
Det sikrer jo også, at der bliver skabt velstand og dermed også mulighederne for at løfte vores velfærd, og det gør vi både i kommuner og regioner.
Så sikrer vi jo sådan set også med vores finanspolitik, at vi holder inflationen nede på et fornuftigt niveau.
Det skaber altså faktisk også i de kommende år, hvor der bliver reguleret med historisk højt niveau for pensionisterne, en bedre købekraft derude.
Så vil jeg da gerne drøfte med Enhedslisten, hvad vi i øvrigt kan gøre, men udfordringen er jo, at Enhedslisten inden for en ramme af 500 mio. kr. kommer og foreslår at bruge 8 mia. kr. ekstra.
Det hænger jo ikke sammen.
Udfordringen, som jeg ser det, var, at der manglede en prioritering af de pågældende forslag, og at der var afsat en ramme på 500 mio. kr., og at der i relation til det, altså i forhold til forslagets størrelse, så også manglede en realisme, i forhold til hvad der var af råderum at forhandle om.
Så derfor lykkedes det ikke at nå til enighed, og det beklager jeg, men sådan må det jo være en gang imellem.
Det hang ikke sammen.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-11:
Vores oplæg var sådan set overfinansieret med 800 mio. kr.
Der var rigtignok en forhandlingsreserve på 0,5 mia. kr. I forhold til regeringsreserven har man så valgt selv at sige: Vi har lige en tredobling til os selv i regeringen, som vi kan fordele hen over året.
Der sagde vi, at man måske godt kunne tage noget af det.
Man kunne have deltagerbetaling på danskundervisning og være lidt mere ambitiøs i forhold til at fyre nogle statslige ansatte.
Så der er jo masser af finansiering.
Men selv hvis man så ikke gjorde det hele, kunne måske man stadig væk give en akutpakke til kriminalforsorgen og fjerne tinglysningsafgiften og ikke engang være på halvdelen af det beløb.
Så hvorfor var det, at man ikke gerne ville imødekomme os med halvdelen, men at man syntes, det var sjovere at lave politik med SF og give penge til arbejdsløse, der kan komme på kunstmuseum, i stedet for?
Hans Andersen (V), 2024-12-11:
Når ordføreren nævner det her med overfinansiering, stiller jeg bare stille og roligt spørgsmål ved det, for jeg deler ikke vurderingen af, at det er overfinansieret.
Altså, at man allerede nu går om bord i regeringsreserven, er ikke klogt og fornuftigt.
Og det er ikke realistisk at sige, at ud over de 1.000 statslige ansatte, som vi i regeringen reducerer med til næste år, så tager vi i øvrigt lige 1.900 mere, uden at anvise konkrete steder, hvor de kan fjernes.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-12-11:
Hr. Hans Andersen udnyttede vist ikke sine 10 minutters taletid, og alligevel – i den korte taletid, som hr. Hans Andersen havde – talte han mest om ting, der ikke er i finanslovsforslaget.
Det forstår jeg godt, for der er ikke særlig meget i det finanslovsforslag, som er værd at prale af, hvis man er Venstremand.
Måske kunne der have været noget mere, hvis man havde forhandlet med nogle blå partier om at gøre finansloven mere borgerlig.
Det trak selvfølgelig finanslovsforslaget i en rød retning i stedet for i en blå retning med de blå partier.
Hvorfor var Venstre indforstået med den taktik, at man skulle forhandle rødt i stedet for at forhandle blåt?
Hans Andersen (V), 2024-12-11:
Nu bliver det lidt en gentagelse, men som jeg svarede den tidligere ordfører, synes jeg, at der manglede en klar prioritering fra de fire blå partier.
Der var først fem ønsker, så var der ti ønsker skråstreg forslag, men der var jo ikke en klar prioritering af, hvad det vigtigste var, som i øvrigt kunne rummes inden for den forhandlingsreserve på 500 mio. kr., der var sat af.
Derfor var det svært at mødes, for det var ikke realistisk.
Der var ikke konkrete bud på, hvad det var, der var vigtigst for de blå partier.
Det beklager jeg, for jeg så da gerne, at der var et eller flere eller alle fire blå partier, der havde været med i en finanslovsaftale.
Det så jeg gerne.
Men det er bare svært at mødes, når der ikke er en klar prioritering fra de fire blå partiers side.
Peter Kofod (DF), 2024-12-11:
Tak for det.
Jeg er meget bekymret over væksten i antallet af statslige administratorer på, alt efter hvilke analyser man vil kigge på, et eller andet sted mellem 12.000 og 16.000.
Og det bekymrer mig sådan set rigtig meget, også fordi de politiske ambitioner og målsætninger har været nogle helt andre, men den her vækst er bare sket.
Det kunne Berlingske dokumentere her for nogle dage siden, altså at det her bare er en udvikling, der er løbet fuldstændig løbsk, hvor den ene bureaukrat ansætter den anden.
Derfor var jeg jo meget glad for, at vi i den blå lejr, blandt de fire blå partier, kunne være enige om, at vi skulle have nogle højere målsætninger for det her end det, regeringen var nået frem til.
Og det er jo mærkeligt at sidde dér fire blå og egentlig mangle ét familiemedlem, nemlig Venstre, som har sat sig over ved et helt andet bord.
Hans Andersen (V), 2024-12-11:
Vi har også i arbejdet med at udmønte de 1.000 statslige arbejdspladser, der skal væk, arbejdet for, at flertallet af dem også bliver i hovedstadsområdet, altså i forhold til at der skal være færre.
Så vi er sådan set enige i, at det er den vej, vi skal gå.
Men samlet set lytter jeg mig til, at ordføreren sådan set deler Venstres ambition om, at vi skal videre, og at de 1.000 er ikke nok.
Camilla Fabricius (S), 2024-12-11:
Tak for det.
Ordførerens parti indgik i en gruppe af partier, som kom til finanslovsforhandlingerne med et fælleskrav.
Kan ordføreren hjælpe mig med at pege på det parti, der stillede sig i spidsen for den sammenslutning?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-11:
Undskyld, jeg hørte ikke spørgsmålet.
Kan man nævne det igen?
Jeg fik ikke lige fat i det.
Camilla Fabricius (S), 2024-12-11:
Det vil jeg gerne.
Kan ordføreren hjælpe mig med at pege på det parti, der stillede sig i spidsen for den sammenslutning?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-11:
Undskyld.
Nu hørte jeg spørgsmålet.
Jeg beklager, at jeg ikke hørte det første gang.
Der var sådan set ikke noget parti, der var i spidsen for det.
Vi er fire partier, der aftalte at gå sammen og lave et fælles forhandlingsoplæg.
Vi fandt udelukkende punkter, som vi alle sammen kunne stå inde for, så der var ikke punkter i det her oplæg, hvor man kunne sige, at det var Liberal Alliances forslag eller det var Danmarksdemokraternes forslag.
Det var alt sammen politik, som vi alle sammen kunne stå inde for, og som vi synes var gode tiltag, både på finansieringssiden og sådan set også på udgiftssiden.
Så der var ikke noget parti, hvor man kunne sige, at det var dem, der stod i spidsen for at lave det her forhandlingsoplæg.
Camilla Fabricius (S), 2024-12-11:
Jeg kan også godt forstå, at ordføreren er glad for det blå samarbejde i forbindelse med finanslovsforhandlingerne for 2025, men situationen er nu engang sådan, at der kun kan være én statsminister.
Kan ordføreren så hjælpe mig med at identificere, hvem man peger på til hvervet som statsministerkandidat?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-11:
Jeg har jo lagt mærke til, at det er en diskussion, der fylder rigtig meget ved Socialdemokratiet, men helt ærligt, er der nogen, der ved, hvem f.eks. Venstre peger på?
Eller hvem peger SF på?
Jeg er med på, at Socialdemokrater altid peger på sig selv; det ligger i jeres natur.
Men jeg går da ikke ud fra, at Venstre peger på en socialdemokratisk statsminister.
Peger de på sig selv?
Det ved man jo heller ikke.
Så er det ikke lidt frisk, at man lige kræver af os fire partier, at vi i hvert fald skal vide, hvem det er?
Alle andre partier på nær Socialdemokratiet ved ikke, hvor de peger henad.
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-11:
Det, der bragte mig til mikrofonen, var den her påstand om den her historisk store offentlige vækst og alt det her.
Jeg vil gerne have ordføreren til at bekræfte, at andelen af danskere, der er ansat i det offentlige over for f.eks. i det private, er lavere end i mange år, og at antallet af timer pr. borger, som leverer til vores velfærd, er lavere end i mange år.
Nu fremhævede ordføreren selv Helle Thorning-Schmidt.
Da var der så lave budgetter, at kommunerne i de 10 år, der er gået efter det, har lidt og har måttet skære ned i den borgernære velfærd, ikke mindst til ældre mennesker, som f.eks. kun kan komme i bad en gang hver anden uge eller skal ligge i, undskyld udtrykket, uringennemvædede lagner, fordi de ikke får den hjælp, de skal have.
Og det er ikke mindst i de landdistrikter, som Danmarksdemokraterne i hvert fald giver sig ud for at repræsentere.
Så jeg troede egentlig, at Danmarksdemokraterne i modsætning til f.eks. Liberal Alliance var sådan et velfærdsorienteret parti, så jeg kan ikke forstå den her inderlige modvilje mod, at der i hvert fald nu bliver taget nogle små skridt til at få rettet op efter det enorme hul, der er gravet i vores velfærd, siden Helle Thorning-Schmidt var statsminister.