Peter Skaarup (DF), 2022-04-19:
Mange tak for det.
Vi sambehandler i dag to forslag, nemlig et, der hedder B 115, og et, der hedder B 119.
Det er forslag fra henholdsvis SF og De Radikale.
Hvis vi først tager det fra SF, er det et forslag, der har været fremsat før, og som det også har været nævnt før fra Dansk Folkepartis side, kan vi ikke umiddelbart se behovet for at skærpe lovgivningen yderligere på det område.
Der er allerede lovgivning, og i Danmark må vi jo ikke diskriminere.
Det er vores lovgivning også indrettet efter.
Og useriøs forskelsbehandling på vej ind ad døren til en natklub eller en café er jo ikke i orden.
Men derfra og så til at være tilhænger af at tvinge – det er jo det, SF vil – bevillingsnævnene til at lægge vægt på Ligebehandlingsnævnets afgørelser i sager om diskrimination, når de behandler ansøgninger om alkoholbevillinger, er der et stykke vej, for det kan i virkeligheden betyde, at en natklub eller en café, eller hvad det nu er, vil miste sit levegrundlag, hvis de bliver anklaget på den måde, som det nævnes i forslaget.
Man kan altid diskutere, om størrelsen på kompensation for diskrimination er den rigtige, eller om niveauet skal reguleres.
Men overordnet set
er det jo op til ejeren af en natklub, hvem han eller hun vil lukke ind.
Og hvis man oplever at blive afvist og mener, at der er tale om usaglig diskrimination, kan man klage over det.
Og sådan skal det selvfølgelig også være.
Så lovgivningen, klagemulighederne og kompensationsordningerne har vi sådan set allerede i dag.
Så i Dansk Folkeparti ser vi ikke et stort behov for at lægge flere bånd på en branche, der i øvrigt i de seneste år på grund af corona har kæmpet hårdt og måske hårdere end de fleste for at overleve.
Derfor støtter DF ikke det forslag, der kommer fra SF.
Når man så ser på det, der er kommet fra De Radikale, er der egentlig en del lighedspunkter.
Jeg hæfter mig ved, at De Radikale ser ud til at ville have det sådan, at det skal gå ud over alkoholbevillingen, endnu inden sagen er afgjort ved domstolene.
Sådan forstår jeg forslaget.
Der kan man så læse sig til, at det skal koste en virksomhed alkoholbevillingen, hvis en sag har været behandlet af politiet eller Ligebehandlingsnævnet.
Hvis det er rigtigt, at det skal være sådan, at man mister sin alkoholbevilling, allerede inden sagen er afgjort ved domstolene, synes vi da nok, at der er et retssikkerhedsmæssigt problem for ejeren af den virksomhed, det handler om.
Man må forstå det forslag sådan, at hvis blot en person har kontaktet politiet og har sagt, at vedkommende er blevet diskrimineret ved at blive nægtet adgang, skal det koste alkoholbevillingen.
Jeg spørger: Er det sådan, det skal forstås?
For så synes jeg, det er meget vidtgående.
Og hvis det er sådan, det skal forstås, fristes man til at spørge: Hvor er retssikkerheden henne?
Som jeg nævnte før, er der allerede i dag nogle muligheder for at klage og for at få kompensation, hvilket signalerer, at man ikke accepterer useriøs forskelsbehandling eller diskrimination i Danmark.
Men at lægge op til, at det skal koste hele eksistensgrundlaget for en virksomhed, at politiet behandler en sag om diskrimination, synes at være forholdsvis grundløst.
Så jeg synes, at vi bevæger os ud på ret tynd is rent retssikkerhedsmæssigt, hvis det er sådan, som jeg har nævnt her.
Derfor kan Dansk Folkeparti heller ikke støtte det forslag.
Der er
samlet set rigtig god brug for initiativer over for de dårlige ting, der foregår i nattelivet.
Vi behandler også et lignende forslag på fredag, som regeringen har fremsat.
Noget af det synes at være symbollovgivning, men der er dog også positive tendenser i det, men det vender vi tilbage til i forbindelse med behandlingen af det forslag.
Så samlet set er det tommelfingeren nedad.
Jeg forstår udmærket de gode intentioner, som man kan have med sådan nogle forslag, men det skal jo også kunne virke i praksis for dem, det omhandler.