runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Jensen (S), 2021-04-22:
Nej, udgangspunktet for Socialdemokratiet er, at vi, som jeg også sagde indledningsvis, er enige med Nye Borgerlige i, at det er vigtigt, at vi har vækst i vores samfund.
Det er jo også den måde, vi tilrettelægger den økonomiske politik på.
Den skal være med til at understøtte, at vores virksomheder kan vækste, og at vi kan skabe den velstand, der skal til, for at vi kan finansiere vores velfærdssamfund.
Men det er klart, at vi ikke alene kan binde os op på et rigidt bnp-mål.
Spørgeren har jo ret i, at vi har andre hensyn at tage, herunder at vi skal finansiere det velfærdssamfund, som vi gerne vil have.
Det tror jeg også at befolkningen har en forventning om.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-22:
Det er bare interessant, for når vi tager debatten med socialdemokraterne om, at Socialdemokratiets politik på nogle stræk forhindrer, at vi kan have et så velstående samfund, som vi gerne vil have, plejer man at sige, at det overhovedet ikke passer, og at der ikke er noget modsætningsforhold mellem høj vækst og socialdemokratisk omfordelingspolitik.
Men jeg er glad for, at hr. Mogens Jensen i det mindste kan sige sandheden om, at det kommer med en pris at føre socialdemokratisk omfordelingspolitik, at få Arne ud af arbejdsmarkedet og sådan nogle ting, og den pris er, at vi ikke bliver et så velstående samfund, som vi kunne have været.
Mogens Jensen (S), 2021-04-22:
Det er jeg jo ikke enig med spørgeren i.
Som jeg også sagde indledningsvis, handler det også om, at vi investerer i den offentlige sektor for at sikre forskning, uddannelse af arbejdskraft, og hvad der nu ellers skal til, for at vores virksomheder rent faktisk har de bedste forudsætninger for at vækste.
Så på den måde er det at have høj vækst og det at have et stærkt velfærdssamfund ikke hinandens modsætninger.
René Christensen (DF), 2021-04-22:
Tak for det.
Det var egentlig ikke, fordi jeg ville have spurgt ordføreren om noget, men det kommer med en pris, hvis man vil have et velfærdssamfund.
Nye Borgerlige har jo sagt fra Folketingets talerstol, at man vil spare 100 mia. kr. på de offentlige udgifter, og at det kan man gøre ret hurtigt.
Kunne ordføreren ikke bekræfte, at det også kommer med en pris, hvis man ikke har et velfærdssamfund, der holder hånden under dem, som har det svært; det kommer også med en pris, hvis man ikke har lige adgang til sundhed; det kommer også med en pris, hvis man eksempelvis nedlægger jobcentrene og nedlægger alle de her funktioner; det kommer også med en pris, hvis man eksempelvis fjerner su'en og der er færre, der uddanner sig?
Der er også en pris at betale for Danmark, hvis man ikke har et velfærdssamfund.
Mogens Jensen (S), 2021-04-22:
Der må man jo have respekt for, at der er partier, som ønsker en anden samfundsmodel end den, vi har i Danmark.
Vi har jo et stærkt funderet velfærdssamfund, der spænder et stærkt sikkerhedsnet ud og tager hånd om de svageste i vores samfund, og som jo ikke bygger på de modeller, som jeg meget oplever at Nye Borgerlige ønsker at indføre, hvor det i højere grad tager udgangspunkt i, at den enkelte er sin egen lykkes smed.
Der har vi mere et stærkt fællesskabsbaseret velfærdssamfund i Danmark, og det synes jeg at vi skal være glade for.
Troels Lund Poulsen (V), 2021-04-22:
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne for at give os mulighed for at have den her debat.
Når jeg læser beslutningsforslaget, ser jeg mange ting, som jeg synes er fornuftige, og som vi også kan erklære os enige i.
Først og fremmest deler vi helt det syn, man har på vigtigheden af at skabe vækst, for vækst er jo forudsætningen for at have et velfærdssamfund.
Vækst og velstand er det, der er afgørende.
Der skal være en logisk rækkefølge i den sammenhæng, der gør, at vi som samfund er nødt til at tjene pengene, før vi kan bruge dem.
Det er, synes jeg, helt afgørende for den her politiske debat.
Jeg tror også, jeg har den samme formodning som forslagsstillerne, der giver udtryk for, at der her i Folketinget er en lang række partier, som er optaget af en lidt anden rækkefølge, en rækkefølge, der handler om, hvordan man bruger pengene, og at man så må se, hvordan man tjener dem bagefter.
Det er sådan set også noget, jeg tidligere har oplevet som minister, hvor en lang række partier, vil jeg sige, havde sort bælte i at bruge penge, men meget, meget dårlige forudsætninger for at skaffe penge.
Men tilbage til forslaget.
Vi synes jo, at det er afgørende, og det er også det, jeg læser forslagsstillerne siger, at regeringen nu skal være med til at italesætte deres vækstmålsætning, for siden regeringen kom til for små 2 år siden, har det jo været meget småt med vækstskabende initiativer.
Det er, synes vi, ganske problematisk.
Faktisk har der primært været tale om en politik, som har skadet væksten og velstanden i Danmark, hvilket vi jo også tidligere har hørt her i salen.
Regeringen overtog en bomstærk dansk økonomi, fordi skiftende regeringer, endda blå som røde, havde taget, kan man sige, en lang række reformtiltag, som var med til at øge beskæftigelsen med mange hundredetusinde.
Det har været vigtigt, og det har været nødvendigt, fordi det med at øge vores samlede arbejdsudbud gør Danmark rigere.
Nu har vi så en socialdemokratisk statsminister, som har slået bak.
Vi ser jo, at det her er en regering, som desværre ser ud til at have en plan om, at Danmark ikke skal være rigere; en statsminister, der som den første i flere årtier har gjort fattigere.
Af samme grund har Venstre også taget initiativ til en forespørgselsdebat, der kommer lidt senere i den her folketingssamling, i juni måned, hvor vi har bedt regeringens finansminister om at redegøre for, hvad regeringens vækstmålsætning er, og hvordan regeringen planlægger at kompensere for de mange initiativer, der i løbet af den indeværende regeringsperiode har gjort Danmark fattigere.
Det er en debat, hvor jeg også ser frem til, at vi får muligheden for at gå i dybden med hele diskussionen omkring vækstmålsætning.
Jeppe Bruus (S), 2021-04-22:
Hvad er det for nogle papirer, hr. Ole Birk Olesen?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-22:
På et tidligt tidspunkt sidder man i regeringens covid-19-udvalg.
Så vidt jeg husker, er det op til et halvt år, før man træffer den endelige beslutning, eller også er det et par måneder før; det er i hvert fald, inden man træffer den endelige beslutning om at gennemføre nedslagtningen af minkene.
Der sidder udenrigsministeren, justitsministeren, fødevareministeren og finansministeren, og der får man de her papirer udleveret, hvori der står, at man ikke har noget lovgrundlag for at slå minkene ned.
Man giver så, så vidt jeg husker, justitsministeren og fødevareministeren den opgave at gå i gang med at undersøge, hvordan dette kan tilvejebringes.
Det står i papirerne.
Men der sker jo ingen tilvejebringelse af lovgrundlaget, og alligevel sidder de selv samme ministre senere i koordinationsudvalget og beslutter, at minkene skal slås ned, selv om de ikke har løst den opgave at skaffe et lovgrundlag.
Jeppe Bruus (S), 2021-04-22:
Men det er jo ikke rigtigt.
Altså, så må du jo fremlægge det, for det er simpelt hen ikke korrekt.
På det møde, der er den 1. oktober, som jeg tror er det, hr. Ole Birk Olesen refererer til, er det slet ikke på dagsordenen.
Det tjener måske lidt til at belyse hele pointen med den her debat, vi har i dag, at hr. Ole Birk Olesen nu står og siger: Vi vil selvfølgelig støtte en rigsretssag, for det hele er fuldt belyst, og jeg ved, at det ser sådan her ud nu.
Og så står man og kommer med den ene fejlagtige påstand efter den anden.
Det er jo derfor, det er hovedløst og useriøst, at der er en række partier, der bare vil stemme for en rigsretssag på baggrund af et borgerforslag, og det gør det ikke mindre useriøst og hovedløst, at det bakkes op af Venstre og Konservative.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-22:
Vi ved jo ikke, hvad der bliver sagt på selve mødet.
Der føres jo ikke referat, så vi kan se, hvad der bliver sagt på selve mødet i covid-19-udvalget, men vi kan se af papirerne, som godkendes af ministrene forud for mødet i covid-19-udvalget, at der er en opmærksomhed om, at der ikke er et lovgrundlag, som kan føre til, at man kan slå minkene ned, og at nogle af ministrene får den opgave at igangsætte et arbejde for at tilvejebringe et lovgrundlag.
Det sker jo så ikke, og alligevel træffer de selv samme ministre senere beslutningen om at slå minkene ned, selv om de ikke har tilvejebragt lovgrundlaget for, at det kan ske.
Pause Pause (Pause), 2021-04-22:
Mødet er udsat.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-22:
Nu brugte ministeren meget af sin tale på den her exceptionelle situation, som vi står i med covid-19, men det her er jo et forslag, som handler om den strukturelle balance, og som handler om det langsigtede.
Og på en lang række områder bruger regeringen jo måltal, altså, man taler f.eks. om en 70-procentsreduktion af CO 2 .
Nicolai Wammen (S), 2021-04-22:
Men det siger også sig selv, at det år, der er gået, har vist, hvor stor en udfordring det kan være at forudsige, præcis hvordan bnp vil udvikle sig.
Inden marts sidste år så alt ret lyst ud – i hvert fald så rigtig meget lyst ud i dansk økonomi.
Man talte om, at det var et problem i forhold til at begynde at få arbejdskraft nok.
Der var ikke dér tegn på, at en krise ville ramme os med en enorm kraft i løbet af ganske kort tid.
Den ramte jo så ikke alene Danmark; den ramte hele verden.
Og vi synes, at den tilgang, vi har fra regeringens side, med en række tiltag, hvor vi ikke bare håndterer den nuværende krise, men investerer i fremtiden, er den kloge vej frem.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-22:
Jamen jeg kan godt forstå, at ministeren insisterer på at snakke 2020, men når nu ministeren siger, at vi havde en fremragende økonomi, kan det bare undre mig, at det var nødvendigt at gældsætte borgerne for at få lavet en finanslov, der hed 2020, og som blev lavet i 2019, inden der var noget, der hed coronakrise.
Men der valgte regeringen jo at sige: Næh, vi bliver nødt til at låne, og vi bliver nødt til at trække helt på vores kassekredit i forhold til budgetloven, for at vi kan få et budget til at hænge sammen.
Så til forestillingen om, at dansk økonomi har det godt, vil jeg sige: Så var det ikke nødvendigt at låne.
Og det er jo den bekymring, vi har i Nye Borgerlige, i forhold til de væksttal, vi kan se, og i forhold til en regering, som trækker folk ud af beskæftigelse i stedet for at få flere i beskæftigelse – så kommer vi på lang sigt til at stå med nogle problemer.
Nicolai Wammen (S), 2021-04-22:
Jeg tror, at det er vigtigt lige at holde fast i, at Danmark har en meget lav gæld sammenlignet med andre lande, og at der er så stor tillid til den økonomiske politik, der bliver ført her i landet.
Vi har det, man kalder en AAA-rating, og det vil sige, at vi har den højeste karakter, man kan give til lande, der ønsker at optage lån.
Vi har også under den her krise ført en ekspansiv finanspolitik, hvor vi har lånt til meget, meget lave renter, i nogle tilfælde til minusrenter, fordi der er så meget styr på tingene.
Det synes jeg at man i Nye Borgerlige skulle glæde sig over i stedet for det modsatte.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-22:
Tak, og tak for den positive modtagelse, i hvert fald i en vis grad, og jeg skal da gerne komme med et forslag til finansiering.
Om jeg kan få andre partier med på vores forslag, må vi så tage, når vi kommer til det.
Ordføreren har tidligere udtalt, at Det Konservative Folkeparti gerne stiller sig i første geled for at sikre, at vi lever op til vores forpligtelser.
Kan ordføreren uddybe, hvad han konkret mener med det?
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-04-22:
Mange tak, og jeg vil også gerne sige tak for sangen til hr. Christian Juhl.
Førnævnte Lars Lilholt sang jo også, at hvis man skal være ærlig, skal man være nøgen, og det vil jeg gerne frabede mig i Folketingssalen.
Mange tak til Nye Borgerlige for at fremsætte det her forslag om 2 pct. til forsvaret.
Det er et forslag, som der ikke er nogen tvivl om at man fra vores side også sagtens kunne bakke op om, da penge til forsvaret er nødvendigt, specielt med den store terrortrussel, der er imod landet i øjeblikket.
Det, som forslaget måske nok mangler lidt at anvise, er finansieringen, altså hvorfra de her ca. 17 mia. kr. om året skal komme, og skulle forslaget komme i udvalgsbehandling, forventer jeg, at Nye Borgerlige har en løsning på det.
Det, som jo også er interessant i det her spørgsmål, er, hvad der er indbefattet i de 2 pct., og dermed hvor mange penge vi egentlig skal bruge.
NATO's generelle definition af forsvarsudgifter omfatter ifølge Forsvarsministeriet udgifter, der er afholdt for at opfylde landets egne væbnede styrkers behov, allierede styrker og/eller alliancens behov.
Om udgifterne er afholdt inden for eller uden for det nationale forsvarsbudget, er altså ikke afgørende.
Fra 2023 kommer vi jo nærmere de 2 pct., for man begynder at regne flere ting med, f.eks. forsvarets indtægter fra salg af udfaset materiale og ejendomme, hvilket er ca. 200 mio. kr. om året, sundhedsydelser i det almindelige sundhedssystem til nuværende ansatte i forsvaret, hvilket også er ca. 200 mio. kr., kompetencegivende civil uddannelse, hvilket er 50 mio. kr., og folkepension til tidligere personel i forsvaret, hvilket er ca. 2,2 mia. kr.
Beløbene vokser altså, og vi nærmer os altså en definition på de 2 pct., som er nærmere resten af verdens.
Nu fik jeg at vide den anden dag ovre fra Dansk Erhverv, at USA har valgt at tage forskning, der kan understøtte den grønne omstilling, med i deres målinger af, hvor meget man giver til forsvaret, og det er jo også noget, der er til gavn på tværs af samfundet.
Så jeg har egentlig en forventning om, at skulle det her komme i udvalgsbehandling, vil vi godt debattere, hvad der skal med i de 2 pct., og hvad det så er, vi har behov for bagefter, og så må vi jo se, hvor langt vi kommer.
For det er jo fuldstændig rigtigt, som den tidligere udenrigsminister sagde fra talerstolen for lidt siden, at der står, at vi skal arbejde hen imod de 2 pct. Jeg vil ikke stå og skyde forslaget ned, så jeg stiller mig måske en lille smule optimistisk i forhold til beslutningsforslaget, men vi glæder os meget til, hvis det skulle komme i udvalgsbehandling, at deltage i det og se, om vi også kan stemme for det, når vi er færdige med behandlingen og har set Nye Borgerliges bud på en finansiering.
Mange tak.
Trine Torp (SF), 2021-04-22:
Nu vil jeg lade regeringen forsvare deres synspunkter og bare sige lidt om, hvad jeg og hvad SF tænker.
Vi mener stadig væk, at forældrene er vigtige.
Vi ved også fra de anbragte selv, at deres forældre betyder noget for dem, og at det at have samvær med deres forældre betyder utrolig meget for dem.
Så det er ret grundlæggende, og vi ved også grundlæggende – og det er også derfor, jeg synes, det her er så vigtigt – at forældresamarbejdet også er vigtigt for børnene i forhold til at falde til ro i deres anbringelse, altså i forhold til simpelt hen at stole på, at de er havnet det rigtige sted.
Hvis ens mor og far bakker det op, er det også nemmere for en selv at falde til, og hvis der er noget, der er skadeligt for børn, så er det konflikter mellem de voksne.
Karina Adsbøl (DF), 2021-04-22:
Jamen det er jeg jo helt enig i, og derfor er det også bekymrende med den anbringelsesreform, kan man nærmest kalde den, der ligesom blev fremlagt af statsministeren tilbage under nytårstalen.
Jeg håber så, at SF vil kæmpe kampen sammen med Dansk Folkeparti netop for at få øget fokus på forebyggelse, altså hele forebyggelsesområdet, også i forhold til at der kan være alternative anbringelser.
Det behøver ikke at være enten-eller.
Hvis man har en mor, der er psykisk syg, eller en far, som nogle dage har nogle udfordringer, kan det jo være, at de så kan bidrage positivt på alle andre måder, så man kan være hos en venskabsfamilie og hjemme i en 7-7-ordning.
Trine Torp (SF), 2021-04-22:
Tak for det.
Jeg vil i hvert fald sige det sådan, at det, som er vigtigt for mig og for SF, er, at børnene og familierne får den rette hjælp i tide.
Og det er jo utrolig individuelt, hvad der er brug for, og det er også derfor, det er så afgørende vigtigt, at vi skaber nogle gode rammer for at vurdere, hvad det er, børnene og familierne har brug for, da det for nogle er nogle forebyggende indsatser, mens det for andre er anbringelser.
Karina Adsbøl (DF), 2021-04-22:
Tak for det.
Jeg synes faktisk, der er mange problemstillinger vedrørende »Børnene først«, som fortjener deres egne behandlinger her i Folketingssalen.
Men det, jeg bed mærke i – og det er jeg faktisk rigtig glad for – var, at ordføreren sagde, at man ikke bare kunne give børn en ny familie.
For det har jo været sådan med udspillet »Børnene først«, at regeringen simpelt hen vil give børn en ny familie og nærmest bortviske det biologiske ophav ved at melde ud, at man vil have flere tvangsanbringelser og flere tvangsbortadoptioner.
Derfor vil jeg godt høre ordføreren om det.
Jeg synes jo, at ordføreren skal tage det med i forhandlingerne, for jeg synes ikke, at sådan en lovgivning, der handler om »Børnene først«, må hastes igennem.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren i forhold til det her: Er det også ordførerens holdning, at børn skal have retten til at have deres biologiske ophav?
Man kan ikke udviske det biologiske ophav, som vi desværre kan se, at man fra regeringens side har tendens til at ville gøre, ved at man simpelt hen vil have flere tvangsanbringelser og flere tvangsbortadoptioner.
Astrid Krag (S), 2021-04-22:
Det er altid godt med de her spørgsmål-svar, for så kan man få lov til at opklare, hvis der skulle være nogle misforståelser om det, man har sagt.
Nu er der dels allerede lovpligtige afdelingsbestyrelser, som der skal være, på de enkelte plejehjem, dels er der en lang række kommuner, der – selv om man har afskaffet kravet om bruger- og pårørenderåd under den tidligere-tidligere borgerlige regering – har valgt at fastholde det.
Der er kommuner, der arbejder med det i regi af de 31 forskellige udviklingsforsøg for at få mere nærvær og omsorg i ældreplejen, som blev sat i gang i forlængelse af den her regerings første finanslov.
Der er tre kommuner, der i regi af velfærdsaftalerne er blevet stort set fritstillet, og jeg ved, at de arbejder også med den her problemstilling alle sammen.
Så der er jo gang i ganske meget.
Man skal jo ikke lovgive bare for at lovgive, og jeg mener, at vi har brug for at samle op på alle de erfaringer, der er derude, og sørge for, at vi ikke får lavet endnu et lag oven på nogle andre lag.
Hvordan skal de her bestyrelser i beslutningsforslaget f.eks. spille sammen med de lovpligtige afdelingsbestyrelser?
Jeg ved ikke, hvad forslagsstillerne ser for sig.
Det ville jo være interessant at vide.
Karina Adsbøl (DF), 2021-04-22:
Altså, nu er den tidligere ældreordfører blevet ældreminister og har mulighed for at gøre rigtig mange gode ting for vores ældre medborgere.
Og det gælder både i forhold til plejehjem og i forhold til hjemmepleje, men alligevel vil man ikke være med til noget.
Vi har stillet adskillige forslag i Folketingssalen, og jeg kan bare nævne forslaget om, at man skal indhente straffeattester til offentlig brug i forhold til plejepersonale.
Det er skudt ned.
Vores forslag til en ældrelov, hvor man giver ældre flere rettigheder, har regeringen også skudt ned, og nu vil man skyde det her ned om plejehjemsbestyrelser.
Og ministeren svarer, at man ikke skal lovgive bare for at lovgive, selv om ministeren klandrede en tidligere ældreminister for ikke at fremsætte noget i lovkataloget.
Altså, det er da lidt pinagtigt, er det ikke?
Astrid Krag (S), 2021-04-22:
Tak for det.
Altså, nu vil ordføreren jo vide – fordi ordføreren var ordfører på det – at vi allerede har lovbehandlet på området i den tid, jeg har været ældreminister, så det er en lidt fortænkt kritik at rejse.
Den her regering er dybt optaget af ældreområdet.
Ældreområdet er jo en af krumtapperne i vores velfærdssamfund og vores samfundsmodel, og derfor har vi også fra dag et – i modsætning til den tidligere regering, som Dansk Folkeparti understøttede – insisteret på, at pengene skulle følge med til kommunerne, når der kom flere ældre.
Og det betyder indtil videre et løft på over 3 mia. kr. hvert eneste år til kommunerne, til bl.a. en værdig ældrepleje.
Ud over det har vi igangsat 31 konkrete udviklingsforsøg med ældreplejen under overskriften »Mere omsorg og nærvær i ældreplejen«, som jo bl.a. handler om det, vi diskuterer her i dag.
Vi har selv i fællesskab et forløb kørende i forhold til tilsyn.
Jeg kan sige, at en af de utrolig spændende ting, jeg hørte på det møde, jeg havde med de tre kommuner, hvor man arbejder med det her, kom fra en ældrerådsformand, som opfordrede til, at vi tænker det her sammen med de lokale tilsyn.
Det synes jeg er utrolig spændende.
Så for at kunne sige, at der ikke sker noget, skal man vist sætte kikkerten for det blinde øje.
Jane Heitmann (V), 2021-04-22:
Tak for det, og tak til ministeren.
Jeg bed mærke i, at ministeren sagde, at ministeren ikke var afvisende over for beslutningsforslaget.
Det kan man jo godt kalde en blød landing, og man skal jo også en gang imellem huske at gribe fat i de små strå, der er, som på en eller anden måde kan invitere til dialog
, så jeg har i hvert fald noteret, at regeringen ikke er afvisende.
Men jeg er da fuldstændig enig med Dansk Folkepartis ordfører, som jo siger, at meget af det, ministeren siger, klinger lidt hult.
Ministeren siger, at regeringen ønsker indflydelse og selvbestemmelse for de ældre – altså, minister, vi er i gang med lovbehandle et lovforslag her i Folketinget, som jo netop skal fratage ældres ret til frit valg.
Så det klinger hult.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Hvad er regeringens svar til de tusindvis af pårørende, som sidder derude med en mor eller en far eller en søster eller en bror og føler – og mange af dem jo med rette – at deres kære ikke får den pleje og omsorg, som de har brug for, og som de har behov for?
Hvad er ministerens svar?
Er det bare, at nu må man vente på, at de her små forsøg, som ministeren har sat i gang rundtomkring, løber til ende om 2 eller 3 år?
Karina Adsbøl (DF), 2021-04-22:
Tak for det.
Jamen altså, man kan undre sig lidt over ministerens tale, for jeg kan jo huske, da vi havde en anden ældreminister, som hed Thyra Frank.
Dengang var ministeren som ældreordfører jo bannerfører, når der skulle tales imod vores ældreminister, fordi man havde en regering, sagde ordføreren, som ikke havde sat ældre på lovprogrammet.
Og nu siger ministeren, at vi ikke skal lovgive på ældreområdet, men at man har sat en masse initiativer i søen.
Altså, det virker da lidt mærkværdigt, synes jeg.
Jeg tror, at ministeren har glemt, hvad hun udtalte, da hun var ældreordfører.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre om noget, for i Dansk Folkeparti har vi jo fremsat flere forslag på det her område netop for at sikre, at de ældre får en værdigere behandling.
Altså, det er f.eks., at retten til omsorg skulle skrives ind i serviceloven.
Men det ønsker man fra regeringens side ikke.
Det er også, at retten til klippekortordningen skulle skrives ind i serviceloven.
Det ønsker man heller ikke.
Og for at forstå det vil jeg bare spørge: Hvordan kommer vi så videre herfra i forhold til det her med plejehjemsbestyrelser?
Kunne man forestille sig, at regeringen vil tage initiativ til at indkalde til nogle forhandlinger på det her område, så vi får en værdig og omsorgsfuld ældrepleje?
Vi kan alle sammen fortsat huske TV 2-dokumentaren, som blev vist i sommer, der viste nogle skrækkelige omsorgssvigt, der blev begået mod vores ældre.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-22:
Jeg synes lidt, det er noget underligt noget, man går ind og drøfter.
Hvis man er i så presset en økonomisk situation, og hvis ikke man har brugt de muligheder, der allerede er på nuværende tidspunkt i den bekendtgørelse, jeg nævnte før, for at fritage, er det vel ud fra en vurdering, der går på, at man godt kan det her.
Og så skal man jo som forældre i forbindelse med det store arbejde, der er med at bevise sit værd og vise, at nu kan man godt få ens børn eller barn hjem igen, måske ikke lige der begynder at gå ud og købe en masse legetøj og alt muligt andet, men ligesom prøver at holde lidt igen, sådan at man her beviser, at man også økonomisk kan få det hele til at hænge sammen.