runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Villadsen (EL), 2020-04-24:
Jeg synes, der er store udfordringer på det område, men jeg er faktisk i tvivl om, om det er dem, som spørgeren påpeger.
For det er rigtigt, at der er problemer for virksomhederne i forhold til indsamling af affald, og dem skal vi løse.
Men et af de problemer er, at man tidligere har liberaliseret lovgivningen den måde, at det ikke er kommunerne, der kan afhente deres affald, så mindre virksomheder faktisk ikke kan få lov til at aflevere det til kommunen.
Og det er der jo også mange der gerne vil have lov til.
Jeg kan være bekymret for, at en øget liberalisering kan føre til, at det affald, som er noget værd økonomisk, bliver genanvendt, og at resten ender i netop øget forbrænding.
Og det er det, der er min bekymring – det er primært på klimaets og miljøets vegne.
Men jeg er helt enig med spørgeren, når hun siger, at vi skal gøre det lettere for de virksomheder, som jo i dag ikke sorterer plastaffald i særlig stort omfang – også for Folketingets vedkommende, ved jeg, fordi vi ikke kan få mulighed for at genanvende det i Folketinget som virksomhed, og det er da ærgerligt.
Marie Bjerre (V), 2020-04-24:
Jeg reagerer på den bemærkning, som ordføreren havde om bekymringen for, at man vil snige liberalisme ind ad bagdøren.
Og det viser jo så meget klart, at det her er et meget, meget politisk lovforslag.
Jeg mener sådan set, at der er hårdt brug for en liberalisering på hele affaldsområdet.
Der er nogle klare udfordringer.
Altså, hvorfor er det, at virksomheder ikke kan få afhentet deres forbrændingsaffald af private indsamlere, i stedet for at det skal gå til kommunen og blive brændt op?
Og hvad med, når det kommer til husholdningsaffald, hvor private ikke kan sælge eller afhænde produkter til skrot?
De kan ikke komme af med en cykel eller en gammel tagrende – de skal aflevere det til kommunen, fordi kommunen ejer affaldet.
Så jeg ser egentlig en helt oplagt mulighed for, at vi får lempet på reglerne her.
Anna Brændemose (SF), 2020-04-24:
SF støtter forslaget, da vi ser det som et skridt på vejen i den rigtige retning.
Det kan kun modtages positivt med et udvidet producentansvar, og vi ser gerne alle former for produktion indgå i et cirkulært kredsløb, da Danmark og verden står over for en meget alvorlig situation, såfremt vi ikke formår at genbruge vores ressourcer bedre.
Vi er simpelt hen ikke gode nok til at genbruge de ressourcer, som vi bruger, og vi afbrænder alt for meget affald.
Det er et helt essentielt problem, vi skal løse, hvis vi skal løse den klima- og naturkrise, som vi står i.
Hvis alle mennesker i verden havde det samme forbrug, som den gennemsnitlige dansker, kunne vi have markeret »Earth Overshoot Day« for næsten en måned siden, nemlig den 28. marts.
Denne dag markerer, at vi resten af året forbruger næste års ressourcer.
Forestil jer, at dette var økonomi, og at man fra slutningen af marts havde brugt hele årets budget og resten af året brugte af næste års budget.
Det ville mildest talt
blive opfattet som uansvarlig økonomiføring.
Det samme er tilfældet i forhold til vores ressourcer.
Dette tiltag fra regeringen er derfor et skridt i den rigtige retning, og det er på tide, at producenterne tager et større ansvar for deres produkter.
I øvrigt hæfter jeg mig ved, at Danmarks Naturfredningsforening støtter, at de producentansvarlige virksomheder gøres ansvarlige for beregning og rapportering af genanvendelsesprocenter og tabsrater.
Jeg er på linje med Danmarks Naturfredningsforening på dette spørgsmål, og derudover mener jeg, at vi skal fortsætte med at belønne de virksomheder, der tager et stort ansvar for deres produktion og benytter sig af letgenanvendelige materialer.
Plastic Change ønsker at blive inddraget i det videre arbejde med implementeringen, hvilket jeg mener er rimeligt, eftersom Plastic Change er førende på viden om plastikforurening og vi har brug for eksperter.
Når jeg startede med at sige, at dette er et skridt i den rigtige retning, er det, fordi vi i SF ønsker, at vi ikke skal benytte os af afbrænding af affald allerede fra 2032.
Dette tiltag er vigtigt, men det er kun begyndelsen.
Tak for ordet.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-04-24:
Nu var det en masse spørgsmål, som jeg skal forsøge at svare på.
Men, hr. Jeppe Bruus, det er jo ikke, fordi jeg står alene med den her kritik.
Det er jo ikke sådan, at jeg står herfra og siger, at ministeren, hr. Nick Hækkerup, fremsætter et forslag, som gør op med de fundamentale rettigheder.
Det er jo også Justitia, det er dommere, det er Institut for Menneskerettigheder, det er jo mange af de organisationer, mange af de høringsparter, som er eksperter på det her område.
Så det er jo ikke en bekymring, jeg står med alene, men det er flere partier, og det er eksperter på området, der siger: Hej, vagt i gevær, vi er på vej ned ad en glidebane.
Og det må jo gøre indtryk.
Det må også gøre indtryk på hr. Jeppe Bruus.
Jeppe Bruus (S), 2020-04-24:
Okay, men lad mig så stille et andet spørgsmål.
Skal man så i kampen mod social dumping kunne lave overvågning af nummerplader ved grænserne, så man kan holde øje med, hvad for nogle lastbiler der kører ind og ud?
Skal man kunne føre kontrol med virksomheder, man har mistanke om benytter sig af social dumping osv. osv., altså en række af de områder, hvor vi jo bruger nogle af de her værktøjer?
Så er jeg med på, at der her er en forskel i forhold til, at det er folk, der er dømt, og man går ind på deres private ejendom.
Det er også i lighed med det, jeg diskuterede med Det Radikale Venstre.
Men hold nu op med at svinge det op til, at vi her nærmest løber terroristernes ærinde.
Der er tale om personer, som er dømt, og som ved en dommer – ved en dommer – får fastsat et opholds- og kontaktforbud, som gør, at politiet kan føre et skærpet tilsyn.
Jeg forstår ikke, hvordan det, når det er en dommer, der pålægger et opholds- og kontaktforbud, kan være et helt grundlæggende skred i forhold til den måde, som det normalt fungerer på, hvor vi vedtager noget lovgivning, regeringen udfører det, og domstolene sådan set er dem, der dømmer.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-04-24:
Med respekt for spørgsmålet er jeg faktisk ikke sikker på, at det var, mens jeg sad i Folketinget, og nu for et parti, som jeg ikke repræsenterer.
Jeppe Bruus (S), 2020-04-24:
Jeg forstår, at ordføreren her er modstander af det her lovforslag, og det er jo helt legitimt.
Men så synes jeg, man begår den fejlslutning, at man bruger nogle meget principielle virkemidler til at forklare den modstand med.
Sidste år vedtog et enigt Folketing – jeg antager faktisk også, at det var med Alternativet, hvor ordføreren jo var på det tidspunkt, jeg skal ikke kunne sige, om det var før eller efter valget, men det var jo i enighed – at man kunne lave tilsyn og kontrolbesøg i forhold til hvidvask, i forhold til forbrugslån, i forhold til tobaksområdet, og vi har tidligere haft mulighed for, at SKAT har kunnet gå ind og kontrollere professionelt byggeri på privat grund osv. osv.
Har det også været et fuldstændig gennemsyrende skred af sådan grundlovsmæssige dimensioner?
Eller hvorfor kunne man i virkeligheden støtte det fra de partiers sider, som ordføreren også plejer at arbejde sammen med?
Sikandar Siddique (UFG), 2020-04-24:
Vi er fuldstændig enige om målet – fuldstændig enige.
Det er bare midlet og metoden, vi ikke er enige om.
Jeg er opdraget med, at man aldrig nogen sinde går på kompromis med demokratiet, at man aldrig nogen sinde går på kompromis med frihedsrettighederne, men at man til enhver tid sikrer de fundamentale rettigheder.
For gør vi ikke det, bevæger vi os ned ad den sti, hvor vi ikke er det frie liberale demokrati, som jo står over alt.
Pernille Bendixen (DF), 2020-04-24:
Tak for det.
Når man nu bliver så ekstrem, at man farer ned til Islamisk Stat og hugger hovedet af folk, eller man sprænger bomber i Danmark, eller man skyder uskyldige mennesker ved Krudttønden, når man bliver så ekstrem og man eventuelt måtte få en dom ved en domstol, kan ordføreren så garantere, at man, når man har udstået sin dom, så er fuldstændig afradikaliseret, at man så er fuldstændig væk fra de tanker, der gjorde, at man dræbte andre mennesker?
Mette Thiesen (NB), 2020-04-24:
Nu kom ordføreren jo meget langt ud ad en tangent.
Nej, jeg kan ikke på nogen måde tænke mig, at det er terroristernes ønske, at politiet til enhver tid kan gå ind i deres hjem og sikre sig, at de ikke planlægger ny terrorisme.
Det har jeg meget svært ved at forestille mig terroristerne ønsker.
Men det handler jo sådan set om, hvor det er, man vægter det, og det er derfor, at mit første spørgsmål var meget, meget relevant.
Det, som ordføreren siger nu, er, at man går så højt op i ikke at krænke terroristen – at krænke den dømte terrorist – så man faktisk sætter danskernes sikkerhed og tryghed over styr, og det er sådan set det, der undrer mig meget.
Nu kom ordføreren som sagt meget langt ud ad en tangent, men jeg kunne egentlig godt tænke mig, at ordføreren bare svarede på mit spørgsmål: hvorfor det er så vigtigt for ordføreren, at man beskytter den her terrorists såkaldte rettigheder.
I min optik er der meget stor forskel på det.
Det skal man selvfølgelig sikre, og så er jeg sådan set ligeglad med, hvor krænkede terroristerne bliver.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-04-24:
Nu får jeg flashback til en anden episode, der også foregik her i Folketingssalen.
Men okay, vi lytter til, hvad formanden siger.
Og så lader jeg være med at svare på den del af fru Mette Thiesens spørgsmål.
Fru Mette Thiesen, jeg er af den overbevisning, at vi netop løber terroristernes ærinde ved at udhule det skjold, som borgerne har mod angreb fra staten.
Jeg mener, at ved at gå ned ad den bane, hvor vi udhuler retssikkerheden, de fundamentale rettigheder, er vi netop med til at svække borgernes sikkerhed.
Så ser vi måske anderledes på det, men jeg mener, at vi hele tiden, styk for styk, langsomt, men sikkert går ind og piller ved og ødelægger de fundamentale rettigheder – rettigheder, som vi i Danmark har brugt 200 år på at kæmpe for at skabe det her frie, åbne demokratiske samfund – og går terroristernes ærinde, fordi det jo er det, terroristerne vil.
Terroristerne vil jo netop gerne have, at det her frie, åbne, liberale demokratiske samfund ikke længere eksisterer.
Pernille Bendixen (DF), 2020-04-24:
Okay, tak.
Når vi nu er enige om, at de her mennesker er nogle af de mest ekstreme og nogle, der virkelig er behov for at holde øje med, så vil jeg gerne høre, hvad der så er begrundelsen for, at det er lagt ind i lovforslaget, at man efter 3 år kan gå til en dommer og få det fjernet igen.
Jeg forstår ikke baggrunden for, at det er med, når det nu er så ekstreme mennesker, det drejer sig om, og også relativt høje straffe, der bliver lagt op til her.
Hvorfor er det så, at man kan være imod, at nogen, når de er dømt ved en dommer for den her terrorisme, bliver overvåget efterfølgende, netop for at sikre sig, at de her sindssyge tanker er kommet ud af hovedet, så man kan sikre sig, at det er et menneske, der ikke begår de samme forbrydelser mod Danmark en gang til?
Kristian Hegaard (RV), 2020-04-24:
Tak for det.
Tak til ministeren for talen.
Med det her lovforslag er det tredje gang på kort tid, at regeringen foreslår at indskrænke danskernes frihedsrettigheder ved at skyde genvej uden om domstolene, når myndighederne skal trænge ind i borgeres private boliger uden forudgående eller efterfølgende retskendelse; først et lovforslag tidligere i samlingen, derefter epidemiloven, hvor der heldigvis var et flertal, der pressede et ændringsforslag igennem, og nu det her lovforslag.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren på denne skønne forårsdag, sidste fredag i april, kunne give et løfte om, at regeringen ikke fremsætter yderligere lovforslag, hvor man foreslår at skyde genvej uden om domstolene, når det kommer til at trænge ind i den private bolig uden retskendelse.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-04-24:
Igen laver fru Mette Thiesen en stråmand.
Jeg kan bare sige, at vi ser på demokratiet med forskellige øjne.
Jeg vægter demokratiet og retsprincipperne over alt.
Fru Mette Thiesen har jo også flere gange sagt, at konventioner og sådan nogle ting skal vi være ligeglade med, og jeg ved også, at Nye Borgerlige har forslag, der f.eks. diskriminerer på religion.
Det vil sige, at er man fra et muslimsk land, skal man ikke kunne få indfødsret osv.
Der må jeg bare sige, at jeg ser anderledes på demokratiet og retsprincipperne og de frie demokratiske værdier, end fru Mette Thiesen gør – heldigvis.
Nick Hækkerup (S), 2020-04-24:
Jeg synes sådan set, at det er mere relevant at høre, om Det Radikale Venstre vil love det samme.
For man har jo skudt genvej, som jeg nævnte, masser af gange, også fra Det Radikale Venstres side, når det har drejede sig, som det også blev nævnt, om arbejdsstillinger osv., privat bolig – der var det okay at slå til; der var det okay at springe over.
Men når det kommer til bekæmpelse af terrorisme, og når det kommer til fundamentet, som Danmark står på, så er det efter Det Radikale Venstres mening ikke okay.
Det er for mig ubegribeligt, det er simpelt hen ubegribeligt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-04-24:
Men i min optik ville det være en sag for PET, for i virkeligheden er det, man gør her, jo en form for efterforskning.
Det vil ministeren sikkert være uenig med mig i, men det er det jo i virkeligheden.
Når vi overvåger folk, går vi typisk ned og beder om en retskendelse for at få lov til at overvåge dem.
Det er den ene ting.
Så fik ministeren ikke rigtig adresseret det her med kriminalforsorgen.
Er de strafskærpelser, der ligger i forslaget, finansierede?
Nick Hækkerup (S), 2020-04-24:
Politiet vil foretage en eller anden husundersøgelse, hvad ved jeg, aflytning eller andet og indhenter en retskendelse til at gøre det, før der er givet dom.
Her er der jo givet dom.
Og derfor er det også, jeg siger, at det er lidt svært at vide, hvad det præcis er, dommeren skulle efterprøve i den situation, fordi det jo ikke er et spørgsmål om et mistankegrundlag.
Det er spørgsmål om at følge op på et forhold, som allerede er pådømt.
Det er rigtigt, at der er masser af eksempler uden for strafferetten på, at man må foretage indgreb – også som hvis det var i strafferetsplejen, hvor man normalt ville sige at der skulle en retskendelse til.
Men der er jo også eksempler inden for strafferetten på, at man kan tage sådan nogle skridt her uden retskendelse, f.eks. i forhold til opfølgning på dømte pædofile.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-04-24:
Tak for ordet.
Jeg skal bare høre justitsministeren, om det ikke er en usædvanlig praksis, at man i forbindelse med straffesager inden for den lovgivning, vi har på det helt specifikke område, som jo typisk er meget reguleret, begynder at anvende den her slags muligheder, altså uden en dommerkendelse.
Det plejer at være det princip, der ligesom er omdrejningspunktet i strafferetsplejen, og når vi fælder domme.
Og jeg synes, det adskiller sig en lille smule fra de andre områder, som ministeren nævner SF ganske rigtigt har været for.
Vi har sådan set også, hver gang vi har haft debatten om indgreb uden for strafferetsplejen, proklameret, at vi synes, man måske burde have dommerkendelser nogle flere steder, end man har i dag.
Nick Hækkerup (S), 2020-04-24:
Jamen vi vil jo under alle omstændigheder holde øje med dem.
Vi går stærkt ind for, at man skal lave lokal retsforfølgelse.
Vi vil helst undgå, at de kommer til Danmark, men skulle de komme hertil, skal vi i den grad holde øje med dem, og det er det, det drejer sig om.
Den sidste del først: Det her forslag er foreslået finansieret inden for den eksisterende bevillingsramme på Justitsministeriets område.
Vi står jo, hvad ordføreren ved alt om, lige foran forhandlinger om politiet og anklagemyndigheden og kan dermed let tage det ind der.
For så vidt angår kriminalforsorgen er det jo, som ordføreren også var så venlig at sige i sin tale, jo netop lykkedes at tilføre kriminalforsorgen yderligere midler til at håndtere de strafskærpelser og den store belastning, der er på området i øjeblikket, ligesom vi jo står foran i 2021 at skulle forhandle et nyt forlig for kriminalforsorgen, hvor der også vil kunne tages højde for de her ting.
Så vil jeg bare med hensyn til Politiets Efterretningstjeneste sige, at Politiets Efterretningstjeneste holder jo også øje med de her typer.
Og det er vigtigt.
Rosa Lund (EL), 2020-04-24:
Tak for det.
Det er jeg sådan set meget enig i, og nu kommer vi igen ind i en sjov diskussion, for netop det har jo været mit og Enhedslistens argument for at hente danske statsborgere hjem fra IS-fangelejre i Syrien.
Men dér mener regeringen så ikke at man skal holde øje.
Så der er jo altså også nogle diskussioner her, som jeg føler, vi har til gode, justitsminister – at man ikke vil holde øje med, om de mennesker begår ny terrorisme, men gerne vil holde øje med om de her mennesker begår ny terrorisme.
Det synes jeg da er lidt pudsigt.
Men jeg hører ministerens positive tilkendegivelse af, at vi skal følge op på det her på den ene eller den anden måde.
Kristian Hegaard (RV), 2020-04-24:
Der sammenligner man jo igen det at lave tilsyn på en arbejdsplads med borgernes helt fundamentale rettigheder, som er boligens ukrænkelighed; som er, at man ikke bare kan trænge ind og kigge på computere og data og den slags.
Derfor undrer det mig, at ministeren ikke vil svare på spørgsmålet om, hvorvidt man kan love, at nu kommer der altså ikke yderligere indskrænkninger af danskernes frihed, når det kommer til at skyde genvej uden om domstolene, hvad der kan minde om, at man går et lille skridt i retning af en politistat.
Nick Hækkerup (S), 2020-04-24:
Men det er jo ikke en relevant distinktion at sige, at de her tilfælde er nogle andre end de tilfælde, som Det Radikale Venstre har støttet adskillige gange.
Altså, må man gå ind hos private personer og foretage de her skridt, der er indgribende, uden retskendelse – ja eller nej?
Og der må jeg bare sige, at historien viser, at det har Det Radikale Venstre støttet masser af gange.
Nu har man så besluttet, fordi det er nogle, der vil underminere det fundament, som den danske stat står på, at så må vi pludselig ikke betjene os af de værktøjer.
Det er mig altså komplet uforståeligt og usammenhængende og underligt.
Pernille Bendixen (DF), 2020-04-24:
Tak for det.
Jeg vil også godt starte med at tale lidt om finansieringen.
Jeg hørte ministeren svare på den del, der handlede om kriminalforsorgen, men er det så den fulde finansiering?
For jeg synes, at der stod nævnt lidt flere penge i lovforslaget, nemlig op til 13 mio. kr., som jeg husker det.
Er det nye penge?
Er det noget, der skal forhandles på plads, eller hvordan forestiller ministeren sig at det skal finansieres?
Rosa Lund (EL), 2020-04-24:
Tak for det.
Jeg skal egentlig bare høre justitsministeren, om man har tænkt sig at holde øje med det her, og hvordan.
For jeg synes jo, at noget af det, der er virkelig, virkelig afgørende, når man laver den her slags lovgivning, som jeg mener indeholder store indgreb, er, at man så også holder øje med, om det rent faktisk virker.
Ministeren har jo ret i, at Enhedslisten tidligere har stemt for ting uden dommerkendelse, og det er jo, fordi vi har haft en tro på og har haft konkrete, håndfaste tal på, at det har virket, at det f.eks. har været med til at stoppe social dumping.
Det er i virkeligheden lidt den samme diskussion, vi nogle gange har haft om nummerpladegenkendelse og anden tv-overvågning.
Så jeg vil egentlig høre ministeren, hvordan man har tænkt sig at holde øje med det her.
I Enhedslisten vil vi foreslå en solnedgangsklausul om 3 eller 5 år, sådan at vi får den her diskussion igen, og så vi har mulighed for at have hånd i hanke med det her arbejde og det her lovforslag.
Men jeg vil egentlig bare høre, hvad ministeren tænker om, hvordan der skal følges op på det her.
Nick Hækkerup (S), 2020-04-24:
Det synes jeg sådan set er et interessant synspunkt, altså at hvis det virker, er det okay.
Hvis det virker at foretage de her skridt uden retskendelse, er det okay.
Det synes jeg da giver anledning til nogle overvejelser, også i forhold til nogle af de eksempler, jeg nævnte tidligere, som jo blev vedtaget, uden at man havde evidens for, at det virkede.
Men jeg synes, det er relevant at oplyse – og det skal jeg meget gerne gøre i løbet af den proces, vi skal igennem, med lovforslaget nu – hvordan vi har mulighed for at følge op på, hvad effekten af de her tiltag er.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-04-28:
Tak for det.
Der er allerede ordførere, som har beskrevet, hvad det her forslag indeholder, så det vil jeg ikke gentage, men bare sige, at Nye Borgerlige støtter lovforslaget.
Henrik Dahl (LA), 2020-04-28:
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-04-28:
Det er jo altid godt at få en god forklaring, og det er så lidt drevet af, at det er et lovforslag, der har været længe undervejs, og at man gerne vil noget, der er mere liberalt.
Som en refleksion på det vil jeg godt sige, at det her jo ikke bare er et spørgsmål om, at der skal være nogle aktører, som synes, at det er interessant at udvikle noget, som de kan tjene penge på på den korte bane.
Hvad er det for nogle kornsorter, som er allerbedst til brødbagning?
Det er ikke automatisk de kornsorter, som giver det største udbytte, men som sådan set har en næringsmæssig kvalitet.
Så nævner ministeren jo også, at der kan være noget udvikling, som bør ske, fordi vi får et forandret vejr som følge af klimaforandringerne, og så har vi en økologisk produktion, som efterspørger nogle andre sorter end det, som de traditionelle landbrug efterspørger.
Så jeg vil godt høre ministeren, om ikke der kan være noget sortsudvikling, som bør håndteres ud over det, som de liberale erhverv kan?
Mogens Jensen (S), 2020-04-28:
Det kan der jo sagtens.
Men jeg vil da understrege, at den måde, som det her foregår på, jo er, ved at det er ting og ideer og forslag, der kommer ude fra landbrugene og fra dem, der producerer de her sorter, foruden selvfølgelig den forskning, der også pågår i regi af Tystoftefonden.
Så der er jo alle muligheder for, også med den her konstruktion, der ligger her – faktisk vil jeg sige bedre muligheder for – at du i fremtiden får udviklet sorter på det samme høje niveau, som vi har haft hidtil, men som netop kan bidrage til at løse nogle af de klimaudfordringer, vi har, og også skabe et bedre miljø.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-04-28:
Ja, nu fik vi en forklaring på, at det her lovforslag havde været længe undervejs.
Jeg hørte ude i korridorerne, at en vinkel på, hvorfor det skulle behandles, var, at man på grund af EU ikke kunne køre videre med de nuværende forhold, der er i forbindelse med, hvordan man håndterer det.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om det er korrekt.
For det er ikke noget, jeg har kunnet se ud fra teksten, og jeg synes ikke, at det, hvad skal man sige, har været et nemt lovforslag at læse.
Mogens Jensen (S), 2020-04-28:
Nej, jeg medgiver – det sagde jeg også i min indledning – at det er et meget teknisk lovforslag.
Der er jo ingen tvivl om, at vi var klar til at fremsætte et lovforslag tidligere, hvor Jutitsministeriet så kunne se, at der var en række juridiske komplikationer i det lovforslag, og det er jo det, der har gjort, at vi, indtil vi nu kan vedtage det her lovforslag, har haft en bekendtgørelse, som nu kan afløses på baggrund af loven her, så det ikke længere er gebyrfinansieret, men finansieret ved almindelig prissætning.
Så jo, der har været juridiske komplikationer i det her, som nu er afklaret med forslaget, som det ligger.