runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-01-19:
Jeg er sikker på, at hvis man stemmer på Alternativet til folketingsvalget, ved man godt, at vi vil gå langt for klimaet, og at vi vil omstille på mange måder, der vil betyde en stor indgriben i danskernes hverdag, men det har man fået at vide, inden man går til valg.
Det her er jo kommet lige efter et valg, så danskerne har ikke haft mulighed for at tage stilling til det her.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-01-19:
Tak for det.
Der vil jeg bare høre, om det kan være rigtigt, at vi ikke kan tilbyde de ældre mennesker på vores plejehjem en frikadelle eller en bøf, sådan som de har været vant til i deres hjem, inden de har været nødt til at flytte på plejehjem.
Vil der være nogle alternativer til dem, der ønsker at spise noget andet end tang, eller skal vi fratage vores ældre et frit valg?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-01-19:
Ja, det vil vi rigtig, rigtig gerne.
Ud over at det er verdens dyreste og at den ikke fungerer, så er et af problemerne jo hele økonomien for kommunerne i at fastholde borgere, som enten er alt for syge eller på alle mulige andre måder udsatte i forhold til at passe ind i de her kasser, som det økonomisk har kunnet betale sig for kommunen at have, men som har drevet mennesker fuldstændig ud over kanten.
Vi vil meget, meget gerne være med til at styrke indsatsen og hjælpe folk i arbejde, men vi vil i den grad også passe på de borgere, der ikke kan arbejde, og i langt højere grad beskytte dem.
Omvendt kunne jeg sige, at da jeg var barn, kom vagtlægen ud og besøgte mig, når jeg var syg.
20 år efter, da jeg selv fik en datter, skulle man være heldig, hvis man overhovedet kom igennem på 1813, på trods af en kæmpe økonomisk vækst.
Så man kan ikke sammenligne økonomisk vækst, bedre velfærd eller bedre miljø en til en.
Tværtimod har den enorme økonomiske vækst haft store konsekvenser for lige præcis velfærd, mistrivsel og vores klima.
Og derfor er det vigtigt, at vi samtænker de her bundlinjer fremadrettet, hvis vi ønsker et bæredygtigt samfund.
Pelle Dragsted (EL), 2023-01-19:
Tak for det.
Tak for talen.
Jeg var ikke enig i det hele, og der er mange ting, hvor Dansk Folkeparti og Enhedslisten står meget langt fra hinanden.
Men en af de ting, som vi jo historisk og aktuelt er enige om, er, at når mennesker har knoklet et langt liv på arbejdsmarkedet, skal de også have et godt liv efter arbejdslivet.
Derfor vil jeg gerne spørge ind til regeringens angreb på seniorpensionen.
Det er fuldstændig fair.
Nu vil regeringen så rundbarbere seniorpensionen, sådan at folk, der er nedslidte, skal gå 3 år længere.
Dansk Folkeparti var jo med til den her aftale, så jeg vil høre, hvad Dansk Folkeparti tænker om det, og om man som forligsparti kan gøre noget, for at det her ikke bliver til virkelighed.
Peter Kofod (DF), 2023-01-19:
Jeg synes, det er en rigtig træls situation, regeringen har lagt op til her.
Det er rigtigt, at vi har været med i de ordninger, der er, fordi vi faktisk synes, det er fair.
Vi synes, det er rimeligt, at man efter et langt arbejdsliv kan forlade arbejdsmarkedet uden at være nedslidt, og at man kan få en mulighed for at have en god alderdom med sine børnebørn.
Det synes vi er en god ting.
Det er en god ting at kunne leve i et velfærdssamfund, hvor der er råd til det.
Så jeg synes da, at det er meget træls, at der er lagt op til det i regeringsgrundlaget.
Det vil jeg ikke lægge skjul på.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-01-19:
Jeg vil gerne starte med at sige tusind tak til ordføreren for de fine ord, og jeg glæder mig rigtig meget til samarbejdet, og jeg er sikker på, at den erfaring, som man har ude fra den virkelige verden, får man virkelig brug for, når man kommer herind i Folketinget.
Allerførst tænker jeg, at det handler om måske at skabe bedre muligheder for studieture for unge, for jeg tror netop også, at det her med, at når grønlandske, danske og færøske unge for den sags skyld kender til hinanden og kender til hinandens lande, så har vi også grobund for, at vi netop kan være med til at have et samarbejde, også på den lidt længere bane, på et mere ligeværdigt grundlag, kan man sige.
Noget, som jeg synes kunne være ret interessant, var måske at løfte det op til at snakke lidt mere specifikt omkring klima, fordi det jo er noget, der optager de unge i alle tre dele af rigsfællesskabet.
Kunne man lave et målrettet fokus, hvor man kunne samarbejde mellem de tre dele?
Maria Durhuus (S), 2023-01-19:
Jeg har ikke yderligere.
Tak for et godt svar.
Jeg glæder mig til samarbejdet.
Karsten Hønge (SF), 2023-01-19:
Jeg må sige, at jeg blev utrolig glad, da jeg hørte formanden for naalakkersuisut, Múte Egedes', nytårstale, hvor han jo helt utvetydigt gav opbakning til sanktionerne mod Rusland.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge fru Aaja Chemnitz om, er, hvordan Inuit Ataqatigiit ser en arktisk strategi fremover, der sådan anderledes og mere forpligtende indeholder en koordineret klimaindsats for hele rigsfællesskabet, for om nogen sinde er det blevet tydeligt for alle efter krigen i Ukraine, at man ikke kan adskille klimapolitik, forsyningspolitik fra sikkerhedspolitik.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-01-19:
Mange tak.
Tak for spørgsmålet.
Ja, i forhold til krigen i Ukraine står vi skulder ved skulder i rigsfællesskabet.
Det synes jeg også er rigtig godt.
Med mit kendskab, i hvert fald, til Grønlands politik, og det er ret stort, tror jeg aldrig nogen sinde, at Grønland har stået så klart og sagt, at der deler man den samme holdning, og det gør vi selvfølgelig også fra Inuit Ataqatigiits side.
Vi kigger jo ind i noget, hvor f.eks. Arktisk Råd er suspenderet på grund af krigen i Ukraine.
Jeg sidder også som repræsentant for arktiske parlamentarikere, hvor vi også har valgt godt nok at genoptage vores arbejde, men uden Rusland, så vi står jo over for en virkelighed, også efter at krigen i Ukraine er ovre, hvor vi skal forholde os til, hvordan vi skal samarbejde med Rusland fremadrettet.
Karsten Hønge (SF), 2023-01-19:
De første sådan store beslutninger, som det nyvalgte naalakkersuisut tog i 2021, var jo at droppe fremtidig olieefterforskning, men siden hen er regeringen i Grønland blevet udvidet, sådan at der ud over Inuit Ataqatigiit nu også er Siumut, som jo tidligere gik ind for olieefterforskning.
Hvordan er den nuværende regering i Grønlands position?
Har man en samlet position for at stoppe og ikke arbejde for øget olieudvinding?
Jeg synes selv, at det var en fantastisk beslutning, jeg så Inuit Ataqatigiit stå i spidsen for.
Carsten Bach (LA), 2023-01-19:
Tak for ordførertalen, og tak for at adressere nogle af de rigtig mange udfordringer, som Grønland står over for i de kommende år.
Jeg glæder mig rigtig meget til at samarbejde både i Grønlandsudvalget og i Forsvarsudvalget.
Og tak for at adressere forsvarspolitikken som indledning i ordførerens tale.
Og jeg vil også gerne lykønske fru Aaja Chemnitz med den her særstatus, som de grønlandske og i øvrigt også de færøske medlemmer af Folketinget har fået i det nye regeringsgrundlag, hvor man sådan set er sikret – i hvert fald sådan, som jeg læser teksten – deltagelse i forsvarsforligsforhandlingerne.
Det er jo et privilegie, som vi andre ikke er blevet tildelt på samme måde.
Jeg har forsøgt at finde steder i regeringsgrundlaget, hvor Liberal Alliance var nævnt på samme vis, men det er ikke lykkedes mig endnu at finde et tilsvarende skriftsted i regeringsgrundlaget.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens tanker i forhold til risikoen for, at vi jo faktisk så kan få et nyt, meget smalt forsvarsforlig.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-01-19:
Mange tak.
Jeg ved, at der er mange partier, som er misundelige over, at det er skrevet ind i regeringsgrundlaget, at vi skal sidde med i et forsvarsforlig.
Det er noget, som ligger denne ordfører rigtig meget på sinde og har gjort det fra dag et – og det er jo netop det, der handler om »intet om os uden os«.
Altså, når der skal træffes nogle beslutninger om forsvaret – og det handler jo også om Arktisk Kommando i Grønland – skal vi selvfølgelig også sidde med og være med til at træffe beslutninger om det.
Det kan der ikke være nogen tvivl om.
Det er blevet skrevet ind i regeringsgrundlaget, og ja, jeg synes, vi har forhandlet godt, og vi står i en god position.
Og jeg tænker, at der er en drøftelse, man skal tage omkring store bededag og implikationerne og den sammenhæng, der er i forhold til et forsvarsforlig.
Og den tænker jeg man må tage med regeringen.
Men ja, vi støtter regeringen, og vi synes, vi har en god position i forhold til at kunne byde ind, ikke kun i forhold til udfordringer, men også med løsninger, i forhold til hvad vi har brug for i Grønland på forsvarsområdet.
Carsten Bach (LA), 2023-01-19:
Tak for svaret, som jeg forstår sådan, at fru Aaja Chemnitz ikke er nervøs for et forsvarsforlig udelukkende bestående af S, V, M og så eventuelt de nordatlantiske mandater.
Derfor kunne jeg sådan helt konkret tænke mig at høre ordførerens svar på, om man ultimativt vil stå alene som nordatlantisk medlem af Folketinget sammen med SVM-regeringen i et endeligt forsvarsforlig.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-01-19:
Det tænker jeg at jeg ikke vil forsøge at spå om.
Jeg tænker, at der er en proces i gang, hvor man forhandler, og den må vi jo tage.
Man kan bare konstatere, at Danmark har et ansvar for forsvaret i Grønland, og at det også bliver en del af de opgaver, man skal tage fat på i et kommende forsvarsforlig.
Og noget af det, vi konstaterer, er jo også, at der bl.a. har været en konference i Kangerlussuaq, Søndre Strømfjord, hvor man har talt om, at når der skal være de her mange droner, som man har aftalt i den arktiske kapacitetspakke, kunne det så ikke give mening at lave et dronecenter i Grønland.
Og det tænker vi giver rigtig god mening.
Så det her med at inddrage Grønland på alle mulige planer giver god mening.
Grønland siger stadig væk nej til olieudvinding, fordi det er for sårbart et miljø at gøre det i.
Så det er den samme holdning, som der var tidligere, og vi siger også nej til uran, og derfor er det også vigtigt at sige: Hvad siger vi så ja til?
Og det er jo bl.a. at kigge på power-to-x og grøn omstilling og brint, som er noget af det, man taler rigtig meget om i Grønland, men der er jo sådan set også et ret tæt samarbejde mellem Grønland og Danmark om at udvikle vandkraftværker i Grønland, og det synes jeg er rigtig positivt.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-01-19:
Som ordføreren selv var inde på i sin tale, afsatte vi jo for nogle år tilbage de her 80 mio. kr. til en indsats i forhold til netop de udsatte børn og unge i Grønland, og som ordføreren også nævner i talen, er størstedelen af de 80 mio. kr. gået til Socialstyrelsen i Nuuk, hvilket jo ikke var meningen.
For meningen var jo rent faktisk, at det skulle gå målrettet til en indsats for de udsatte børn og unge.
Maria Durhuus (S), 2023-01-19:
Tak for ordet, og tak til ordføreren for en virkelig, virkelig god tale.
Det er altid meget, meget inspirerende at tale med ordføreren og høre om de lokale forhold, der gør sig gældende i Grønland.
Jeg har selv haft fornøjelsen af at arbejde inden for sundhedsvæsenet og har på den måde stiftet bekendtskab med borgere fra Grønland.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at de, der kender Grønland bedst, også er dem, der er her i salen med et mandat fra Grønland.
Vi ved, at kendskaber bliver til venskaber.
Nysgerrighed bliver til viden, som vi kan bruge, og det er ikke nogen hemmelighed, at regeringen ønsker at udvikle fællesskabet mellem Færøerne, Grønland og Danmark i respekt for hvert lands selvstændige identitet, kultur, sprog og aktuelle behov.
Så hvor ser ordføreren at der er størst potentiale for udvikling i det fællesskab?
Hvor skal vi starte henne?
Tak for ordet.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-01-19:
Tak for svaret.
Jeg tænker, at vi sagtens kan finde fælles fodslag om det.
I forlængelse af det spørgsmål er der jo masser af diskussioner i Grønland om, hvordan man kan sikre en erhvervsudvikling, der kan styrke det grønlandske samfund, også rent økonomisk.
Set fra ordførerens side, hvad kunne så være vigtige perspektiver fra Danmarks side at støtte med i forhold til at skabe en bæredygtig erhvervsudvikling?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-01-19:
Tak for spørgsmålet.
Kort sagt mener jeg, at man også bliver nødt til at være mere åben for en form for finansieringsmuligheder, specielt til iværksættere.
For bare 5 år siden så vi, at der var rigtig mange, der spændte ben, hver gang der var nogen, der gik hen og bankede på døren og tilbød at indfri nogle muligheder i Grønland, og så blev der sagt, at det er der ikke rigtig nogen ønsker om.
Men det var kun, lige indtil den amerikanske præsident gerne ville købe Grønland, for så blev det lige pludselig interessant for resten af verden, og så kunne man se, at der var et potentiale der.
Hvis der er et reelt ønske om at styrke en eller anden form for fællesskab mellem landene, bliver man også nødt til at gøre det, før nogle andre stormagter synes, at det så at sige bliver interessant, altså have dialogen, have mulighederne allerede nu og prøve at inkludere inuit i den her proces så meget som muligt.
Christian Friis Bach (RV), 2023-01-19:
Tak for det, og tak til fru Aki-Matilda Høegh-Dam for en meget fin og stærk tale.
Det var en vigtig pointe.
I Radikale Venstre værdsætter vi og ønsker at styrke samarbejdet inden for rigsfællesskabet, men vil respektere ønsker om øget selvbestemmelse og suverænitet.
Og mit spørgsmål er: Hvad kan vi gøre bedre og mere for at fremme en forsonings- og forståelsesproces, der kan føre til ligeværdighed og en fælles og demokratisk samtale mellem Grønland og Danmark?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-01-19:
Først og fremmest kvitterer jeg for ønsket om et godt samarbejde og de gode dialoger, vi allerede har haft.
Jeg synes, at der i hvert fald er flere lag i det; det er jo ikke et simpelt spørgsmål, man bare lige kan besvare på et minut.
Man kan jo både snakke om det konkret strukturelle, og man kan se på, hvordan det stadig er således, at vi har tre lande, men at det jo trods alt er Grønland og Færøerne, der på en eller anden måde har afgivet suverænitet til Danmark, og ikke Danmark, der har afgivet suverænitet til de resterende lande.
Men hvis vi snakker om det helt medmenneskelige plan, synes jeg netop også, det er vigtigt, at vi får inddraget hele historien.
Der er rigtig mange mennesker, der er i live i dag, som har levet inden for den skarpe ende af koloniseringen.
Man bliver nødt til at være hudløst ærlig og åbne op for diskussionen om, hvad der har været, så vi på den måde alle sammen også kan tage et skridt videre og sige: Nu kan vi altså godt begynde at forsone os.
Christian Friis Bach (RV), 2023-01-19:
Tak, og det var så en opfølgning på spørgsmålet omkring klimaet og klimaforandringerne fra fru Trine Pertou Mach, kan man sige.
Det fyldte ikke meget i talen.
Mit spørgsmål er: Hvilke meget konkrete klimainvesteringer og -initiativer ser ordføreren som særlig afgørende i den kommende tid, og som vi kunne samarbejde om i forhold til Grønland?
Anders Kronborg (S), 2023-01-19:
Tusind tak for talen.
Jeg synes, der var et ord, som ordføreren nævnte, som både er kontroversielt, men også vigtigt, og noget, vi bør snakke om.
Det er ordet uvidenhed.
Jeg var selv flere gange på Grønland i sidste valgperiode i forbindelse med mit folketingsarbejde, og jeg blev overrasket over, hvor meget nyt jeg lærte om Grønland.
Jeg mødte også grønlandske unge, som jeg talte med, og jeg fik i hvert fald fik et indtryk af, at den viden, de havde om Danmark, var sparsom.
Det samme har jeg oplevet blandt danske unge, altså at den viden, de har om Grønland, er meget, meget sparsom.
Og skal vi have rigsfællesskabet til at fungere rigtigt, blomstre og spire og gro, så er det vigtigt, at vi kender hinanden, altså hvis ambitionen om et stærkt fællesskab mellem to ligeværdige parter skal blomstre.
Og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvordan styrker vi synergierne i rigsfællesskabet?
Hvordan får vi den uvidenhed til at blive til viden for endnu flere?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-01-19:
Uha, synergien!
Nej, jeg synes, det er et rigtig godt spørgsmål fra ordføreren, specielt også fordi, at sådan som jeg har oplevet det, bare inden for de seneste 4 år, så har der været en kæmpe udvikling i den her vidensopbygning, og jeg mener helt klart, at vi skal være med til at holde den her udvikling kørende, så den netop ikke bare bremses.
For bare omkring, skal vi sige 7 år siden, var det sådan, at hvis der var en debat hjemme i Grønland om nogle oplevelser, man havde haft i mødet med det danske system eller i mødet med nogle af de her aktører, som også har været oppe at vende i forhold til spiralskandalen og lignende, så blev man mødt med, at man bare skulle holde det lidt for sig selv, pænt sagt, ikke?
Men efter en udvikling er vi allerede nået til, at vi nu har haft en større debat om det.
Vi har presset vores grænser, og vi er blevet mere kloge på, hvad der er sket i fortiden for netop at kunne være med til at gøre fremtiden bedre.
Anders Kronborg (S), 2023-01-19:
Det er jeg sådan set ikke uenig i, og jeg ser også utrolig optimistisk på nogle af de ting, der er sket i de sidste år.
Jeg synes i øvrigt, at når vi ser regeringsgrundlaget, er der jo et rigtig godt afsnit om rigsfællesskabet, som man kan være stolt af, både i forhold til Grønland og Færøerne, men også i forhold til Danmark.
Men jeg tror, det er vigtigt, som ordføreren siger, at den der motor skal holdes i gang, og at vi faktisk også skal besøge hinanden.
Og hvis vi ser på venskabsbyer, hvis vi ser på klasser, der besøger hinanden i forhold til grundskole, ungdomsuddannelser osv., så har vi jo en udfordring med at få flere unge mennesker til at smelte sammen, og det er bare sådan en opfordring.
Jeg ved, at ordføreren har forfulgt det spor, og det synes jeg vi skal forfølge i fællesskab.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-01-19:
Mange tak for, at det bliver bragt op.
Jeg er jo ikke uenig, men grunden til, at jeg godt kan være lidt tilbageholdende omkring det, er, at der ofte er mere viden om Danmark fra Grønlands side, fra grønlandske unge, end omvendt.
Og jeg tror også, det kan skabe en barriere, hvis man skal gøre alt på præcis samme måde, f.eks. vidensopbygning.
Hvis man bare kigger på forskning, mangler der stadig en del forskning om det inuitsamfund, vi lever i, og man kan også bare tage vores fødevarevaner og lignende.
Den her forskning bliver vi også nødt til at få skabt og få større viden omkring det, få skabt mere af det, få skabt en viden og en fortælling skabt af inuitgrønlændere selv.
Og det kan også være med til at skabe en helt anden form for forståelse fra aktører fra Danmarks side, eksempelvis.
Tak for spørgsmålet.
Ordføreren og jeg har jo allerede snakket meget kort, og jeg ved netop, at nogle forslag fra ordførerens side bl.a. har været noget omkring en klimainvesteringsfond.
Jeg synes, at sådan nogle ting kunne være rigtig spændende at kigge på.
Jeg synes i hvert fald, det er vigtigt, at vi ikke kun lader det ligge der.
Hvis vi kigger på hele kongeriget, bliver vi også nødt til at afbalancere hele CO 2 -aftrykket.
Vi bliver nødt til at kigge på bæredygtighed i forhold til vores mad, og vi bliver også nødt til at kigge på vedvarende energi og ikke kun grøn energi, der kun er der i en kort periode ad gangen.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-01-19:
Mange tak.
Det har netop også været vigtigt for Inuit Ataqatigiit i Folketinget at være med til at pege på nogle løsninger på det her område.
Men det nytter jo ikke noget, når der ude i kommunerne ikke sidder tilstrækkelig med sagsbehandlere.
Så det er en skævvridning, der er sket, og man må bare konstatere, at det kan vi kun gøre bedre fremadrettet.
Så det tror jeg vi er ret enige om, og det eneste, vi kan gøre, er jo at italesætte det, når det er, vi ser, at her er det gået skævt.
Så behovet er jo ædelt nok, netop at der er nogle børn, der har brug for at få bedre hjælp, når de har oplevet et seksuelt overgreb, og når det er 20 pct. af den yngre befolkning, som oplever et seksuelt overgreb, så er det et kæmpeproblem for det grønlandske samfund.
Og det er det, vi italesætter, og der må vi netop gå ind og evaluere og kigge på, hvad vi så kan gøre bedre fremadrettet.
Mange tak, og tak for spørgsmålet.
Jeg tror, det er lidt mere komplekst end kun mødet mellem Grønland og Danmark, så jeg vil egentlig gerne knytte nogle andre ord til det.
Jeg tror, det er vigtigt, at man, hvis man skal skabe social forandring, skal skabe det indefra.
Det er os selv, der skal pege på de udfordringer, vi står over for.
Og det kan jo være ting, man har oplevet i barndommen, og som man i overført betydning har med sig i rygsækken fra Grønland til Danmark, og som jo, hvad skal man sige, kan gøre, at man står i en lidt mere sårbar situation.
Og der tror jeg, at når man så kommer til mødet med Danmark, kan det blive trigget på en anden måde.
Jeg tror, det er vigtigt at huske på, at langt de fleste i Grønland, også vores unge, klarer sig godt – også vores unge, der kommer fra Grønland til Danmark.
Jeg kender selv en del grønlandske studerende også fra mine egne børn, som er i Danmark, og jeg synes, det er en fornøjelse også at se, at der er rigtig mange, der virkelig bare går igennem systemet.
Men ja, der er nogle, der falder igennem, og der er nogle, vi er nødt til at være særlig opmærksomme på.
Frederik Vad (S), 2023-01-19:
Det er jeg meget enig i, og så vil jeg bare slutte af med at opfordre ordføreren til at komme, hvis der er et eller andet på undervisningsområdet eller uddannelsesområdet generelt, som kunne være relevant i forhold til netop det her.
For det var i hvert fald en meget, meget stor øjenåbner for mig at læse »Blomsterdalen«, specielt på det her område.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-01-19:
Mange tak – og det er jeg glad for.
En meget konkret ting er også, at der er nogle grønlændere, som bliver tildelt psykologhjælp, men som ikke er gode nok til at snakke dansk – for vi må bare erkende, at der er
flere og flere med grønlandsk baggrund i Danmark, som ikke er dygtige nok til at snakke dansk flydende – og de har ikke adgang til tolke.
De har heller ikke adgang til at få grønlandsksprogede psykologer fra Grønland.
Jeg synes bare, at det her med at tænke lidt mere fleksibelt i rigsfællesskabet giver rigtig god mening, så det skulle man måske kigge på sådan helt konkret.
Frederik Vad (S), 2023-01-19:
Tak for det.
Ordføreren nævnte Niviaq Korneliussen i sit indlæg, og jeg læste selv i sommer »Blomsterdalen«, og det er en af de bedste bøger, jeg har læst i flere år, altså virkelig en fantastisk bog, som jo har givet sådan en som mig et meget, meget stærkt indblik i rigtig mange ting, jeg ikke vidste noget om før.
Jeg synes, at det, der gør den stærk, er, at den jo er kritisk over for alle positioner og alle typer af magthavere både i Grønland og i Danmark.
Den viser også nogle af de udfordringer, der er i mødet mellem mennesker fra Grønland og så det danske uddannelsessystem.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren kan sætte nogle flere ord på, hvad der sker i det der møde, som kan være svært.
For det er noget af det, som jeg synes vi måske godt kunne være en lille smule mere opmærksomme på.