runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Preben Bang Henriksen (V), 2024-11-20:
Tak for det.
Forslaget, vi behandler her, beror på en bred aftale og burde derfor ikke give anledning til så meget debat her i Folketinget.
Det indebærer en ny opkrævningsløsning for de krav, der ikke længere opkræves via det såkaldte SAP38-system.
Så man får altså en vis ensartethed.
Man undlader også at opkræve morarenter.
Også det er i orden.
Et enkelt punkt vil jeg nævne, som faktisk nok er det, om jeg så sige, bedste, i hvert fald set fra min side.
Det drejer sig om, når et selskab opløses.
Det kan ske ved en frivillig likvidation, og så kan advokaterne godt huske at få kvittance for den almindelige indkomstskat, altså spørge skattevæsenet, om der er penge eller krav her.
Så kan man få dem sat til side, og så kan man få udloddet til aktionærer.
Det samme har ikke været tilfældet med hensyn til kildeskat.
Det vil altså sige, at der kan have været likvideret selskaber, hvor skattevæsenet sådan set har fået en lang næse.
Det gøres der nu op med her.
Likvidator bliver solidarisk ansvarlig med modtagerne af provenuet for, at kildeskatten er betalt, og det er superfint.
Det kan lade sig gøre qua en bestemmelse på side 80 i lovforslaget.
Jeg vil citere: »Skatteforvaltningen vil derfor i tilknytning til forslaget indføre en erklæringsordning for likvidator.
Erklæringen vil skulle indsendes samtidig med anmodningen om skattekvittance.
Erklæringsordningen vil indebære, at likvidator før udstedelse af skattekvittance bekræfter, at den likvidationsudlodning, der sker til udlandet, ikke indebærer pligt til at indeholde kildeskat.«
Så vil det være et krav i forbindelse med kvittancen.
Så skattevæsenet kan altså erklære, at nu er alting betalt, og så kan man likvidere det og komme videre med det.
Venstre støtter forslaget.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-11-20:
Jeg kan i hvert fald bekræfte, at hvis man googler lidt, i forhold til hvem der står for det samlede ansvar for udbetalingen i Danmark, kan man se, at det overvejende ansvar ligger hos beskæftigelsesministeren.
Men der står også samtidig, at en række af deres delafdelinger ligger under andre ressortministre, og det kan da godt være, at skatteordføreren for Socialdemokraterne kan fortælle mig, hvad den samlede liste går ud på, og så kan vi jo passende opdatere de scenarier, der er.
Men det ændrer jo ikke på, at vi som forvaltere skal være sikre på, at vi ikke laver unødigt bureaukrati.
Og jeg har altså lov til som ordfører at kigge baglæns i krystalkuglen og så give nogle eksempler på, at vi i dag oplever, at folk, som er fritaget for digital post, altså får årlige varmeopgørelser og modkrav.
I tilfældet fra min egen familie var det på 17 kr. for et helt år.
Det er jo fair nok, men det er betalingsmekanismerne, vi skal have en mere sikker hånd på, og det hilser vi så sandelig velkommen.
Anders Kronborg (S), 2024-11-20:
Tak for det.
I virkeligheden er det jo enormt smukt, når noget så vigtigt som inddragelse af gæld kan aftales bredt i Folketinget.
For når vi beskæftiger os med gæld, handler det jo i virkeligheden om, at vi alle sammen solidarisk er med til at finansiere det danske velfærdssamfund.
Det vil sige, at vi betaler vores skatter med glæde.
De går til at finansiere vores plejehjem; de går til at finansiere vores børnepasning; de går til at finansiere vores gymnasier, vores politi og vores forsvar.
Men det er klart, at har man et samfund, hvor folk snylter, og hvor de skylder til det offentlige, så mangler der jo penge i kassen.
Derfor er det meget, meget væsentligt, at man betaler det, man skylder.
Omvendt skal det jo ikke blive tudetosset.
Jeg har også selv set eksempler på regninger fra det offentlige, der lød på 0,02 øre.
Hvorfor bruge administrativ energi og ressourcer på at opkræve 0,02 øre?
Derfor er jeg glad for, at der her indføres en bagatelgrænse på småbeløb på 50 kr.
Det synes jeg i hvert fald giver mening, i forhold til at vi har set opkrævninger på ganske få øre, der indkræves af det offentlige.
Så er der også nogle initiativer i forslaget til effektiv opkrævning, og det er selvfølgelig også vigtigt, at tingene foregår så smidigt som overhovedet muligt.
Derfor kan vi også se elementer, som faktisk styrker opkrævning af bl.a. motorkrav, i den her opgaveløsning.
Nu startede jeg indledningsvis med at sige, at det her er af teknisk karakter, men de tekniske justeringer, som der ligger i det her lovforslag, vil være til det bedre, og jeg tænker sådan set ikke, at der er den helt store politiske dramatik i det her lovforslag, ud over at jeg synes, det er ganske almindelig sund fornuft, at skylder man penge til det offentlige og bliver opkrævet, så skal man også betale, hvad man skylder.
I forhold til de balancer, for at det ikke bliver tudetosset med helt små beløb ned i ørestørrelser og femkroner, synes jeg faktisk, at en halvtredser lyder meget fornuftigt.
Jeg ser utrolig meget frem til udvalgsbehandlingen af det her lovforslag.
Jeg kunne forestille mig, at også nogen uden for den aftalekreds, der er, kunne stille spørgsmål osv.
Men alt i alt er det jo bundsolidt, i og med at så mange partier stiller sig bag det her lovforslag.
Med de bemærkninger har jeg ingen problemer med på mit partis vegne, Socialdemokratiet, at sende det her videre til udvalgsbehandlingen med den indstilling, at Socialdemokratiet kommer til at støtte det her forslag.
I forhold til den tradition, havde jeg nær sagt, der er eller næsten er ved at komme, hvor nogle hopper sådan 2 minutter i 12 i forhold til tredje behandling osv., vil jeg sige, at vi agter at stemme for både til anden og tredje behandling af det her forslag.
Rasmus Stoklund (S), 2024-11-20:
Først og fremmest er princippet om lagerbeskatning jo ikke et ukendt princip herhjemme.
Man bruger det på aktiesparekontoen eksempelvis.
I forhold til kryptovaluta bruger vi det jo faktisk også i forvejen; der bruger man det for kryptoaktiver, som er finansielle kontrakter.
Derfor er det igen, synes jeg, værd at minde om, at Skattelovrådet jo ikke siger, at det her er en perfekt løsning.
Men de har prøvet at opveje fordele og ulemper, og det er nogle af de overvejelser, de har gjort sig, jeg har prøvet at redegøre for her i besvarelsen.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-11-20:
Der er en talemåde om, at hvis man møder en masse andre bilister på vejen, som man synes kører i den gale retning og er spøgelsesbilister, så er det nok en god idé lige at trække ind til siden og tænke over, om det måske var en selv, der kørte i den forkerte vognbane.
Når ministeren anerkender, at det er et problem, at man kan risikere at betale skat af penge, man aldrig har tjent, men samtidig som det eneste land i verden vil indføre regler, der ikke løser problemet, men faktisk sætter flere danskere i samme klemme, er det så ikke ministeren, der kører i den gale vognbane?
Rasmus Stoklund (S), 2024-11-20:
Der ligger jo trods alt også i Skattelovrådets anbefalinger en mulighed for, at man kan bruge det, man bliver ramt af, hvis man får en negativ udvikling i sine kryptoaktivers værdi – at man så kan modregne det underskud, man har, i andre år.
Der er både beskrevet en carry back-model, og der er også bare i det hele taget beskrevet muligheden for at modregne hen over andre år, hvor man så har henholdsvis positive og negative resultater på sine kryptoaktivers investeringer.
Christina Olumeko (ALT), 2024-11-20:
Tak for ordet.
Alternativet er med i den politiske aftale om effektiv opkrævning og gældsinddrivelse i skattevæsenet, som ligger forud for dette lovforslag, vi behandler i dag.
Det drejer sig bl.a. om regler, der skal harmonisere og forenkle morarenter, samt regler til at understøtte ny en opkrævningsløsning for skatter og afgifter.
Det er alt sammen rigtig gode forslag.
Vi er også blevet opmærksomme på de problemstillinger, der vedrører renteberegning, som nævnt af Advokatrådet i høringssvarene.
Her nævner man de problemer, der kan opstå, når omtvistede beløb ikke kan deponeres.
Det er noget af det, vi gerne vil dykke ned i i udvalgsbehandlingen.
Men ellers forventer vi på nuværende tidspunkt at kunne støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2024-11-20:
Tak for det.
Lovforslaget udmønter jo en aftale, som Dansk Folkeparti ikke er en del af, og som springer ud af en aftale fra før sidste folketingsvalg, som vi ikke var en del af.
Man er jo ikke tvunget til, heldigvis, at støtte lovforslag, som man ikke er en aftalepart i.
Vi har brugt en del tid på at bore os ned i de dele, der ligger her, og der er jo åbenlyst noget, som kan være fornuftigt nok, når det kommer til en bagatelgrænse, fordi det kan være med til at lette nogle af de byrder, der er på vores i forvejen hårdt trængte skattevæsen, men også, fordi det er fuldstændig åndssvagt at få nogle meget, meget små opkrævninger, hvor udgiften for det offentlige, for fællesskabet, har været højere ved at inddrive en meget lille sum penge, som nogle måtte skylde.
Så der er noget sund fornuft i den del.
Der kan også udmærket ligge noget i den forenklingsdel, som lovforslaget også rummer.
Så vi ser egentlig ret velvilligt på det her forslag, men vi har også behov for at se udvalgsbehandlingen an, inden jeg vil garantere, at vi trykker grønt på knapperne.
Men som sagt er vi altså rimelig positive.
Pelle Dragsted (EL), 2024-11-20:
Tak for det.
Jeg vil ikke gøre det langt.
Den konkrete aftale her er jo, hvad kan man sige, nogle korrektioner for at få den her gældsinddrivelse til at fungere bedre, men vi skal grave os lidt mere ned i lovforslaget for at vurdere, om vi kan støtte de ændringer, der ligger i det.
Så vi vil tage stilling lidt senere ved andenbehandlingen eller tredjebehandlingen.
Anders Kronborg (S), 2024-11-20:
Ordføreren for Danmarksdemokraterne må jo gerne betragte det her som en vejledende samtale, så ordføreren ikke går galt i byen.
For det er jo sådan lidt spild af tid, hvis ordføreren, når han prøver at få noget igennem, rent faktisk henvender sig til den forkerte minister.
Så det var sådan set derfor, jeg spurgte ordføreren, om ordføreren ikke bare vil bekræfte, at det ikke lå under skatteministeren, men under andre ressortministre.
Så vil jeg bare høre ordføreren her til sidst: Kan vi måske forvente et ændringsforslag fra Danmarksdemokraterne, eller er det bare brok, brok, brok, og så må vi andre ændre de ting, vi opdager?
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-11-20:
Tak, formand.
Selv om vi selvfølgelig synes, at danskerne beskattes for hårdt i dag, så synes vi selvfølgelig også, at man skal overholde de gældende regler, og at det er vigtigt, at folk svarer den skat, de skal, og at tilliden til systemet ikke udvandes, ved at de lovlydige og rettidigt betalende borgere skal være vidne til en praksis, hvor skatteskyldnere aldrig får betalt, hvad de skylder.
Forslaget indeholder flere forenklingstiltag, herunder renteharmonisering, hvilket jo synes at være en god idé, da kompleksiteten i systemet generelt bør minimeres.
Det foreslås yderligere at indføre en midlertidig bagatelgrænse for opkrævning af småbeløb på motorområdet, samt at skattevæsenets udsendelse af visse afgørelser om sanktioner over for virksomheder kan foregå digitalt.
Det er alt sammen gode ting.
Vi lytter også til de høringssvar, der udviser bekymring for, hvorvidt forslaget vil føre til mere manuel håndtering af fradrag for købsmoms, i stedet for at man bruger virksomhedernes ERP-systemer, for at undgå et rentesmæk.
Jeg vil også høre ministeren, om det påtænkes at finde en løsning, der sikrer et godt samspil mellem periodiseringsreglerne og de nye renteregler, da virksomhederne jo ellers i et forsøg på at overholde reglerne ville ty til at indføre flere manuelle processer, og som vi alle ved, vil manuelle processer jo være mere fejlbehæftede end de eksisterende automatiske og mere digitaliserede løsninger.
I forhold til punktet i lovforslaget, hvor det foreslås, at Skatteforvaltningen vil kunne rette krav vedrørende kildeskat mod et solvent, likvideret selskabs eller en forenings selskabsdeltagere, medlemmer, likvidatorer eller bestyrelse, vil vi gerne have vished om, hvorvidt ordningen om skattekvittance opretholdes, så en likvidator har mulighed for at frigøre sig for hæftelsesansvaret i selskabsskattelovens § 33.
Vi imødeser svaret på disse spørgsmål, og vi støtter forslaget.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2024-11-20:
Tak for ordet, formand.
Jeg står her i dag som vikar for vores skatteordfører, Mohammad Rona.
L 80, som vi behandler her, bygger på en bred aftale blandt mange af Folketingets partier, og tak for det.
Det danske velfærdssamfund bygger på en fælles forståelse af, at vi løfter i flok.
Vi finansierer vores skoler, hospitaler, ældrepleje og andre velfærdsydelser gennem de skatter og afgifter, som borgere og virksomheder bidrager med.
Det er hjørnestenen i vores samfundsmodel, og det kræver tillid.
Når alle bidrager som forventet, kan vi opretholde og udvikle et velfærdssamfund, som vi stoler på.
Men når skatter og afgifter ikke betales, undermineres finansieringen af disse ydelser, og tilliden til skattesystemet risikerer at lide skade.
Det kan vi ikke acceptere.
Med dette lovforslag, vi behandler her, tager vi et konkret skridt til at sikre en mere effektiv opkrævning og gældsinddrivelse i skattevæsenet.
Lovforslaget bygger som sagt på en bred aftale mellem regeringen og et bredt udsnit af Folketingets partier, Socialdemokratiet, Venstre, Moderaterne, SF, Liberal Alliance, Konservative, Radikale Venstre og Alternativet.
Det viser, at der er en bred enighed om nødvendigheden af at styrke opkrævningen.
Vi gør vores opkrævning mere robust og tidssvarende.
Vi forenkler og harmoniserer regler, så de bliver lettere at administrere og forstå, og meget, meget mere af teknisk karakter.
Men det er altså ikke bare tekniske forbedringer; det er fundamentale forbedringer for at opretholde tilliden til skattevæsenet og sikre en retfærdig opkrævning.
Moderaterne stemmer for forslaget.
Tak for ordet.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-11-20:
Tak for det, formand.
Vi hilser det velkommen med harmoniseringer og forenklinger af renter.
Det er sådan noget, der gør det nemmere at lave digitaliseringsklar lovgivning, altså simpelt hen at bygge de it-systemer, som skal stå for inddrivelsen, når der er færre forskellige udfald at tage højde for.
Så det hilser vi velkommen.
Herudover foreslås det, at der bliver indført en midlertidig bagatelgrænse for opkrævning af småbeløb.
Det er vi i særdeleshed glade for.
Vi har længe ligesom, havde jeg nær sagt, alle borgere syntes, at det var fjollet og til dels fornærmende at sende folk opkrævninger for småbeløb.
Nogle gange har folk fået det gys i kroppen, som det er at få en besked fra skattevæsenet i sin e-Boks, blot for at se, at der opkræves et lille beløb, nogle gange på nogle få kroner.
Jeg gav for noget tid siden på mine egne sociale medier det lille, sjove råd at indføre en lille it-kode, som sagde, at hvis opkrævningen var på under 50 kr., skulle der ikke sendes en e-Boks-besked.
Og det er jo dejligt, at der er nogen, der lytter i den anden ende på mine sociale medier, og dejligt, at vi får rykket her.
Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Serdal Benli (SF), 2024-11-20:
Tak for ordet.
Med dette forslag bliver en del af aftalen fra juli 2023 gennemført og konkretiseret.
Aftalen handler om initiativer til en effektiv opkrævning og gældsinddrivelse i skattevæsenet og vil bl.a. medføre en renteharmonisering.
SF var med i denne aftale, fordi det er vigtigt for os, at alle i vores samfund bidrager.
Desuden står det klart, at det er centralt at styrke effektiviteten af opkrævningen og gældsinddrivelsen på skatteområdet.
Vi har fået et udvalgssvar, der, så vidt vi læser det, viser, at ændringerne provenumæssigt hovedsagelig vedrører virksomheder og i mindre grad enkeltpersoner.
Vi støtter også de øvrige ændringer, herunder muligheden for, at skattevæsenet kan udsende visse afgørelser om sanktioner via digital post i stedet for via anbefalet post, så kommunikationen ender med at blive nemmere og mere effektiv.
Med de ord kan jeg meddele, at SF støtter forslaget, og jeg kan også betrygge den socialdemokratiske ordfører i, at vi både støtter det ved første-, anden- og tredjebehandlingen.
Tak for ordet.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-11-20:
Jeg ved godt, at spørgeren jo ikke er vant til at få ret meget ros fra Danmarksdemokraterne, men hvis man sådan spoler lidt i dagens debat, tror faktisk, jeg har rost den nuværende skatteminister indtil flere gange, og bare rolig, det skal jeg nok lade være med at gøre alt for tit, for det skulle nødig blive en vane.
Anders Kronborg (S), 2024-11-20:
Jeg kan slet ikke skrue mig op, som hr. Søren Søndergaard gør her, men jeg vil da opfordre hr. Søren Søndergaard til, at Enhedslisten begynder at deltage i Folketingets Skatteudvalg, hvor hr. Søren Søndergaard seriøst og sagligt kan stille de her relevante spørgsmål.
Nogle kommer og spiller fandango her i Folketingssalen og skruer sig op, og så kan det sikkert blive lagt på de sociale medier senere, så man kan se: Uha, hvor har vi kæmpet mod EU.
Men den måde, som man som seriøst parti laver politik på, er jo at gå ind i udvalgsarbejdet.
Så jeg synes, hr. Søren Søndergaard skulle begynde at deltage i udvalgsarbejdet frem for bare at komme med retoriske bemærkninger her i Folketingssalen.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-11-20:
Det kan han sikkert, men så er det nok for noget andet, vil jeg gætte på – nej, det er for sjov.
Jeg ville da ønske, at juristerne i Skatteministeriet og Justitsministeriet havde sagt: Vi er i en gråzone; vi kan gøre det her eller lade være med at gøre det her; lad os da vente på en åbningsskrivelse. Men det er ikke den melding, vi har fået.
Den melding, vi har fået, er, at der ikke er nogen gråzone.
De er fuldstændig sikre.
De har læst notatet fra Henrik Øe.
Der har været møder.
Der har også været yderligere skriftveksling mellem ministerierne og advokaten Henrik Øe, og ministeriernes jurister fastholder, at de ikke ser det som en gråzone.
De er meget sikre i deres sag.
Når man står i sådan en situation, skal man jo følge loven.
Så skal man ikke sidde og spekulere over, om der mon sker noget, og sige: Lad os bare ignorere de juridiske råd, vi får, som er utvetydige, for det kan godt være, at EU ikke opdager det, det kan godt være, at der ikke sker noget, og det kan godt være, at ministeren ikke ryger i fodlænke.
Det ville ikke være ordentligt.
Zenia Stampe (RV), 2024-11-20:
Jeg vil gerne rose hr. Jan E. Jørgensen for sin ærlighed, og det er overhovedet ikke polemisk ment.
Vi er jo enige om, at det, vi befinder os i her, er en gråzone.
Altså, jura er ikke en eksakt videnskab, men det er rigtigt, at når først der er faldet en dom, er det ret eksakt, hvad der så er retspraksis.
Men indtil den dom er faldet, er vi jo i en underlig gråzone i den nuværende situation.
For mig var det lidt overvældende at høre Socialdemokratiets ordfører fortælle om risikoen for fodlænke, og jeg ved ikke hvad.
Kan hr. Jan E. Jørgensen ikke lige hjælpe med bare at forklare, hvad det er for en risiko, man løber i en gråzone som denne ved at vælge at lade være med at tolke det her, som at det skulle være imod EU-retten, idet man faktisk ikke ved det?
Jeg er godt klar over, at så er man på den sikre side i forhold til at undgå en potentiel sag, men vi ved jo rent faktisk ikke, hvad der er retspraksis.
Så hvad er den konkrete risiko?
Kan skatteministeren ende i fodlænke, eller hvad?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-11-20:
Jeg sagde sådan set selv i min tale, at der ikke er kommet en åbningsskrivelse.
Altså, en åbningsskrivelse vil jo typisk komme, hvis et land ikke selv har opdaget, at man har en praksis, der er i strid med EU-retten.
Men her har landet selv opdaget, at man har en praksis, som er i strid med EU-retten.
Det er i hvert fald den rådgivning, vi får fra juristernes side.
Derfor behøver man jo ikke at vente på en åbningsskrivelse.
Hvis man som land ved – og nu antager vi så, at juristerne i Justitsministeriet og Skatteministeriet har ret, men det får vi sådan set aldrig afklaret, for der kommer ingen sag ved EU-Domstolen – at man handler i strid med EU-retten, så har man jo også en pligt til at rette ind efter EU-retten, også uden at der kommer en åbningsskrivelse.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-11-20:
Så kan man jo undre sig over alle de år, der er gået.
Hvis man kigger tilbage, er det da godt nok mange år, hvor det er pågået.
Det er overhovedet ikke på tapetet.
Der er ingen, der har bedt om det, der er ingen, der har ønsket det, der er ingen, der har nævnt det.
Alligevel oplever vi det her knæfald, og det er det, vi simpelt hen ikke forstår.
Og det er jo det, der er lidt pudsigt; altså, helt fra Enhedslisten og så over til Danmarksdemokraterne kan vi ikke forstå det her.
Jeg synes, at den tale, som hr. Jan E. Jørgensen holdt på vegne af regeringens næststørste parti, burde han måske have holdt nede i kirken i stedet for, for det var da én lang grædetale om, at uha, jeg står her, men jeg kan ikke lide at være her, og jeg har egentlig lyst til at gå hjem.
Men det nytter jo ikke noget for et regeringsparti; så skal man stå last og brast, og man skal kæmpe sine kampe.
Det er jeg helt med på.
Men jeg synes ikke, det er rimeligt, når ordføreren ligesom siger, at der ikke har været andre veje at gå.
Det siger jeg, fordi jeg synes, det er underligt, at man allerede nu fra regeringens side vælger at falde på halen over det her, inden der overhovedet er kommet så meget som den mindste åbningsskrivelse fra EU – ud over at de i øvrigt har skrevet, at de ikke vil rejse nogen sag, fordi der ikke er noget EU-krav.
Det har vi fået indtil flere skrivelser om, og man har oven i købet også fået lavet et juridisk responsum om det til Skatteudvalget.
Har Venstre virkelig ikke mere indflydelse i den regering end det, vi oplever her i dag?
Det er jo et rent knæfald.
Anders Kronborg (S), 2024-11-20:
Det var også noget af det, vi blev præsenteret for i dag i forbindelse med de to, synes jeg, konstruktive foretræder, der var i Skatteudvalget, altså at ikrafttrædelsestidspunktet var en udfordring i forhold til den 1. januar 2025.
Der vil jeg være konstruktiv i forhold til at se på ikrafttrædelsestidspunktet.
Den 1. juli 2025 er bedre end den 1. januar 2025, og den 1. januar 2026 er bedre end den 1. januar 2025.
Lad os se, hvad der kan lade sig gøre, lad os undersøge det, og lad os få en god dialog med regeringen om det.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-11-20:
Nu ved jeg ikke, hvilken kirke hr. Hans Kristian Skibby frekventerer, men i de kirker, jeg kommer, er det altså ikke grædetaler; det er en ganske munter forestilling.
Jeg tror nu nok, at ordføreren overfortolker det, som vi har fået på skrift fra EU.
Det, EU har sagt, er, at det er op til Danmark selv, om vi vil afskaffe loven eller beholde den.
Man har ikke sagt til os, at det vil være i overensstemmelse med EU-retten, hvis vi opretholder loven.
Det, man gør, er, at man siger: Vi vil ikke gå ind og være EU-domstol; vi vil ikke gå ind og afgøre, om den lov, I har i Danmark, er i overensstemmelse med EU-retten eller ej; det er ikke vores bord.
Det er sådan set det, kommissæren siger.
Kommissæren har ikke sagt, at det her er lovligt.
Det synes jeg lige er vigtigt at få præciseret.
Det er grund en til, at vi ikke kan sidde den rådgivning, vi får fra embedsværket, overhørig.
Det er man simpelt hen som minister nødt til at rette sig efter.
Christina Olumeko (ALT), 2024-11-20:
Der er ingen tvivl om, at vi jo helst ser, at man trækker det her tilbage, men hvis ikke vi kan det, er det mindste, vi kan gøre, da at lave et senere ikrafttrædelsestidspunkt, f.eks. den 1. januar 2026 eller noget andet, så kulturlivet kan forberede sig og ikke står med den her situation om så kort tid.
Så jeg er glad for, der er åbenhed.
Det ser vi frem til at diskutere i udvalget.
Zenia Stampe (RV), 2024-11-20:
Jo jo, men nu sagde hr. Jan E. Jørgensen jo også, at Henrik Øe har vurderet sagen og er kommet med en anden konklusion.
Så jeg kan bare ikke forstå, at det skulle være så entydigt, bare fordi statens jurister er nået dertil.
Vi har lige haft en sag omkring Søfartsstyrelsen – det er så en helt anden sag – hvor man også havde en bestemt tolkning i mange, mange år, og hvor man så efter 20 år finder ud af, at den var forkert.
Som radikal er det jo også meget vigtigt for mig, at vi overholder loven, men i de her sager synes jeg ikke, at det er så nemt at konkludere, hvad det rigtige er at gøre, når det er i sådan en gråzone.