runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Aagaard (M), 2023-11-03:
Der er flere grunde til, at man bliver nødt til at skelne mellem det, der af nogle kaldes fuld repowering, hvor et eksisterende anlæg nedtages og der opsættes et helt nyt anlæg på det samme areal, og så det, der kaldes en delvis repowering, hvor man foretager en teknisk ændring af et allerede eksisterende anlæg.
Det skyldes, at et helt nyt anlæg af gode grunde betragtes som et nyt anlægsprojekt, hvor der er behov for at søge om nye tilladelser efter eksisterende regler i VE-loven, og det giver rigtig god mening, f.eks. hvis det er nye møller, man vil sætte op; de kan være langt større end dem, man tager ned.
Her er det naturligt – og det bliver man nødt til – at kigge på påvirkningen af det omkringliggende miljø og af beskyttede arter, som en så stor projektændring vil have .
Så det er snittet imellem, hvornår forandringen er så stor, at det kræver, at man skal hen at kigge på påvirkningen af det omkringliggende miljø igen.
Det er det, vi skal have defineret.
Jeg tror også, at fru Samira Nawa spørger i forlængelse af vedtagelsen af VE III-direktivet, og jeg kan se i Green Power Denmarks høringssvar, at det er korrekt, at VE III-direktivet jo er vedtaget, men det er implementeringsdatoen ikke endnu, og det er derfor, at de elementer, der er i VE III-direktivet, ikke er taget med i lovforslaget den her gang.
Men jeg ser frem til at få uddybet spørgsmålene i den videre lovbehandling.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-11-03:
Tak for ordet, formand.
Der er for os i SF at se flere gode elementer i det lovforslag, som her er fremsat.
Noget af det vigtigste er, at det sigter mod at forenkle ansøgnings- og tilladelsesprocessen for fornyelse eller såkaldt repowering af eksisterende elproduktionsanlæg på havet.
Derudover er vi enige i, at det skal være muligt at få tinglyst rettigheder til elproduktionsanlæg.
Så er vi også enige i de justeringer, der er i pristillægsordningerne for visse vedvarende energi-anlæg, hvilket vil hjælpe os med at håndtere perioder med høje elpriser mere effektivt og sikre mere bæredygtige støtteordninger.
Afslutningsvis skal jeg fremhæve, at forslaget giver mulighed for at forlænge fristen for anmodning om udbetaling af tilskud, hvilket vil give projekter mere tid til at blive afsluttet, og det ser ud til at være nødvendigt.
I SF kan vi støtte lovforslaget, og jeg skal også hilse fra Enhedslisten og sige, at det kan de også.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2023-11-03:
I dag kommer ca. 59 pct. af Danmarks samlede elforbrug fra grøn energi.
I 2030 skal vi have det her tal op på 100 pct., også selv om vi skal bruge mere grøn strøm i fremtiden til at opvarme vores huse, til at lade elbiler og producere grønne brændstoffer til fly, skibe og lastbiler.
Med andre ord skal vi altså op i skala, og vi skal op i tempo, og derfor skal vi selvfølgelig sørge for, at vi laver de bedst mulige rammer for elnettet, som er hjertet i hele den infrastruktur, der leverer strøm ud til danskernes stikkontakter.
Og her står Energinet med et stort ansvar for vores energiforsyning.
Hovedformålet med lovforslaget her er at sikre, at Energinets systemansvarlige virksomheder er bedst muligt stillet til at kunne accelerere den grønne omstilling, og derfor glæder det mig også, at lovforslaget vil gøre det muligt for Energinets systemansvarlige virksomheder at handle hurtigt og være omstillingsparate – to parametre, som er afgørende for, at vi kan få den grønne omstilling op i skala til tiden.
Med lovforslaget tager vi altså nogle vigtige skridt imod at sikre vores forsyningssikkerhed og bringe os tættere på vores mål om at leve op til vores klimaambitioner og få sat gang i den grønne omstilling.
Derfor bakker Socialdemokratiet op om lovforslaget.
Jeg skal hilse fra Venstres ordfører, som desværre er sygdomsramt i dag og derfor forhindret i at være her i dag, og sige, at de også bakker op om lovforslaget.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-11-03:
Vi er nemlig også enige i lovforslaget.
Energinet er vigtigere for den grønne omstilling, end mange sådan lige går og tænker over i det daglige.
Den store statslige virksomhed sørger for, at motorvejene i el- og gasnettet bliver bygget, vedligeholdt og udbygget.
Det har i flere år været en vigtig sag for SF at fremme de grønne investeringsmuligheder i Energinet, og det bidrager det her lovforslag til, både ved at anerkende, at den traditionelle rigide indtægtsrammeregulering ikke fremmer tilstrækkelig udvikling og sikker drift af systemansvarsopgaven og DataHub, og ved at forenkle den investeringsplan, som rammesætter Energinets store bidrag til den grønne omstilling.
Lidt forsimplet kan man sige, at uden kabler, der flytter den grønne strøm, eller et gasnet, der flytter gassen, kommer vi selvfølgelig ikke langt i den grønne omstilling.
Samlet set
er lovforslaget for os at se en fornuftig opfølgning på aftalen om en fremtidssikret økonomisk regulering af Energinet, som SF og en lang række partier er en del af
Vi støtter derfor lovforslaget.
Jeg skulle også hilse fra Enhedslisten og sige, at det gør de også.
Lise Bech (DD), 2023-11-03:
Tak, formand.
Det her lovforslag har til formål at justere den økonomiske regulering af Energinets systemansvarlige virksomhed, da den systemansvarlige virksomhed, herunder DataHub, ikke hensigtsmæssigt kan underlægges en traditionel indtægtsrammeregulering.
Lovforslaget vil give Energinet bevægelsesfrihed på markedet, så de kan fortsætte med at levere energi på en bæredygtig måde.
Det er det, der står.
Der er flere forskellige ting i det her lovforslag.
Flere ordførere har været inde på det allerede, så jeg synes ikke, der er nogen grund til at gentage det hele.
Men der er jo også nogle tekniske detaljer i lovforslaget, der handler om at præcisere, hvordan Energinet kan blive betalt for sit arbejde, og hvordan man kan justere betalingen, hvis der er forskelle mellem det forventede og det faktiske beløb, der skal betales.
Lovforslaget er designet til at hjælpe Energinet med at klare sig bedre i en energisektor, der hele tiden ændrer sig, og sikre, at det kan fortsætte med at levere energi på en pålidelig måde.
Der er fra Forsyningstilsynet og Danske Advokater, og de påpeger, at der er en udfordring med, at alt for meget, der opkræves for el og gas fra forbrugerne, ikke forrentes.
Og det kan give den systemansvarlige virksomhed incitamenter til at beregne for høje acontobeløb, og det vil gå ud over forbrugerne.
Og selvfølgelig vil forbrugerne få det her for meget betalte retur, men som de skriver, kan forbrugerne komme til at fungere som gratis kassekredit for den systemansvarlige virksomhed.
Og det synes jeg faktisk at vi skal tage alvorligt, når der er nogle høringssvar, der siger det her.
Jeg synes, at vi skal prøve at finde en løsning på det.
Jeg vil sige, at vi selvfølgelig alt i alt støtter op om det her lovforslag.
Men jeg synes, at vi skal have det med i udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Steffen Larsen (LA), 2023-11-03:
Mange tak, hr. formand.
Med L 55 indføres en regulering, der giver Energinet, de glade drenge og piger i Erritsø, den nødvendige fleksibilitet til at udføre den opgave, de skal varetage, samtidig med at der lægges et pres på for at effektivisere driften i forhold til omkostningerne.
Det bakker Liberal Alliance op om, og vi støtter forslaget.
Og jeg skulle hilse fra Dansk Folkeparti og sige, at det gør de også.
Samira Nawa (RV), 2023-11-03:
Mange tak.
Lovforslaget her udspringer af en aftale fra 2018, som Radikale Venstre var en del af.
Kort fortalt handler det om at justere den økonomiske regulering af Energinets systemansvarlige virksomhed i el- og gassektoren, og det er jo fornuftigt nok.
Siden 2018, hvor vi indgik aftalen, er der jo sket en udbygning af elnettet, men den er også kommet under pres, fordi vi har solceller og flere vindmøller og der er sket en elektrificering af vores forbrug med f.eks. elbiler.
Det håber jeg at ministeren vil sætte et par ord på, måske her fra talerstolen, og ellers sender jeg et par skriftlige spørgsmål for at være sikker på, at elnettet følger med.
Men Radikale Venstre er positive og stemmer for.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-03:
Tak for det, formand.
Som gammel håndværker og som jyde drømmer jeg ligesom alle andre jo om at få en gratis kassekredit.
Det er det, staten lige sørger for nu, ved at sige, at der ikke er noget, der skal forrentes.
Der bliver jeg som borgerlig bare nødt til at sige, at jeg ikke stoler nok på, at staten kan styre det helt, og samtidig med det indkræver den acontobetaling for tingene, så jeg kan godt blive bekymret for, at vi kommer til at agere gratis bank.
Heldigvis er vi i Nye Borgerlige ikke bundet af at være med i den her aftale, så vi kan jo sige tingene ligeud.
Der er gode ting i aftalen – bestemt – det anerkender jeg fuldt ud.
Jeg er lidt bekymret for det der med, at en virksomhed bare kan slippe for at betale renter, såfremt de indkræver for mange penge.
Jeg synes ikke, det er en tiltalende løsning, set i lyset af at staten nok er dem, der i forhold til borgerne har mest råd til at forrente tingene.
Og Energinet, uanset hvor gerne man vil kalde det en privat virksomhed, er ret statsligt.
Så der er mange gode snit i det, som vi nok kunne have støttet, men det gør simpelt hen for ondt på mig, at forbrugerne ikke får det forrentet, hvis der bliver indkrævet for mange penge ved dem.
Det synes jeg ikke er i orden, og derfor kommer vi til at stemme imod.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2023-11-03:
Tak for det.
Det er jo nok et forslag, vi alle sammen har glædet os til at behandle hele dagen i dag, for klimaet kalder på handling, og vi har jo som politikere et helt særligt ansvar for at gå forrest og skabe de bedste betingelser for grøn energi i Danmark.
Det er derfor en bunden opgave at skabe hurtigere og lettere veje igennem bureaukratiets sagsbehandling, når der f.eks. skal ansøges om tilladelser.
Derfor er det også glædeligt, at vi i dag førstebehandler det her lovforslag, hvor regeringen foreslår at lave endnu bedre forudsætninger for at rejse meget mere vedvarende energi i Danmark.
Lovforslagets hovedformål er at understøtte realiseringen af den grønne omstilling, for den grønne omstilling er langtfra simpel.
Der er så meget andet og mere end bare at rejse nye vindmøller og få flere over på fjernvarme, hvor vigtige også de virkemidler end er.
Vi skal også blive bedre til at genanvende de anlæg, som gennem mange år har skabt grøn strøm i vores stikkontakter, men som nu kan være slidte eller måske direkte forældede.
Derfor vil dette lovforslag bidrage til at forenkle og øge hastigheden inden for processerne omkring – nu bruger jeg et engelsk udtryk, selv om vi jo taler dansk her – repowering, og jeg tror, at den bedste danske oversættelse, jeg kan komme i nærheden af, er fornyelse af bestående elproduktionsanlæg på havet.
Samtidig vil vi med lovforslaget skabe mere gennemsigtighed ved at tydeliggøre mulighederne for tinglysning af rettigheder vedrørende elproduktionsanlæg i den eksklusive økonomiske zone.
Derudover vil vi også justere administrationen af visse pristillægsordninger til VE-anlæg, og vi vil udsætte fristen for indgivelse af anmodninger om udbetalinger af tilskud under VE til proces-ordningen.
Lovforslaget er altså bare ét af regeringens tiltag for at sætte tempo på implementeringen af den grønne omstilling, men et vigtigt et af slagsen.
Derfor bakker Socialdemokratiet op om lovforslaget.
Jeg skulle også igen hilse fra Venstre, som desværre er forhindret, men som også bakker op om forslaget her.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-03:
Tak for det.
Ja, det går jeg da ud fra gælder i mange kommuner, men det er derfor, at der er utrolig stor forskel på, om man bruger ordet at pålægge kommunerne at gøre det, eller om man opfordrer dem til det eller giver dem mulighed for det.
For jeg er enig med ordføreren; jeg tror, at der er mange kommuner og lokalpolitikere, der har en interesse i deres lokalsamfund.
Men her er det helt essentielt, at det er fra Christiansborg, at man pålægger kommunerne at gøre det, og det er altså et krav.
Og der er altså en væsentlig forskel.
Djævlen ligger i detaljen, og det gælder også her.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2023-11-03:
Jeg ser ikke det her som noget, der behøver at give øget administration eller bureaukrati.
Det drejer sig sådan set om at give nogle landdistriktskommuner noget mere indflydelse på deres egen kommune.
Og jeg vil sige, at hvis ikke de skulle gøre det, hvem skulle så gøre det?
Altså, hvem skulle lave den mere detailstyrede planlægning af en landdistriktskommune?
Det er derude, man har de bedste forudsætninger for at gøre det, og det er også det, jeg er fuldstændig overbevist om at alle kommunalbestyrelsesmedlemmer og byrådsmedlemmer ønsker at få lov til at gøre selv.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-03:
Jeg har siddet i en kommunalbestyrelse, jeg har faktisk været teknik- og miljøudvalgsformand i en kommunalbestyrelse, og vi sidder ofte med det her.
Og ja, det bliver uddelegeret til det administrative personale, og så kommer det til at koste penge, for hvis vi pålægger nogen noget, laver de det trofast og lægger det frem.
Det er jo virkeligheden.
Og det er jo påfaldende.
Nu står der en ordfører for Socialdemokraterne heroppe, og lad os så se, om man ikke ønsker heroppefra at presse noget ned over landkommunerne, når vi kommer til klima og sådan noget.
Vi skal have nogle vindmøller, nogle solceller og noget, og så er jeg næsten helt sikker på, at vi kommer til at presse det ned i halsen på dem.
Så skal de ikke have selvbestemmelse, for det gider vi godt at forholde os til.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål om noget andet.
Det her er endnu et eksempel, og jeg er ordfører for alting, så jeg ved det faktuelt, på, at et ministerie slår alle mulige ting sammen; alt godt fra havet kommer ind i ét lovforslag.
Ordføreren står selv og siger, at hov, nu er jeg desværre løbet tør for tid.
Man kan faktisk ikke engang selv nå som ordfører for et regeringsparti at komme det hele igennem.
Det er noget juks.
Det er simpelt hen noget juks, at regeringen går ud og siger: Der kommer 165 lovforslag – se, hvor meget vi har skåret i det!
Det betyder dybest set bare, at de 165 kan vi gange med fem eller seks, fordi alting bliver lagt oveni hinanden.
Mener ordføreren for Socialdemokraterne, at det er en god og respektfuld måde at behandle sine kolleger og det danske folkestyre på?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2023-11-03:
Ja, det synes jeg.
Det kan jeg slet ikke se noget problem i.
Enhver ordfører bruger jo den taletid, man har, ved at fokusere på de ting, man gerne vil tale om, og hvad man synes er vigtigst at fremhæve.
Jeg har siddet i Folketinget i 12 år nu her, og jeg har været en del oppe på talerstolen.
Det er da ikke helt usædvanligt, at en ordfører ikke bruger sin taletid på slavisk at gå et lovforslag igennem, men i stedet for bruger sin taletid på at betone, hvad man synes er vigtigt at hive frem, i sin ordførertale.
Det er jo op til ethvert parti og enhver ordfører selv at vurdere, hvordan man bruger sin taletid.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-03:
Problemet er jo bare, at hvis man så har noget fornuftigt at sige, og det er jeg klar over at Socialdemokraterne ikke altid har, men hvis man nu som ordfører har noget fornuftigt at sige til hvert enkelt delelement, der er i det her lovforslag, og man så ikke har tid nok, så er det, regeringen gør ved at putte alting sammen i sådan et alt godt fra havet-gryde-forslag her, dybest set at kortslutte det.
Det lyder jo så godt, og man får noget igennem, og lige om lidt kommer I ud og siger: Prøv at se alt det, vi har fået igennem, og vi har ikke gjort meget for det, kun 165 lovforslag.
Men det er noget juks, og det er disrespektfuldt.
Hør nu her: Hvis der er nogen, der kommer til at bruge rigtig meget ekstra tid, hvis I gider at begynde at tage lovgivningsprocessen seriøst, er det mig, for jeg kommer da sikkert til at sidde hernede ved behandlingerne af alle seks af dem, der er puttet ind i det her.
Det gør jeg gladelig, og så har jeg sikkert en indstilling til dem alle sammen.
Det ville jeg rigtig gerne have.
Jeg synes, det er mangelfuldt og mangel på respekt over for os andre, og du kan være sikker på, at vi kommer til at bede om at få det opdelt.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2023-11-03:
Det vil jeg opfordre til.
Hvis der er noget, man synes skal ændres i lovbehandlingen, eksempelvis at lovforslag skal deles op, jamen så er der heldigvis mulighed for, at man kan bede om det.
Så hvis man ønsker det ved det her lovforslag eller andre lovforslag, skal man gøre det, og så tager vi den derfra.
Det er der jo sådan set ikke noget nyt i.
Jeg har da oplevet en lang række gange, at vi gør det.
Christina Olumeko (ALT), 2023-11-03:
Alternativet vil gerne erklære sig enig i det, mine gode kollegaer har nævnt.
Jeg vil egentlig bare gerne stille et substantielt spørgsmål til noget af indholdet i de mange lovændringer, vi i dag behandler, nemlig den del, der handler om, at kommunerne får hjemmel til at forbyde, at bygninger bruges til religiøse formål i bestemte områder.
Så jeg vil bare spørge ordføreren, hvorfor regeringen finder den her lovændring nødvendig.
Og hvad er formålet egentlig med det?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2023-11-03:
Formålet med hele lovforslaget er at skabe bedre mulighed for vækst og udvikling i hele Danmark, ikke kun i de største byer, men også ude i landdistrikterne, og at give kommunerne større indflydelse på udviklingen, også den strategiske udvikling, i den enkelte kommune.
Det er selveste formålet.
Og hvis de ikke ønsker at gøre brug af det, er det jo heldigvis sådan, at man kan lade være med at gøre brug af det.
Så den mulighed vil jo også være der.
I forhold til ordføreren for Alternativet er der igen det, at ønsker man at få delt nogle ting op, eller at noget skal ændres, er det jo bare at komme i gang og foreslå det i udvalgsbehandlingen.
Og hvis der er ændringsforslag til lovforslaget her, som vil gøre, at man vil kunne tilslutte sig, så kom med det.
Lad os forhandle om det i udvalget efterfølgende.
Christina Olumeko (ALT), 2023-11-03:
Jeg synes ikke, det var et særlig direkte svar på det, jeg spurgte om.
Så nu spørger jeg lidt mere specifikt.
En af de lovændringer, der er i det her lovforslag, vil give kommunerne mulighed for at forbyde, at bygninger bruges til religiøse formål i bestemte områder.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2023-11-03:
Jeg tror, at der pålægges en politisk og strategisk stillingtagen til ens kommune og den kommunalbestyrelse, man er blevet valgt til.
Jeg har stadig til gode at møde et kommunalbestyrelsesmedlem eller byrådsmedlem, som ikke ønsker at have mere indflydelse på den kommune, de er blevet valgt i.
Jeg ved ikke helt, hvorfor hr. Lars Boje Mathiesen slår sig på ordvalget her, men jeg er af den overbevisning, og det er mit parti også, at jo flere beslutninger vi kan føre tættere på borgerne, desto bedre.
Jeg ser en stor, stor værdi i det kommunale selvstyre, hvor man ved, hvor skoen trykker, hvor man kan lave en strategisk udviklingsplan for sin kommune, og hvor man ved, hvad for nogle byer der skal satse ekstra meget på turisme, hvor man gerne vil have noget erhvervsudvikling, og hvor man gerne vil have noget bosætning.
Det er en helt naturlig del af en kommunalbestyrelses arbejde at arbejde strategisk med sin egen kommune.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-11-03:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kommer til at vende tilbage med det konkrete tal.
Det er jo dynamisk, idet man hele tiden administrerer.
Men hvis man lukkede for behandlingen nu, er det mit indtryk, at vi ville have en håndfuld tusinde dokumenter, der ikke var blevet behandlet.
Jeg svarer gerne på et folketingsspørgsmål, og vi kan også aftale her i salen, at jeg vender tilbage med yderligere information.
Men det er en ikke ubetydelig sagsmængde, der stadig skal behandles.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-03:
Tak for det.
Det var mere sådan for at få en idé om det, for jeg ved ikke, om Kulturministeriet har startet med de store – dem, der har fået de største beløb – og der derfor ligger mange småsager om mindre beløb tilbage.
Og så er det jo, om det så er proportionalt, og om man har en forventning om, at man nu med den her udskydelse faktisk kan nå til bunds i det.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-11-03:
Det er min klare forventning, at vi når til bunds i det.
Derfor er det administrative arbejde også ganske voldsomt.
Det klarer man dygtigt og professionelt i styrelsen, men jævnfør min første bemærkning om paralleliteten mellem den seneste nedlukning og den efterfølgende kontrol, er det en effekt, der er afledt af de forhold og af de beslutninger, der er taget her i salen.
Susie Jessen (DD), 2023-11-03:
Tak for ordet.
I Danmarksdemokraterne er vi selvfølgelig også optaget af, at der bliver lavet noget lovgivning herindefra, der sikrer et Danmark i balance, men vi er også meget optaget af, at der er grundighed og en indholdsmæssig sammenhæng i den lovgivning, der bliver lavet.
I »Håndbog i folketingsarbejdet« går man netop op i det her med, at det skal være muligt at sikre en hensigtsmæssig behandling af lovforslag i Folketingssalen, og her har vi jo faktisk, som ordføreren selv nævner, en lov med 30 tiltag og ændringer af alle mulige forskellige love – lov om planlægning, lov om naturbeskyttelse, lov om boligforhold, lov om lejeloven, lov om udlejning af fast ejendom, lov om kolonihaver, og jeg tror faktisk også, der er flere end det.
Jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren: Mener ordføreren, det er hensigtsmæssigt i forhold til folketingsarbejdet at samle så mange love i ét lovforslag, som vi skal stemme ja eller nej til?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2023-11-03:
Det kommer jo meget an på situationen.
Nu går jeg ud fra, at ordføreren spørger sådan generelt, hvad der giver mening, og det kommer meget an på situationen.
Det her udspringer jo af en politisk aftale fra sidste år, som så er i gang med at blive udmøntet i lovforslag.
Så på den vis kan det sådan set give ganske fin mening.
Der er jo fra Folketingets side mulighed for, at man som parti kan ytre ønske om, at et lovforslag bliver delt op.
Jeg ved ikke, om ordførerens parti har bedt om det og fået afslag – det er jeg ikke bekendt med.
Men det er der jo mulighed for, og så kan man tage den diskussion partierne imellem, hvis der er et eller flere partier, der har ønske om at få delt tingene op.
Susie Jessen (DD), 2023-11-03:
Det er jo flere aftaler, der ligger i det her lovforslag, og det mener vi er lidt problematisk.
Så jeg er glad for, at vi i dag kan have en snak om muligheden for at få delt det her lovforslag op, sådan at vi kan komme til bunds i arbejdet med det.
For som det ligger lige nu, synes vi i Danmarksdemokraterne, at det godt kan blive lidt problematisk, fordi der er så mange emner inden for det her lovforslag.
Marianne Bigum (SF), 2023-11-03:
Mange tak.
Jeg vil høre ordføreren om, i hvilken grad regeringen og ordførerens eget parti har taget naturhensyn med i det her lovforslag, set i forhold til vores internationale forpligtelser om at bidrage til 30 pct. natur.
Mike Villa Fonseca (M), 2023-11-03:
Tak til spørgeren.
Spørgeren og jeg kender også hinanden godt, så jeg vil være hudløst ærlig og sige, at jeg som sagt står her som vikar på området, og ordføreren synes jeg helt sikkert I skal snakke videre med og drøfte det her med i Udvalget for Landdistrikter og Øer.
Jeg er ikke konkret helt nede i detaljerne med det, spørgeren nævner her, desværre.
Steffen Larsen (LA), 2023-11-03:
Mange tak, hr. formand.
Lovforslaget her indeholder jo en meget lang række punkter, og jeg skal nok forskåne forsamlingen for at få gennemgået dem alle.
Men jeg vil blot påpege, at der er et par enkelte gode elementer deri, og i Liberal Alliance er vi for gode ting og imod dårlige.
Det bliver bl.a. nemmere for kommunerne at sikre mere natur i byerne, på øerne bliver det lettere at bruge eksisterende bygninger inden for strandbeskyttelseslinjen til turismeformål, og hvis man f.eks. vil åbne en iskiosk i en gammel fiskerhytte på stranden på Lyø, skal man kunne det.
Og man vil gøre det nemmere for kommunerne at give tilladelse til opsætning af mobilmaster i landdistrikterne til glæde for de mange mobiltelefonbrugere i de områder.
Det er alt sammen noget, der gavner borgerne, både i vores byer og på landet.
Derfor bakker Liberal Alliance op om forslaget, og derfor stemmer vi også for forslaget.
Men vi hører også de bekymringer, der er, og ønsker om opdeling, og vi er ikke afvisende over for, at det kan komme på tale.