runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-01-21:
Er det bare slipset, der er grønt, eller er man grøn helt ind i hjertet?
Ja, det bliver jo det her års helt store politiske tryktest.
Vi er et grønt foregangsland herhjemme – og hurra for det – men når det kommer til at begrænse en af de mest forurenende transportformer, er vi ikke i front.
Vi er tværtimod langt bagefter.
Der findes faktisk kun fire lande i EU uden skatter og afgifter på flyvning, og det er Irland, Cypern, Malta og Danmark.
Alle andre EU-lande har afgifter og skatter på flyvning.
Det kan da ikke være rigtigt, at flyvning, som jo er den allermest klimaskadelige transportform, skal være stort set fritaget for afgifter i Danmark.
Det giver desværre en helt skæv økonomisk favorisering af flyvning sammenlignet med andre klimavenlige transportformer.
Vi har jo nærmest i Danmark indtaget rollen som en form for skattely for flytrafik og har langt lavere afgifter på flyvning end vores nabolande Tyskland og Sverige.
Vi har nemlig nul afgift i Danmark.
Det går selvfølgelig ikke.
Danmark bliver jo ikke en grøn vindernation ved at konkurrere med vores nabolande om at have de laveste klimaafgifter på et så vigtigt område.
Vi er jo heldigvis mange partier og et stort flertal i Folketinget, der arbejder for, at vi skal nedsætte vores klimaforurening med 70 pct. inden 2030.
Det kommer til at koste penge, og de penge skal vi jo finde i de brancher og industrier, der belaster klimaet.
Forureneren skal betale.
Derfor skal flyafgiften også kompensere dem med de mindste afgifter, så det bliver dem, der flyver ofte og langt, der er med til at kompensere for deres store CO 2- aftryk.
Via flyafgiften kan vi faktisk komme op at skaffe en lille milliard kroner til de mange konkrete handlinger, der her og nu skal sætte skub i den grønne omstilling, så vi kan få bedre bus- og togforbindelser, og så vi kan få omstillet industrien.
Vi skal bare i gang, hellere i dag end i morgen.
Vi har brug for et grønt Danmark.
Mette Frederiksen (S), 2020-01-21:
Ja, og formand og dermed partileder, vil jeg tillade mig i al ydmyghed at understrege.
Jeg vil tage fat i et emne, som jeg ved ligger os begge to meget på sinde, nemlig de mest udsatte børn, og jeg er jo glad for oven på en nytårstale, som har fået meget, meget store dele af Danmark til faktisk at bruge energi på at snakke om de mest udsatte børn, inklusive SF's formand, at mange tilslutter sig ideen og retningen om, at udsatte børn skal have flere rettigheder.
Det er rigtig godt.
Jeg tror, at det, når vi begynder at blive mere konkrete, også begynder at blive lidt sværere, og der tror jeg, der er en tendens til, at man alligevel vil vægte forældres rettigheder i stedet for børnenes.
Sådan plejer det at gå, når diskussionen flyttes herind i Folketingssalen.
Derfor har jeg et helt konkret spørgsmål, nemlig om det barn, der er anbragt uden for hjemmet, fordi vedkommende ikke kan være derhjemme, faktisk skal have lov til at træffe det valg, selvfølgelig under hensyntagen til alder – vedkommende siger: Jeg vil faktisk ikke vil se min mor eller far, de har gjort mig ondt; jeg bliver nødt til at fravriste mig den del af livet for selv at kunne komme videre?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-01-21:
Ja, det skal barnet.
For os er det hverken staten eller forældrene, der skal stå i centrum for beslutninger omkring barnet, men barnet.
Det er også derfor, at SF foreslår, at man skal skrive børnekonventionen ind i dansk lovgivning.
Desværre bakker regeringen ikke op om det forslag, men det er jo et oprigtigt ønske om, at vi altid tager udgangspunkt i barnets tarv.
Mette Frederiksen (S), 2020-01-21:
Vi har jo ikke behov for en konvention eller en forskydning hen til domstolene for at træffe de rigtige beslutninger.
Det kan vi jo gøre her i Folketingssalen, og jeg vil da langt hellere selv tage ansvaret for det gode børneliv end at pålægge det alle mulige andre steder, og derved får SF muligheden for at være med til at træffe de beslutninger her i salen.
Det har jo ikke noget med børnekonventionen at gøre.
For vores idé om f.eks. at lave en barnets lov, som vender op og ned på rettighederne, så det altid er barnet, der står først, giver os vel muligheden for det.
Men jeg vil egentlig bare glæde mig over tilsagnet fra SF's side, fordi vi jo helt grundlæggende mener, at barnet bliver nødt til at blive sat i centrum, og det gælder selvfølgelig ikke mindst de udsatte børn.
Tak for det.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-01-21:
Det skal Radikale virkelig have ros for, altså for, at I langt om længe, havde jeg nær sagt, har taget beslutningen i forhold til den ottende udbudsrunde.
Men den syvende, som vi har givet tilladelse til, rækker jo ind over den anden side af 2050.
Og når man kigger på, hvad Radikale har sagt, og hvad vi andre har sagt, er det jo altså et problem, at vi bliver ved med at pumpe olie op, efter at vi skulle blive CO 2 -neutrale i 2050.
Så vil Radikale være med til at diskutere en anden form for afviklingsplan for olieproduktionen i Nordsøen?
Mette Frederiksen (S), 2020-01-21:
Selvfølgelig er der en forventning om, at vi løser problemerne, og det synes jeg vi i fællesskab er godt i gang med på nogle vigtige områder.
Jeg synes bare, der er en tendens til, at når der er noget i det offentlige rum, der af den ene eller anden årsag popper op, så forholder vi os alle sammen til det og diskuterer det, og så er der en ny problemstilling, der popper op.
Der er både det der med faktisk at få de beslutninger, vi træffer, til at virke i virkelighedens verden – apropos folkeskolereform og andre ting – men også det der med, at vi tør blive lidt på bolden og blive ved med at vende tilbage til der, hvor udfordringerne er store.
Men jeg hører, at vi er enige om, at det var det første skridt, hvad angår psykiatrien, og at vi går videre i fællesskab, og det vil jeg bare glæde mig over.
Morten Østergaard (RV), 2020-01-21:
Grunden til, at det var vigtigt at gennemføre de her forslag, var, at vi synes, at der skal være en forskel på det, når man kigger på, om flygtninge skal have forlænget deres ophold, om de faktisk bidrager eller ikke bidrager til det danske samfund, fordi vi synes, det er vigtigt, at alle hurtigst muligt kommer til at bidrage.
Derfor er det jo ikke kun de enkelte flygtninge, som har et job og har gjort alt det, vi har bedt om, som er glade for det her.
Det er jo i høj grad også deres arbejdsgivere, det er deres kolleger.
Det gælder bl.a. på busområdet, som bliver nævnt her.
Der er et stort behov for chauffører rundtomkring.
Det betyder også noget for de ældre, der skal transporteres rundt, at der er nogen til at køre bussen.
Og derfor kan det jo ikke nytte noget, at man vil trække tæppet væk under helt almindelige udmærkede virksomheder, offentlige eller private, ved at fjerne deres medarbejdere, som ellers bare passer deres job.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-01-21:
Nu tror jeg, at den pågældende har kone og syv børn, så jeg ved ikke, om regnestykket er helt så supergodt, som hr. Morten Østergaard gør det til sådan ud fra en økonomisk betragtning.
Men det, der egentlig var min pointe med spørgsmålet, var sådan mere principielt: Hvorfor er det vigtigt for Det Radikale Venstre – og man har jo nu fået det igennem over for regeringen – at flygtninge ikke er her midlertidigt?
Altså, for mig handler flygtningepolitik om at hjælpe mennesker i nød i en midlertidig periode, indtil folk kan vende tilbage til deres hjemland og være med til at genopbygge det hjemland.
Det er flygtningepolitik.
Resten er jo indvandringspolitik.
Så kan man diskutere arbejdsmarked, og hvad der er behov for.
Det, som var vigtigt for Dansk Folkeparti at få igennem, da vi forhandlede finanslov for 2019, var, at flygtninge altid bliver betragtet som nogle, der er her midlertidigt.
De skal hjem, når muligheden er for det.
Hvorfor er det så vigtigt for Morten Østergaard og Det Radikale Venstre at ødelægge det princip?
Morten Østergaard (RV), 2020-01-21:
Flygtninge, som kommer til Danmark, får jo en midlertidig opholdstilladelse.
Det, vi synes har været vigtigt, er, at alle har den stærkest mulige motivation for at bidrage hurtigst muligt til det danske samfund, og at dem, der skal tage imod folk, sørger for – fordi konflikterne ofte tager lang tid – at de hurtigst muligt bliver integreret og kommer til at bidrage i stedet for at modtage offentlige ydelser; at dem, der skal tage imod, ved, at hvis de gør sig den ulejlighed og hjælper med det, så mister de ikke medarbejderne igen.
Derfor synes vi, at det er det rigtige for den enkelte, at det er det rigtige for virksomhederne eller offentlige institutioner, og at det er det rigtige for samfundet generelt.
Det ændrer jo ikke på, at et midlertidig ophold er et midlertidig ophold, indtil man har gjort sig fortjent til måske at få et permanent ophold.
Pernille Skipper (EL), 2020-01-21:
Jeg skal i hvert fald gøre mit bedste.
Politikerprivilegier har vi talt meget om i de år, jeg har været herinde.
Hvis man kigger tilbage til 2011, hvor jeg faktisk blev valgt, vil man se, at vi fremsatte et forslag om, at politikernes pensionsalder skal følge den almindelige pensionsalder.
Radikale Venstre stemmer ikke for.
I 2014 diskuterer vi det også.
Radikale Venstre stemmer ikke for.
De henviser til, at der nu er nedsat en kommission.
Så kom der gudhjælpemig en kommission.
Radikale var med til at lave den her store samlede løsning.
Nu står vi med flere problemer, og Radikale Venstre siger igen, at der skal komme en samlet pakke.
Er det realistisk at få den der samlede pakke, som Radikale Venstre altid har talt om?
Morten Østergaard (RV), 2020-01-21:
Det mener jeg bestemt det er.
Jeg opfatter, at der er en stærkere fælles forståelse i dag omkring det spørgsmål, herunder det, som har været vores synspunkt i rigtig mange år, nemlig at der ikke er nogen gode argumenter for, at folketingspolitikernes pensionsalder eller -regler skal være anderledes end dem, der gælder for alle andre mennesker i det danske samfund.
Det har vi arbejdet for i årevis.
Vi arbejder nogle gange lidt anderledes end Enhedslisten, fordi vi arbejder i et forsøg på at få nogle aftaler og få flyttet flertallet på det, og Enhedslisten har på det her punkt fremsat beslutningsforslag i stedet for.
Man kan sige, at vi er endt det samme sted, nemlig med et ønske om, at der skal ske noget mere, end der er sket hidtil.
Det tror jeg så på kan lykkes, fordi jeg synes, jeg fornemmer en interesse for det.
Pernille Skipper (EL), 2020-01-21:
Flot klaret!
Lige langt er vi jo med hver vores metode efter 8 år.
Det forslag, der nu er til afstemning, og som vi har fremsat, handler om, om kommunalpolitikere skal have vederlag, når de selv frivilligt tager orlov, f.eks. for at tage på ferie eller få renoveret huset eller et eller andet andet.
Alligevel stemmer Radikale Venstre imod igen.
Radikale Venstre har lavet den der samlede løsning i den der aftale en gang, men fik jo ikke alle problemerne med.
Hvorfor?
Er det bare, fordi man ikke tør, når det handler om politikernes privilegier, og at det er sådan lidt nemmere at udskyde det til en eller anden aftale, der måske kommer?
Morten Østergaard (RV), 2020-01-21:
Det er, fordi vi mener, at når vi skal lave de her regler, skal vi ændre dem i den her samlede løsning, og det tror vi på at der er en mulighed for, i stedet for at gøre det med de her enkeltstående forslag.
Lad se, om ikke det lykkes.
Det tror jeg på, og jeg håber også, at fru Pernille Skipper vil være glad for resultatet, selv om der sikkert stadig vil være ting, man har lyst til at fremsætte beslutningsforslag om.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-01-21:
Tak for det.
Det er jo ikke så mange gange, vi har mulighed for at stille hinanden spørgsmål på den her måde, og derfor vil jeg bare lige genopfriske hukommelsen.
Jeg var til en debat hos Dansk Industri sammen med fru Sofie Carsten Nielsen og skatteministeren, hvor vi talte om generationsskiftebeskatning, og det var, inden finanslovsaftalen blev indgået.
Der sagde jeg: Jeg tror, at I må indstille jer på, at det nok er Enhedslisten, der trækker det længste strå dér.
Og der kunne jeg høre på Det Radikale Venstre, at det ikke ville ske, så længe de sad der.
Hvad tænker hr. Morten Østergaard vi gør nu?
For nu var det jo desværre dem, der trak det længste strå.
Så hvad skal vi nu gøre i forhold til vores virksomheder, der skal generationsskifte?
Jeg er helt enig i, at vi ikke kom helt i mål.
Vi kom et skridt ad vejen.
Men har hr. Morten Østergaard nogen idé om, hvordan den milliard, man nu vil bruge, skal komme ind?
Man kan jo håbe, at der er gode, stærke kræfter i erhvervslivet, der vil kæmpe alt, hvad de kan, for ikke at generationsskifte, så længe den her regering og det her flertal sidder.
Så man venter, og så kommer der jo ikke en krone ind.
Skal man så finde nye skatter at lægge på erhvervslivet, der sikrer vores alle sammens velfærd?
Det er jo det, de gør.
Morten Østergaard (RV), 2020-01-21:
Det er vel et spørgsmål, der bider sig selv lidt i halen.
Hvis ikke der kommer nogen penge ind på de skatter, er der næppe nogen, der har lidt stor nød, selv om hr. Søren Pape Poulsen kerer sig meget om det.
Jeg synes, at det saglige og det vigtige her er, at vi får fundet en bedre måde at fastslå, hvad sådan et generationsskifte koster med den beskatning, der skal være.
Så kan man altid diskutere niveauet, og hvad man synes pengene skal bruges til.
Men det, som ikke lykkedes under den tidligere regering, og som med rette, synes jeg, har frustreret en række virksomheder, var at skabe en model, hvor man faktisk kan regne ud, hvad det kommer til at koste, hvis en virksomhed skal generationsskifte og virksomheden skal gå videre til næste led.
Det kunne man ikke regne ud i det gamle system.
Det kan man heller ikke for nærværende i det nye.
Det synes vi skal laves om, og det håber jeg er en fælles sag.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-01-21:
Tak for en god, grøn tale.
Jeg bliver oprigtig glad, når jeg hører De Radikale snakke om en grøn skattereform – det bakker vi på alle leder og kanter op om.
Der blev også nævnt nogle eksempler på, hvad pokker der foregår ude i den store verden.
Der blev nævnt eksempler som skovbrandene i Australien.
Og der er nok mange af os, der er blevet provokeret af, at den australske premierminister går ud og står op for kulindustrien, samtidig med at hans land brænder.
Men hvordan har De Radikale det med, at der er 54 olieboreplatforme ude i Nordsøen, der står og pumper olie op?
Altså, hvad er forskellen mellem kulindustrien i Australien og vores olieboreplatforme ude i Nordsøen?
Morten Østergaard (RV), 2020-01-21:
Hvis man kigger på det rent klimamæssigt, tror jeg det vigtigste og første sted at sætte ind vil være at få brunkulsværker og den slags ting udraderet, men det, kan man sige, er så rent CO 2 -mæssigt.
Når vi kigger på den danske olieudvinding, mener vi, at tiden er kommet til at stoppe med at give nye tilladelser.
Vi vil jo meget gerne fremme, at det danske samfund i højere grad elektrificeres, så efterspørgslen efter olie derfor falder i Danmark.
Men grundlæggende er vores holdning jo, at vi skal holde op med at give nye tilladelser til at eftersøge olie i den danske del af Nordsøen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-01-21:
Når der skal træffes beslutninger om udsatte børn, vil SF stå på barnets side, og det er også derfor, vi har fremsat forslaget om, at børnekonventionen skal integreres i dansk lovgivning, for netop at få det til at gennemsyre det hele.
Når vi snakker om de udsatte børn, er der sådan en tendens til alene at diskutere tvangsadoptioner og bortadoptioner, og vi mener jo, at det er hele paletten.
Vi har intet imod tvangsfjernelser eller bortadoptioner, men vi mener jo, at udfordringen ofte er, hvor tidligt vi sætter ind, og hvor hurtigt vi kan komme ind i det enkelte barns liv.
Allerede når barnet er i moderens skød eller i moderens mave, må det være, skal vi gøre noget ved udfordringen, og det er vi faktisk parat til i SF.
Morten Østergaard (RV), 2020-01-21:
Apropos strå er den mest kendte stråmand jo at tillægge andre et synspunkt, de ikke har, og så sige, at de er løbet fra det.
Det har jo været klart, lige siden vi stemte imod, at man lempede beskatningen af generationsskifter, at vi ikke syntes, at der var 1 mia. kr. til at bruge til det, samtidig med at man skar ned på uddannelserne og svigtede den grønne omstilling osv.
Det problem, som hr. Søren Pape Poulsens parti ikke løste til trods for interessen, da man sad i regering, uanset hvad beskatningsniveauet var, var, at man efterlod en række virksomheder uden mulighed for at vide, hvad de skulle betale i skat.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-01-21:
Tak for det, hr. formand – vi nøjes bare med det!
En af de, hvad skal vi sige, relativt dyrekøbte erfaringer, som vi gjorde os, dengang jeg var deltager i en regering, var, at man skal være rigtig, rigtig forsigtig med ultimative krav.
Ikke desto mindre lærte SF ikke nødvendigvis noget af det, for man stillede det ultimative krav forud for folketingsvalget, at kontanthjælpsloftet skulle afskaffes, hvis SF skulle støtte en socialdemokratisk regering.
SF gik oven i købet så langt som til at sige, at man ikke ville stemme for finansloven, medmindre det her skete.
Hvad er der sket i mellemtiden?
Uffe Elbæk (ALT), 2020-01-21:
Jeg er helt enig, og det, som jeg synes er en fælles opgave, er jo, at vi begynder at sætte billeder og ord og tal på den her udfordring, fordi det godt kan lyde lidt nørdet, hvis man ikke er inde i det, når man siger biodiversitetslov.
Men dybest set
er det måske næsten en endnu større trussel end klimakrisen, uden at man skal sammenligne.
Men det er jo simpelt hen kernen i det, at der overhovedet eksisterer liv i dag, og vi ser mangfoldigheden i arter styrtdykke.
Så det er dejligt at høre, at SF også vil være med til at sætte skub på den dagsorden.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-01-21:
Det kan være, at vi sammen skal lave en kampagnevideo om viben, for viben er jo ganske presset i det danske landskab.
Den yngler alene på landbrugsjord og oplever derfor ofte, at dens rede bliver smadret.
Den yngler en gang om året, og den er i tilbagegang, fordi den ikke har pladsen til at yngle.
Den er så smuk, når den flyver hen over de danske marker og har også et meget, meget fantastisk fløjt.
Så vi kunne måske starte med at reklamere lidt mere for viben – for netop at sætte billeder på.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
Socialistisk Folkeparti er jo ikke overraskende med i aftalen om klimaloven, der binder Danmark til at nå et reduktionsmål på 70 pct. frem mod 2030.
Nu skal I så sammen med de andre partier bag aftalen om klimaloven til de her forhandlinger om klimahandlingsplanen.
Der skal I finde ud af, hvordan Danmark skal nå det høje reduktionsmål, og også hvad prisen skal være.
Kan Socialistisk Folkeparti tilslutte sig klimahandlingsplanen, hvis det viser sig, at den vender den tunge ende nedad og øger uligheden?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-01-21:
Det synes jeg er et rigtig godt spørgsmål, for det er jo den store udfordring.
Vi kan jo ofte se, at når vi begynder at lave beskatninger – det har vi gjort på vand og på energi – så får det konsekvenser for nogle af dem, som har allerfærrest midler.
Men da vi indførte energiafgifterne og vandafgifterne, sørgede vi samtidig for at lave det, der hedder en grøn check, for at kompensere nogle af dem i bunden, så der kom balance i regnskabet.
Vi må ikke afholde os fra at have store grønne ambitioner, fordi vi er bekymret for, at uligheden stiger.
Det har vi andre redskaber til at afhjælpe, og det synes jeg er afgørende.
Derfor er det jo også, at vi foreslår en flyskat.
Det er en mere retfærdig skat, selv om folk med ikke så store midler selvfølgelig også flyver indimellem.
De flyver bare ikke lige så meget som forretningsrejsende, som oplever at have flere penge mellem hænderne.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
Socialistisk Folkeparti kunne inden jul skrive under på finanslovsaftalen for 2020, og tal fra Finansministeriet viser, at den gør alle danskere fattigere, og at dem, der har mindst, er dem, der mister mest.
Ifølge beregningerne mister de fattigste danskere en større andel af deres disponible indkomst i 2025 end de rigeste.
Kan fru Pia Olsen Dyhr stå på mål for det?
For mig lyder det ikke umiddelbart som klassisk SF-politik.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-01-21:
Ja, jeg står gerne på mål for det, for en af grundene til, at den viser den Ginikoefficient, den gør – og det er jo det, vi måler ulighed på i Danmark – er bl.a., at vi har valgt at indføre en afgift på cigaretter, der gør, at cigaretter bliver væsentlig dyrere.
Man har krav på at få hjælp til at holde op med at ryge.
Nogle af de elementer er med til at skabe en skævhed i finansloven.
Samtidig gør vi jo bl.a. det, at vi gør vores daginstitutioner bedre, og det skulle gerne skabe mere lighed, men det kan man ikke se på Ginikoefficienten som sådan.
Så jeg synes ikke altid, at Ginikoefficienten er det mest retvisende instrument til at måle, hvordan ulighed og lighed ser ud i Danmark, og SF har jo understreget adskillige gange, at det ikke kun er dér, man kan måle det.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-21:
Mit indtryk er faktisk, at de her 12-talspiger primært er et afgrænset problem.
Nu var det også, at Syddansk Universitet spurgte over 600 forskellige gymnasielærere, om der er sådan en præstationskultur på gymnasierne.
Der sagde omkring halvdelen af dem, at det oplevede de ikke, altså at det sådan lidt er en opblæst myte.
Kunne man forestille sig, at grunden til, at der er mistrivsel i mange unge menneskers liv, egentlig ikke er de krav, der er i uddannelsessystemet, men det, at der bliver stillet de forkerte krav og forventninger til dem, f.eks. kravet om, at de skal være lykkelige og realisere sig selv i stedet for at blive dannede mennesker, altså at det ikke har en fløjtende fis at gøre med karaktererne, men har at gøre med noget helt andet, der er galt i vores samfund?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-01-21:
Jeg tror, det er en blanding af det hele.
Jeg tror, det er en blanding af, at vi har nationale test, der måler og vejer vores børn helt ned i folkeskolen; at vi har stopprøver undervejs; at man oplever at skulle vurderes, med hensyn til om man er uddannelsesparat, når man når til slutningen af folkeskolen.
Alle er forhåbentlig uddannelsesparate.
Det kan være, det er til noget forskelligt, men ved at vi overhovedet går ind på den tankebane, er vi jo også med til hele tiden at kategorisere de unge i forskellige bokse.
For jeg mener, at alle unge – og vi har brug for alle unge i fremtiden – i virkeligheden skal være med til at bidrage til fremtidens samfund i stedet for at få puttet mærkater på sig.
Det er en del af det forslag, vi har om optagelsesprøverne.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-21:
Jeg vil gerne tale om SF's forslag om, at man indfører optagelsesprøver på alle studier, hvor der kræves et karaktergennemsnit på over 10.
Det har en række eksperter været ude at advare imod; de siger, at det vil favorisere børn fra de veluddannede hjem, som bedre kan klare de her optagelsesprøver, særlig hvis det gælder en mundtlig karakter.
Altså, det at kunne den akademiske jargon og at have fået den ind med modermælken er som regel noget, man får i de veluddannede hjem, i de snakkende klasser, og så kan man snakke sig frem til en god præstation i stedet for at gøre det med det lange seje træk, med flid og i form af gode årskarakterer.
Jeg vil bare høre, om det ikke bekymrer fru Pia Olsen Dyhr, at hvis man gennemfører SF's politik på området, så risikerer man faktisk at ramme så socialt skævt, at man favoriserer de snakkende klassers børn og rammer dem, der ikke kommer fra de boglige hjem.