runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (DF), 2017-05-29:
Mange tak.
Nogle borgere kan efter lægehenvisning få tilskud til behandling hos en statsautoriseret fodterapeut.
Det gælder for patienter med sukkersyge, patienter med svær leddegigt, patienter med nedgroede negle med neglebøjle og patienter med arvæv.
Når vi nu ser på patienter med leddegigt, vil jeg sige, at de er at sidestille med patienter med psoriasisgigt.
Begge er gigtsygdomme, som er inflammatoriske.
Det vil sige, at det er betændelsesagtige gigtsygdomme, og gigten kan ud over andre led også ramme rygsøjlen.
Psoriasisgigt er en inflammatorisk autoimmun gigtsygdom.
Det vil sige, at den betændelse, man har i sine led, skyldes ændringer i immunsystemet.
Derfor ligner den meget leddegigt.
Derfor kan man undre sig over, at folk ikke er omfattet af samme tilskudsordning.
Vi ønsker derfor i Dansk Folkeparti at få en debat om, hvordan vi kan sidestille disse to grupper, når det gælder tilskud til fodbehandling.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-29:
Tak for det.
Vi hørte tidligere ministeren i forbindelse med et spørgsmål nævne, at det kan være stigmatiserende at have dårlige tænder og at have dårlig tandhygiejne.
Jeg nævnte også tidligere, at Socialrådgiverforeningen har været i foretræde herinde tidligere og fortælle, at det kan være svært eller hæmmende af danne sociale netværk, hvis man har dårlige tænder og dårlig tandhygiejne.
Det kan også være hæmmende i forhold til at komme i beskæftigelse.
Og det kan også være hæmmende for unge, så de ikke kommer i gang med en uddannelse eller ikke færdiggør en uddannelse.
Da jeg underviste på en erhvervsskole, inden jeg kom her i Folketinget, havde jeg en elev, som var uheldig at falde en vinterdag og få knækket nogle af sine tænder.
Det var ret alvorligt for ham – jeg tror også, at han brækkede kæben.
Jeg kan ikke huske det helt præcist, men det var en meget alvorlig ting og en meget alvorlig ulykke for ham, og det ville koste ham rigtig, rigtig mange penge at gå til tandlægen og få repareret sine tænder.
Så han var nødt til at gå på Tandlægeskolen , når de nu engang imellem havde åben for sådan nogle som ham.
Det betød så, at han fik et utrolig højt fravær, fordi den her service, som Tandlægeskolen kunne stille til rådighed for ham, altså foregik i skoletiden.
Det er jo et eksempel på, at unge kan have store problemer.
Det var et kæmpestort problem for ham, fordi han fra den ene dag til den anden simpelt hen havde nogle kæmpe problemer med sin tænder – ikke alene gjorde det ondt og var smertefuldt, men det var også noget, der kostede rigtig mange penge.
Derfor er det et vigtigt forslag, som SF kommer med i dag, og derfor har Socialrådgiverforeningen jo også tidligere foreslået nogle af de her ting, som SF foreslår i det her beslutningsforslag.
I Aarhus har de tidligere haft succes med opsøgende tandteams i forbindelse med socialt udsatte og hjemløse.
Det synes jeg er en god idé.
Vi hørte tidligere Dansk Folkeparti nævne noget om at give unge mulighed for at gå til skoletandlæge, efter at de er gået ud af skolen, altså en slags efterværn, kan man kalde det, på tandlægeområdet.
Det synes jeg også er en god idé.
I Alternativet vil vi arbejde for fri og lige adgang til alle ydelser i det danske sundhedsvæsen, og i dag er der jo som bekendt en lang række ydelser, der er omfattet af brugerbetaling, herunder psykologbehandling, tandlægebehandling osv.
Vi mener derfor, at forslaget er et skridt i den rigtige retning, og jeg håber, det er rigtigt, at jeg har kunnet lytte mig til her i dag, at der i hvert fald er baggrund for en forhandling om nogle af de her ting, som er med i forslaget, altså at de vil kunne blive kigget nærmere på.
Så det glæder jeg mig over.
Lotte Rod (RV), 2017-05-29:
Tak for det.
Jeg synes, det er nogle gode ideer, der kommer fra SF, og ligesom SF tror jeg på, at det kan svare sig at gøre meget mere forebyggende, både for det enkelte menneske, men også for vores samfundsøkonomi.
Alligevel bliver det et nej til beslutningsforslaget herfra.
SF vil jo dels tage pengene fra råderummet og dels fra årets satspulje.
Radikale Venstres førsteprioritet er børn og uddannelse, og derfor vil vi bruge pengene på flere pædagoger og bedre uddannelsesmuligheder før noget andet.
For det allervigtigste for os er, at alle børn får en chance for at vælge deres fremtid, uanset hvilke forældre de er vokset op med.
Jeg ønsker heller ikke allerede nu at binde mig til, hvad vi skal bruge pengene på i efterårets satspuljeforhandlinger.
Vi arbejder for at omlægge satspuljen, sådan at den i højere grad bliver investeringer i få store omlægninger, så vi lykkes med at forebygge – og jo også med at lave økonomiske modeller, som gør det muligt at investere forebyggende.
Det er vi i fuld gang med med den socialøkonomiske investeringsmodel, SØM, som jo ikke bare skal være noget, jeg kan bruge, men, som vi også kan høre på Dansk Folkepartis ordfører, skal være en model, som er så stærk, at man slet ikke kan undgå at blive overbevist af den.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2017-05-29:
SF har fremsat et beslutningsforslag om at pålægge regeringen inden udgangen af 2017 at oprette gratis forebyggende tandpleje for de 18-24-årige samt at indføre lavere egenbetaling for tandpleje i ordningen for socialt udsatte, jævnfør § 82 a i lov om aktiv socialpolitik, samt tilskud til social opsøgende tandpleje for hjemløse.
Begge forslag fra SF vil være forbundet med betydelige merudgifter.
SF anslår udgiften til omkring 250 mio. kr.
Børn og unge i Danmark har generelt en god tandsundhed.
Oplysninger fra Sundhedsdatastyrelsen viser, at det er begrænset, hvor mange unge der reelt dropper ud af tandplejesystemet, når de overgår til privat praktiserende tandlæger.
Der er en andel på ca. 20-25 pct. af de unge, som ikke regelmæssigt går til tandlægen, og den procentdel findes stort set i alle aldersgrupper.
Når man er 18 år, kan man stemme til folketingsvalget, man kan tage kørekort, man kan køre bil, man kan optage diverse lån, man kan gifte sig osv.
Der har man en alder, hvor man er myndig og man selv kan bestemme.
Det er en alder, hvor man skal lære at tage ansvar for sig selv og for sit eget liv, herunder også at gå til tandlægen.
Som forældre har vi også et ansvar for, at vi via opdragelsen af vores børn sørger for, at børnene lærer om god tandsundhed og går til tandlægen regelmæssigt.
Det kan ikke være det offentliges ansvar at sørge for det længere, efter at de unge er fyldt 18 år og er blevet myndige.
De unge mellem 25 og 37 år går til tandlægen med nogenlunde samme regelmæssighed som dem under 25 år.
Man kan jo så spørge: Hvorfor skal vi så ikke også betale for den gruppe op til de 37 år?
Og sådan kan man jo blive ved.
Nej, det må stoppe på et tidspunkt, og når man er blevet myndig, er det et passende tidspunkt selv at tage ansvar for plejen af sine tænder.
Det er jo også sådan i dag, at de unge 18-25-årige får et øget tilskud på op til 65 pct. til en række tandplejeydelser, så gruppen her er prioriteret i forhold til udgifterne ved tandlægebesøg op til de 25 år.
For Konservative er det vigtigt, at befolkningen har en god tandsundhed.
I 2015 blev egenbetalingen nedjusteret for at få flere borgere til at bruge tandplejen.
Effekten af nedjusteringen bliver nu evalueret, og evalueringen forventes klar til efteråret.
I forhold til de borgere, som af forskellige årsager har svært ved at benytte det almindelige tandlægetilbud, findes der ordninger som omsorgstandplejen og specialtandplejen, som støtter, at også den gruppe kan komme til tandlægen.
På baggrund af de opridsede muligheder for at holde en god tandsundhed, som allerede forefindes i dag, samt at forslaget fra SF vil medføre betydelige merudgifter, kan Konservative ikke støtte forslaget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-29:
Tak for det, og også tusind tak for en god debat.
Jeg synes selv, det er en rigtig vigtig debat, og selv om vi en gang imellem kommer til at lægge lidt arm om, hvem der har den stærkeste far, så tænker jeg alligevel, at vi et langt stykke ad vejen er enige om, at det der med at tage sig af den forebyggende tandbehandling giver rigtig god mening.
For gode tænder har stor betydning for vores sundhed.
At kunne tygge sin mad har betydning for fordøjelsen og derfor også for vores evne til at optage vigtige næringsstoffer fra den mad, som vi spiser.
Vi skal ikke mange generationer tilbage, før det mere var reglen, end det var undtagelsen, at man som ældre mistede alle sine tænder, og selv om de manglende tænder kunne erstattes med et gebis, var det ikke en optimal løsning.
Et gebis kan være svært at få til at sidde ordentligt fast, og det forringer også nydelsen ved at spise, og det giver ofte problemer med at tale osv. osv. Heldigvis har vi haft fremsynede politikere før os, som med langsigtede planer har æren for, at langt flere ældre i dag har deres egne tænder.
Det er sket gennem systematisk tandpleje til børn og unge, som har givet gode vaner i voksenlivet.
Flere og flere unge opgiver helt at gå til tandlæge, kort og godt fordi de ikke har råd, og socialt udsatte mister igen deres tænder.
Altså, alle alarmklokkerne burde ringe.
En række kommuner har for længst indset, at det ikke er småpenge, der skal til for at redde tandsættet, når først problemerne er sat ind, og derfor er det også både klogt og forudseende at sætte tidligt ind.
Det er derfor, vi i SF har foreslået, at vi i første omgang sætter massivt ind over for de unge og sikrer de unge gratis tandpleje, som kan forebygge senere følger af dårligt vedligeholdte tænder.
Erfaringerne viser jo tydeligt, at de gode vaner holdes ved lige, når de unge efter endt uddannelse får lidt flere penge på lommen.
SF vil med forslaget samtidig bakke op om de kommunale erfaringer med tilskud til tandpleje og behandling til socialt udsatte borgere med henblik på at få behandlet flere alvorlige tandproblemer i tide.
Jeg lytter mig til, at der er en god stemning i forhold til intentionerne i forslaget, og flere har også nævnt, at det måske kunne komme på tale, at vi kunne lave en fælles beretning i udvalget.
Så jeg ser frem til den videre drøftelse af forslaget i udvalget og siger tak for debatten.
Jane Heitmann (V), 2017-05-29:
Tak for det.
I 2013 sad SF i regering sammen med Det Radikale Venstre og Socialdemokraterne, og dengang syntes man, at svaret på bedre tandsundhed var at hæve brugerbetalingen for de unge med 185 pct.
I dag vil man så gøre det gratis.
Vil SF's ordfører ikke fortælle os: Hvad er det, der har ændret sig fra 2013, hvor den gode løsning var en stigning på 185 pct. i brugerbetaling, til i dag, 2017, hvor svaret er, at det skal være gratis?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-29:
Jamen som andre ordførere før mig, som også kan huske, hvad det var, der foregik på det tidspunkt, allerede har sagt flere gange, så var det, der skete på det tidspunkt jo en omlægning i den måde, som man tilbød tandbehandling på – man undlader at behandle for behandlingens skyld, men sørger for, at det er dem, der rent faktisk har behovet, der også får behandlingen.
Det er jo et faktum, at god forebyggelse også betyder, at vi får færre udgifter på den lange bane til tandbehandling.
Så samlet set var det ikke et spørgsmål om, at det skulle blive dyrere.
Jane Heitmann (V), 2017-05-29:
Politisk spin kan jo have mange ansigter.
Ordføreren kalder det en omlægning, men ordføreren kan vel også bekræfte, at prisen steg fra 71 kr. til 204 kr. – altså en merbetaling for de unge, en øget brugerbetaling?
Jeg kan bare sige det igen: Prisen steg fra 71 kr. til 204 kr.
Er ordføreren ikke enig i, at når der er et prishop af den størrelse, kan man da i hvert fald godt kalde det øget brugerbetaling?
Så kan man omlægge nok så meget, men et prishop fra 71 kr. til 204 kr. er øget brugerbetaling.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-29:
Jeg tror, at det mange gange i løbet af den her debat er blevet præciseret, hvad der rent faktisk er sket i forhold til det forslag, som fru Jane Heitmann henviser til.
Jeg tror bare, jeg vil konstatere, at tænderne altså ikke bliver bedre af, at vi diskuterer, hvem der har gjort hvad.
Vi skal diskutere, hvad det er, vi kan gøre.
For det er et faktum, at regionerne sidste år konstaterede, at næsten halvdelen af de unge på 20 år ikke har været ved tandlægen, efter at de forlod børne- og ungdomstandplejen.
Det synes jeg er et problem, som vi har mulighed for at gøre noget ved i fællesskab, og derfor har jeg også glædet mig over de mange positive tilbagemeldinger i forhold til intentionerne i forslaget.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-05-29:
De tal, jeg har, siger altså, at det er ca. 24 pct., som altså er det samme som for resten af befolkningen, men det kan være, at der er nogle uoverensstemmelser i de opgørelser, vi har set – det skal jeg ikke kunne sige.
Med hensyn til det, spørgeren siger, om, at vi vil bruge pengene forskelligt, så er det rigtigt, at Liberal Alliance både sætter tandsundhed og al mulig anden kernevelfærd meget, meget højt, og vi vil gerne have, at man hjælper de mest udsatte borgere endnu bedre, end man gør i dag.
Og for at få råd til det, er vi nødt til at få gang i væksten, og det får vi altså ikke, hvis vi bliver ved med at have verdens højeste skatter.
Ida Auken (RV), 2017-05-29:
Tag nu solceller.
Hvis vi mener, vi har x antal kroner til at udbygge med solceller for, hvad enten vi så mister en indtægt til staten eller vi giver direkte støtte, så er den bedste måde jo at lave et udbud, hvor man siger: Hvem kan give os mest muligt af solceller for de her penge, vi har fundet til at udbygge med solceller for?
Det er formentlig billigere end den støtteform, man har valgt i øjeblikket.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-29:
Tak for det, formand.
Venstres sundhedsordfører, fru Jane Heitmann, kritiserede Socialdemokratiet for, at vi ikke, da vi havde regeringsmagten, tog den her sag op.
Her vil jeg gerne spørge sundhedsministeren: Kan sundhedsministeren bekræfte, at hele den her sags aktualitet er startet, ved at statsministeren i november måned 2015 fik et brev fra gruppen af de thalidomidskadede, og at statsministeren oversendte det brev til sundhedsministeren, og at sundhedsministeren svarede gruppen af thalidomidskadede den 13. januar 2016, og at den socialdemokratisk ledede regering altså ikke havde nogen mulighed for at rejse den her sag, fordi der ikke var nogen sag?
Det er simpelt hen for simpelt af Venstres ordfører at komme med sådan en kritik, men nu er jeg spændt på at høre, hvad sundhedsministeren kan sige om, hvad der er op og ned i den her sag.
Carsten Bach (LA), 2017-05-29:
Baggrunden for, at nogle rammes anderledes end andre, er jo EU's statsstøtteregler, som jeg også var inde på i min tale.
Og i forhold til tilfældighed virker det jo nærmest, som om nogle af de tidligere energiaftaler, der er indgået, mere eller mindre bygger på tilfældighed, i hvert fald når vi taler teknologivalg.
Så vil jeg i forhold til udbygning med solceller sige, at hvis det viser sig, at det er udbygningen med solceller, der vil være det mest effektive fremadrettet, så er det fint for mig og for Liberal Alliance.
Det er bare den forkerte måde, når vi kigger på den eksisterende ordning, som vi fremadrettet skal have udbygget via udbudsordninger.
Carsten Bach (LA), 2017-05-29:
Tak for ordførertalen.
Forstod jeg fru Ida Auken rigtigt, når jeg forstod, at fru Ida Auken mener, at det er uheldigt at lave politiske aftaler på baggrund af nogle forudsigelser, eller man kan måske nærmest sige spådomme om den fremtidige teknologiske udvikling?
Ida Auken (RV), 2017-05-29:
Nej, det var ikke mit budskab.
Mit budskab var, at der ikke er noget, der tyder på, at der vil komme et kæmpestort hul hen over sommerferien, som berettiger, at vi nu går ind med en hastelovgivning og ændrer de her ting.
Det kunne man have taget i god ro og orden, samtidig med at man fik ordnet nogle af de andre ting, f.eks. at få lavet den anden støtteordning, vi har, om til et udbud, så vi også i de kommende år sikrer en reel udbygning med solceller.
Carsten Bach (LA), 2017-05-29:
Det er jeg også ked af, men måske kan fru Ida Auken uddybe lidt for undertegnede og andre, hvilken udbudsform man tænker på, og måske inddrage teknologineutralitet en lille smule i de ræsonnementer, Det Radikale Venstre gør sig om udbygningen af vedvarende energi i fremtiden.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-29:
Jeg tror, jeg vil starte med at beklage, at SF's ordfører på området ikke kan deltage i behandlingen i dag.
I dag får solceller på egne bygninger støtte gennem delvis fritagelse for afgift, men med forslaget vil man forringe den ordning.
Regeringen vil med forslaget ændre reglerne, så alt el, der trækkes fra nettet, afgiftsbelægges.
Grunden til forslaget er, at solceller er faldet så meget i pris, at det ville være dyrt at opretholde den nuværende ordning, fordi støtten er meget gunstig og der kan komme en voldsom udbygning.
Det var vist egentlig en dejlig grøn sætning!
Det har regeringen ret i, men SF er imod det foreliggende forslag af tre grunde.
For det første vil en række virksomheder, herunder almene boligforeninger, blive ramt med tilbagevirkende kraft.
Det er ikke rimeligt.
Der er EU-regler, der gør en løsning besværlig, men vi ønsker alle muligheder afdækket.
Af forslaget fremgår f.eks., at mange erhvervsvirksomheder vil få næsten samme indirekte støtte som i dag.
Derfor kan man forudse nye indgreb om få år, og der bør arbejdes på en holdbar løsning.
Den billigste model er, som den radikale ordfører også har nævnt det, udbud af udbygning af solceller.
SF ønsker derfor et eller flere udbud, der sikrer en udbygning i mindst samme takt som den, der forventes med de nuværende regler.
Det vil være langt billigere end med de nuværende regler.
Regeringen vil nu igen gribe ind over for udbygningen af solceller, når det går for hurtigt, men har ikke gjort noget som helst, når det er blevet billigere end forventet, jævnfør det seneste udbud, som kostede en tredjedel af, hvad man forventede.
SF vil ikke være med til sådan en skæv politik, hvor man kun skærer ned og ikke udbygger mere.
Jens Joel (S), 2017-05-29:
Jeg tror, det er det, der er et af problemerne med den såkaldte politiske ansvarlighed her, at det er temmelig tilfældigt, om man er på den liste over dem, der bliver grebet ind over for, eller om man ikke er.
Det må Liberal Alliance selv stå til regnskab for.
Jeg tror sådan set – hvis man gerne vil hen et sted, hvor vi lader teknologierne konkurrere mere imod hinanden – at ordføreren vil opleve, at solenergi kommer til at klare sig relativt godt, og at det derfor ikke vil være foreneligt med, at der skal skæres ned på solcellerne.
Nå, jeg vil høre, om Liberal Alliance mener, at man sådan bedre kan forsvare, at lejerne bliver ramt, end at de private, som i den her lovgivning jo bliver sikret frem til 2032, bliver ramt – og hvad er baggrunden for det?
Carsten Bach (LA), 2017-05-29:
Jeg synes jo, som jeg også gav udtryk for i min ordførertale, at det er nødvendigt at tage det politiske ansvar alvorligt og få lappet de huller, der nu er opstået i de politiske aftaler, der jo i forhold til at fremme specifikke teknologier så må siges at have fejlet helt generelt.
Om der er et forestående indgreb over for biogas på bedding eller ej, tror jeg ikke jeg vil komme nærmere ind på her.
Jeg kender ikke de specifikke tal, hvad også hr. Søren Egge Rasmussen refererer til, men jeg tror næppe, at det er realistisk.
Men jeg vil bare igen gentage, at Liberal Alliances input til en forhåbentlig snarlig kommende drøftelse af fremtidens energipolitik vil være at fremme teknologineutralitet og ikke at fremme specifikke teknologier.
Carsten Bach (LA), 2017-05-29:
Udviklingen på solenergiområdet går hurtigere end forudset i politiske aftaler fra blot få år tilbage i tiden.
Jeg vil ikke remse indholdet af de politiske aftaler op her, men blot konstatere, at en kombination af uhensigtsmæssige ufinansierede politiske aftaler og forceret teknologisk udvikling har bragt os i en situation, hvor der er risiko for, at der kommer til at mangle 4,9 mia. kr. i statskassen i 2030.
Det er jo ikke, fordi jeg personligt har noget imod solceller, og jeg har også en stor forståelse for, at både private og virksomheder rundtom i landet har set etableringen af solcelleanlæg som en kærkommen lejlighed til afgiftsfritagelse på deres elektricitet.
Men som folketingspolitikere er vi nødt til at være os vores ansvar bevidst og sikre helheden og sammenhængen i statens budgetter.
Desuden er det vores forpligtelse, når et politisk flertal står bag omstilling til fremtidens lavemissionssamfund, at den omstilling sker så effektivt som overhovedet muligt.
Og det er ikke tilfældet med den eksisterende ordning, som derfor må lukkes – med nogle beklagelige konsekvenser til følge.
Specielt rammes erhvervsvirksomheder med solcelleanlæg og også enkelte private med større anlæg.
Mulighederne i EU's statsstøtteregler er ret begrænsede, og det er kun de eksisterende små private anlæg, der kan undtages.
Men en dyr og ineffektiv udbygning med solceller må ikke stikke af med os, og i stedet skal vi nu give os god tid til at drøfte og blive enige om fremtidens energipolitik efter 2020.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-29:
Nu blev der ikke nævnt så mange tal, og det er helt i orden, men det der tab på 4,9 mia. kr. i statskassen er jo ikke det rigtige tal, for hvis det her lovforslag bliver vedtaget, vil det blive reduceret til 3,7 mia. kr.
Så det, man sådan set redder statskassen fra, er 1,2 mia. kr. over 12-13 år, og det er ca. 100 mio. kr. om året.
Det er bare for at sætte det lidt i relief, for i forhold til hvad man bruger på at opgradere biogas, er det jo småpenge.
Undskyld mit ordvalg, men det er faktisk småpenge, i forhold til hvad der bruges på andre støtteordninger.
Kunne ordføreren ikke se en mulighed for, at vi så energiaftalen som et hele og ligesom sagde, at der er en teknologiudvikling her på solcelleområdet, som vi skal spille med på?
Der er ikke nogen, der ejer solen – det virker lidt, som om der indimellem er en finansminister, som leger solkonge og tror, at han ejer solen, men det er altså ikke tilfældet.
Solen er noget, vi alle sammen ejer, og det kan vel heller ikke være rimeligt, at vi begynder at straffe folk for at dyrke deres egne kartofler.
Der er altså nogle mennesker, der har sat solcelleanlæg op, og jeg synes ikke, det er rimeligt, at man skal ramme dem med tilbagevirkende kraft.
Hvad synes ordføreren om det?
Carsten Bach (LA), 2017-05-29:
Som jeg sagde, har det nogle meget uheldige konsekvenser, men som jeg også sagde, er vi nødt til at være os vores politiske ansvar bevidst.
Jeg ved udmærket godt, at hr. Søren Egge Rasmussen, når han deltager i energiforligskredsforhandlinger og -møder, strør om sig med millionerne, så selv 100 mio. kr. kan virke som småpenge.
Det mener jeg bestemt ikke er tilfældet.
Jeg vil så sige til de virksomhedsejere, private og andre, der på den her konto får nogle andre økonomiske vilkår fremadrettet, at der har man bare fæstet lid til nogle politikere, der, kan man sige, har solgt skindet, før bjørnen var skudt – og her taler jeg om de oprindelige forligspartier i energiaftalen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-29:
Jamen 100 mio. kr. er et meget lille beløb i forhold til opgavens størrelse og i forhold til de investeringer, vi skal foretage i Danmark for at komme frem til 100 pct. vedvarende energi.
Vi skal selvfølgelig løbende se på, hvor vi får mest for pengene, og der ser det altså ud, som om det at fremme solceller faktisk kunne være en rigtig god løsning i forhold til f.eks. biogas.
Jeg vil godt høre ordføreren: Hvad angår sådan en husstand, der har et anlæg på mere end 6 kW, og som har det, fordi man har investeret i et jordvarmesystem eller i en luft til luft-varmepumpe og smidt sit oliefyr ud, altså gjort det, man har anbefalet, er det så ikke urimeligt, at man lige pludselig begynder at betragte sådan et anlæg som et erhvervsanlæg?
Carsten Bach (LA), 2017-05-29:
Mit svar kan blive lidt det samme som før.
Som jeg også sagde i min tale, har det nogle uheldige konsekvenser for erhvervsvirksomheder og også for enkelte private med større anlæg.
Og mit svar er sådan set det samme – og det var hr. Søren Egge Rasmussen også inde på – nemlig at det er Liberal Alliances holdning, at energipolitikken fremadrettet skal baseres på teknologineutralitet og ikke på at fremme specifikke teknologier.