runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-12-11:
Jeg ved jo ikke, præcis hvad det er for forventninger, lagmanden har, på baggrund af det interview med Altinget.
Når man taler om fælles spændetrøje, kunne det jo være et synonym for den danske grundlov, og den betragter jeg jo ikke som en spændetrøje, men som en retlig ramme omkring rigsfællesskabet.
Man kan selvfølgelig melde sig ud, man kan trække sig, og så vil man jo altså i princippet få fuldstændig suverænitet, hvis ikke man er en del af rigsfællesskabet.
Og det spørgsmål må afklares på Færøerne.
Så længe man er en del af rigsfællesskabet, gælder grundloven, og inden for rammerne af den vil jeg meget gerne være med til at diskutere: Hvordan kan vi alle sammen finde vores roller på en ordentlig måde?
Og derfor iværksatte vi jo allerede – efter min bedste hukommelse må det have været på rigsmødet på Christiansø – i sommeren 2017 på mit eget initiativ et arbejde i to spor, altså dels et praktisk spor »Hvordan kan den her ordning, der hedder Danmark for så vidt angår Færøerne og Grønland, eventuelt moderniseres, gøres mere fleksibel?«, dels et mere juridisk spor, og det er vi ikke i mål med, men det har da også min egen interesse.
Mette Frederiksen (S), 2018-12-11:
Det blev et klart nej fra statsministerens side til at bidrage til en øget grad af lighed i vores samfund, og det blev et klart nej til at tage politisk ansvar for at sikre, at toppen ikke skal have lov til at løbe fra resten af samfundet.
Det er jeg som socialdemokrat selvfølgelig meget uenig i.
Jeg har et sidste spørgsmål eller måske i virkeligheden et ønske om opklaring fra min side.
Mange af os iagttager jo det, der sker omkring Klimarådet, og regeringens ønske om, at Peter Birch Sørensen ikke længere skal fortsætte sit, synes jeg det ser ud til, i øvrigt gode, solide arbejde.
Der har jo været luftet overvejelser om, om der er tale om en fyring fra regeringens side, og vi har hørt, at man fra regeringens side har ytret ønske om, at rådet, som jo altså er uafhængigt, ikke skulle have lov til at kritisere regeringens klimapolitik, selv om der er god grund til at gøre det.
Det er jo ikke noget, der lyder godt i vores ører, og det bør ikke lyde godt i folkestyrets ører, så må jeg ikke bare her på falderebet lige bede statsministeren om over for Folketinget at redegøre for, hvad der er op og ned i den her sag?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-12-11:
Jeg synes, at den rigtige måde at sikre lighed og lige muligheder i vores samfund på er at drive en politik, hvor vi får skabt stadig flere arbejdspladser, får stadig flere danskere flyttet fra passiv forsørgelse ud på arbejdsmarkedet, får uddannet flere til at kunne gribe ud efter fremtidens muligheder.
Det er jo præcis den politik, vi fører.
Det er jo så i øvrigt også den politik, der er en gang imellem kan sætte sig i nogle statistikker, når man kigger på ulighedsparametre, altså f.eks. det forhold, at der er flere unge over tid, der er på uddannelse, end hvis man kigger i en fjern fortid, og derfor går rundt som studerende med lav indkomst i stedet for det, de måske kunne have gjort, nemlig at have haft et ufaglært arbejde og en lidt højere indkomst, for så ville det se ud på statistikkerne, som om vi havde mere lighed.
Det synes jeg er det centrale.
Respekt for, at man vil handle, men så synes jeg, man skal gøre det.
For hvis det er sådan, at prisen på en eller anden topleder er den høje, så vil den jo blive betalt alligevel, altså uanset om der er et selskabsskattefradrag eller ej.
Så det er jo ren symbolik, og derfor synes jeg da, man skal bekende kulør.
Altså, hvis man virkelig vil sikre noget indkomstmæssig lighed, skal man jo skifte politik i forhold til den, man førte, sidst man var en regering.
Sidst man var i regering, satte man topskattegrænsen op.
Hvis man går længere tilbage, fjernede man også formueskatten.
Så skal man da komme med sådan nogle forslag.
Altså, jeg kommer ikke til at støtte det.
Mette Frederiksen (S), 2018-12-11:
Men når man ikke vil gøre noget ved det, kommer man jo til at bifalde det.
Jeg synes jo ikke, det er nok, når vi ser på en ulighed, der er stigende, og dermed også en sammenhængskraft, som er under et voldsomt pres, at man som statsminister bare stiller sig op og giver udtryk for sine holdninger.
Man må jo også handle på det.
Jeg synes faktisk ikke, det er rimeligt, at det regime, der er gældende i dag, jo gør, at en virksomhed kan vælge at udbetale en endog meget høj løn og meget høje bonusser, altså på et niveau, som langt, langt hovedparten af danskerne aldrig nogen sinde vil komme til, og så trække det fra i selskabsskatten.
Og som socialdemokrat vil jeg bare sige meget klart: Det er ikke det Danmark, jeg kender; det er ikke det Danmark, jeg ønsker; det er ikke det Danmark, jeg tror på vil sikre, at flest mulige mennesker har det bedst mulige liv.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-12-11:
Tak for det.
Jamen jeg holder også rigtig meget af John Mogensen, selv om det nu ikke er alle hans sange, jeg sådan finder politisk inspiration i.
Men så er der så mange andre gode sange.
I forhold til det, der bliver spurgt ind til, må jeg så ikke starte et andet sted og sige, at jeg har det synspunkt – og jeg tror egentlig, vi er enige – at det sådan set er en værdi, at vi har
Jeg tror selv, at noget af det, der har gjort, at danskerne netop ikke har sunget meget med på den her John Mogensen-sang, der vender ryggen til resten af verden, er, at vi har været ret gode til at sikre, at danskerne bredt i alle samfundslag har fået globaliseringens fordele at mærke.
Derfor har vi heller ikke set de spring i ginikoefficienter – for nu at gøre det teknisk – som man har set i andre lande, og vi fremstår i en OECD-sammenhæng som et ret ensartet land.
Det synes jeg vi skal stå vagt om.
Jeg tror ikke, at vejen til at sikre det går via at sætte loft over, hvad private virksomheder må udbetale af løn – det tror jeg ikke.
Jeg tror, at vi er nødt til at erkende, at vi lever med et internationalt arbejdsmarked, hvor danske virksomheder, der skal kunne begå sig i en global konkurrence, er nødt til at have de samme værktøjer, som virksomheder i andre lande har.
Så hvis man mener, at der er noget galt i indkomstfordelingen, så tror jeg, at man må ty til skatteinstrumentet i stedet.
Altså, så må man jo fremsætte et forslag om at sætte topskatten op eller lave en ny topskattegrænse eller noget andet.
For jeg tror, at det vil være en fejl af hensyn til vækst og velstandsudvikling i vores samfund, hvis vi begynder at regulere, hvordan virksomhederne regulerer deres løn.
Når det er sagt, kan jeg også på det personlige plan nogle gange tænke: Hvordan kan det dog være, at der findes mennesker, der også er så ufattelig mange gange mere værd end os, der er her, eller mange andre steder i det danske samfund?
Mette Frederiksen (S), 2018-12-11:
Jeg kan rigtig godt lide John Mogensen, og selv om jeg skal være ærlig at sige, at det i dag nok oftest er i sådan festligt lag, jeg lytter til John Mogensen, så er der jo mange af stroferne, der sådan har bidt sig fast igennem mange års syngen med.
Lad os tage f.eks. sangen »Der er noget galt i Danmark«, hvor John Mogensen skriver og synger meget præcist, at bare tegnedrengen er i orden, så kan man få det, som man vil.
Jeg kan ikke lade være med at mindes de her meget præcise ord, når vi ser på, hvordan udviklingen er i mange lande, desværre også i vores eget samfund.
mere end tredoblet deres formuer.
Dermed er vi jo i en situation, hvor forskellene også herhjemme i et ellers godt og rigt Danmark bliver større.
Uligheden har fået lov til at vokse.
Og det kræver, synes vi som socialdemokrater, at vi begynder at regulere mere og går mere aktivt til værks, når det handler om at sikre en stærkere sammenhængskraft og dermed en mindre ulighed.
Noget af det, vi rigtig gerne vil i gang med at få kigget på og få diskuteret – og i dag altså også med statsministeren – er nogle af de meget, meget store lønbonusser, vi har set udbetalt i dansk erhvervsliv.
Jeg tror, at rigtig mange mennesker har det ligesom jeg, at de sidder derhjemme og tænker: Kan det virkelig være rigtigt, at man skal tjene så mange penge bare med en enkel bonus.
Og mon ikke også, at der er mange gode, solide danske lønmodtagere, der hver eneste dag står op og går på arbejde og betaler deres skat, og som godt kan regne ud, at ligegyldig hvor mange år de skal arbejde og hvor hårdt arbejdet er, så kommer de knap i nærheden af det, nogle får udbetalt på kort tid.
Derfor et konkret forslag fra vores side om at lægge et loft over bonusserne, sådan at det skal være sværere for virksomhederne at udbetale de store bonusser.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om vi mon kunne få statsministeren med på den indsats imod ulighed.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-12-11:
Min holdning er jo regeringens holdning, regeringens holdning er min holdning.
Når justitsministeren svarer på det skriftlige spørgsmål, der er stillet, vil det derfor også udtrykke min holdning.
Det er jo en diskussion, man kan gå ind i sådan meget akademisk.
Man kunne også vælge at gå ind i den mere politisk, og hvis man går ind i den politisk, er jeg jo altså ikke et splitsekund i tvivl om andet, end hvis en opgave, et område er hjemtaget til Færøerne, og hvis der på Færøerne ikke er noget ønske om at flytte på det forhold, bliver der ikke flyttet på det forhold.
Det er ligesom realiteternes bundlinje.
Så er der så stillet, hvad jeg oplever som lidt mere akademisk, en række specifikke spørgsmål, som jeg har vurderet i første række i hvert fald bedst afklares, ved at de rettes til den minister, der har det relevante ressort, og det er landets justitsminister.
Jeg ved, der er stillet et spørgsmål og der også gives et svar, og jeg vil sige, at uanset hvad der står i svaret, vil det også være dækkende for min holdning som regeringsleder.
Magni Arge (T), 2018-12-11:
Sidste gang, vi stod over for hinanden, diskuterede vi spørgsmålet om, hvorvidt selvstyreordningen og de overtagne områder er uigenkaldelige, og statsministeren udbad sig lidt betænkningstid med henblik på at læse lidt mere på lektien.
Og jeg takker for det skriftlige svar, jeg senere har fået, men jeg savnede en klar tilkendegivelse af, om statsministeren var enig med forgængeren Poul Nyrup Rasmussen i, at princippet om uigenkaldelighed kan forankres i dansk statsforfatningsret.
Derfor spurgte jeg igen statsministeren om netop den del af spørgsmålet, og så fik jeg til svar, at det spørgsmål skulle jeg stille til justitsministeren.
Det kan jeg godt, men jeg er interesseret i at høre statsministerens holdning
, så derfor tilspørger jeg statsministeren endnu en gang: Er statsministeren enig med forgængeren Poul Nyrup Rasmussen i, at princippet om uigenkaldelig lighed kan forankres i dansk statsforfatningsret?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-12-11:
Meget gerne.
Men må jeg ikke lige først sige, at mine ord fra før ikke kan udlægges sådan, at jeg nu siger klart nej til at gøre noget ved uligheden.
Noget af det, jeg er stolt over, er, at man nu skal flere tiår tilbage for at finde så få danskere, der går rundt på passiv offentlig forsørgelse, og det er rigtig, rigtig godt.
Der er altså ikke nogen, der bliver fattigere af, at andre bliver rigere.
Det er ikke godt, hvis vi begynder at føre en politik, der gør, at vi ikke kan generationsskifte danske virksomheder, så de bare bliver solgt til kapitalfonde i stedet for eller flaget ud af landet.
Noget af det, der har gjort Danmark stærkt, er, at vi har en virksomhedsstruktur med familieejede virksomheder.
I forhold til det andet spørgsmål vil jeg sige, at der såmænd ikke er meget mere at sige om den sag, end at i forhold til alle de nævn og kommissioner og andet, vi har, er der en kadence, og man bliver udnævnt for en given periode, og når den periode udløber, tager regeringen – og det sker i regeringens ansættelsesudvalg, og det ved fru Mette Frederiksen også – stilling til, om man skal genudnævne, eller om man skal udnævne en ny, og det er også det, der er sket i den her sag, og det er der ikke noget hokuspokus i.
Tak for det.
Jeg er også helt enig i, at der selvfølgelig ved siden af det her spørgsmål om udenlandsk arbejdskraft er et behov for at opkvalificere, altså at få flere grønlændere til at tage en uddannelse, starte på en uddannelse og ikke mindst gennemføre den, hvor der jo er nogle helt åbenlyse problemer.
Jeg håber i virkeligheden også, at det initiativ, jeg lige startede med at tale om selv – nemlig et større gensidigt kendskab, ikke mindst blandt unge, til alle dele af rigsfællesskabet – også kan være et bidrag, ved at der er unge danskere, der kunne føle en lyst til at arbejde i Grønland i en kortere eller længere periode med alt, hvad det kunne give, ikke bare af gensidig forståelse, men også bidrag til den grønlandske økonomi.
I forhold til at se på om man kan smidiggøre nogle procedurer, der kan sikre, at Grønland kan få adgang til den rigtige arbejdskraft, vil jeg bare erklære mig åben og konstruktiv.
Jeg kan ikke detaljerne i det her, så det må være noget, der skal udfoldes i en direkte dialog med min ansvarlige minister, og det vil jeg gerne på hendes vegne give tilsagn om.
Stine Brix (EL), 2018-12-11:
Der er ingen, der siger, at det behøver være meget store forhandlinger a la finanslovsforhandlinger eller elbiler, eller hvad det ellers er, man bakser med, men jeg synes faktisk, det vil være fornuftigt og sagligt, at alle partier, der har en interesse i at prøve at komme det her problem til livs, mødes og ser på problemet hele vejen rundt og ser, hvad vi kan gøre.
Og for mig at se er der intet, der forhindrer, at man f.eks. iværksætter det initiativ, som erhvervsministeren kommer med i dag, men jeg synes også, der er andre aspekter, som vi mangler at få belyst.
Så det er en opfordring, der er givet videre.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-12-11:
Jeg tror ikke, at vi fra regeringens side lægger op til, at vi skal have meget store forhandlinger om emnet.
Vi lægger mere op til, at vi skal løse problemet, og mener, at vi har et godt bud på, hvordan vi gør det, som vi har tænkt os at gennemføre så hurtigt, vi kan få opbakning til det fra Folketingets side.
Og det håber vi at partierne vil bakke op om.
Selvfølgelig vil vi altid gerne have en snak om tingene, men for os fremstår problemet sådan rimelig godt belyst.
Der er ikke nogen tvivl om, at der er et stort problem blandt unge mennesker i øjeblikket, og heller ikke nogen tvivl om, at der skal skrides ind over for det.
Og vi har nogle løsninger, som vi i hvert fald meget gerne vil have sat i værk.
Stine Brix (EL), 2018-12-11:
Tak for det.
Jeg har ovre hos sundhedsministeren efterlyst, at vi fik en fælles drøftelse af det her emne.
For der er mange aspekter af det og mange muligheder for at regulere det, og det synes jeg egentlig ville være det bedste.
Det er fint, at vi får anledning til at diskutere det beslutningsforslag her i dag, men måske er det erhvervsministeren, der er den rette at spørge i stedet for.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-12-11:
Der er jo i hvert fald nogle steder og i nogle situationer, man ikke skal have lov til at købe det, og det er, hvis det sådan er til åbenlyst til brug for beruselse, såsom på et diskotek, som jeg nævnte, ikke?
Men som udgangspunkt synes vi ikke, at det skal være forbudt, fordi der også er anerkendelsesværdige formål med det, når det er i små mængder, og man ikke er et konditori.
Og så har vi nok også som borgerlig regering den tilgang til forbud, at vi helst vil prøve med noget mindre indgribende først og så se, hvor langt vi kan komme med det, frem for straks at gribe til et mere indgribende forbud, som ikke nødvendigvis fremstår som påkrævet.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-12-11:
Sådan helt umiddelbart tænker jeg, at man er i ret ond tro, hvis man som kioskejer indkøber en hel masse af de her patroner, som bare går som varmt brød i kiosken.
TV 2 Lorry sendte to unge mennesker
af sted her i september måned
, og den ene 16-årige gymnasieelev fik købt de her patroner i ni forskellige kiosker på 3 timer, fik det bare udleveret.
Men man kan egentlig ikke få udleveret alkohol og alt muligt andet.
Så kunne det ikke give mening, at der, ligesom man gør med fyrværkeri, er nogle bestemte steder, det kan købes, så man undgår, at de regler, som er der i forvejen, bliver overtrådt?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-12-11:
Jeg var ikke umiddelbart klar over, at det havde været sådan, at det skulle sælges hos isenkræmmere tidligere.
Men det er jo sådan i dag inden for loven, som jeg også redegjorde for, at hvis det bliver solgt på steder, hvor det sådan er helt tydeligt, at her handler det om udelukkende at bruge det til beruselsesformål, f.eks. på et diskotek, hvor det står på et menukort sammen med drinks f.eks., så vil det være ulovligt allerede i dag.
For det er ulovligt at sælge det til beruselsesformål.
Men det, der er lovligt, er at købe det til at lave flødeskum, og det kan man jo godt købe i en kiosk.
Altså, det er der jo sådan set ikke noget galt i.
Det er jo egentlig også et meget naturligt sted at købe det, hvis det er, at man står og skal lave flødeskum, ikke?
Der er meget stor forskel på, hvor meget du skal bruge, hvis du skal lave noget flødeskum, og hvis du skal være beruset, og det er derfor, vi mener, at en mængdebegrænsning er en ret effektiv måde at adressere problemet på.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-12-11:
Jeg vil også gerne anerkende, at ministeren kommer med nogle andre forslag til, hvordan man kan imødegå det her store problem, og mit spørgsmål går faktisk på noget af det samme omkring distributionen.
Mener ministeren ikke, at det er problematisk, at man i almindelige kiosker inde i København kan købe sådan noget?
Altså, for det er jo ikke sådan et sted, man normalt skal købe ting, man sætter til sådan en sifon til at stå og lave flødeskum med.
Så det giver jo ingen mening, at det skal være et distributionsled.
Så kunne man ikke overveje at sige, at nu skal vi tilbage til, at det bliver solgt hos isenkræmmere f.eks.?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-12-11:
Ja, det kan man jo godt.
Det vil jo være teknisk muligt, ville jeg mene, men vi synes som sagt, at en mængdebegrænsning fremstår som en rigtig god og effektiv løsning.
Den vil vi i hvert fald gerne prøve først, og så kan man selvfølgelig følge udviklingen.
Men vi skal hele tiden holde os for øje, at vi ikke skal have alt for besværlige ordninger, hvor man skal sidde og søge om at få lov til at sælge bestemte ting, hvis der er mere effektive måder at opnå det, man gerne vil.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-12-11:
Men som ministeren også er inde på, er det jo allerede ulovligt at sælge til beruselsesformål.
Ikke desto mindre køber de unge de her patroner, og det kan en mængdebegrænsning selvfølgelig være med til at begrænse, men jo da heller ikke mere.
Kunne man forestille sig eksempelvis et begrænset udsalg, så kiosker ophører med at sælge produkterne, og kunne man forestille sig, at man kunne begrænse antallet af de forretninger, der overhovedet må føre det her produkt?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-12-11:
Jo, jeg synes godt, man kan forlange af de unge mennesker, at de er klogere, end at de indtager lattergas til beruselsesformål.
For det virker ikke særlig klogt.
Som sagt er det vores opfattelse, at det godt kan blive opfattet forkert at sætte en aldersgrænse, som om det så er legitimt at indtage lattergas til beruselsesformål, hvis man er over 18 år, og derfor mener vi altså, at der skal være et generelt forbud mod at sælge det til beruselsesformål for alle aldersgrupper.
Og vi har de bud på, hvordan vi gør det, som jeg redegjorde for.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-12-11:
Tak for det, og først og fremmest også tak for at anerkende problemet. Jeg har også lyttet mig til i løbet af de sidste dage, at folk siger, at nå, er det det, de små patroner er beregnet til, og at de måske i virkeligheden er både overraskede og chokerede over, at de her patroner anvendes som rusmiddel.
Det er selvfølgelig også baggrunden for forslaget, og jeg synes, det er nogle gode forslag, som ministeren kommer med, med Sikkerhedsstyrelsen, der måske kan screene noget mere, og noget mængdebegrænsning, og man kunne måske også kigge på, hvad det er for nogle butikker, der udbyder det.
Men tænker ministeren ikke, at det kunne give god mening alligevel at sende et signal om, at de her patroner under ingen omstændigheder skal sælges til unge under 18 år?
Så kunne man jo godt forvente, at de unge i det mindste var en lille smule klogere.
Marie Krarup (DF), 2018-12-11:
Ja, men jeg takker for støtten i den forbindelse.
Karen J. Klint (S), 2018-12-11:
Så vidt jeg husker detaljerne i grundloven, er det jo også defineret dér, hvad man forstår ved religiøs virksomhed og ikke bare en forening.
Det er jo bønner og sådan noget.
Så lad os bare kigge på det.
Men spørgsmålet er så, hvilket udvalg der er mest rigtigt, og hvilken minister vi skal spørge, men vi vil godt være med til at se på en afgrænsning af det, en forståelse, en 2020-udgave eller 2019-udgave af § 67, og hvordan den skal opleves i dag.
Marie Krarup (DF), 2018-12-11:
I det tilfælde kan man jo stille spørgsmålet: En forening, der bygger på § 67, altså vores religionsfrihed, og samtidig prædiker drab på jøder, en ny invasion af Europa, støtter Hizb ut-Tahrir osv., er det en forening, der er på kant med grundlovens § 67?
Man kan jo sagtens stille alle de spørgsmål, vi har stillet her, hvor man bare streger Masjid Al-Faruq-moskeen ud.
Det er vel ikke noget problem.
Men jeg mener, at vi er nødt til at bruge det her som et springbræt til at få undersøgt de generelle forhold, sådan at vi er klar til at handle i forbindelse med den form for opråb.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-12-11:
Jamen det er modtaget, og tak for det.
Jeg tror, jeg vil overlade det til sundhedsministeren, hvorvidt der skal være en større drøftelse af forebyggelse og en større plan for det.
I forhold til de initiativer, som jeg er ansvarlig for som erhvervsminister, handler det jo mest om kontrollen og salget af lattergas.
Og der synes jeg i hvert fald, at vi er klar til at skride til handling, uden at vi har behov for en stor runde på det.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-12-11:
Tak for ordet.
Inuit Ataqatigiit har taget initiativ til et betænkningsbidrag, som der er opnået et politisk flertal for.
Således mener Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Alternativet, Radikale Venstre, SF, Inuit Ataqatigiit og Nunatta Qitornai, at der bør arbejdes for, at de forvaringsdømte, som fortsat vælger at afsone i Herstedvester fængsel, også fremadrettet får adgang til de særlige tilbud, der er i dag, herunder grønlandsk kost, grønlandsk undervisning m.v. Der er et politisk flertal, som under forliget om kriminalforsorgen afskaffede pårørenderejser og ledsagede rejser til Grønland, så det ikke er en del af de tilbud, som de nævnte partier ønsker at bevare.
Flertallet anbefaler således, at de grønlandske indsatte i Herstedvester, som vælger at blive i Herstedvester, efter at loven træder i kraft, får adgang til de grønlandske tilbud.
Inuit Ataqatigiit vil gerne takke partierne for deres støtte til betænkningsbidraget og særlig takke Radikale Venstre for deres benarbejde i forbindelse med det her.
Vi håber også, at der fortsat vil være opbakning til forslaget, når vi har fået afdækket de økonomiske konsekvenser af at fastholde tilbuddet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-12-11:
Men ikke desto mindre taler vi altså om børn, som har meget, meget let adgang til at købe det her produkt, altså, det kan jo købes i næsten en hvilken som helst kiosk eller isenkræmmer, og det er vel egentlig meget normalt, at børn prøver grænser af, det kender vi alle sammen.
Derfor er det også et problem, når man har så let adgang til produktet, som man har her.