runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2020-06-23:
Tak for det, formand.
Som sagt er det her lovforslag faktisk et rigtig godt forslag, og der ligger også noget nytænkning i det, nemlig om, hvordan man får folk i uddannelse.
For det betyder jo, at der bliver afsat penge til, som det er blevet sagt, at man kan tage uddannelse på 110 pct. af dagpengene, men det betyder også i forhold til en anden lov, vi skal se på, at folk, når der bliver lavet uddannelsesstøtte, får hjælp af jobkonsulenter, virksomhedskonsulenter, og at de meget aktivt skal hjælpe dem, der så tager en uddannelse på dagpenge.
Og uanset om det er på 110 pct. eller 80 pct. af dagpengene, skal de være meget opmærksomme på at hjælpe dem og gøre, hvad de kan, for at hjælpe dem til at fortsætte uddannelsen som voksenlærling bagefter.
Det er faktisk en rigtig god ting, og det er noget, vi i Dansk Folkeparti har prioriteret rigtig højt.
Men det betyder også noget, at man, i forbindelse med at man har fået et tilsagn om at få et job hos en arbejdsgiver, så får ret til at få et kursus.
Der er mange, der strander ude i kommunerne, fordi de ikke har kunnet få det kursus, de har behov for.
Når de så har en aftale, en hensigtserklæring fra en arbejdsgiver, så får de ret til at få det kursus, der kan give dem det job, for det er altid den største gevinst, nemlig at man kommer i job og ikke fortsat skal gå på dagpenge.
Det er altid en god ting at blive opkvalificeret.
Det kan være kortere kurser, fordi man har behov for at blive opkvalificeret til at få et job, men det kan også være en mere faglig uddannelse, man går i gang med.
Så langt hen ad vejen ligger der rigtig mange gode ting i det her forslag, som jeg er sikker på der vil blive taget godt imod udeomkring, både i a-kasser og fagforeninger og hos arbejdsgivere og i jobcentre, når de får læst det igennem.
For der er virkelig hjælp til at få opkvalificeret folk målrettet til de job, der nu er, også oven på coronakrisen her.
Så det skal vi have gang i hurtigst muligt efter sommer.
Vi ser frem til at bedømme, hvordan den kommer til at virke.
Vi har så selvfølgelig også aftalt, at vi skal se på virkningerne af den.
Det er jo kun midlertidigt, og alt efter hvordan virkningerne er, altså om det har været en succes, så skal vi på et tidspunkt, når vi kommer ind i 2021, bedømme, om det så er noget, der skal fortsætte, alt efter hvordan succeskriterierne har været.
Men Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Hans Andersen (V), 2020-06-23:
Tak for det.
73.000 fuldtidsstillinger
– så stort var beskæftigelsestabet i april måned ifølge Danmarks Statistik.
Og hvis man lægger tallene fra marts oveni, er beskæftigelsen faldet med næsten 100.000 i de første 2 måneder af coronakrisen.
Derudover kommer alle dem, som er blevet sendt hjem på lønkompensation.
Det er en historisk beskæftigelseskrise, vi står midt i, og det er vores fornemste opgave at bringe det danske arbejdsmarked på ret køl igen.
Derfor skal der sættes ind nu, så dem, der desværre har mistet eller vil miste jobbet i de kommende måneder, kan bruge nedgangstiden til at uddanne sig.
Det har været en klar Venstreprioritet at sikre et kompetenceløft til både ufaglærte, faglærte, iværksættere og dimittender til at få en endnu bedre start og hjælp til at komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Både initiativet vedrørende iværksættere, den ekstra hjælp til dimittender og den ekstra hjælp til både ufaglærte og faglærte skal være med til, at endnu flere kommer i arbejde.
For at nævne et par af de konkrete ting, som vi i Venstre synes er gode, og som vi er glade for at vi har lavet en aftale om, så er det, at vi hæver bevillingen til korte erhvervsrettede kurser fra de nuværende 120 mio. kr. til 225 mio. kr.; at vi som en del af den regionale pulje giver ledige, som har en hensigtserklæring om ansættelse fra en arbejdsgiver, ret til at påbegynde et kursus i 2021; i den anden aftale, som vi tager på et senere tidspunkt, har vi aftalt, at det også gælder i 2020.
Vi har også aftalt, at forsikrede ledige får en ret til at påbegynde en 6-ugers jobrettet uddannelse fra første ledighedsdag på områder, hvor der er særlig gode jobmuligheder.
Så har vi også aftalt, at vi skal forenkle de regler, der er, vedrørende positivlister.
Det arbejde ser vi også frem til.
Samlet set synes vi, at det er en god aftale, vi har lavet; det er et ekstraordinært løft til de ledige.
Vedrørende de 110 pct., man kan få, hvis man tager en af 50 konkrete uddannelser, som vi kan se vi kommer til at mangle folk i, så vil vi også gerne støtte, at vi som et forsøg får afprøvet, om det er det, der skal være med til at bringe ufaglærte ind i en faglig ansættelse.
Så samlet set støtter vi det her lovforslag.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-06-23:
Tak for det.
Jeg har virkelig – som i virkelig – glædet mig til at stå her på talerstolen i dag med det her lovforslag.
Det er noget, jeg som ordfører og vi som parti har kæmpet for rigtig, rigtig længe.
Så med et kæmpe smil kan jeg nu fortælle, at det bliver muligt for ufaglærte og faglærte med en forældet uddannelse, som er over 30 år, at få en erhvervsuddannelse på 110 pct. af dagpengene , hvis der er gode jobmuligheder.
Det er godt nok som et forsøg, men det er absolut et skridt i den helt rigtige retning.
Vi har brug for flere faglærte i fremtiden – virksomhederne har brug for jer.
Det her er sund fornuft.
Jeg tror, de fleste ved, at vi kommer til at mangle faglærte i fremtiden.
Og jeg tror også, at de fleste ved, at de ufaglærte jobs stille og roligt forsvinder og aldrig vil komme tilbage.
Derfor er den eneste vej til at sørge for, at virksomhederne kan udvikle sig og skabe flere jobs, jo også at sikre sig, at de ikke kommer til at mangle faglært arbejdskraft.
Derfor er den bedste hånd, vi kan give til de her mennesker, som er gået direkte i arbejde efter folkeskolen, og som ser deres job forsvinde hver dag, også at give dem en chance, turde investere i dem og turde tro på dem.
Det her sender det signal til alle jer derude, som gerne vil tage en erhvervsuddannelse, men som ikke lige har fået det gjort: Vi vil jer – vi har brug for jer.
Regeringen har virkelig vist en anden vej i dansk politik; en vej, hvor vi vil uddannelse, og en vej, hvor vi vil gøre vores for at gøre det attraktivt for alle at tage en uddannelse.
Jeg vil gerne sige tusind tak til alle dem, som har været med i aftalen – Enhedslisten, Radikale, SF, Dansk Folkeparti og Venstre – for at gøre det her muligt.
Tusind tak.
Benny Engelbrecht (S), 2020-06-23:
På den baggrund føler jeg mig kaldet til at anmode om ordet; det blev jeg jo nærmest opfordret til.
Jeg kan forstå, at Dansk Bilbrancheråd har henvendt sig til udvalget i forlængelse af den besvarelse, som jeg har afgivet på spørgsmål 25 til lovforslaget.
Jeg forstår også, at rådet i henvendelsen tilkendegiver – og jeg citerer: »Køretøjsopbyggerne er helt indstillet på, at lade Færdselsstyrelsen være den godkendende myndighed ...«
Det har rådet, så vidt jeg har forstået det, ikke tidligere givet udtryk for.
Det er vigtigt for mig at understrege, at vi ikke med besvarelsen af spørgsmål nr. 25 konkluderer, at det juridisk er umuligt at tilrette alternative godkendelsesmodeller.
Vi konstaterer bare for det første, at rækkevidden af mulighederne for at undtage efter artikel 45 er uklar, for det andet, at der uanset artikel 45 er visse juridiske udfordringer ved at tilrette andre godkendelsesordninger end den, som følger af forordningerne,
Tilbage står derfor alene spørgsmålet om, hvem der skal udføre prøvningen og kontrollerne af køretøjsopbyggernes produkt, inden det sendes til godkendelse i Færdselsstyrelsen.
Dansk Bilbrancheråd mener, at det skal være synsvirksomhederne.
Vi lægger dermed op til, at det bliver de tekniske tjenester, som vi under alle omstændigheder er forpligtet til at skabe det retlige grundlag for i dansk ret.
Det betyder bl.a., at fabrikanter, herunder køretøjsopbyggerne, på en række områder vil få mulighed for selv at dokumentere overensstemmelser med relevante tekniske tjenester, dvs. i en proces uden behov for uvildig tredjepartskontrol som f.eks. ved en teknisk tjeneste.
Hertil kommer, at Færdselsstyrelsen allerede har fået tilkendegivelser fra synsbranchen om, at der er interesse i, at der i branchen også er virke som teknisk tjeneste, altså at der vil være synsvirksomheder, som også har en interesse i at virke som teknisk tjeneste.
Jeg konkluderer derfor, at vi nok ikke står så langt fra hinanden, når det kommer til stykket.
Jeg vil derfor også bede Færdselsstyrelsen om at tage initiativ til at invitere Dansk Bilbrancheråd til drøftelser om den alternative godkendelsesmodel, som de foreslår.
Endelig vil jeg bare slå fast, at denne sag ikke drives af en politisk dagsorden om at gøre livet besværligt for branchen på bekostning af omsætning og tab af arbejdspladser, som Dansk Bilbrancheråd har anført i deres henvendelser.
Tværtimod kan det her gå hen og blive noget, de kommer til at spare penge på.
Tak for ordet.
Hans Christian Schmidt (V), 2020-06-23:
Tak for det, og også tak til ministeren for de bemærkninger, der faldt nu.
Vi noterer os selvfølgelig, at der er stillet seks ændringsforslag, som tager en række af de problemer, vi har nævnt, ud af lovforslaget.
Det har vi kvitteret for, og vi har stemt for dem, og så er det såmænd, som det skal være.
Jeg vil også godt kvittere for, at ministeren her kommer med en tilkendegivelse, som gør, sådan som jeg hørte det, at man vil inddrage de implicerede parter.
Det synes jeg kun er godt, og det regner jeg også med er noget, der sker.
Men jeg er så også nødt til at sige noget, som ministeren måske ikke nåede at sige i sit indlæg, nemlig at vi i dag har modtaget et skriv fra Dansk Bilbrancheråd, og de har jo skrevet, at på baggrund af det svar, der blev givet i går, på spørgsmål 25, har de en række ting, de gerne vil nævne, som de ikke er enige i.
Jeg vil ikke stå her og læse hele deres tekst op, men det er jo bl.a. derfor, at det er godt, at vi har et samråd med hinanden, for der kan vi så lige nå at få de her ting præciseret.
Deres bekymring er jo gået på, at vi ikke anvender de modeller, vi kunne bruge i dag, og at vi ikke anvender muligheden i § 45 for nationale godkendelser.
Heri er Køretøjsopbyggerne helt uenige ...
Så er det jo godt nok, at nogle siger, at alle er så glade.
Det er de nok også, de er så bare uenige, men ellers er de jo glade.
Derfor er vi nødt til at bruge lidt mere tid på det, og det gør vi så ved at holde et samråd.
Vi har stillet os velvilligt til rådighed, for jeg forstår, at ministeren har problemer med en bagkant i eftermiddag, og nu er sankthansaften jo ikke, hvad den har været før i tiden, så derfor har jeg ingen problemer med, at vi har samråd i aften.
Og det gør vi så bare sådan.
Men jeg synes, der er nogle ting heri, som vi er nødt til at tage op, og som vi er nødt til at vurdere.
Til sidst skriver de faktisk også i det, der er oversendt til Transportudvalget: »Til eksempel forventes den af Færdselsstyrelsen – og politisk motiverede – løsning for de individuelle opbygninger at medføre en mer-udgift for KL på op mod 25 mio. kr. om året til kontrol af de handicapkøretøjer, der opbygges i Danmark; og hvor ALLE køretøjer er individuelle til den enkelte borger ...«
Det er jo den individuelle godkendelse, vi har problemer med.
Et enkelt spørgsmål, ministeren enten kan svare på nu her eller tage med senere i aften, er: Jeg vil godt være helt sikker på, at ministeren også har en model for, hvordan vi politisk bliver inddraget.
Jeg forstår godt, at man tager det hensyn – og det er det rigtige at gøre – at tage implicerede parter med, men er der en mulighed for, at vi også, hvis vi ender med at stemme for det, og det redegør vi for ved tredjebehandlingen på torsdag, bliver orienteret undervejs?
Det vil jeg bare bede ministeren enten om at svare på nu eller under samrådet, hvor vi ellers stiller spørgsmålet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-06-23:
I dag er en rigtig vigtig dag for børn, som har en mor eller en far i fængsel.
Det er nærmest et enigt Folketing, som stemmer samlet om at hjælpe indsattes børn mere.
Tusind tak til jer alle sammen for at anerkende børnene og høre dem.
For familier, der har en forælder i fængsel, er ofte familier i krise.
For det første er der savnet og sorgen over, at en omsorgsperson brat rives ud af hverdagen; dernæst så kommer kampen for at få hverdagen til at hænge sammen; og så en manglende indtægt.
Det sætter spor i et børneliv.
Børnene rammes tit af skyldfølelse, sorg, mobning, mistrivsel.
Og jeg får lyst til at gentage de citater fra børnene, som jeg også havde ved førstebehandlingen af forslaget, for jeg synes, at hele Folketinget skal høre, hvordan de her børn oplever den situation at have en mor eller en far i fængsel.
Det er Sille på 7 år, som siger: De andre fra klassen siger: Godt, det ikke er min far, der er i fængsel.
Og Anton fortæller: Det var hårdt, for man måtte ikke komme med til børnefødselsdage, fordi de vidste, hvem ens far var.
Og så er der Martin på 20 år – og det kan man jo godt synes er tankevækkende, at selv i den alder kan det også være svært.
Rigtig mange af de store børn oplever nemlig, at rammerne for besøget lægger op til en samtale med deres – typisk – far, som er rigtig svær og uvant for dem.
Han fortæller: Jeg var så nervøs, at jeg var lige ved at kaste op, inden jeg skulle derind, for det var første gang i mange, mange år, at jeg skulle være alene med min far i 3 timer – alene.
Og jeg blev ved med at sige til min kæreste: Hvad fanden skal jeg snakke med ham om?
Det viser, hvor klemte de her børn er, og hvor vigtigt det er, at vi støtter dem, når skaden er sket.
Vi kan ikke tage sorgen, vi kan ikke tage angsten fra de her børn, men vi har en forbandet forpligtelse til at mildne den oplevelse så meget, som vi kan.
Det har jeg et håb om at vi kommer til med vedtagelsen af det her forslag.
Mange tak.
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-23:
Jeg håber, jeg kan gøre det kortere end sidste gang.
Det, der jo ganske enkelt er centralt i det her forslag, er, at vi ønsker at anerkende de unge mennesker, som er født i Danmark, som har taget en 9.-klasseeksamen i Danmark, og som har holdt sig på lovens smalle vej igennem hele deres liv, og sørge for, at de får mulighed for at blive danske statsborgere.
Jeg mener, det er den bedst tænkelige måde at give den enkelte borger mulighed for at blive accepteret og anerkendt og få mulighed for at blive en del af det danske samfund på, både med de fordele, der naturligvis er forbundet med det, men også, hvis man ønsker at bidrage til det danske samfund, så vi undgår parallelsamfund.
Så vi vil i den grad opfordre til, at man stemmer for B 144, som muliggør, at unge, der er født i Danmark, som har gennemført 9. klasse, og som ikke er kriminelle, får mulighed for at få dansk statsborgerskab.
Christian Langballe (DF), 2020-06-23:
Jeg konstaterer bare, at det er os, der er i pagt med grundlovens ånd, når vi stiller de her ændringsforslag, og når vi drøfter det betænkelige i og det uhyrlige i, at man giver kriminelle statsborgerskab.
Det har vi ment længe.
Det mener vi også nu.
Jeg misbruger ikke Grundtvig.
Jeg citerer ham.
Og jeg tror faktisk, at han i den debat, han førte i Folketinget, havde det radikale synspunkt i tankerne, for han siger nemlig, at man skal ikke på grund af misforstået næstekærlighed eller menneskeret give statsborgerskab.
Det siger han.
Og så står man jo faktisk og diskuterer de ti, alle ti, og deres handel og vandel.
Og det vil sige, at det, der er spørgsmålet i det her, er, om kriminelle skal have statsborgerskab.
Vi siger nej, og det har vi ment hele tiden.
Vi har ment, at straffeattesten skulle være fuldstændig ren, og at der ikke skulle være et eneste kriminelt forhold.
Det har vi forhandlet om, og derfor bestemte vi os også for, da vi i 2018 lavede aftale, at vi ikke kom til at stemme ja til indfødsretsloven.
Så er det da rimeligt at diskutere det her i salen.
Altså, ærlig talt er der blevet givet så ufattelig mange statsborgerskaber – og er de der nedarvede værdier fulgt med?
Jeg mener, at der er blevet givet statsborgerskaber til folk, der ikke engang kan dansk.
Det er jo en forfærdelig tanke, at Folketinget bevidstløst år efter år bare har tildelt statsborgerskaber – undskyld mig.
Og det at være dansk i hjertet forstår alle da; det er, at man vedkender sig landet, at man vedkender sig folket.
Det er da såre enkelt, hvad det vil sige.
Halime Oguz (SF), 2020-06-23:
Dansk i hjertet – ja, der vil jeg også påstå, at langt de fleste, der søger om dansk statsborgerskab, er danske i hjertet.
Og vi har en del kriterier, som gør det utrolig svært at opnå statsborgerskab.
Når man så endelig opnået statsborgerskab, er det jo ikke godt nok, at man blot føler sig dansk i hjertet, for det handler om nedarvede værdier.
Det kunne jeg godt tænke mig at få ordføreren til at forholde sig til.
Christian Langballe (DF), 2020-06-23:
Jeg vil godt lige sige, at i forhold til det at tildele statsborgerskab er der faktisk nogle hensyn, der skal tages, ikke til dem, som får statsborgerskabet, men faktisk mest af alt til folket, altså i forhold til at vi ikke giver statsborgerskab til mennesker, som er Danmark fuldstændig kulturfremmede.
Og det, som vi har sat som en betingelse, er, at man skal være dansk i hjertet.
Man skal være dansker for at få statsborgerskab, for det, det betyder at få statsborgerskab, er, at man bliver optaget af det danske folk, så det er såre enkelt.
Halime Oguz (SF), 2020-06-23:
Tak for det.
Jeg kan ikke rigtig få det til at hænge sammen, at Dansk Folkeparti mener, at det er dem, der bidrager til samfundet – og de taler meget i Grundtvigs ånd.
Men hvilket bidrag handler det om?
For værdier som ytringsfrihed, som demokrati, som ligestilling mellem kønnene, som retsstatsprincipperne er jo ikke godt nok ifølge Dansk Folkepartis ordfører, fru Marie Krarup.
Det er jo sådan nogle FN-ting, sagde ordføreren direkte til mig.
Nej, det handler om nedarvede værdier.
Og der er det, at jeg godt kunne tænke mig at høre
: Hvad er nedarvede værdier?
Christian Langballe (DF), 2020-06-23:
Vi har faktisk haft den her diskussion en hel del gange før, også mens jeg har været valgt ind i Folketinget, og nu er jeg her jo som erstatning, men dengang gik der bulletiner til Folketingets formand om, hvorvidt man kunne drøfte personlige forhold angående statsborgerskabet, og herfra lød det, at det selvfølgelig i forhold til det at tildele statsborgerskab skulle kunne drøftes, hvem der fik det.
Gorm Toftegaard Nielsen, professor emeritus, blandede sig i debatten, da den blev offentlig, og bekræftede, at det var helt i demokratiets ånd, at vi her i Folketingssalen diskuterer, hvem der får statsborgerskab.
Da det allerførste indfødsretslovforslag blev fremsat i Folketinget i 1850, var Grundtvig indfødsretsordfører.
Da diskuterede man med navns nævnelse handel, vandel, indtægt, alt, hvad der hørte til de personlige forhold, og dengang angik det tyskerne syd for grænsen, altså diskussionen om, hvorvidt de kunne få statsborgerskab.
Det sagde Grundtvig.
Dengang var det ti, der var ti på listen, i dag er der 1.800.
Vi ved ikke engang ret meget om dem.
Vi har jo i årevis forsøgt at få strammet de her regler, og vi har i årevis stemt imod tildeling af statsborgerskab udover i forbindelse med en aftale, som vi var med i
– to gange, tror jeg, er det blevet til i mine år i Folketinget.
Men ellers har vi stemt nej, for det er en ulykke for Danmark, at der bliver givet så mange statsborgerskaber, og selvfølgelig skal kriminelle ikke have statsborgerskab.
Sådan er det.
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-23:
Jeg synes, det er at misbruge Grundtvig.
Det må jeg sige.
Det her drejer sig simpelt hen om nogle mennesker, der har udstået deres straf.
De har foretaget sig noget dumt, de har foretaget sig noget ulovligt, og nu har de så udstået deres straf.
Det er da i alle andre sammenhænge i dette samfund ikke noget, man skal hænges ud for.
Vores samfund er sådan, at hvis man først har udstået sin straf, hvad enten man har siddet i fængsel eller på anden måde har udstået den, skal man have lov til at fremstå fri
, kan man sige.
Det er klart, at denne plet altid vil være der, men sådan må det være.
Derfor synes jeg, vi skal vise den respekt, der ligger i det her.
Vi har pt. en lov, der gør det muligt at kunne blive dansk statsborger på nogle helt klare og efter min mening meget voldsomme betingelser.
Og jeg må sige, man kan ikke være dansk for at blive dansk statsborger.
Det synes jeg er en utrolig måde at forestille sig det på.
Det er klart, at man før det har været udlænding, man har været igennem en del prøver og andet her i samfundet, og man har arbejdet.
Der har været nogle helt klare retningslinjer, som vi slet ikke skal ind på her.
Det her drejer sig ganske enkelt ikke om, hvordan vores indfødsretslov er.
Det vil jeg opfordre Folketinget til at gøre.
Jeg må sige, at det, der er centralt her, er, at vi nu står i en situation, hvor jeg vil opfordre Folketinget til at stemme i overensstemmelse med den lov, der rent faktisk har været gældende, og som er gældende, hvorefter det ikke er acceptabelt at offentliggøre folks navne på nogen vis.
Det er simpelt hen det, sagen drejer sig om.
At Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre og hr. Christian Langballe og jeg har, og det er der ingen tvivl om, meget forskellige syn på indfødsret og på, hvem der skal have lov til at blive dansk statsborger, er noget helt andet.
Peter Hummelgaard (S), 2020-06-23:
Tak for det.
Jeg skal gøre det ret kort, for jeg synes, at hr. Bent Bøgsted egentlig på meget flot vis får sagt, hvad der skal siges.
Jeg vil også gerne starte med at takke Pernille Møller Jensen og hendes medforslagsstillere for deres utrættelige arbejde med at forbedre vilkårene for forældre, der står i den forfærdelige situation, at de har mistet et barn.
Jeg føler med dem, når de fortæller mig, at de ville ønske, de havde haft en legitim ret, en reel sorgorlov, til at bearbejde tabet af et elsket barn.
Den ret kan vi ikke give dem nu, som sagerne er i dag,
men vi kan sammen medvirke til, at forældre fremover får den ro til at sørge, som Pernille og andre forældre, der har mistet et større barn, også burde have haft, men desværre ikke fik.
Dernæst vil jeg gerne takke alle Folketingets partier for den konstruktive dialog, som har resulteret i en politisk aftale mellem alle partierne, som betyder, at et enigt Folketinget i dag stemmer for vedtagelsen af det her beslutningsforslag.
Jeg vil også gerne rette en helt særlig tak til den konservative ordfører på beslutningsforslaget, fru Hanne Bjørn Klausen, der delte sin meget personlige og meget rørende historie for at fremme den her sag, og det gjorde et meget, meget stort indtryk på mig.
Med aftalen har vi givet hinanden håndslag på, at alle forældre, der mister et barn under 18, skal have ret til 6 måneders sorgorlov.
Regeringen fremsætter lovforslag om en ændring af reglerne i oktober, og jeg ser frem til en lige så konstruktiv dialog med Folketingets partier om det lovforslag.
Bent Bøgsted (DF), 2020-06-23:
Tak for det, formand.
Jeg vil benytte lejligheden her til at rette en stor tak til den borgergruppe, der står bag forslaget om sorgorlov.
De har gjort et fantastisk stykke arbejde, og de fortjener al den ros, de kan få.
Det har også betydet, at det er et enigt Folketing, der står bag at vedtage beslutningsforslaget her.
Det betyder så, at ministeren har lovet at indkalde til en forhandling her til efteråret, hvor vi får lavet en lov om, hvordan sorgorlov skal være.
Det, som borgergruppen har leveret, er til punkt og prikke det, som bliver vedtaget.
Om der kommer mere med, om ministeren har et eller andet i gemmerne, han synes der skal fyldes på, ved jeg ikke, men i hvert fald bliver det sådan, at borgergruppen får deres forslag vedtaget og gjort til lov.
Jeg vil også gerne rette en stor tak til ministeren og regeringen for at være velvillige over for borgergruppen.
Som sagt fortjener de al den ros, de kan få, og jeg tror, jeg taler på hele Folketingets vegne i den her sag.
Så tak til borgergruppen, der står bag sorgorlov.