runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-06-11:
Det er stadig regeringens politik, at vi vil overholde konventionerne.
Vi ønsker at ændre konventionerne.
Jeg er ikke enig med hr. Peder Hvelplund i, at vedkommende fuldt ud lever op til de krav, der stilles.
Man skal underskrive en loyalitets- og troskabserklæring, hvori det også indgår, at man støtter det danske retssamfund, og det er dét, som vi gerne vil have en fornyet vurdering af.
Vi mener, vi gør det på en måde, som svarer til den måde, man sagsbehandler generelt på hos myndigheder i Danmark, altså at man giver folk mulighed for at få en partshøring og give deres version af sagen.
Det kan jeg fuldt ud stå inde for.
I forhold til konventionerne generelt prøver vi så vidt muligt at gå til grænsen af dem.
Hvis man var stoppet op, hver gang der var en person i den offentlige debat, en professor, en medarbejder ved Institut for Menneskerettigheder, en EU-kommissær eller andre, som havde sagt, at nu er I ved at overskride over konventionerne, så havde vi aldrig nogen sinde fået styr på indvandringen i Danmark, altså med 24-årsregel, parallelsamfundspakke og alle de ting.
Det er ting, som vi ved har virket, som vi ved har gjort en forskel, og som gør, at vi klarer os langt bedre end de fleste europæiske lande i forhold til integration.
Alle de gange, man har vedtaget noget af det, er der kommet en og sagt: Nu bryder I konventionerne.
Først og fremmest vil jeg sige, at den screening, der blev foreslået af Liberal Alliance, ikke ville have taget den ansøger, nr. 601, som vi har haft en diskussion af i dag; vedkommende ville ikke være blevet fanget af det forslag, som Liberal Alliance fremsatte i efteråret.
Det er bare for at sige, at det her er et komplekst område, og det, der er afgørende for, hvordan man eventuelt laver en screening, er jo, om man fanger dem, som man gerne vil fange, og om det står mål med den indsats, der er.
Vi har været i Østrig og se på deres system.
Der har man 600 årsværk ansat til bl.a. at lave samtaler med ansøgere.
Det kan jeg ikke fuldstændig afvise.
Jeg vil ikke ansætte 500 statslige årsværk, hvad Liberal Alliance også er imod at man gør, til at lave samtaler med folk.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-06-11:
Hvis så bare man ville følge op.
Nu har statsministeren jo været rundt i Europa og har prøvet at danne nogle alliancer, så derfor synes jeg egentlig, der er meget at gå videre med, dels i forhold til statsborgerkonventionen, som har været på tale, dels i forhold til den europæiske menneskerettighedskonvention, hvor der har været stærke kritiske røster og man sender breve og man skriver under fra Europas side.
Det virker umiddelbart, som om der er et eller andet på vej.
Det er så bare det, jeg ønsker: I stedet for, at man siger ...
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-06-11:
Jamen Kim Edberg Andersen mangler bare at nævne Nordjylland, så er der helt fuld plade her i Folketingssalen for de debatter.
Men jeg vil sige, at nu husker jeg faktisk den debat, der var i Folketingssalen, og det, jeg husker at statsministeren sagde, var, at ideelt set ønskede hun sig, at det blev gjort betinget.
Jeg tror, at der er nogle juridiske ting, vi skal have styr på først, bl.a. vores kære grundlov.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-06-11:
Der kunne man lige dukke sig for den kugle i Socialdemokraterne og tænke, at man selv havde lavet noget på udlændingeområdet.
Jeg hørte også, at fru Inger Støjberg blev nævnt, og så har man jo fuld plade på sin ansvarsfraskrivelse i Socialdemokraterne.
Men jeg kan huske, at statsministeren under afslutningsdebatten faktisk sagde, at hun ønskede, at statsborgerskabet var betinget.
I Danmarksdemokraterne er vi altid behjælpelige over for socialdemokrater, der mangler lidt handling eller bare nogle gode idéer, i forhold til hvordan man kan løse ting.
Derfor er vi faktisk kommet med et forslag: Lad os gøre statsborgerskab betinget.
Vi har nævnt 10 år, fordi vi tænker, at vi til den tid forhåbentlig er ved at være så langt, at den der halvtidsambassadør også er kommet lidt i sving.
Så er vi ved at være der.
Men det, jeg gerne vil høre ministeren om, er, at når nu chefen for butikken, altså for Socialdemokratiet selv, har været fremme og sige det og fru Inger Støjberg er kommet med et forslag om, hvordan vi lige gør det, har ministeren så tænkt sig at bakke op om det.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-06-11:
Jeg vil sige om den diskussion, der foregår på det europæiske niveau, at jeg godt kan huske, hvordan det var, da vi sagde, at vi nu skulle lave modtagecentre, altså aftaler med tredjelande i Europa.
Der blev grinet meget.
Der blev skrevet mange ledere om, at det aldrig ville kunne lade sig gøre, for det var kun Ungarn, der var med på det.
Jeg kan huske, hvordan det var, da vi sagde, at vi skal have en fælleseuropæisk tilbagesendelsespolitik og lave udrejsecentre uden for Europa.
Det blev der også grinet meget ad.
Der blev sagt, at det aldrig ville kunne lade sig gøre og det kun var østeuropæerne, som nogen sinde troede på det.
Nu kan vi se, at Kommissionen i EU kommer med begge de to forslag, altså at det konkret bliver til virkelighed.
Der mener jeg, at det er det samme i spørgsmålet om konventionerne.
Det må starte med, at man åbner diskussionen, og uanset om folk griner ad det, er det jo den vej, man når til et flertal af lande.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-06-11:
Det er sådan set bare det, jeg ønsker: at man skal gå videre med det her, at vi kommer videre med det her i stedet for hele tiden at bebrejde hinanden.
Der er ikke noget at bebrejde Dansk Folkeparti – det vil jeg godt sige – men man behøver ikke hele tiden at sige: Jamen så sagde I dengang, og nu vil I ikke.
Kan vi ikke bare komme videre, specielt i forhold til opgøret med konventionerne?
Det er jo så noget, vi kan gå videre med foreløbig i næste folketingssamling, og det vil helt sikkert også blive gjort.
Og jeg håber, regeringen kommer med nogle resultater inden.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-06-11:
Først vil jeg sige, er jeg da er meget enig i, at en henvendelser fra borgere er en drivkraft i mange sammenhænge.
Jeg skal selvfølgelig som minister sørge for, at det så bliver vurderet og sagsbehandlet på en måde, som vi kan stå inde for, med respekt for hele systemet juridisk set.
I forhold til konventionerne er jeg meget enig.
Jeg bliver frustreret, jeg bliver provokeret over, at folk, der begår meget voldsomme forbrydelser, ikke kan udvises af Danmark af forskellige farverige årsager.
Så skal man selvfølgelig tage hjem.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-06-11:
Tak for det.
Jeg synes, det er sådan en underlig diskussion, det der med, at borgere ikke må henvende sig til politikere.
Det er da netop det, borgerne skal gøre.
Når fru Jensen skriver til mig og siger: Min hjemmehjælp fungerer overhovedet ikke – så tager jeg det op med ældreministeren.
Så derfor er det da fremragende, at der sidder nogle borgere derude, der også på det her område opdager nogle ting og henvender sig til politikere, og hvor vi så kan gå videre til ministeren.
Det er det, man kalder folkestyre, og det er jeg stærk tilhænger af.
Det var den ene ting.
Den anden ting er, at jeg synes, det er så ærgerligt, at de her diskussioner specielt om udlændingepolitik altid munder ud i, hvem der gjorde hvad hvornår.
Lad os nu prøve at få det til at fungere.
Lad os nu prøve – og det er blevet den nye diskussion, som Dansk Folkeparti og jeg tog op for første gang, jeg tror, det er 20 år siden, om konventioner, og da var folk rasende – at begynde at arbejde på det: Hvad gør vi ved konventionerne?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-06-11:
Jeg kan sige, at for mit vedkommende og i ministeriet kaster vi det samme blik på det, uanset hvad for en ansøger det er.
Men det er klart, at når vi får spørgsmål fra Folketinget, som vi har fået i den her sag, forholder vi os selvfølgelig til de enkeltpersoner, som Folketingets partier stiller spørgsmål om.
Det var det, der var vores afsæt for at lave en fornyet vurdering: et folketingsspørgsmål fra Dansk Folkeparti.
Zenia Stampe (RV), 2025-06-11:
Vi ser frem til at se den redegørelse, og hvad den konkret kommer til at indeholde.
Så har jeg et andet spørgsmål: Finder ministeren det ikke en lille smule problematisk, at dem, der så bliver underkastet denne ekstra undersøgelse, er nogle, som er fremkommet på baggrund af, som ministeren også selv siger, private borgere, der henvender sig til Dansk Folkeparti, som så henvender sig til ministeren?
Dansk Folkeparti har jo sagt det meget klart: Man kigger jo altså især på mennesker fra MENAPT-lande.
Det vil sige, at det er etnicitet eller religiøs baggrund, der afgør, hvem der kastes et ekstra blik på.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-06-11:
Det, som vi konkret tager fat i, er den loyalitets- og troskabserklæring, som vedkommende har underskrevet.
Det er den, vi gerne have en fornyet vurdering af.
Det er jo begrænset, hvad jeg præcis kan sige om vedkommendes personlige forhold her i Folketingssalen, men det er klart, at det jo handler om, om man overordnet set bakker op om den retsstat og de værdier, som vores samfund bygger på.
Der kommer til at være en skriftlig partshøring, og den samlede sag vil så blive forelagt Indfødsretsudvalget på ny, og hvis man der mener, at vedkommende er reel i sin loyalitets- og troskabserklæring, vil vedkommende komme på et nyt lovforslag, og hvis man ikke mener det, vil vedkommende ikke komme på et nyt lovforslag.
Zenia Stampe (RV), 2025-06-11:
Jeg vil gerne starte med at rose ministeren for en, synes jeg, stærk tale om dansk retspraksis og -tradition, hvor det ikke er tilfældighed og magt, der råder, men ligebehandling og saglighed.
Derfor vil jeg gerne spørge lidt ind til den proces, som regeringen nu har iværksat i forhold til den pågældende ansøger: Hvad er det helt præcis, der skal undersøges?
Hvordan vil den undersøgelse foregå, og hvad er det så, der vil blive forelagt for Indfødsretsudvalgets, som den ansøger skal partshøres om?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-06-11:
Der er lavet en række skriftlige svar, i forhold til om der er nogle personer på det, man kalder prinsesseordning, eller det, man kalder diplomatfrueordning.
Jeg kan ikke huske alle svarene på stående fod, men der kan godt være folk, som eksempelvis er bosiddende i udlandet og også bosiddende i Somalia, men som har adgang, f.eks. gennem at de er gift med danske diplomater eller under andre, særlig mindre, ordninger.
I forhold til MENAPT-lande vil jeg sige, at der de sidste 6 år har været en tilstrømning på ca. 2.000 om året, mens der i de 4 år før det var en tilstrømning på ca. 8.000 om året.
Så det er jo markant mindre, end det var tidligere.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-06-11:
Mit spørgsmål var, om man har fået ændret den demografiske udvikling med folk, der kommer fra MENAPT-landene.
Jeg har ikke talt om tyskere, englændere eller nordmænd.
Lad os nu bare putte svesken på disken: Vi ved godt, hvad problemet er; det er folk, som kommer med den totalitære ideologi islam, der i høj grad er udfordringen i Danmark.
Det ved ministeren også.
Har man lavet tiltag, som ændrer den kurve eller fortsætter den kurve?
Så var mit andet spørgsmål, om der er en på forslaget fra Somalia, som aldrig har været i Danmark?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-06-11:
Jeg vil sige først, at jeg delvis deler den.
Jeg deler den bekymring, som handler om, at hvis man får et land, som består af eksempelvis folk fra Asien og Afrika først og fremmest, så bliver det jo grundlæggende et andet land.
Jeg tror, at hr. Lars Boje Mathiesen er enig med mig i, at Danmark er et fædreland; det er jo ikke en markedsplads, hvor alle folk bare skal komme, når de har lyst.
Jeg vil tværtimod sige, at noget af det, som har været i den undersøgelse, der blev lavet i Politiken for nylig, også handler om folk, der kommer hertil.
Og hvis jeg ser på det, siden Mette Frederiksen blev statsminister, er de største grupper, der kommer hertil, ukrainere, det er tyskere bl.a., og det er polakker, det er rumænere.
Og jeg tror ikke, at man i 2096 vil kunne se, hvem der er efterkommere af de tyskere, der er kommet til Danmark i 2025.
Jeg tror, de kommer til at blive en integreret del af Danmark.
Så jeg deler den delvis.
I forhold til hvad vi har gjort, vil jeg sige, at nogle af de ting, jeg for nylig selv har gjort, er bl.a. at lukke en studieordning for private uddannelser, hvor der er kommet en del bl.a. fra Nepal og Bangladesh.
Vi er også i gang med at ændre den ordning for sygeplejersker, som en del iranere er kommet ind på.
Så jeg synes, jeg har taget nogle ret væsentlige initiativer, som kommer til at kunne sætte sig i tallene.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-06-11:
Jeg har to spørgsmål.
Det første er: Er det korrekt, at der er en person på lovforslaget fra Somalia, som aldrig har været i Danmark?
Er ministeren bekendt med det?
Er det tilfældet, og er man bekendt med det?
Derudover vil jeg godt rose for den korrekte analyse af både Liberal Alliance og De Konservative og deres fuldstændig nyopfundne tilgang til det her.
Det er jo dejligt, hvis de reelt set har ændret holdning, men det har de så åbenbart ikke, for de stemmer jo alligevel gult og ikke rødt til det, når det kommer til stykket.
Mit andet spørgsmål går mere på, at jeg er dybt, dybt bekymret over den demografiske udvikling i Danmark og den sammenhængskraft, der i Danmark.
Jeg tror ikke, der er nogen, der er i tvivl om, at det er det vigtigste for mig og hvorfor, og det er en af grundene til, at Borgernes Parti er blevet startet.
Er der noget i de nuværende lovforslag og de ting, som den her regering har gennemført i den her periode, eller det her lovforslag, som overhovedet ændrer den demografiske kurs, og deler man bekymringen om den demografiske udvikling, som den foregår nu?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-06-11:
Jeg tror godt, at fru Mette Thiesen ved, at den kraft, som stiller alle de spørgsmål og eftersøger alle de enkeltpersoner, ikke er hr. Mikkel Bjørn selv, men er folk ude i samfundet, bl.a. en specifik person, som jeg ikke nødvendigvis har lyst til at gøre til en del af den her debat.
Jeg vil bare sige, at alle, der beskæftiger sig med indfødsret, jo godt ved, at det ikke kommer fra Dansk Folkepartis sekretariat; det kommer udefra, og så videreformidler man det.
Det har jeg respekt for man gør, men at sige, at det skulle være en Mikkel Bjørn-effekt, er måske en form for selvros, som man skulle tage på gruppemøderne.
Det er i hvert fald mere, end hvad den regering, som Konservative deltog i, lykkedes med at gøre i sin tid – men det er jo altid nemt at komme og kritisere bagefter.
I forhold til embedsmænd vil jeg bare sige, at lige så vel som fru Brigitte Klintskov Jerkel er folkevalgt, er jeg jo også folkevalgt, og det er mig, der forsvarer politikken i ministeriet.
Jeg forestiller mig, det er det samme i andre ministerier, også i Udenrigsministeriet, og jeg synes ikke, at fuldmægtige eller specialkonsulenter automatisk skal stille for Folketinget og svare på politiske spørgsmål.
Det er selvfølgelig politikere, der gør det.
Søren Søndergaard (EL), 2025-06-11:
Bare for at få en idé om omfanget af den sindelagskontrol, som Borgernes Parti vil indføre, vil jeg spørge: Hvis nu en person søgte om dansk statsborgerskab og var erklæret nynazist, ville vedkommende så skulle have det?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-06-11:
Nu er det sådan, at vi er folkevalgte, og vores opgave er ligesom at stille spørgsmål.
Derfor vækker det stor undren, at vi ikke må møde den her deltidsambassadør.
Så nævner ministeren, at statsministeren har handlet på det her med konventionerne.
Arh, altså, statsministeren har skrevet et brev sammen med Meloni; det kan man jo ikke ligefrem sige er ensbetydende med, at der nu er handlet på det her med konventionerne.
Men det kan jo godt være, det er det, regeringen mener så er nok, altså at man skriver sådan et brev.
Frederik Vad (S), 2025-06-11:
Jeg kender godt de tricks der.
Men, hr. Lars Boje Mathiesen, det bliver bare stadig væk for ukonkret.
Altså, vi giver ikke udviklingsbistand til Iran.
Iran tager ikke imod deres egne statsborgere.
Tjek ved det.
Men når hr. Lars Boje Mathiesen siger »remigration nu«, og at folk skal hjem, inden de har afsonet deres fængselsstraf, er det bare, jeg siger: Hvem er det, der skal tage imod de mennesker, der skal ind i de fly?
Hvilke lande skal tage imod de fly med de mennesker om bord, hr. Lars Boje Mathiesen?
Hvordan skal det ske?
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-06-11:
Vi kan jo starte med at sende Fasar sig ud af landet – Socialdemokratiet vil jo ikke engang fratage ham hans statsborgerskab; så har vi da taget første skridt, så vi kan jo starte der.
Derudover kan vi jo kigge på, at kriminelle udlændinge skal udvises som første konsekvens.
Vi skal ikke have en Udlændingestyrelse, som kan overturne de her ting.
Så skal de sættes bag lås og slå, indtil de tager ud.
Har de reelt set stadig væk den flygtningestatus?
Burde de have den her flygtningestatus?
Er deres lande mere eller mindre sikre, i forhold til at de kan komme tilbage igen?
Så kan vi kigge på de mennesker, som har fået permanent opholdstilladelse her, og fratage dem deres permanente opholdstilladelse og sige, at de også skal forlade landet igen.
Og så kan vi stoppe statsborgerskab, og der er en lang af række andre ting.
Vi kan gøre overførselsindkomst kun for danske statsborgere.
Der er en lang række ting, som vi kan gøre, som ville rykke de her ting.
Rent konkret handler det om at sige: Dit ophold i Danmark er nu ophørt.
Du kan ikke være her længere.
Vi putter dig herhen, indtil du selv frivilligt rejser ud.
Så kan det godt være, der er nogle, der kommer til at sidde nogle år i et udrejsecenter, indtil de kommer hjem.
Derudover stopper vi al udviklingsbistand til lande, som f.eks. ikke vil tage imod dem.
Jeg har desværre kun et minut, så det bliver begrænset, og det er svært med det der dybdegående.
Frederik Vad (S), 2025-06-11:
Goddag hr.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren lidt ind til remigrationsplanerne, for noget af det, som jeg synes er meget frustrerende på udlændingeområdet, er, at det tit er i overskrifter, vi diskuterer tingene.
Når vi kommer ned til, hvor flyene skal lande, hvem der skal med på flyene, og hvilke kriterier der ligesom skal lægge til grund for, at man bliver ekspederet ud af landet, synes jeg, at vi tit mangler nogle konkrete svar.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Lars Boje Mathiesen om, hvordan remigrationsplanerne hos Borgernes Parti sådan konkret skal effektueres.
Hvordan skal det helt konkret gøres?
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-06-11:
Hvis man vil undgå den befolkningsudskiftning, der sker i Danmark, og hvis man vil undgå, at danskerne skal komme i mindretal i Danmark, så bliver man nødt til at ændre den demografiske udvikling, i høj grad i forhold til folk, der kommer fra MENAPT-landene, altså fra Mellemøsten og Afrika.
Og ja, det er vi villige til at gøre hvad der skal til for.
Og nej, det er ikke nogen ret, at hvis man kommer derfra, skal man have dansk statsborgerskab – overhovedet ikke.
Søren Søndergaard (EL), 2025-06-11:
Så en demokrat, der har kæmpet imod islamismen i f.eks. Kurdistan eller et andet sted og har mistet en arm i kampen mod Islamisk Stat, og som kommer til Danmark, lærer dansk og får et arbejde, skal ikke have dansk statsborgerskab, fordi vedkommende kommer fra et forkert sted?
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-06-11:
Jamen jeg tror, at man lidt har misforstået det der med, at vi vil lave sindelagskontrol.
Jeg har faktisk været kritisk omkring de sindelagssamtaler, for jeg synes faktisk, at de er ligegyldige.
For hvis man siger noget på den dag, er det ligesom at gå til eksamen; så siger man noget til eksamen, og så kan man mene noget andet dagen efter.
Jeg har spurgt de borgerlige partier, om man så vil være villig til at tage statsborgerskabet fra folk, hvis de bare har ændret holdning, og det vil man ikke.
Derfor er jeg ikke den store tilhænger af de sindelagssamtaler.
Jeg tror ikke så meget på dem.
Så derfor er det, vi siger, at vi bliver nødt til at stoppe tildelingen af statsborgerskaber til folk fra MENAPT-landene generelt set, for ellers ændrer vi ikke befolkningsudviklingen.
Så det er ikke noget at gøre med, hvad folk tror på.
Det har noget at gøre med, at det, vi kan gøre, er, at vi kan kontrollere det geografisk, og det burde vi gøre.
Altså, indtil videre er den eneste, der har meldt sig som statsministerkandidat, Mette Frederiksen, og hende kommer vi ikke til at stemme på.
For hendes ministerbil skal holde foran Rigsretten og ikke foran Statsministeriet.
Hun skal holdes ansvarlig for sit grundlovsbrud over for danskerne.
Der er ikke andre statsministerkandidater, der har meldt sig indtil videre.
Jeg kommer ikke til at pege på nogen, som ikke har meldt sig.
Men jeg kan sige det klokkeklart, som jeg har sagt det hver eneste gang fra den her talerstol: Borgernes Parti kommer ikke til at lægge stemmer til en regering, som ikke er villig til at ændre den demografiske udvikling.
Længere er den ikke.
Det her handler ikke om mig.
Det handler om christiansborgspil.
Det handler om Danmark og danskerne, og jeg er villig til at risikere min taburet herinde for at redde Danmark – ja, så meget mener jeg det!
Anders Kronborg (S), 2025-06-11:
Vil det sige, at hr. Lars Boje Mathiesen mener, at et af de fire borgerlige partier kan løfte den opgave med at ændre den demografiske udvikling?
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-06-11:
Det spurgte Socialdemokratiet også om, sidste gang jeg var på talerstolen, og der svarede jeg fuldstændig klart: Nej, Borgernes Parti kræver, at en kommende regering skal ændre den demografiske udvikling i Danmark – ellers får man ikke vores stemme.
Jeg var meget tydelig sidste gang, og jeg er meget tydelig en gang mere.
Anders Kronborg (S), 2025-06-11:
Tak for det.
Vi skal jo til folketingsvalg igen i 2026, og der bliver der sammensat et nyt Folketing.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Lars Boje Mathiesen: Vil Borgernes Parti støtte en borgerlig regering, som ikke vil ændre på den demografiske udvikling?