runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jette Gottlieb (EL), 2019-11-27:
Tak for det.
Helt så nemt skal det altså ikke være.
Det her lovforslag indeholder tre elementer: for det første en obligatorisk pensionsordning, for det andet dagpenge under uddannelsesløft og for det tredje alt det andet.
Derfor lægger vi mærke til de høringssvar, og vi siger, at Folketinget bør tage den kritik alvorligt og i øvrigt ikke affeje organisationernes bekymringer og kritik, som det er sket i høringsnotatet.
Det tror vi kan lade sig gøre.
Til det andet om dagpenge under uddannelsesløft: Vi er fuldstændig enige i, at det er vigtigt, at den ordning bliver forlænget.
Vi vil dog meget hellere have gjort den permanent.
Og mens vi er i drømmeland, vil vi også gerne have ændret ordningen, så der ikke skal være et krav om, at uddannelsen skal kunne færdiggøres inden for dagpengeperioden.
Det kan være voldsomt svært at nå, også selv om man får merit, eftersom de fleste erhvervsuddannelser trods alt er på 3-3½ år.
Dermed kan det ikke lade sig gøre at gøre det inden for 2 år.
Derfor bør der være mulighed for, at man kan starte uddannelsen på dagpenge og derefter, når dagpengeperioden er udløbet, færdiggøre den på voksenlærestøtte eller om fornødent på su eller endda for egen regning, men det skal være muligt at gøre det.
Så er der alt det andet.
Det er justeringer til LAB-loven, justeringer til ændringer til de forslag til ændringer til ændringer af ændringer og ændringers ændringer.
Dem støtter vi alle sammen, for det er justeringer, der giver mening.
For øvrigt mener vi, at LAB-loven bør skrives om helt forfra i løbet af de næste par år, så vi kan få en tidssvarende og enkel lov.
Halime Oguz (SF), 2019-11-27:
Jeg vil lige starte med at sige, at det normalt ikke er mig, der er ordfører på området, men hr. Karsten Hønge, som desværre ikke kan være med i dag.
Lovforslaget indeholder flere dele.
Forslaget indeholder den obligatoriske pensionsordning for personer på fleksjobordningen og tilskud efter fleksjobreglerne til selvstændigt erhvervsdrivende, og det er en udløber af aftalen om afskaffelsen af satspuljen fra sidste år, hvor man i stedet besluttede at indføre en obligatorisk pensionsopsparing for ydelsesmodtagere.
Den aftale er SF med i, fordi vi grundlæggende mener, at vi skal have en pensionsopsparing for mennesker på overførselsindkomster, og fordi det var fornuftigt at afskaffe satspuljen.
Lovforslaget indeholder derudover tilretninger og præciseringer af LAB-loven samt en videreførsel af ordningen fra »Trepartsaftalen II om tilstrækkelig og kvalificeret arbejdskraft« fra 2016 om en dagpengesats på 100 pct. frem for 80 pct. for dagpengemodtagere, der tager et uddannelsesløft inden for et mangelområde.
SF støtter lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-27:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag er jo, som det er blevet sagt, en justering af en kommende lov, der træder i kraft den 1. januar 2020.
For der er regler i den nuværende lovgivning, som så skal ændres i forhold til den nye lov om aktiv beskæftigelsesindsats – de skal tilpasses dertil.
Og det er selvfølgelig vigtigt at få det hele på plads, når vi nu får en omfattende regulering af den aktive beskæftigelsesindsats, og det skulle være på plads den 1. januar 2020.
Som det er blevet sagt, viderefører man derudover en ordning fra trepartsaftale II om tilstrækkelig og kvalificeret arbejdskraft – en aftale fra 2016 – hvor dagpengemodtagere, der tager et uddannelsesløft inden for et mangelområde, kan få 100 pct. af dagpengesatsen, frem for 80 pct. af den hidtidige dagpengesats.
Og det er selvfølgelig noget, som Dansk Folkeparti også kan støtte, da vi i forvejen har støttet ordningen.
Så Dansk Folkeparti siger ja til forslaget.
Hans Andersen (V), 2019-11-27:
Tak for det.
Og tak til Socialdemokratiets ordfører, hr. Leif Lahn Jensen, for at gennemgå lovforslagets detaljer, og det vil jeg ikke bruge så meget tid på at gentage.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, indeholder som sagt en række konsekvensændringer m.v. efter vedtagelsen af to brede politiske aftaler, som den tidligere VLAK-regering stod i spidsen for, og i begge tilfælde har næsten alle Folketingets partier været med til at forbedre vilkårene for de mennesker, der står uden for arbejdsmarkedet – nogle i en periode, og nogle mere permanent.
Og med den ene aftale har vi fjernet de snubletråde af ulogiske regler og rigide krav i beskæftigelsesindsatsen, som vi desværre har fået spændt ud for de ledige.
Og med den anden har vi med indførelsen af en obligatorisk pensionsopsparing sikret, at overførselsindkomstmodtagere kan se frem til en lidt større pensionsopsparing og dermed en lidt tryggere tilværelse i seniorlivet.
Begge lovvedtagelser kræver så den række af konsekvensændringer og berigtigelser, som dagens forslag indeholder, og det kan Venstre kun støtte op omkring.
Og så støtter vi også det, som hr. Leif Lahn Jensen talte meget om, nemlig forslaget om at videreføre ordningen om dagpenge under uddannelses-løft fra trepartsaftale II mellem den daværende Venstreregering og arbejdsmarkedets parter.
Det er vi også meget optaget af i Venstre at vi kan fortsætte med.
Med de ord støtter Venstre lovforslaget.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-11-27:
Tak for det, formand.
Dette lovforslag drejer sig om flere ting, bl.a. drejer det sig om nogle tekniske rettelser af den lov, der blev vedtaget tidligere, om den obligatoriske pensionsordning.
Samtidig handler dette lovforslag også om behovet for at sætte nogle nye elementer ind i loven om aktiv beskæftigelsesindsats, fordi det har vist sig, at der er enkelte steder, hvor de vedtagne regler ikke er hensigtsmæssige eller tilstrækkelige.
Jeg vil nævne to af dem her.
Der lægges op til at videreføre trepartsaftalen fra 2016, hvor uddannelsesløftet blev ændret til 100 pct. i stedet for 80 pct. for uddannelser, der var brug for i forhold til arbejdsmarkedet – altså uddannelser på positivlisten.
Det næste stykke tid vil man så være i gang med at kigge på hele uddannelsesindsatsen på beskæftigelsesområdet, som så skal til politisk behandling, hvor også uddannelsesløftet selvfølgelig skal diskuteres.
Derfor er det vigtigt at videreføre det her trepartsforslag et år mere, til vi har haft diskussionen.
Jeg er meget tilfreds med den trepartsaftale, man lavede, og synes faktisk, at uddannelsesløftet er et godt redskab til at få en god faglig uddannelse og hjælpe de steder, hvor man mangler faglært arbejdskraft.
Endelig vil jeg så også påpege, at det også foreslås, at de personer, som søger om kontanthjælp eller uddannelseshjælp, og som skal til første jobsamtale senest 1 uge efter første henvendelse til kommunen, vil blive friholdt pligten til at selvbooke den første jobsamtale – simpelt hen fordi de ikke kan nå det.
Det foreslås derfor, at jobcenteret skal kunne indkalde dem til den første jobsamtale.
Så alt i alt er det et lovforslag, der på nogle områder er meget teknisk, men det er også et lovforslag, som gør tingene lettere i dagligdagen – i jobcenteret og for den enkelte – og derfor støtter Socialdemokratiet forslaget.
Peter Hummelgaard (S), 2019-11-27:
Mange tak til ordførerne for bemærkningerne til lovforslaget, som lemper kravet for, hvornår der skal indhentes lægeerklæring til første sygedagpengeopfølgning.
Med lovforslaget skal kommunerne fremover alene indhente en lægeerklæring – som mange jo også har fået redegjort for i diskussionen, havde jeg nær kaldt den, men det har det jo ikke rigtig været, men i hvert fald i fremlæggelserne, i ordførertalerne – når kommunen vurderer, at der er behov for det, eller når den sygemeldte anmoder om det.
Forslaget vil således betyde en enklere tilrettelæggelse af første opfølgningssamtale med sygedagpengemodtagere.
Jeg synes, det er en fornuftig ændring.
Borgere skal ikke opleve at blive sendt unødigt til lægen efter en lægeerklæring.
Vi må have tillid til, at sagsbehandleren kender borgerens situation bedst, og at sagsbehandleren er i stand til at vurdere, hvornår der er behov for en lægeattest.
Der skal derfor ikke være stive proceskrav.
Der er simpelt hen ingen grund til at smide mange penge efter en lægeattest, der ikke giver mening for alle sygemeldte uanset situation og sygdom.
Derudover vil der med lovforslaget ske en række sproglige justeringer, som gør sygedagpengeloven behørigt opdateret.
Jeg vil gerne takke for drøftelsen i dag og for den store opbakning, og jeg ser frem til den forestående behandling i udvalget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-27:
Det her forslag kunne lige så godt være kommet fra Nye Borgerlige.
Så vi støtter absolut forslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2019-11-27:
Tak, formand.
Vi synes, det er klogt at gøre det frivilligt for kommunerne at indhente lægeattest, når det ikke er sikkert, at der bliver brug for den.
Det er sund fornuft, som vi siger i Jylland.
Alternativet stemmer for.
Samira Nawa (RV), 2019-11-27:
Der er blevet redegjort for indholdet af lovforslaget.
I Radikale Venstre ser vi også positivt på det med, at den obligatoriske pensionsopsparing sikres, så også ydelsesmodtagere sparer op til pension.
Og ligeledes hilser vi det også velkommen, at dagpengemodtagere, der tager et uddannelsesløft inden for et mangelområde, kan få 100 pct. af dagpengesatsen frem for 80 pct. af den hidtige dagpengesats – altså videreførelsen af den aftale.
Så jeg kan her meddele, at Radikale Venstre ser frem til at kunne stemme for lovforslaget.
Mette Abildgaard (KF), 2019-11-27:
Tak for det.
Jeg beklager, at jeg lige et kort øjeblik havde glemt, at der er ændret i rækkefølgen her efter valget.
Man skal lige indstille sig på, at der er en anden rækkefølge i alting.
Jeg er standin i dag for vores ordfører i den her sag, som ellers er Rasmus Jarlov, som ikke har mulighed for at være her i dag.
Der er jo meget fint redegjort for, at det lovforslag, vi behandler i dag, er en genfremsættelse af L 225, som blev fremsat under den tidligere regering, og hvor mit eget parti i sagens natur også var med til at være forslagsstiller, og det var en udmøntning af den finanslovsaftale, som blev lavet med Dansk Folkeparti.
Vi så dengang det her lovforslag, og det gør vi også nu, som en håndsrækning til yngre danske landmænd, som står med et ønske om at få et generationsskifte.
Det kan være ganske svært, og der har været nævnt flere forskellige modeller for, hvordan man kan imødekomme den her udfordring, og der er den her pantebrevsmodel en af mulighederne.
Derfor bakker vi også op om det lovforslag, der ligger her, om end vi har en generel bekymring, med hensyn til hvordan vi får forenklet vores danske skattesystem så meget som overhovedet muligt.
Det tror jeg er en ambition, som vi alle sammen deler.
Så står vi omvendt nogle gange i nogle situationer, hvor vi gerne vil løse nogle problemer og kan være nødt til at indføre nye ordninger og nye modeller.
Men vi mener, at det tjener et ædelt formålet i denne sag, og derfor bakker vi op om det lovforslag, som ligger her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-11-27:
Det er jo sådan lidt op til dem, der sidder i kommunalbestyrelserne rundtomkring, at prioritere økologien.
Jeg kunne da godt tænke mig, at vi også nationalt havde nogle målsætninger om f.eks. 60 pct. økologi i den offentlige bespisning i løbet af få år.
Der er kommuner, der har vist, at man inden for det samme budget kan komme op på at have 60 pct. økologiske råvarer, hvis man nedsætter kødforbruget lidt og bliver bedre til at reducere madspild og bruge sæsonens fødevarer.
Så en omstilling til økologi er mulig, og vi synes, den her omlægningsstøtte til de offentlige køkkener er væsentlig at prioritere.
Louise Schack Elholm (V), 2019-11-27:
Tak for ordet.
Jeg er rigtig glad for, at det er lykkedes os at få genfremsat det her lovforslag, som blev fremsat allerede før valget, og hvor vi lægger op til at forbedre mulighederne for at lave ejerskifte for små erhvervsdrivende, herunder også for landbruget.
Vi ved, at vi har en kæmpe udfordring, især inden for landbruget, med rigtig mange aldrende landmænd, som ikke har mulighed for at få generationsskiftet til næste generation.
Det er relativt omkostningslet at lave den her løsning – det er jo ikke et spørgsmål om, at man ikke skal betale skat, men det er bare et spørgsmål om hvornår.
Og det giver en hjælpende hånd, så vi måske kan få hjulpet det her lidt mere på vej.
Sidste gang vi behandlede det her, var der jo et bredt flertal for det, og jeg havde faktisk forventet, at der i dag også ville være flertal for lovforslaget.
For de partier, som støttede det sidste gang, har jo stadig væk flertallet i Folketinget.
Socialdemokratiske folketingskandidater har sågar i valgkampen været ude at markedsføre, at man støttede sælgerpantebreve, og så ville det jo være naturligt, at man også støttede lovforslaget nu.
Men til vores undren kunne vi se, da vi så lovprogrammet, at der stod sælgerpantebreve ikke på.
Og vi kunne også se, at det ikke var en del af finanslovsudspillet.
Så tænkte vi, at det måtte være en fejl, men at så måtte vi jo fremsætte det.
Derfor gik Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Venstre sammen om at genfremsætte lovforslaget, og det er jeg rigtig, rigtig glad for.
Og jeg håber, at man vil støtte lovforslaget, ligesom man gjorde før valget.
At det ikke nåede at blive vedtaget, er rigtig ærgerligt, men så kan man jo råde bod på det nu.
Jeg håber i hvert fald, at det er noget, man vil tænke over, og at man vil bakke op om det her lovforslag, når vi kommer frem til tredje behandling.
For der er ingen tvivl om, at det her er en nødvendig hjælp til at få det her til at fungere bedre.
Og jeg synes, man skal leve op til de løfter, som man gav i valgkampen og før valgkampen.
Med de ord vil jeg sige, at Venstre støtter lovforslaget.
Malte Larsen (S), 2019-11-27:
Det er vist ikke et særlig aktuelt spørgsmål.
Det må jo være sådan, at hvis det indgår i finanslovsforhandlingerne og man vurderer, at man vil gå den ene eller den anden vej, så følger finansieringen selvfølgelig med.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-27:
Jamen så kan jeg jo spørge: Hvis det er således, at det her lovforslag bliver vedtaget, hvor vil Socialdemokratiet så pege på at man skal finde midlerne til det?
Malte Larsen (S), 2019-11-27:
Jeg mener ikke, det er uansvarligt, at man ser på den samlede statsøkonomi, når man har finanslovsforhandlinger.
Jeg synes faktisk, det er helt reelt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-27:
Der var i Folketinget inden valget et flertal for det her forslag.
Så kom der et folketingsvalg, og der er stadig væk et flertal blandt de partier, som ønsker at gennemføre det her.
Det skulle man gå ud fra, og det er jeg også gået ud fra.
Hvis det her lovforslag så bliver vedtaget, mangler der nogle penge, og man må gå ud fra, at regeringen vil udføre det, som Folketinget beslutter.
Er det så ikke uansvarligt, at man nu sidder og budgetterer med nogle penge i nogle forhandlinger, vel vidende at der måske kommer et lovforslag her, som – hvis det bliver vedtaget – gør, at man mangler de penge?
Malte Larsen (S), 2019-11-27:
Som ordføreren også er inde på, er der jo ikke noget, der forhindrer, at vi fortsat bruger sælgerpantebrevet.
Det var en model, der i høj grad blev brugt tidligere indtil for nogle år siden.
I de senere år er det, som om det med, at man som sælger bruger et sælgerpantebrev for at støtte op om en ung landmand, der gerne vil ind, ligesom er ebbet ud.
Der er jo ikke noget, der forhindrer, at man gør det, men jeg anerkender selvfølgelig, at her er det en skatteproblematik, vi forsøger at løse med en 10-årsmodel.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-27:
Jeg kan sige helt oprigtigt, at det her forslag ikke er fremsat for at drille.
Det er fremsat, fordi det er en god løsning på en reel problemstilling, nemlig at rigtig mange unge landmænd har svært ved at købe og finansiere et landbrug.
I dag er der jo det problem, at rigtig mange landmænd, der ejer de her bedrifter, er kommet godt op i årene og faktisk gerne vil af med dem.
Det er jo svært at finansiere de her ting, og det her giver faktisk en rigtig god mulighed, fordi man jo får den, der sælger, altså den ældre landmand, til at lægge hånden på kogepladen, ved at man laver et sælgerpantebrev.
Finansieringen handler alene om, at man udskyder skatten.
Den kommer senere, men man får lov til at betale den over 10 år, og det er jo egentlig en meget lempelig måde at hjælpe landbruget på vej på.
Jeg undrer mig over, at man ikke kan sige oprigtigt ja til en rigtig god løsning, hvis man har sympati for den.
Malte Larsen (S), 2019-11-27:
Som jeg siger, har jeg personligt stor sympati for, at landmændene og landbruget skal have finansieringsvilkår, der er ordentlige.
Et af landbrugets allerstørste problemer er en meget høj gældsætning, som jeg også rigtig gerne vil være med til at se på.
Den vej rundt må jeg sige, at det ligger i finanslovsforhandlingerne, og at dér ligger det så, indtil vi kender resultatet af dem.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-27:
Måske kan jeg hjælpe, for mig bekendt var det ikke en del af Socialdemokratiets finanslovsudspil, og det er derfor, at det klinger en smule hult mildest talt, når man står og siger, at man er sympatisk indstillet over for forslaget, at man selv er landmand, at man kender til problemstillingen, og at det er svært for unge landmænd at få generationsskiftet.
Man er egentlig meget sympatisk indstillet over for det, men man ville ikke lige selv have det med i et finanslovsudspil.
Man vil heller ikke genfremsætte lovforslaget efter valget.
Stort set alle de lovforslag, der ikke nåede at blive færdigbehandlet, har man genfremsat, men lige det her har man valgt ikke at genfremsætte.
Synes den socialdemokratiske ordfører ikke selv, at det klinger en smule hult, når man ikke selv har det med i et finanslovsudspil?
Man sagde ja til det før valget og under valget, og efter valget siger man, at det er sympatisk, men man vil ikke have det med i sine egne finanslovsforhandlinger.
Malte Larsen (S), 2019-11-27:
Der må jeg blive dig svar skyldig.
Jeg er ikke helt klar over, hvad der står i det finanslovsudspil.
Det kan jeg ikke på rygraden.
Louise Schack Elholm (V), 2019-11-27:
Men det lyder jo meget rart, at Socialdemokratiet er sympatisk indstillet over for lovforslaget, men er det så en del af jeres eget finanslovsudspil?
For det kunne man jo så se på.
Kan ordføreren oplyse: Er modellen med sælgerpantebreve en del af Socialdemokratiets eget finanslovsudspil, regeringens eget finanslovsudspil?
Malte Larsen (S), 2019-11-27:
Det ved jeg simpelt hen ikke.
Altså, jeg sidder ikke inde i finanslovsforhandlingslokalet.
Jeg går ud fra, at det basisbudget, der er lagt frem og bliver båret fremad, er det, der er udgangspunktet for forhandlingerne.
Udgangspunktet er, at vi gerne vil, men at det afgørende jo er de konkrete forhandlinger om de penge, altså om nogen eventuelt i de forhandlinger synes, de skal bruges på noget andet.
Louise Schack Elholm (V), 2019-11-27:
Ja, altså, jeg kan forstå på ordføreren og på ministeren, at det her er noget, der kommer an på finanslovsforhandlingerne.
Derfor kunne det være relevant at få at vide, om det her er noget, som Socialdemokraterne selv bærer med ind til finanslovsforhandlingerne, for når man nu er positivt stemt over for modellen med sælgerpantebreve, ville det være naturligt, at man selv bar det ind til bordet.
Så derfor spørger jeg Socialdemokraternes ordfører, hr. Malte Larsen, om Socialdemokraterne selv prøver på at fremme sælgerpantebrevsmodellen ved finanslovsforhandlingerne.
Kathrine Olldag (RV), 2019-11-27:
Tak for det.
Og tak for at have fremsat det her forslag.
Vi er i Radikale Venstre jo også meget, meget positivt stemt for, at generationsskifte inden for særlig landbruget – det her forslag gælder jo i øvrigt også andre erhvervsvirksomheder – skal foregå lettere.
For vi står jo over for en kæmpestor klimaudfordring, hvor landbruget er en vigtig spiller og en kæmpe sektor, som skal hjælpes i gang også med det.
Og vi oplever faktisk, når vi er ude at snakke med især yngre landmænd, at viljen til grøn omstilling er enormt stor.
Så den strukturelle mulighed for dem for at komme videre og overtage landbrug skal være på plads.
Så vi kan jo som udgangspunkt rigtig godt lide det her forslag.
Men som vi allerede nu har talt om, er der jo også nogle finanslovsforhandlinger i gang, som vi er en del af.
Så hvis vi siger ja til det her forslag, får jeg måske et forklaringsproblem over for de mennesker i min gruppe, der sidder ovre i Finansministeriet og forhandler finansloven, og det ønsker jeg sådan set ikke.
Og hvis vi siger nej, siger vi nej til noget, som vi egentlig godt kan lide.
Derfor vil jeg egentlig bare appellere til, at vi lige trækker vejret en gang og så finder ud af, hvor det lander i finanslovsforhandlingerne – og at vi i øvrigt faktisk holder os det her problem for øje, for jeg mener, at der er et reelt problem, en reel udfordring.
Om den lige løses med det her lovforslag, eller om den løses i en handlingsplan i en klimalov, eller hvordan det skal være, bliver vi nødt til at kigge på.
Så eftersom beskatning af generationsskifte er en del af finansloven, som forhandles i disse dage, kommer vi ikke til lige nu at sige, om vi stemmer for eller imod.
Louise Schack Elholm (V), 2019-11-27:
Jeg ville selvfølgelig ønske, at man kunne sige fuldstændigt »ja«.
Men jeg kan ikke lade være med at prøve at spørge den Radikale ordfører om, hvad De Radikale mener om Socialdemokraternes halvvejs omfavnelse, altså at man siger, man er sympatisk over for lovforslaget, at det kommer an på finanslovsforhandlingerne, men man har det ikke med i sit eget finanslovsudspil.
Hvordan lyder det for ordføreren?
Susanne Zimmer (ALT), 2019-11-27:
Jeg tænker, at det selvfølgelig også handler om efterspørgslen efter økologiske produkter.
Og når nu offentlige køkkener ikke længere er pålagt at indkøbe økologiske produkter, synes jeg, det her kunne være en vej, der gør, at vi fremskynder processen i forhold til at få mere økologisk brug.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-11-27:
Nogle gange skal man så også ændre verden i det tempo, de mennesker, der bor på kloden, kan være med til.
Jeg vil meget gerne have, at vi har nogle favorable vilkår for økologien.
Økologien er jo på vej til at fylde 10 pct., og så er det selvfølgelig vigtigt at se på, hvordan vi får økologien til at vokse de sidste 90 pct. Og der er jeg ikke sikker på, at vi skal gå ind og være så hårde og ikke tillade, at der kan ske finansiering af traditionelle landbrug.
Jeg vil sådan set hellere stramme de miljømæssige vilkår for landbruget generelt, sådan at kvælstofforureningen fra landbruget sættes ned, og sådan at vi kommer frem til at have bedre dyrevelfærd.
Men jeg har sympati for tanken om, at man skulle gøre det.
Jeg tror bare, det er lige lidt mere hårdhændet, end jeg har lyst til at være nu, men jeg kan godt forstå spørgeren.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-11-27:
Jeg bemærker med glæde, at hr. Søren Egge Rasmussen siger, at Vækstfonden kan hjælpe med til, at vi får yngre landmænd til at overtage gårde, og så er mit spørgsmål: Hvordan stiller hr. Søren Egge Rasmussen sig til, at man på en eller anden måde får indført en betingelse om, at man driver gårdene økologisk?
Carl Valentin (SF), 2019-11-27:
Ja, selvfølgelig vil jeg bringe det videre – ikke fra Enhedslisten, men direkte videre fra SF ind i de forhandlinger, der er i gang nu, for det er meget, meget centralt for SF at få styrket økologien, også som det står i forståelsespapiret.
Det er der ingen som helst tvivl om; det er selvfølgelig rigtig vigtigt for os.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-11-27:
Tak for det.
SF's ordfører lagde vægt på, at man går ind for bæredygtigt landbrug, og så vil jeg jo godt gøre opmærksom på, at vi i regeringens forståelsespapir har et mål om at fordoble det økologiske areal i Danmark, fordoble eksporten og fordoble, hvad der sådan set bruges af økologiske varer på hjemmemarkedet.
Så jeg synes jo egentlig, at når der er nogle muligheder for at bruge penge målrettet til at fremme det her, så skal man i hvert fald forholde sig til det.
Så jeg vil egentlig godt spørge ordføreren, om ikke vi skulle bruge den her anledning til at få præget debatten omkring finanslovsforslaget og prøve at kigge på, om man i de forhandlinger, der ligger, om finanslovsforslaget i tilstrækkelig grad prioriterer økologien, og om det ikke ville være en oplagt mulighed, at denne reserve på ca. 70 mio. kr. kunne bruges til noget bedre.
Jeg vil godt høre, om ordføreren vil bringe det videre.