runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2024-04-25:
Tak for det.
Venstre er optaget af at sikre, at borgere med psykiske og sociale udfordringer kan få den hjælp og støtte, de har behov for.
Det gælder naturligvis også den gruppe af mennesker, der af forskellige årsager ikke kan bo i eget hjem, og som derfor har brug for et botilbud.
Det kan f.eks. være på grund af et handicap, psykiske udfordringer eller et misbrug.
Det er meget forskellige udfordringer, som kræver mange forskellige tilbud.
Det er kommunerne, som har ansvaret for at sikre, at der er de nødvendige tilbud, herunder botilbud, til borgerne, og det er ikke noget nyt, men det er sådan set et ansvar, kommunerne har haft i en lang årrække.
Derudover er det Social- og Boligstyrelsens opgave at følge udviklingen i målgrupper og tilbud, så de kan hjælpe kommunerne med at sikre, at der findes de nødvendige tilbud og indsatser til borgerne på det specialiserede socialområde.
Venstre er opmærksomme på både de stigende udgifter, men især også udfordringen med kvaliteten af botilbuddene.
Vi kan ikke være andet bekendt, og det er en ordentlighed, som vi skal bringe ind på socialområdet.
Af den årsag blev Tranæsudvalget også nedsat, og de er kommet med en række anbefalinger til, hvordan vi sikrer en bæredygtig udvikling af området, og dem er vi også i gang med at se nærmere på sammen med kommunerne og Sammen om Handicap.
Derudover er kommunernes anlægsinvesteringer også blevet løftet med 1,5 mia. kr. i den seneste økonomiaftale, og der er blevet etableret en lånepulje på 1,5 mia. kr. til udvidelsen af de kommunale botilbud i perioden 2024-2026.
Det er også helt afgørende, at borgere med psykiske udfordringer får den hjælp, de har behov for, også når de udskrives fra behandlingspsykiatrien – det har også været vendt i debatten mellem ordførerne og ministeren i dag – og for mange mennesker bliver tabt.
De bliver overladt til måske ingenting eller til tilbud, der ikke kan løfte opgaven, og det er ikke rimeligt hverken over for borgerne eller over for de medarbejdere, der gerne vil løfte opgaven.
Derfor vil Venstre og regeringen også i de kommende år sikre et historisk løft af psykiatrien.
Det er noget, Venstre har kæmpet for længe, og med Venstre i regeringen leverer vi nu på det her område, og vi kommer bl.a. til at styrke socialpsykiatrien og også sikre en bedre overgang mellem psykiatrien og kommunernes sociale indsats.
Og det er der behov for, vi er ikke i mål i morgen, men vi er på rette vej.
Tak til Danmarksdemokraterne, Liberal Alliance, Konservative og Dansk Folkeparti for at sætte fokus på et rigtig vigtigt emne, som grundlæggende handler om at sikre, at vores mest udsatte borgere får den hjælp, de har brug for.
Venstre støtter det forslag til vedtagelse, som den socialdemokratiske ordfører netop har læst op.
Tak for det.
Sara Emil Baaring (S), 2024-04-25:
Jeg ved godt, at ordføreren gerne vil problematisere, at vi putter 1,5 mia. kr. ind i de offentlige botilbud og kapaciteten her, men nu sammenlignede ordføreren det lige før med en restaurant, og så vil jeg prøve at sammenligne det med en fabrik.
Det, at en fabriksejer investerer i en del af en produktion, er jo ikke ensbetydende med, at alle andre afdelinger så kommer til at stå stille, og det kan jo sagtens højne den kvalitet og det produkt, der kommer ud af det i den anden ende, at man investerer i en del af det.
Og det vil jeg sige er det samme her, og vi har også øje for gennemsigtigheden, for at vi netop kan få et ordentligt indhold og se, hvad det er, vi bruger vores penge på.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-25:
Ja, det gør jeg egentlig, og det troede jeg faktisk ikke, vi måtte gøre.
Men problemet er jo, at det faktisk i høj grad er de private, som har den største specialisering.
Jeg forestiller mig f.eks., at vi, hvis vi i dag foreslog, at alle restauranter nu lige pludselig skulle gøres til offentlige restauranter, så ville se mindre specialisering, og jeg tror, at det lidt mere ville blive sådan nogle restauranter, hvor man både har sushi og pizza og det hele på en gang og man ikke rigtig gør noget af det særlig godt.
For det er jo som oftest det, der sker, når det er det offentlige, man udbygger.
Sara Emil Baaring (S), 2024-04-25:
Jeg synes bestemt ikke, at vi har truffet de her beslutninger på et grundlag af ingenting.
Når man ser på det, mangler der generelle tilbud, der mangler specialiserede tilbud, og det kan vi jo se, ved at de botilbud, vi har, får en bredere og bredere målgruppe, og ved at der er flere og flere forskellige målgrupper inden for det samme botilbud, så det bliver svære og sværere for fagpersonalet at skulle rumme de mange forskellige målgrupper, der kan være inden for et botilbud.
Så jo flere tilbud vi kan få, og jo mere specialiseret det kan blive, jo bedre kan vi ramme rigtigt med den indsats, der lige netop skal til over for de borgere, der er inden for den målgruppe.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-04-25:
Der er tale om en nedjustering af udgiftslofterne for statslige driftsudgifter som følge af især regeringens skattelettelser, som regeringen lavede en aftale om lige før jul.
Resultatet er, at udgiftsloftet reduceres med ca. 2,3 mia. kr. i 2025 og knap 5 mia. kr. i årene 2026-2027.
Umiddelbart er det jo statens udgiftsloft, men hvert år sker der det, at der overføres et beløb til de kommunale og regionale udgiftslofter.
Mulighederne for at overføre penge begrænses dermed af forslaget.
Det er usædvanligt med en ændring af udgiftslofterne her i foråret, men det er selvfølgelig inden for lovens rammer, og det giver mening at have en vis fleksibilitet i at justere udgiftslofterne.
Men regeringen burde altså i forbindelse med det her lovforslag have fremlagt nye skøn for den offentlige saldo og for råderummet i de pågældende år.
Regeringen holder Folketinget hen i blinde, når de vil sænke udgiftslofterne på et ufuldstændigt grundlag.
Derfor opfordrer vi igen finansministeren til at gøre det rigtige og lave et nyt skøn over råderummet.
Alt andet synes vi ikke er ordentligt, hverken over for kommunerne, regionerne, Folketinget eller ikke mindst danskerne.
Vi stemmer selvfølgelig imod det her lovforslag, som er en velfærdsforringelse, og så har vi også nogle spørgsmål til ministeren i udvalgsbehandlingen.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-04-25:
Tak for, at I er dukket op her i Folketingssalen i dag.
Vi har i Danmarksdemokraterne sammen med Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti indkaldt til denne forespørgselsdebat af flere årsager.
Vi har gjort det, fordi en beretning fra Rigsrevisionen i juni 2023 gav Statsrevisorerne anledning til at rette en skarp kritik af myndighederne i forhold til at sikre et sammenhængende forløb for borgere med psykiske lidelser, som har været indlagt i psykiatrien i regionerne, og som skal udskrives til et socialt botilbud; fordi der mangler kapacitet på botilbudsområdet; og fordi der også mangler de rette social- og sundhedsfaglige kompetencer i nogle af botilbuddene.
Vi har jo desværre set nogle forskellige eksempler på det bl.a. i Operation X-dokumentaren »Nødråb i natten«, som man må sige satte et rigtig vigtigt fokus på, at vi har et kæmpe arbejde at gøre herinde i Folketingssalen for at få styr på botilbudsområdet.
Der er tale om mennesker, som har brug for hjælp, men som risikerer at blive kastebold i et system, der er sat i verden for at give dem den nødvendige hjælp og støtte, og de har ikke nogen vejviser, som sikrer, at de får det rette botilbud, der matcher de udfordringer, som de enkelte har, og der er heller ikke garanti for, at de rent faktisk kan få den rette hjælp det sted, hvor de bor, og som er deres hjem.
Derfor har vi bedt både sundhedsministeren og socialministeren om her i Folketingssalen i dag at forholde sig til, hvordan der sikres et tilstrækkeligt antal botilbudspladser i hele landet, som matcher borgernes behov, og hvor de tilgængelige kompetencer på bostederne rent faktisk også medfører en kvalitet i både de sociale og sundhedsfaglige indsatser, som også betyder, at flere får den rette hjælp og støtte, og at færre med f.eks. psykiske lidelser og samtidig et misbrug eller sociale udfordringer oplever tilbagefald, når de visiteres til et botilbud.
Vi ser meget frem til debatten i dag.
Tak for ordet.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-25:
Det er jo rigtig, rigtig godt, at den her psykiatriaftale blev lavet, men en del af det at levere på noget er vel også at sikre lovmedholdelighed, og her må man sige, at der er et stykke vej endnu at gå.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren om, hvordan ministeren vil sikre, at det her fremover bliver overholdt, for det er jo ganske alvorligt og sådan set også spild af penge, at vi får behandlet mennesker i psykiatrien og så totalt taber dem på gulvet, lige så snart de udskrives.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-25:
Altså, når der bruges penge på f.eks. den danske folkeskole, er det jo ikke noget, der øger folkeskolens monopol over for privatskoler.
Og det er da det samme her.
Da vi brugte 1 mia. kr. på folkeskolen i sidste valgperiode, f.eks., var det jo en periode, hvor der samtidig blev oprettet flere frie og private skoler.
Så selvfølgelig kan man også på det her område godt investere i den offentlige del.
Og så kan man jo som privat aktør fuldstændig uforandret slå sig ned som en aktør på området, og borgeren kan stadig væk uforandret tage de penge med, de har fået tilbudt af os på det offentlige område.
Så at se det, at vi foretager investeringer på det offentlige område, som en forhindring for, at der skulle være noget privat, er jo helt skævt.
Det ville kræve, at vi forbød nogle at slå sig ned som private aktører, og det har vi jo på ingen måde gjort.
Tværtimod har vi brug for flere botilbud, og det vil sige, at fordi der er en stor efterspørgsel på det, er der jo også god forretning i det for de private i de her år.
Og derfor er der da god grund til at slå sig ned også som privat aktør.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-25:
Det undrer mig egentlig, at ministeren bruger udtrykket frit valg, når selv samme minister og regering jo lige har valgt at udbygge kommunale botilbud med over 1 mia. kr.
Altså stemmer det ikke overens med det svar, ministeren lige har givet fru Marlene Harpsøe.
Man har i ældreloven netop givet borgerne et friere valg, i forhold til at man kan vælge mellem privat og offentlig leverandør.
Ministeren og regeringen øger jo her det kommunale monopol.
Sophie Løhde (V), 2024-04-25:
Det er jeg fuldstændig enig i, og ordføreren henviser jo til, at Rigsrevisionen har afleveret en beretning, som sætter fokus på en vigtig problemstilling i forhold til sammenhængen for borgere med indlæggelser i psykiatrien og så et efterfølgende ophold på et socialt botilbud for en udsat målgruppe.
Jeg noterer mig, at alle regioner i deres bidrag til den ministerredegørelse til beretningen, som vi har leveret, også tilkendegiver, at de mener, at kritikken er berettiget – den tager de på sig.
Regionerne gør jo også opmærksom på en række initiativer, som de nu vil iværksætte som opfølgning på Rigsrevisionens beretning.
De kommer i øvrigt også med en række forslag, i forhold til om der er behov for at målrette brugen af udskrivningsaftaler og koordinationsplaner på en bedre måde.
Som jeg har sagt, er jeg åben over for at drøfte det.
Jeg noterer mig til gengæld også, at der ikke er nogen af regionerne, der har tilkendegivet, at kravet omkring udskrivningsaftaler for målgruppen skyldes uklar lovgivning.
Så det handler selvfølgelig om nu at få sikret, at det, vi vedtager fra Folketingets side, også er noget, der omsættes og giver mening ude i den virkelighed, hvor det skal mødes, og jeg vil bestemt ikke afvise, at der kan være behov for, at vi også tænker det på en anden måde, så det kan levere den forskel, som oprindelig var tiltænkt, da man indførte det i sin tid.
Mette Thiesen (DF), 2024-04-25:
Tusind tak.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-25:
Det har i hvert fald været en af de ting, som særlig de private aktører har talt meget, meget højt om.
Det har de jo gjort i offentligheden, og derfor tør jeg godt sige, at det har de så også gjort i de drøftelser, der har været om Sammen om Handicap.
Det vil sige, at noget af det, de har lagt vægt på der, både er spørgsmålet om, at når vi skal gå op imod forråelse, går vi ind og kigger på at få lavet etiske kodeks, og så har de også været ekstremt optaget af spørgsmålet om øget gennemsigtighed.
Altså, vi kan jo diskutere alt muligt, hvor der kan være ideologiske diskrepanser i forhold til privat/ikkeprivat og alt det her.
Så jeg kan godt forstå det ønske fra særlig de private parter i Sammen om Handicap.
Og så må vi jo se, hvordan aftalen lander.
Men det er bare for at sige: Nu har dele af det fra den aftale alligevel stået i pressen, og derfor tænker jeg, at jeg lige så godt kan sige, at det jo er noget af det, vi har liggende inde på bordet, og det synes jeg er fornuftigt.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-04-25:
Først tak til ministeren for at stille sig til rådighed her i Folketingssalen i dag.
Man synes nogle gange som politiker, at tingene går langsomt.
Ligesom folket derude synes, at tingene går langsomt, så synes man faktisk også nogle gange som politiker, at tingene går langsomt herinde, og især på det her område, hvor vi jo virkelig har et arbejde at gøre, hvor vi har et stort ansvar for at sikre, at borgerne får den hjælp, som de har behov for.
Det gør de langtfra på det her område, og derfor skal vi tage os selv i nakken og sørge for, at der sker noget.
Nu har vi jo lige landet en aftale omkring ældreloven, og i den her aftale har vi bl.a. skrevet ind, at vi skal sikre øget gennemsigtigheden i priser, kvalitet osv. for forskellige plejehjem og plejeleverandører osv.
Så hvis jeg skal bruge ét spørgsmål her, vil det være at spørge ministeren: Kunne vi ikke også gøre det på ministerens område i forhold til botilbud?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-25:
Det mener jeg egentlig der er to greb til.
Det ene er det, jeg kalder kapacitetsfastsættelsen, altså det at sige, at der simpelt hen er nogle ting, der er så specielle og så specialiserede, at det måske kun skal være to steder i landet, man overhovedet har de tilbud, og det er så der, de borgere, der har de problemstillinger, bliver visiteret til.
Så den ene del mener jeg at kapacitetsfastsættelsen inde i specialeplanen skal svare på.
Den anden del handler jo om frit valg, altså muligheden for, at man vælger et andet tilbud end det, man er blevet tilbudt af kommunen.
Og det skal selvfølgelig ligge på samme prisniveau.
Men jeg synes, det er en god idé, at man kan vælge på den måde.
Hans Andersen (V), 2024-04-25:
Jeg er meget optaget af, og i Venstre er vi optaget af, at vi får et frit valg.
Det kræver gennemsigtighed.
Det kræver gennemsigtighed, i forhold til hvad det er for nogle tilbud, der er på det kommunale område, og hvad det er for nogle tilbud, der er på det private område.
Nu er der faktisk rigtig mange gode tilbud, også private tilbud, på socialområdet.
Der er jo ikke tale om her, at kommunerne får monopol.
Det er der bestemt ikke tale om.
Jeg tror, det handler om, at vi øger gennemsigtigheden, og så handler det jo også om, at kommunerne tager ansvaret for at finde det match, der skal til, for at borgeren får den bedst mulige service.
Og det valg, den afgørelse kan bestemt blive bedre.
Med de værktøjer skal vi bidrage til både gennem Sammen om Handicap og med de kommende aftaler, vi skal lave med Kommunernes Landsforening, at kommunerne faktisk bliver i stand til at træffe bedre afgørelser, for det er ikke på nogen måde hensigtsmæssigt, at borgerne kommer ét sted hen, og så passer det ikke, og så kommer de et andet sted hen.
Så de skal finde det rette tilbud første gang.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-25:
Det er jo derfor, det er så trist, at Venstre – eventuelt i samarbejde med Moderaterne, som trods alt har en forhenværende Venstreformand som formand – ikke har sørget for, at den her lånepulje selvfølgelig skulle være en, alle kunne ansøge om, så vi sikrer, at der er mange forskelligartede tilbud, som borgerne frit kan vælge mellem.
Kun at udbygge det kommunale giver jo kun et øget frit valg imellem noget kommunalt og noget kommunalt.
Anders Kronborg (S), 2024-04-25:
Men det er jo her, hvor der er nogle af de her, om man så må sige, værdier, som faktisk kommer folk til gode.
Nu har jeg ikke nærstuderet det, men jeg har en fornemmelse af og en tro på, at nogle sætter utrolig stor pris på, at f.eks. kongelige ordener, som flere herinde jo har taget imod igennem tiderne, og som også er noget af det, der bliver overdraget nu fra majestæten til det nye kongepar, også er en del af fællesskabet.
Så jeg tror bare, at hvis man vil have et kongehus i Danmark og acceptere et kongehus og i øvrigt også rejse sig op for dem, må man jo også anerkende, at der er forskel på kongehuset og så det resterende Danmark.
Rosa Lund (EL), 2024-04-25:
Jeg er helt enig med hr. Anders Kronborg i, at det kun er god skik og høflig opførsel at rejse sig, når man får gæster her i Folketinget.
Det regner jeg sådan set også med at vi bliver ved med at gøre i Enhedslisten.
Jeg er også enig i, at det er vigtigt at passe på den fælles kulturarv.
Så jeg er sådan set enig med hr. Anders Kronborg og tror, at mange af de mennesker, som bor omkring Marselisborg Slot, er glade for det.
Anders Kronborg (S), 2024-04-25:
Jeg håber også, fru Rosa Lund så det som en ros og en cadeau for god opførsel, fordi Enhedslisten er begyndt at rejse sig op for kongehuset.
Så det er bare en kvittering for, at fru Rosa Lund tog det ned.
Så vil jeg bare lige komme med en forklaring, som jeg synes er ret væsentlig.
F.eks. er Marselisborg Slot i Aarhus jo ikke på statens hænder.
Jeg tror, de fleste i Aarhus er glade for, at kongeparret og kongefamilien bruger slottet.
Om sommeren er de en del af livet og aktiviteterne i Aarhus.
Det gør jo, at nogle af de slotte, som vi betragter som vores fælles kulturarv, kan gå i arv og også kan blive brugt, så vi ikke bare har et kongehus, der sidder og kukkelurer på Amalienborg, men vi faktisk har et kongehus, hvor man ikke kan nøjes med at cykle fra Nørrebro og ind til Amalienborg for at møde dem, men hvor de faktisk kommer rundt i hele det danske kongerige og bor.
Det synes Socialdemokratiet har en værdi.
Det er en del af vores fælles kulturarv, og det er derfor, vi også synes, det her forslag er væsentligt.
Rosa Lund (EL), 2024-04-25:
Men der er det, hr. Anders Kronborg glemmer, at vi i Enhedslisten gerne vil have skrevet kongehuset ud af grundloven.
Jeg kan simpelt hen ikke se, hvad kongehuset har at gøre som den øverste myndighed i vores demokrati, som vi jo ellers går og fortæller hinanden at vi har, og vi fortæller i øvrigt også de mennesker, der har stemt på os, at det er dem, der bestemmer.
Men i sidste ende er det jo én enkelt familie, som har det nedarvede privilegie, og som ingen nogen sinde har stemt på.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-04-25:
Jeg glædede mig selvfølgelig, da jeg læste lovforslaget, som gør det nemmere at bevare den kulturarv, som findes i kongehuset.
Det synes vi ubetinget er en god ting.
Vi kunne godt unde mange flere at blive fritaget for arveafgift, men det er godt, at det sker for kongehuset.
Jeg morede mig lidt over formuleringen, nemlig at man kalder det for en modernisering, at man giver kongehuset lavere skat.
Men vi synes jo, det er en god modernisering, selv om det nærmest virkede som trolling af de embedsmænd, der havde skrevet lovforslaget.
Men nu er det jo ikke nødvendigvis godt, at ting er moderne, men det er i hvert fald godt, at vi gennemfører det her lovforslag, og det går vi fuldt ind for.
Mohammad Rona (M), 2024-04-25:
Tak for ordet, formand.
Og tak til ministeren for at fremsætte dette lovforslag.
Den 14. januar 2024 trådte dronning Margrethe II tilbage som Danmarks dronning og overlod tronen til dengang kronprinsen og nu kong Frederik X.
Det var en historisk dag for alle danskere og især herude bagved mig på Slotspladsen, hvor flere tusinde danskere var samlet til stor fejring og glæde over at overvære tronskiftet.
I den anledning fremsættes også dette lovforslag.
Hensigten med lovforslaget er relativt simpel, nemlig at arv og gaver, der efterlades ved tronskifte, kan videreføres afgiftsfrit til kommende regenter og regentpar.
Sagt på en anden måde ændrer vi hermed boafgiftsloven, så vores kongehus' og regentens aktiver fremtidssikres, og det betyder dermed, at arv og gaver, der enten efterlades eller overdrages, fremover skal ske afgiftsfrit til den kommende regent eller det kommende regentpar.
Jeg vil ikke bruge alverdens tid på at lovprise forslaget, men jeg synes, at lovforslaget tjener en god sag, nemlig at kongehuset i fremtiden også kan fortælle den fælles historie om Danmark.
Det betyder meget for Moderaterne.
Det er lige så vigtigt at understøtte et moderne og fremtidssikret kongehus, hvilket vi gør med det her lovforslag.
Vi stemmer for.
Lars-Christian Brask (LA), 2024-04-25:
Tak for det.
Det er et pragmatisk lovforslag, så det støtter vi i Liberal Alliance, og vi kan måske med tungen i kinden foreslå, at det kan inspirere i forhold til arve- og boafgift også for de almindelige danskere.
Jeg skulle også hilse fra DF og sige, at de også støtter det her lovforslag.
Rosa Lund (EL), 2024-04-25:
At rejse sig op, når Folketinget får gæster, er ikke det samme som at mene, at man skal have en skatterabat, fordi man har nedarvede privilegier.
I sidste uge behandlede vi i Folketingssalen her tre lovforslag om kongehuset, som ikke var blevet sendt i høring, og her er så endnu et lovforslag om kongehuset – og ingen høring.
Det er et opsigtsvækkende valg, regeringen nu igen har truffet, både helt principielt, men også konkret i forhold til det her lovforslag.
Nu citerer jeg fra lovforslagets økonomiske bemærkninger: »Lovforslaget vil således have negative økonomiske konsekvenser for det offentlige.«
Eller hvad er det, der er gået forud?
Jeg kunne egentlig godt tænke mig, at skatteministeren eller i det hele taget måske bare nogle andre fra regeringen kunne svare på.
Hvorfor er det, at lovforslag, der handler om kongehuset, ikke skal sendes i høring?
Der foreligger ikke en nærmere opgørelse over de samlede aktiver, som det hedder sig i lovforslaget.
På det foreliggende grundlag må man altså forstå, at lovforslaget er en ukendt stor skatterabat på nedarvede privilegier for den om muligt snævreste kreds af i forvejen privilegerede mennesker i rigsfællesskabet.
Kongefamilien har en formue, der er mere end 12 gange højere end den almindelige danskers formue ifølge Danmarks Statistik.
Der er tale om en mængde mursten, der kan stables mange gange tættere mod stjernerne, end den almindelige danske arbejderfamilie kan.
Det er alle sammen ejendomme, som ikke længere skal beskattes modsat alle andre mindre formuer.
Hvad står denne ukendt store skatterabat så mål med?
Det forlyder, at den siddende regent ønsker at holde mere fri.
Det synes jeg da er dejligt for kongefamilien, men hvorfor får man så en belønning?
Hvilket signal synes man det sender, når man samtidig siger »glem det« til almindelige danskere, der så meget som overvejer at kunne indrette deres liv efter, at de arbejdede lidt mindre.
Men hvis man er en del af kongefamilien, får man en skatterabat, når man vil arbejde mindre.
Jeg kunne jo godt lægge den positive tolkning på det her og sige, at det er en ny linje fra regeringens og Socialdemokraternes side, at man faktisk gerne må arbejde lidt mindre, og at det her bare er begyndelsen, og at alle andre danskere, der gerne vil arbejde lidt mindre, fra nu af og også vil få skatterabatter.
Det ville være den positive tolkning.
Jeg tvivler dog på, at det er sådan, det forholder sig.
Nedarvede privilegier skal ikke belønnes, mener vi i Enhedslisten, og det troede jeg egentlig vi var enige med særlig Socialdemokratiet om.
Vi synes i Enhedslisten, at det er meget mærkeligt, at man, når man i forvejen har så mange privilegier og så stor formue, skal fritages for arveafgiften.
Det har vi godt nok svært ved at forstå, men vi er jo også efterhånden det eneste progressive republikanske parti tilbage i Folketinget.
Det skulle gerne ikke komme som en overraskelse, at vi stemmer imod det her lovforslag.