Peder Hvelplund (EL), 2024-11-21:
Tak for det, formand.
Nu er vi jo nogle partier, som slet ikke fik lov til at være med i det gode samarbejde mellem partier uden for regeringen, fordi vi ret hurtigt blev afvist i forhold til at kunne deltage i forhandlingen.
Derfor har vi heller ikke rigtig haft mulighed for at øve indflydelse på forhandlingsforløbet.
Jeg vil gerne starte med at sige, at med det, der ligger her, kommer vi ikke til at bakke op om lovforslaget, og jeg vil nu kort skitsere de hovedproblemer, vi synes der ligger i det eksisterende lovforslag.
Helt overordnet vil jeg da gerne anerkende netop behovet for at få skabt mere helhed i plejen og også få flyttet en større del af visitationen ud tættere på borgeren, og også, at det kan give bedre mulighed for at udnytte fagligheden.
Det anerkender vi sådan set fuldt ud.
Der, hvor vores bekymring ligger, er primært, i forhold til at man med den her lov ikke længere kommer til at visitere til enkeltydelser, men at det bliver til få sammenhængende og rummelige pleje- og omsorgsforløb, altså den såkaldte helhedspleje.
Hvis borgeren ikke får medhold der, kan man godt klage til Ankestyrelsen, men Ankestyrelsen vil ikke eller i hvert fald kun i meget få tilfælde have mulighed for at gå ind i sådan en klagesag, fordi der netop vil være tale om et skøn inden for den visiterede helhedspleje.
Det mener vi er en alvorlig svækkelse af borgerens retssikkerhed, for det er jo velkendt, at når plejen ikke slår til, er det som regel ikke på grund af mangel på faglighed, eller fordi personalet ikke er tilstrækkelig dygtigt.
Det er ofte, fordi der ikke er de tilstrækkelige ressourcer til at kunne levere plejen.
Dermed står vi, når vi ikke har Ankestyrelsen til ligesom at sikre retssikkerheden for borgeren, netop i den situation, at det kan være økonomien, der er afgørende for, at borgeren ikke får den tilstrækkelige hjælp, og at der så ikke er et sikkerhedsnet i form af Ankestyrelsen.
Noget af det, som Institut for Menneskerettigheder peger på, er, at det især kan komme til at gå ud over de mest sårbare og udsatte borgere, fordi det er dem, der har færrest ressourcer til at gøre opmærksom på en ikke tilstrækkelig pleje.
Vi er også bekymret for det med aldersbestemmelsen, altså det skred, der bliver i forhold til ældreloven og serviceloven, hvor det, der står i bemærkningerne til lovforslaget, er temmelig uklart.
Det bliver f.eks. beskrevet, at personer, der er i 50'erne, og som lider af demens, vil kunne betragtes som ældre, men ikke personer i 30'erne.
Jeg synes, det er en ret uklar situation at befinde sig i som borger, og det kan jo netop have den helt konkrete konsekvens, at der kan være forskel fra kommune til kommune i forhold til at vurdere, hvornår det handler om sociallovgivningen, og hvornår det handler om ældreloven.
Endelig er der også spørgsmålet omkring det forebyggende hjemmebesøg.
Efter min opfattelse og også efter flere høringsparters opfattelse har det jo netop været en form for sikkerhedsnet, som gjorde, at vi kunne gå ud og finde borgere, som har brug for hjælp, hvilket vi ikke har samme mulighed for, når det overgår til en ikke lovfastsat regel, altså at man skal lave de forebyggende hjemmebesøg.
Dermed kan man også ad den vej være med til at mindske sikkerheden for ældre borgere og mindske sikkerheden for, at vi som samfund sørger for, at de borgere, der reelt har brug for hjælp, også får den.
Så alt i alt vil jeg sige, at jeg anerkender, at der er nogle gode intentioner i aftalen, men efter vores opfattelse er der simpelt hen for mange huller, som gør, at især sårbare og udsatte borgere kan falde igennem, og en risiko for øget privatisering, vi kan ikke støtte lovforslaget.
Derfor kommer Enhedslisten til at stemme imod.