runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-11-19:
Jamen endnu en gang vil jeg sige, som jeg sagde i mit svar til hr. Morten Dahlins partifælle, at det er svært for mig at svare på, hvad en ydelseskommission, der endnu ikke er nedsat og heller ikke har haft det år til at arbejde i, vil ende med at anbefale.
Jeg vil til gengæld indtrængende opfordre partiet Venstre til at gå konstruktivt ind i de drøftelser, der måtte komme, på ryggen af det.
For jeg tror, at langt de fleste, der har arbejdet med beskæftigelsessystemet, har mødt borgere, som på den ene eller den anden måde er kommet i klemme, fordi de er syge, nogle er måske endda handicappede, nogle har måske endnu mere komplekse problemer og sidder fast i systemet, og at de oplever, at der er store udfordringer med at finde de rigtige balancer – nogle borgere er måske tynget af høj gæld, andre er fanget i høje huslejer og har ikke mulighed for at komme ud af fælden.
Og derfor tror jeg, at det område vil være bedst tjent med at have et bredt forlig, ligesom vi har det på stort set alle andre dele af beskæftigelsesområdet.
Morten Bødskov (S), 2019-11-19:
Det er helt sikkert, at vi selvfølgelig gerne medvirker til at få beskrevet, hvordan tavshedspligten – som jeg også sagde i min tale her, som hr. Dennis Flydtkjær jo også hørte – er helt central i et retssamfund.
Betyder det, at man ikke kan forpligte advokaterne til i situationer som den her at medvirke til indberetningsordninger?
Det mener vi ikke, og derfor har vi lavet den her model, hvor klienten forpligtes til inden 30 dage selv at indberette, og hvis det ikke sker, er det så advokaten, der tager over.
Der tror jeg godt, vi kan komme tættere på at få beskrevet tavshedspligten, så det fremstår helt klart.
Så spørger hr. Dennis Flydtkjær til, hvad en skatteordning i den her sammenhæng er.
Jeg tror, det er centralt at fremhæve her, at hvad angår det skridt, som der nu er blevet taget i EU-samarbejdet, så er det altså skattemæssige ordninger – konstruktioner og andet på skatteområdet – som i udgangspunktet er lovlige, men som potentielt kan bruges til at placere værdier i skattely eller til anden aggressiv skatteplanlægning på tværs af grænser.
Det tror jeg er vigtigt at understrege.
Der er det jo så, at forpligtelsen træder til for både advokaten og eksempelvis revisoren og for de indberettede, og i advokatens tilfælde altså, hvis klienten så ikke gør det efter de her 30 dage.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-19:
Tak til ministeren for svarene og viljen til at kigge på det her, for det er selvfølgelig kompliceret.
Jeg er jo enig i, at det er en balance, for man skal jo beskytte tavshedspligten, men vi skal også få lavet en ordning, hvor man som rådgiver har hånden på kogepladen, fordi det nok må siges at være stort set umuligt at lave de her ordninger, hvis ikke man har nogen til at rådgive sig, for jeg tror ikke, det er ret mange, der kan gennemskue de forskellige skatteregler rundtom i verden.
Det er netop bare balancen, der er så afgørende, og hvis vi skal have sådan en ordning, er det også afgørende, at man så også som rådgiver kan vide, hvad det præcis er, der ligger i en skatteordning, og at man faktisk også kan se det i et lovforslag, så det ikke er noget, der kan flyttes, alt efter om det er den ene eller den ene minister, der sidder der.
Anne Sophie Callesen (RV), 2019-11-19:
Tak for det, formand.
Som der er redegjort for, indeholder lovforslaget to elementer, der har til formål, at flere unge tager en erhvervsuddannelse, og begge dele er noget, som vi bakker op om i Radikale Venstre.
Det ene er altså, at gymnasierne fremover får den her økonomiske kompensation, et såkaldt henvisningstaxameter, når de hjælper elever, som er begyndt på en gymnasial uddannelse på deres skole, med at finde sig til rette på en erhvervsuddannelse.
For det andet indeholder lovforslaget også den mulighed, at almene gymnasier og vuc'er i særlige tilfælde kan udbyde grundforløb på erhvervsuddannelserne, en mulighed, de ikke havde tidligere, og som er tænkt benyttet i de tilfælde, hvor de unge har langt til nærmeste udbud af erhvervsuddannelser.
At give flere unge mulighed for at tage en erhvervsuddannelse er et formål, som vi bakker op om i Radikale Venstre, for Danmark har brug for flere faglærte.
På den baggrund støtter vi også forslaget om indførelsen af et henvisningstaxameter.
Derfor bakker vi op om, at man belønner udbyderne af gymnasiale uddannelser, når de hjælper eleverne videre på en erhvervsuddannelse, hvis det viser sig, at gymnasiet alligevel ikke var det rigtige valg for den unge.
Derudover er det rigtig vigtigt for os, at alle unge har gode ungdomsuddannelsesmuligheder, uanset hvor i landet de bor.
Derfor støtter vi også, at almene gymnasier og vuc'er i de her særlige tilfælde får mulighed for at udbyde grundforløb på erhvervsuddannelserne, når afstanden er for stor til et andet udbud af erhvervsuddannelse, og vi deler i den forbindelse også den socialdemokratiske og Dansk Folkepartis ordførers ønske om, at vi følger processen og evalueringen tæt og sikrer, at kvaliteten er i orden.
Endelig er forslaget om, at man vil indføre oldtidskundskab som obligatorisk fag på de private gymnasier, også noget, vi kan bakke op om.
For selv om de private gymnasier skal have nogle særlige frihedsgrader, mener vi også, det er vigtigt at holde fast i, at de i hovedtræk skal svare til de offentlige gymnasier, ikke mindst fordi gymnasiernes formål jo er at forberede til videregående uddannelse, og der skal studenterne jo gerne have det samme kit af almen dannelse med i bagagen.
På den baggrund støtter vi det samlede lovforslag, og vi håber især, at vi med det kan tage endnu et skridt i retning af at få flere unge til at tage en erhvervsuddannelse.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-11-19:
Tak for ordførertalen.
Jeg kan forstå, det er ordførerens jomfrutale, så tillykke med det.
Så skal man da også have lov til at svare på et enkelt spørgsmål.
Og jeg vil egentlig bare spørge til netop det her forhold med, at de private gymnasier jo skal have friheden, men samtidig også skal kunne have noget af det samme indhold, som man finder på det generelle, almene gymnasium, som bliver reguleret af loven.
Altså om der er andre steder.
For det er sådan lidt en diskussion, vi har haft gennem en årrække, og som Det Radikale Venstre og Venstre har været sådan meget enige om.
Er der nogen steder, hvor ordføreren ligesom tænker, at man egentlig med fordel også kunne kigge på, om der var andre steder, hvor vi ligesom egentlig godt kan understøtte, at vi både har et fælles gods, men også giver en større frihedsgrad til nogle institutioner?
Anne Sophie Callesen (RV), 2019-11-19:
Det er fuldstændig rigtigt, at det netop er en balance.
For der skal være nogle særlige frihedsgrader, men det, der er særligt ved gymnasierne, er jo netop – i forhold til sammenligning med grundskolerne – at grundskolen ikke på samme måde forbereder til videregående uddannelse.
Derfor har det en anden vigtighed på gymnasierne, at man kommer af sted med det samme kompetencegods i bagagen.
Og i det her tilfælde synes jeg, det er positivt, at vi faktisk gør oldtidskundskab til et obligatorisk fag på begge uddannelser.
Jeg synes overordnet, at de nuværende regler i øvrigt er hensigtsmæssige, og jeg ser ikke, at der er nogen steder, hvor vi vil skulle indføre flere stramninger, der gør, at de private gymnasier i højere grad skal følge regelsættet for offentlige gymnasier, og modsat synes jeg heller ikke, at de på den måde mangler frihedsgrader.
Halime Oguz (SF), 2019-11-19:
Tak, formand.
Ordføreren på området er desværre forhindret i at komme, så derfor er det mig, der vikarierer for Jacob Mark i dag.
Vi har brug for flere faglærte i Danmark, og derfor har vi også brug for et bredt udbud af erhvervsuddannelser i hele landet, så vi sikrer, at det ikke er afstanden til en erhvervsuddannelse, der gør, at unge vælger uddannelsen fra efter grundskolen.
I SF er vi glade for aftalen om ungeudspil, fordi den åbner op for, at flere kan starte på en erhvervsuddannelse i yderområderne, samtidig med at vi sikrer, at det ikke sker på bekostning af det gode faglige miljø, der er på en erhvervsuddannelse.
Det er godt.
Det er vigtigt, at aftalen bidrager positivt til selve søgningen.
Elevgrundlaget for erhvervsuddannelserne må altså ikke blive mindre, det er vigtigt.
Selv om vi i SF er glade for aftalen, er vi også opmærksomme på, at lovforslaget har fået en blandet modtagelse.
Generelt lader der til at være opbakning til intentionen med lovforslaget, men der er også bekymringer, som går på, om løsningerne er hensigtsmæssige.
En af bekymringerne er, hvordan vi sikrer det faglige miljø, når der oprettes grundforløb i erhvervsuddannelserne på f.eks. gymnasier, sådan at noget af det særlige ved erhvervsuddannelserne, altså det gode, stærke faglige miljø, ryger, at vi mister det.
Det må selvfølgelig ikke ske.
Det er derfor også vigtigt for SF, at der i aftalen og nu i lovgivningen står, at der kun må oprettes grundforløb i erhvervsuddannelser, på gymnasier og vuc'er i særlige tilfælde, og at det skal ske i tæt samarbejde med de lokale erhvervsskoler.
Vi har en forventning om, at ministeren fortsat vil have bekymringspunkterne for øje, og at ministeren i forbindelse med evalueringen følger op, bl.a. i forhold til at sikre de almene institutioners evne til at opretholde udbuddet, og at den faglige kvalitet opretholdes i de nye udbud.
Ud over muligheden for at oprette nye udbud til gymnasier og vuc'er indeholder lovforslaget også afskaffelse af muligheden for at udskifte oldtidskundskab med andre fag på uddannelsen til almen studentereksamen på private gymnasier.
Dette bakker vi op om i SF, idet faget bidrager til elevernes almene og demokratiske dannelse.
Derudover bakker vi også op om de resterende dele af lovforslaget.
Dermed kan jeg sige, at SF støtter lovforslaget.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2019-11-19:
Jeg har jo netop lige overtaget området ungdomsuddannelser fra min kollega fru Mai Mercado, og jeg er vældig glad for, at jeg har det her, også nu, når jeg også har forskning og uddannelse.
For det hænger så godt sammen.
Det hænger nemlig rigtig godt sammen, for det, vi gør på erhvervsskolerne og på gymnasierne, farver jo og præger de unge videre frem, med hensyn til hvilken vej de skal gå.
Vi går jo meget ind for, at vi skal styrke erhvervsskolerne.
Derfor ser vi også meget positivt på dette forslag, som vi indgik en aftale om her for bare et par uger siden.
Der er jo rigtig mange unge, som går i gymnasiet, fordi erhvervsskolerne er talt ned; fordi studieegnethed i folkeskolen vurderes ud fra en gymnasial vurdering og ikke ud fra en erhvervsskoleretning; og fordi der ofte er meget lang afstand til en god erhvervsskole.
Der er virkelig brug for at sætte ind og styrke vores ungdomsuddannelser, særlig de erhvervsrettede.
Vi kan bare se på nogle tal fra Danmarks Statistik, som jeg kunne trække ud her i eftermiddag – jeg har netop overtaget det her område i går.
Fra 2005 til 2018 er andelen, der fuldfører en erhvervsuddannelse som 25-årig, faldet fra 30 pct. af en årgang til 21 pct., mens andelen af de unge, som gennemfører en uddannelse på stx, omvendt er steget fra 23 pct. til 29 pct. i samme periode.
Over det hele ligger jo gennemførelsesprocenten meget, meget højere på de gymnasiale uddannelser.
Vi synes jo, det er vigtigt og også godt, at der er kommet et nyt forslag om, hvordan vi kan styrke det, og vi ser positivt på, at det indeholder nogle vigtige elementer, nemlig et forsøg på at skabe en god geografisk spredning ved at lave de her såkaldte uddannelsessatellitter.
Det er selvfølgelig også godt, at de er tidsbegrænsede.
Det skal jo ikke lige pludselig være noget, de bare gør ved siden af, for en erhvervsskole skal jo være overordentlig drevet og professionel.
Men hvis man driver en satellit i en periode, kan det jo sige noget om, om der løbende er efterspørgsel, og om der måske er et behov for at gøre noget også der lokalt.
Det er jo muligt for os at tilbyde et grundforløb i de erhvervsrettede uddannelser, og det er også fint og godt, at det så er tidsbegrænset.
Henvisningstaxameteret ser vi positivt på, for det er et godt incitament for gymnasierne til også at hjælpe unge til at skifte over til en erhvervsuddannelse, uden at de direkte mister midler på det, og det giver også de unge bedre mulighed for at vælge om.
Mange går i gymnasiet, fordi de tror, at det kun er det, der er det mest rigtige at gøre.
Endelig synes vi jo også, at forslaget om oldtidskundskab er vigtigt, altså at det ikke bare kan afskaffes på de private gymnasier.
Konservative går ind for, at vi virkelig skal styrke dannelse i vores ungdomsuddannelser, og oldtidskundskab – vel at mærke hvis det formidles rigtigt – er jo vigtigt, da det ligesom er demokratiets oprindelse, som kommer derfra.
Så vi stemmer for forslaget.
Mira Issa Bloch (ALT), 2019-11-19:
Tak for ordet.
Vi har nemlig noteret os, at ingen af de ret mange høringssvar har sagt decideret nej, men at der er en del betænkeligheder.
Aftalen omhandler jo flere konkrete initiativer.
Det første initiativ i aftalen er en pulje, hvor man kan lave uddannelsessatellitter steder, hvor der ikke findes tilbud i forvejen, og det mener vi er rigtig godt og vigtigt.
Det er godt, fordi der er unge, for hvem det har stor betydning at blive i det nære og trygge og kendte, og så er det også godt, at der er mange muligheder, og det er godt, at de unge ikke har så langt, så de måske vælger det fra.
Så vil jeg også dykke ned i tredje pind, som handler om dem, der har valgt at gå i gymnasiet og har fundet ud af, at det var forkert.
Når man har valgt forkert, er det vigtigt at få god hjælp til at komme på rette vej.
Det synes vi egentlig bare gymnasiet skulle gøre uden at blive belønnet, og slet ikke blive belønnet for at sende de unge en helt bestemt vej.
Vi ved dog også godt, at økonomien er så presset på gymnasierne, at der vil være en fare for, at hjælpen til i det hele taget at blive hjulpet godt nok videre ikke vil kunne blive prioriteret højt nok.
Vi vil derfor blot opfordre gymnasierne til det, der også står i aftalen, nemlig at de unge skal støttes til at vælge en uddannelse baseret på interesser, evner og ønsker, og de kan dermed være helt ligeglade med, om de steder, hvor de sender den unge hen, giver bonus eller ej.
I Alternativet synes vi, at vi skal gå et skridt tilbage for i højere grad at undgå, at den unge vælger forkert i første omgang, og vi skal se på, om vi kan forbedre brobygning, information og studievejledning.
Selv om man er erklæret studieparat, er det jo ikke nødvendigvis det rigtige valg at komme i gymnasiet.
Det er det tydeligvis ikke, da næsten hver tredje overvejer at droppe ud.
På Skive Gymnasium er det hele 39 pct., og så er det også sådan, at 31 pct. af de elever, som kommer med et snit på under 4, dropper ud det første år.
Vi støtter forslaget.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-19:
Tusind tak.
Jamen det her lovforslag er jo endnu et sammensurium af rigtig mange tiltag, som puljes, og for at være helt ærlig så synes jeg, det er en lidt mærkelig måde, for man skal tage stilling til rigtig mange ting under et.
Men samlet set
støtter Nye Borgerlige forslaget.
Jeg kommer personligt til at stille en del spørgsmål i udvalgsbehandlingen, fordi jeg som udgangspunkt synes, det er rigtig, rigtig positivt, at oldtidskundskab skal være obligatorisk, da det er et generelt dannelsesfag.
Og hele det her med at kunne vejlede til erhvervsuddannelser er også rigtig positivt, men jeg kommer til at stille nogle spørgsmål omkring hele den her taxameterordning, for jeg må jo gå ud fra, at når man sidder på gymnasierne og skal vejlede eleverne, vejleder man forhåbentlig eleverne til det, der er bedst for eleven, og ikke til noget, man nødvendigvis skal have et økonomisk incitament til.
Men jeg kan forstå, at der også er en større gennemgang af hele taxametersystemet i gang, og det glæder jeg mig også rigtig meget til at se.
Det er et meget, meget stort lovforslag om rigtig mange tiltag, og Nye Borgerlige bakker op om det, men har selvfølgelig en masse spørgsmål i udvalgsbehandlingen.
Jakob Sølvhøj (EL), 2019-11-19:
Tak for det.
I Enhedslisten er vi enige med forslagsstillerne i, at det er fornuftigt at sikre gode muligheder for at tage en ungdomsuddannelse i hele landet.
Vi er også enige i, at det er en god idé at finde økonomimodeller, sådan at uddannelsesstederne ikke har et økonomisk incitament til at fastholde elever, som der var god grund til at hjælpe på vej over i et andet uddannelsesforløb.
Men vi synes faktisk ikke, at man med det her forslag rammer helt rigtigt.
Det synspunkt er vi jo ikke mutters alene med, kan man se, når man kigger på høringssvarene.
Det er vel nærmest sådan, at der stort set ikke er nogen af høringsparterne, der er rigtig tilfredse.
Nogle er særdeles utilfredse, andre har en lang række kritiske bemærkninger.
Først til henvisningstaxameteret: Jeg vil sige, at vi deler ærgrelsen over, at det entydigt går i retning af at understøtte elever i at træffe et omvalg fra gymnasiet til erhvervsuddannelserne.
Ikke at vi synes, det i sig selv er forkert.
Vi deler de bemærkninger, der er blandt høringsparterne, om, at det havde været rigtig fornuftigt at lave det som en generel ordning.
For lige så fornuftigt det er, at eleven, der ikke trives på en gymnasieuddannelse, kan vælge om, lige så fornuftigt havde det jo været at have et økonomisk incitament til, at erhvervsskolerne ikke holdt på elever, som ønskede et omvalg.
Det er nu ikke det afgørende for os.
Det, som vi særlig har hæftet os ved, er den meget stærkt udtalte skepsis, der er over for at give mulighed for at have erhvervsuddannelsernes grundforløb ude på gymnasierne.
Det er noget, som fagbevægelsens hovedorganisation og en række forbund er meget kritiske over for, og det er for den sags skyld også noget, som arbejdsgiverne er stærkt kritiske over for.
Og der ligger jo meget tydeligt i flere af høringssvarene den bemærkning, at det forekommer, som om at man ikke energisk nok har afsøgt andre muligheder for at sikre den geografiske dækning.
Og med det vil jeg også godt understrege, at jeg er meget enig i intentionen om, at vi skal sikre en bred geografisk dækning af vores ungdomsuddannelser.
Vi ved fra undersøgelser, ikke mindst dem, der er lavet af Danske Regioner, at det kan afholde en del unge fra at søge ind på en ungdomsuddannelse, hvis der er for lang vej til uddannelsesstedet.
Men ikke desto mindre synes vi altså også, at med de kritiske bemærkninger, der ligger fra organisationernes side, så havde det været klogere at finde en anden løsning.
Det havde været klogere at prøve at kigge på et samarbejde; hvordan der kunne samarbejdes flere erhvervsskoler imellem, hvordan der kunne laves et rent praktisk lokalemæssigt samarbejde mellem erhvervsskoler og gymnasier.
Vi synes, at den konstruktion, der er fundet, ikke er god nok.
Heldigvis skal den evalueres, heldigvis er den rammet ind af at være en dispensation; der er loft over, i hvilket omfang det her kan lade sig gøre.
Men vi synes ikke – desværre, vil jeg sige, for intentionen har sådan set været fornuftig – at der er fundet en løsning, der er god nok.
Og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Marie Krarup (DF), 2019-11-19:
Tak for ordet.
L 59 er sådan et alt godt fra havet-lovforslag, hvor man har samlet en hel masse ting på gymnasieområdet, som har ligget i et godt stykke tid, og som vi allerede er blevet enige om i gymnasieforligskredsen, og det er sådan set nogle gode ting, der her kommer fra havet.
Der er to af tingene, som vil styrke erhvervsuddannelserne, og vi synes i Dansk Folkeparti, at det er utrolig væsentligt at styrke erhvervsuddannelserne, og det kan vi derfor kun se positivt på.
Det ene er her, at man gør det muligt at udbyde erhvervsuddannelser på gymnasier i visse tilfælde i visse områder.
Det, der for os har været vigtigt i det her tilfælde, er at indhegne det, sådan at det ikke bliver misbrugt til at udkonkurrere erhvervsuddannelser.
Vi må ikke stille gymnasierne for godt i forhold til erhvervsuddannelserne, hvis der er erhvervsuddannelser i nærheden.
Så det er meget væsentligt for os, at den her ordning bliver der holdt øje med, og at den bliver ved med kun at blive brugt i de tilfælde, hvor den virkelig kan give mening og tilføje noget ekstra til erhvervsuddannelsesområdet.
Det andet, der forhåbentlig kommer til at gavne erhvervsuddannelserne, er henvisningstaxameteret, hvor vi også mener, at det her taxameter forhåbentlig kan være med til at dæmpe den konkurrence, der desværre eksisterer mellem gymnasier og erhvervsuddannelser, hvor gymnasierne fastholder elever, som egentlig bør videresendes til andre uddannelser.
Der bliver det med henvisningstaxameteret nemmere for gymnasierne at slippe de elever, som ikke bør være på gymnasiet, men som skal videre eller over på en erhvervsuddannelse.
Det sidste tiltag, som jeg vil omtale, ser vi også meget positivt på, og det er det her med, at man gør oldtidskundskab obligatorisk på alle gymnasier, herunder private gymnasier.
Oldtidskundskab er et utrolig væsentligt fag, selv om det er et meget lille fag.
Men det er simpelt hen det, der er det helt særlige ved den almene studentereksamen, fordi det fag bærer så meget almendannelse i sig.
Det er der nogle der er uinteresserede i, og der er faktisk nogle, der mener, at det er skadeligt.
Der mener vi præcis det modsatte, og derfor er vi glade for, at det nu bliver obligatorisk, sådan at de private gymnasier, som har lyst til at smide det i skraldespanden, ikke kan få lov til det.
For det har også en integrationsmæssig betydning, at de folk, der tager en almen studentereksamen i Danmark, også får lov til at få stor viden om den græsk-romerske oldtid.
Det har man meget glæde af, fordi den er helt afgørende for vores europæiske kultur.
Så alle disse ting fra havet på gymnasieområdet er som sagt ting, som vi ser positivt på, og derfor støtter Dansk Folkeparti L 59.