runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-10-04:
Jamen jeg spurgte egentlig til noget, som er en kendsgerning.
I dag er der rejsearrangører, som laver rejser for herboende familiesammenførte og syrere med permanent opholdstilladelse, som så rejser hjem på ferie via et luftfartsselskab, som er placeret i Libanon, og som har arrangeret flyruter fra Billund lufthavn.
Det er noget, der er alment kendt i Jylland, hvor jeg kommer fra i hvert fald.
Jeg tror også, at nogle fra Enhedslisten er klar over det.
Jeg spørger bare: Er man forfulgt, hvis man er i stand til at kunne rejse hjem på ferie i det land, man er flygtet fra?
Det spurgte jeg meget nøgternt og klart og præcist om, og det svarede ordføreren ikke på.
Pernille Skipper (EL), 2018-10-04:
Jeg vil faktisk gerne starte med at sige, at jeg ikke synes, at igu-uddannelsen er specielt favorabel.
Altså, man får jo ikke papir på sin uddannelse eksempelvis, så det synes jeg faktisk vi kunne gøre bedre.
Og hvorfor skal vi gøre det bedre?
Jo, fordi det er i vores alle sammens interesse at sørge for, at mennesker, der kommer hertil fra andre lande, f.eks. flygtninge, som al erfaring viser skal blive her i rigtig, rigtig mange år, får en uddannelse og lærer dansk og kender vores samfund.
Og den absolut bedste måde at gøre det på er da ved at få foden inden for på arbejdsmarkedet.
Det er integration.
Hvis vi ikke gør det, men gør det, Dansk Folkeparti ønsker, så får vi en underklasse af mennesker, som ikke kan dansk, som ikke har nogen uddannelse, som ikke har noget arbejde, og på den måde er en udgift for samfundet i stedet for en indtægt.
Jeg har ikke hørt konkrete historier om folk, der er rejst på ferie i Syrien.
Det beklager jeg.
Det synes jeg er ualmindelig ringe af Socialdemokratiet de ikke vil love.
Det tror jeg faktisk også godt hvert eneste folketingsmedlem fra Socialdemokratiet er klar over, altså at alle Enhedslistens folketingsmedlemmer synes, det er ualmindelig ringe, at man ikke vil love det – da særlig i lyset af at man godt kan love boligejerne tryghed og skattelettelser, og at man godt kan love alt muligt andet.
Men lige præcis hvad angår noget, som både rammer en masse mennesker, som er udsatte, som i forvejen har det rigtig, rigtig svært, og som så oven i købet skal bakse med fattigdom, og rammer trygheden for os alle sammen, kan man søreme ikke rigtig love noget, for ih, uh, det vil man helst ikke.
Det synes jeg er ualmindelig ringe, og det tror jeg også godt man ved i Socialdemokratiet.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-10-04:
Ordføreren var også lidt inde på, at nogle havde brug for støtte.
På et tidspunkt udtaler Enhedslisten, at regeringen sparker til folk, der ligger ned – det var tilbage i 2015 som en reaktion på regeringens kontanthjælpsloft.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad Enhedslisten siger til, at Socialdemokratiet ikke vil love at afskaffe kontanthjælpsloftet, men derimod vil lade en ydelseskommission se på området.
Pernille Skipper (EL), 2018-10-04:
Jeg ved ikke, om hr. Peter Skaarup gik glip af sit spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører.
Det ville ellers have været mere oplagt at spørge til Socialdemokratiets politik dér.
Jeg tror nok desværre, jeg må indrømme, at det ikke er i den her omgang, jeg har fået overbevist Socialdemokratiet om at føre en ordentlig og human udlændingepolitik på alle punkter.
Det ville jeg virkelig gerne prale af, hvis det var.
Men jeg er faktisk trods alt glad for, at vi kan enes om, at det er bedre at integrere mennesker, det er bedre at få dem til at blive en del af det danske arbejdsmarked og lære dem det danske sprog, end det er at skabe en ny underklasse af mennesker, som så ikke har nogen tilknytning til vores fællesskab.
Altså, det er der ikke nogen grund til at lægge skjul på.
Jeg håber virkelig ikke, at der er nogen herinde, der har overset, at skatteaftalen fra 2012 var noget, som virkelig gav skår i forholdet mellem Enhedslisten og den daværende regering, som vi rigtigt nok var parlamentarisk grundlag for.
Der er heller ikke nogen tvivl om, at det er en af grundene til, at vi efterfølgende har anlagt os en ny parlamentarisk strategi, hvor vi på forhånd har sagt til Socialdemokratiet: Skulle man sidde og danne regering på Enhedslistens mandater, er der en grænse for, hvad man kan gøre sammen med højrefløjen, altså hvis man fortsat ønsker at sidde på Enhedslistens mandater.
Og en skattereform af en kaliber som den i 2012 kan meget vel være noget, der gør, at man må finde sig et andet parlamentarisk grundlag.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-10-04:
I skatteaftalen fra 2012, som Socialdemokratiet, Radikale Venstre, SF, Venstre og Konservative var med i, hævede man topskattegrænsen.
Det betyder, at 275.000 skatteydere ikke længere skal betale topskat.
Hvis en rød regering igen foreslår lettelser i topskatten, som det også skete sidste gang i 2012, da Enhedslisten var støtteparti til en rød regering, vil Enhedslisten så vælte regeringen?
Pernille Skipper (EL), 2018-10-04:
Jeg er også fra Jylland, ikke?
Så altså rolig nu.
Hvis Hans Kristian Skibby spørger mig, om jeg tror på, at der er et beskyttelsesbehov for folk, der kommer fra Syrien, som er flygtet fra Islamisk Stat, der voldtager kvinder, hugger hovedet af folk, hugger armene af folk, som begår terrorisme, og som i øvrigt slås mod Assadstyret, som undertrykker sin egen befolkning, så ja, det tror jeg som udgangspunkt på. Så er der altid et individuelt skøn, om man har et beskyttelsesbehov eller ej. Tager man tilbage til sit hjemland, kan det indgå i overvejelserne om et beskyttelsesbehov.
Men som sagt har jeg ikke overblikket over, om der er enkelte områder i Syrien, hvor der er sikkert nok, til at man kan gøre det.
Jeg har heller ikke – måske som den eneste jyde, jeg ved det ikke – hørt om den her almene viden, som spørgeren har.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-10-04:
Tak, hr. formand.
Hvis man kigger på den udlændingepolitik, som Enhedslisten er garant for, og den, som Dansk Folkeparti er garant for, så er der nok en vis form for forskellighed.
Om asylansøgere og familiesammenførte og andre i øvrigt mener Enhedslisten jo, at man skal integrere, og at man reelt skal gøre dem til indvandrere i Danmark.
Det er også det, der bl.a. står i forslaget til vedtagelse i dag som punkt nr. 3 ud af de 4 initiativer, som de røde partier slår til lyd for.
Nogle af de eksempler, vi så oplever i Danmark, er jo bl.a., at rigtig mange af dem, der er kommet fra Syrien til Danmark, vælger – efter at de har fået opholdstilladelse i Danmark og har fået familiesammenføring osv., de kan sågar begynde på en igu-uddannelse i Danmark – at tage flyveren hjem på ferie enten fra Sturup i Sverige, eller også tager de fra Billund, hvor der også er en direkte rute til Libanon, hvor der så er en bus hyret til at køre dem hjem på ferie i Syrien.
Det er noget, der foregår i et ganske massivt og stigende antal.
Mit spørgsmål til Enhedslisten er i den forbindelse: Mener Enhedslisten, at man vitterlig er forfulgt, når man får opholdstilladelse i Danmark med de rettigheder, der følger med i form af økonomi og tilskud, og hvad ved jeg, og så vælger at rejse hjem på ferie?
For det er jo dem, man reelt holder hånden over rent økonomisk med den politik, som Enhedslisten fører over for udlændinge?
Man giver dem en meget god og favorabel igu-uddannelse i Danmark, og så vælger de at bruge pengene på at købe flybilletter for at rejse hjem på ferie.
Er det i overensstemmelse med Enhedslistens politik?
Pernille Skipper (EL), 2018-10-04:
Jeg er rigtig glad for, at spørgeren bemærkede, at jeg kom med en stikpille om arveafgiften.
Det var med vilje.
Vi synes også, det er rigtig fint, at hvis man arver rigtig mange penge – ikke nogle, man selv har tjent, men nogle, man bare er født til – så betaler man noget at det i skat til fællesskabet, fuldstændig ligesom folk, der går på arbejde hver dag og knokler hårdt, betaler en del af det til fællesskabet.
Carsten Bach (LA), 2018-10-04:
Det var godt, vi lige fik den sidste del af hr. Hans Kristian Skibbys spørgsmål på plads.
Jeg har et behov for at få svejset noget fast, vil jeg sige, i forhold til fru Pernille Skippers svar på fru Christina Egelunds spørgsmål tidligere, hvor der blev spurgt til en svejser fra Brasilien.
Jeg vil så sige, at det ikke nødvendigvis behøver at være en svejser fra Brasilien, det kunne også være en fra Canada eller fra USA eller fra Australien for den sags skyld.
Pernille Skipper (EL), 2018-10-04:
Jeg kender simpelt hen ikke svejsernes overenskomst, men jeg ved, at den nuværende beløbsgrænse er nogenlunde 34.000 kr. alt inklusive – altså om måneden – og det synes jeg er rigtig fint.
Carsten Bach (LA), 2018-10-04:
Det ved jeg ikke om jeg vil betragte som et klart svar, men lad nu det ligge.
For der var faktisk noget i fru Pernille Skippers tale, der fik mig til at tænke på arveafgiften.
Fru Pernille Skipper havde, tror jeg, en bemærkning om en rig arving, der skulle have en skatterabat.
Og i Liberal Alliance vil vi gerne afskaffe arveafgiften, men Socialdemokratiet vil vist gerne øge den.
Derfor vil jeg gerne spørge Enhedslisten, om Enhedslisten faktisk synes, det er rimeligt, at danskere, der har arbejdet hele livet og sparet op hele livet, så i deres sidste stund, eller i hvert fald lige efter deres sidste stund skal plages af yderligere beskatning af den opsparing, som de faktisk i virkeligheden havde tiltænkt deres kære, deres børn og deres familie.
Pernille Skipper (EL), 2018-10-04:
Det kan det jo meget vel blive med tiden.
Altså, med al respekt, hr. Peter Skaarup – og jeg ved godt, at der bliver spurgt på den sødeste og mest undrende måde, for det er jo spændende med den der politik hos Enhedslisten: Jeg har det faktisk sådan, at når vi ved, hvor lang tid krigen i Syrien har varet, vi ved, at den ikke har nogen udsigt til at slutte, vi i det hele taget også ved, at mennesker, der kommer hertil på flugt og får flygtningestatus, meget, meget sjældent har muligheden for at vende tilbage igen, fordi forholdene meget, meget sjældent ændrer sig til det bedre, så nytter det ikke noget, at vi propper folk ind i lejre.
Det er både inhumant og ikke fair; det er ikke ordentligt over for de børn, de får, som skal vokse op her; og det er også dårligt for os alle sammen, for vi har ikke brug for en ny underklasse af mennesker, der ikke kan det danske sprog og ikke kender vores samfund.
Vi har da brug for, at de kommer med ind i fællesskabet.
Det burde Dansk Folkeparti da om nogen også synes.
Peter Skaarup (DF), 2018-10-04:
Jeg skulle spørge fru Pernille Skipper om det forslag til vedtagelse, som vi har fået omdelt, og som Enhedslisten er en del af.
Der står i fjerde afsnit: »For det tredje reelt løfter integrationen, så flere nye danskere kommer ind på arbejdsmarkedet, herunder fastholder IGU-ordningen «.
Når jeg læser det, får jeg det jo til at betyde, at de her igu-mennesker, der er på den ordning, så er nye danskere.
Et er, at man med den igu-ordning favoriserer flygtninge frem for danskere, fordi man jo tilbyder dagpenge, uden at de har betalt ind til den ordning i mange år, som danskere skal – og det er vi i Dansk Folkeparti dybt undrende over for man har tilladt – noget andet er, at man så også kalder mennesker, der skal ind på den her ordning, som jo er defineret bl.a. som flygtninge, der er kommet til Danmark inden for de seneste år, for nye danskere.
Så synes jeg jo egentlig, at alting hører op.
For ideen, som jeg trods alt både har hørt fra Socialdemokratiet og Venstre her i dag, er jo, at midlertidighed er midlertidighed, og det vil sige, at hvis man kommer som flygtning, skal man vende tilbage til sit hjemland.
Så er man ikke ny dansker.
Det, som forsamlingen herinde forhåbentlig kunne bruge noget tid på i efteråret, er så at sørge for, at det er midlertidigt, når man kommer til Danmark.
Men skal jeg forstå det forslag til vedtagelse, der er fremsat, og som Enhedslisten er en del af, sådan, at man også opfatter Socialdemokratiet som et parti, der nu har skrevet under på, at det er nye danskere, vi får ind via igu-ordningen?
For så synes jeg, den der enighed rækker lidt længere, end jeg havde regnet med.
Carsten Bach (LA), 2018-10-09:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror, at hvis spørgeren havde lyttet meget intenst efter, ville spørgeren have opdaget, at jeg netop gjorde mig umage med ikke at anvende termen oprustning.
Det skal vi selvfølgelig som kongerige og som rigsfællesskab være meget opmærksomme på i vores sikkerheds- og udenrigspolitiske ageren, og som jeg også lagde vægt på i forhold til forsvarets opgaveløsning, skal den danske regering være klar til at følge op på de politiske aftaler, der er, Arktisaftalen, som er blevet genbekræftet i forsvarsforliget fra januar osv., sådan at vi også i Danmark i hvert fald er i stand til at løse de opgaver, som vi politisk har aftalt skal løses i Arktis.
Man kunne jo måske forestille sig et udvidet samarbejde på satellitområdet eller andet i forhold til at skabe en øget digitalisering.
Det er måske et område, som sådan ingeniørteknisk er meget tungt, så jeg er ikke sikker på, at jeg vil gå helt ind i det, hvad det angår.
Men der er ikke nogen tvivl om, at det ligesom på alle andre områder i Arktis jo kræver samarbejde, og det vil kræve samarbejde mellem de arktiske stater, hvis man skal øge digitaliseringen i Arktis.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-10-09:
Som ordføreren også siger, er der øget interesse og øget aktivitet i det arktiske, også hvad angår oprustning i forskellige grader og forskellige lande.
Arctic Five underskrev en aftale tilbage i 2008, som siger, at Ilulissaterklæringen er den erklæring, som alle Arctic Five-lande og andre lande skal respektere.
Hænger det sammen med den oprustning nu med Ilulissatdeklarationen i henhold til ordføreren?
Carsten Bach (LA), 2018-10-09:
Igen med meget opmærksomhed på, hvad jeg egentlig sagde i mit ordførerindlæg, var det i hvert fald ikke – kan man sige – hensigten at sige, at jeg ønskede en minister for arktisk samarbejde.
Jeg konstaterede bare, at det jo måske kunne være, i og med at det er blevet anbefalet fra flere sider, bl.a. også fra nogle af medlemmerne her i salen, en fordel for Danmark med en minister for arktisk samarbejde.
Det vil jeg jo selvfølgelig lade være helt op til en kommende statsminister, når der skal dannes en eventuel ny regering efter et folketingsvalg, altså om der skal være en minister for arktisk samarbejde i en sådan regering eller ej.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-10-09:
Mange tak til ordføreren for en som altid interessant tale.
Statsministeren har her for ikke så lang tid siden nævnt, at vi er nødt til at retænke den måde, vi fører udenrigspolitik på, også når vi snakker Grønland og Færøerne.
Jeg forstår sådan set godt ordførerens ønske om, at der bliver skruet lidt op for kompetencerne og ressourcerne i Udenrigsministeriet, men set med grønlandske briller kan jeg også godt være bange for, at der kan ske en skævvridning, for det var jo sådan set den samme diskussion, vi havde, ud fra den anbefaling, som Taksøe-Jensen-rapporten kom med.
Og vi kan jo risikere, at der i virkeligheden kommer til at sidde flere i Udenrigsministeriet på Arktisdelen, end der egentlig gør i Udenrigsdirektoratet i Grønlands Selvstyre.
Hvordan kan vi gøre det her på en klog måde?
Kunne man f.eks. forestille sig, at der f.eks. var mere udveksling af tjenestemænd mellem Grønland og Danmark, og at man på den måde var med til at klæde nogle grønlandske embedsmænd bedre på, men sådan set også var med til at give embedsfolk i Udenrigsministeriet en større forståelse for Grønland?
Da jeg gik til valg på at blive Grønlands folketingsmedlem, sagde jeg, at viden er magt, og man kunne i virkeligheden også tilføje, at erfaring også er magt.
Jeg synes jo, det er fantastisk, at man får den erfaring fra det udenrigspolitiske ind under huden, i stedet for at man bare læser om det eller hører om det.
Så jeg synes jo, at det her med at tænke lidt kreativt, i forhold til at man i samarbejde kan udvikle kompetencerne i Grønland, for det tror jeg er hele grundlaget.
Man er jo nødt til at skabe en, hvad skal man sige, fødekæde, i forhold til at vi har de her udenrigspolitiske kompetencer og forståelse for diplomatiet, også i Grønland, hvis vi vil spille en større udenrigspolitisk rolle i Grønland.
Martin Lidegaard (RV), 2018-10-09:
Det har jeg ikke tænkt igennem, for at sige det ligeud, men jeg synes umiddelbart, at det lyder som en fremragende tanke.
Hvis man forestillede sig, at man i fremtiden skruer op både i Grønland og i Danmark for at styrke det, man kunne kalde den atlantiske stemme i verden eller kongeriget Danmarks stemme, så tror jeg, det vil være en rigtig god idé.
Da jeg var klimaminister, havde vi nogle ret fantastiske erfaringer med at udveksle embedsmænd på klimaområdet, både grønlandske embedsmænd, der fik lov til at deltage i de danske forhandlingsdelegationer i EU og andre internationale fora, men også omvendt, altså danske embedsmænd, der kom op og blev klogere på det arktiske klima osv.
Når jeg tror, det kræver noget ekstra mandskab i Danmark også, hvilket det helt sikkert også gør i Grønland, hvis det her skal lykkes, så er det jo simpelt hen, fordi vi også har erfaringer med, bl.a. da fru Aleqa Hammond var landsstyreformand, at hvis man skal skabe et større samarbejde på det her område, bl.a. invitere Grønland med til flere møder og mere automatisk, om jeg så må sige, deltage i vigtige møder, der berører Grønland, så kræver det også noget forberedelse mellem Grønland og Danmark, for at det skal lykkes, og det gælder al diplomati, for at man på forhånd får afstemt forventninger, og hvad det er, man skal prioritere inden for den smalle tidsramme, man har, og sådan at man ikke dublerer hinanden osv. osv. Så jeg tror, det kræver flere ressourcer, men det gør det helt sikkert på begge sider, og også større interaktion.
Det er jeg helt enig i.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-10-09:
Amerikanerne ønsker, at der skal være et dual use-formål med at finansiere de nye lufthavne i Grønland.
Ser ordføreren det som en øget aktivitet fra amerikanernes side?
En anden ting: Ordføreren ønsker en minister for arktisk samarbejde.
Hvad skal ministeren for arktisk samarbejde specifikt lave, ud over hvad udenrigsministeren gør i dag, og Danmark har i forvejen en arktisk ambassadør?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-10-09:
Mange tak.
Det er også noget, som Inuit Ataqatigiit er meget optaget af, altså politisk stabilitet også i Grønland, som jeg også var inde på i min tale her til åbningsdebatten for nogle få dage siden.
Der er jo ingen tvivl om, at vi selv har et kæmpestort ansvar i forhold til at skabe økonomisk udvikling i Grønland, og det har vi også i forhold til digitalisering.
Men der er jo en arbejdsgruppe under Arktisk Råd, som netop kigger på, hvordan vi kan se på nogle sådan lidt alternative løsninger i forhold til at styrke digitaliseringen i Arktis.
For vi er ikke særlig mange, der bor i Arktis, og derfor er vi nødt til at tænke i andre baner end kun kommercielt.
Så det kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens kommentar til.
Carsten Bach (LA), 2018-10-09:
Ordet kontrast synes jeg måske er sådan lidt overdrevet i den her sammenhæng.
Jeg synes jo sådan set egentlig, at regeringen og også Folketingets partier generelt har fokus på mange af de emner, der, kan man sige, både optager arktiske parlamentarikere, men jo også mere internationalt.
Det er jo ikke nødvendigvis kun de arktiske kyststater, som vi også har hørt i flere andre ordførertaler, der har interesse i det arktiske område.
Der er jo mange ting, man kan lægge vægt på, og man kan lægge mere eller mindre vægt på det ene og det andet.
Forbindelsen mellem økonomisk udvikling og politisk stabilitet er noget af det, jeg i hvert fald lægger meget vægt på i den tilgang, jeg har til det arktiske samarbejde.
Henrik Brodersen (DF), 2018-10-09:
Jamen det synes jeg da bestemt.
Altså, det skal vi jo være i forhold til alle.
Alle dem, som går ind på andres territorium og eksempelvis laver sådan nogle angreb, gør det jo typisk, fordi de ikke vil en det godt, eller i hvert fald fordi de gerne vil komme i besiddelse af nogle oplysninger, som de egentlig ikke burde have.
Vi kan bare se her i huset, hvor mange tiltag der er gjort, for at vi bliver beskyttet bedre og bedre, og sådan er det jo over hele verden.
Derfor er det klart, at det også er et sted, vi skal have fokus på, og det tror jeg også vores allierede og samarbejdspartnere er fuldstændig opmærksom på også bliver en del af det.
Martin Lidegaard (RV), 2018-10-09:
Der er ikke nogen tvivl om, at det er en meget vigtig pointe.
Uden sammenligning i øvrigt diskuterer vi rigtig meget i Danmark, hvordan vi kan flette flere danske borgere ind i EU-systemet, og det er lidt ud fra samme tankegang, nemlig for at blive klogere på, hvad der foregår dernede, for at vi bedre kan påvirke det senere og forstå mekanikken i det.
Det er helt sikkert.
Man kan bare se, hvad det kan føre til.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-10-09:
Mange tak.
Ordføreren var også inde på, at der jo bor mennesker i Arktis.
Mange gange snakker vi om klimaforandringer, og vi snakker om miljøet og naturen i Arktis.
Vi snakker om forsvar og sikkerhedspolitik, alle de her andre ting, men det er jo enormt vigtigt også at huske på, at der bor mennesker dér.
Et helt oplagt område at fokusere mere på er jo uddannelse og forskning.
Kunne man forestille sig , at vi f.eks. var førende i arktisk forskning?
Noget af det, der bliver peget på, er jo en arktisk forskningshub.
Henrik Brodersen (DF), 2018-10-09:
Alt andet lige: Jo.
Forskning har jo fundet sted i hundredvis af år på højere eller lavere plan og det, at man er nødt til at forske og finde ud af, hvad det egentlig er, der rører sig også i den del af landet, er da ganske naturligt.
Vi kunne da sagtens se os i, at man satte meget mere massivt ind for også at skabe nogle gode rammer for forskningen i Nordatlanten.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-10-09:
Jeg hører fra ordføreren ord som »konflikter i Arktis« og »aggressiv politik fra russisk side i det arktiske«.
Disse konflikter og aggressivitet fra russernes side nævnes ikke i udenrigsministerens rapport.
Så jeg vil gerne spørge Venstres ordfører: Hvilke risici og spændinger ser Venstre i det arktiske, og på hvilket grundlag?
Erling Bonnesen (V), 2018-10-09:
Vi tænker heller ikke på det sådan i fysisk forstand.
Men vi har jo set, at de forskellige magter, andre lande, fremmede stater langt fra os har forsøgt, kan vi sige, at udøve deres interesser i området, og det skal vi selvfølgelig være på vagt over for.
Men det skal vi da selvfølgelig helst håbe at løse på en fredelig facon, som jeg også har markeret i ordførertalen, igennem et fortsat stærkt og godt samarbejde i rigsfællesskabet og i det arktiske.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-10-09:
Arctic Five ruster op i det arktiske område, specielt omkring Polhavet.
Hvad skal Danmark gøre for at sikre, at man har en stærk placering i Arctic Five, i henhold til Venstres ordfører?
En anden ting er EU's observatørstatus i Arktisk Råd: Hvad er det, Danmark skal gøre for at sikre, at EU kommer med ind som en mulig observatør i Arktisk Råd?
Erling Bonnesen (V), 2018-10-09:
Der skal vi via de chancer, der byder sig, ved at deltage i de forskellige fora, møder, være der, argumentere for sagen, så vi på demokratisk, dialogbaseret facon arbejder for at fremme de her synspunkter, som jeg så også har markeret i ordførertalen her.