runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2017-12-13:
Tak for besvarelsen.
Nu skal vi ikke fortabe os i detaljer og teknik, for det er jo et ret principielt spørgsmål, jeg prøver at stille her i dag.
Det er nemlig sådan, at med den her aftale, som Dansk Folkeparti og Radikale Venstre har indgået med regeringen, sker der jo endnu en gang en forøgelse af uligheden i Danmark.
Det er egentlig det, der er hovedsigtet med mit spørgsmål.
Når de 1.000 rigeste får en skattelettelse på 80.000 kr. bare på grund af det her isolerede forslag, samtidig med at den ganske almindelige lønmodtager i gennemsnit får 200 kr. i skattelettelse, så tror jeg godt, at folk, der sidder og lytter ude ved tv-skærmene lige nu, kan høre, at det er noget, der bidrager til at skabe en større ulighed i Danmark.
Og jeg skal straks medgive, at vi fra Socialdemokratiets side godt vil være med til, at den almindelige lønmodtager er med til at investere i dansk erhvervsliv.
Det er bl.a. derfor, at vi jo har nogle rigtig, rigtig gode pensionskasser i Danmark, hvor stort set alle lønmodtagere er med til at investere.
Samtidig har vi heller ikke noget imod, at vi indretter en ordning, sådan at man også selv kan begynde at investere nogle af sine penge.
Spørgsmålet er bare, hvor favorabelt det skal være skattemæssigt.
Der synes vi jo, at den model, som regeringen har lagt frem og fået vedtaget i den her aftale, er meget skævvridende, fordi den vil betyde en kæmpe stigning i uligheden i Danmark.
Derfor er det her jo ikke bare at snige topskattelettelser ind ad bagdøren.
Det er jo rent faktisk, som en af mine kolleger har udtrykt det, toptopskattelettelser, fordi der er så ekstremt stor forskel på, hvad de allerrigeste får ud af den i forhold til den almindelige lønmodtager.
Og ministeren har da også selv sat ekstra turbo på den her debat ved at sige, at det her jo skulle kunne bidrage til, at man kunne få råd til at købe en Lamborghini for de her penge.
Jeg tror nu ikke, at der er ret mange almindelige lønmodtagere i Danmark, som med en lettelse på 200 kr. får råd til at købe en Lamborghini af det her.
Så mit spørgsmål er: Har ministeren et bud på, hvor meget uligheden bliver øget, og er det et selvstændigt mål for ministeren at øge uligheden i Danmark?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-12-13:
Jeg kan afkræfte, at vi skal blive ved og ved og ved år efter år efter år at gøre det samme.
Nu er den her problemstilling kommet op på et tidspunkt, hvor vi ikke kunne nå at holde møder i den aftalekreds, som har fastlagt, hvad der skal til for at være en ghetto.
Fremover vil jeg indkalde til møder igen i den aftalekreds af partier, som har fastsat kriterierne for at leve op til at være en ghetto, og så skal vi finde ud af, hvordan det påvirker vores kriterier, at den her statistik er blevet ændret.
Det er jo nogle kriterier, som blev sat, dengang hr. Kaare Dybvads partifælle hr. Carsten Hansen var boligminister.
Så det er jo et socialdemokratisk ledet ghettokriterie, som jeg er sat til at administrere, efter at jeg er blevet boligminister.
Men jeg vil gerne være med til at kigge på det igen, bl.a. i samarbejde med Socialdemokraterne.
Kaare Dybvad (S), 2017-12-13:
Jeg forstår det sådan, at ministeren på den ene side siger, at man ikke meningsfuldt kan anvende de nye tal.
Men på den anden side siger ministeren også, at man er klar over, at det ikke giver et retvisende billede at kategorisere alle udlændinge som ikke havende en uddannelse.
Men er der ikke noget problematisk i, at man tager nogle områder og siger, at her er der et ghettoområde.
Og så tager man nogle kriterier og siger, at det her er det, der skal til for at være ghettoområde.
Men man ved udmærket godt, at virkeligheden ser anderledes ud.
Man ved udmærket godt, at det ikke er alle udlændinge, som ikke har en uddannelse, men man bliver alligevel ved med at sige, at de her 12 områder, eller hvor mange det er, der er i den restkategori, skal vi fremadrettet, også til næste år og næste år igen og næste år efter, blive ved med at kalde noget, som de, når det kommer til stykket, i virkeligheden ikke er ud fra de kriterier, man har opstillet.
Er det ikke problematisk?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-12-13:
Tak for spørgsmålet.
Som der tydeligt er gjort opmærksom på i den offentliggjorte liste over ghettoområder, har Danmarks Statistik i samarbejde med ROCKWOOL Fondens Forskningsenhed udarbejdet nye data for indvandreres medbragte uddannelse.
Undersøgelsen har bidraget med oplysninger, som ikke har været tilgængelige før, og som forbedrer datagrundlaget, idet der nu indgår færre indvandrere med uoplyst uddannelse.
Formålet er naturligvis at give et mere retvisende statistisk billede af den samlede uddannelsesfordeling blandt indvandrere.
Hvis der anvendes andre tal end i de tidligere opgørelser, vil der nemlig komme et brud i de bagvedliggende uddannelsesdata for ghettokriteriet Kun grundskole.
Da det er udviklingen i boligområderne, som er det mest interessante ved ghettolisten, har vi i Transport-, Bygnings- og Boligministeriet besluttet, at de nye oplysninger om indvandreres uddannelse ikke meningsfuldt kunne anvendes i opgørelsen af dette års ghettoliste.
Det ville have medført et markant fald i antallet af ghettoområder, og eftersom virkeligheden som bekendt ikke har ændret sig, blot fordi vi nu ved noget mere om indvandreres uddannelsesmæssige baggrund, ville det have givet et misvisende billede af udviklingen.
Så jeg er enig i, at hvis de nye oplysninger fra Danmarks Statistik var blevet brugt som datagrundlag for den seneste ghettoliste, ville listen have set anderledes ud, men det ville virkeligheden ikke.
Kaare Dybvad (S), 2017-12-13:
Tak for det, formand.
Er ministeren enig i, at opdaterede tal fra Danmarks Statistik om udlændinges medbragte uddannelse kan ændre på antallet af udsatte boligområder, som det fremgår af artiklen »13 ud af 25 boligområder uretmæssigt udhængt på regeringens liste over udsatte områder i 2016« bragt i Fagbladet Boligen?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-12-13:
Tak for det.
Jeg servicerer gerne.
Jeg er ikke klar over, om man har undersøgt, om man ville kunne sløjfe det eksisterende tilkørselsanlæg og så bygge et nyt ekstra tilkørselsanlæg som erstatning for det eksisterende.
Det bliver jeg nødt til at dykke mere ned i papirerne og spørge en ekstra gang om.
Hvis hr. Mikkel Dencker stiller et skriftligt spørgsmål, kan jeg give et meget udførligt svar på det.
Mikkel Dencker (DF), 2017-12-13:
Det er selvfølgelig også en mulighed.
Men det, jeg også spurgte ind til, var et nyt tilkørselsanlæg som et supplement, men det kunne også laves som en afløsning for et af de eksisterende tilkørselsanlæg, sådan at der var en tilkørsel direkte til Amagermotorvejen fra Avedøre Holme, i stedet for at man skulle igennem krydset ved Avedøre Havnevej, som gør, at alle parter, også dem, der ikke skal ned på motorvejen, får en meget lang passagetid fra det kryds.
Så var det en mulighed med et helt nyt tilkørselsanlæg, og at man så sløjfede det eksisterende ved nr. 21?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-12-13:
Oprindelig forstod jeg spørgsmålet sådan, om man kunne forbedre tingene ved at anlægge et ekstra tilkørselsanlæg, altså et nyt ekstra tilkørselsanlæg, og det var så det, som jeg svarede på.
Men nu forstår jeg, at det handler om, om det tilkørselsanlæg, som allerede er der, ved et nyanlæg kan gøres bedre.
Hvis det skal forstås sådan, kan jeg sige, som jeg også sagde i svaret før, at Vejdirektoratet har undersøgt, hvilke ting man sådan kan gøre bedre i småtingsafdelingen ved tilkørselsanlæggene for at sikre bedre fremkommelighed, og at Vejdirektoratets analyse peger på, at nogle ting kan man gøre og har man gjort.
Hvis man skal gøre noget for alvor, skal man udvide med spor, enten kørsel i nødspor eller et ekstra spor.
Mikkel Dencker (DF), 2017-12-13:
Jeg er enig i, at der selvfølgelig skal findes finansiering under alle omstændigheder, eller uanset hvad der skal gøres, men det, jeg er inde i, er mere, hvordan man konkret ude i marken kunne gøre det, når man finder finansieringen.
Men det, som mit spørgsmål egentlig går på, er ikke så meget selve kørslen på Amagermotorvejen, men mere det, at tilkørsel nr. 21 ved Avedøre Havnevej danner store køer bagud, ud på Avedøre Holme, hvor bilerne holder i lange køer på grund af tilslutningsanlæggets lyssignaler, som er for langsomme til at afvikle trafikken.
Så selv om masser af biler ikke skal ned på motorvejen, kommer de til at holde i kø frem til krydset, der fører ned til motorvejen, fordi krydset ikke kan afvikle biltrafikken og de mange trafikanter, der skal ned på motorvejen.
Så spørgsmålet er også: Hvad gør vi med de biler, som ikke skal ned på motorvejen, men som alligevel skal passere igennem lyskrydset, der fører til tilslutningsanlægget?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-12-13:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er af den grundlæggende holdning, at spildtid på motorvejene skal minimeres mest muligt.
Amagermotorvejen er i dag en af Danmarks mest belastede motorvejsstrækninger.
Der er daglige kapacitetsproblemer i myldretiden, og rejsetiden har været stigende de senere år.
Vejdirektoratet har på et indledende niveau undersøgt en ombygning af tilslutningsanlægget.
Undersøgelsen har betydet, at der er gennemført en række mindre tiltag til forbedring af kapaciteten i området.
Det er dog Vejdirektoratets anbefaling, at der ikke anlægges nye tilslutningsanlæg til motorvejen, fordi de nuværende allerede ligger meget tæt.
Med andre ord bliver afstanden mellem af- og tilkørslerne for kort til, at man kan skabe den nødvendige afstand til en afmærkning i vejen og andre foranstaltninger.
Trafikafviklingen ville faktisk blive ringere af den grund.
Hvis man ønsker at komme trængselsproblemerne til livs, peger Vejdirektoratets indledende undersøgelse på, at der bør arbejdes videre med enten kørsel i nødsporet eller en egentlig udbygning med et ekstra kørespor.
Dette ville dog kræve yderligere undersøgelser, inden der eventuelt kan træffes politiske beslutninger.
Som transportminister er jeg naturligvis interesseret i at løse udfordringer med fremkommelighed, men løsningerne skal være holdbare, og så skal der naturligvis også findes finansiering til at gennemføre dem.
Mikkel Dencker (DF), 2017-12-13:
Tak, formand.
Mit spørgsmål lyder sådan her: Hvad er ministerens holdning til at løse de store problemer med kødannelser ved de to udkørsler fra erhvervsområdet Avedøre Holme ved at anlægge et nyt tilslutningsanlæg fra Avedøre Holme til Amagermotorvejen som supplement til de eksisterende tilslutningsanlæg?
Hvad er ministerens holdning til at løse de store problemer med kødannelser ved de to udkørsler fra erhvervsområdet Avedøre Holme ved at anlægge et nyt tilslutningsanlæg fra Avedøre Holme til Amagermotorvejen som supplement til de eksisterende tilslutningsanlæg?
Yildiz Akdogan (S), 2017-12-13:
Deler ministeren formand for Politiforbundet, Claus Oxfeldts, opfattelse, som kommer til udtryk i Altinget den 16. november 2017, af, at stigningen i antallet af tvangsindlæggelser og den eksplosive vækst i tilkald fra utrygge borgere om psykisk syge er resultatet af svigt i psykiatrien, og hvad agter ministeren i så fald at gøre for at forbedre situationen?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Politiformand: Besparelser i psykiatrien sender tikkende bomber ud i gaderne« på Altinget.dk den 16. november 2017.
Kaare Dybvad (S), 2017-12-13:
Ja, jeg er udmærket klar over, at det var i SR-regeringens tid, at det her blev ændret.
Men ministeren kan jo ikke på den ene side i sit første svar sige, at det er ændringen, der er vigtig, og derfor kan man ikke lave kriterierne om, for så ville det jo se ud, som om nogle områder simpelt hen bare var faldet ud af det, og det er ikke rigtigt, sådan som ministeren sagde til at starte med, og så på den anden side i sit andet svar sige, at man i øvrigt godt kan lave det om til næste år.
Så i år kan man ikke, for så kan man ikke se ændringen, men til næste år kan man godt lave det om.
Eller hvordan skal det forstås?
Mikkel Dencker (DF), 2017-12-13:
Jeg kan jo også fornemme, at det begynder at blive ret teknisk, hvis vi skal stå og ordne det mundtligt.
Så jeg stiller mig tilfreds med svaret indtil nu.
Kaare Dybvad (S), 2017-12-13:
Så på papiret har vi altså et loft på 42 dage, og det, som overborgmesteren efterspørger, er den løsning, man har lavet i Amsterdam, som er en de facto 60-dages begrænsning gennem det firma, som foretager den her udlejning.
Vil ministeren så nu her i tredje runde forholde sig til det forslag, som overborgmesteren kommer med, om at lave et konkret loft på Airbnb-udlejninger på 60 dage, altså ikke bare en papirlovgivning på 42 dage, som ministeren præsenterer?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-12-13:
Tak for det, formand.
Og tak til spørgeren for at give mig mulighed for at klarlægge min holdning til den konkrete sag.
Som udgangspunkt mener jeg ikke, at det er statens pligt at fjerne vrag, særlig når de ikke er til fare for omgivelserne.
Med den gældende lovgivning kan staten kræve et skibsvrag fjernet for ejers regning, når det vurderes at udgøre en fare eller gene for havmiljø, fiskeri, sejladssikkerhed m.v. I forhold til det pågældende fartøj, »Idun«, er det Kystdirektoratets vurdering, at vraget ikke udgør en fare, hverken miljømæssigt eller ud fra andre sikkerhedsmæssige aspekter.
Efter kystbeskyttelsesloven og i henhold til statens højhedsret over søterritoriet er der mulighed for bl.a. at kræve indretninger eller genstande på søterritoriet fjernet.
Det kan efter en konkret vurdering også omfatte et skibsvrag, hvor der ikke er indhentet tilladelse til placering af skibet på søterritoriet, og hvor skibet er til ulempe for omgivelserne.
Det gælder såvel for de eksisterende vrag som for eventuelt kommende vrag.
Kystbeskyttelseslovens adgang til at fjerne vraget for ejers regning finder først anvendelse, når ejeren af fartøjet er blevet påbudt at fjerne vraget og efterfølgende er idømt tvangsbøder, uden at dette har ført til en fjernelse af vraget.
Endelig kan Søfartsstyrelsen efter ansøgning give tilladelse til, at en kommune, en forening, et firma eller en borger for egen regning fjerner et vrag.
Pia Adelsteen (DF), 2017-12-13:
Hvis en ejer ikke har råd til at fjerne et skibsvrag, som det er tilfældet ud for Amager Strandpark, mener ministeren så, at det er i orden, at skibsvraget efterlades som affald i vandet?
Skriftlig begrundelse
Ole Birk Olesen (LA), 2017-12-13:
Altså, jeg er ikke i stand til at lave andre lofter end dem, der kommer af lovgivningen.
Men det er jo det loft, som jeg har ansvaret for, altså det, der kommer via lovgivningen, og det er derfor det, jeg taler om.
Jamen vi har jo et klart loft i lovgivningen i dag, som fortolkes som 42 dage i de områder, hvor der er bopælspligt.
Det, der bare er problemet, siger kommunerne – især Københavns Kommune – at de har svært ved at kontrollere, om det bliver overholdt.
Så det er kontrollen, der er problemet, og ikke det, at vi ikke har et loft, for vi har et loft.
Kaare Dybvad (S), 2017-12-13:
Nej, det er klart nok.
Men problemerne – uanset hvor de er – er jo skabt af den situation, at der er nogle mennesker, som måske mere betragter det her som en hotelejendom, end de betragter det som en beboelsesejendom.
Hvis ministeren bevæger sig uden for ministerkontoret, vil han jo kunne opleve, hvordan gamle mennesker bliver nervøse for at bo i deres lejlighed, fordi der er en trafik hele vejen op og ned ad trapperne dag og nat.
Og tilsvarende er der jo alle mulige andre gener, som man kender.
Et eller andet sted synes jeg da, det er relevant at sige: Hvordan lægger vi et klart loft, ikke bare lovgivningsmæssigt, men også for Airbnb, så det rent faktisk bliver overholdt?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-12-13:
Det vil sige, at hvis man mener, at der er et problem med korttidsudlejning, så kan man altså med henvisning til overborgmesteren sige, at han vil gøre problemet endnu større.
Men jeg er nu enig med overborgmesteren i, at selve det, at man korttidsudlejer, ikke i sig selv medfører vandskader f.eks.
Kaare Dybvad (S), 2017-12-13:
Hvad mener ministeren der bør gøres, for at det bliver lettere at håndhæve reglerne om bopælspligt i forbindelse med udlejning via Airbnb
jf. artiklen »Ung kvinde tvunget til at flytte, da overboen begyndte at udleje via Airbnb« bragt på tv2.dk den 5. december?
Tak for det.
Ministeren er jo blevet bedt om at forholde sig til det spørgsmål her, altså til den artikel, der ligger, og hele den her situation med, at man kan have en overbo, som udnytter Airbnb ved at leje ud i døgndrift, og at der jo så også, alene fordi der bliver lejet mere ud, vil være en større sandsynlighed for, at der sker sådan noget som det her, altså at man får en vandskade, eller at der kan være en generel utryghed – men nu altså i det her tilfælde en vandskade.
Jeg hørte ikke nogen initiativer, som gik på tidsbegrænsningen af, hvor længe man må udleje via Airbnb.
Jeg har bl.a. set, at Københavns overborgmester har efterspurgt et loft på 60 dage, sådan som man også har haft det i Amsterdam og i Barcelona, så vidt jeg husker.
Er det en del af regeringens overvejelser at gå ind at sige, at man ikke kan udleje på fast basis, men at der også skal være en begrænsning i tid?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-12-13:
Tak for spørgsmålet.
I efteråret har jeg over for Transport-, Bygningsog Boligudvalget oplyst, at jeg i den nuværende folketingssamling agter at fremsætte et forslag til ændring af boligreguleringsloven.
Formålet med lovforslaget vil bl.a. være at styrke kommunernes muligheder for at håndhæve reglerne om bopælspligt og klargøre regelsættet omkring korttidsudlejning.
Som det fremgår af brevet, forventer jeg, at lovforslaget vil indeholde bestemmelser om: fastsættelse af grænse for korttidsudlejning, forbud mod korttidsudlejning af boliger, som ifølge lokalplanen skal anvendes til helårsbeboelse i regulerede kommuner, før boligen er taget i brug, bedre muligheder for kontrol, herunder samkøring af registre, adgang til kontrolbesøg og opfølgning på forbrugsoplysninger, skærpede sanktionsmuligheder, herunder hjemmel til udstedelse af administrative bøder, og i øvrigt højere bødestørrelser.
Jeg skal tilføje, at man kun vil kunne korttidsudleje sin helårsbolig, det vil sige den bolig, som man bruger til helårsbeboelse.
Desuden vil det som hidtil være en i forhold til håndhævelsesproblematikken meget vigtig forudsætning, at der foreligger samtykke fra ens udlejer eller fra ens ejerforening, andelsboligforening eller boligfællesskab, hvor foreningens vedtægter kræver dette.
Med de initiativer, som jeg lige har nævnt, får kommunerne væsentlig bedre muligheder for at håndhæve reglerne om bopælspligt.
Kaare Dybvad (S), 2017-12-13:
Tak for det, formand.
Hvad mener ministeren der bør gøres, for at det bliver lettere at håndhæve reglerne om bopælspligt i forbindelse med udlejning via Airbnb
jf. artiklen »Ung kvinde tvunget til at flytte, da overboen begyndte at udleje via Airbnb« bragt på tv2.dk den 5. december?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-12-13:
Jeg synes, det er en fuldstændig relevant pointe, som hr. Kaare Dybvad har, om, at mangel på uddannelse ikke nødvendigvis udgør et socialt problem.
Det er sådan set et argument, jeg også fremførte over for hr. Carsten Hansen, der var socialdemokratisk boligminister tilbage i Helle Thorning-Schmidts regeringstid.
Han var meget insisterende, i forhold til at der skulle et uddannelseskriterie med i ghettolisten.
Den snak må hr. Kaare Dybvad jo tage med hr. Carsten Hansen, som han deler parti med, og den folketingsgruppe, som hr. Kaare Dybvad sidder i, som jo også dengang tog stilling til det og gav hr. Carsten Hansen besked om, at han skulle have et uddannelsekriterie.
Kaare Dybvad (S), 2017-12-13:
Jeg vil i hvert fald sådan i al stilfærdighed advare mod at tro, at det ikke at have en uddannelse automatisk fører til sociale problemer.
Man kan jo f.eks. sagtens have et arbejde, selv om man ikke har en uddannelse.
Den ændring, som er sket i det her datagrundlag, har man jo været bevidst om i ministeriet, og alligevel har man altså fastholdt det.
Det glæder jeg mig til sammen med ministeren at få gjort noget ved, for det er jo helt uholdbart, hvis halvdelen af områderne på den her liste slet ikke falder ind under kategorien.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-12-13:
Hvis der i et boligområde er nogle sociale problemer, som bl.a. skyldes en høj andel af beboere, som ikke har nogen uddannelse, så kan man jo sætte sig ned og tale om – igen – hvor høj en andel af beboere, som ikke har nogen uddannelse, der egentlig er en problematisk høj andel.
På det nuværende datagrundlag er den andel sat på et bestemt sted.
Nu har vi et nyt datagrundlag.
Skal vi så kigge på, hvornår kriteriet er opnået, for at det er problematisk?
Det er det, der skal være diskussionen og snakken i al fredsommelighed blandt de partier, som har lavet den nuværende ghettoliste med de kriterier, der er på den.
Martin Lidegaard (RV), 2017-12-14:
Mange tak.
Jeg beklager, at jeg kom lidt for sent til ordførerrækken.
Jeg sad i forhandlinger andetsteds.
Der er i og for sig tale om et meget sympatisk beslutningsforslag her fra forslagsstillerne, nemlig ønsket om i bund og grund at sikre, at hvis bidragssatserne bliver sat op fra realkreditinstitutionernes side, skal der være en god grund til det, enten i form af kapitalkrav, øgede omkostninger, eller hvad det nu kan være, og en øget sikkerhed for, at det er tilfældet.
Når vi alligevel fra radikal side er lidt tøvende over for det her konkrete forslag, er det jo, som flere ordførere allerede har været inde på, fordi vi et langt stykke ad vejen har adresseret det her i den forligskreds, som har arbejdet med problemstillingen ad flere omgange.
Ikke mindst er vi jo optaget af, at Finanstilsynet har fået en stærkere rolle i forhold til at sikre, at hvis bidragssatserne bliver sat op, ja, så er der rent faktisk en god grund til det, og vi er ikke helt overbeviste om, at det giver mening sådan at etablere en helt ny tilsynsmyndighed.
Men jeg vil gerne give det tilsagn til forslagsstillerne, at det her er en sag, som vi har meget stor agtpågivenhed over for i Radikale Venstre.
Det er en sag, vi vil forfølge i forligskredsen, og i lyset af de nye anbefalinger, der er kommet fra Konkurrencerådet, vil vi selvfølgelig også se, hvor vi rent faktisk kan gøre noget.
Vi er ikke mindst optaget af en af de anbefalinger, som Konkurrencerådet kommer med, nemlig at når man f.eks. tager et lån som låntager, så får man råderet over sine obligationer, sådan at man billigere og lettere kan flytte fra den ene realkreditinstitution til den anden, hvis bidragssatserne bliver sat op.
Det er et af de konkrete områder, som vi har bedt ministeren kigge nærmere på, og som vi synes der er et potentiale i.
Der er noget teknik i det, men det kunne være en vej at gå.
For det, som vi jo alle sammen er enige om er vejen frem her, er at øge konkurrencen og sikre, at vi rent faktisk gør det lettere for almindelige låntagere dels at kunne vælge mellem forskellige realkreditinstitutioner, dels at kunne flytte, hvis de føler sig urimeligt behandlet, uden at det koster en bondegård.
Men som udgangspunkt vil vi nok hellere forfølge det i forligskredsen end at gå uden om.
Det vil vi til gengæld så gøre.
Anders Johansson (KF), 2017-12-14:
Jamen det er så der, hvor vi bare er grundlæggende uenige med forslagsstillerne, for vi tror jo på, at markedet vil regulere bidragssatsen, såfremt vi kan skabe bedre konkurrencevilkår.
Så derfor er vores fokus – og det er jo også det, der var vores intention med den aftale, vi indgik i januar – at skabe bedre konkurrencevilkår.
For hvis der er en god mobilitet og en god konkurrence, bliver der netop ikke mulighed for, at institutterne kan hæve bidragssatsen.
Så vil det jo alt andet lige finde et markedsniveau og et markedsafkast for institutterne, og dermed vil forbrugerne få de skarpeste priser.