runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-07:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil for en god ordens skyld understrege, at jeg hverken er ekspert i østrigsk lovgivning eller reglerne om anerkendelse af trossamfund herhjemme, som hører under kirkeministeren.
Men det er min forståelse, at Østrig også af historiske grunde har særlove for en række trossamfund.
F.eks. giver loven ret til at slagte kød efter religiøse forskrifter.
Den indeholder særlige regler om muslimske begravelsespladser.
Den anerkender og beskytter fredagsbønnen og visse muslimske helligdage som ramadanen mod unødig forstyrrelse.
Jeg forestiller mig, at hr. Morten Messerschmidt umiddelbart ville have svært ved at stemme for, hvis nogen ville indføre det sidstnævnte i Danmark.
Men der er selvfølgelig også elementer som sprogkrav i den østrigske islamlov.
Det findes også allerede i dansk udlændingelovgivning, både i reglerne for permanent ophold og statsborgerskab, men også for udenlandske religiøse forkyndere, og så vidt jeg forstår, er det også en betingelse for vielsesbemyndigelse i anerkendte trossamfund, at man behersker dansk sådan, at man kan varetage de myndighedsfunktioner, der er forbundet med at foretage vielser.
Vi kommer heller ikke til at blive uenige om, at det er en fuldstændig rimelig forventning, at religiøse organisationer, også de muslimske, udviser en positiv tilgang til samfundet.
Det at sammenligne regler på tværs af grænser er selvfølgelig altid svært, men regeringen lytter altid til gode udenlandske erfaringer og idéer, og den østrigske regering og den østrigske integrationsminister, fru Susanne Raab, er også en af dem, jeg selv har en god kontakt til og bl.a. har diskuteret den her Islamgesetz med.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-07:
Det er så til gengæld bare usandt, for der er – og det kan enhver, som behersker det danske sprog, jo heldigvis læse sig frem til – en hovedregel, og så er der en masse undtagelser, og det var det, vi diskuterede for en, er det 14 dage siden, og der spurgte jeg meget specifikt til: Hvorfor har ministeren i det forslag, han har sendt rundt, lavet det stk. 2, altså den undtagelse fra hovedreglen, som han har, og som jo siger, at – citat – udlændinge- og integrationsministeren kan fastsætte nærmere regler om, at visse udlændinge omfattet af stk. 1 skal undtages herfra?
Altså, man har en hovedregel, og det er, at de skal af sted, og så en undtagelse, som ministeren fuldstændig diskretionært bestemmer over.
Og der var det, ministeren den 17. marts sagde: Jamen den undtagelse skal kun bruges der, hvor det handler om at sikre Danmarks overholdelse af internationale forpligtelser.
Det, jeg så spørger om i dag, er: Hvorfor er det så ikke det, ministeren har skrevet?
For man kunne jo sagtens have udformet stk. 2 sådan, at alene der, hvor Danmark er forpligtet til det efter de internationale konventioner, viger man tilbage fra hovedreglen om, at folk skal til et tredje land.
Men det har ministeren jo ikke gjort.
Der er ingen materielle grænser for, hvad det er for undtagelser, ministeren kan sætte, i det udkast, som ministeren har sendt i høring, og det er jo det, der undrer en lille smule.
Først starter man altså med at afvige mærkbart fra det, man lovede sine vælgere, da man kom med »Refærdig og realistisk«-udspillet, og så giver man en eller anden forklaring om, at det er noget med nogle internationale konventioner, men når man så går ind og læser det forslag, som ministeren rent faktisk har sendt i høring, ser man, at det jo ikke kun er begrænset af de internationale konventioner, men af ministerens frie vilje.
Kan ministeren ikke godt bare kortfattet svare på, hvorfor han nu ad flere omgange ikke gør det, han lover folk?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-07:
For det første vil jeg sige, at det lovforslag, der er sendt i høring, og som bliver fremsat i Folketinget, ligger i fuldstændig forlængelse af det udlændingeudspil, vi er gået til valg på.
Der står, at det skal udformes inden for rammerne af international ret.
Når der så er en mulighed i det lovforslag, som Folketinget snart skal behandle, for at undtage fra hovedreglen, også selv om det ikke er påtvunget af international ret, er det f.eks., fordi der, hvis folk kommer og har en åbenbart grundløs-ansøgning, ikke er nogen grund til at skulle flyve dem ud af Europa til et modtagecenter; så kan vi lige så godt afvise dem på grænsen, ligesom vi gør allerede i dag.
Det vil være meget smartere.
Så det er f.eks. af den årsag.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-07:
Men den hjemmel bliver jo ikke ændret.
Det handler jo ikke om spontan afvisning.
Det handler om dem, der vurderes i det danske asylsystem, hvor hovedreglen er, at man skal af sted til det her tredje land, som ministeren, går jeg ud fra, arbejder på fuldt tryk for at finde, og så er der nogle undtagelsesbestemmelser.
Der er bare en uoverensstemmelse mellem de undtagelsesbestemmelser, som ministeren skriver i sit lovforslag, og dem, han har lovet sine vælgere, og som han sådan set lovede Folketinget, og det er den uoverensstemmelse, vi godt kunne tænke os at blive lidt klogere på.
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-07:
Men på bundlinjen er det, vi skal interessere os for, vel: Er det fornuftigt?
I dag afviser Danmark en hel del asylansøgere i en meget hurtig procedure på grænsen, hvor man siger: Det er en helt åbenbart grundløs asylansøgning, du kommer med, du skal ud hurtigt.
Og det er faktisk et rimelig effektivt system, som vi i Danmark i modsætning til nogle andre europæiske lande er rimelig gode til.
Vi skal jo ikke ende i en situation, hvor folk, der indgiver en asylansøgning i Danmark, nødvendigvis skal til et modtagecenter, hvis vi kan bruge åbenbart grundløs-proceduren, som er meget effektiv.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-07:
Men det kan simpelt hen ikke være rigtigt, minister, for det, ministeren ønsker, er at indføre en ny bestemmelse.
Så hvis man skulle flytte åbenlyst grundløs-afvisningsbegrundelsen ind i § 29, stk. 2, ville det jo betyde, at man skulle ophæve den nuværende åbenlyst grundløs-afvisningshjemmel, og det gør ministeren jo ikke.
Det hænger jo ikke sammen.
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-07:
Jeg forstår egentlig ikke al den her polemik.
Hvis man tager det eksisterende asylsystem, hvor folk indgiver en asylsansøgning, får den behandlet, mens de er i Danmark, og erstatter det med et nyt asylsystem, hvor vi siger, at nu er hovedreglen, at man skal flyttes til et modtagecenter, så er det vel helt naturligt, at vi skriver, dels hvornår de internationale konventioner forpligter os til at behandle ansøgningen i Danmark, dels hvornår Danmark har en interesse i ikke alligevel at flytte det til et modtagecenter, men kunne sige, at man efter en hurtig procedure afviser på grænsen med henvisning til åbenbart grundløs-proceduren.
Altså, det er jo den politiske substans.
Det er der ingen grund til at være uenige om; det er indlysende, logisk og fornuftigt.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-07:
Tak, formand.
Hvilke muligheder ser ministeren i at indføre en islamlov efter østrigsk model, hvor det både kræves, at imamer i Østrig taler tysk, og at de næsten 450 muslimske organisationer i Østrig udviser en »positiv tilgang til samfundet og staten«, hvis de fortsat ønsker en statslig licens, idet jeg henviser til artiklen »Østrig har vedtaget omstridt islamlov« i Jyllands-Posten den 25. februar 2015?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-07:
Tak for det.
Jeg synes, det er en relevant undersøgelse at få igangsat, og jeg vil bede mit ministerium om at se på det, som spørgeren foreslår.
Jeg kan ikke sige, om der er data til at understøtte besvarelsen af alle spørgsmålene, men det kan Bolig- og Planstyrelsen undersøge.
Muligheden for at stille krav om almene boliger i nye lokalplaner mener jeg er et vigtigt redskab for at skabe nye blandede by- og boligområder, men jeg tror samtidig, det er vigtigt at holde sig for øje, at almene boliger tilvejebragt ved brug af planlovens muligheder for at bygge almene boliger er helt almindelige almene boliger, og det er derfor heller ikke min forventning, at almene boliger, der bliver tilvejebragt på den måde, afviger fra andre almene boliger, hvad angår husleje og ventetid.
Men som nævnt vil jeg indledningsvis bede Bolig- og Planstyrelsen om at se nærmere på spørgsmålet.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-07:
Når jeg stiller spørgsmålet om, hvorvidt ministeren vil iværksætte den undersøgelse, er det jo, fordi jeg også har stillet et skriftligt spørgsmål for at få svar på, om disse boliger egentlig opfylder det, som borgerne blev stillet i udsigt, nemlig at de dér ville kunne få adgang til en billig bolig, når de f.eks. flyttede til København.
Altså, er der sådan nogle boliger til rådighed for folk?
Og spørgsmålet gik på, hvor lang ventetiden på dem er.
Det er jo sådan med attraktive almene boliger, at der er over 20 års ventetid på nogle af dem.
Vi ved ikke, om det er 25 år, 30 år eller 40 år, for man opgør det bare som værende over 20 år, for det synes man ligesom er nok fra de almene boligselskabers side.
Da vi fik den her lovændring, som greb ind over for de private ejendomsudvikleres måde at sælge boliger på, blev det jo lovet, at det så ville føre til, at der var boliger til rådighed for folk, der f.eks. kom til København.
Hvis de havde en almindelig lønindkomst, kunne de få en bolig der, men det kan de jo ikke, hvis der er over 20 års ventetid – så kan de jo ikke bare få en bolig der.
Derfor er det selvfølgelig meget relevant for den lovgivning, som Socialdemokratiet bryster sig meget af, om den opfylder det, som man lovede folk dengang.
Jeppe Kofod (S), 2021-04-07:
Tak til hr. Christian Juhl.
Israelerne har et helt legitimt ønske, synes jeg, om at leve i fred inden for internationalt anerkendte grænser som en anerkendt stat, og det er vigtigt, at det bliver respekteret af dets naboer.
Palæstinenserne har selvfølgelig også en ret til at få fremgang i forhold til at få lavet en forhandlet tostatsløsning, hvor de kan leve inden for internationalt anerkendte grænser fredeligt med deres naboer.
Så det er det, der er opgaven.
Og det, vi kan presse på for, er, at de to parter kommer til forhandlingsbordet og får løst den her årelange, gamle konflikt, og som jeg nævnte, byggende på folkeretten og byggende på de FN-sikkerhedsrådsresolutioner, der også ligger, også fra nyere tid.
Det er det, som vi fra regeringens side vil presse på for.
Martin Lidegaard (RV), 2021-04-07:
Tak for en god redegørelse, synes jeg, fra udenrigsministerens side.
I forlængelse af det, som hr. Karsten Hønge var inde på, er jeg interesseret i, hvad den danske regering og ministeren gør i forhold til at skabe lidt mere momentum i det europæiske spor, for jeg er enig i, at det er der, hvor vi for alvor kan rykke.
Og der er jo ikke grund til at sige andet, end at der også er noget uenighed blandt de europæiske lande om, hvordan man skal gå til det her.
Men én ting er vi enige om, og det er, at bosættelserne er ulovlige, og at de burde ophøre som et første skridt i retning af at kunne skabe en fredsproces.
Har ministeren overvejet, om man kan prøve at forfølge det spor, fordi der dér er en europæisk enighed?
På et tidspunkt var der tale om, at man skulle prøve at ramme ikke Israel, for det ville man aldrig kunne samle Europa om, men at ramme de finansielle institutioner, der f.eks. et langt stykke ad vejen finansierer og organiserer de bosættelser, der finder sted, altså meget specifikt målrette det, om man så må sige, eller noget lignende for simpelt hen at komme videre i et spor, hvor der altså er europæisk enighed, og hvor vi har en helt uacceptabel situation.
Jeppe Kofod (S), 2021-04-07:
Ja, jeg er helt enig med hr. Martin Lidegaard i, at EU samlet, de 27 lande, kan spille en stor rolle.
Og som jeg nævnte i svaret før, har vi også haft dialog med den israelske udenrigsminister, og Danmark har arbejdet meget aktivt for at bibeholde det vigtige pres, som EU har lagt på Israel i forbindelse med planerne om yderligere annektering af Vestbredden.
Jeg tror, det er rigtig vigtigt, at det pres fortsætter samlet fra EU's side.
Det afgørende er jo nu at undgå, at de annekteringer kommer til at finde sted, hvis vi på nogen måde skal få en bæredygtig tostatsløsning.
Derudover har vi altså løbende udtalelser, også i forhold til en udvidelse af israelske bosættelser og erklæringer fra EU's side – selvfølgelig støtter vi det – og vi lægger også vægt på at støtte EU's engagement i Palæstina, hvor vi også lægger vægt på fremskridt for demokrati og menneskerettigheder, som jo er en vigtig forudsætning.
Den glædelige nyhed er, at der skal afholdes valg, som forhåbentlig kan gøre, at man kan konsolidere det palæstinensiske selvstyre, og dermed får man mulighed for at få en forhandlingspartner dér, som gør, at Israel har en at forhandle med.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-04-07:
Jeg oplever et fuldstændigt deja-vu, når jeg hører den her debat, fordi det er de samme ting, vi har sagt til hinanden igen og igen.
Og hvordan går det så?
Altså, de rapporter, vi har fået ind inden for det sidste halve til hele år, viser, at der er et stigende antal eksempler på nedrivning af palæstinensiske ejendomme; der er et stigende antal bosættelser; der er et stigende antal strategiske bosættelser.
Det går den helt, helt forkerte vej, og reelt står vi i en situation, hvor det er en etstatsvirkelighed, der er gældende på Vestbredden og i Gaza.
Det, der så også er dokumenteret igen og igen, er, at der er forskellige rettigheder for borgerne, der lever i de pågældende områder, henholdsvis israelere og palæstinensere.
Så vi snakker om et apartheidsystem – i hvert fald på Vestbredden og i Gaza.
Så mit spørgsmål til udenrigsministeren er: Hvordan forsøger regeringen at fremme, at borgerne får samme demokratiske rettigheder?
Jeppe Kofod (S), 2021-04-07:
Det, som vi arbejder meget aktivt på, er at holde begge parter fast på deres forpligtelser.
Nu nævner hr. Uffe Elbæk de ulovlige bosættelser og også de ulovlige planer om annektering, og det tager vi selvfølgelig op med Israel, fordi det kan være med til at underminere en tostatsløsning.
Det, vi arbejder for, er en tostatsløsning, selvfølgelig efter forhandlinger mellem israelere og palæstinensere.
Og så yder vi jo også en omfattende bistand, bl.a. til UNRWA og palæstinensiske flygtninge, og fra EU's side arbejdes der også aktivt her.
Helt konkret – med hensyn til det palæstinensiske valg, der skal afholdes – kan jeg sige, at vi også der har sagt fra EU’s side, at vi støtter processen – både ved at observere og ved at sikre, at valget foregår frit og fair.
På den måde er vi med til at styrke muligheden for et konsolideret palæstinensisk område, altså både Vestbredden og Gaza under selvstyre.
Så det arbejder vi benhårdt på.
Men altså, fremtiden er jo en forhandlet tostatsløsning, sådan at man på den måde får løst den her gamle, årelange konflikt.
Og jeg kan jo fuldstændig genkende billedet – vi har jo taget den debat mange gange i salen.
Der er ikke nogen nemme snuptagsløsninger, ellers havde vi nok taget dem.
Men vi skubber på fra dansk side, bl.a. gennem EU.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-04-07:
Tak til udenrigsministeren.
Det her er jo ikke en ny debat, for at sige det mildt, men det er også meget, meget svært at sørge for, at det her ikke bliver en sort-hvid diskussion.
For én ting er, at israelerne bærer et meget stort ansvar, i forhold til at der ikke er sket nogen fremdrift, men det er der jo også andre der gør.
Og hvis vi kigger på det i forhold til palæstinensernes side, har vi jo altså stadig væk situationen med gentagne raketangreb mod civile i Israel, og ikke mindst at de får de her raketter et eller andet sted fra.
Derfor synes jeg jo, det er vigtigt, at vi også får den danske regering, EU og andre på banen i forhold til at lægge pres på parterne, sådan at det her, når der forhåbentlig bliver indgået en atomaftale med Iran, også bliver adresseret – altså sådan at vi simpelt hen får stoppet den tilførsel af forskellige illegale våben til Hamas og andre grupper, som jo er med til at sørge for, at den her ustabilitet, vi desværre ser, kan fortsætte.
Hvordan ser regeringen på det?
Jeppe Kofod (S), 2021-04-07:
Jeg vil sige til hr. Michael Aastrup Jensen, at regeringen er fuldstændig enig i, at det er et vigtigt aspekt – altså den eksterne indflydelse, ikke mindst fra Iran, i forhold til det, der foregår i dele af de palæstinensiske områder.
Jeg tror også, det er rigtig vigtigt, at vi derfor støtter den demokratiske proces.
Altså, der er gået alt for mange år, uden at der er blevet afholdt valg i de palæstinensiske områder.
Vi skal støtte og sikre, at det foregår frit og fair; sikre, at Palæstina bliver konsolideret; sikre, at samarbejdet mellem den palæstinensiske selvstyremyndighed og Israel kan fortsætte – også om svære spørgsmål som sikkerhed og andre ting.
Det tror jeg er rigtig afgørende – også for at opbygge tilliden mellem parterne, sådan at man kan bane vejen for en forhandlet tostatsløsning.
Christian Juhl (EL), 2021-04-07:
Tak for det, og tak for redegørelsen fra ministeren.
Israel skal som besættelsesmagt overholde international folkeret, og hvis man så stopper og sætter et punktum der, som ministeren gjorde, er det så ikke en accept af, at besættelsen finder sted?
Grunden til, at jeg spørger, er, at det spørgsmål, som Karsten Hønge stillede, jo netop var, hvor ministeren ser mulighederne.
Ja, vi skal lægge pres, og vi skal presse på, og vi skal formulere os – er det ikke nødvendigt over for en besættelsesmagt også at bruge andre metoder, som vi gjorde f.eks. i Sydafrika?
Det økonomiske diplomati er jo somme tider effektfuldt.
Hvis vi f.eks. lavede en effektiv boykot af bosættervarer, ville det da kunne mærkes af Israel, at vi synes, at det er uacceptabelt med en besættelse.
Israel kan jo i den grad ellers tro, at Danmark er et land, der bare klapper på skuldrene og trykker i hånden under valgkampe og den slags ting, og som ikke er særlig kritisk, når det kommer til stykket.
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-07:
Tak for, at vi igen får mulighed for at diskutere det her spørgsmål.
Det er helt centralt for regeringen, at der kommer færre illegale migranter til Danmark, og det er også derfor, vi snart fremsætter et lovforslag, der giver os rammen til at overføre asylansøgere til et land uden for EU.
Som med de fleste regler på udlændingeområdet er der hovedregler og undtagelser, men lad mig understrege det meget klart, at udgangspunktet er, hovedreglen er, at alle spontane asylansøgere, der rejser ind i Danmark og søger asyl, vil være omfattet af ordningen, men der er rigtigt nok undtagelser.
Som vi i Socialdemokratiet skrev i vores udlændingeudspil fra 2018: »Den konkrete udformning af modellen skal tilrettelægges nærmere og ske på en måde, der overholder dansk og international ret.«
Det er præcis det, vi har gjort med det her lovforslag, som Folketinget snart skal behandle, og som vi selvfølgelig håber på der vil være opbakning til, sådan at vi kan overføre asylansøgere i de tilfælde, hvor det ikke vil være i strid med Danmarks internationale forpligtigelser.
Så er det også rigtigt nok, at lovforslaget giver mulighed for, at jeg som minister kan undtage flere grupper end dem, vi er forpligtet til efter vores internationale forpligtigelser, men der er, som spørgeren skriver på hjemmesiden ditOverblik.dk, ikke tale om en farlig undtagelse, der vil give asylansøgere ekstra rettigheder.
Det er ikke en bestemmelse, der giver asylansøgere i Danmark flere rettigheder, end de har i forvejen; det er tværtimod en undtagelse, som jeg tænker skal tages i brug, hvis vi vurderer, at det samlet set vil være mest effektivt.
Udgangspunktet er, at alle spontane asylansøgere skal overføres til asylbehandling uden for Danmark, netop så vi får færrest mulige illegale migranter til Danmark.
Tak for ordet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-07:
Jeg er nu ikke så bange for, om det skulle vise sig, at der er lang ventetid.
Hvis der er lang ventetid, må det jo være, fordi folk er interesserede i at få en bolig, som er nonprofit, altså hvor der ikke er nogen, der skal tjene penge på dem.
Vi kan jo se i eksempelvis Nordhavnskvarteret i København, at man kan bygge almene familieboliger på omkring 100 m² med 4 værelser til ca. 10.000-11.000 kr. om måneden – det er 6.000-7.000 kr. lavere, end hvad en tilsvarende privat udlejningsbolig koster i samme område.
Så selvfølgelig vil der være en efterspørgsel på boliger, som der ikke er nogen der skal tjene penge på, og jo flere vi bygger, jo mere imødekommer vi den efterspørgsel.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-07:
Men hvis vi ikke ved noget om ventetiden på området, fordi man hidtil ikke har ulejliget sig med at lave den undersøgelse, ved vi jo ikke, om de boliger står til rådighed for folk, der står og har brug for boligen.
Altså, hvis man bor i Aarhus og er færdig med sit jurastudium eller sit lærerstudium eller er færdiguddannet politibetjent fra den nye skole i Vejle og nu skal til København for at få et arbejde, står disse boliger så til rådighed for folk, sådan som man lovede, eller står de kun til rådighed for folk, hvis man har været over 20 år på venteliste?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-07:
Nej, de står jo til rådighed for forskellige mennesker, som søger de boliger.
Det er både nogle, der i forvejen bor i den almene boligsektor – det kan også være nogle, der har boet på et kollegium, altså i den almene boligsektor, det har jeg selv prøvet, og så efterfølgende har kunnet komme ind i en almindelig almen boligafdeling.
Men der er selvfølgelig også – og det ved spørgeren også udmærket, for det var spørgeren selv, der indførte det – en del af boligerne, som bliver lejet ud til folk, der ikke bor i den almene boligsektor i forvejen.
Hvor lang tid ventetiden er på nye afdelinger, ved jeg ikke.
Jeg kunne ikke forestille mig, at det var i den helt høje ende.
Det er jo typisk meget billige, meget gamle og meget flotte almene boliger, som er på det niveau med over 20 år.
Men det skal vi selvfølgelig have undersøgt.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-07:
Er det tilfældet?
Det er jo det, vi skal have undersøgt nu.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-07:
Arh, jeg tror, at spørgeren sætter nogle præmisser op, som ikke var tilfældet, altså at det kun skulle være for folk, der kom udefra.
Det har vist aldrig været præmissen.
Præmissen var, at der skulle være billige boliger og flere af dem i alle de nybyggerier, vi laver.
Og det er jo det, der er sket i flere områder.
Jeg kunne godt ønske mig, at det var flere – det skal jeg være ærlig at sige.
Jeg synes ikke, at den ordning er blevet brugt nok, og jeg synes ikke, at den er blevet udnyttet godt nok de steder, hvor den er blevet brugt.
Så hvis spørgeren er interesseret i det, kan vi sagtens hæve den procentdel, og vi kan sagtens også gøre det nemmere for kommunerne at sanktionere over for dem, der ikke leverer de almene boliger.
Karsten Hønge (SF), 2021-04-07:
Danmark skal alene, sammen med de nordiske lande, i EU og i FN presse på for en retfærdig løsning af konflikten mellem Israel og palæstinenserne.
Der er ikke nogen vej uden om en tostatsløsning, og at begge lande skal få mulighed for at eksistere i tryghed bag sikre grænser.
Igennem de sidste år har alliancen mellem den israelske højrefløj, herunder Benjamin Netanyahu, og USA's tidligere præsident Donald Trump domineret og skubbet freden endnu længere væk.
Trump sagde god for Netanyahus planer om at annektere besatte områder, men der er nu håb med den nye amerikanske administration.
Derfor vil jeg gerne på vegne af partierne takke for, at vi nu fik mulighed for at få en forespørgselsdebat, hvor vi diskuterer situationen i Palæstina.
Karsten Hønge (SF), 2021-04-07:
Tak til udenrigsministeren for redegørelsen, og udenrigsministeren var også inde på de ting, som jeg lige vil spørge mere ind til.
Hvis man ser på konflikten, ser man, at den mest presserende eller aktuelle udfordring, man står over for, vel er udvidelsen af bosættelserne og planerne om at annektere besatte områder.
Altså, hvordan vurderer udenrigsministeren så mulighederne for at få det stoppet?
Skal vi alene sætte vores lid til den nye administration i USA, eller ser udenrigsministeren andre sådan selvstændige initiativer, som Danmark enten alene eller i alliance med andre lande kunne påvirke udviklingen med?
Jeppe Kofod (S), 2021-04-07:
Tak til hr. Karsten Hønge.
Jeg tror, vi fuldstændig deler den bekymring om de fortsatte udvidelser af ulovlige bosættelser og annekteringsplaner, også i strid med folkeretten.