runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Katarina Ammitzbøll (KF), 2019-12-19:
Tak for ordet, selv om Venstre var så venlig at hilse.
Men nu kunne jeg lige nå tilbage, og så vil jeg gerne selv give bemærkninger her på vejen.
Det kan selvfølgelig være en problematik – og det har vi set længe – at mange danskere jo ikke bryder sig så meget om, at man som vandrende arbejdstager kan komme og få uforholdsmæssig stor gavn af vores unikke sociale velfærdsydelser.
Men Det Konservative Folkeparti er bestemt ikke enig i, at vi skal søge at løse de her problematikker omkring vores særlige velfærdsmodel ved at lave et EU-forbehold.
Det har jo været forsøgt med særaftale med England, som nu desværre rejser fra os som en god ven.
Vi skal i hvert fald heller ikke løse de ting ved bare at begynde at nationalisere vores ting, som vi har gjort med dansksprogede uddannelser, men det er et andet område.
Vi må prøve at løse det inden for rammen af EU.
Derfor vil vi sige nej tak til dette forslag fra DF.
Karsten Hønge (SF), 2019-12-19:
Jeg tror, hr. Søren Espersen går lidt for langt i forhold til, hvad jeg sagde.
Jeg har egentlig ikke på noget tidspunkt påstået, at hr. Søren Espersen eller andre mod deres egen viden om, hvad der var, skulle påstå noget andet og derfor sådan bevidst gå ud med fake news.
Det tillægger jeg ikke nogen.
Det der fake news og de rygter
var jo entydigt fra USA.
Vi kan jo alle sammen huske Colin Powell og andre, der jo fuldstændig forklarede, at der var de her masseødelæggelsesvåben.
Så det er jo ikke den danske regering, der på den måde går frem her i Folketinget og siger: Nu skal I høre, der er masseødelæggelsesvåben, og derfor skal vi gå i krig.
Men enhver ved, at det var selve fundamentet for den offentlige debat og for debatten også i Folketinget og alle andre steder: frygten for masseødelæggelsesvåben i Irak.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-19:
Tak for det.
Planter er jo også en slags mennesker, og de skal have det godt, så alene derfor er det her jo et godt lovforslag.
Regelforenkling er også en positiv ting, så det bakker vi også op om.
Det er et super lovforslag, som vi støtter, og jeg skulle hilse fra Nye Borgerlige og sige, at de også bakker op.
Tak for ordet.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-12-19:
Tak for det.
I Alternativet støtter vi forslaget, fordi formålet er at samle en masse lovgivning på et yderst komplekst område i et lovkompas og at indarbejde EU-lovgivning i dansk lovgivning.
Jeg skulle hilse fra SF og sige, at de også støtter det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-12-19:
Tak for det.
Når man har med lovforslag at gøre, der er på 105 sider, kigger man jo straks efter, om der er nogle gode høringssvar, måske nogle gode høringssvar fra nogle af ens venner, og her kiggede man forgæves, for der lå to høringssvar: et enkelt fra Landbrug & Fødevarer, som var ret tyndt, og så et, der mere vedrørte, hvordan man håndterer noget data.
Det er jo skuffende – dybt skuffende – men det indikerer jo forhåbentlig, at der ikke er så meget modstand mod det her, selv om man har holdt en høring hen over en lang sommerferie.
Vi må nok indtil videre tage til efterretning, at det her er en sammenskrivning af en række love, og jeg noterer mig, at det virker, som om ministeren får bemyndigelse til rigtig mange ting, og det kunne egentlig være interessant at vide, om den her lovsammenskrivning medfører, at der gives mere magt til ministeren.
Jeg synes, det er et aspekt, vi skal være opmærksomme på, nemlig at man ikke laver lovgivning, hvor mere og mere magt går til en minister, men at man inddrager dele af civilsamfundet i de her processer.
Hvis lovforslaget kun indeholder den her sammenskrivning, synes jeg, vi må nøjes med det, men når man ellers snakker om planteskadegørere – ja, altså når det er kulturplanter, vi har med at gøre – er der sådan set meget viden, der er gået tabt.
Der er en på mange måder forkert satsning, og man må sige, at det, som økologerne har vist, altså at man kan drive landbrug uden at bruge herbicider og pesticider, og at man med et godt sædskifte og en fornuftig drift kan komme frem til at have et landbrug, der dyrker uden pesticider, er værd at blive inspireret af.
Jeg har noteret mig, at der er landmænd, der praktiserer at reducere jordbehandlingen, og som også arbejder med at komme frem til andre løsninger, som minimerer de problemer, der kan være, med svampe og insekter, der kan æde de afgrøder, man forsøger at dyrke.
Jeg har også noteret mig, at Landbrug & Fødevarer er bekymrede over, om man håndterer flyvehavreproblemet på tilstrækkelig vis, og der må man sige, at der jo er 2 måneder her i vinter, hvor der måske er et hul, fordi man ikke har en stram lovgivning for det, men den nuværende lovgivning må vel gælde, indtil der bliver vedtaget en ny lov.
Så jeg tror, at dem, der er organiseret i Landbrug & Fødevarer, kan sove trygt her de næste par måneder, selv om den nye lov ikke er på plads.
Med de kommentarer kan Enhedslisten tilslutte sig lovforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-12-19:
Tak, formand.
Regelsanering er jo i udgangspunktet en god idé, og når man så her får lejlighed til at implementere den seneste forordning mod planteskadegørere, jamen så kan man jo slå to fluer med et smæk, og det ser vi i Dansk Folkeparti ingen grund til at modsætte os.
Nu har vi lige haft en ophedet debat om EU, og det er jo ikke sådan, at fordi man ser problemer med EU, er alt i EU et problem.
Her, hvor vi faktisk har at gøre med en del af det indre marked, som også var debattens kerne før, nemlig eksport af landbrugsprodukter, giver det jo ganske god mening, at vi har fælles regler.
Det fører ikke til noget træk på offentlige ydelser, det fører sådan set kun til, at vi kan handle på en fornuftig og ordentlig måde.
Så ud fra det foreliggende kan ministeren regne med Dansk Folkepartis opbakning.
Erling Bonnesen (V), 2019-12-19:
Tak for det.
Venstre støtter det her lovforslag, og jeg skulle hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de gør det samme.
Det lovforslag, vi behandler her nu, omhandler i høj grad en tilpasning af dansk lovgivning i forhold til plantesundhedsforordningen og kontrolforordningen, for så vidt angår beskyttelsen mod planteskadegørere, hvilket den foregående ordfører så glimrende også har redegjort for.
Der er sket en omstrukturering af lovstoffet inden for EU, hvor en lang række direktiver er blevet samlet inden for en forordning og andre er blevet helt ophævet.
Det er et stort område med mange regler, så derfor er det positivt, at der sker en oprydning – kan vi kalde det – i det, en forenkling forhåbentlig.
Lovforslaget vil derudover samle plante- og frøreguleringen i én plantelov.
I Danmark har vi over de seneste 100 år været helt i front, når det gælder arbejdet med at sikre forædling af frø og at sikre en høj kvalitet både nationalt og internationalt, og faktisk, kan jeg sige, er eksporten nået helt op på over 2 mia. kr. om året.
Så det er en succes, som vi i høj grad kan bygge videre på.
Jeg tænker ofte på det, når jeg ser fodbold på skærmen med mesterskaber, både europa- og verdensmesterskaber, hvor vi nogle gange er med på selve banen med vores spillere, men hvor vi jo også tit er med på skærmen ved masser af de andre kampe, fordi der er masser af dansk græs på plænerne rundtomkring.
Til sidst vil jeg sige, at lovgivningen på fødevareområdet er ganske omfattende, og derfor er det glædeligt, at regeringen fortsætter det arbejde med lovkompasset, som der var sat gang i.
I Venstre er vi positive over for lovforslaget, og det skulle jeg også hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige at de er.
Vi har et enkelt spørgsmål, som vi lige vil forholde os lidt til, mellem første og anden behandling, og det er om det her med, at vi kan se en gebyrstigning m.v.
Det må vi så lige se lidt nærmere på hvad dækker.
Anders Kronborg (S), 2019-12-19:
Vi skal passe på vores planter, og vi skal passe godt på vores plantesundhed.
Derfor har EU introduceret en ny plantesundhedsforordning og ændret forordningen om offentlig kontrol.
De ændringer skal vi naturligvis efterleve herhjemme i Danmark, og det gør vi med dette lovforslag.
Sygdomme og skader kan ramme vores planter og gå hårdt ud over naturen.
Derfor skal vi hele tiden være på vagt, når klimaet og miljøet omkring os forandres og det giver nye udfordringer for de levende organismer i naturen.
Det er sådan set det, som forslaget her handler om.
Med EU-forordningen og dette lovforslag styrkes forebyggelsesindsatsen.
Vi styrker kontrollen fra myndigheder, og vi styrker bekæmpelsen af såkaldte planteskadegørere.
Kontrollen styrkes, og vi forenkler hele lovgivningen på planteområdet.
Det er alt i alt et fornuftigt lovforslag, som vi Socialdemokrater støtter, og vi vil samtidig gøre vores til, at vi får en hurtig og effektiv behandling af forslaget, da vi kan forstå, at det er lidt for sent på den.
Det er der nogle årsager til, men vi vil i hvert fald gøre vores til, at det her får en smidig og effektiv behandling.
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2019-12-19:
Der findes jo den her type lovforslag – og det kan jeg måske sige til vores gæster i dag – hvor der ikke er så meget politisk slagsmål, kan man sige, der er i hvert fald ikke slagsmål i dem, for det er fuldstændig rigtigt, som Dansk Folkepartis ordfører hr. Morten Messerschmidt har sagt, at der jo er tale om dels en forenkling af eksisterende dansk lovgivning, dels implementering af EU-lovgivning.
Så det er sådan noget, som vi ikke bliver så uvenner over her i Folketinget, og som vi heldigvis kan vedtage i god ro og orden.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-19:
Vi er tilhængere af EU i Liberal Alliance, men vi mener også nogle gange, at det er nødvendigt at beskytte EU mod sig selv, når EU udvikler sig på en måde, som fjerner legitimiteten eller truer med at fjerne legitimiteten fra det europæiske projekt.
Det er jo en kendt sag, at der er spændinger eller magtkampe i EU.
I sidste valgperiode var jeg EU-ordfører for mit parti, og der bliver jo altid holdt en parlamentarikerkongres i det land, der har formandskabet.
Der ser man jo den her magtkamp i fuldt flor, for på den ene side har man repræsentanter for Kommissionen og for Europa-Parlamentet med meget, meget vidtgående ideer, og så har man de nationale parlamentarikere, der ryster på hovedet og tænker: Det her kan vi ikke levere på; det her har ingen legitimitet.
Og så går kampen frem og tilbage.
Vi kan jo lige så godt være ærlige og sige, at der er den her magtkamp mellem Europa-Parlamentet, Kommissionen på den ene side, Ministerrådet på den anden side – man ser det meget tydeligt, når det f.eks. drejer sig om fordeling af flygtninge, hvor den her sag er blevet træneret i årevis.
Derfor synes vi også godt, at man kunne tage hele det her problem lidt mere alvorligt for at undgå en dybere splittelse i EU.
Der er jo allerede splittelse mellem nord og syd.
Der er også en splittelse mellem øst og vest, altså mellem de vesteuropæiske lande og Visegrádlandene, og vi kan jo ikke have, at den her splittelse mellem de nationale parlamenter på den ene side og nogle EU-institutioner på den anden side fortsætter.
Et sted, hvor jeg har set det utrolig tydeligt, fordi jeg har arbejdet med forskningsområdet i mange år, er med hensyn til su, hvor det koster 0,5 mia. kr. at udbetale su til modtagere fra EU-lande, og hvor alle de partier, der normalt deltager i forligskredse på forskningsområdet, synes, at det er alt for mange penge, men hvor vi også magtesløst må konstatere, at de tiltag, vi må komme med, forslår som en skrædder et vist sted.
Så vi kunne godt tænke os, at man simpelt hen tog de her kræfter, der underminerer tilslutningen til EU, mere alvorligt.
Vi har jo haft en del debatter her i Folketinget om aktivisme, og det er jo også aktivismen, der hele tiden gør, at vi kommer tættere og tættere på en social union.
Og derfor støtter vi det her forslag, fordi vi ser det som et middel til at beskytte EU mod sig selv og til at bevare opbakningen til det indre marked og alle de fortræffeligheder, vi har hørt om, men uden at gøre det på en måde, der fuldstændig undergraver legitimiteten.
Så vi ved godt, det er svært, men vi så bare gerne, at regeringen forsvarede legitimiteten i projektet ved at forsvare velfærdsstaten mere hårdnakket, end man gør nu.
Så tak for at fremsætte det her forslag, som vi bakker op.
Tak for ordet.
Peter Seier Christensen (NB), 2019-12-19:
Tak for ordet.
Vi synes, at det er et glimrende forslag, så som hr. Jan E. Jørgensen forudsagde, har Dansk Folkeparti nu fået en støtte til deres forslag.
Nye Borgerlige arbejder for, at Danmark ligesom briterne melder sig ud af EU, men vi er stadig medlem af EU, og det må vi acceptere og respektere, og vi må således arbejde konstruktivt for at få det bedste ud af medlemskabet for Danmark.
I Nye Borgerlige støtter vi et velfærdsforbehold, som det er formuleret af forslagsstillerne bag B 38.
At EU kan afgøre, hvornår børnepenge, su, dagpenge og kontanthjælp skal udbetales til andre EU-landes borgere, er endnu et eksempel på, hvordan EU har undermineret Danmarks suverænitet – i dette tilfælde suverænitet i forhold til socialpolitikken.
Det er da således kun ret og rimeligt, at Danmark fortsat kan opretholde de optjeningsprincipper for sociale ydelser, som Folketinget uafhængigt af EU måtte finde rimelige.
Så længe det ikke er gennemført, er det dog et fremskridt, hvis Danmark bestemmer, hvilke udlændinge der kan modtage ydelser, og efter hvilke regler, frem for at det er EU, som bestemmer det.
Uanset bestemmelserne i traktaten kan Danmark opretholde sin egen lovgivning om, hvem der kan modtage sociale ydelser fra den danske stat.
Et sådant forbehold er vi enige i vil sikre, at alle beslutninger om udbetaling af su, dagpenge, børnepenge eller andre ydelser til EU-borgere, der befinder sig i Danmark, altid har et flertal i Folketinget bag sig.
Nye Borgerlige kan dermed tilslutte sig beslutningsforslag nr. B 38.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-12-19:
Det er da ikke så underligt.
De rettigheder, som EU-borgere får i Danmark, får danske statsborgere jo også i de øvrige EU-lande, hvor der er ganske mange, der er rejst ud for at arbejde.
Hr. Morten Messerschmidt har jo selv, om ikke arbejdet så i fald hvert fald fået løn for at sidde i Europa-Parlamentet.
Det er jo ikke et arbejde, det er et hverv; det er noget andet.
Skulle man så forestille sig, at man foretog en forskelsbehandling, som kun gjaldt den ene vej?
Rettigheder og pligter følges ad.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-12-19:
Det, der er så underligt, er, at Venstre jo på ingen måde nærer den her mimosetilgang i forhold til de mange andre lande, der ikke er medlemmer af EU.
Kommer man fra Bulgarien til Danmark, mener hr. Jan E. Jørgensen, at det er bydende nødvendigt, at EU sikrer, at man har adgang til børnepenge og dagpenge og alt mulig andet godt fra den danske velfærdskasse.
Kommer man fra Ukraine, ja, så er det jo en helt anden sag.
Så er der jo netop i Danmark, her i Folketinget, mulighed for, at det så er os, der tilrettelægger reglerne.
Så det, jeg ikke forstår, er, hvordan hr. Jan E. Jørgensen og Venstre kan mene, at vi i Folketinget godt må træffe afgørelser om adgang til velfærdsydelser for ukrainere og russere og kinesere og indere osv., men at det er frygteligt, hvis vi gør det i forhold til bulgarere og rumænere og polakker og andet godtfolk.
Hvorfor denne forskelsbehandling hr. Jan E. Jørgensen?
Jan E. Jørgensen (V), 2019-12-19:
Jeg er glad for, at jeg ikke har overrasket hr. Morten Messerschmidt, og jeg kan også sige, at hr. Morten Messerschmidt heller ikke har overrasket mig her i dag.
Vi er to partier, man ved, hvor man har.
Venstre og Dansk Folkeparti ved du, hvor du har, og det er fint nok.
Og i EU-debatten står vi jo altså nok et stykke fra hinanden.
Jeg synes, det er noget søgt at sammenligne sommerhusreglen med et velfærdsforbehold.
Altså, det, at man arbejder på lige vilkår med sin kollegaer, selv om man kommer fra et andet EU-land, er jo så fundamentalt en del af den fri bevægelighed, at det nærmest siger sig selv, at man ikke på den måde ville kunne forskelsbehandle folk, som kommer fra Sverige eller fra Tyskland eller et andet sted fra, og som kommer og arbejder i danske virksomheder, altså at man ikke ville kunne give dem en dårligere behandling, end man giver danske medarbejdere.
Det siger sådan set sig selv, at andre lande naturligvis ikke ville finde sig i det.
Det ville vi heller ikke gøre, hvis andre lande ville foretage negativ forskelsbehandling af danskere.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-12-19:
Det er jo ikke nogen overraskende redegørelse, Jan E. Jørgensen netop her har givet, eller man kan sige, at det overraskende måske snarere er, at man vedholdende fastholder et synspunkt fuldstændig upåvirket af, at tingene går i den modsatte retning af det, man ønsker.
Altså, siden vi senest havde den her debat, er stadig flere EU-borgere kommet på dansk su, stadig flere danske velfærdskroner går til folk, der ikke har nogen umiddelbar tilknytning til Danmark – permanent osv.
Så det er jo forunderligt, at man er så upåvirkelig af virkeligheden i Venstre.
Derfor vil jeg bare spørge: Hvad er så egentlig Venstres løsningsforslag?
Altså, man tror, at man bliver smidt ud af EU, hvis man arbejder efter et nyt forbehold.
Danmark har jo altså effektivt i øjeblikket flere forhold, bl.a. sommerhusforbeholdet, som også er en undtagelse fra det indre marked – det vil være ordføreren bekendt – vi har retsforbeholdet, vi har euroforbeholdet.
Og det har jo altså ikke ført til, at Danmark er blevet smidt ud.
Så hvad er det egentlig, der her i disse brexittider, hvor hele EU alligevel skal definere sig selv, skulle føre til, at Danmark måtte blive smidt ud, hvis regeringen fremførte det profane ønske i EU om, at vi altså gerne selv vil have lov til selv at styre vores velfærdskroner?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-12-19:
Jeg beklager.
Det var ikke for at gøre mig lystig over det.
Det synes vi i Socialdemokratiet.
Jeg forstår bare ikke, hvad alternativet er.
Man må jo blive ved med at prøve.
Der er ting, der tager lang tid, men der er vel historisk masser af ting, vi har fået ændret ved at blive ved med at kæmpe for det i forskellige fora.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-19:
Det kan man godt gøre sig lystig over, men sagen er bare, at det jo er så undergravende for viljen til at betale til vores system, accepten af vores system, accepten af de beslutninger, der bliver taget.
Alle forsøg på at få stoppet den her flugt af ydelser ud af landet er reelt forgæves.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-12-19:
Det tager regeringen meget alvorligt, som den tidligere gjorde og rejste det i de relevante fora.
Men jeg ved ikke, om Liberal Alliance mener, at det så er bedre ikke at være der, altså om det er en bedre beskyttelse.
Hvad er alternativet?
Skal vi melde os ud eller lade være med at deltage i møderne?
Nej, vi kan ikke få vores vilje hver gang, men vi kan i hvert fald gøre en indsats for at påvirke systemet.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-19:
Jeg har siddet med forskningsområdet i mange år, og su er et stort problem.
Der er et praktisk taget enigt Folketing, der er utilfredse med, at der forsvinder så meget su ud af Danmark.
Den tidligere regering kæmpede også med det, men vi blev jo sat på porten, fordi vi ikke var dygtige nok.
Nu har vi fået en fantastisk dygtig regering.
Hvad vil den så gøre for at få løst det her su-problem, som vi alle sammen er enige om er alt for stort og et alvorligt problem for vores su-system?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-12-19:
Det har i høj grad noget at gøre med, hvilket samfund vi ønsker, hvilke rettigheder man har som arbejdstager inden for EU i forhold til bevægelighed, og det har udenrigsministeren nævnt.
Dansk Folkeparti glemmer så bare at fortælle, hvad konsekvensen er.
Det er netop omkostninger for dansk velfærd, hvis vi træder ud af det indre marked.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-12-19:
Mange tak – hr. Jens Rohde – og ikke mindst tak for ordet.
Og tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte et beslutningsforslag om EU.
Det er jo dejligt at få lov til at debattere EU her i Folketingssalen og ikke kun oppe i Europaudvalgets ellers nydelige og rare mødelokale på anden sal.
Det, som forslaget handler om, er, at Dansk Folkeparti ønsker, at regeringen skal kræve et såkaldt velfærdsforbehold i EU.
Det er en genfremsættelse af et tidligere beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti har fremsat, og dengang var det altså kun Dansk Folkeparti selv, der mente, at det var en god idé med endnu et forbehold, og jeg tror stadig væk, at partiet står ret alene.
Nogle mener måske, at vi skal beholde dem, vi har.
Vi fra Venstres side så dem gerne afskaffet, men at vi ligefrem skulle have flere forbehold, er ikke vejen frem.
Dansk Folkeparti finder det urimeligt, at der udbetales børnepenge, su og andre velfærdsydelser til EU-borgere, der opholder sig i Danmark, og det er vi jo i Venstre i hvert fald til en vis grad enige i – i hvert fald i spørgsmålet om børnepenge.
Der er det ikke rimeligt, at man også får børnepenge på dansk niveau til børn, der opholder sig i et land, hvor udgifterne er væsentlig lavere.
Trods de udgifter, vi har, som man kan diskutere rimeligheden af, er der tale om en overskudsforretning.
Jeg har lige haft beskæftigelsesministeren i samråd om den fri bevægelighed, så jeg har nogle tal i frisk erindring, og et af dem, jeg husker, er, at tilbage i 2018 betalte de 242.000 EU- og EØS-borgere i Danmark 6,4 mia. kr. mere i skatter og afgifter, end de modtog i velfærdsydelser – altså et plus på 6,4 mia. kr., når man regner hele molevitten med.
Så jeg kan ikke helt forstå, hvorfor Dansk Folkeparti i den grad føler sig snydt på vægten, for vægtskålen hælder altså helt åbenlyst i dansk favør.
Så jeg må skuffe Dansk Folkeparti med, at Venstre altså heller ikke i denne omgang ønsker at støtte et velfærdsforbehold.
Vi mener, at Danmarks plads er ved forhandlingsbordet.
Her har vi de bedste muligheder for at varetage Danmarks interesse, og vi har ingen som helst interesse i at arbejde for nye forbehold eller nye traktatændringer, der fører os længere væk fra kernen.
Vi ønsker at komme tættere på kernen.
Og i øvrigt, som ministeren også var inde på, ville et velfærdsforbehold jo med en meget stor sandsynlighed betyde, at vi måtte vinke helt farvel til det indre marked og al den gavn, vi har af det indre marked.
Og så skal jeg i øvrigt hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at man støtter Venstres synspunkt, som er, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Halime Oguz (SF), 2019-12-19:
Tak, hr. formand.
Jeg vil starte med at sige tak til forslagsstillerne i Dansk Folkeparti for at fremsætte forslaget om at pålægge regeringen at arbejde for et velfærdsforbehold i EU.
EU giver os mulighed for at binde de europæiske arbejdsmarkeder sammen og forbedre sociale vilkår på tværs af grænser, så man også har ordentlige rettigheder og ikke står uden social sikring, når man som arbejdstager søger arbejde i et andet land.
Og det er jo godt.
Men samtidig er det vigtigt at slå fast, at arbejdskraftens fri bevægelighed ikke må blive en bagdør, der åbner for misbrug, udnyttelse og grådighed, som vi desværre har set eksempler på.
Arbejdskraftens fri bevægelighed skal foregå på vilkår, som ikke undergraver nationale løn- og arbejdsvilkår eller svækker de enkelte landes velfærdsmodeller.
I SF ønsker vi et Europa, hvor fri bevægelighed også er fair bevægelighed, og vi ønsker, at der kommer større fokus på arbejdstagernes vilkår, så alle borgere oplever balance mellem markedet og Fællesskabet.
Hvad angår forslaget, som vi diskuterer i dag, mener vi ikke, at et velfærdsforbehold er den rigtige vej at gå.
Det har vi ingen interesse i at indføre.
Det indre marked er langtfra perfekt, og det skal forbedres, så vi undgår at udfordre de velfungerende nationale modeller, f.eks. det danske velfærdssystem.
Den kamp skal tages ved forhandlingsbordet i EU, og derfor kan SF ikke støtte forslaget om at pålægge regeringen at arbejde for et velfærdsforbehold i EU.
Ja, det er rigtigt.