runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Mark (SF), 2018-04-26:
Tak for det.
I forslaget stiller vi jo ikke forslag om at rulle det tilbage fra næste skoleår, men fra skoleåret efter igen, så kommunerne faktisk har god tid til at omstille sig til det her lovforslag.
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre ordføreren: Er ordføreren enig i, at børn har bedre mulighed for at blive integreret og lære dansk sprog i klasser af 12 elever end i klasser af 18 elever?
For det, som den her lov jo har betydet, er, at man kan lave større klasser.
Og er ordføreren enig i, at børn, der kommer fra andre lande, som udgangspunkt har bedre forudsætninger for at blive integreret i folkeskoleklasser, hvor man bliver undervist af lærere, end i særlige tilbud uden et maks. klasseloft og uden krav til underviserne om lærerkompetencer?
Hvad giver ligesom de bedste forudsætninger for at blive integreret og lære det danske sprog?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-04-26:
Helt klart ja til det sidste, altså at det er bedre for eleverne.
Det er også en midlertidig situation – det står vi stadig væk fast på – og derfor udløber aftalen i 2021.
I forhold til om der ikke længere er nogen ekstraordinær situation, så tror jeg, hvis man kigger på, hvad der foregår i Mellemøsten af krig og af befolkningseksplosion, desværre ikke, at det er sidste gang, at vi kan mærke et pres på de danske grænser.
Jacob Mark (SF), 2018-04-26:
Da Socialdemokratiet stod på talerstolen, da man vedtog den her lov, sagde fru Annette Lind, at det er en midlertidig situation, og loven skal afspejle, at det er en midlertidig situation, og vi imødekommer, at det er en ekstraordinær situation.
Altså, ordføreren lagde rigtig, rigtig meget vægt på, at ordføreren ikke var særlig glad for lovforslaget, men at man gik med, fordi det var en ekstraordinær situation.
Er ordføreren enig i, at det ikke længere er en ekstraordinær situation?
Derudover: Er ordføreren enig i, at flygtningebørn har bedre forudsætninger for at blive integreret, hvis de er i modtageklasser med 12 elever end med 18 elever, og at de har bedre mulighed for at blive integreret i den danske folkeskole end i et eller andet særligt tilbud uden krav til lærerkompetencer?
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-26:
Jeg har jo heller ikke citeret fra forhandlingerne.
Jeg spørger egentlig bare, om man ikke kunne bringe det ind i de her forhandlinger, når det nu er så oplagt, for det handler bl.a. om god integration, og det handler om, at flygtningebørnene får et godt dansk.
Vi ved, at modtageklasserne er bedre til det i stedet for med den nuværende ordning, hvor det er frivilligt for kommunerne at gøre det.
Det har været en spareøvelse fra KL's side.
Så ville det ikke være oplagt at tage det med?
Det er egentlig bare det, jeg spørger om.
Merete Riisager (LA), 2018-04-26:
Det var egentlig mere en kommentar til mig selv, altså det her med ikke at kommentere fra forhandlingerne.
Vi valgte ikke at tage det med.
Det er et af de aftryk, vi har sat i parallelsamfundspakken, som jeg mener bliver ekstremt vigtigt i årene, der kommer.
Josephine Fock (ALT), 2018-04-26:
Jamen grunden til, at jeg tager ordet, er, at jeg i virkeligheden vil spørge ind til integrationsdelen.
For jeg vil gerne høre ministeren, om ministeren ikke er enig i, at hensigten er, at vi skal have integreret de her børn hurtigst muligt, og at der er meget, der taler for, at det at komme i en normal folkeskoleklasse er den bedste måde at blive integreret på for de her børn, så de får mulighed for at møde danske børn.
Merete Riisager (LA), 2018-04-26:
Men hvis man ansøger om asyl, er det jo vigtigt, at man har et godt familieliv og et godt børneliv, indtil der kommer en afklaring på familiens situation.
Josephine Fock (ALT), 2018-04-26:
Det er jeg selvfølgelig helt enig i.
Det er vigtigt med et godt børneliv – det er jo det, der er altafgørende, tænker jeg.
Jeg synes jo bare, at når vi ser nogle af de her sager, kan vi se, at de jo også kan trække ud, og det er usikkert, om familien får asyl eller ej.
Og uanset hvad tænker ministeren så ikke, at barnet vil opnå nogle andre kompetencer ved at komme i en dansk folkeskole og netop møde det danske samfund helt tæt på?
Og så hvis de får afslag, kan de tage de kompetencer med tilbage til, hvor de kommer fra.
Merete Riisager (LA), 2018-04-26:
Jeg er ikke helt sikker på, hvad det er, ordføreren helt præcist spørger om.
Men sådan som det er nu, kan kommunerne vælge at tilrettelægge deres arbejde på forskellige måder.
De kan vælge at have modtagerklasser, de kan vælge at integrere eleverne direkte ind i klasserne.
Der er den fleksibilitet, og det er en lokal vurdering, men samtidig skal man jo sørge for, at man møder børnene der, hvor de er, og at undervisningen modsvarer deres forudsætninger og behov.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-04-26:
Tak til SF for at rejse debatten om lovforslaget, som indebærer, at kommunerne får mulighed for at etablere et særligt tilbud om en grundskoleundervisning til tosprogede børn og unge som alternativ til folkeskolens undervisning i modtagelsesklasserne.
Vi kan ikke støtte forslaget om en ændring.
Dels var det Socialdemokratiet, der var med til at få en solnedgangsklausul ind i det her lovforslag, dels er det en aftale med KL, og vi står selvfølgelig ved de aftaler, vi laver.
Så handler det jo også om på lang sigt at kontrollere tilstrømningen til Danmark.
Det er rigtigt, når SF siger, at der lige nu ikke kommer særlig mange asylansøgere, men den situation tror jeg vi alle sammen er enige om kan ændre sig ret pludseligt.
Så derfor kommer vi til at stemme imod forslaget.
Anni Matthiesen (V), 2018-04-26:
Som jeg nævnte for lidt siden, synes jeg faktisk, at noget af det, som vores beskæftigelsesminister har taget fat på, er noget af det, som er vigtigt at vi tager fat på.
Jeg har selv haft beskæftigelsesministeren med på besøg i skåneafdelingen i LEGO, hvor man netop har taget fat på, hvordan man kan hjælpe unge mennesker, som har fået en stu-uddannelse.
Så mange steder rundtomkring i landet er man i gang med at sikre bedre overgange imellem stu og beskæftigelse.
Jeg siger bare, at det i beslutningsforslaget, som handler om at lave en overbygningsuddannelse, måske er noget, jeg ikke er helt enig i.
Det er ikke nødvendigvis den rette vej at gå, og det er derfor, jeg kommer til at sige nej til det her beslutningsforslag.
Tak for det, og tak til SF for at fremsætte det her lovforslag, så vi får debatten her i salen i dag.
Jeg må desværre starte med at sige, at Venstre ikke kommer til at støtte lovforslaget.
Vi ved godt, at antallet af asylansøgere, der kommer til Danmark, er reduceret og heldigvis reduceret markant, men det gør ikke, at vi mener, at vi nu skal til at ændre på årstallet i lovforslaget, som vi jo netop har vedtaget på baggrund af en topartsaftale med Kommunernes Landsforening.
Jeg synes faktisk, at man som et stort parti også har et ansvar for at holde fast i nogle af de aftaler, som man har indgået, for hvor havner vi henne, hvis de mere eller mindre dagen efter risikerer, at en aftale, som man har indgået med Kommunernes Landsforening, bliver brudt?
Ud over det er det faktisk også sådan, at masser af kommuner derude netop indretter sig efter de aftaler, som vi indgår, og det betyder jo med den frihed, der også ligger i selve den her lov, at mange kommuner har tilpasset og indrettet sig efter den.
Ud fra de ting mener jeg simpelt hen, at det ville være forkert over for kommunerne, hvis vi allerede nu ændrede i den aftale, som vi har indgået.
Derudover evalueres loven allerede i løbet af 2019, og det er faktisk om ganske kort tid.
Men kort og godt kan jeg sige, at Venstre kommer til at stemme imod lovforslaget.
Jacob Mark (SF), 2018-04-26:
Min frygt er lidt, at stu-evalueringen går i glemmebogen.
Vi lavede den og fandt ud af, at der var nogle problemer, på trods af at det er en god uddannelse, vi har fået skabt her, og så bliver der aldrig rigtig gjort noget ved det, og om et års tid kommer der et folketingsvalg, og så forsvinder det lidt i glemslen.
Så havde jeg egentlig tænkt, at lige det her nok sandsynligvis var et område, hvor vi kunne blive enige om at gøre i hvert fald nogle ting.
Nu hørte jeg ordføreren lægge meget vægt på den her overbygningsuddannelse, som jo uden tvivl koster nogle penge, men der er også en del af beslutningsforslagets forslag, som det sandsynligvis ikke koster særlig meget at gennemføre, hvis det overhovedet koster noget.
Så kunne ordføreren være med på at lave en eller anden form for beretning, hvor man måske gennemfører nogle af de ting, der ikke koster penge, eller som minimum sikrer, at vi tager en forhandling om det her eller en runde om det her, så det ikke går i glemmebogen?
Marcus Knuth (V), 2018-04-26:
Jeg er jo glad for ordførerens overordnede hensigt om, at man selvfølgelig skal bidrage og arbejde, når man er i Danmark.
Hvad angår den linje, har et af vores helt centrale virkemidler været integrationsydelsen.
Jeg kan jo forstå på Socialdemokratiet, at man på udlændingeområdet er kommet frem til at foretage et større skift, men hvorfor er det, at Socialdemokratiet ikke vil tage klar stilling til, hvad man vil i forhold til det helt centrale spørgsmål, når det handler om at få flere ud på arbejdsmarkedet og færre til Danmark, nemlig integrationsydelsen?
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-26:
Det skyldes, at vi ikke mener, at den integrationsydelse, som er etableret nu, har fundet den rigtige balance, når det gælder børnefamilier.
Vi kunne godt have tænkt os, at man i lovgivningen havde kompenseret nogle af børnefamilierne, fordi vi har den oplevelse, at der er for mange af de børn, der vokser op med for voldsomme afsavn.
Derfor har vi den politik, at hvis vi vinder valget og kommer i regering, vil vi inden for det første år få udarbejdet en analyse af alle de nuværende ydelser og forhåbentlig få etableret et bredt flertal i Folketinget bag et nyt ydelsessystem, som på den ene side fastholder det incitament – også et stort incitament – der er til at komme ind på arbejdsmarkedet, og på den anden side sikrer, at der ikke er nogen børn, som vokser op med de afsavn, som nogle børn i familier på integrationsydelse vokser op med nu.
Marcus Knuth (V), 2018-04-26:
Nu er det jo efterhånden lang tid siden, at vi indførte den første, oprindelige integrationsydelse, men vi har jo justeret på den undervejs, og man har kunnet se, hvad effekten har været, både i forhold til at få folk i arbejde og i forhold til at få bremset tilstrømningen hertil.
Og så sent som for nogle få uger siden justerede vi jo igen integrationsydelsen, og der kunne man jo, hvis man er så indædt modstander af den måde, den fungerer på, have stemt imod, eller man kunne have stemt for, hvis man synes, at det overordnet set går godt.
Men som jeg husker det, stemte Socialdemokratiet jo hverken for eller imod – man stemte gult.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-26:
Vi anerkender, at integrationsydelsen har haft en positiv effekt på beskæftigelsen.
Man kan diskutere omfanget af den effekt, men vi anerkender, at det har en effekt.
Vi anerkender også, at det har en betydning for tilstrømningen, og det vejer helt sikkert i den ene vægtskål for os, og det er også derfor, vi har sagt, at vi ikke vil forpligte os til at rulle tilbage til de gamle kontanthjælpsniveauer, hvis vi vinder valget.
Men vi vil bare fastholde, at det altså også har haft en betydning for nogle af børnene, og det er derfor, vi siger, at hvis vi vinder valget, vil vi finde den balance, som forhåbentlig vil kunne skabe ro om de her satser, som jo er røget frem og tilbage over de sidste 16 år.
Det er derfor, vi har sagt, at vi hverken kommer til at rulle dem tilbage eller fastholde systemet i sin nuværende form – vi ønsker et system, som tager hensyn til nogle af de børn, der vokser op i de her familier.
Christian Langballe (DF), 2018-04-26:
Ordføreren nævnte selv eksemplet fra 1970'erne, de såkaldte gæstearbejdere.
Jeg går ud fra, at det er dem, der var tale om.
Og jeg har aldrig nogen sinde kunnet forstå det udgangspunkt, at fordi man kommer for at arbejde, er man på en eller anden måde berettiget til ydelser fra det sociale velfærdssystem.
Der synes jeg sådan set det bør være sådan, at hvis man er kommet hertil og mister sit arbejde og falder ud af det her system, så må man jo rejse hjem igen til dér, hvor man kom fra.
Og det synes jeg sådan set også bør gælde i forhold til permanent opholdstilladelse.
Jeg hører til blandt dem, der mener, at der bliver givet alt for mange permanente opholdstilladelser.
Og det er jo så en måde, hvorpå vi løser et problem.
Det bliver jo et problem i de kommende år at sikre, at velfærdsstaten ikke forløfter sig, fordi den tror, at den kan favne hele verden.
For det jo det, der er sket i dag.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-26:
Jeg er lidt i tvivl om, hvad spørgsmålet var.
Men jeg kan da sige, at det gjaldt for de mennesker, der kom hertil fra 1. april 1967 og indtil man lukkede grænsen i november 1973 – og som altså kom hertil som indvandrere – at deres opholdstilladelse ikke var betinget af, at de kunne fastholde deres job, på samme måde som den er i dag.
Og det var jo helt sikkert en fejltagelse.
Det var faktisk sådan, at hvis bare man stod ved grænsen og havde penge nok på lommen til en returbillet, blev man lukket ind og kunne søge arbejde, hvor man ville.
Det ville vi jo aldrig indføre i dag.
Men i dag har vi jo også nogle erfaringer, som man ikke havde dengang.
Christian Langballe (DF), 2018-04-26:
Jo, men jeg giver bare udtryk for, at jeg synes, at det er helt i sin gode orden, at man, hvis man, som det jo er foreslået, efter 3 år ikke har arbejde, så mister sin permanente opholdstilladelse
Det synes jeg sådan set er rimeligt ud fra det forhold, at folk, der kommer her til landet, ikke nødvendigvis skal blive her permanent.
De kommer måske hertil som indvandrere for at arbejde, og når det så er færdigt, må de tage hjem igen.
Det er jo det, vi diskuterer.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-26:
Men kommer vi ikke til at rode lidt for meget rundt i det her?
Altså, enten har man en midlertidig opholdstilladelse, eller også har man en permanent opholdstilladelse.
Og så kan vi så diskutere kriterierne for at få en permanent opholdstilladelse.
Det synes vi er fornuftigt, for vi synes, det giver god mening, at folk har bidraget til den stat, de ønsker et permanent ophold i.
Men det ophold er jo ikke permanent, hvis de kan miste det, fordi de bliver arbejdsløse.
Altså, jeg synes, det giver god mening, at man skal have begået forholdsvis alvorlig kriminalitet, før man mister sin permanente opholdstilladelse.
Og hvis Dansk Folkeparti ønsker, at flere skal miste deres opholdstilladelse, så tror jeg vi skal diskutere kriterierne for at få den permanente opholdstilladelse og ikke lige pludselig begynde at gøre den permanente opholdstilladelse mindre permanent.
For så mister den ligesom sin funktion.
Jeg synes måske, at diskussionen bliver lidt for generel, for vi er nødt til at diskutere, hvad det er for et opholdsgrundlag, folk er her på.
Altså, er de her som flygtninge eller familiesammenførte, eller er de kommet hertil på nogle andre opholdsordninger?
Jeg beklager, for nu kan spørgeren jo ikke komme ind og svare.
Martin Henriksen (DF), 2018-04-26:
Men hvis nu der er en person – man kan jo finde mange forskellige eksempler, og det anerkender jeg sådan set også – som ikke har bidraget til det danske samfund, som måske har været 10 år på offentlig forsørgelse og har fundet ud af, hvordan man kan snyde systemet, dem er der jo nogle af, og stort set ikke har været på arbejdsmarkedet, vil det så være rimeligt set med Socialdemokratiets øjne, at man så dér tog opholdstilladelsen fra vedkommende og sagde, at så må vores veje altså skilles?
Eller synes Socialdemokratiet, det er rimeligt, at så kan man bare fortsætte med at være på offentlig forsørgelse i Danmark i, ja, indtil den dag, hvor man går på pension?
Jeg sad og tænkte på, om det var sådan en del af skolingen til at blive minister, at man skulle gå på en eller anden skole, hvor man lærte at sige Danmarks internationale forpligtelser meget hurtigt mange gange – for det gjorde ministeren godt nok.
Og regeringen er glad for konventionerne, kunne man forstå – det er der jo ingen tvivl om.
Hvis nu man legede med den tanke, at de internationale konventioner ikke var der, eller at man kunne komme ud af dem eller tage forbehold for dem – det sidste kan man jo godt – ville regeringen så mene, eller ville ministeren så mene, at det var et rimeligt forslag?
Inger Støjberg (V), 2018-04-26:
Altså, som sagt mener jeg, at man er forpligtet til at forsørge sig selv, når man kommer hertil – jeg synes, det er helt indlysende, at sådan burde det være.
Men hvis man nu f.eks. tager flygtninge, som så ikke har formået at komme i arbejde inden for 3 år, så har jeg altså meget svært ved at se, at man f.eks. skulle sende en syrisk familie til Syrien lige nu, hvis der ikke er fred, og hvis man står til eventuelt ikke at overleve, at man bliver udsendt.
Men vi skal udsende flygtninge, lige så snart der er fred i deres område.
Det er jo den afvejning, der hele tiden skal ske.
Martin Henriksen (DF), 2018-04-26:
Jeg er ikke sikker på, at det var et svar på mit spørgsmål.
Altså, ministeren siger, at man skal have en forpligtelse til at forsørge sig selv.
Og det kan vi jo godt stå herinde og sige, lige så tosset vi vil, men hvis ikke man lever op til den forpligtelse, skal det have en konsekvens.
Og der foreslår vi jo så, at det får den konsekvens, at så får man inddraget sin opholdstilladelse, fordi man har hevet for mange penge ud af det danske samfund og man ikke er i stand til at bidrage til samfundet, i det her tilfælde økonomisk.
Og så kunne jeg bare godt tænke mig at vide, om ministeren politisk mener, at det her forslag er en god idé.
Så kan der være forskellige undtagelser med forskellige begrundelser – konventionerne, politiske argumenter for at lave nogle undtagelser.
Men mener ministeren og regeringen grundlæggende, at det er et rimeligt forslag?
Og hvis man svarer ja til det spørgsmål, vil ministeren så undersøge, om der er områder, hvor man kan implementere det?
Inger Støjberg (V), 2018-04-26:
Jeg mener som sagt, at substansen i det her er rimelig, netop at man skal forsørge sig selv.
Men man kan sige, at vi jo bare – og det er heldigvis også med Dansk Folkepartis stemmer – har håndteret det på en lidt anden måde, hvor vi netop i mange tilfælde stiller nogle barrierer op for, at man overhovedet får lov til at komme hertil, hvis man ikke kan forsørge sig selv.
Derudover har vi jo f.eks. indført integrationsydelsen ved at skrue på kontanthjælpen, så den er halveret, fordi det jo netop er noget af det, der giver et meget, meget klart incitament til at komme ud på arbejdsmarkedet og dermed komme til at forsørge sig selv.
Og det kan vi jo se har virket.
Så det er ligesom to måder at angribe det samme udgangspunkt på, netop at udlændinge skal forsørge sig selv.
For det er jeg jo helt enig i.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-26:
Med dette beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti skal udlændinge miste retten til at opholde sig i Danmark, hvis de har gået arbejdsløse i 3 år og derfor har fået kontanthjælp.
Dansk Folkeparti foreslår også, at deres mindreårige børn skal sendes ud af landet, medmindre en samlevende eller ægtefælle kan overtage ansvaret for børnene.
Socialdemokratiet kan ikke støtte forslaget.
Det danske velfærdssamfund kan ikke holde til ukontrolleret indvandring og manglende integration, hverken økonomisk eller kulturelt, og derfor er det helt afgørende, at Folketinget sikrer en lovgivning, der så vidt muligt holder indvandring på et kontrolleret niveau og aktivt understøtter en god integration.
Det kan somme tider kræve svære beslutninger i den her sal, men det kræver også, at vi holder tungen lige i munden, og det her forslag er udtryk for det modsatte.
Det skal ikke være let at få en permanent opholdstilladelse, og det er heller ikke let.
Vi stiller bl.a. krav til folks beskæftigelse i Danmark, ligesom vi stiller krav om en nogenlunde uplettet straffeattest og danskkundskaber på et vist niveau.
Men når vi har givet folk den her ret til at opholde sig permanent i Danmark, så skal der noget meget alvorligt til, før vi skal inddrage den her opholdstilladelse.
Det kan f.eks. være voldtægt eller mord.
Men vi skal ikke begynde at smide folk ud, fordi de har været arbejdsløse – den går ikke.
Nogle af dem kan have arbejdet i Danmark i årtier og har måske mistet deres dagpengeret og er endt på kontanthjælp.
De har indbetalt til det danske velfærdssamfund gennem størstedelen af livet, og nu har de så brug for velfærdssamfundet, og så smider vi dem bare ud.
Det er den forkerte vej at gå, og derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2018-04-26:
Tak for det.
Man kan selvfølgelig diskutere, hvor grænsen skal være, om det skal være 3 år, 4 år, eller 5 år, eller hvad det nu kan være, når man har den holdning fra Socialdemokratiets side, at man skal kunne yde noget for at kunne nyde på et eller andet tidspunkt i tilværelsen.
Men vi har jo mennesker i det her land, som har været på offentlig forsørgelse i rigtig, rigtig mange år – rigtig, rigtig mange år.
Hvorfor er det i orden?
Lad os sige, at man kunne gå ind og tage opholdstilladelsen fra dem – man kunne også godt sige, at det skulle være 10 år for den sags skyld, vi ville gerne have, at det skulle være mindre, men det kunne man også godt sige, altså 10 år – ville det så være en grænse, der var acceptabel for Socialdemokratiet?
For på et eller andet tidspunkt bliver man nødt til at sige, at nu har I simpelt hen hevet så mange penge ud af den danske statskasse, og så må vores veje skilles.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-26:
Vi er af den opfattelse, at folk, der f.eks. er kommet hertil i 1970'erne og har arbejdet i industrien i 30 år og så er blevet fyret i krisen og røget ud af dagpengesystemet og kommet på kontanthjælp, ikke lige pludselig skal miste deres opholdstilladelse.
De har gået og betalt til det her velfærdssamfund i årtier.
Der er for mange, der har fået en permanent opholdstilladelse tidligere, og derfor er der for mange nu, der har en permanent opholdstilladelse, selv om de aldrig har været i beskæftigelse.
Men det har vi jo rettet op på.
De nuværende regler for en tidsubegrænset opholdstilladelse forudsætter jo netop, at man har været i beskæftigelse.
Marcus Knuth (V), 2018-04-26:
Lad mig begynde med at sige, at jeg sådan set er enig i tanken bag beslutningsforslaget, nemlig at dem, der kommer hertil fra udlandet, ligesom os andre selvfølgelig, skal bidrage til samfundet, så vidt det er muligt.
For det første stiller vi allerede store krav om selvforsørgelse blandt de udlændinge, der er kommet hertil, og jeg mener, at den her regering om nogen har taget nogle markante og store skridt til en reform af bl.a. hele integrationsprocessen, jeg tænker ikke mindst på bl.a. integrationsydelsen, som i hvert fald, i forhold til hvordan den tidligere regering håndterede situationen, er en helt, helt ny måde at tænke på.
Integrationsydelsens effekt kender vi alle sammen.
Den har bidraget positivt til et markant lavere asylpres i Danmark, det laveste i 9 år, og den har bidraget markant til, at vi har fået utrolig mange flere i arbejde.
For det andet stiller vi, som ministeren var inde på, allerede krav om selvforsørgelse i sager om bl.a. ægtefællesammenføring, i forhold til permanent opholdstilladelse osv. Så vil der jo være en række tilfælde, hvor forslagsstillernes ønske om automatisk inddragelse af en udlændings opholdstilladelse ikke kan finde sted af juridiske hensyn.
Det kunne f.eks. være i forhold til flygtninge, som er kommet hertil og har fået ophold, fordi deres liv er i fare i hjemlandet.
Der taler det juridiske hensyn selvfølgelig sit eget sprog, og det gør det moralske også.
Sluttelig kan jeg desuden forstå, at ministeriet vurderer, at forslaget her, hvis det blev indført, ville have en forholdsvis begrænset effekt på antallet af inddragelser, da vi for det første allerede har et lavt asylpres, og da vi for det andet er kommet rigtig, rigtig langt i forhold til at få folk i arbejde, og da der for det tredje vil være anselige grupper, som ganske enkelt ikke vil blive berørt af det her forslag.
Så selv om jeg er enig i hensigten, er regeringen kommet med utrolig mange tiltag, som har gjort, at historisk mange er kommet i arbejde, og at historisk få er kommet hertil, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.