runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-21:
Jamen det blev lige pludselig lidt mere interessant, for det der med, at det var lige inden et folketingsvalg, passer ikke.
Jeg er jo en af de der famøse partihoppere, for jeg skiftede rent faktisk fra Dansk Folkeparti.
Men fakta var jo, at jeg gjorde, som præsten foreskrev.
For jeg gik helt ud af byrådet, og jeg gav mit mandat videre til det parti, som jeg var valgt for, og så blev jeg Ny Borgerlig.
Men jeg vil godt høre noget.
For ordføreren har jo selvfølgelig en lang forklaring på, hvorfor det er o.k., og der kan være noget demokratisk med noget topstyring.
Det køber jeg fuldstændig ind på.
Men jeg synes, ordføreren kommer lidt let hen over det.
For det er en mistillidsdiskussion i befolkningen, og man kan jo sige, at ordføreren om nogen kom fra et parti, der havde taget en beslutning, altså med vælgere, som vidste, at partihoppere ikke var noget, som man som politiker, hvis man blev valgt i Nye Borgerlige, syntes var en god idé.
Mener ordføreren ikke, at lige netop den ting alt andet lige er skadeligt for tilliden?
Pernille Vermund (NB), 2023-04-21:
Tak for det, og tak for forslaget, som vi støtter.
Jeg sad herude bagved og lyttede til debatten, fordi jeg sad og arbejdede samtidig, og jeg må erkende, at jeg er fuldstændig enig i, at regeringen og særlig den tidligere regering bærer en stor del af ansvaret for, at tilliden til politikerne er faldet.
Men der er også et andet problem, som jeg blev opmærksom på, da jeg sad derude.
For da jeg sad der, kiggede jeg op fra min computer, og så ser jeg en debat mellem ordføreren og hr. Peter Skaarup.
Hr. Peter Skaarup står på talerstolen, og ordføreren sidder her, og jeg tænker helt instinktivt: Det er jo en debat mellem Nye Borgerlige og Dansk Folkeparti.
Og der må jeg jo bare sige, at der er et andet problem, tror jeg.
Det er et problem, som handler om, at når man har givet sit mandat eller sin stemme til en person og personen så kort efter melder sig ind i et nyt parti, har man så fået det, man har stemt på?
Erkender ordføreren, at det også, uanset at vi i dag har et godt forhold og også taler sammen, kan skabe mistillid til politikere?
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-21:
Det anerkender jeg helt hundrede procent, særlig hvis et partiskifte sker på baggrund af personlige ambitioner mere end politiske forskelle.
Så på den måde er det noget, der foregår i alle partier, og nogle gange med større berettigelse end andre.
Jeg synes, det er vigtigt at kigge på de enkelte tilfælde og så sige: Hvad er det helt præcis, der ligger til grund?
For nogle gange kan det politiske landskab ændre sig så markant, eller der kan ske så store bølgeskvulp eller omvæltninger, at det at forsvare sin position i virkeligheden simpelt hen kan være at træde et andet sted hen.
Men der er helt afgjort situationer, hvor det ikke er legitimt, og hvor det kan bidrage til mistillid til politikerne.
Det er jeg helt enig med fru Pernille Vermund i.
Pernille Vermund (NB), 2023-04-21:
Det er jeg rigtig glad for.
Det var jo også en af årsagerne til, at vi for nogle år siden i Nye Borgerlige sagde, at vi ikke vil have partihoppere.
Vi kunne se, hvor mange der sad på et mandat, særlig for DF, som gerne ville over til os, da det gik godt, og vi måtte ligesom sige: Det her går ikke.
Den slags vil vi ikke have.
Hvis man ikke vil være medlem af et andet parti, må man melde sig ud op til et valg, og så må man træde ind i Nye Borgerlige, hvis man vil det.
Så det er jo noget, vi har handlet meget konkret på.
Vi har også sagt, at vi ikke vil have partihoppere fra Folketinget.
Når det er sagt, er jeg glad for, at ordføreren erkender det, og jeg vil egentlig håbe og ønske, at dem, der sidder med magten – både dem, der sad ved magten før, og også dem, der sidder der i dag – ville være lige så lydhøre over for kritik.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-21:
Jamen tak for det.
Altså, jeg kan godt huske den beslutning.
Fru Pernille Vermund omtaler en beslutning, der blev truffet kort før et folketingsvalg, efter at man havde fået langt de fleste af de personer, der var interesseret i at hoppe over.
Jeg synes – som jeg sagde før – at der kan være situationer, hvor det er legitimt, og der kan være situationer, hvor det er illegitimt.
Jeg synes, man skal kigge på de enkelte situationer og så vurdere dem på baggrund af den substans, som foreligger.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-21:
Nu følte jeg mig bare lige foranlediget til at deltage i den debat, der foregår lige nu om det med partihopperi, og nu kommer det til at lyde, som om det er meget kompliceret og besværligt.
Jeg vil bare sige, at det er en praksis, som vi har haft i Enhedslisten, og som vi har praktiseret igennem hele partiets levetid, og at det ikke er svært at håndtere.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-21:
Men jeg synes også, det er o.k. at lade gnisterne fyge en gang imellem og være meget politisk uenige og så lade det komme frem.
Det, man skal sørge for, er, at de ved, at vi ikke bærer nag, og at vi 5 minutter senere godt kan være voksne og snakke fornuftigt sammen og skabe politik, der gavner Danmark på et helt andet område.
Men det er o.k. med politiske forskelle, og det er faktisk også o.k., at vi er hårde, men vi mangler at fortælle folk, at vi faktisk alle sammen passer vores job og gør det for at skabe et bedre land.
Zenia Stampe (RV), 2023-04-21:
Jamen det er jo det, der bekymrer mig, altså at ministeren nærmest lægger op til, at snittet skal findes, før udvalget er nedsat.
Det er, som om kommissoriet allerede skal leve op til det snit.
Og det er jo også der, vi ønsker, at et udvalg arbejder åbent, og at det skal afspejle det, vi ønsker med de her revisioner, nemlig at vi får en åben politisk proces.
Der kan man jo bare mærke på ministeren, at selve det at lave kommissoriet er superbetændt, superpolitisk, meget balanceret, hvor jeg jo håbede, at vi kunne få en åben debat.
Men jeg vil igen vende tilbage til tidslinjen og tidsperspektivet: Hvornår kan vi forvente at et udvalg er nedsat af regeringen, og hvornår kan vi forvente politiske forhandlinger?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-04-21:
Ministeren svarede mig ikke konkret på: Har Miljøministeriet et problem med at tage politiske beslutninger?
Når jeg spørger, er det, fordi der gælder en anden åbenhed i Miljøministeriet, end der gør i offentlighedsloven.
Så der har man faktisk en model, som fungerer, og som vi bare kunne tage at implementere – så havde vi sikret mere åbenhed, for her ved vi, at der faktisk er noget, der virker, og som også er bakket op af eksperter.
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-21:
Jeg mener bestemt – og tak for den anerkendelse – at der skal være et politisk rum, og jeg tror, det er meget, meget vigtigt.
Der er jo masser af gange, hvor vi sidder – i øvrigt også i forskellige forligskredse – i forhandlinger, og hvor vi efterspørger faglig rådgivning om alle mulige forskellige temaer, men hvor vi jo så efter at have fået den faglige rådgivning ender med at kassere idéerne, eller at de sådan set bare dør på tegnebrættet.
Derfor synes jeg, det er vigtigt.
Men det er ikke ensbetydende med, at der ikke kan være et rum til og et behov for lempelser.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-04-21:
Så mit spørgsmål er: Mener ministeren, at man i Miljøministeriet har problemer med at kunne tage politiske beslutninger?
Zenia Stampe (RV), 2023-04-21:
Jeg synes egentlig, at ministerens svar bekymrer mig en lillebitte smule, for jeg kan godt forstå, at det er svært for regeringen.
Kan ministeren ikke forstå, at vi er nogle, der er ved at være meget utålmodige, og at vi gerne vil have fremdrift i den her sag?
Kan vi i det mindste få en tidshorisont for det, så det ikke bare er noget, der står hen i det uvisse, og der så pludselig kommer et valg og det så alligevel ikke bliver den her gang?
For det er jo lidt sådan, det har været i de efterhånden sidste 10 år, siden vi fik den sidste offentlighedslov.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-21:
Til gengæld kan vi jo se, at der har været en række sager før 2013, som aldrig var blevet til sager, hvis vi havde haft den nuværende offentlighedslov.
Så derfor er det jo ikke et spørgsmål om, at det er svært at finde snittet.
Det er muligt, at det er det for regeringen og ministeren, men det synes jeg ikke umiddelbart det er, hvis det er sådan, at man har en hensigt om at styrke både politikere og borgere og Folketingets mulighed for at kunne se regeringens magtudøvelse efter i sømmene.
Og det er da bare et spørgsmål om politisk vilje at komme i gang med det arbejde.
Pernille Vermund (NB), 2023-04-21:
Siden offentlighedsloven blev ændret i 2013, er der jo en række udvalg, der er en kommission, der er Folketingets Ombudsmand, som har kigget på offentlighedsloven og de nye ændringer og set på, hvad den har haft af betydning for åbenheden i forvaltningen.
Og konklusionerne er jo ret ens.
Det er også årsagen til, tror jeg, at der var flere af de partier, der stod bag ændringerne i 2013, som siden har meldt sig ud og nu siger: Nu skal vi have ændret det her.
I sidste valgperiode fremsatte Nye Borgerlige ad flere omgange forslag om bl.a. at ændre ministerbetjeningsreglen.
Der blev indkaldt til forhandlinger, men der skete nærmest ingenting.
Nu kommer en ny regering med en socialdemokrat i Statsministeriet igen og siger, at nu skal vi have et nyt udvalg, men at det ikke bliver i den her valgperiode.
Kan ministeren forstå, at man som ordfører kan få den fornemmelse, at det her bare er en syltekrukke – endnu en syltekrukke?
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-21:
Jamen så tror jeg, at fru Pernille Vermund har hørt mig forkert, for jeg har ikke afvist, at vi skal nedsætte og have et udvalg i den her valgperiode.
Jeg har sagt, at regeringen ikke kan nå – og af den årsag kan regeringen heller ikke støtte beslutningsforslaget – at nedsætte det sagkyndige udvalg i den her folketings samling , men udvalget vil blive nedsat i den her valgperiode.
Pernille Vermund (NB), 2023-04-21:
Jo jo, men et udvalg er jo ikke en ændring af loven.
Altså, der er flere udvalg, der er Folketingets Ombudsmand, der er Ytringsfrihedskommissionen, som har gravet sig ned i det her og set på, hvad det er, der er problemet, og hvor vi kan ændre.
Og vi kom så langt i sidste valgperiode, at den tidligere regering, som ministeren også sad som minister i, erkendte, at nu skulle der forhandles.
Nu vil man så tage et skridt tilbage i forhold til at nedsætte et udvalg, og det er til og med et udvalg, som ikke engang skal i gang nu, men først i næste folketingssamling.
Altså, kan ministeren ikke høre, at det her virker som noget, man bare forsøger at trække i langdrag?
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-21:
Tak for det.
Jeg må sige, at jeg bliver en lille smule forundret, når jeg hører ministeren sige, at det ikke umiddelbart kan blive i den her samling.
For jeg synes, vi har hørt ordførere fra både Socialdemokratiet, Venstre og også tidligere andre partier have alle mulige grunde til at sige, at nu skal vi have nedsat en kommission, at nu skal vi have det her undersøgt, at vi skal have det afdækket.
Nu har vi senest fået tilbagemeldingen fra Dybvadudvalget.
Altså, vi ved jo godt, hvad det her handler om.
Det her er et spørgsmål om den politiske vilje.
Hvad er det, vi venter på?
Positionerne er jo kendt.
Det er jo et spørgsmål om den politiske vilje.
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-21:
Vi venter bl.a. på, som jeg sagde under behandlingen af det beslutningsforslag, vi har behandlet tidligere i dag, at vi skal have nogle politiske drøftelser med hinanden i Folketinget, som jeg kommer til at indkalde partierne til, bl.a. som opfølgning på det DJØF-ekspertudvalg, der har været, og som jo også peger på, at der kan være – det er der i hvert fald nogle der mener – et behov for at lempe offentlighedsloven.
Og vi vil jo gerne bruge de input til så også at få sammensat det helt rigtige kommissorium.
For jeg vil bare være ærlig og sige, at vi synes, det er svært.
Jeg kan ikke oppe i mit hoved i hvert fald se for mig, hvordan man kan skære en lempelse af ministerbetjeningsreglen på en måde, hvor man både bliver ved med at bevare et rum, hvor der er plads til politikudvikling, uden at de tanker, der måtte være blevet kasseret og lagt i skraldespanden i politikudviklingsrummet, rammer forsiden af en avis, samtidig med at man lemper det en smule.
Og det er det, vi har brug for nogle kloge mennesker med indsigt i bl.a. lov om offentlighed i forvaltningen til at hjælpe os med.
Jeg har al respekt for ordføreren, men jeg synes ikke, man skal tage det, jeg siger, ned som værende hverken en syltekrukke eller noget som helst andet, men i virkeligheden som et udtryk for, at det er nogle meget, meget svære balancer at ramme, når vi snakker om en revision af offentlighedsloven, specielt hvis den skal lempes i forhold til det nuværende sted, hvor den er.
Jeg synes, det er vigtigt, at der fortsat er en eller anden form for regel, der beskytter det fortrolige politikudviklingsrum, som ministre kan have sammen med folketingspolitikere eller sammen med embedsmænd, men jeg er også enig i, at der er et behov for at lempe det.
Jeg er bare endnu ikke klar over, hvordan man så præcis skal lægge det snit.
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-25:
Nej, det gør den ikke, og den forsvinder heller ikke af, at man inviterer hele verden herop, som jeg har hørt fru Rosa Lund foreslå et par gange i andre sammenhænge.
Men grunden til, at vi indfører grænsekontrol og gør det nu, er bl.a., at vi ser et stadig større pres på Europas ydre grænser.
Der er 11 andre lande nu, der oplever et større pres på deres grænser, end de gjorde i 2015, og der er allerede andre lande, der har indført undtagelsestilstand.
Så vi gør det jo, fordi vi ønsker at passe på danskerne, og fordi vi under ingen omstændigheder ønsker at ende i den samme situation som i 2015.
Det er nok ikke et udtryk for, at der ikke er en velforberedt statsminister, justitsminister eller udlændingeminister; det er nok mere en ordfører, der måske ikke er så velforberedt i forhold til at kunne svare på det spørgsmål.
Så jeg tror, at fru Pernille Vermund kan være helt tryg ved, at det er der tænkt over.
Pernille Vermund (NB), 2023-04-25:
Altså, det, der var situationen i 2015, var jo også, at vi havde haft et blåt flertal, der lovede, at de ville passe på Danmark.
I ved, hvad vi står for, sagde de til og med i valgkampen.
Og alligevel var man, da migranterne kom, fuldstændig uforberedte – til trods for at der lå pigtrådshegn og der var mulighed for at sende både militær og politi derned.
Så jeg synes, det er lidt bekymrende, at man i Socialdemokratiet ikke har gjort sig tanker om, hvad det er, man konkret har tænkt sig at gøre.
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-25:
Tak for spørgsmålet og for de sådan meget maleriske billeder, i forhold til hvad man kan forestille sig at vi gør.
Altså, jeg kan sige – nok ikke så konkret, som fru Pernille Vermund foreslår at jeg skal være eller forsøger at få mig til at blive – som jeg har sagt gentagne gange, at vi er enormt optagede af, at Danmark ikke kommer i den samme situation, som vi var i i 2015.
Det sagde statsministeren i sidste periode, og det har statsministeren gentaget nu, og det er det, som er vores politik.
Hvordan vi sådan konkret griber det an, er jeg ikke helt sikker på at jeg sådan kan uddybe her på talerstolen.
Pernille Vermund (NB), 2023-04-25:
Tak for det.
For meget kort tid siden stod statsministeren her i Folketingssalen og sagde: »Vi skal selvfølgelig også være klar til, hvis der kommer et pres på egen grænse, at håndtere den situation ...
Kommer vi til at stå i samme situation, skal vi være villige til at reagere på egen grænse ...«
Jeg hører det samme fra ordføreren, og jeg hører også det samme fra justitsministeren.
Jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren blev lidt mere konkret: Hvad er det helt konkret, man har tænkt sig at gøre?
Hvis migranterne vandrer op ad de tyske motorveje og nærmer sig den danske grænse, er det så pigtrådshegnet, man vil rulle ud, er det militæret, man vil stille frem, er det politiet, der skal stå der, og er det bevæbnede folk?
Hvad er det, man har tænkt sig at gøre, når man nu har tænkt sig at mande op, hvis vi står i den situation igen?
Rosa Lund (EL), 2023-04-25:
Jeg har alligevel et opfølgende spørgsmål, for jeg kan godt se, at det ville være belejligt for Socialdemokratiet, hvis det var sådan, at Enhedslisten ønskede at invitere hele verden til Danmark, men det er jo ikke situationen, og derfor provokerer det mig.
Men jeg synes bare, det er rart ligesom at få slået det fast, for når man hører på den del af debatten, der har været i gang, lyder det bare, som om at hvis vi bare laver grænsekontrol, så har vi løst migrationskrisen.
Så skal jeg nok selv sige, hvad Enhedslisten mener, når det bliver min tur til at stå på talerstolen, hr. Bjørn Brandenborg.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-25:
Det er jo det, der er problemstillingen.
Man kan sagtens pendle, og jeg tror, at vi kan lave noget med sådan en brobizzlignende ting, hvor vi får noget NemID på de mennesker, der rent faktisk kører over grænsen, og vi så laver nogle små tjek en gang imellem.
Det er jo ikke det, der er problemstillingen.
Problemstillingen for ordføreren er, at han er ordfører for et parti, der rigtig gerne vil stå og lave skåltalerne, og at der så er enormt lidt handling.
For man laver de samme skåltaler, bare med omvendt fortegn, når man står nede i EU, og det er jo egentlig den modsætning, som vi forsøger at råbe op om, både fra Dansk Folkeparti og fra Nye Borgerliges side, altså at I nu siger én ting, og at I så stemmer noget andet i Europa-Parlamentet.
Så hvad er det helt præcis, I vil gøre, når den næste flygtningestrøm kommer?
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-25:
Grunden til, at det er nødvendigt at lave grænsekontrol i Danmark, er jo, at der ikke er styr på Europas ydre grænser, og at vi ikke har kontrol med de mennesker, der kommer ind i Europa.
Det er derfor, der vælter i titusindvis af mennesker over grænserne til Europa, altså fordi der ikke er styr på de ydre grænser.
Så længe der ikke er styr på de ydre grænser, er vi nødt til at fastholde grænsekontrollen.
Det er vi, fordi vi har et oprigtigt ønske om at have styr på, hvad det er for nogle mennesker, der kommer ind i Danmark, og fordi vi for alt i verden, som jeg sagde før, ikke ønsker, at det billede, vi så på de danske motorveje i 2015, skal gentage sig.
Jamen det er ikke dybt, dybt uærligt.
Det er, som jeg siger – vi laver ikke om på sikkerheden ved Danmarks grænser.
Der er stadig væk grænsekontrol.
Det er derfor, vi har informeret EU om, at vi fortsætter vores grænsekontrol.
Vi har så lagt op til, at man gør det på en smartere måde, på en klogere måde, hvor vi bruger nyere teknologi, og hvor vi samtidig sørger for, at det bliver nemmere for de mennesker, der bor, lever og arbejder i grænseområdet, at kunne færdes i de områder.
Der er ikke noget sted i det her forslag, hvor vi har skrevet, at der er nogle droner, der skal flyve til Sæby, selv om jeg godt ved, at det er ordførerens valgkreds, og at det sikkert også kunne give nogle point, hvis det var sådan, at der kom nogle droner til Sæby.
Det er ikke en lempelse af grænsekontrollen, som vi nu foreslår, men det er at indføre en bedre og smartere teknologi og at gøre det nemmere for de pendlere, som bor, lever og arbejder i grænselandet.
Nu fik jeg så ikke lejlighed til at sige det til fru Pernille Vermund, men det er jo folketingsgruppen, der her er samlet, og så kan jeg måske stille spørgsmålet til spørgeren.
Jeg lagde jo mærke til, at Nye Borgerlige i valgkampen også var ude at sige, at man ønskede, at det skulle være mere fleksibelt at bo, leve og arbejde i grænselandet, og når man så nu foreslår, at det bedste værktøj til at kunne gøre det er at indføre en permanent grænsekontrol, kunne jeg jo også spørge: Hvordan gør det livet nemmere for dem, der arbejder i grænselandet, hvis man ikke har en mulighed for mere smidigt at kunne komme over grænsen?
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-25:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at den der udvidede grænsekontrol handler om noget med nogle droner og om, at vi så stopper dem i baglandet.
Men er ordføreren helt uenig i, at det alt andet lige er bedre at stoppe migranterne, når de stadig væk har fødderne på tysk muld, end det er, hvis vi standser dem, når vi fanger dem oppe i Sæby?
For virkeligheden er jo, at det er det, vi snakker om, og jeg ved godt, at ordføreren vil snakke en lille smule udenom.
Så er der den grænseoverskridende kriminalitet, og jeg vil også meget gerne have scannere på de biler, der kører ud af landet.
Vi kan da godt gøre både-og.
Det kan vi da sagtens.
Men er virkeligheden ikke, at det er en lempelse, når vi stopper med at holde vores egne grænser sikre og vi så tænker, at vi tager dem på den nærmeste rasteplads og ellers på den næste, og vi, hvis det går helt galt, tager dem, når de står med fødderne på hver sin side oppe i Skagen, når de sådan rigtig skal være turister?
Det er jo det, vi spørger ind til.
Det er jo, fordi der sker en lempelse, samtidig med at vi kan se, at de vælter ind over den europæiske ydre grænse.
Så siger man, at det skal man have styr på, men indtil vi får styr på det, er vores løsning droner, der flyver hen og tager dem i Sæby.
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-25:
Det er til gengæld en klogere måde at lave grænsekontrol på, end hvad man måske har gjort tidligere, fordi vi får de nyeste teknologier i brug, og det er entydigt godt, at vi gør det.
Det er jo bl.a. på baggrund af anbefalinger fra Rigspolitiet, som allerede har brugt nummerpladescannere og nu kommer til at bruge det i et større omfang og også kommer til at kunne bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet mere effektivt, bl.a. ved hjælp af droner.
Zenia Stampe (RV), 2023-04-25:
Jeg er så mere interesseret i at høre om den tilbageværende grænsekontrol: Kan ordføreren bekræfte eller afkræfte, at det er Rigspolitiets vurdering, at det er den bedste og mest effektive måde at bruge politiets ressourcer på i forhold til at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet?
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-25:
Uden at kunne svare med total skråsikkerhed er nogle af de initiativer, som vi lægger op til, bl.a. videreførelse af nummerpladescannere, som er noget af det, vi foreslog i den tidligere regering.
Det foreslår vi at udvide nu.
Vi lægger op til at bruge droner i arbejdet, og så skal politiet jo have en ny specialiseret enhed, der skal kigge på den her form for grænseoverskridende kriminalitet for at kunne bekæmpe det mere effektivt.
Så ja, det er min klare opfattelse, at det jo også beror på politifaglige vurderinger.
Selv om vi synes, at vi selv af og til er gode til at komme på vores egne forslag, så er det også en vurdering fra nogle mennesker, der har lidt mere faglighed.
Zenia Stampe (RV), 2023-04-25:
Jeg vil gerne høre, om der er indhentet en faglig vurdering fra Rigspolitiet i forhold til grænsekontrollen.
Peter Kofod (DF), 2023-04-25:
Så vil jeg gerne spørge ind til den praktiske del, når man udfører grænsekontrol.
For jeg har lagt mærke til, at regeringens ordførere bliver ved med at sige, at det her også handler om smidighed for pendlere.
Kan ordføreren gætte, hvor mange gange regeringspartierne har rettet henvendelse til Dansk Folkeparti og spurgt, om man ville kunne lave en eller anden indretning, f.eks. som i gamle dage, hvor man jo havde flere sluser nede ved nogle grænseovergange, der kunne sørge for, at man f.eks. bekæmpede kødannelsen?
Hvor mange gange tror ordføreren, at vi har fået sådan en henvendelse om, om vi vil være med til at gøre kontrollen mere smidig og enkel?
Jeg kan svare med at sige ingen !
Regeringen har bare truffet den her beslutning.
Hvorfor lytter man ikke til de gode ideer, der måtte komme fra partier som Dansk Folkeparti, til at styrke kontrollen?