Liselott Blixt (DF), 2017-02-03:
Mange tak til sundhedsministeren for besvarelsen, som betrygger mig i, at vi stadig væk arbejder for at få det sundhedsvæsen, som vi alle nok har ønsket og i mange år har talt om.
For er der noget, der har været et varmt emne i de seneste par år, er det netop vores sundhedsvæsen.
Nu har jeg efterhånden været sundhedsordfører i mange år, så der har efterhånden været nogle forskellige sundhedsministre – og der kommer også flere – og skiftende regeringer, og de har alle sammen sagt: Nu er det slut med senge på gangene.
Nu er det slut med ulighed i sundhed.
Nu skal vi have et sundhedsvæsen i verdensklasse.
Det er jo mange flotte ord.
Vi har også de seneste par år sat flere penge af til området – flere end nogen sinde før – men vi ser også en øget travlhed derude.
Vi ser flere ældre, vi ser flere, som vi heldigvis kan redde, men som så flere gange har brug for mere hjælp.
Vi hører om travlhed på flere afdelinger.
Som jeg fortalte om i min begrundelse, har vi længe hørt om fødegangene, men mange andre områder har også haft det svært, men har ikke haft helt samme fokus.
På Køge Sygehus fortalte sygeplejerskerne, at de var nødt til at sedere patienterne, altså overmedicinere med sløvende medicin, på grund af travlhed.
På Regionshospitalet Randers har sygeplejerskerne så travlt, at de dagligt må udskyde nødvendige opgaver som at ordinere medicin og overvåge syge patienter.
Det viser en rapport fra Arbejdstilsynet.
Sygeplejerskerne oplyser, at det typisk er monitorering og lægeordineret monitorering, der udskydes eller udføres med længere tidsinterval end foreskrevet, og at det her sker dagligt.
Eksempelvis var der 61 patienter ved Arbejdstilsynets besøg i april på en afdeling med plads til 33.
Ja, i det hele taget kom Arbejdstilsynet med 37 påbud til sygehuse landet over for for store arbejdsmængder, og det er bare ikke godt nok.
Jeg håber, at vi ser effekterne af de penge, vi har afsat til et sikkert patientflow, til patienter i sikre hænder, til stor fokus på medicinske patienter, men jeg er utålmodig.
Ja, det er regionernes ansvar, men vi må også se på, hvilke betingelser vi giver dem.
Som vi var inde på i forbindelse med forespørgslen fra Enhedslisten, bliver vi nødt til at se på, hvilke styringsredskaber der skal til i fremtiden.
Vi tror ikke på, at et 2-procentseffektiviseringskrav er den rette løsning for fremtiden.
Vi ser gerne, at vi finder nogle andre styringsværktøjer, og derfor håber vi selvfølgelig også, at sundhedsministeren vil lytte til fagfolkene, der siger, at tiden nu er inde til at se på, hvordan vi sikrer kvalitet.
Sidste år fik vi afsat en stor del penge til kræftområdet, og det område ønsker vi også i Dansk Folkeparti at prioritere.
Men vi må samtidig sige, at jeg tog den tidligere sundhedsminister i ed på, at det ikke ville gå ud over andre afdelinger på sygehusene.
Og det sagde sundhedsministeren at det ikke ville gøre.
Som en mor til en uhelbredeligt syg dreng sagde: Jeg føler altid, det er mere synd for børn med kræft end for mit barn.
Jeg er rigtig glad for, at børn med kræft får sådan en god behandling, samt at de modtager en masse ting fra frivillige, men jeg ønsker også, at vi kan gøre det for de andre børn, der har uhelbredelige sygdomme, og uanset hvilken forfærdelig diagnose de har.
Vi skal derfor være ligeså opmærksomme på andre diagnosegrupper.
Regionerne skal sørge for, at der er den samme udredning og behandling for alle grupper, og organisationerne må gerne sørge for at fordele de goder, de har, til børn på sygehusene.
Jeg synes, det er hjerteskærende at høre om børn med andre sygdomme, der må se til, når der bliver givet gaver til kræftafdelingen.
Så der er meget, vi skal være opmærksomme på, og statsministeren må jo sørge for at sikre penge til det sundhedsvæsen, når statsministeren netop mener, at det er kernen af vores velfærd og derfor skal prioriteres.
Det vil jeg bede sundhedsministeren om at holde statsministeren op på.
Så uanset hvilken diagnose du har, eller hvor i landet du bor, skal vi sikre, at vi kan give den optimale behandling.
Jeg vil så læse et forslag til vedtagelse op, som vi er en bred vifte af partier, der står bag, nemlig Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Venstre, Liberal Alliance, De Radikale og Det Konservative Folkeparti:
Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at der fortsat er områder, hvor der er geografisk ulighed i sundhed.
Folketinget imødeser derfor statusrapport om de nationale mål til foråret, som følger tilstanden i sundhedsvæsenet og udviklingen i den geografiske ulighed.
Folketinget finder dog, at tilstanden i sygehusvæsenet generelt er god med faldende ventetider, stigende overlevelse for kræft og høj patienttilfredshed, men indsatsen skal fortsat styrkes.
Folketinget konstaterer således, at der endnu er steder i landet, hvor der opleves store udfordringer med travlhed på de enkelte afdelinger, hvilket øger risikoen for fejl.
Folketinget understreger, at regionerne har ansvaret for at sikre en prioritering, der afspejler de faktiske behov, så det er muligt at leve op til Sundhedsstyrelsens retningslinjer på eksempelvis føde-, kræft- og hjerteområdet.