runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Det er jeg glad for at høre ordføreren bekræfte.
Uden at lægge ordføreren ord i munden tyder det jo på, at den definition, Enhedslisten i hvert fald giver udtryk for her, er racistisk.
Man har indkaldt til en debat om racisme, men den definition af racisme, man lægger for dagen, er i sig selv racistisk.
Det bliver jo bare en anelse absurd, synes jeg, hvis man hævder at gå så meget op i racisme, at man så selv abonnerer en racistisk definition af racisme.
Alle de problemer, som fru Zenia Stampe lige har oplistet, er jo problemer, som er en direkte konsekvens af den uansvarlige udlændingepolitik, som Radikale Venstre har været bannerfører for i Danmark.
For det, der bidrager til de fordomme ude i samfundet, er jo, at der er nogle grupper, hvor vi har massive overrepræsentationer af uhensigtsmæssig adfærd.
Man kunne også bruge det ord, som hr. Frederik Vad selv har brugt, altså dominansadfærd.
Det er den udlændingepolitik, der er årsag til, at der er nogle borgere, der måske også uretmæssigt oplever fordomme, og det er selvfølgelig uhensigtsmæssigt.
Men den bedste handleplan mod den racisme er et stop for islamisk indvandring, og det er en hjemsendelse af dem, der ikke kan finde ud af at opføre sig ordentligt.
Frederik Vad (S), 2024-12-17:
Jeg mener ikke, at Enhedslisten er et racistisk parti.
Jeg mener ikke, at der er nogen racistiske partier i Folketinget.
Jeg mener heller ikke, at fru Rosa Lund på en eller anden måde abonnerer på en racisme.
Det var lidt det, der lå i det, ordføreren sagde.
For ordføreren sagde, at hvis man ikke gik ind for det, ordføreren siger, så må det jo være, fordi man er racist.
Det har jeg ikke hørt nogen sige.
Jeg har bare hørt nogen sige, at det jo ikke er det, vi diskuterer i dag, og det har jeg stor respekt for.
Hr. Mikkel Bjørn og jeg er jo enige om, at der også foregår masser af diskrimination af mennesker, som ikke tilhører bestemte kulturgrupper eller klaner eller noget tredje.
Det er jo rigtigt, men det er bare ikke det, vi diskuterer i dag.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-12-17:
Tak for talen.
Man kan jo fristes lidt til at sige, at man godt kan have følelsen af ikke at mene, at der er racisme, indtil man oplever det.
Derfor synes jeg egentlig, den her historie var ret fin.
Jeg tror sådan helt grundlæggende, at hvis man har en hjerne, så har man også en bias.
Jeg tænker, at mange af os tænker som tænkende mennesker, og mange af os er nødt til at tage den her debat på en måde, hvor vi i virkeligheden også åbner op i forhold til vores egen bias.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til det her med bl.a. lærepladser, som ordføreren var inde på.
Men i forhold til grønlændere ved vi, at det er en tredjedel af grønlændere, der er i arbejde, mens det er 79 pct. af danskere generelt.
Det er i hvert fald et tal, der er ret tydeligt, i forhold til at det ikke kun er i forbindelse med lærepladser og uddannelsespladser, men at det sådan set også er ude på arbejdsmarkedet, at vi oplever, at grønlændere bliver diskrimineret.
Det kunne jeg godt tænke mig at ordføreren responderede på.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-17:
Tak til hr. Frederik Vad for en fin tale med gode pointer, synes jeg.
Jeg lagde mærke til, at hr. Frederik Vad var inde på, at der jo ikke er afsat særlig mange midler til den her handlingsplan mod racisme.
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i.
Men jeg vil egentlig bare spørge til, om ordføreren ikke også anerkender, at vi kan komme langt med det, man kunne kalde for gratis tiltag, altså regulering, ligesom vi så det med antisemitismehandlingsplanen og andre initiativer, som handler om at lave om på den måde, vi gør ting, uden at det nødvendigvis koster noget.
Frederik Vad (S), 2024-12-17:
Tak for ordene, og dejligt endelig at være i diskussion med ordføreren.
Det har jeg aldrig prøvet før på den måde.
Jeg er enig med ordføreren i, at man kan have bias.
Jeg har talt med flere, der f.eks. arbejder som dørmænd, også nogle, som sidder her i Folketinget i dag, men som har gjort det tidligere, og man kan sige, at for nogle af de her dørmænd er det jo ikke udtryk for, at de er racistiske.
Det er jo, fordi der er nogle af dem, der oplever, at de har en erfaring med bestemte grupper med en bestemt attitude.
Men det, jeg bare prøver at sige, er, at det går langt videre end det.
For vi ser, at mennesker med en bestemt hudfarve, fordi der er en eller anden forudindtaget holdning om, hvordan de skal behandles, bliver afvist i dørene, og det er det, der er problemet.
Så vil jeg sige til det sidste: Jeg er helt enig i, at det er en udfordring, og jeg vil meget gerne og Socialdemokratiet vil meget gerne indgå i drøftelser om, hvordan vi håndterer f.eks. det der problem med, at hvis man hedder noget bestemt, bliver ens jobansøgning vurderet på et andet niveau, end hvis man hedder noget andet.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-12-17:
Et andet konkret emne, hvor vi ser nogle ret interessante tal, er i forhold til anbringelse af grønlandske børn i Danmark.
Der ser vi, at det er fem gange så mange grønlandske børn, der bliver anbragt, som danske børn, der bliver anbragt.
Det synes vi er ret interessant, fordi vi fra IA's side mener, at man skal tage et sprogligt og et kulturelt hensyn.
Derfor glæder det mig faktisk også, at ordføreren siger, at regeringen har et særligt ansvar.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre: Er det, at der kan være en form for racisme, diskrimination eller forskelsbehandling i forhold til anbringelse af grønlandske børn, noget, som Socialdemokratiet anerkender?
Frederik Vad (S), 2024-12-17:
Jeg tror virkelig, man skal træde varsomt her.
Det her med tvangsfjernelser er ikke mit område, og jeg ved også, hvor mange følelser, der er i det, og hvor meget man virkelig skal veje sine ord på en guldvægt.
Jeg tror, at det, jeg vil sige, er, at på udlændingeområdet, som jeg arbejder med, får jeg beskeder i min indbakke fra forældre med muslimsk baggrund, som f.eks. siger, at deres børn er blevet taget fra dem, fordi vi ikke har taget hensyn til nogle bestemte kulturelle vaner.
Så hvis der er et problem her, synes jeg vi skal kigge på det.
Jeg er bare ikke nok inde i stoffet til, at jeg tør sige noget om det.
Men jeg vil gerne være med til at kigge på det.
Zenia Stampe (RV), 2024-12-17:
Jeg var glad for at høre eksemplet med diskrimination i nattelivet, som jo er en diskussion, vi har haft i rigtig mange år.
Derfor vil jeg også bare gerne høre, om DSU – dengang hr. Frederik Vad førte kampagne mod diskrimination i nattelivet – havde nogle konkrete løsningsforslag til, hvordan man så kom den her diskrimination til livs.
Frederik Vad (S), 2024-12-17:
Ja, flere.
Jeg tror også, der faktisk var noget med uddannelse af dørmænd.
Men så var der noget andet, som jeg stadig væk synes er meget relevant, og som måske kunne være et emne op til kommunal- og regionsrådsvalget, uden at jeg skal strikke en plan sammen her.
Altså, det er jo en kommunal opgave at uddele alkoholbevillinger.
Så hvis man kommunalt mener, at der skal tages nogle særlige forholdsregler, i forhold til hvem der kan få alkoholbevillinger og udvidede alkoholbevillinger og sådan noget, er det jo en diskussion, man kan tage lokalt – hvis man synes, at det giver mening.
Det er i hvert fald et værktøj, man kan bruge.
Zenia Stampe (RV), 2024-12-17:
Jamen det fylder mig med forventninger, og jeg tror vist også, at SF har fremsat et forslag om netop det, som vi skal forholde os til om ikke så længe.
Det vil jeg bare kvittere for.
Nu skal jeg jo selv holde en tale senere, så jeg vil bare sige, at den forventning, jeg har til den her handlingsplan, er, at den bliver konkret og ikke bliver en eller anden orddiskussion om, om det nu er et racistisk land eller ej osv., men at det faktisk handler om, hvordan vi sætter ind over for konkret diskrimination.
For det synes jeg faktisk er den værste form for racisme.
Frederik Vad (S), 2024-12-17:
Men som jeg sagde, er det her jo et lokalt værktøj.
Jeg synes bare, at hvis man kontinuerligt har problemer i ens kommune med diskrimination i nattelivet, er det helt fair at tage en diskussion om, hvem der får alkoholbevillingerne, for det er jo et politiseret område.
Det er jo ikke et administrativt område, men et politiseret område.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-12-17:
Nu er der jo også forskel på mennesker fra Grønland, og nogle har måske en større risiko for at blive udsat end andre.
Jeg savner måske, at vi har en mere aktiv hjælpefunktion i forhold til grønlændere.
Vi antager, at man kommer fra Grønland og vandrer direkte ind på arbejdsmarkedet, men der kan både være sproglige barrierer og kulturelle barrierer.
Måske skulle der være lidt mere håndholdt hjælp, ligesom der er i forhold til andre befolkningsgrupper.
For vi har i virkeligheden brug for alle på arbejdsmarkedet, både ressourcestærke mennesker fra Grønland og selvfølgelig også dem, der er mindre ressourcestærke, og for mig handler det meget om ligeværd og lige muligheder.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Det kan jeg sagtens forestille mig, lige såvel som jeg, hvis en ung dansk knægt bliver overfaldet af ti indvandrerdrenge på en togstation og tæsket og kaldt en grim danskerdreng, også vil sige, at magtforholdet i hvert fald ikke er til den danske knægts fordel.
Altså, hvis det er den definition på racisme, man har, så synes jeg ikke, man har noget indhold i sin kritik eller fremfærd omkring problemer med racisme.
Så jeg synes, at Enhedslisten og muligvis også Alternativet – nu vil jeg høre, hvad de mener om spørgsmålet – skulle tage deres racismebegreb til genovervejelse.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-17:
Ja, men det er jo den her gamle sang om strukturel racisme, jeg tror de bevæger sig ud i, hvor de laver sådan en marxistisk skrivebordsøvelse for at komme frem med noget teori, som så gør, at derved er alle mennesker i én gruppe skurkene og alle mennesker i en anden gruppe altid heltene, og så kan man aldrig bytte rundt på de her faktorer.
For så opgiver man jo reelt set at have en fornuftig forståelse af verden.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Ja, det er jeg fuldstændig enig med Liberal Alliances ordfører i.
Rosa Lund (EL), 2024-12-17:
Tak for ordet.
Det er jo på en måde en kompliment, når de herrer i Folketingssalen har en så livlig debat om Enhedslistens politik.
Jeg vil gerne spørge hr. Mikkel Bjørn, om hr. Mikkel Bjørn slet ikke anerkender, at der eksisterer racisme i Danmark, og at det derfor er nødvendigt med en handleplan.
Jeg tænker selv, at det er aftenens hot take, altså at løsningen på problemet bare er at stoppe for al indvandring.
Det har jeg selv lidt svært ved at se hvordan kan løse problemer med den racisme, som hr. Mikkel Bjørn selv refererer til at brune danskere bliver udsat for.
Så, hr. Mikkel Bjørn, mener Dansk Folkeparti slet ikke, at der er behov for en indsats?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Nej, det kan det ikke.
Racisme kan gå begge veje, men vi mener i Dansk Folkeparti ikke, at racisme, i hvert fald måske med undtagelse af i parallelsamfundene, er et altomsiggribende samfundsproblem.
Så det må være mit svar.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-17:
Nu er hr. Mikkel Bjørn inde på det her med Enhedslistens definition af racisme, og fru Rosa Lund afsluttede jo med at nævne det her med, at der var magt, og at magt skulle være en del af forholdet, og derfor kunne et brunt menneske i Danmark pr. definition, måtte vi forstå, ikke være racist.
Nu kan vi jo så forestille os, hvis vi tager til Ishøj, at vi har en skole, hvor der er 72 pct. elever af anden etnisk herkomst.
Hvad er magtforholdet på den skole, hr. Mikkel Bjørn?
Kunne I forestille jer, hvad magtforholdet er imellem de hvide elever og de brune elever, om man vil?
Rosa Lund (EL), 2024-12-17:
Jeg ved jo godt, at træerne ikke vokser ind i himlen, og det ville være mærkeligt, om jeg skulle få en indrømmelse fra først justitsministeren, så udlændingeministeren og så bagefter Dansk Folkeparti på samme dag.
Det ville alligevel nok være for meget, også for mig.
Jeg kan bare ikke forstå, at man i Dansk Folkeparti ikke kan se, når vi har tallene sort på hvidt, at der eksisterer racisme i Danmark, og at vi er nødt til at gøre noget ved det.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Jeg ved ikke, hvad det er for nogle tal sort på hvidt, som Enhedslistens ordfører refererer til, medmindre det er, fordi det er Institut for Menneskerettigheders undersøgelse, som handler om den oplevede racisme, som jo kan indbefatte alt, altså hvor den oplevede racisme kan være Socialdemokratiets udlændingepolitik, det kan være det, at vi taler dansk i Danmark, det kan være det, at vi flager med Dannebrog, eller primært synger højskolesange og ikke alle mulige udenlandske og arabiske sange i skolerne.
Jeg ved ikke, hvad den selvoplevede racisme går på, så der bliver det jo lidt ukonkret.
Hvis vi kan dykke ned i, hvad det helt konkret er, det handler om, altså at det er folk, der går rundt og siger, at nogle folk er mindre værd på grund af deres hudfarve, så har vi et problem, og det skal vi selvfølgelig slå ned på.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-12-17:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til, om ordføreren mener, at der har været et ulige magtforhold mellem Grønland og Danmark qua den rolle, som Grønland har haft som en koloni.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge, om ordføreren også mener, at det trækker tråde til i dag.
FN's specialrapportør var i Danmark og i Grønland for et års tid siden og påpegede jo netop, at der var en racisme og en diskrimination, og det kunne jeg godt tænke mig at høre om man anerkender fra ordførerens side.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Jeg anser ikke Grønland for hverken at være eller at have været en koloni.
Jeg anser Grønland for at være en fælles samarbejdspartner og en del af det danske rigsfællesskab, en værdsat del af det danske rigsfællesskab.
Men dermed ikke sagt, at der ikke eksisterer racisme – det eksisterer der afgjort – også fra danskere mod grønlændere, lige såvel som der, tror jeg også, eksisterer problemer med racisme på Grønland mod danskere.
Igen vil jeg jo sige, at det går begge veje, men hvis der er noget racisme, uanset hvilken vej det går, så er det selvfølgelig noget, vi skal bekæmpe.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-12-17:
Men man kan jo sige, at den politiske opgave, som vi kan tage os af, sådan set er den racisme, der er over for danske statsborgere, som lever i det danske samfund, herunder også grønlændere.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren omkring undervisningen om f.eks. Grønland.
Derfor skal jeg spørge ordføreren, om han mener, at det er på sin plads, at man selvfølgelig kender til sin egen historie og kender til den historie, der har været, hvor Grønland tidligere har været en koloni i forhold til Danmark.
Zenia Stampe (RV), 2024-12-17:
Ordføreren har indtil videre mest talt om oplevet racisme, men jeg kunne godt tænke mig at spørge om reel diskrimination.
Mener hr. Mikkel Bjørn, at det er et problem, at folk med ikkevestlig baggrund har større risiko for at blive afvist i nattelivet?
Mener hr. Mikkel Bjørn, at det et problem, at folk med ikkevestlig baggrund skal sende flere ansøgninger for at komme til en jobsamtale?
Mener hr. Mikkel Bjørn, at det er et problem, at folk med ikkevestlig baggrund har større risiko for at blive uskyldigt sigtet?
Er det et problem?
Aaja Chemnitz (IA), 2024-12-17:
Mange tak.
Jeg har et enkelt spørgsmål, for jeg synes sådan set, at det var lidt påfaldende med det, som ordføreren var inde på.
I Grønland havde vi jo engang det, der hed fødestedskriteriet.
Det vil sige, at hvis du var grønlandsk og født i Grønland, fik du lavere løn, end hvis du var født i Danmark og kom til Grønland for at arbejde.
Det trækker tråde op til i dag, hvor politi- og anstaltsbetjente, i hvert fald politibetjente, har den samme uddannelse og går ind i den samme politivogn, men hvor det er grønlænderen, der arbejder flere timer end danskeren.
Det er jo heldigvis lykkedes os at kæmpe for en lige løn for lige indsats, for det mener vi også er reelt, og som det enkelte spørgsmål kunne jeg godt tænke mig at høre, om Liberal Alliance synes, at det er en god idé.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-17:
Vi synes, at det er en god idé, at man får den samme løn for den samme indsats.
Vi går ind for lige løn for lige arbejde uanset køn, etnicitet eller lignende.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-17:
Tak for talen.
Jeg blev bare så forvirret, for ordføreren brugte en stor del af sin tale på at tale om kvoter.
Jeg har ikke hørt nogen partier foreslå kvoter på baggrund af hverken religion eller etnicitet.
Det var bare for lige at få det på plads.
Det er der ingen der taler om.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-17:
Helt grundlæggende synes jeg, at vi skal kigge på, hvordan vi netop undgår at falde i nogle af de fælder, som medfører, at vi gør bjørnetjenester for hinanden.
Det er den ene ting.
Jeg vil egentlig gerne rose hr. Frederik Vad, for hans forslag om f.eks. det her med at lægge op til, at man ser på, hvordan kommunerne håndterer spiritusbevillinger og lignende, er også et godt forslag.
Der er mange små ting, man kan gøre.
Et sted, vi bliver nødt til at kigge på, er institutionerne.
For når jeg nævner det her med kvoter, er det jo ikke for sjov.
Det er, fordi DR har indført kvoter for både kvinder og etniske minoriteter, i forhold til hvem de vil have i deres programmer.
Men det er også, fordi man har set Filminstituttet indføre kvoter for, i forhold til hvordan de vil uddele støtte, altså skatteydernes penge, på baggrund af etnicitet og hudfarve, og jeg synes, det er meget problematisk, at man indfører den slags tiltag.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-17:
Jeg vil bare sige, at Alternativet ikke ønsker at lovgive omkring, hvordan private selskaber eller offentlige uafhængige selskaber håndterer deres egen diversitet.
Jeg hørte, at ordføreren kom ind på det med natklubber, og ligesom det er blevet sagt før, handler debatten jo om meget mere end det.
Jeg håber, at ordføreren er enig i, at racisme kan finde sted andre steder.
Det kan være på boligmarkedet, eller det kan være, når man søger om lærlingeplads, eller når man i det hele taget søger et job.
Der kan det desværre være en ulempe at have et udenlandsk klingende navn.
Jeg er selv personligt glad for, at jeg hedder Christina og ikke har et nigeriansk klingende navn som fornavn, desværre.
Anerkender ordføreren også de områder som en del af racismen?
Steffen Larsen (LA), 2024-12-17:
Ja, som jeg jo egentlig nævnte en række eksempler på i min tale, er der en række steder, hvor man kan møde racisme, men hvor man jo ikke bør møde det.
Jeg bliver egentlig lidt forundret, for jeg går ud fra, at ordføreren støtter ligebehandlingsloven.
Ligebehandlingsloven siger jo, at institutioner og virksomheder ikke må diskriminere på baggrund af f.eks. køn.
Men alligevel står ordføreren nu og siger, at det vil man ikke blande sig i om de gør.
Der blev jeg altså lige kortsluttet et øjeblik, for det forstår jeg ikke.
Zenia Stampe (RV), 2024-12-17:
Jeg har heller aldrig været den største fortaler for kvoter, men jeg har alligevel lyst til at bemærke, at når det indimellem kommer på tale, er det jo for at rette op på en underrepræsentation.
Det her med repræsentation synes jeg også er lidt interessant at fremhæve nu i forhold til Liberal Alliance, for jeg ved, at Liberal Alliance er meget interesseret i overrepræsentation.
Jeg synes også, at jeg nogle gange har hørt Liberal Alliance tale for at forskelsbehandle grupper på baggrund af en eventuel overrepræsentation.
Derfor vil jeg bare gerne spørge: Mener hr. Steffen Larsen, at det er legitimt at forskelsbehandle en gruppe på baggrund af en overrepræsentation?
Det kunne f.eks. være i kriminalitetsstatistikkerne eller i forhold til arbejdsløshed eller lignende.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-17:
Man skal jo sigtes, fordi man har gjort noget.
Det er igen de individuelle principper, der taler her.
Så der ser vi det igen sådan, at man jo skal behandles ens i systemet og som individ.
Så det ser vi da som værende et problem.
Men vi ser jo også det, at det kan være svært at gøre op med, fordi der netop er en overrepræsentation.
Okay, så kan det jo være, at når der er så og så mange 100 pct. ekstra tilfælde inden for en gruppe, så er man jo nødt til at kigge på, hvordan vi så får båret os ad med at lave et system, hvor vi faktisk kan ramme de individer, vi gerne vil ramme, altså de kriminelle elementer, sådan at vi lader de andre være.
Zenia Stampe (RV), 2024-12-17:
Det kan måske også være forklaringen på, hvorfor politiet nogle gange har ekstra meget opmærksomhed på nogle grupper, men det kan jo måske også være forklaringen på, hvorfor vi ser, at der er nogle grupper, der simpelt hen har større risiko for at blive uskyldigt sigtet.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-17:
Der er det meget simpelt.
Der går vi ikke ind for, at der er en forskelsbehandling.
Alle, der f.eks. ikke kan dansk, og som er på kontanthjælp, uanset om de er fra Irland, om de er fra Uruguay, eller om de er fra Libanon, vil blive mødt af det samme krav.
Det er altså ligebehandling.
Det, vi så sigter efter, er, at folk får de samme evner, altså at de meritokratisk kan indgå i vores samfund, ved at de kan sproget.
For det at kunne sproget åbner døre.
Det giver muligheder, og det gør, at folk kan forskellige ting.
Så når vi taler om, at der er et problem med, at der er for mange mennesker, der f.eks. sidder ude i vores parallelsamfund, og som ikke kan dansk, men som gerne skulle kunne det, hvis de skal kunne leve og deltage i det danske samfund og forstå, hvad der foregår på deres børns skole og lignende, så taler vi om meritokratiske værdier, som er fraværende i de her menneskers liv, og som vi gerne ser at de optager.
Uanset hvor de ellers er fra, vil de blive mødt af det samme krav, hvis de ellers er på den samme sociale ydelse.
Mai Mercado (KF), 2024-12-17:
Tak for ordet, og tak til partierne for at rejse en forespørgselsdebat om racisme.
Det Konservative Folkeparti var ikke med i den oprindelige aftale fra 2022, men vi har sympati for vores kollegers ønske om, at den aftale, de har indgået med regeringen, bliver efterlevet inden for rimelig tid.
Jeg er ikke udlændingeordfører, så jeg kender ikke de nærmere omstændigheder, i forhold til at regeringen ikke har leveret.
Men jeg forstår godt, at partierne bag aftalen er ærgerlige, for en regering skal levere på de aftaler, man indgår.
Vi mener grundlæggende ikke i Det Konservative Folkeparti, at der er overordnet strukturel racisme i Danmark, hvor en bestemt befolkningsgruppe systematisk undertrykker en bestemt minoritet.
Danmark er ikke et racistisk land, men det betyder ikke, at der ikke kan være problemer med diskrimination, og at der ikke kan være problemer med forskelsbehandling.
Det betyder heller ikke, at vi ikke kan lave målrettede initiativer, som sikrer mere ligebehandling, eksempelvis initiativer som handlingsplanen mod antisemitisme.
Den plan bakker vi fuldtonet op om.
I Det Konservative Folkeparti tror vi på lige muligheder til alle, og derfor skal vi bekæmpe diskrimination og forskelsbehandling, når vi møder det, både ved at sige fra, når vi oplever det på individniveau og ved at italesætte det på aggregeret niveau.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-12-18:
Det er jo chancen for at stille ministeren direkte spørgsmål, ja.
Men for at følge op på det her med, at der er det der store, lange og storpolitiske perspektiv, og der så er det lidt mere akutte, vil jeg sige, at et scenarie, hvis man nu bare skulle tænke højt, kunne være, at man med den ambition, som jeg deler med ministeren, om at forsøge at række ud og se, jeg havde nær sagt, hvad der kan komme ud af den relation, i hvert fald forsøge at skabe en eller anden form for diplomatisk, politisk relation, og i den dialog også taler om, hvad man gør med de fanger, der sidder i fængslerne.
Det kræver både politiske og økonomiske og sikkerhedsmæssige ressourcer at holde de mennesker inde og jo på sigt i virkeligheden retsforfølge dem.
Kunne man forestille sig, at det var en del af den dialog, man skal have med det nye midlertidige styre i Syrien?