runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2020-05-28:
Jeg kan starte med at give den oplysning, at lovforslaget her går ud på at indsætte et § 22 a og et § 22 b i loven.
Det er det; det er de to elementer, der er, så det skulle være til at overskue.
Altså, det er jo ikke kun medarbejdere fra den pågældende virksomhed, der kan indgive anmeldelser, og derfor kan man jo ikke være sikker på, heller ikke som lille virksomhed, at det, hvis der kom en henvendelse om ens lille virksomhed, så skulle være fra ens kontordame, som er den eneste ansatte, man har, ud over dem ude i produktionen.
Men derfor kan der godt være forhold, vi skal have belyst yderligere, og det er vi også åbne over for.
Det, der egentlig er vigtigt for os, er, at når vi kan se, at der i dag kommer en række henvendelser til Erhvervsstyrelsen, men at man faktisk får kolde fødder, fordi man er bange for ikke at være tilstrækkelig anonym, så skal vi jo sikre, at det er tilfældet, så vidt vi kan komme omkring det, og vi er indstillet på at understøtte udvalget i det arbejde.
Mona Juul (KF), 2020-05-28:
Tak for det.
Jeg var lige ved at tro, at det kun handlede om medarbejdere, der kan lave whistleblowing på arbejdspladsen, men nu er jeg rigtig glad for, at ministeren lige her til sidst også nævnte, at whistleblowerordningen jo er en del af alle hjælpepakkerne på de forskellige områder, hvor man kan forestille sig, at der kan være et incitament til at snyde.
Det ville jeg egentlig bare lige have spurgt om, hvis ministeren ikke lige selv havde nået det, og jeg havde nået at trykke.
Jeg vil bede ham om at bekræfte, at det rent faktisk er tilfældet, at det gælder alle hjælpepakkerne og på forskellig vis og ikke kun medarbejdere i de enkelte virksomheder.
Simon Kollerup (S), 2020-05-28:
Det er jo derfor, at vi har været lidt omkring det her med, om man kunne komme til at lave en ordning, der animerede til chikanøs adfærd.
Og det er jo faktisk derfor, det er lidt vigtigt, at man over for styrelsens medarbejdere ikke er så anonym, at de ikke ved, hvem man er; de skal jo vide, hvem man er.
Men styrelsen er nødt til at vide det, fordi der også ligesom skal være den seriøsitet, at man står ved det, man kommer ind med.
Så den del af det kan jeg i hvert fald bekræfte.
Mona Juul (KF), 2020-05-28:
Lad mig lige samtidig anerkende fru Victoria Velasquez' netop skarpe blik præcis i den her sag og i mange andre sager.
Jeg synes også, det er rigtig godt, at vi kan slutte med en god sag i dag.
Tak for det.
Simon Kollerup (S), 2020-05-28:
Jamen det kan jeg bare bekræfte, og det gælder i øvrigt for hele erhvervsordførerkredsen, at der er et tårnhøjt niveau, og det går endda så ekspedit, at vi også kommer hjem i ordentlig tid.
Så kvitteringen er bare gengældt herfra.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-28:
Der er tale om, at vi skal afslutte på en positiv note her, men det vil da være så langt fra min natur, som det overhovedet kan komme.
Så lad os lige få det ned på et ordentligt niveau igen.
Har man gjort sig nogle overvejelser om, om det her er noget, der skal bredes ud?
Ved man, om ministrene på de andre områder har gjort det her?
Simon Kollerup (S), 2020-05-28:
Jeg vil starte med at sige, at der ikke er nogen tvivl om, at de store brede hjælpepakker ligger her.
Det drejer sig om lønkompensation, selvstændige, faste omkostninger; det er de store brede ordninger, arrangementsordningen osv.
For at være helt ærlig er jeg ikke bekendt med, om der er lignende drøftelser i de andre ordførerkredse om samme emne, men det, som vi går ind og gør her, er over for de ordninger, som administreres i Erhvervsstyrelsen, og det er fem meget store ordninger.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-28:
Nu er jeg jo så belastet eller måske så heldig, at jeg har ni ordførerskaber, og jeg er f.eks. også kulturordfører, så jeg ved ligesom, hvilke drøftelser der er.
Det var derfor, jeg spurgte, om der kom noget fra regeringen på det område, for mig bekendt har der ikke været de drøftelser i udvalget eller andre steder om det.
Så derfor er jeg interesseret i at høre, om der kommer noget fra regeringen.
For det er nogle ret store ordninger, der er, f.eks. på medieområdet og andre støtteordninger på kulturområdet.
Der er også ret mange penge på det område.
Og der er lavet nogle særordninger for f.eks. kunstnere og andre, hvor det kunne være relevant at gøre det.
Men tak for svaret.
Simon Kollerup (S), 2020-05-28:
Selv tak.
Jeg ved ikke, om vi kom det så meget nærmere, men det er jo meget velkomment og også muligt at tage op i forskellige ordførerkredse.
Jeg kan bare helt ærligt svare, at jeg ikke er bekendt med, om det er noget, der er taget op andre steder.
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-05-28:
Det er faktisk, fordi jeg synes, det har været lidt interessant med den her diskussion, der har været i dag, altså om man overhovedet kunne tillade sig at tage sådan en diskussion op i Folketinget, om det var helt, helt forkert.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre udenrigsministerens holdning til, om det ikke netop er med det fællesskab, vi har i EU, at man skal gå ind og diskutere, netop når det er svært og andre lande går ind og udfordrer de værdier, vi bygger på, altså at vi så netop også skal turde tage de politiske debatter og turde tage dem både her og med eksempelvis Ungarn.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-28:
Det glæder mig, at vi har kunnet blive enige om en aftale om en whistleblowerordning, hvor medarbejdere fortroligt kan indberette, hvis deres arbejdsgivere svindler med lønkompensation eller de andre hjælpepakker.
I Enhedslisten har vi kæmpet for en whistleblowerordning, fordi vi med den her aftale skaber en tryghed for alle mennesker på lønkompensation.
De får en forsikring om, at de, hvis deres arbejdsgiver beder dem om at komme på arbejde i strid med reglerne, har et sted at henvende sig, som er fortroligt og sikkert.
Det gælder også de medarbejdere, der får kendskab til, at deres virksomhed vil snyde med andre hjælpepakker.
Jeg har fået beskeder fra mennesker, som er blevet bedt om at udføre arbejde, samtidig med at deres arbejdsplads fortsat modtager lønkompensation, og det sætter en medarbejder i en rigtig ubehagelig situation.
Så sent som i går fik jeg igen en henvendelse, og her var det altså en person, der ikke engang arbejder på arbejdspladsen længere, men som pludselig i sin e-Boks så, at virksomheden altså alligevel søgte lønkompensation på personens vegne.
Personen troede, det var en fejl, og henvendte sig til arbejdsgiveren og tidligere kollegaer og fandt så ud af, at det var med vilje, og at der faktisk var andre end personen selv, der havde oplevet det samme.
Det glæder mig særlig, at ens tillidsrepræsentant også inddrages i løsningen, så whistleblowerordningen bliver et supplement og ikke konkurrerende med de ordninger, vi har på mange arbejdspladser – den kommer til at supplere og støtte op om den danske model.
Lønkompensation er en rigtig god løsning.
I fællesskab hjælper vi virksomheder, der er ramt af coronakrisen, i håb om at begrænse fyringer.
Derfor er det også dybt forargeligt, at nogle få grådige arbejdsgivere udnytter denne hjælpende hånd til at sikre sig billig arbejdskraft, og jeg håber, at den her aftale vil virke afskrækkende på de få brodne kar, der er – både af hensyn til deres medarbejdere og os som samfund, der betaler for hjælpepakkerne, men også af hensyn til de mange gode virksomheder, som faktisk gør det rigtige.
Så jeg vil gerne sige tusind tak til jer, fordi I har været med til at få det til at lykkes, og så vil jeg også gerne rose de dygtige ansatte i Erhvervsministeriet og Erhvervsstyrelsen, som har leveret gode og seriøse løsninger på, hvad vi skulle gøre ved det her problem, på enormt kort tid og på en rigtig god måde.
Det giver mig ro i maven, og nu håber jeg, at jeg kan få helt ro i maven, og at vi lykkes med en sidste ting – nogle af jer her i salen kan måske gætte, hvad det drejer sig om.
Det er, at der jo i § 22 a, stk. 3, står, at Erhvervsstyrelsen kan videregive alle oplysninger, som er modtaget i led af whistleblowerordningen, og det giver jo mening, hvis der f.eks. skal oprettes en politisag eller lignende.
Derfor håber jeg, at vi kan sikre medarbejderen hele vejen i forhold til det, og der håber jeg, at alle partier vil være med til at se på det i udvalgsarbejdet, så vi kan få beskyttet medarbejderen allerbedst.
Jeg glæder mig til, at vi i Enhedslisten kan stemme for det her lovforslag og få det ud at virke – og til det videre arbejde.
Tak for ordet.
Theresa Berg Andersen (SF), 2020-05-28:
Tak for det.
L 198 er et forslag om ændring af lov om erhvervsfremme – sagt mere specifikt: en whistleblowerordning.
Endnu en aftale er landet på erhvervsområdet, som bidrager til hurtig og sikker udbetaling af de kompensationsordninger, som der er lavet.
Det handler fortsat om at holde hånden under vores virksomheder.
Det betyder især noget for SF, at vi får en whistleblowerordning.
En ordning som den her medvirker til, at vi kan forhindre snyd og bedrag for fællesskabets penge.
Det er vigtigt for SF, at borgerne eller den ansatte har et sted, hvor man kan henvende sig, når og hvis man bliver bevidst om snyd med hjælpepakkerne.
Jeg har fået en del henvendelser af forskellig karakter om snyd og spørgsmål om hjælpepakkerne, og det skal vi da til livs.
Hvis man som medarbejder, tillidsmand, fagforening og lignende opdager, at ens arbejdsgiver er i gang med at omgå reglerne, eller hvis man ligefrem bliver beordret til at snyde, så står man i et kæmpe dilemma, hvor man kan frygte konsekvenserne for en selv.
Derfor skal vi da have lavet den her ordning.
SF støtter forslaget.
Jeppe Kofod (S), 2020-05-28:
Tak til hr. Rasmus Nordqvist.
Ja, det er jeg fuldstændig enig i.
Jeg vil måske også tilføje, apropos den debat, der var med hr. Henrik Dahl i forhold til det her spørgsmål, at vi jo, qua at vi er i et fællesskab, som bygger på en fælles traktat og i øvrigt fælles lovgivning, et indre marked og også nogle forskellige retssikkerheder for virksomheder og borgere – det ser man, når man bevæger sig rundt i EU – er bundet sammen.
Så det er ikke som at sammenligne med et land, der ligger uden for EU, et tredjeland, men vi har faktisk noget tilfælles, og det er også derfor – det er også lidt et svar til hr. Søren Søndergaard – vi stiller krav til ansøgerlandene, som gerne vil være medlemmer af EU.
De skal leve op til bl.a. Københavnskriterierne og lovgivningen, for at de overhovedet kan blive taget i betragtning som medlem af EU.
Det er jo, fordi det er forbundet med nogle særlige forpligtelser og rettigheder at være medlem af det her fællesskab.
Så ja, jeg kan bekræfte, at jeg tror, det er vigtigt at forstå, og derfor er det også vigtigt, at et land som Danmark og både Folketinget og regeringen står op for de her ting, når de er udfordret i vores fællesskab.
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-05-28:
Tak, og jeg skal nok gøre det kort, så jeg ikke holder jer her i salen for længe på denne smukke første rigtige sommeraften.
Men jeg vil bare gerne sige mange tak for debatten og også det forslag til vedtagelse, som vi er mange, der står bag.
For jeg synes, det er afgørende, at vi står op for de værdier og rettigheder, som vi bygger på i EU, og specielt ved jeg også fra de transaktivister, jeg har snakket med i Ungarn, at det er meget, meget vigtigt for dem at høre en støtte fra os her i Folketinget i dag.
Så mange tak for debatten.
Orla Hav (S), 2020-05-28:
Tak for det, formand.
Og tak, fordi klokken ikke er 23 nu.
Så til L 198: Danmark, ja, nærmest hele verden, står i en særegen situation.
En sundhedsrisiko har sat vore almindelige omgangsformer og vaner i stå.
Det danske samfund har heldigvis reageret i tide, målrettet, fagligt velunderbygget og ansvarligt.
Når samfundet stort set sættes i stå, opstår der utilsigtede hændelser.
Ansvarligheden fra samfundets side har bl.a. udmøntet sig i store hjælpepakker til erhvervslivet.
Hele 400 mia. kr. har regeringen og Folketingets flertal sat i spil.
Det ser heldigvis ud til, at det helt store flertal af virksomheder opfylder dette.
Tillid er naturligvis godt, men det er naivt ikke at indbygge kontrolfunktioner.
En kontrolforanstaltning er revisorerklæringer, og de dækker et stort rum for anvendelsen af de mange penge.
Revisorerklæringer er en helt nødvendig papirvurdering af virksomheden og deres anvendelse af hjælpemidlerne.
I betragtning af omfanget af samfundets velvilje over for dansk erhvervsliv, er det rimeligt, at vi søger at sikre samfundet mod misbrug.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-28:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Det vil jeg gerne personligt takke ordføreren for.
Jeg har et spørgsmål i forhold til paragraf 22 A, stk. 3.
Der står, at Erhvervsstyrelsen kan videregive alle oplysninger, som er modtaget som led i whistleblowerordningen.
Derfor vil jeg høre, om ordføreren vil være åben over for, at vi i udvalgsarbejdet kan se nærmere på, hvordan vi kan beskytte medarbejderen, hvis vi risikerer, at man kan finde ud af, hvem medarbejderen er.
Eventuelt kan vi lade os inspirere af den måde, vi beskytter folk, som er gravide, på, hvor man ikke kan blive fyret, og hvis det altså sker alligevel, at man så er beskyttet af nogle andre arbejdsretlige tiltag.
Vil ordføreren være åben for at kigge på de dele.
Orla Hav (S), 2020-05-28:
Først en kvittering for det gode samarbejde.
Jeg tror sådan set ikke, det er min fortjeneste.
Jeg tror sådan set, det er ministerens fortjeneste, at vi har et rigtig godt samarbejde i udvalget og med ministeriet.
Så vil jeg sige, at vi jo her betræder nye stier, og der skal vi selvfølgelig have omtanke med og også mulighed for at vurdere, om vi når det rigtige sted hen, og at det er de rigtige hensyn, der bliver taget.
Og vi har jo været enige om hensynet til anonymitet og det der med, at det ikke skulle risikere at koste en medarbejder noget, som tænker på samfundets tarv i stedet for alene at tænke på virksomhedens eventuelle snævre interesser, hvis det skulle komme i spil.
Så ja, selvfølgelig vil vi være villige til en dialog omkring de forhold.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-28:
Ja det er mig – som er med på afbud.
Så jeg har fået lov til fremlægge Venstres holdning til det lovforslag, vi behandler nu, som går ud på at etablere en whistleblowerordning, som vil skabe rammerne for, at personer, som begår svindel med de hjælpepakker, som vi i Danmark har etableret, lettere skal kunne stilles til ansvar og straffet for deres kriminalitet.
Coronakrisen har jo medført nogle ret voldsomme konsekvenser for det danske samfund, herunder for dansk erhvervsliv, og derfor har vi fundet det nødvendigt at understøtte danske virksomheder så meget som muligt for at sikre, at vi står stærkt, også efter at coronakrisen har sluppet taget i vores økonomi og vores levevis.
Og når vi i fællesskab vælger at stille ret store midler til rådighed for virksomhederne, så har vi gjort det med troen på, at langt de fleste i det danske erhvervsliv naturligvis er hæderlige og ikke har noget ønske om at svindle.
Men der er nok enkelte brodne kar derude, som kan finde på at misbruge disse ordninger, og derfor er det vigtig, at vi har de bedste muligheder for at finde frem til dem, så de kan blevet stillet til ansvar.
På Venstres opfordring er strafferammerne for økonomisk svindel med hjælpepakkerne blevet markant skærpet.
Der er faktisk tale om en firdobling, for det er helt urimeligt, når nogen prøver at misbruge ordningerne til at berige sig på fællesskabets bekostning.
Hjælpepakkerne skal ikke samle støv, og derfor har vi lavet en aftale om at sætte mere fart på udbetalingerne, men samtidig skærper vi kontrollen, og vi øger den med en whistleblowerordning.
Ved at beskytte de, der råber op om svindel, er vi med til at skabe rammerne for, at der kommer tryghed til de, der oplever en kriminel omgang med vores støttekroner.
Ordningen indrettes simpelt: Angivelse af svindel kan gennemføres digitalt, og det uden at de, der råber op, bliver gjort til parthavere i sagen.
Ingen, der har intentioner om at gøre det rigtige, vil efterfølgende kunne mærke konsekvenserne af det.
Og vores indsats på dette område er helt essentiel, hvis vi skal sikre en retfærdig omgang med de midler, vi som samfund har stillet til rådighed for de nødlidende danske virksomheder.
På baggrund af det kan Venstre godt støtte lovforslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-28:
Tak for ordførertalen.
Jeg er glad for, at Venstre er med til at bakke op om det – hvis der er brodne kar, skal de jo selvfølgelig stoppes.
Men langt de fleste kan heldigvis godt finde ud af at gøre det på den rigtige måde.
Og derfor har jeg lidt det samme spørgsmål til ordføreren for Venstre, og selv om hr. Jan E. Jørgensen ikke er erhvervsordfører, kan det være, at han kan fortælle, om Venstre kunne være åbne for at se på, hvad vi gør.
Det handler om § 22 a, stk. 3, hvoraf følger, at politiet skal lave politirapporter, hvilket politiet allerede gør nu, fordi Erhvervsstyrelsen har fået nogle henvendelser, om de andre dele, hvor navnet på, hvem det drejer sig om, kan komme til at fremgå.
Derfor kan jeg godt være bekymret for, at vi ikke har beskyttet medarbejderen godt nok, og vil derfor gerne have, at man kunne se på, at der ligesom i forhold til graviditet er omvendt bevisbyrde, sådan at virksomheden skal sige, at det er nogle andre samarbejdsvanskeligheder, at det er af økonomiske årsager, og vise, at det ikke har noget med den her del at gøre.
Er Venstre åbne for at se på det?
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-28:
Altså, godt nok er jeg advokat, men det havde hjulpet, hvis jeg kunne have fået at vide, hvilken lov vi taler om med hensyn til § 22 a, og selv da tror jeg altså ikke, jeg havde kunnet den udenad, for nu at være helt ærlig.
Så det kan jeg simpelt hen ikke svare på.
Men hvis jeg lige skal prøve, vil jeg sige, at gravide jo eksempelvis er særligt beskyttede mod afskedigelse, og som arbejdsgiver skal du kunne dokumentere, at opsigelsen ikke har noget at gøre med graviditeten.
Men du må jo godt afskedige folk, også under en coronakrise, også uden at henvise til, at det skyldes en nedgang i omsætningen.
Så derfor kan jeg ikke rigtig se, at de to ting kan sammenlignes.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-28:
Tak for det.
Det handler netop om, at ja, man må gerne opsige en medarbejder, for det skal jo heller ikke være sådan, at man ikke kan blive fyret, fordi man har været den, der har angivet sin arbejdsgiver efter whistleblowerordningen.
Og det er netop derfor, jeg tænker, at det giver mening at gøre brug af den lovgivning, vi kender fra beskyttelsen af gravide, sådan at arbejdsgiveren kan påvise, at det handler om en bestemt årsag for, hvorfor man har fyret medarbejderen, og sådan at man altså ikke bliver fyret, fordi man er den, der har fortalt, at ens virksomhed har snydt.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-28:
Nu tror jeg, jeg forstår, hvad der menes med det.
Altså, hvis en medarbejder i en virksomhed angiver virksomheden ved at gå til whistleblowerordningen, får virksomheden ikke oplyst, hvem det er, der har anmeldt det.
Derfor vil virksomheden jo ikke kunne fyre en eller anden medarbejder, fordi vedkommende har benyttet sig af whistleblowerordningen, for den viden får virksomheden altså ikke.
Så jeg tror, det er et teoretisk problem, der bliver rejst.
Men jeg er da villig til at drøfte det nærmere.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-05-28:
Det lovforslag, som vi behandler her, er jo en udmøntning af en del af den aftale, vi lavede i forrige uge med regeringen og så at sige alle Folketingets partier, hvad angår den del, som ikke blev til gennemførelse via bekendtgørelser og andre initiativer, men hvor det var nødvendigt, naturligvis, at lave en decideret lovændring.
Med lovforslaget bliver det, som ordførere tidligere har sagt, sikret, at der bliver indført en whistleblowerordning, som kan sikre, at medarbejdere, der får kendskab til økonomisk svindel eller forsøg på svindel i forbindelse med de fem forskellige hjælpepakker, der er implementeret som coronastøtteordninger, vil være omfattet af de regler, som der ligger i det.
Alt i alt er det fornuftige forslag, som vi i Dansk Folkeparti naturligvis støtter – vi er en del af aftalen – men vi anerkender også, at man naturligvis i forbindelse med lovarbejdet skal undersøge og sikre at få besvaret de spørgsmål, der rejser sig i forhold til særlige risici, fordi det i visse tilfælde, hvis selskaberne er relativt små, vil være ret nemt for en arbejdsgiver at kunne opspore den medarbejder, der har været inde at informere om formodede uregelmæssigheder i virksomhedens støtteansøgninger.
For hvis der kun er ganske få særlig betroede økonomiske medarbejdere, f.eks. på administrationskontoret osv., vil det også være sværere at gemme sig.
Men lad os få tingene belyst under udvalgsarbejdet.
Det vil Dansk Folkeparti i hvert fald være med til, og vi vil gerne have besvaret de spørgsmål i forhold til at have en sikker hånd på, at vi gør, hvad vi kan, for at beskytte de medarbejdere, som vil kunne komme i klemme.
De kommer ikke mere i klemme af, at vi laver den her lov.
Der kommer de mindre i klemme, for det er selvfølgelig altid frivilligt, om man ønsker at indgive informationer.
Man kan jo ikke tvinge medarbejdere til at indgive informationer om deres virksomhed osv.
Men alt andet lige er det vigtigt, at vi får undersøgt de juridiske dele i det, netop for at sikre os, at medarbejderne ikke kommer i en unødig juridisk tvist.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-28:
Derfor kunne man også være lidt kæk og drille lidt.
På side 12 står der, at det ikke har nogen positive konsekvenserne, altså økonomiske konsekvenser.
Det tror jeg faktisk godt det kan have, i forhold til at man har mulighed for at kunne gøre det – men det var en anden ting.
Ud over de gode argumenter, som ordføreren har, i forhold til at det er en lille virksomhed, vil jeg sige, at det generelt er et rigtig godt stykke arbejde, og at man bliver beskyttet rigtig godt, men at der jo er nogle tilfælde, hvor Erhvervsstyrelsen skal videregive det, f.eks. hvis det er en politisag – og der er allerede nogle politisager i gang nu.
Der kan navnet på medarbejderen så fremgå.
Så jeg vil bare lige høre, om ordføreren er med på også at se på det i forhold til netop de sager – altså ud over sagerne med de små virksomheder – så vi også i de sager får beskyttet medarbejderne bedst muligt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-05-28:
Vi mener jo klart, at de medarbejdere, som kommer i klemme, er dem, som virksomhederne, altså deres ledere og deres ejere, giver nogle opgaver, som gør, at de kommer i sådan en form for loyalitetskonflikt.
Hvis de formoder, at noget er på kant med loven, eller om det er decideret langt ude over kanten, så er det jo vigtigt, at man har nogle juridiske begreber, som sikrer de nævnte medarbejdere en god retssikkerhed.
Og de ting skal vi selvfølgelig have belyst i forbindelse med lovforslagets behandling her – primært mellem første og anden behandling.
Og det er også derfor, at jeg sagde i min ordførertale, at vi gerne vil være med til at sikre, at de spørgsmål bliver stillet, så vi er på så godt og sikkert grundlag som overhovedet muligt.
Vi anerkender også, at vi ikke kan gøre det hundrede procent; det kan man ikke, fordi det er meget vanskeligt at lovgive om.
For det første er det frivilligt, om folk overhovedet vil gå ud og angive deres arbejdsgiver, og for det andet vil det også i mange tilfælde være relativt nemt for arbejdsgiverne at lokalisere, hvem det er, der har begået den her fantastiske gerning.
Katrine Robsøe (RV), 2020-05-28:
Tak for det.
Jeg er også glad for den aftale, som vi fik lavet her i sidste uge.
Jeg er glad for, at vi får mulighed for at udbetale nogle penge i hvert fald lidt hurtigere til nogle af de mange virksomheder, som har brug for hjælp lige nu, fordi det er en helt ekstraordinær situation.
Men jeg er samtidig også rigtig glad for, at vi sideløbende med det har lavet en aftale her om en whistleblowerordning, for det er bare vigtigt, at vi får skabt de bedste muligheder for at kunne indberette eventuel snyd med de her hjælpepakker.
Så vi støtter naturligvis lovforslaget.