runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2024-03-15:
Der er ikke nogen frisættelse i det lovforslag, vi lægger frem her, men der er heller ikke det modsatte.
I dag har vi nogle rammer omkring dagtilbuddene, der sender en bestemt type af signaler.
Hvis det her lovforslag bliver vedtaget, har vi en ramme omkring dagtilbuddene, som sender en anden type af signaler.
Så jeg synes, at det, vi skal forholde os til, er, at selvfølgelig har vi en dagtilbudslov; man kan ikke gøre, som man vil, i dagtilbuddet.
Der er en ramme omkring det pædagogiske arbejde, og jeg synes, at rammen i dag er skrevet i en digitaliseringsbegejstret tidsalder.
Nu er vi et andet sted.
Vi ved, at skærme ikke bare er godt.
Vi ved faktisk, at for rigtig mange børn og unge er det rigtig skidt, og derfor er det vigtigt, at den ramme, der er omkring dagtilbuddet, sender de rigtige signaler.
I dag sender den de forkerte signaler.
Hvis vi slår op på side 5 i lovforslaget, vil I kunne se i et skema, hvad vi vurderer de økonomiske og implementeringsmæssige konsekvenser er for det offentlige, og der står »Ingen« i alle kasserne.
Det er, fordi vi vurderer, at der ikke er noget administration eller bureaukrati i det her.
Der er ingenting, der skal registreres eller indberettes.
Det her handler udelukkende om, hvad rammerne omkring dagtilbuddet er, og de rammer skal ikke sende signaler om, at digitale redskaber kan være relevante.
Tværtimod skal de sende de modsatte signaler, og som jeg sagde før, mener jeg snarere, at diskussionen er, om vi går langt nok med det her.
Som jeg også forsøgte at sige i min tale, er det jo en afvejning af forskellige hensyn.
På den ene side er der hensynet til elevernes trivsel og skolens ordensregler, og på den anden side er der hensynet til at gennemføre god undervisning i demokrati og medborgerskab.
I den praktiske, virkelige verden er det nok også nogle beslutninger, der skal træffes på meget kort tid.
Der er nok ikke tid til at indkalde skolebestyrelsen og høre alle synspunkterne.
Der er også nogle skoleledere, der står over for nogle svære afvejninger, der skal foretages på meget kort tid, og der prøver jeg så bare at være tydelig og sige, at man skal betragte det, der bliver uddelt af de ungdomspolitiske partier, som undervisningsmidler ligesom alt andet, og det har man som skoleleder et ansvar for.
Det er ikke et argument, at man ikke politisk bryder sig om det, der står i valgmaterialet, som er undervisningsmidler, så længe det er noget valgmateriale, der forholder sig til det, som er sat til debat, og i det her tilfælde handler det jo om udvisning af kriminelle udlændinge, og det var sat til debat i skolevalget.
Og så længe det ikke overskrider skolens ordensregler og man har foretaget den afvejning, er der ikke noget problem med det.
Jeg siger det her uden at dømme i forhold til den konkrete sag, som jeg må indrømme at jeg ikke kender i detaljen.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-03-15:
Undersøgelser viser jo, at dagtilbud kun i begrænset omfang benytter digitale redskaber, og det viser faktisk, at pædagogerne fint håndterer det her i dagligdagen, og at de jo netop har fokus på at være sammen med børnene og skabe relationer og menneskelig kontakt med børnene.
Så stoler man fra Socialdemokratiets side og ministerens side ikke på pædagogerne, siden man er nødt til at gå ind og lave sådan et detaljeret lovforslag?
Mattias Tesfaye (S), 2024-03-15:
Det, som jeg mener der kan være behov for at diskutere, er egentlig ikke pædagogernes faglighed.
Det, som jeg mener kan være relevant at diskutere, er de akademiske diskussioner, der er, omkring det her emne.
Der er jo vild uenighed blandt forskerne om forholdet mellem børn og skærme.
Der er nogle, der er meget digitaliseringsbegejstrede.
Nogle af dem har lavet nogle undersøgelser, som understøtter det, de mener, og der er nogle, der er meget, meget kritiske – også mere kritiske, end jeg er, vil jeg sige – og de skriver bøger og mener noget andet.
Den undersøgelse, der henvises til her, er efterhånden nogle år gammel, og det er ikke en undersøgelse af, om skærme bruges i dagtilbuddene; det er en undersøgelse af, hvor meget personalet mener skærme bruges i dagtilbud.
Det er trods alt noget andet.
Karina Adsbøl (DD), 2024-03-15:
Tak for det.
Jeg undrer mig over, at man laver signallovgivning, netop fordi flere forskere har været ude og sige – som mine kollegaer også siger – at undersøgelser har vist, at der ikke er store problemer med det her i dagtilbuddene.
Det har man håndteret derude.
Man har brugt sin sunde fornuft.
Pædagogerne har brugt deres faglige kompetencer.
Og det er altså ikke sådan, at 0-2 årige bliver placeret foran skærme i dagtilbud.
Så hvorfor er det så, at KL skriver, hvad man også kan læse i høringssvarene, at man vil øge den unødvendige administration for dagtilbudslederne – det i hvert fald det, der står i høringssvarene – og for det pædagogiske personale, når netop flere undersøgelser viser, at der ikke er et problem med det her?
Så handler det vel om, at det er en signallovgivning, man laver, og det undrer mig bare, også når man netop snakker om frisættelse og tillid til dagtilbudsledere og pædagoger, at man så vil ind og lovgive om noget, der ikke er et problem.
Mattias Tesfaye (S), 2024-03-15:
For det første vil jeg sige, at det med hvorvidt der er et problem eller ej, så nok afhænger af, hvem man er.
For jeg mener for det første, at jeg umuligt kan være den eneste her, der har fået henvendelser fra folk, der henter deres børn i børnehaven, og så sidder børnene og ser »Gurli Gris«, mens pædagogerne sætter stole op på bordene.
Og det kan godt være, det så ikke kan måles i en undersøgelse, som nogle forskere har lavet, og hvor noget personale har svaret på, hvorvidt og i hvor lang tid de bruger skærme i det pædagogiske arbejde.
Det er det første, jeg vil sige.
Det andet er, at selv om det selvfølgelig ikke er hverdagen for de fleste børn – heldigvis, for de fleste daginstitutioner er rigtig dygtige – bør vi også diskutere med hinanden, om det er et problem.
Der går jo titusindvis af børn i dagtilbud, og lovgivningen skal også tage hensyn til dem.
Det er det andet, jeg vil sige.
Det tredje er, at det her ikke er et spørgsmål om detailregulering af det pædagogiske arbejde.
Det er et spørgsmål om, at dagtilbudsloven er en rammelovgivning, som beskriver, hvad vi som parlament forventer at hverdagen bruges på i dagtilbud.
Og i dag synes jeg at vi forventer det forkerte.
Vi sender nemlig i dag med loven det signal, at digitale redskaber kan være relevante i det pædagogiske arbejde.
Det er da gammeldags.
Det hører da 2010'erne og 00'erne til, da vi troede, at hver gang man tændte en skærm, blev vi kloge.
Nu ved vi, det er modsat.
Nu skal vi da sende det modsatte signal.
Karina Adsbøl (DD), 2024-03-15:
Det, det i stedet handler om, hvis det endelig er, er ressourcer, som det også er blevet diskuteret i dag, i forhold til om der er nok pædagoger.
Der er jo forskel på, hvordan man bruger teknologien i dag, og det er sådan, at man godt kan tage ud på legepladsen og finde biller og så bruge en iPad til at se, hvad det er for en bille, man har fundet her, og se billeder.
Så der er forskel på, hvordan man bruger det.
Jeg synes, det er ærgerligt, at man ikke har større tillid til, at vores personale derude kan håndtere det her, end at man via lovgivning vil sende et signal om, at det kan de åbenbart ikke.
Mattias Tesfaye (S), 2024-03-15:
Hele tanken med lovforslaget er jo, at hvis man er en børnehave, der er på tur i skoven, og pædagogerne mener, det fagligt kan begrundes, at man slår en bille op på en iPad, så er det helt fint.
Det synes jeg er helt fint – i det her lovforslag.
Hvis jeg skal være helt ærlig, fatter jeg slet ikke, hvad den iPad skal med i skoven for.
Jeg synes også, det er latterligt, at man tager billeder af børn og deler på Aula i ét væk.
Jeg er faktisk enig i det, De Radikales ordfører siger, nemlig at der ikke skal tages billeder på legepladsen.
Det synes jeg ikke.
Men det, som lovforslaget handler om, er, at det fagligt skal kunne begrundes.
Den frihed synes jeg det er helt fint der er.
Men hvis du spørger mig som person, synes jeg, man skal pakke det væk, alt, hvad man overhovedet kan.
Jeg synes, vi er alt for laissez faire-agtige her.
Nu må jeg hellere stoppe med at sige noget, før jeg får sagt noget fra talerstolen, som er for restriktivt, for min egen holdning går langt videre end det, der står i det her lovforslag.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-03-15:
Det er jo også det, jeg siger.
Vi er fuldstændig enige om, at børn ikke skal pacificeres bag en skærm.
Undersøgelser viser også, at det ikke er det, der foregår i dagtilbuddene.
Det er derfor, jeg stiller mig selv spørgsmålet, hvad det er for et problem, man søger at løse, altså når det viser sig, at der ikke er en overdreven brug af skærme og digitale redskaber i dagtilbuddene, og det spørgsmål kan jeg bare ikke rigtig få øje på et svar på.
Når brugen af digitale redskaber er begrænset i dagtilbuddene, viser det jo faktisk, at pædagogerne netop har fokus på det pædagogiske arbejde med børnene og på at skabe relationer og have den menneskelige kontakt derude.
Per Larsen (KF), 2024-03-19:
Tak for det, og tak til fru Sofie Lippert for talen.
Det er velkendt, at SF har været modstander af en tredje Limfjordsforbindelse, men gør det ikke indtryk på ordføreren, at man har haft en proces, hvor der gang efter gang har været enighed blandt alle nordjyske kommuner og samtidig også stor opbakning fra regionen, selv om der faktisk har været valg til både byråd og regionsråd ad flere omgange?
Gør det ikke indtryk på ordføreren, at der er så massiv en opbakning blandt de folkevalgte i Nordjylland?
Steffen Larsen (LA), 2024-03-19:
Man kan jo altid ønske sig mere tid til at gennemgå sager og til at læse ting igennem; særlig hvis materialet kommer meget kort tid op til en forhandling, er det jo altid et problem.
Men at det har været et problem i den her sag, er jeg ikke sikker på at man kan entydigt sige.
Sascha Faxe (ALT), 2024-03-19:
Så lad mig stille spørgsmålet på en anden måde.
Da det jo af gode grunde ikke har været muligt for ordføreren at kunne læse op på det her, tænker jeg, at det måske er en generel ting, at man som ordfører og som politisk parti har haft svært ved at nå at sætte sig ind i så stort et materiale på så kort tid, inden vi skal tage så stor en beslutning, ikke bare i forhold til det økonomiske, altså, 9 mia. kr. er også en slags penge, som kunne have været brugt på krudt og kugler til Ukraine, sådan som ordføreren sagde, men også i forhold til en lang række andre konsekvenser, f.eks. for drikkevandet.
Hvad tænker ordføreren om den proces rent demokratisk?
Steffen Larsen (LA), 2024-03-19:
Jeg må konstatere, at jeg ikke har læst de 177 sider .
Jeg er her som sagt som substitut.
Jeg har læst meget, og jeg har også prøvet at læse op på selve forslaget, op til at jeg skulle stå her i dag, men den rapport har jeg ikke fået læst.
Sascha Faxe (ALT), 2024-03-19:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Jeg synes, der var en vigtig pointe i et af svarene fra ordføreren, som handler om, at det er vigtigt at kende det fulde billede af det, vi går ind i.
Hvordan forholder ordføreren sig til den sammenfatning af høringerne, som kom i sidste uge, altså de 177 sider, som jo rummer en hel del nyt?
Jeg er godt klar over, at ordføreren er yngre end mig, men han har dog været med et stykke tid, så jeg tænker, at vi begge kan blive klogere i den nye tid.
Steffen Larsen (LA), 2024-03-19:
Så er vi nu ude i at bede mig om at komme med spekulationer.
Jeg begår mig helst ikke i spekulyse, og som jeg også sagde, er det ikke mit ordførerområde.
Almindeligvis henhører det spørgsmål under hr. Jens Meilvang, der er vores almindelige ordfører på det.
Men alternative omkostninger eksisterer.
Frédéric Bastiat har ikke levet forgæves, da han beskrev det meget vel, og der er vi jo nødt til at forholde os til dem, hvis de kommer, men lad os da se på det.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-03-19:
Tak, formand.
Så står vi igen her og skal tage stilling til et lovforslag på transportområdet, der udspringer af »Infrastrukturplan 2035«.
Danmarksdemokraterne er som bekendt ikke med i forliget om »Infrastrukturplan 2035« til trods for flere forsøg på dette.
Ikke desto mindre har vi en pragmatisk tilgang til arbejdet og støtter selvfølgelig et forslag som det her, der som tidligere nævnt har fuld opbakning fra samtlige af de omkringliggende kommuners borgmestre, store flertal i byrådene, regionsborgmesteren og et stort flertal i regionen.
De har alle i klare vendinger tilkendegivet, at de ønsker, at der sættes en spade i jorden nu, således at de sidste omkring 50 års diskussioner nu ender ud i en tredje forbindelse.
Vi bakker op om, at der anlægges en tredje Limfjordsforbindelse.
For at tiltrække arbejdskraft og skabe vækst i Nordjylland er det afgørende, at personer og varer kan krydse Limfjorden efter behov og nå frem til tiden.
Det store pres på de nuværende forbindelser og manglen på den tredje Limfjordsforbindelse trækker derfor store veksler på erhvervslivet og på almindelige borgere i hele regionen.
Med en tredje Limfjordsforbindelse vil infrastrukturen i Nordjylland blive bundet tættere sammen, og derfor støtter Danmarksdemokraterne som sagt forslaget.
Steffen Larsen (LA), 2024-03-19:
Det gør det jo naturligvis, men der må vi også sige, at når man stiller forskellige alternativer op, skal man jo også kende de fulde omkostninger ved alternativerne.
Som jeg forstod det, er en ny boring forbundet med endnu dårligere samfundsøkonomiske beregninger.
Så jeg tror, at vi der skal være påpasselige med at sige, at det er det samme, eller overveje, hvad man præcis har spurgt om.
For hvis du bare spørger, om de vil have en tunnel, så kan det jo sagtens være, at de vil have det, fordi den ikke skæmmer og den også fører trafikken under og ikke over jorden osv.
Der er jo mange gode ting ved en tunnel, men den har også en pris.
Torsten Gejl (ALT), 2024-03-19:
Nu når vi er ved beslutningskraften bag forslaget, hvad tænker ordføreren så om, at i de sidste undersøgelser var der 59 pct. af de adspurgte nordjyder, især aalborgensere, som gik ind for en anden løsning, et tredje rør under Limfjorden, altså østløsningen, som man også kalder den, mens der kun var 28 pct. – 28 pct.! – der gik ind for en tredje Limfjordsforbindelse over Egholm?
Steffen Larsen (LA), 2024-03-19:
Nu kan jeg jo referere hr. Rasmus Prehn, som også nævner, hvor lang tid det her projekt har kørt, og hvor lang tid man har forsøgt at opnå det her.
Det er jo i flere folketingssamlinger, og det er flere forskellige regeringer, der egentlig har kørt på med det her.
Så hvis det var således, at man oppe i Nordjylland var så utilfreds med det, havde man formodentlig også stemt sig til andre lokalpolitikere.
Det har man heller ikke gjort.
Altså, grundlæggende må jeg jo konstatere, at der lader til at være en meget stor beslutningskraft bag det her forslag.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-19:
Jamen det er jo sandsynligvis, fordi der er et overlap mellem de partier, der sidder her i Folketinget, og dem, der sidder i kommunen, og derfor er det en partipolitisk interesse, men ikke en demokratisk interesse.
Vi bør jo også beskytte borgernes ret til i kommunalpolitik at vælge nogle kommunalpolitikere ind, som så har nogle beføjelser de næste år i forhold til en lang række områder, som de normalt har, men det afskærer vi dem fra i fremtiden, for de kan ikke vælge en ny kommunalbestyrelse ind, som kan ændre beslutningen, og de kan heller ikke klage, for den adgang skærer man også af.
Og det er endda sådan, at hvis de vil tage sagen til domstolen, står der, at hvis det bliver for dyrt, vil man ikke kunne gøre det, og når der nu ligger en motorvej, bliver det nok lidt dyrt.
Det vil sige, at man totalt afskærer den lokaldemokratiske kritik af det her projekt.
Steffen Larsen (LA), 2024-03-19:
Vi ser i Liberal Alliance altid kritisk på det, når magt centraliseres.
Det er ganske korrekt.
Vi bemærker dog også, ligesom hr. Per Larsen fra De Konservative bemærker, at både kommunerne og regionen også ønsker det her projekt.
Så der lader til at være i hvert fald en stor forankring i de politiske lag i Nordjylland, og de er jo trods alt sat i verden for at repræsentere borgerne.
Så jeg vil sige, at mit grundudgangspunkt i det her selvfølgelig er, at det lader til, at der er en stor opbakning til projektet også i Nordjylland.
Torsten Gejl (ALT), 2024-03-19:
Fair nok!
Det er faktisk ved at blive regnet igennem privat.
Det er en meget, meget stor udregning, som et kvalificeret firma er ved at foretage med de rette computerstørrelser.
Det ser ud, som om et ekstra rør vil betyde, at kapaciteten bliver udlignet med 45-50 pct.
Den nedsætter altså trængslen med 45-50 pct., mens en Egholmsforbindelse gør det med 23 pct., og de samfundsøkonomiske og miljømæssige fordele er større ved et tredje rør.
Hvis det viser sig at være rigtigt, vil ordføreren så overveje sin stilling?
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-03-19:
Alle de muligheder, der har været i spil, er blevet diskuteret igennem mange år.
I dag står vi en situation, hvor vi skal tage en beslutning.
Det har taget rigtig mange år indtil videre.
I den her samling er der et stort flertal for, at vi skal have sat det her i gang, og derfor trækker vi en streg her med alle de høringer og de forslag, der har været, og vi respekterer selvfølgelig, at ikke alle kan være enige i det.
Danmarksdemokraterne støtter forslaget.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-03-19:
Tak for det.
Vil ordføreren medgive, at den miljøkonsekvensrapport, der foreligger, kun beskriver konsekvenserne ved det her projekt?
Den fortæller ikke, om der er andre muligheder, bl.a. et tredje rør, som kunne være en mulighed.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-03-19:
I forhold til støjen bliver der jo taget højde for det i den her situation med støjværn omkring motorvejen, og det er da også helt klart beskrevet i forslaget.
Så det forventer vi selvfølgelig ender ud i et resultat, hvor beboerne kan leve uden at blive generet af støjen.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-03-19:
Tak for det.
Ordføreren nævner, at der er mange aalborgensere, der bliver påvirket af et muligt tredje rør.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om det ikke også påvirker den gruppe borgere, som kæmper imod Egholmforbindelsen.
Jeg kan jo nævne, at der er flere facebookgrupper med mellem 6.000 og 10.000 medlemmer, som taler dundrende imod det her.
Samtidig kunne jeg godt tænke mig at vide, hvor ordføreren står, når vi snakker om den sundhedsskadelige støj, hvor 10.000 borgere bliver berørt, fordi støjen kommer op i nye højder.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-03-19:
Jeg er helt overbevist om, at hvis man skulle støde ind i den tænkte situation – det her er jo igen spekulation, som også er blevet nævnt før – så vil man tage højde for det undervejs.
De undersøgelser, som der er gennemført mange af indtil videre, viser ikke, at det skulle blive et problem, med respekt for, der kan dukke ting op undervejs.
Torsten Gejl (ALT), 2024-03-19:
Kan ordføreren nævne en eneste undersøgelse blandt befolkningen i Aalborg i Nordjylland, hvor der har været et flertal for at lave en tredje Limfjordsforbindelse hen over Egholm?
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-03-19:
Spørgeren har fået svar flere gange på det spørgsmål, som spørgeren åbenlyst vil stille til alle, der går ind for, at vi skal have løst opgaven her.
Jeg er nødt til at sige, at jeg ikke er specialist på området på nogen måde.
Ikke desto mindre har jeg tillid til de mange undersøgelser, der er gennemført, og jeg har tillid til, at de høringssvar, der er kommet igennem de rigtig mange år, er blevet undersøgt fra ministeriets side.
Med den tillid vælger vi at sige, at det er undersøgt nok, og derfor stemmer vi ja til forslaget.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-19:
Det er jo et forslag, som har mødt den her massive kritik for det miljømæssige og klimamæssige.
Noget af det har tidligere været berettet, og derfor har man ændret det, og nu står man så igen her med samme type af kritik, fordi mange mener, at man ikke har korrigeret tilstrækkeligt.
Nu mener mange ordførere så, at det er tilstrækkeligt, men det er jo der, diskussionen går.
Er det tilstrækkeligt?
Der var også en ordfører lige før, der snakkede om, at der er nogle, der mistænkeliggør datagrundlaget.
Men det er jo netop, fordi høringsfristerne er meget korte.
Vi har fået materialet i meget kort tid.
Man har ikke forholdt sig til den kritik.
F.eks. står der i lovforslaget, at der ikke er fundet asbest.
Men vi har dokumentation for, at det findes, og så er det jo ikke en mistænkeliggørelse; så er det en problematisering af, at vi har et lovforslag, der ikke forholder sig til den store mængde asbest, som mange andre har dokumenteret findes.
Men det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ordføreren om, er, hvad ordførerens holdning er til borgernes inddragelse i politiske beslutninger.
For det her er jo ikke bare et forslag, der handler om, at dem, der er valgt ind lige nu, kan forholde sig til det.
Det handler jo også om, at man afskærer klagemuligheder, og at man i det hele taget flytter kompetencen hen til Vejdirektoratet, hvor borgerne har mindre indflydelse.
Jeg tænker, at Danmarksdemokraterne er på borgerens, den lille mands, side – dem, der er bekymrede for folkesundheden, arbejdsmiljø osv.
Er Danmarksdemokraterne ikke også det i den her sag?
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-03-19:
Det har igennem rigtig mange år været diskuteret, op til 50 år.
Jeg er nødt til at henvise til både Socialdemokratiets ordfører og ikke mindst Venstres ordfører, som har dybe rødder deroppe; jeg kommer ikke fra Aalborg.
Ifølge deres udsagn er der, som jeg har forstået det, store komplikationer og store konsekvenser for beboerne i forhold til det tredje rør.
Vi er som sagt lidt pragmatiske, og vi ønsker sådan set, at vi får det her sat i gang efter så mange års diskussion.
Alternativt ender det jo bare med, at vi står her igen efter næste folketingsvalg, og at der er 177 nye sider, vi skal tage stilling til.
Torsten Gejl (ALT), 2024-03-19:
Så ordføreren kan ikke nævne et eneste eksempel på, at befolkningen er med på en Egholmsforbindelse.
Vil det være sådan, at ordføreren, hvis det viser sig, at en østlig linjeføring, et rør mere, faktisk kan løse de samme trafikale problemer og er mere skånsomt CO 2 -mæssigt og miljømæssigt, ville overveje at stemme for det?
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-03-19:
Jeg kan nævne, at der er et stort flertal i samtlige byråd og i regionsrådet, og de byråd og det regionsråd er sammensat af de vælgere, ordføreren her henviser til.
Det har været diskuteret i så mange år og igennem så mange valgperioder, at de har haft alle muligheder for at sammensætte byråd og regionsråd, der ikke havde den holdning, som de har tilkendegivet her.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-19:
Ja, men en del af den proces, der skal være i Folketinget, er jo netop, at forskellige ordførere og forskellige folk kan komme med relevante informationer, og så skal alle ligesom forholde sig til det.
Det burde være sådan, og når der er så stærke bekymringer omkring folkesundhed og miljø, herunder også klima, vil jeg bare appellere til, at ordføreren også interesserede sig for det, f.eks. i forhold til asbest, som er et arbejdsmiljøproblem.
Det vil jo være katastrofalt, hvis de medarbejdere, der bliver sendt ud med nogle gravkøer, lige pludselig står midt i det.
Det vil sige, at det skal man have undersøgt på forhånd.
Problemet er, at det, man skriver i lovforslaget, er, at det gør man først bagefter.
Jette Gottlieb (EL), 2024-03-19:
Jeg hæftede mig lige ved bemærkningen om, at hvis der skulle opstå noget, må vi jo håndtere det, som ordføreren sagde noget i retning af.
Men er det ikke rigtigt, at sådan en beslutning aldrig bliver gjort om, når man først er i gang med byggeriet?
Heri er underforstået, at hvis der viser sig nogle virkelig alvorlige ting – det kan være asbest, det kan være Natura 2000-områder, det kan sådan set være det hele, men hvis der viser sig nogle virkelig markante problemer, så kan man ikke gøre noget ved det mere.
Er det ikke korrekt?