runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-10:
Tak, formand.
Enhedslistens ordfører sagde, at det var et af de dårligste forslag, han havde oplevet i sin tid i Folketinget – jeg kan supplere med at sige, at jeg har været her i godt nok kun 5½ år, og jeg tror, jeg har stået på den her talerstol 250 gange og behandlet lov- og beslutningsforslag, og det her beslutningsforslag om at droppe støtten til økologisk landbrug i Danmark er det absolut ringeste, jeg nogen sinde har oplevet i den her sal.
Jeg har selv boet på landet, dybt inde mellem markerne, hvor jeg har haft marker på alle sider af mit hus og haft lejlighed til at se, hvordan det fungerede hos den konventionelle bonde på den ene side, som sprøjtede med gift og gødede.
Her stod al kornet stod ganske vist lige højt, men der var kun kornmarker – kornørkener, vil jeg næsten kalde det – der var ingen fugle, ingen blomsterfluer, ingen biller, ingen sommerfugle, ingenting andet end korn.
Og det har da gjort indtryk på mig ved selvsyn at se forskellen mellem konventionelt og økologisk landbrug set ud fra et biodiversitetsperspektiv.
Men nu ved jeg selvfølgelig godt, at det ikke er mine personlige oplevelser, man skal lave lovgivning ud fra, så hvis man skal gå lidt mere videnskabeligt til værks over for Nye Borgerliges beslutningsforslag om at fjerne støtten til økologisk landbrug, så viser det sig hurtigt, at selve præmissen for Nye Borgerliges forslag er forkert.
Det økologiske landbrug udleder ikke generelt set mere CO 2 end det konventionelle.
Ministeren har forklaret, hvordan flere forskere på Aarhus Universitet har slået det fast, og man kan også få det bekræftet fra Landbrug & Fødevarer, hvor Anders Klöcker for nylig har slået det fast i en artikel.
Ydermere er der jo andre effekter af økologisk landbrug end den klimaeffekt, som jeg oplever at Nye Borgerlige for første gang bekymrer sig om i dag.
Altså, 60 pct. af Danmark er jo dækket af landbrug.
Vi er det land i hele verden, der sammen med Bangladesh forholdsmæssigt har mest landbrug, og derfor betyder det ufattelig meget, om det er økologisk landbrug, hvor der er plads til biodiversitet, hvor der er plads til blomsterfluer, sommerfugle osv., eller om det er kornørkener, hvor der kun er plads til korn.
Det betyder også meget for dyrevelfærden, hvorvidt landbruget er økologisk eller ej.
Der er nogle krav til økologisk landbrug, som jo gavner dyrevelfærden ganske kraftigt.
Og da de økologiske markeder er i vækst, synes jeg også, det økonomisk set giver mening at støtte det økologiske landbrug.
Vi skal have begrænset landbruget i Danmark.
Begrænsningen skal ikke være på det økologiske.
Det, vi skal have begrænset, er det, vi kalder kornørkener.
Vi skal hjælpe landbruget til at omlægge til økologisk produktion, men vi vil også gerne have begrænset landbruget generelt.
Vi håber, vi kan gøre det i forbindelse med at lave et mere plantebaseret landbrug.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-12-10:
Hvis vi begrænser landbruget i Danmark, flytter vi det jo bare til udlandet.
Er det så det, der er ordførerens løsning?
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-10:
Det der med at flytte landbruget til udlandet har jeg studset lidt over.
Hvordan gør man det?
Altså, vil ordføreren tage jorden på en mark trillebør for trillebør og flytte den til Tyskland?
Lige præcis
landbruget er jo rimelig stationært.
Det er ikke sådan noget, man bare flytter.
Jeg ved ikke, om ordføreren vil få lov til at begynde at flytte landbrug i lastbiler, eller om landmænd vil få lov til at begynde at flytte deres landbrug, deres jord, til udlandet.
Så jeg har ikke helt gennemskuet, hvordan i alverden man skal flytte en mark til Polen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-12-10:
Når vi taler CO 2 og klima, og når man ser på, hvad dansk landbrug har nu, så har vi en ekstrem overproduktion af kød, som simpelt hen ikke kan fortsætte.
Altså, vi kan ikke brødføde verden med svinekoteletter.
Vi er i en situation, hvor der er 800 millioner mennesker i verden, der får for lidt at spise hver eneste dag.
Vi er altså i en situation, hvor de mennesker, der spiser mest kød, skal spise mindre kød.
De lande, der producerer meget kød, skal producere mindre kød.
Og vi kan sagtens brødføde hele verden med en mere vegetabilsk produktion.
Så det er jo sådan set det, vi skal gå efter.
Så er der det der med, om produktionen flytter ud af landet.
Jamen der må vi sige, at er man økolog, har man jo sådan set gode vilkår i Danmark, for der er kolleger at sparre med.
Der er et hjemmemarked, som prioriterer det.
Der er en offentlig sektor, som prioriterer bespisning med økologisk mad i skoler osv.
Så vi er sådan set et foregangsland på økologien, og de traditionelle landmænd kan trygt omstille sig til økologi, fordi der er opbakning til det.
Jeg kan også se i Folketingssalen i dag, at der er en meget stor politisk opbakning til økologien.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-12-10:
Tak for talen.
Nu er det jo ikke rigtigt, at Nye Borgerlige ikke interesserer sig for CO 2 -udledning.
Det interesserer vi os meget for.
Når vi har vedtaget den her 70-procentsmålsætning, er vi meget optaget af, at vi gør det på den mest hensigtsmæssige måde.
Nu taler ordføreren meget om biodiversitet, og det er rigtigt, at der selvfølgelig er en forskel på biodiversiteten i konventionelt og økologisk landbrug, men et økologisk landbrug optager jo mere plads, som man så i stedet for kunne udlægge til fri natur.
Det ville da give mere biodiversitet, hvis man gjorde det.
Er ordføreren ikke enig i det?
Carl Valentin (SF), 2020-12-10:
Ifølge de seneste opgørelser er der faktisk ikke nogen særlig stor forskel på klimapåvirkningen fra økologisk produktion og konventionel produktion, hvis man medregner den store sojaproduktion, som bliver lavet til at fodre konventionelt opdrættede svin med.
Så det er jeg ikke nødvendigvis indstillet på, men vi er jo også meget for at afgiftsbelægge den økologiske produktion, når man laver en CO 2 -afgift.
Det skal jo helst være en afgift på CO 2 -ækvivalenter, som er gældende i hele samfundet og på alle produktioner.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-12-10:
Tak for det.
Statsstøtte til erhverv er grundlæggende noget skidt.
Statsstøtte til økologi er ingen undtagelse.
Det er politisk indblanding for skatteborgernes penge, som saboterer de sunde markedsmekanismer og skævvrider erhvervet, ødelægger den fri konkurrence og dermed gør varerne dyrere og dårligere for forbrugeren.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at Nye Borgerlige ønsker at give dansk landbrug bedre produktionsvilkår, mere frihed, lavere skat og færre afgifter.
Men der skal altså heller ikke herske tvivl om, at vi ønsker at give bedre produktionsvilkår, og den større frihed, den lavere skat og de færre afgifter, som vi vil give til landbruget, skal bruges til at frisætte erhvervet fra den statsstøtte, som i dag kanaliseres via EU til dansk landbrug.
Forslaget, som er fremsat af Nye Borgerlige, og som vi behandler i dag, er mere begrænset.
Det handler om den ekstra støtte, der gives til økologien.
Den ønsker vi at afskaffe, dels af ovennævnte grunde, dels af tre andre grunde.
For det første vil det være godt for forbrugerne, at de får et mere frit forbrugsvalg og ikke tvinges til at betale for noget, de ikke efterspørger.
For det andet vil det være godt for landbrugsproduktionen og dansk økonomi, hvis støtten til økologi bliver fjernet, for så vil produktionen samlet set stige.
For det tredje vil det være godt for miljøet, fordi man på et mindre areal kan producere det samme konventionelt og dermed frigøre mere natur til gavn for biodiversitet, CO 2 -absorbering og kvælstofoptag.
Klima har i de senere år været et trylleord i politik.
Regeringen har forsøgte sig for nylig med kødfrie dage i statslige kantiner.
Det faldt for lattergrænsen – heldigvis.
Men i det store og hele er klima et ord, der åbner både offentlige kasser og vejen til tilskud, restriktioner, afgifter og forbud.
Klimaordet er blevet et effektivt værktøj i hænderne på især venstrefløjen og Radikale Venstre, som higer efter at bestemme så meget som muligt og overlade så lidt som muligt til danskerne selv.
Det vil jeg som borgerlig selvfølgelig være inderligt imod.
Men også støtte til økologi bliver i dag af venstrefløjen forsvaret med klimaordet, i forventning om at det så stopper al modstand.
Jeg vil dog tillade mig at fremsætte den kætterske påstand her fra talerstolen, at økologi ikke er til gavn for klimaet – nok snarere tværtimod.
Så lad være med at bruge klimaet som forklaring på, at skatteyderne skal betale for, at I gerne vil bestemme, hvordan jorden skal dyrkes.
Det er der ikke belæg for at påstå.
Så kan jeg jo konstatere, at der ikke var den store opbakning til vores forslag, men jeg takker for en interessant debat.
Det er jo svært at diskutere, hvis vi er uenige om fakta.
Jeg mener, at det er evident, og det tror jeg også at der er enighed om, nemlig at der er større CO 2 -udledning ved økologisk svineproduktion.
Så mener ordføreren ikke, at det er lidt underligt, at man så giver tilskud med den ene hånd og derefter pålægger en CO 2 -afgift med den anden og dermed tager en større CO 2 -afgift tilbage?
Man giver altså et tilskud og tager det tilbage igen.
Er det ikke en ulogisk måde at gøre det på?
Carl Valentin (SF), 2020-12-10:
Det er der måske noget ulogisk i, men jeg synes sådan set også grundlæggende, at vi skal reformere landbrugsstøtten og reducere den markant.
Det er SF's gået ind for i rigtig mange år.
Derfor giver det god mening at prioritere det økologiske og at subsidiere det for at sikre, at en produktion, som har rigtig mange fordele, bl.a. dyrevelfærd og bedre beskyttelse af miljø, også bliver fremmet.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-12-10:
Jamen tak for det.
Men hvis vi omlægger hele det danske landbrug til økologisk landbrug, vil produktionen jo falde.
Er ordføreren ikke enig i, at der så vil blive flyttet noget produktion til udlandet, og at der så vil blive produceret under nogle forhold, hvor der bliver udledt mere CO 2 , sådan at der ikke er en effekt på globalt plan?
Og det er vel det, som det handler om i den sidste ende, i hvert fald når vi taler CO 2 og klima.
Anders Kronborg (S), 2020-12-10:
Det, der sådan set lige får mig op af stolen her, var hr. Carl Valentins udsagn om, at SF ønsker – beklager, hvis jeg ikke citerer helt korrekt, men så må Carl Valentin rette mig – at nedbringe eller formindske den animalske produktion i Danmark.
Nu sad jeg forleden og læste SF's landbrugsoplæg, og jeg vil bare tilkendegive over for SF, at der er flere elementer, som jeg godt kan se mig selv i.
Jeg synes faktisk, at der er nogle spændende visioner, men jeg synes ikke, at der i oplægget fra SF er nogle klare procenter på, hvor meget SF vil nedbringe den animalske produktion.
Det kan selvfølgelig være, at jeg ikke har læst det grundigt nok.
Men når nu hr. Carl Valentin selv nævner det, vil jeg bare spørge: Hvor meget ønsker SF at nedbringe den animalske produktion f.eks. frem til 2030?
Carl Valentin (SF), 2020-12-10:
Vi har faktisk ikke nogle klare mål for, hvor meget vi vil reducere den animalske produktion, men vi har bekræftet, at vi ønsker at reducere landbrugsarealet markant, og i den forbindelse er det ret vigtigt at reducere den animalske produktion, fordi der er så stor en del af vores landbrug – 80 pct. – som går til produktion af foder til dyr.
Så hvis man skal reducere landbrugsarealet, skal man også reducere den animalske produktion, og det mener jeg er helt centralt.
Anders Kronborg (S), 2020-12-10:
Men så havde jeg læst SF's oplæg helt korrekt.
Jeg er bare på linje med SF i, at vi skal have mindre landbrugsareal i Danmark.
Det er vi allerede i gang med, og der er afsat million- og milliardbeløb i finansloven til at udtage f.eks. lavbundsjorde.
Men jeg vil bare høre hr. Carl Valentin, om han ikke er bange for det tab af arbejdspladser, hvis man skal til at nedbringe den animalske produktion markant, som det f.eks. kan betyde for Produktionsdanmark?
Carl Valentin (SF), 2020-12-10:
Nej, det er vi ikke synderlig bekymret for, fordi planteproduktion sådan set også kan bidrage med yderligere arbejdspladser, så den omstilling, der skal foregå – ikke bare i Danmark, men globalt – fra animalsk produktion til mere planteproduktion også kan betyde langt flere arbejdspladser.
Så det er vi egentlig ikke så bekymret for.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-10:
Tak, formand.
Med dette beslutningsforslag foreslår Nye Borgerlige, at både importeret og dansk produceret halalkød skal gives en tydelig mærkning.
Derudover ønsker forslagsstillerne bl.a., at danske forbrugere skal oplyses, om kødet er halalcertificeret.
Som bekendt har vi næsten lige behandlet et stort set identisk beslutningsforslag om halalkød fremsat af Dansk Folkeparti, og i den korte tid, jeg har været medlem af Folketinget, cirka 1½ år, er det nu tredje gang, at jeg er med til at behandle dette beslutningsforslag.
Derfor vil der også være et par gentagelser i dag, i forhold til hvad jeg har sagt tidligere, for vores synspunkter i Socialdemokratiet er sådan set uforandrede.
Derfor kan enkelte medlemslande ikke lave særregler, som det her foreslås.
Hvis der er et stort ønske fra forbrugernes side om at få sådan en mærkning, er der til gengæld intet, der står i vejen for, at virksomheder på eget initiativ kan halalmærke deres produkter.
Socialdemokratiet støtter derfor ikke beslutningsforslaget.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-10:
Nej, det er jo altså et fjollet ikkeargument, som ministeren kommer med, om alle mulige mærkelige mærkningsordninger.
Det, som vi har en reel problematik med i Danmark, det, som vi står med lige nu, er, at der er varer i de danske supermarkeder – faktisk ret mange af dem – som er halalcertificerede, og hvor pengene går til udbredelsen af islam, og jeg synes sådan set, at ministeren forsøger at komme lidt let om det.
Ministeren skyder ansvaret videre til nogle andre ministerier og siger i øvrigt, at man som virksomhed kan støtte alle mulige forskellige.
Det er jo ikke det, som det handler om.
Det her handler om, at danskerne selvfølgelig skal vide, om nogle af de penge, som de betaler for en vare, går til udbredelsen af en helt anden ideologi og religion end den, de selv står for.
Ministeren har jo selv på fødevareområdet masser af andre mærkningsordninger for netop at oplyse forbrugerne om, hvad det er, de køber.
Rasmus Prehn (S), 2020-12-10:
Tak betyder tak.
Jeg prøver ikke at komme let om det, og jeg er ked af, hvis det bliver opfattet sådan.
Jeg prøver at tage det meget alvorligt inden for det ansvarsområde, jeg har, som er fødevarekvalitet, som er dyrevelfærd, og der knokler jeg for at sikre en bedre dyrevelfærd i EU-regi.
Det med at mærke med forskellige præferencer, om det er religiøse eller politiske, ser jeg ikke som værende mit område.
Jeg kan jo heller ikke, når jeg går ned og køber noget i supermarkedet, vide, om den pågældende producent betaler kontingent til Nye Borgerlige.
Det kan jeg jo have en holdning til, men det er jo ikke oplyst på produktet.
Marie Krarup (DF), 2020-12-10:
Jeg nåede det lige på falderebet, kunne jeg høre.
Jeg bliver bare rystet over at høre ministeren sammenligne det, at man støtter islamisk mission via en mærkningsordning, og så det, at en enkelt producent er medlem af et politisk parti.
Det synes jeg er to fuldstændig forskellige ting, og det kan man da ikke sammenligne, og det er da grundlæggende forkert, at forbrugere uden at vide det kommer til at støtte noget, som de måske grundlæggende er imod, via købet af produktet.
Når man køber et produkt af en tømrer, som er medlem af Nye Borgerlige eller af Socialdemokratiet, så støtter man jo ikke umiddelbart deres parti, men det gør man, når man køber de her varer.
Så støtter man jo, at man fastholder og vedvarer med at have de her ordninger, som giver masser af penge til islamisk mission i Danmark .
Det synes jeg da er uhyggeligt.
Rasmus Prehn (S), 2020-12-10:
Som fødevareminister har jeg som også nævnt tidligere fokus på det med dyrevelfærd, det med kvaliteten, sundheden, hygiejnen osv., det, at man kan købe fødevarer, som lever op til de standarder, som vi har en forventning om, og det har vi nogle mærkningsordninger for.
Religiøse præferencer ser jeg ikke det er min opgave at blande mig i.
Det er jo sådan i dag, at man som forbruger, når man går ned og handler i et supermarked og vælger et produkt, ikke kan vide, om den producent, der er, støtter den ene eller den anden eller den tredje eller den fjerde eller den femte religiøse sammenhæng eller politiske sammenhæng eller noget andet, og jeg tænker, at det kan gå hen og blive noget af et mærkningscirkus, hvis der skal mærkes for alle mulige ting den vej rundt.
Men der er en opfordring til, at man, hvis man har lyst til at mærke med, at man ikke bruger religiøse slagtemetoder, så har mulighed for det.
Det synes jeg da er en god mulighed, og den skulle man da tage at benytte, hvis der er et stort behov for det.
Det, som jeg bare forholder mig til, er, at jeg som fødevareminister har ansvar for det, der handler om fødevarens kvalitet og det med dyrevelfærden, og det har vi nogle mærkningsordninger for.
Hvad der så er af religiøse og politiske præferencer, kan jeg ikke blande mig i.
Så siger jeg, at det godt kan være, at man ikke kan sammenligne det at have en politisk præference med en religiøs præference – det er jeg sådan set helt med på måske er en utidig sammenligning – men når man køber et produkt hos en producent, kan man jo ikke vide, hvem han eller hun støtter, og det er sådan set bare det, der ligger i det.
Der kan være erhvervsklubber og andet, hvor man støtter bestemte politiske formål, og det kan man ikke vide, og jeg tænker, at det mærkningsmæssigt kan blive noget af et cirkus, hvis det skal fremgå.
Marie Krarup (DF), 2020-12-10:
Men det er bare en fuldstændig absurd sammenligning, for det her er jo et produkt, som lige præcis købes af en hel række forbrugere, fordi det er halalproduceret, og det kan eksporteres til muslimske lande, fordi det er halalproduceret.
Så det indgår i selve produktionen, og det er en ting, som har betydning for en lang række forbrugere.
Jeg er virkelig glad for, at Nye Borgerlige har genfremsat vores glimrende beslutningsforslag, og det er de velkommen til at gøre igen og igen.
For det er det mest korrekte, at forbrugeren får mulighed for at vælge det her fra, hvis man ikke ønsker at støtte en islamisering af Danmark.
Rasmus Prehn (S), 2020-12-10:
Altså, muligheden findes jo.
Hvis producenten har lyst til at mærke sit produkt med, at det ikke er forbundet med f.eks. religiøs slagtning eller anden form for halalcertificering, så har man mulighed for at gøre det, og så vil forbrugere kunne vælge det produkt, der ikke er forbundet med det, og det er jo en god mulighed, der er.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-12-10:
Mange tak.
Nej, det her er ikke et drilleforslag.
Ordføreren nævner også det her med, at vi skal have mere plantebaseret produktion, men det har jo ikke noget at gøre med, om det er økologisk, eller om det er konventionelt.
Og så ved jeg, at ordførerens parti er meget begejstret for, at der skal indføres en CO 2 -afgift, som skal lægges på alle varer.
Er ordføreren så indstillet på, at CO 2 -afgiften på økologisk svinekød derfor bliver markant højere end på kød fra konventionelt opdrættede svin, al den stund at økologisk svinekød producerer ca. 20 pct. mere CO 2 pr. kilo produceret kød?
Jeg er godt klar over, at der er en udfordring i forhold til EU i det her spørgsmål, så derfor spurgte jeg fødevareministeren, om man mente, at det var rimeligt, at der blev indført et sådant mærke.
Det vil jeg så også spørge ordføreren om.
Mener ordføreren ikke, at det er rimeligt, at forbrugerne har mulighed for at se, at de køber en vare, som giver et bidrag til udbredelsen af islam?
Mener ordføreren ikke, at det er et rimeligt krav at stille, at forbrugerne har mulighed for at vide det?
Lise Bech (DF), 2020-12-10:
Tak for det.
Jeg synes, det er lidt frisk, at ministeren siger, at det her forslag er overflødigt, for der er jo faktisk andre borgere i Danmark end ministeren selv.
For det kan jo være af religiøse årsager til, at folk ikke ønsker at støtte halal.
Så der kan være religiøse årsager til det.
Jeg vil gerne lige spørge ministeren hurtigt i forhold til det med, at der ingen forskel er på slagtning – men det er der jo.
For vi importerer fra EU, og det er jo ikke alle lande i EU, der har bedøvelse, ligesom vi har i Danmark.
Så en mærkning på importeret kød kunne jo være rigtig godt.
Jeg synes, det er lidt letkøbt at sige, at så kan man bare lade være med at købe udenlandsk kød, når man ikke ved det.
Jeg synes simpelt hen ikke, det er i orden.
Og jeg synes faktisk, det her går ind under beskyttelse af forbrugerne, idet ministeren selv nævnte, at et af hensynene kunne være beskyttelse af forbrugerne.
Rasmus Prehn (S), 2020-12-10:
Der må jeg konstatere, at i 2014, da Socialdemokratiet havde regeringsmagten, indførte vi heldigvis af hensyn til dyrevelfærden den regel, at dyrene skal bedøves først, inden de bliver slagtet.
Det er rigtig godt for dyrevelfærden.
Det betyder også, at uanset slagtemetoden, uanset om der er religiøse hensyn eller andet, så er der i Danmark styr på dyrevelfærden.
Og derfor var det bare, at jeg gav den serviceoplysning, at hvis man som forbruger er optaget af det her, har man mulighed for at vælge et dansk produkt, for så ved man, at det sådan set er dyr, der er blevet bedøvet først, så der er styr på det med dyrevelfærden.
Det var sådan set bare det, jeg prøvede at sige.
Og ja, så kan der være religiøse årsager til, at man vælger det ene eller det andet.
Og der havde jeg så også en opfordring til, at hvis det er sådan, at erhvervet ønsker det, så er de velkomne til at oplyse det.
Og så kan man jo vælge det produkt, som ikke er forbundet med rituelle slagtninger.
Lise Bech (DF), 2020-12-10:
Tak for det.
Dyrevelfærd er meget vigtigt, også for os, og derfor er bedøvelse selvfølgelig et must, og det bør det være i hele EU.
Men vi har et statsligt økomærke, hvilket jeg synes er godt, for så kan man tilvælge eller fravælge.
Det ville være meget rimeligt for os forbrugere, at man også kunne tilvælge eller fravælge halalkød.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-10:
Tusind tak.
Som min kollega, hr. Peter Seier Christensen, sagde, skal det her jo selvfølgelig udvides, så det gælder alle halalcertificerede produkter.
Det er jo sådan set derfor, vi mener, at det skal mærkes.
For danskerne skal selvfølgelig have mulighed for at foretage et oplyst valg, om man ønsker at betale penge til udbredelsen af islam.
Mener ministeren egentlig ikke reelt set, at det er fair nok?
Rasmus Prehn (S), 2020-12-10:
Jamen der er så den mulighed, at man fra producenternes side kan vælge at mærke med det.
Hvis man gerne vil brande sig selv på, at man ikke har kød, der er halalslagtet, så står det en frit for at mærke med det, og så har forbrugeren mulighed for at købe det.
Min vurdering er, at det ikke er noget, som så mange forbrugere går op i, og derfor er der ikke rigtig sket noget på det her felt.
Og det er ikke noget, som ret mange henvender sig til mig om.
Men der skal givetvis være et ønske, og så er det jo op til producenterne at sige: Hvis der er en forretning i det her, så mærker vi med det.
Og så kan folk selv vælge.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-12-10:
Tak til ministeren.
Jeg vil starte med at komme med en servicemeddelelse.
Det er et af de første beslutningsforslag, som vi har haft fremsat, og som vi så trak tilbage i foråret, så derfor har vi besluttet, at vi vil udvide det, og at vi vil stille et ændringsforslag, så det ikke kun gælder halalcertificeret kød, men også alle andre halalcertificerede produkter.
Jeg synes, at ministeren kommer lidt nemt om det her med, at man kan risikere at købe halalslagtet kød fra dyr, der ikke har været bedøvet, nemlig at man kan gøre det ved at købe dansk.
Det er jo ikke sikkert, at alle forbrugerne er klar over den sammenhæng.
Synes ministeren virkelig, det er rimeligt, at man i de danske butikker kan købe kød, som er halalslagtet uden bedøvelse?