runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (LA), 2024-12-03:
Tak for det.
Vi skal passe på vores havmiljø, og det seneste års billeder af iltsvind og døde havbunde har nok sat sig i de fleste af os.
I dag førstebehandler vi et lovforslag, som bl.a. udmønter to andre politiske aftaler, nemlig en aftale om scrubbervand og en aftale om vores store havplan, som vi lavede for halvandet år siden.
I forhold til vores havplan og udmøntningen af den i det her forslag er der jo en udmøntning af det forbud, som også har været diskuteret af Danmarksdemokraterne, nemlig et forbud mod klapning på lavere dybder end 6 m.
Det har været diskuteret, hvad det er for typer af sand, man suger op, og om det altid er forurenet, og det er det jo af gode grunde ikke.
Der er nogle steder, hvor havne stille og roligt sander til med almindeligt sand, og ja, så er der ofte i havne lidt mindre ren bund, end der er andre steder, fordi der er anden aktivitet i havnene, men det er ikke nødvendigvis forurenet sand, der bliver suget op og sendt ud til klapning.
Til gengæld har det jo en betydning på de lave vanddybder, når vi har ålegræs og et liv, som i første omgang har lys og kan leve, og man så efterfølgende dumper sandet ned på bunden og tænker, at så kommer livet nok igen.
Det gør det så ikke; det tager i hvert fald rigtig lang tid.
Så jeg er rigtig glad for, at vi med havplanen fik et forbud mod klapning på 6 m.
Jeg er også med på, at det så betyder ekstra omkostninger i nogle af de områder, hvor det er sværere at komme af med sandet, men lige i den her sammenhæng må vi jo bare sige, at naturen, som ikke kommer sig igen, bliver nødt til at få forrang, når vi diskuterer de her emner.
En anden aftale, som udmøntes med forslaget, er jo aftalen om scrubbervand, og der er jo i dag teknologi, som gør det muligt at opsamle det her scrubbervand i opbevaringstanke i stedet for at udlede det i havet.
I Liberal Alliance tror vi på, at med den aftale, vi lavede, og også med det lovforslag, der ligger her, vil vi få flere skibe hen på en renere teknologi og forhåbentlig også hen på renere brændstoffer til gavn for havmiljøet.
Det er jo det, der er formålet med det her, og det er jo altid en afvejning.
Gør man noget, som bare begrænser vores erhvervsliv, eller gør man noget, som sætter gang i en udvikling af erhvervslivet mod nogle grønnere teknologier og bedre vilkår for vores natur?
Og her tror vi virkelig på, at vi skubber på i forhold til en grøn udvikling.
Endelig indeholder lovforslaget regulering af udledninger til havet fra offshore CO 2 -lagringsplatforme, regulering af marin geoengineering samt en masse administrative ændringer.
Der vil jeg, som ordføreren fra SF, sige, at det ville være rart at få en teknisk gennemgang af det.
Men der er også noget af det, hvor jeg må indrømme at jeg heller ikke helt kan gennemskue, hvad det er, vi giver bemyndigelse til, så det vil være rigtig fint med en teknisk gennemgang af det.
Tak for ordet.
Morten Bødskov (S), 2024-12-03:
Tak for det, formand.
Jeg tror, at vi alle husker starten på coronapandemien.
Vi husker usikkerheden om, hvad der ville ske, og hvordan vi bedst kom igennem det.
Vi løste problemerne hen ad vejen.
Det var hektisk, og det var også svært, men vi kom igennem det og er i dag erfaringerne rigere.
De ønskede klare linjer for virksomhederne.
Det gav vi virksomhederne, da vi i januar 2024 vedtog en aftale om kompensation ved fremtidige epidemier, og vi gjorde det med opbakning fra alle Folketingets partier, også Det Konservative Folkeparti.
De har fået den helt uden at fastlåse fremtidige Folketing og regeringer, som forslaget jo de facto her risikerer at gøre.
Regeringen ser derfor ikke idéen med et lovforslag og støtter af den grund ikke beslutningsforslaget.
Så vil jeg sige lidt om beslutningsforslaget.
Med beslutningsforslaget ønsker Det Konservative Folkeparti at tilføje tre lovbestemmelser om kompensation til epidemiloven.
For det første ønsker Det Konservative Folkeparti, at det først og fremmest skal være op til erhvervsministeren, om der skal være kompensation under en epidemi, og at Epidemiudvalget efterfølgende skal godkende det.
Hvis vi kigger i vores aftale fra januar 2024, står der, at regeringen vil tage stilling til kompensation til erhvervslivet.
Jeg mener derfor, at vi med aftalen allerede har forpligtet os til at tage stilling til kompensation.
Derfor ser jeg ikke et behov for at skrive det ind i epidemiloven.
For det andet lægger De Konservative op til at nedsætte en epidemikommission, der skal rådgive erhvervsministeren om kompensation.
Det er faktisk allerede en del af den aftale, vi har lavet, at erhvervslivet skal give faglige input om kompensationen.
Som det tredje og det sidste foreslår De Konservative at give virksomheder mulighed for at klage til en anden myndighed i afgørelser om kompensation.
For det giver jo ikke mening at indføre det, hvis adgangen til kompensation er bundet op på objektive kriterier.
Til gengæld kan det give mening i tilfælde, hvor adgangen til en ordning ikke er sort-hvid.
Det er ligesom det, der er pointen.
Derfor mener vi ikke i regeringen, at adgangen til at klage skal bestemmes på forhånd.
Under covid-19 vedtog Folketinget samlet historisk store kompensationsordninger.
Det sikrede dansk erhvervsliv.
Erhvervsstyrelsen udbetalte, og hold nu fast, ca. 56 mia. kr. i kompensation til over 100.000 virksomheder.
Oven i det kom låne- og garantiordninger for ca. 100 mia. kr.
Den aftale, vi har lavet, giver et solidt grundlag at stå på, hvis vi nu igen en dag, gud forbyde det, står med endnu en epidemi – et grundlag, der giver virksomhederne forudsigelighed, men uden at begrænse kommende regeringers frihed til at manøvrere.
Det var centralt dengang, da vi drøftede aftalen.
Regeringen mener, at det er bedst for vores virksomheder, for vores selvstændige og for samfundet generelt, og det er derfor, at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Louise Elholm (V), 2024-12-03:
Ja, også ganske uretoucheret i den her sammenhæng.
Tak for ordet, og tak for forslaget, som sætter en interessant debat i gang.
Jeg tror, at der er mange ting, der spiller ind, og selvfølgelig kan retoucherede billeder være én ting.
Nu er jeg selv ved at være midt i livet med min alder, hvis man kan sige det sådan, og der er også det her med, at der er nogle, der bliver opereret, og jeg ved ikke hvad.
Der er jo rigtig mange forskellige ting, som kan være med til at skubbe til folks idealer – hvad er egentlig det rigtige, og hvordan skal man se ud?
Nu lægges der op til, at det skal være erhvervsdrivende, der skal notere det, når der er retoucheret i reklamefilm og i reklamebilleder.
Det er selvfølgelig en gruppe, der er let at sige vi tager, men hvem er de erhvervsdrivende?
For mit indtryk er, når jeg hører debatten, at det er influencere, man snakker om, og der er det jo ikke fuldstændig klarlagt, hvem der er erhvervsdrivende, og hvem der ikke er erhvervsdrivende.
Så rammer man faktisk dem, man gerne vil, med det her forslag?
Forbrugerombudsmanden var på besøg i Erhvervsudvalget.
Det var et rigtig godt møde, hvor Forbrugerombudsmanden redegjorde for mange af de sager, som Forbrugerombudsmanden kører.
En del af dem handler jo om influencere, altså det her med, at influencere skal leve op til markedsføringsloven, og det er jo det første skridt til overhovedet at komme i nærheden af at kunne forklare, hvad der er reklame, og hvad der ikke er reklame.
Og før vi er dér, hjælper det her forslag i hvert fald ikke noget i forhold til influencerne.
For mig er det vigtigt, at vi finder en måde, hvorpå vi både beskytter forbrugerne og beskytter børnene, men samtidig også sikrer, at alle kan hitte rundt i de her ting og har en mulighed for at navigere i det.
Så det er vigtigt at finde en balance i det.
Men som jeg sagde, forstår jeg sagtens ønsket om at komme nogle af de her forskruede kropsidealer til livs.
Så på den måde har jeg sympati for det.
Men samtidig er det jo også vigtigt, at det, vi gør, ikke bare er et slag i luften, men at vi både er sikre på, at tingene holder sig inden for EU-retten, og at vi finder ud af, hvad det egentlig er, der er gældende i markedsføringsloven i forhold til influencere, og hvad der ikke er gældende.
Det er i hvert fald nok lidt tidligt at sige helt præcis, hvor vi ender henne.
Men det er en spændende proces, vi er i gang med, og jeg synes også, det er nødvendigt, at når der er nogle nye medier, der åbner, så skal vi finde ud af, hvordan vi håndterer dem, og det tror jeg på vi kan gøre i fremtiden.
Så jeg forstår sagtens intentionerne, men på den her baggrund kan Venstre ikke støtte forslaget.
Karin Gaardsted (S), 2024-12-03:
Jamen nu blev jeg lige så fanget af det sidste, at jeg næsten glemte, hvad spørgsmålet var.
Men om vi selv skulle leve op til det – jo, jeg tror, det kommer.
Jeg kender da folk, der har sagt: Der skal pilles så lidt ved mit billede som overhovedet muligt.
Og det var ikke mig, der sagde det.
Peter Kofod (DF), 2024-12-03:
Det var et godt svar.
Men jeg vil dog spørge, om det ikke er et problem, hvis man vedtager regler som det her og man ikke selv lever op til det?
Altså, jeg synes jo, det er helt fint, at man kan mene det, men jeg synes bare, at partier skal være gode eksempler og gå foran.
Så burde man ikke, hvis man brænder så meget for det her emne i Socialdemokratiet, som ordføreren siger man gør, have klasket det på valgplakaten sidste gang?
Nu er det ikke, fordi det skal gå ud over statsministeren, for det gør det så ofte, men jeg vil godt lægge mit hoved på blokken og sige, at der i hvert fald er brugt noget energi og nogle timer på det.
Karin Gaardsted (S), 2024-12-03:
Nu har jeg været på nogle plakater efterhånden gennem årene, og jeg tror da, at der er blevet pillet lidt her og der, og at jeg er gjort en lille smule pænere, måske fået mine mundvige lidt mere op – jeg ved det ikke, jeg tror det, jeg er ret sikker på det.
Det har jeg i hvert fald ikke proklameret nogen steder.
Der har været nogle små bemærkninger på Facebook om, at jeg så rasende godt ud, og det synes jeg faktisk også selv.
Peter Kofod (DF), 2024-12-03:
Tak for det.
Karin Gaardsted (S), 2024-12-03:
Jeg kunne også sige heroppefra, at det bliver den 1. januar 2030.
Det kommer, når de resultater er blevet hentet ind.
Og der er en stor interesse i Socialdemokratiet for, at vi får orden på den her slags ting.
Vi støtter op om forslaget, og vi går også ind for en eller anden form for mærkning.
Jeg ved ikke, nøjagtig hvilken mærkning det skal være, det kan jeg ikke sige heroppefra, men et eller andet, der i hvert fald gør, at børn og unge kan se, at her er der manipuleret med billederne.
Det vil vi gå ind for, og det er også en socialdemokratisk sag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-12-03:
Det var jo ikke et særlig præcist svar, for normalt ville man godt kunne sige, at det forventer man til efteråret eller til foråret eller inden næste folketingssamling eller i næste folketingssamling, men det kan jeg forstå hverken ministeren eller ordføreren har lyst til at sætte ord på.
Derfor skal jeg bare slutte af med at spørge: Er man i regeringen enige om, at man skal have en mærkningsordning?
Karin Gaardsted (S), 2024-12-03:
Altså, ministeren svarede for et øjeblik siden heroppefra, at når resultaterne er kommet ind fra den grundige undersøgelse af markedsføringsreglerne og det blik ind i, hvor meget EU kan give os lov til – for jeg tror faktisk, der er et ønske om, at vi kan gå så langt som overhovedet muligt – så vil der komme et forslag, og som jeg har forstået det, bliver det i hvert fald inden for overskuelig tid.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-12-03:
Det er jo spændende, at Venstre synes, at det er en spændende proces.
Vi ved, at Frankrig har en ordning, og så må der være fri bane i forhold til EU-retten.
Så jeg har måske kun ét spørgsmål, og det er: Støtter Venstre en mærkningsordning, såfremt vi får alt det formelle på plads?
Louise Elholm (V), 2024-12-03:
Det kommer an på, om vi tror, at det kan virke.
Vi skal jo først se, hvordan de her ting kommer til at spille ud også i forhold til influencere.
Mit indtryk er, at SF ønsker, at det her skal gælde influencere.
Er det så alle influencere, eller er det kun de erhvervsdrivende?
Der lægges kun op til her, at det er de erhvervsdrivende.
Jeg synes, at der er mange ukendte faktorer.
Hvordan skal det konkret håndteres?
Så sådan nogle ting kommer til at spille ind i forhold til vores endelige beslutning, engang når man har undersøgt en hel masse ting til bunds.
Jeg ved, at ministeren er i gang med en række undersøgelser; det har han orienteret os om.
Og så glæder jeg mig til at se, hvad der kommer ud af den proces, vi har gang i, hvor Forbrugerombudsmanden er i gang med at gøre det klart, at influencere også er underlagt markedsføringsloven.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-12-03:
Gør det slet ikke indtryk på ordføreren, hvor mange piger der egentlig angiver, at de redigerer billeder for at se bedre ud og også føler et ret stort pres – det er i øvrigt ikke kun piger, kan jeg hilse at sige – i forhold til de her billeder?
Altså, jeg tror, at det, der er anderledes, fra dengang ordføreren og jeg – vi er nogenlunde jævnaldrende – var unge, er, at så havde man én plakat med en eller anden lækker stjerne hængende oppe på sit værelse, men børn og unge i dag er jo omgivet af massivt mange billeder.
De kan nå hundredvis af billeder igennem i løbet af en dag, og alle har mulighed for at redigere de her billeder og fremstille dem på en anden måde.
Det skaber et helt, helt andet pres, end da vi var børn og unge, selv om man også dengang kunne finde nogle, som gerne ville tabe sig eller have større muskler.
Så anerkender ordføreren ikke, at det faktisk er vigtigt, at man ved, at det, man måler sig op imod, måske ikke er helt realistiske idealer?
Betina Kastbjerg (DD), 2024-12-03:
Tak for det.
Det er uden tvivl en vigtig problemstilling, men vi er ikke helt overbevist om, at løsningen er det forslag, som vi skal behandle i dag.
Fra vores side mener vi, at det først og fremmest er forældrene, som har ansvaret for at lære deres børn, at billeder af f.eks. mænd og kvinder på reklamer ikke nødvendigvis afspejler virkeligheden.
For os er lovforslaget lidt et udtryk for en formynderisk tilgang til hele spørgsmålet, ved at man ligesom vil indføre en obligatorisk mærkningspligt for virksomheder, der anvender retoucherede billeder eller film.
Vi har tillid til, at man i familien kan tage den svære snak om ting som kropsstørrelse, hud og facon, og hvad det vil sige at have en ganske almindelig krop.
På den måde bliver børn og unge også bedre rustet til at gennemskue reklamer, hvor der bruges urealistiske kropsidealer.
Derudover har vi også lidt svært ved at se, hvordan man skulle indføre en mærkningsordning for udenlandske reklamer, som børn og unge jo også støder på online.
Af de grunde kan vi ikke støtte lovforslaget.
Louise Elholm (V), 2024-12-03:
Jamen det kommer jo an på, om det virker.
Man kan godt blive ved med at spørge, om vi vil være med til at vedtage det, hvis det kan lade sig gøre i forhold til EU-retten.
Politikere er ikke erhvervsdrivende, så når DF spørger os: Hvad vil I politikere gøre, når I retoucherer?
så vil jeg sige: Vi er jo ikke omfattet af det; vi er jo ikke erhvervsdrivende.
Så er det her bare at ramme en lille gruppe, og virker det overhovedet?
Du er nødt til at måle virkningen op mod de byrder, du pålægger.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-12-03:
Så da det lovforslag blev fremsat i 2022 og ikke nåede at blive behandlet, havde man så ikke nogen holdning til det, eller også har ordføreren ikke talt med andre i sit parti om, hvad man havde af holdning, sidst man skulle have sagt ja eller nej til det lovforslag, som Socialdemokratiet kom med.
Man må jo kunne sige, om man vil stemme ja eller nej, hvis alt det formelle, som erhvervsministeren remser op åbenbart er problemet, er på plads.
Det kan vel ikke være så svært.
Altså, virker den grønne trepart?
Virker alt muligt?
Man har jo en politisk holdning til de ting, vi skal behandle her i Folketingssalen.
Så lad mig spørge på en anden måde.
Hvad var Venstres holdning til forslaget, da Socialdemokratiet fremlagde det i 2022, altså for 2 år siden?
Louise Elholm (V), 2024-12-03:
Jeg er godt klar over, at SF selvfølgelig synes, at deres eget forslag virker, men det er der jo ingen sikkerhed for det gør.
Vi er nødt til at se, hvad der virker, og hvad der ikke virker.
Virker det rent faktisk i forhold til de kropsidealer, som pigerne skal leve op til?
Hvordan hjælper det i forhold til dem?
Vi skal jo ikke bare pålægge nogen noget bureaukrati, hvis ikke det virker.
Vi er nødt til at vide, at de ting, vi laver, har en effekt, og at de har en positiv effekt.
Det vil vi gerne vide, før vi lægger os fast på noget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-12-03:
Det synes jeg da godt nok var en lang talen udenom.
Altså, Venstre må da have forholdt sig til, om man synes, at en mærkningsordning er en god idé.
Jeg er klar over, at der kan være alle mulige undersøgelser, men når de så er tilendebragt og vi finder ud af, at der er fri bane i forhold til EU-retten, og at vi kan gøre det her i forhold til markedsføringsreglerne, vil Venstre så støtte en mærkningsordning?
Louise Elholm (V), 2024-12-03:
Jeg var ikke erhvervsordfører dengang.
Jeg lægger mig op af, at Venstres holdning på nuværende tidspunkt er, at vi gerne vil se de her undersøgelser nærmere an.
Vi er opmærksomme på, at vi skal have fokus på pigernes velfærd, og derfor kigger vi fordomsfrit på det.
Men vi kommer ikke til at indføre bureaukrati bare for bureaukratiets skyld.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-12-03:
Det er alligevel dejligt, at Socialdemokratiet støtter Socialdemokratiets eget forslag.
Så er vi da trods alt langt.
Jeg synes bare, det er mærkeligt, at man så ikke kan stemme for det.
Og jeg synes egentlig også, det er mærkeligt, at man kigger på, hvor langt man kan gå inden for EU-retten, for Frankrig har allerede en mærkningsordning, ergo kan Danmark også lave en.
Og man må jo da alligevel også have taget bestik af det, tænker jeg, dengang man lavede lovforslaget – eller sad man bare og skrev lidt ud i den blå luft, siden det ikke længere kan bruges?
Men det, som jeg egentlig gerne vil spørge til, er: Hvornår kan vi så regne med at der kommer et oplæg til en mærkningsordning?
Karin Gaardsted (S), 2024-12-03:
Tak for det.
Som vi har hørt, er lovforslaget fremsat af SF, og det drejer sig, som tidligere nævnt heroppefra, om at indføre en mærkningsordning for anvendelse af retouchering i billeder og film, der bliver brugt i reklamesammenhæng.
Vi taler ikke om retouchering af landskaber eller lignende.
Man skaber dermed et falsk og kunstigt billede i reklamen, som ofte henvender sig til børn og unge eller yngre voksne.
Netop i disse grupper kæmper mange med lavt selvværd eller mangel på tro på, at man er god nok, som man er.
Det er jo i sig selv en ganske alvorlig dagsorden, og når den så toppes med bombardement på f.eks. de sociale medier eller fra influencere med reklamer, der viser et forfalsket og urealistisk billede, er der grund til, at vi politisk griber ind og gør det tydeligt, hvornår der er tale om manipulerede billeder af personer.
Vi i Socialdemokratiet er med andre ord enige i begrundelsen for SF's forslag.
Det er skadeligt, når børn og unge konstant udsættes for denne perfekthedskultur.
Alligevel kan vi ikke stemme for forslaget, og det skyldes udelukkende, at vi er i fuld gang med at undersøge markedsføringsreglerne bredt set.
Vi ønsker bl.a. at sikre, at de nyeste former for reklameplatforme også kommer med ind under en eventuel mærkningsordning.
Undersøgelsen er endnu ikke færdig, og der finder vi fra vores side, at vi bliver nødt til at afvente den, så vi får alle relevante parter med ind under den samme lovgivning.
Markedsføring er desuden for en stor dels vedkommende reguleret i EU, og regeringen er derfor også ved at finde ud af, hvor langt vi overhovedet kan gå i Danmark inden for rammerne af EU.
Socialdemokratiet står med andre ord helt bag ved SF i ønsket om at indføre en mærkningsordning af en eller anden form i denne sammenhæng.
Så snart disse to forhold er afklaret, vil regeringen fremsætte et lovforslag om indgriben.
Socialdemokratiet kan ikke støtte forslaget, men vi takker alligevel SF for initiativet.
Morten Bødskov (S), 2024-12-03:
Tak for det, hr. formand, og tak til SF for at fremsætte forslaget her, som jo er et privat lovforslag.
Lovforslaget går ud på at indføre en mærkningsordning for retouchering i reklamebilleder og reklamefilm, hvor en persons kropsfacon, størrelse eller hud bliver ændret.
Der er ingen som helst tvivl om, at SF her har fat i en rigtig vigtig dagsorden.
Mistrivsel er en udfordring, som regeringen ser på med stor alvor.
Det tror jeg også man har hørt i forhold til de udmeldinger, der er kommet, eksempelvis omkring de sociale mediers betydning i børn og unges hverdag.
Derfor skal der heller ikke herske nogen tvivl om, at regeringen til fulde støtter intentionerne bag lovforslaget og tager problematikken endog meget alvorligt.
En mærkningsordning kan være med til at skabe mere gennemsigtighed omkring brugen af retouchering i reklamer, gøre de unge opmærksomme på, at det ikke er virkeligheden, de ser, men en fake udgave, altså en falsk udgave.
Regeringen er i gang med at undersøge markedsføringsreglerne i et bredere perspektiv, især brugen af influencere i markedsføring og markedsføring her rettet mod bl.a. børn og unge.
Vi har tidligere set eksempler på, at influencere ikke har været deres ansvar bevidst i forhold til markedsføring af produkter, som er uegnede for børn og unge.
En mærkningsordning for retouchering af reklamebilleder og reklamefilm vil også omfatte influencernes brug af retouchering på de sociale medier.
Retouchering og filtre bliver flittigt brugt af influencere på de sociale medier, og mange børn og unge ser jo altså op til de her influencere.
Det er derfor, regeringen er i fuld gang med at undersøge, om markedsføringsreglerne bør justeres.
Markedsføring er så dog også – det tror jeg er vigtigt at være opmærksom på i den her sammenhæng – et område, som i høj grad jo er reguleret i EU.
Regeringen er derfor også i gang med at undersøge, hvad der rent faktisk er muligt for Danmark at gøre i Danmark inden for rammerne af EU-retten.
Regeringen mener derfor, at beslutningen om at indføre et krav om mærkning af retoucheret reklame bør afvente de her undersøgelser på influencerområdet og af rammerne i EU-retten.
Vi deler som sagt intentionerne i og bag SF's lovforslag, men mener også, at det er mest hensigtsmæssigt, at vi færdiggør de her igangværende undersøgelser, inden der fremsættes og vedtages et lovforslag.
Så det er baggrunden for, at vi for det første støtter intentionerne, men vi kan for det andet ikke støtte det konkrete lovforslag på nuværende tidspunkt.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-03:
Tak til ordføreren for lige at få sagt det højt.
Jeg kan jo tilføje, at Enhedslisten også gerne ville støtte den.
Jeg har ikke taget teksten med, men nu må vi nok også hellere lade være med at behandle det.
Men jeg synes, at det er rigtig godt, at ordføreren lige får sagt det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-12-03:
Det er alligevel mageløst, at Socialdemokraterne ikke kan støtte Socialdemokraternes eget lovforslag fra 2022.
Nu har man fundet alle mulige forhindringer, bl.a. EU-retten.
Men lad os lige få det på det rene: Frankrig har jo en mærkningsordning, så hvis Frankrig kan, kan Danmark vel også.
Og Norge har jo faktisk allerede lavet den afdækning i forhold til EU-retten.
Nu vil Socialdemokratiet vente, svigte børnene, undlade at gøre noget her, hvor man rent faktisk har en chance.
Der er trods alt gået 2 år, siden det her lovforslag blev fremsat, og nu er man alligevel ikke helt klar til det.