runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Rabjerg Madsen (S), 2024-10-03:
Tak for det.
Også herfra skal der lyde en meget positiv tilkendegivelse om det samarbejde, som regeringen og Socialdemokratiet har med IA.
Det er vi meget, meget glade for.
Jeg tror, det er enormt vigtigt, også i en tid, hvor vi faktisk diskuterer rigsfællesskabet og måske gør det mere og anderledes, end vi har gjort tidligere.
Der tror jeg, at det samarbejde er enormt vigtigt.
Jeg synes, at den undersøgelse – og vi har haft drøftelsen tidligere – om danske unges viden om forhold i rigsfællesskabet er vigtig, og jeg er enig med spørgeren i, at den situation, som vi har i øjeblikket, og det vidensniveau om rigsfællesskabet, der er blandt danskerne og dermed også de danske unge, ikke er godt nok.
Jeg synes faktisk ikke, det er godt nok.
Så jeg synes, vi skal drøfte med hinanden, hvordan man undervisningsmæssigt og kulturmæssigt bredt set kan gøre mere for at understøtte viden om rigsfællesskabet.
For det er klart, at vores evne til at tage de vigtige drøftelser om rigsfællesskabet, som vi kommer til at have de næste år, og vores mulighed for at sikre, at den debat bliver god og ordentlig, beror på, at der også er en viden om rigsfællesskabet.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-10-03:
Jeg kan godt forstå, at hr. Christian Rabjerg Madsen føler sig forbigået; især når man ser på, hvem det er, han bliver forbigået af, så er han jo i den grad undervurderet.
Men hvornår kommer der så noget fra Socialdemokratiet?
Det her er jo en aftale, vi har lavet i fællesskab.
Jeg er selv søn af en struktør, og jeg husker tydeligt, allerede fra da jeg var teenager, at når min far kom hjem, uanset om det så var vinter eller sommer, koldt eller varmt, så var han hårdt fysisk udfordret.
Derfor kan jeg sagtens forstå, at de her mennesker sidder med en dyb forundring, og der vil jeg bare igen høre: Hvornår får vi så noget fra Socialdemokratiet?
Det er jo Socialdemokratiet, der har åbnet den her debat.
Så får vi noget i år eller inden februar, hvor vi skal stemme, eller inden et folketingsvalg?
Hvad er perspektivet for de her mennesker?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2024-10-03:
Der er to drøftelser her.
Jeg tør ikke sige, hvornår Beskæftigelsesministeriet kan være færdig med at se på de sager, som hr. Morten Messerschmidt løftede i spørgsmålet, og med at se på, hvad årsagen er til, at situationen er sådan.
Det synes jeg viser respekt for, at der skal være tryghed om pensionen.
Men vi har samtidig sagt, at det kan være fornuftigt at få kloge mennesker til at se på beregningsgrundlaget og få kloge mennesker til at give os et grundlag for at tage de her vigtige drøftelser, som forhåbentlig skal lede frem til et pensionssystem, som er mere retfærdigt end det, vi har i dag.
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Jeg har to spørgsmål.
Det første er, om den socialdemokratiske ordfører kan give én god grund til ikke at forhandle en eventuel ændring af velfærdsaftalen inden for det næste år.
Hvis man vælger den billigste af de ordninger eller tillempninger, som Pensionskommissionen foreslår, vil det koste 29 mia. kr. om året, som vi så ikke kan bruge til at løfte indsatsen for vores børn og unge, vores uddannelser og grøn omstilling.
Så vi har jo brug for en afklaring, og er der egentlig nogen god grund til ikke at få den afklaring igennem inden for det næste år?
Så vil Socialdemokratiet jo gerne udstille Radikale Venstre som et rigtig asocialt parti, der ikke kerer sig om de nedslidte.
Er det ikke rigtigt, at den her regering ønsker at afskaffe seniorpensionen, som vi lige har hørt om?
Det var jo udgangspunktet.
Vi var inde at redde den.
Og så er det rigtigt, at vi sagde ja.
Hvis vi kigger på efterlønnen – og det er det, der er mit spørgsmål til ordføreren – kan han så bekræfte, at ni ud af ti, der går på efterløn, selv angiver, at de ikke føler sig nedslidte, at otte ud af ti, der går på Arnepension, selv angiver, at de ikke føler sig nedslidte, og at langt de fleste i øvrigt vælger den seniorpension, som både er mere generøs og rimelig?
Radikale Venstre står vagt om, at alle nedslidte selvfølgelig skal kunne træde fra.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2024-10-03:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes jo egentlig, jeg har givet en god grund til, hvorfor vi ikke kan forhandle i morgen, nemlig at vi har et ønske om, at kloge mennesker – andre partier har nævnt muligheden for en kommission – skal kigge på det her pensionsområde, sådan at vi står på velfunderet grund, når vi skal tage den her meget vigtige drøftelse.
Så synes jeg også, at man må sige, at det er påfaldende, at der i oppositionen er så stor enighed om, at vi skal forhandle.
Det har jeg respekt for.
Men man skylder vel lige at nævne, at der i den opposition, som er enige om, at vi skal forhandle, overhovedet ikke er enighed om, hvad vi skal forhandle, eller hvor vi skal nå hen.
Radikale går sammen med SF og siger, vi skal forhandle.
SF vil gerne have en tidligere pensionsalder.
Radikale vil gerne afskaffe efterlønnen, Arnepensionen og ældrechecken.
Så det er i hvert fald som minimum en lidt tynd enighed, der er opstået, nemlig om, at vi skal forhandle.
Om det politiske og det, der betyder noget, er der kæmpe uenighed.
Så jeg tror, det bliver vanskelige forhandlinger, den dag de kommer.
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Det er jo netop derfor, vi skal forhandle.
Det er der ved gud også i regeringen, kan man høre.
Der er jo ikke på nogen måde enighed i regeringen om, hvor vi skal hen med det her.
Og netop fordi vi er uenige om det her spørgsmål, skylder vi jo danskerne at skabe ro og sikkerhed om, hvad deres fremtidige pensionsvilkår er.
Vi har en hel Pensionskommission, der har barslet.
Det er et glimrende grundlag.
Vi Radikale vil bare ikke acceptere at sætte 29 nye mia. kr. af oven i de 20 mia. kr., vi bruger på efterløn og Arnepension, uden også at give noget til de unge generationer og børnene.
Det er jo ikke rimeligt, at vi kun og altid diskuterer de ældres vilkår i det her Ting.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2024-10-03:
Vi vil også meget gerne diskutere børnenes vilkår.
Det er jo derfor, vi har afsat milliarder til folkeskolen og afsat milliarder til flere pædagoger.
Men jeg er bare uenig med De Radikale, når jeg ser jeres børneplan.
Den del om at investere i børnene, unge, skoler og uddannelser synes jeg er fremragende.
Vi vil meget gerne tage en drøftelse med partierne omkring pension.
Vi vil også meget gerne diskutere det.
Jeg er glad for diskussionen.
Men jeg mener, det skal foregå på et godt og sagligt grundlag, og derfor har vi sagt, at det er mest fornuftigt at få nogle kloge mennesker til at kigge på det forud for forhandlingen.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
Tak for det.
Socialdemokratiet er et arbejderparti; det var man i hvert fald engang.
Flere og flere danskere på arbejdsmarkedet udtrykker et ønske om at kunne gå ned i tid i perioder og om at få større fleksibilitet i en hverdag, der kan være svær at få til at hænge sammen.
Derfor foreslog Alternativet for nylig en såkaldt tidsopsparing, et måske lidt alternativt take på en pensionsopsparing, som folk kan bruge i løbet af hele livet og ikke kun, når man skulle være så heldig at nå alderdommen.
Hvad vil Socialdemokratiet gøre for de her mennesker, som i langt højere grad ønsker en større fleksibilitet og mulighed for at kunne gå ned i tid i perioder gennem hele livet, hvor man har brug for mere tid til det, der virkelig tæller?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2024-10-03:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes, det er en vigtig debat.
Jeg tror måske, jeg først skal sige, at jeg synes, vi som folkestyre skylder at have en grundlæggende respekt for, at spørgsmålet om løn og arbejdsvilkår er et spørgsmål for arbejdsmarkedets parter.
Det følger af den danske model, at vi skal passe på, at vi ikke med vores diskussioner herinde underminerer den danske model.
Når det så er sagt, vil vi gerne diskutere fleksibilitet og vilkår for børnefamilier.
Men der, hvor jeg kan blive en lille smule nervøs for fru Franciska Rosenkildes position, er, når jeg ser nogle af de konkrete forslag.
For hvis man laver tiltag herinde, som betyder, at danskerne i fremtiden arbejder langt mindre, end de gør i dag, så får vi ikke råd til gode børnehaver, god ældrepleje, gode sygehuse, og så får vi en situation, hvor god sundhedsbehandling er afhængig af, om man har en høj løn, eller man har en lav løn.
Det er bare ikke et samfund, vi som socialdemokrater ønsker at have, og det er årsagen til, at der skal være en balance imellem, hvor meget vi går på arbejde og betaler i skat, og så det forhold, at vi skal kunne finansiere et velfærdssamfund, som for Socialdemokratiet er helt essentielt og den bedste samfundsmodel i verden, langt overlegen alle andre modeller.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
Nu er der jo ikke noget belæg for, at høj arbejdstid en til en betyder et godt velfærdssystem.
Vi har jo faktisk nedsat arbejdstiden, mens vi har opbygget velfærdssamfundet.
Faktisk har man ikke ændret ved arbejdstiden, siden internettet blev indført, og det har jo om noget rykket ved vores produktivitet.
Så det, vi i Alternativet vil spørge Socialdemokratiet om, er: Er det ikke på tide, at man omsætter noget af den produktivitet til mere tid og fleksibilitet og ikke kun til skattelettelser til dem, der har mest i forvejen?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2024-10-03:
Nej, vi omsætter ikke øget produktivitet og teknologi og AI til skattelettelser.
Det er rigtigt nok, at vi har givet nogle skattelettelser, primært til dem, der tjener mindst, men helt overordnet har vi taget produktivitetsstigningerne og de skatteindbetalinger, der har været, og investeret i vores velfærdssamfund.
Det er derfor, vi eksempelvis nu bruger flere penge på velfærd, end vi gjorde, da vi havde en rent socialdemokratisk regering; det er derfor, vi nu har lavet den bedste aftale i 15 år med både kommuner og regioner.
Så vi bruger primært produktivitetsstigningerne til at investere i vores velfærdssamfund.
Det er jeg stolt af.
Men jeg er da klart åben over for, at man imellem arbejdsmarkedets parter kan diskutere, hvordan man i det hele taget kan omsætte produktivitet og teknologi i forhold til diskussionen omkring løn og arbejdsvilkår.
Det er klart, at der er en sammenhæng imellem produktivitet og så skatteindbetalinger.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-10-03:
Mange tak.
Tak for ordet, og tak for talen.
I øvrigt også tak for det gode samarbejde, som IA grundlæggende er rigtig glade for.
Der er jo blevet talt rigtig meget om de ældre og pension i dag, men vi vil gerne bruge lidt tid på også at snakke om de unge og mere specifikt de unge i rigsfællesskabet.
For noget af det, vi godt ved, er, at grønlandske unge ved rigtig meget om Danmark, mens de danske unge ikke ved særlig meget om rigsfællesskabet.
Nu har vi så fået en undersøgelse fra Sjómaq, som er en del af det ungdomssamarbejde, der er i rigsfællesskabet, og den giver os faktisk nogle tal på det.
Den viser, at 56 pct. af de danske unge faktisk ikke får undervisning om hverken Grønland eller Færøerne i folkeskolen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad regeringen tænker om det.
Sjúrður Skaale (JF), 2024-10-03:
Tak for det.
Jamen jeg mener, det er vigtigt at sige, at når der er mennesker, som ikke anerkender demokratiet og forsøger at modarbejde demokratiet og forsøger at modarbejde retsstaten indefra, så er det et problem.
Jeg mener også, der er mange her i huset, som tager det alvorligt, både i oppositionen og i regeringen.
Signe Munk (SF), 2024-10-03:
Tak for talen.
Jeg vil gerne blive lidt i sporet med skattelettelser.
Næste år bliver det svimlende 10 mia. kr., hvoraf en ret stor del går til kapitalfonde og virksomhedsarvinger.
Det virker jo umiddelbart på mig, som om det er en meget markant prioritering for den her regering at give så store skattelettelser.
Er det også sådan, hr. Jan E. Jørgensen ser det?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-10-03:
Tusind tak.
Jeg tror ikke, jeg kunne have remset skattelettelserne bedre op end fru Signe Munk.
I Venstre er vi rigtig stolte af de skattelettelser, der er blevet gennemført, og det handler jo om mange ting.
Skattelettelser handler også om arbejdsudbud, altså at få flere til at arbejde mere.
Nu nævnte man de her virksomhedsarvinger, men det handler jo også om at få danske arbejdspladser til at blive ved med at være danske arbejdspladser.
Når Lego ligger i Billund, når Bestseller ligger i Brande, og når Danfoss ligger i Nordborg på Als, jamen så er det jo nok, fordi de er familieejede virksomheder.
Hvis de var blevet solgt til en udenlandsk kapitalfond, tror jeg ikke, at de havde ligget i Danmark.
Så det at sikre, at der fortsat er danske arbejdspladser i alle dele af Danmark, er bl.a. noget, vi kan takke vores store danske succeser for.
Dem er vi stolte af, og de er i mange tilfælde familieejede virksomheder.
Så også dér er vi stolte over at have medvirket til at gennemføre skattelettelser.
Pelle Dragsted (EL), 2024-10-03:
Tak for det, og tak for en fin tale.
Jeg vil spørge ind til statsministerens holdning til, om danskerne skal arbejde mere, altså om det her famøse arbejdsudbud skal op, for det har været lidt frem og tilbage.
Jeg var jo rigtig glad for den gamle fru Mette Frederiksen, der ville gøre op med det her med at gå reformamok som under Thorningregeringen og sagde, at det nu var slut med de her klassiske arbejdsudbudsreformer, altså dem, som lønmodtagerne med rette dukker sig for når de hører om.
Og vi havde 3 år, hvor der ikke kom den slags ting ned over ryggen på danske lønmodtagere.
Det var endda den ny valuta – det var jo så en gammel valuta, men det blev så fremstillet som den nye valuta: Væk med helligdagen, danskerne skulle arbejde mere, samlebåndene skulle køre, og vi skulle i hvert fald glemme enhver tanke om, at tallet ikke bare skulle stige.
Man satte meget høje mål for arbejdsudbuddet.
Ved sidste afslutningsdebat vendte man så på en tallerken og sagde, at det slet ikke var det, statsministeren mente.
Så hvad mener statsministeren egentlig?
For når jeg læser regeringsgrundlaget, er der jo stadig væk en aftale om, at man skal øge udbuddet af arbejdskraft, altså at danskerne skal arbejde mere.
Så skal danskerne stadig væk arbejde mere, eller har statsministeren i dag tillid til, at danskerne allerede arbejder meget?
Mette Frederiksen (S), 2024-10-03:
Ja, det er faktisk også min oplevelse, at vi er enige med Det Konservative Folkeparti i, at vi har en udfordring som samfund.
Jeg er selv meget bekymret over at se også nogle af vores helt unge, som pludselig bruger stoffer, som kan se ret milde ud, men som kan være farlige og have meget, meget store konsekvenser.
Vi kommer snart med vores forslag til noget, man kan gøre, om end vi ikke bilder os ind, at vi kan løse hele problemet.
Så bliver jeg bare nødt til at sige, at vi gik til valg på at danne en bred regering.
Jeg sagde det meget, meget klart før valget, og jeg sagde det endnu tydeligere den dag, valget blev udskrevet, nemlig at vi gik til valg på at danne en bred regering.
Og det er det, vi har gjort.
Mona Juul (KF), 2024-10-03:
Man lovede ikke en mærkelig regering trods alt.
Jeg må sige, at med lønløft, mere bureaukrati, en øget offentlig sektor og et dask til velfærdsforliget kunne man jo godt være rigtig, rigtig bange for, om statsministeren er i gang med at lave sådan en ren Anker Jørgensen.
Det vil vi selvfølgelig holde rigtig meget øje med.
Men jeg har også lyst til at følge op på en anden ting, for det mener jeg også er oppositionens opgave.
Det er meget lang tid siden, jeg i statsministerens spørgetime spurgte statsministeren om opioider.
Hvor er regeringen i forhold til det meget alvorlige emne, som jeg tror vi i hvert fald deler interessen for?
Hvorfor er I ikke kommet i gang endnu?
Mette Frederiksen (S), 2024-10-03:
Det bliver nok lige for meget at bede mig om at gennemgå samtlige bevillinger på det her område.
Det har jeg i hvert fald ikke nogen mulighed for at gøre mundtligt fra talerstolen.
Vi har lavet aftaler om at nedbringe både administrationen og brugen af konsulenter, og det er lykkedes på nogle områder og i et vist omfang.
Nu går vi så videre med vores arbejde, og det er en del af det finanslovsforslag, vi har fremsat.
Vores primære løfte i den valgkamp, vi var igennem for 2 år siden, var et lønløft i den offentlige sektor.
Det var vores primære valgkampsløfte.
Der blev i øvrigt nærmest en til en sagt det samme om det, som der nu bliver sagt om pensionsalderen.
Det er gennemført.
Jeg vil i al beskedenhed tillade mig at glæde mig over det lønløft.
Jeg kunne ikke drømme om at påstå, at det er det, der er forklaringen .
Ikke desto mindre fornemmer vi nu bl.a. i dele af sundhedsvæsenet, men også i kriminalforsorgen og andre steder, at der faktisk er nogle medarbejdere, der er blevet i vores offentlige sektor, og som oplever en anerkendelse, fordi de har fået det lønløft.
Så når vi lover noget i en valgkamp, gennemfører vi det, og det, vi lover i en valgkamp, er noget, vi mener er til fordel for samfundet bredt set.
Hverken vi eller jeg har sagt, at danskerne skal arbejde mere, og min samlebåndskommentar er, som jeg har redegjort for, taget ud af en sammenhæng.
Jeg er bekymret over et Rusland, som opruster, og som i øvrigt lige har besluttet – jeg tror, nærmest mens vi har siddet her – igen at øge deres forsvarsbudgetter ganske væsentligt.
Derfor synes jeg, vi bliver nødt til som europæere at have viljen til at gøre det, der skal gøres, for at vi er en af de stærkeste regioner i verden.
Vi bliver nødt til at have medarbejdere nok til at opstille vindmøller; vi bliver nødt til at have social- og sundhedsassistenter og -hjælpere nok til at passe på vores gamle.
Derfor kan man ikke se bort fra arbejdsmarkedspolitik og man kan ikke se bort fra behovet for, at vi er mange, der er i beskæftigelse.
Jeg er jo socialdemokrat; jeg tilhører ikke Enhedslisten.
Det er helt rigtigt, at jeg har et andet syn på arbejdsudbudsreformer end det, man har set tidligere, og det mener jeg sådan set også den her regering har.
Mona Juul (KF), 2024-10-03:
Tak for det, og tak for talen.
Socialdemokratiet gik jo ikke til valg på at smaske til velfærdsforliget; Socialdemokratiet gik til valg på at flytte milliarder af kroner fra konsulenter til kernevelfærd.
Mette Frederiksen (S), 2024-10-03:
Hvis vi nu tager den grønne trepart, som blev lavet før sommer, og som i mine øjne er den stærkeste generationskontrakt, der nogen sinde er indgået omkring dansk natur, klima og i øvrigt landbrugsproduktion og arbejdspladser, så tror jeg ikke, det havde kunnet lade sig gøre uden en bred regering.
Jeg tror ikke, det havde kunnet lade sig gøre uden den her regering.
Ja, den her regering er mærkelig, og det er den jo, al den stund vi ikke er vant til at have regeringer hen over midten.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-10-03:
Jeg tror ikke, der er en eneste dansker i hele kongeriget, der er i tvivl om, at Socialdemokratiet med fru Mette Frederiksen i front altid vil pege på sig selv, og at det er det vigtigste frem for alt.
Selv hvis prisen for at være statsminister er at være i regering med borgerlige partier, så er det bedre end at føre rød politik med røde partier, hvor man ikke selv har statsministerposten.
Jeg tror, det er det indtryk, mange danskere sidder tilbage med, og jeg tror, mange danskere er forundrede over, hvad den nuværende regerings eksistensberettigelse er, udover at statsministeren skulle genvælges.
Det er tilsyneladende ikke det her med, at arbejdsudbuddet er den nye valuta, for alt, hvad regeringen har lavet af arbejdsudbudsreformer, er jo med et fingerknips annulleret med pensionsaftalen.
Mette Frederiksen (S), 2024-10-03:
Nej, det er Socialdemokratiet ikke, og vi har gjort vores stilling op lidt i modsætning, må man sige, til de fleste andre partier.
Vi stiller med undertegnede som statsministerkandidat, og vi kommer ikke til at pege på en anden.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-10-03:
Tak for det, og også tak herfra for nogle velvalgte ord om det jødiske mindretal i Danmark, og tak for det fine interview i Weekendavisen i øvrigt.
I den lidt mere muntre ende vil jeg jo egentlig også takke for den her fine lille kampagne, Socialdemokratiet har kørt i dag, med »Find den blå statsministerkandidat« og avisannoncer, og hvad ved jeg.
Det er faktisk sjovt; det er kreativt.
Det er jo også spændende.
Altså, hvem bliver den næste blå statsminister?
Det kan ligefrem være, det bliver en, der sidder i regering med den nuværende statsminister.
Det er jo egentlig også spændende på rød side.
Siden EP-valget har vi jo været vidne til sådan et begyndende tronskifte i rød blok: at et nyt stort dominerende centrum-venstre-parti er ved at tage form, altså at SF er ved at tage Socialdemokratiets position.
Der er det egentlig bare spændende at høre: Hvis der er et rødt flertal efter næste valg og det endnu engang cementerer sig, at SF er det store centrum-venstre-parti, er Socialdemokratiet så klar til at pege på fru Pia Olsen Dyhr som statsminister?
Mette Frederiksen (S), 2024-10-03:
Jeg ved ikke, præcis hvordan vi skal gøre det.
Jeg kan ikke huske at have oplevet en så aggressiv, så voldsom og så polariseret debat som den, jeg har oplevet i Danmark det seneste år om en situation i Mellemøsten og alle de tråde, det har trukket ind i vores egne samfund.
Der er masser af nuancer i det her; det er ikke sort-hvidt.
Man kan godt – og i det her tilfælde tror jeg egentlig, at både spørger og svarer er enige – både stå op for Israels ret til selvforsvar og ønsket om at sikre, at der også er et levedygtigt Israel i fremtiden, samtidig med at man anerkender, at palæstinenserne har brug for deres stat og deres land.
Og sådan kunne jeg blive ved.
Der er så mange elementer i det her, og det bliver gjort sort-hvidt, og når tingene bliver gjort sort-hvide, er det meget, meget svært at finde en vej frem, som passer til de mennesker, det handler om.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
Tak for det.
Meget af debatten i dag har jo handlet om pension.
Jeg håber ikke mere, at det er en hemmelighed for de fleste, at Alternativet er kommet med et forslag om en tidsopsparing.
Jeg vil gerne spørge statsministeren ind til det.
Det kan godt være, at statsministeren tidligere har svaret hr. Pelle Dragsted, at regeringen ikke mener, at danskerne skal arbejde mere, men de facto har man jo fjernet en helligdag og derved gjort, at danskerne skal arbejde mere.
Når det så er sagt, er der jo rigtig mange danskere, der i dag arbejder rigtig meget og føler, at det kan være svært i perioder at få tingene til at hænge sammen.
Stress er en folkesygdom, og det handler om det her med at aflevere sine børn tidligt, hente dem sent og om, at danske børn er rekordlænge i institution.
Hvad vil statsministeren og regeringen gøre for at imødekomme det her behov for fleksibilitet i arbejdslivet, ikke først når man bliver pensioneret, men også i løbet af livet?
Hvad kan man gøre politisk for at få den øgede fleksibilitet, rigtig mange danskere spørger efter?
Mette Frederiksen (S), 2024-10-03:
I det spørgsmål ligger der jo noget, og jeg ved godt, at Radikale Venstre ikke vil være ved det, men spørgsmålet emmer af, at der er et af de tre gymnasier, der er finere end noget andet.
Det har den der stemning af, at det fede gymnasium skal være noget, og så er der nogle andre, der skal være noget andet.
Det, vi gerne vil nu, er at ændre den spilleplade helt og sige til vores unge: Der bliver tre gymnasier.
Der er tre forskellige døre, du kan gå ind ad, men det fede er, at den dør ikke lukker for nogen mulighed fremefter.
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Jeg prøver at stille mine to spørgsmål igen, da jeg ikke fik svar.
Hvilke virkemidler er det præcis, statsministeren vil anvende for at tvinge en tostatsløsning igennem?
Jeg er i øvrigt enig i, at det er den rigtige løsning, men hvilke virkemidler vil statsministeren bruge?
Mit andet spørgsmål var: Hvorfor insisterer Socialdemokratiet på, at der skal være et markant højere adgangskrav til én form for gymnasial uddannelse i forhold til en anden, når man gerne vil give lige muligheder til alle unge, uanset hvad deres talent og ønsker er, og når vi gerne vil være med til at lave de gymnasiale uddannelser i forskellige varianter?
Hvorfor skal man gøre forskel på den ene uddannelse i forhold til den anden, når det kommer til adgangskravet?