runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2020-04-02:
Vores politik er ikke, at man kun skal stoppe for asylansøgere ved grænsen.
Vores politik er, at man skal have et fuldt stop for at kunne søge asyl spontant i Danmark.
Det betyder, at uanset om man møder op ved den danske grænse eller man møder op inde i landet og siger »asyl«, så skal man ikke have sin sag behandlet her.
Så skal man tilbage til nærområderne, hvor vi jo ved at vi kan hjælpe langt flere for de penge, vi afsætter.
Derfor vil muligheden for at opnå det, som menneskesmuglerne jo kynisk tjener penge på, ikke være til stede, og derved vil menneskesmuglerne miste deres gode indtjening og også muligheden for at udnytte sårbare mennesker i en tragisk situation.
Nils Sjøberg (RV), 2020-04-02:
Vil det ikke netop øge lysten til at blive smuglet over den danske grænse, hvis man ikke har mulighed for at kunne søge asyl ved grænsen?
Hvis man har mulighed for at søge asyl ved grænsen, har man ingen grund til at blive smuglet over den danske grænse, for så vil man have mulighed for at blive optaget i og blive medlem af det danske samfund og få dansk statsborgerskab osv. osv., såfremt man i øvrigt opfylder de forskellige krav, vi stiller, som i øvrigt er temmelig restriktive.
Der er altså ikke nogen grund til at forsøge at blive smuglet over grænsen, hvis man har mulighed for rent faktisk at blive en del af det danske samfund på anden vis.
Pernille Vermund (NB), 2020-04-02:
Det er sådan set meget enkelt.
Eftersom der ikke er krig at flygte fra i vores nabolande, er det jo, for at sige det, som det er, fordi vi er en magnet for migranter, der søger herop, at asylansøgere rejser gennem flere sikre lande for at komme til Danmark.
Det gør de ved hjælp af menneskesmuglere.
Havde vi sagt, at man ikke kan søge asyl spontant i Danmark, at vi hjælper folk i nærområderne og øger indsatsen der, hvor vi jo kan hjælpe langt flere for de penge, vi afsætter, ville menneskesmuglerne ikke have noget at lave, for så var der ikke noget at komme her for for dem, der ønsker at søge asyl i Danmark.
Nils Sjøberg (RV), 2020-04-02:
Der er noget, jeg ikke helt forstår, men så vil jeg da håbe, at ordføreren vil gøre det klart for mig.
Ordføreren gør opmærksom på, hvad jeg faktisk er helt enig med ordføreren i, at det er uhensigtsmæssigt, og at det er modbydeligt med menneskesmugling.
Samtidig siger ordføreren, at ordføreren ikke ønsker, at man skal have mulighed for at søge asyl i Danmark.
Det forstår jeg.
Men kan ordføreren forklare mig, hvordan det at kunne søge asyl i Danmark skal gøre det vanskeligere eller gøre, at man i mindre grad har lyst til at lave menneskesmugling?
Hvordan skal de to ting sådan hænge sammen i en logisk sammenhæng?
Nils Sjøberg (RV), 2020-04-02:
Ministeren oplyser, at syv personer er kommet til Danmark siden den 14. marts og har søgt asyl.
Det vil sige, at det stort set ikke er et problem.
Det giver også mening at se det her mere som et spørgsmål om at markere sig, da der stort set er lukket for alle samfund, grænser, flyruter.
Alt er lukket ned.
Derfor er Dansk Folkepartis forslag her i dag helt uden effekt i den virkelige verden.
Dansk Folkeparti vil forbyde folk, som ikke kommer til Danmark, at komme til Danmark.
Derfor er der kun det symbolske tilbage.
Og så kender vi Dansk Folkeparti igen.
Efter en periode, hvor jeg personligt har glædet mig over, at alle politiske partier har arbejdet sammen på kryds og på tværs, så har vi tilsyneladende fået symbolpolitik igen.
Også i denne krise vil Dansk Folkeparti slå på flygtninge, mistænke dem og give dem skyld.
Det havde også været mere rimeligt at diskutere frisørens eller andre selvstændiges udfordringer i denne krise.
Alle iværksætterne, der er kommet i klemme, burde vi også have snakket om i stedet for det her.
Og så kaster Dansk Folkeparti sig over en gruppe flygtninge, som slet ikke kommer til Danmark.
Husk på, at virussens center var Kina, og nu er det Europa – ikke de lande, hvorfra der typisk kommer asylansøgere.
Virussen kom formentlig til Danmark via danskere, der besøgte Østrig og Italien.
I øvrigt er og var det nok umuligt at undgå, at en virus af denne slags kom til Danmark på grund af den globalisering, vi nu alle er en del af.
Derfor har det ikke noget med asylansøgere at gøre.
I Radikale Venstre synes vi, at det er logisk at lukke ned for besøg, og så langt er vi sådan set enige, men det er ikke logisk at lukke ned for personer på den her måde.
Vi kan ikke støtte dette symbolske forslag, og jeg er personligt ked af, at Dansk Folkeparti benytter denne krise til at føre symbolpolitik igen.
Mads Fuglede (V), 2020-04-02:
Til det kan jeg meget kort svare, at det er to ting, vi meget gerne vil være behjælpelige med for at sørge for at regeringen lever op til.
Peter Skaarup (DF), 2020-04-02:
Tak for det.
Ministeren siger her, at der ikke er grundlag for at afvise asylansøgere, der kommer ind i Danmark.
Jeg synes jo, og det gør Dansk Folkeparti også, at der i allerhøjeste grad lige præcis nu, hvor vi har en smitterisiko i Danmark, og hvor vi beder befolkningen holde for på alle mulige måder – at holde sig hjemme, ikke tage på påskeferie osv. – er et kæmpe hul, ved at der kan komme asylansøgere ind, som jo altså har fri adgang til Danmark, hvis ikke regeringen gør noget, og som skal til Center Sandholm, transporteres osv. osv.
Så kan ministeren ikke godt forstå, at vi skal have lukket det hul, og at regeringen her bør udvise rettidig omhu i stedet for at hage sig fast i nogle principper, som åbenbart er til hinder for, at man gør det rigtige?
Nick Hækkerup (S), 2020-04-02:
Jeg hørte ikke noget spørgsmål.
Mattias Tesfaye (S), 2020-04-02:
Jeg kan sagtens forstå, at der kan være en generel bekymring for udlændinge, der indrejser i Danmark.
Det kan jeg sagtens forstå.
Det er også derfor, at jeg havde et behov for at sige to ting.
Punkt 1: Siden den intensiverede grænsekontrol blev igangsat, har vi haft syv asylansøgninger på grænsen.
Men det er rigtigt, at der ikke er mulighed for at afvise asylansøgere på grænsen som følge af vores forpligtelser i henhold til det, der hedder Dublinforordningen, som jeg synes vi har en interesse i bliver opretholdt så vidt muligt, fordi ellers ville jeg frygte, at Danmark ville ende i en situation, hvor vi ville hænge på endnu flere asylsagsbehandlinger, end hvis vi ikke havde Dublinforordningen.
Peter Skaarup (DF), 2020-04-02:
Nu kan vi jo selvfølgelig altid strides om tal.
Ministeren siger, at der er ankommet 7 på grænsen.
Vi kan se, at der er et tal, der hedder 25.
Det er formentlig nogle, der er kommet ind illegalt, fordi en grænsekontrol ikke altid stopper alt.
Det er måske nogle, der har været her i landet i en længere periode.
Så det tal er jo højere.
Befolkningen får at vide, at vi af hensyn til en situation, der skal have et toppunkt med smitte om nogle uger, skal gøre en hel masse, og så lukker man stadig væk asylansøgere ind.
Det er derfor, at vores appel er: Se nu at få styr på det hul i det, vi gør i det hele taget i vores samfund, nemlig at asylansøgere kommer ind.
Vi har jo stillet en del spørgsmål til det.
Som jeg forstår det, er det sådan, at den karantæne, man siger der er for asylansøgere, ikke bliver håndhævet.
Man kan stadig væk godt gå rundt i Center Sandholm, selv om man er i såkaldt karantæne i 14 dage.
Jeg skulle hilse og sige, at det med fingeraftryk ikke er sådan helt enkelt.
Så kan ministeren ikke godt se, at der stadig væk er problemer?
Der er et hul her, både i forhold til administrationen, men også i forhold til at der kommer asylansøgere ind.
Tak til ordføreren for indlægget.
Jeg er selvfølgelig lidt ærgerlig over, at Venstre, som jeg hører det, ikke vil støtte det her beslutningsforslag.
Men jeg hæfter mig ved, at Venstre er enige i, at det er et problem for medarbejderne, der har med asylansøgere at gøre, at de skal gennemføre de her forskellige undersøgelser, når asylansøgerne kommer til Center Sandholm, på et tidspunkt, hvor man ikke har sat dem i karantæne, altså f.eks. tage fingeraftryk, som jo af gode grunde kræver, at man er meget tæt på folk, for det handler ikke bare om én finger, det er en større operation.
Så spørgsmålet til Venstre her er egentlig: Er Venstre med på at lægge et pres på regeringen for trods alt at sikre, at der, som punkt 1, kommer mere styr på forholdene i Center Sandholm til gavn for de medarbejdere hos politiet og blandt HK-personalet, der har med det at gøre, og, som punkt 2, at sikre, at den karantæne på de 14 dage, der finder sted, bliver håndhævet, så det er en reel karantæne, så man ikke bare vandrer frit rundt i Center Sandholm?
Rasmus Stoklund (S), 2020-04-02:
Jeg har på nuværende tidspunkt svært ved at se et alternativ til den løsning, regeringen har valgt, for konsekvensen ville være et meget stort antal asylansøgere, som vi efter den her coronakrise ville have svært ved at sende tilbage til de lande, de hører til i, når de skulle Dublinforhandles, og i det hele taget ville vi få svært ved at drage nytte af Dublinsamarbejdet.
Derudover har jeg fuldstændig tillid til, at myndighederne håndterer det her på en forsvarlig måde.
Jeg er enig i, at hvis det drejede sig om, at der hver eneste dag ankom store turistbusser med asylansøgere, ville vi have et logistisk og ressourcemæssigt problem, men det er jo bare ikke det, der er sagens kerne i det her tilfælde.
Mig bekendt er det indtil videre i omegnen af syv mennesker i marts.
Peter Skaarup (DF), 2020-04-02:
Altså, jeg må sige, at når jeg taler med medarbejdere, der har med det her område at gøre, er der en meget, meget stor bekymring for den smitterisiko, der er.
For det, der sker, som det er i dag – og der tror jeg ikke rigtig, ordføreren er så godt informeret – er jo ikke, at man efter at have kontrolleret, om vedkommende er syg, sender vedkommende i karantæne.
Nej, alle kommer sådan set i karantæne.
Problemet er bare, at man i forbindelse med det tjek, der er, når asylansøgeren ankommer, skal tage fingeraftryk og lave alle mulige ting og sager, der gør, at man skal være meget tæt på den enkelte person.
Derudover er der i forhold til den karantæne, der er tale om, ikke tale om, at man har det som krav; man kan færdes frit rundt i et center, hvor risikoen jo er stor, hvis den her smitte bryder ud.
Det er det samme i fængslerne.
Så jeg synes simpelt hen ikke, at det, regeringen kommer med, er gennemtænkt.
Rasmus Stoklund (S), 2020-04-02:
Jamen jeg synes, man skal lægge de forskellige lodder, som er til stede, i forskellige vægtskåle.
På den ene side er der nogle lodder i én vægtskål, der argumenterer i den retning, som hr. Peter Skaarup nævner.
På den anden side er der nogle lodder i den anden vægtskål, som ville være argumenter for at have den konsekvens, at vi, når alt det her forhåbentlig er overstået, vil få et stort problem med at gennemføre de Dublinforhandlinger, som vi nyder stor gavn af i Dublinsystemet, altså at vi kan sende asylansøgere, som ikke har et berettiget grundlag i Danmark, tilbage.
Hvis vi underminerer Dublinsamarbejdet ved egenrådigt at lukke det ned, kommer vi til at betale en pris for det efterfølgende, og det mener jeg bestemt ikke er i Danmarks interesse.
Samtidig synes jeg, proportionerne mangler: Der er kommet historisk få asylansøgere – det er et ganske lille antal, det drejer sig om – og det er ikke et spørgsmål om, at vi bruger store ressourcer på det.
Dem, der kommer, har ministeren redegjort for bliver flyttet på en meget kontrolleret måde fra grænsen til Center Sandholm, hvor de opholder sig, indtil man er sikker på, at der ikke er nogen fare og de eventuelt skal være et andet sted i asylsystemet.
Derfor deler jeg ikke bekymringerne.
Peter Skaarup (DF), 2020-04-02:
Tak for bemærkningerne fra Socialdemokraternes ordfører.
Det kan godt være, at Socialdemokraterne mener, at det er forholdsvis få asylansøgere, der er kommet, og det er jo også korrekt.
I det hele taget har vi jo ved hjælp af nogle stramninger sikret, at der kommer forholdsvis få.
Men situationen er lige nu bare sådan, at vi på alle mulige områder i Folketinget gennemfører ting, som har til formål at inddæmme smitte.
Vi beder befolkningen holde for på en hel masse områder.
Vi siger bl.a. til befolkningen, at de ikke skal tage til påskefrokost i påsken.
Der er en masse områder, hvor danskerne må vænne sig til nogle indgreb, som er helt ukendte fra tidligere tider.
Derfor er det, jeg ikke forstår, at Socialdemokraterne ikke siger: Lad os være på den sikre side og sikre, at der ikke kommer nogen asylansøgere ind i Danmark.
Hvorfor er det, at man ikke på det her område vil udvise rettidig omhu?
Mads Fuglede (V), 2020-04-02:
Tak for ordet.
Ligesom forslagsstillerne deler vi i Venstre også bekymringen om smittespredning af covid-19 som følge af asylansøgeres indrejse i Danmark.
Situationen, som den ser ud lige nu, er, at der kommer meget få asylansøgere til Danmark, hvilket bl.a. formodes at være på grund af udvidet grænsekontrol rundtomkring – særligt i Tyskland.
Det gør, at færre simpelt hen når til Danmark.
Det er mit indtryk, at regeringen er meget bevidst om ansvaret for ikke at lade asylansøgere starte nye smittekæder, når de kommer til Danmark.
Myndighederne har allerede indført foranstaltninger som f.eks. polititransport til indkvarteringssteder.
Det betyder, at asylansøgere ikke udgør en smitterisiko ved brug af offentlig transport, ligesom der også er karantænefaciliteter til rådighed på centrene.
For Venstre er det vigtigt, at de meget få asylansøgere, der kommer hertil, ikke udgør en smitterisiko for danskerne, og derfor synes vi også, at det er godt, at der findes de her faciliteter, og at man er meget opmærksom på det.
Vi vil meget gerne være behjælpelige med, at man udvider de test, man må lave for at være sikker på, at der ikke kommer smitte ind via dette system.
Vi havde gerne set, at asylansøgere kom direkte i karantæne, også uden en forudgående undersøgelse af, hvilke lande personerne har været i på deres rejse til Danmark.
Herved dobbeltsikrer vi os imod, at de ikke spreder yderligere smitte i Danmark.
Men når det er sagt, stoler vi i Venstre på, at myndighederne har fokus på, at de få asylansøgere, der kommer hertil, ikke udgør en smitterisiko.
Og af den grund kan vi ikke støtte beslutningsforslaget, så længe der ikke kommer flere til landet, end tilfældet er, og så længe regeringen har fokus på, at de få, der kommer hertil, ikke kan sætte nye smittekæder i gang.
Rasmus Stoklund (S), 2020-04-02:
Regeringen lukkede landets grænser den 14. marts for udlændinge, der ikke har anerkendelsesværdige formål i Danmark.
Dette var for at bremse udbredelsen af den coronavirus, der i disse måneder martrer verden.
Asylansøgere kan dog stadig få adgang, og det er altså her, der er nogle, der mener, der er opstået et paradoks, for hvorfor kan tyske turister, der skal på en forlænget weekend i et sommerhus, der ligger afsides, i Sønderjylland, ikke komme ind i landet af hensyn til folkesundheden, når man kan få adgang, så længe man har til hensigt at søge asyl.
Forskellen i dette tænkte eksempel er, at der føres stram kontrol med de asylansøgere, der kommer til landet.
Det ville man ikke kunne med turister.
Derudover mener jeg, at beslutningsforslaget forholder sig til en anden virkelighed end den virkelighed, der rent faktisk udspiller sig ved de danske grænser.
Siden grænsen blev lukket, er der stort set ikke kommet nogen asylansøgere til Danmark, og skulle det billede pludseligt og overraskende ændre sig, har vi fortsat den såkaldte nødbremse i baghånden.
De asylansøgere, der ankommer, udgør ikke en smitterisiko for befolkningen, fordi de transporteres direkte til Center Sandholm.
Her får de et helbredstjek, som ministeren redegjorde for, og skulle nogle af dem udvise symptomer på covid-19, er der karantænefaciliteter til rådighed på centeret, hvor asylansøgerne placeres.
Alle nyankomne skal i øvrigt blive på Center Sandholm i mindst 14 dage for at smitte ikke spredes rundt i asylsystemet.
Der er i øjeblikket ikke noget behov for det forslag, som vi i dag diskuterer.
Hovedårsagen er, at der er stram kontrol med nyankomne asylansøgere, fra de søger asyl ved grænsen, til de placeres på et værelse på Center Sandholm.
Og samtidig vil det være et brud på vores internationale forpligtelser.
Det vil stille os dårligere i vores fremtidige samarbejde med vores nabolande og de øvrige lande, der bakker op om Dublinsamarbejdet.
Heldigvis kommer der historisk få asylansøgere for tiden – flere dage kommer der slet ingen – og indtil videre er ingen asylansøgere testet positive.
På den baggrund kan Socialdemokratiet ikke støtte beslutningsforslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2020-04-02:
Det er rigtigt, at vi har sat Dublinoverførslerne i bero både ind i og ud af Danmark, for jeg ser ikke noget grundlag for, at vi ligger og flyver asylansøgere rundt på tværs af Europa for tiden, men det betyder ikke, at Dublinforordningen er brudt sammen.
Altså, hvis det viser sig, at de mennesker, vi registrerer i Center Sandholm, allerede har søgt i et andet land, eller at deres ansøgning skal behandles i et andet land, så har vi jo på den anden side af det her tænkt os at skulle Dublinforhandle dem med de andre lande.
Og derfor er det vigtigt for os, at Dublinforordningen stadig væk er intakt, også selv om selve overførslerne er sat i bero lige nu.
Pernille Vermund (NB), 2020-04-02:
Det svar undrer mig faktisk, for ministeren har tidligere redegjort over for Folketingets ordførere, at Dublinforordningen p.t. er mere eller mindre suspenderet, altså at vi ikke sender asylansøgere ud under Dublinforordningen, og at dem, som er i Dublinprocedure i andre lande, heller ikke kommer hertil.
Derfor kan Dublinforordningen jo ikke rigtig bruges som argument i den her situation.
Det, vi behandler her i dag, er jo et midlertidigt stop for asyl ved grænsen i Danmark, al den stund at andre også bliver stoppet ved grænsen, og at vi ikke vil have en trafik af potentielle smittebærere op gennem Europa.
Mattias Tesfaye (S), 2020-04-02:
Som jeg også sagde til den forrige spørgere, kan jeg sagtens forstå diskussionen.
Og hvis jeg bare ganske kort skal svare på noget af det, vil jeg sige: Jo, vi har karantænefaciliteter til rådighed, og folk bliver bedt om at gå i 14 dages karantæne, men vi kan jo ikke frihedsberøve folk, ligesom vi ikke frihedsberøver andre; det kan vi heller ikke med asylansøgere.
Det er rigtigt, at vi optager fingeraftryk af nye asylansøgere; det skyldes bl.a., at vi ved at slå op i en database kan se, om det er folk, der er eftersøgt i andre lande eller noget.
Hvis ikke vi tager de fingeraftryk, er jeg bange for, at vi kommer til at lukke folk ind, som måske kan være farlige, men som vi ikke får styr på.
Svaret til fru Pernille Vermund er, at jeg frygter, at det kan være et stort tab for Danmark og danskerne, hvis vi bryder med Dublinkonventionerne og kommer helt ud, for det gør det umuligt for os senere at Dublinforhandle, altså at sende asylansøgere til andre lande, hvis de allerede er registreret i et andet land.
Pernille Vermund (NB), 2020-04-02:
Tak for ordet.
Det er jo nogle meget principielle årsager, der er, til, at regeringen fastholder, at migranter skal kunne komme hertil, altså rejse igennem mange europæiske lande for at komme til Danmark, og søge asyl i den nuværende situation.
Har ministeren ikke nogen principielle overvejelser i forhold til den ekstremt røde klud, det er i ansigtet på danskerne, når man samtidig beder danskerne om at slå knuder på sig selv i den her tid?
Vi skal isolere os; vi skal leve helt, helt anderledes, end vi plejer.
Vi lider også økonomiske tab, og vi lider tab i form af afsavn af familie, som vi ikke kan besøge på plejehjem, osv.
Og samtidig fastholder man en forpligtelse over for mennesker, som jo kommer fra steder, der er så langt fra Danmark, at de umuligt kan se Danmark som det første sikre land at søge asyl i.
Mattias Tesfaye (S), 2020-04-02:
Når jeg siger, at der indtil videre, i hvert fald indtil i forgårs, er syv, der har søgt på grænsen, så er det jo, fordi jeg tænker, at det er det tal, der er relevant i forhold til det beslutningsforslag, der er fremsat.
Men spørgeren har helt ret i, at det samlede asyltal er større.
Det skyldes bl.a., at folk, der allerede har lovligt ophold i Danmark, f.eks. som familiesammenførte, alligevel ansøger om asyl for at få sig et nyt opholdsgrundlag.
Det er faktisk næsten en tredjedel af alle asylansøgere, der i forvejen har et lovligt ophold i Danmark, men det er en særskilt diskussion, som jeg glæder mig til at have en anden dag.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-04-16:
Ja, det kan jeg bekræfte
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-16:
Det er mere for at høre, om ordføreren kan bekræfte, at SF også har stemt for, at de her virksomheder, som ifølge SF måske var outdated og ikke kunne drives mere, har fået udsættelse med deres A-skattebetaling og momsindbetaling og alt muligt andet, som man så står med risiko for ikke bliver betalt – altså at SF også har støttet op omkring de tiltag.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-04-16:
Jeg vil ikke gøre mig til dommer eller ekspert over, hvilke virksomheder der er sunde og veldrevne.
Hvis jeg var klog på det område, havde jeg ikke siddet i Folketinget, men så havde jeg drevet en virksomhed i stedet for.
Det er jo ulempen ved at lave noget hastigt og kompliceret, som vi har gjort det her i Folketinget.
Jeg tror på, at fordelene vil overstige ulemperne.
Men hvis du spørger mig, om der kan være ulemper i de hjælpepakker, vi har lavet, så vil jeg sige, at det da ikke skulle overraske mig.
Karsten Hønge (SF), 2020-04-16:
Jo, men det er jo så i de ekstreme situationer, hvor der slet ikke er nogen omsætning.
Den type virksomheder er der også mange af.
For hver eneste dag er der virksomheder, der starter, og hver eneste dag er der virksomheder, der lukker ned.
Så vil hr. Alex Vanopslagh lave samme kritiske vurdering af firmaerne, for at de kan få penge fra hjælpepakkerne, hvis deres forretningsmodeller er gammeldags og ikke hænger sammen og de i øvrigt er nødlidende, altså at så skal de ikke have hjælp?
Hvis logikken skal hænge sammen i forhold til de her mennesker, som i forvejen har allermindst her i samfundet, nemlig kontanthjælpsmodtagerne, som nu ligesom skal ind igennem en særlig sorteringsmodel, hvor de ikke kan få, så må den samme logik vel gælde virksomhederne, eller hvad?
Jeg var lige interesseret i det tema, som hr. Alex Vanopslagh tog op i forlængelse af Nye Borgerliges holdning om, at der skal være forskel for dem, der lige op til krisen her ikke lever op til 225-timersreglen, for de skulle undtages, sådan forstår jeg argumentationen.
Man har haft 1 år til at optjene de 225 timer, og hvis man ikke nåede det, så skal man ikke omfattes af sådan en forlængelse.
Gælder den samme logik i forhold til virksomheder, hvor man kan sige, at der er nogle virksomheder, der lige op til hjælpepakkerne alligevel var ude på kanten og hang dårligt økonomisk sammen, fordi forretningsmodellen måske var forældet – altså, skal de så heller ikke have en erhvervsstøtte som følge af de andre hjælpepakker?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-16:
Man skal ikke tage fejl af, at vi i Nye Borgerlige mener, at hele det her beskæftigelsescirkus, altså det her system, vi har bygget op, er forfejlet, og vi så gerne, at vi rev det fuldstændig ned og byggede et langt bedre, mere fleksibelt og mere simpelt system op.
Når vi kigger på 225-timersreglen, som det handler om i det her tilfælde, kan vi ikke støtte det her forslag, som der ligger her, og der er nogle ting i det, som jeg godt kunne tænke mig at vi fik belyst i udvalgsbehandlingen.
Det undrer mig især, at folk, som har fået besked på, at de ikke længere kan være omfattet af det her i perioden fra marts til april, nu ikke bliver omfattet af det her.
Det undrer mig, for de har jo netop haft stort set et helt år til at optjene det her, så hvorfor skal de lige pludselig ikke være omfattet af det?
Det giver ganske enkelt ikke mening, og derfor kunne jeg godt tænke mig at få nogle tal på, hvor mange det er, som rent faktisk i de første 11 måneder ikke havde optjent det og ikke var i nærheden af at kunne optjene det, men som nu bare får et gratis pas til, at de kan blive suspenderet fra det her.
Det giver ganske enkelt ikke mening, at man har lavet den her ene lille ændring, som giver 1 måned for dem, som allerede har fået at vide, at de skal træde ud af den her ordning, for de får lige pludselig friplads til at komme med i ordningen igen.