runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-21:
Tak for det, og tak både for talen og for opfølgningen her.
Jeg vil gerne spørge ind til situationen i Gaza, for det er jo efterhånden svært at finde ord, der kan beskrive de forbrydelser, som Israel begår.
Det er et massemord på titusinder af civile og tusinder af børn.
Det er drab på flere journalister, end vi nogen sinde har set i en konflikt af den længde, og slagtning af nødhjælpsarbejdere og sundhedspersonale i en skala, vi heller ikke har set tidligere.
Det er en bevidst brug af nødhjælp til at skabe en hungersnød, og selv israelske forskere kalder det nu et forsøg på folkedrab.
Nu har Israel så taget et nyt skridt, hvor de siger, de helt åbent vil besætte Gaza og fordrive og etnisk udrense den palæstinensiske befolkning fra hele eller dele af Gaza.
Så mit spørgsmål er meget enkelt: Vil statsministeren og regeringen indføre de strengest mulige sanktioner mod Israel for at stoppe det folkemord, som desværre er i gang?
Mette Frederiksen (S), 2025-05-21:
Der er ikke noget, jeg hellere vil, end bl.a. at sende dem her ud af Danmark.
Jeg tror i øvrigt, vi er meget enige på det område, og derfor må vi jo også intensivere samarbejdet endnu mere, også hvad angår udenlandsk arbejdskraft.
Men at træde ud af de internationale regler på det her tidspunkt, hvor andre sætter grundlæggende spørgsmålstegn ved den verdensorden, der er opbygget, vil jeg ikke mene er klogt.
Så jeg har mere fidus til, om end rejsen er længere og den er sværere, at se, om ikke vi kan få ændret ordlyden af nogle af konventionerne og ikke mindst fortolkningen.
Mona Juul (KF), 2025-05-21:
Lige præcis statsborgerretskonventionen er der jo flere lande der ikke har ratificeret.
Så ser statsministeren ikke en mulighed for at kunne gå ud af i hvert fald som minimum den konvention?
For den vil jo netop sikre, at de domme også kan effektueres, så vi rent faktisk kan afvise bandekriminelle og sende dem ud af landet.
Mette Frederiksen (S), 2025-05-21:
Et er, at lovgivningen kom på plads.
Der er rejst sager.
Så er der nogle konkrete sager, der verserer ved domstolene, hvis jeg husker ret, bl.a. fordi nogle af dem er blevet anket, og det bliver vi nødt til at have respekt for, når først det ligger ved domstolene.
Jeg ville allerhelst have, at vi kunne give statsborgerskab betinget i Danmark, for i min ånd er det jo det fineste, man overhovedet kan opnå, når man kommer hertil udefra.
Og jeg vil ikke lægge skjul på, at statsborgerskabskonventionen er en af dem, som, kan man sige, er mest problematisk, i forhold til at vi kan føre den udlændingepolitik, vi egentlig gerne vil.
Derfor bliver vi også nødt til i mine øjne at gå ind med åbne øjne og prøve at se, om ikke vi kan få et flertal for faktisk at få ændret ordlyden af nogle af de konventioner, vi har tilsluttet os.
Mona Juul (KF), 2025-05-21:
Tak for det, og tak for debatten og talen, og tak for at anerkende, at vores udspil omkring MENAPT-lande og opdeling er en vigtig faktor her, som regeringen også kigger positivt på.
I forhold til at sikre, at vi kan sende bandekriminelle ud af landet, nævner statsministeren her, at der er gang i domstolene, og det er fuldstændig rigtigt.
Men udfordringen er jo, at ligemeget hvad der bliver dømt, står statsborgerretskonventionen i vejen for, at de domme rent faktisk kan effektueres.
Så hvad er det, statsministeren egentlig vil gøre ved det?
Mette Frederiksen (S), 2025-05-21:
Nogle af de projekter er så i øvrigt blevet forsinket, fordi tingene er blevet dyrere på grund af inflation og Ruslands krig ind i Europa.
Men det er dér, vi skal tage diskussionen om, hvorvidt der skal tilføjes nye projekter.
Nu har jeg ikke sådan lige på det seneste kigget direkte ned i Kattegatforbindelsen, men hvis jeg husker ret, er der rigtig mange tvivlsspørgsmål i den her sag stadig væk.
Jens Meilvang (LA), 2025-05-21:
Det er jo, fordi det vil være et projekt af historiske dimensioner og virkelig kunne skabe vækst på store dele af Sjælland, i Nordjylland, i Vestjylland, i Østjylland.
Når jeg taler med Moderaterne, er de for det her projekt, og når jeg taler med Venstre, har de historisk været for.
Venstres transportminister har sagt, at det ikke er op til ham at igangsætte det, men at de selvfølgelig stadig væk er positive.
Derfor er statsministeren en lille smule den hovedmistænkte.
Og det kunne ellers være rigtig spændende hvis statsministeren i dag ville sende det signal og sige: Lad os da komme videre med projektet og få sat gang i i den næste forundersøgelse, en vvm-undersøgelse.
Mette Frederiksen (S), 2025-05-21:
Jeg vil sige det på den måde, at det er meget, meget sjældent, at jeg udpeger konkrete infrastrukturprojekter og ser mig sur på dem.
Jeg kan utrolig godt lide, at landet er forbundet, og jeg kan godt lide, at vi har høj mobilitet, og jeg elsker personligt broer, fordi de ofte er så smukke.
Men i forhold til Kattegatforbindelsen er der ikke taget endeligt stilling, og der er jo en masse ting, der skal være afklaret omkring den sag.
Men nej, jeg har ikke udpeget et konkret infrastrukturprojekt og sagt ja eller nej til det.
Jens Meilvang (LA), 2025-05-21:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med lidt ros og sige, at som transportordfører er jeg rigtig glad for samarbejdet med regeringens transportordførere om infrastruktur i Danmark.
Men der er altså ét projekt, der for længe siden er blevet skudt til hjørne, sat på pause, nemlig en Kattegatforbindelse – i parentes bemærket et projekt, der i sin tid blev startet af den nuværende finansminister.
For nogle år siden modtog Folketinget en forundersøgelse, der konkluderede, at en Kattegatforbindelse vil skabe enorm vækst og have store positive effekter for hele Danmark.
Derfor har jeg det sidste 2½ år arbejdet for, at vi skulle komme videre med arbejdet omkring en Kattegatforbindelse.
Uanset hvem jeg taler med – om det er partiformænd, ministre eller højtstående folketingsmedlemmer – får jeg at vide, at projektet er sat på pause fra et højere niveau.
Nu er jeg altså nået op på så højt et politisk niveau, at jeg kun kan konkludere, at det må være statsministeren, der har sat projektet på pause.
Derfor er mit spørgsmål direkte til statsministeren: Er det korrekt, at statsministeren har sat projektet Kattegatforbindelsen på pause – et projekt, der vil have så stor positiv effekt for Danmark?
Mette Frederiksen (S), 2025-05-21:
Det er jeg meget, meget enig i.
For hvis ikke vi mødes, hvis ikke vi taler sammen, udvikler vi heller ikke vores samfund, og så kan vi ikke have de der dybe relationer til hinanden.
Så det er jeg enig i.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2025-05-21:
Jeg tror i hvert fald, vi skal passe rigtig meget på den tillid, som egentlig er grundlaget for vores samfund.
Og jeg kan i hvert fald være bekymret for de tendenser, jeg ser i tiden lige nu, med polarisering, for den polarisering er med til at undergrave den tillid, vi har til hinanden.
Det gælder på sociale medier, det gælder i de diskussioner, vi havde om pandemien eller for den sags skyld om mink.
Jeg synes, er der sket noget med debatten i i Danmark og den polarisering, der er sket.
Jeg tror, vi med forsinkelse kan se nogle af de tendenser, vi ser i USA.
Det er det, jeg bekymret for i forhold til demokratiet, for det er hele fundamentet for, at vi også er villige til at forsvare vores samfund.
Der kunne jeg godt tænke mig, at vi i hvert fald sammen tænkte over, hvad det næste skridt skal være for at beskytte demokratiet.
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-21:
Ja, det ville være skønt.
Vi har bare ingen muligheder for at påvirke Hamas.
Vi har til gengæld mulighed for at påvirke Israel, for Europa er en af de vigtigste handelspartnere.
Så mit spørgsmål er: Er statsministeren parat til at gennemføre de sanktioner over for Israel, som vi ville have gennemført over for ethvert andet land i verden, som havde ageret sådan, som Israel har, herunder også bilateralt fra dansk side?
Mette Frederiksen (S), 2025-05-21:
I virkeligheden kommer ordføreren jo til at afsløre det ulige forhold, der er, nemlig at man ikke kan lægge pres på en terrororganisation, men at det kan man på et demokratisk land.
Derfor bliver vi jo nødt til at have øjnene stift rettet mod terrororganisationerne.
For Hamas er jo ikke kun en trussel mod Israel; det er jo sådan set slemt nok.
De er også en trussel mod Danmark.
De ønsker ikke Danmark.
Derfor bliver vi jo nødt til at fastholde presset – selvfølgelig på begge sider.
Men Israel skal lade den nødhjælp passere.
Selvfølgelig skal Israel det.
Jeg konstaterer jo så bare i al stilfærdighed, at de mål, vi har sat os – og ja, det har vi gjort i et samarbejde, og tak for det samarbejde – når vi, og det er der vel ikke så mange andre der gør.
Og det, at vi har gjort det på en måde, hvor uligheden ikke er eksploderet, og hvor rigtig mange mennesker i dag går på arbejde, netop på grund af den grønne omstilling, er da den fineste måde, man kan omstille et samfund på.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Der er intet, der tyder på, at hvis man har høje klimaambitioner og man rent faktisk laver en reel omstilling, så er der ikke social retfærdighed og fuld opbakning blandt borgerne.
Faktisk ønsker borgerne, når man spørger dem, at gøre langt mere på det grønne område, end regeringen gør i dag, og når det måske viser sig, at man kan nå et 2030-mål, er det jo ikke på grund af regeringen.
Det er nærmere på trods af regeringen, fordi vi andre har presset på og presset på for at blive ved med at få grønne ambitioner, og regeringen er blevet ved med at udvande det og udvande det.
Mette Frederiksen (S), 2025-05-21:
Men her er vi jo, må jeg bare sige, inde ved kernen af uenigheden, både mellem Alternativet og Socialdemokratiet og Alternativet og regeringen.
For vi ønsker at have høje klimamål og -ambitioner.
Vi er i mål med vores 2025-mål, hvad mange sagde ikke kunne lade sig gøre, og alt tyder jo på, at vi kommer til at levere på vores 2030-mål, hvad mange sagde ikke kunne lade sig gøre.
Men vi har jo gjort det på den danske måde.
Vi har jo gjort det på en måde, hvor folk stadig væk går på arbejde, hvor uligheden ikke er eksploderet mellem hænderne på os, og hvor der stadig væk er en folkelig opbakning til den grønne omstilling.
Hvis man fulgte den idé, synes jeg, der hersker i i hvert fald dele af Alternativets politik, så ville man risikere at sætte det over styr, og jeg vil da langt hellere tage nogle skridt, der faktisk gør, at vi får renere drikkevand, mere natur og mere biodiversitet, at vi får genoprettet naturområder, og at vi får en mere bæredygtig landbrugsproduktion, end at jeg vil stå og træde et skridt tilbage og sige, at det kunne være endnu bedre.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Tak for det.
Og tak til statsministeren for talerne.
Jeg må bare sige, at jeg synes, det nærmest lyder naivt at sige, at hvis Hamas lægger våbnene, så er der fred i Gaza, når man kigger på årtiers ulovlige bosættelser og annektering af palæstinensernes land.
Men lad nu det ligge.
Det var slet ikke det, jeg ville spørge til.
Jeg vil nemlig prøve noget helt nyt.
Statsministeren spørger ind til, hvorfor man i Alternativet ikke er med i en grøn trepart, når det er sådan, at man er et klimaambitiøst parti, og svaret er sådan set ret enkelt, nemlig at det er man ikke, fordi en grøn trepart ikke løser landbrugets klimaudfordringer.
Den har en latterligt lav CO 2 -afgift, den kommer ikke til at omstille den klimabelastende produktion, og den kommer ikke til at sikre en dansk fødevareforsyning, fordi det i forhold til gartnerier og dansk grønsags- og frugtproduktion er nedadgående, og så øger den ikke biodiversiteten.
Det vil sige, at der ikke er noget i den grønne trepart, ud over at man forhåbentlig, hvis alt går vel, på trods af at langt det meste af det er baseret på frivillige aftaler, får lidt mindre landbrugsproduktion og lidt flere træer, og det er i den bedste af alle verdener.
Mette Frederiksen (S), 2025-05-21:
Jeg bad faktisk ikke alle i den hårdt prøvede civilbefolkning om at afkræve det her af Hamas, men mere de politikere, bl.a. i det danske Folketing, der taler meget om Israel.
For ligegyldigt hvordan man vender og drejer det, kunne vi stoppe det her, hvis Hamas nedlagde våbnene og ikke længere udgjorde en sikkerhedstrussel mod Israel, mod Danmark og mod mange andre samfund.
Omkring tostatsløsningen, som jeg personligt mener er den eneste vej frem, har vi jo det problem, at terrororganisationerne selvfølgelig ikke vil have det, fordi de ikke anerkender Israel, og vi har desværre en regering lige nu i Israel, der heller ikke ønsker en tostatsløsning.
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Men det at forlange et oprør fra en civilbefolkning, som jo er sultne, og hvor der dør titusindvis af spædbørn af sult ifølge FN, er måske også lidt for meget forlangt.
Når man kigger på de opinionsmålinger, der har været i Gaza, kan man se, at der er et stort flertal, der ønsker en tostatsløsning og et fredeligere samarbejde.
Så jeg synes, at i den situation, vi er i lige nu, er det fair nok, at man fokuserer lidt på dem, der kunne gøre en forskel for de mange uskyldige civile, der er tale om lige nu, især Israel.
Den blev jeg oprigtig glad for.
Det er ikke altid, vi har kigget ens på Europa.
Det føler jeg at vi gør nu.
Jeg må sige, at der jo ikke er nogen tvivl om, at det startede med selvforsvar fra Israels side efter terrorangrebet den 7. oktober.
Men lige nu har jeg nok indtrykket af, at det mest er et forsvar for Netanyahus egen regering, og at der ikke er meget selvforsvar i det, der foregår nu.
Altså, det at bruge hungersnød og sult som våben mod en sagesløs civilbefolkning er jo ikke selvforsvar.
Derfor er jeg bare interesseret i at høre en ting: Når nu Kommissionen kommer tilbage med en analyse af associeringsaftalen, er statsministeren og regeringen så indstillet på også at stemme for det, der jo så er det naturlige skridt herfra, nemlig at indskrænke den særlige privilegerede aftale, som Israel har med EU, hvis ikke det går bedre?
Mette Frederiksen (S), 2025-05-21:
Først og fremmest vil jeg gerne sige, at jeg da er glad for, at mange af dem, der har opnået statsborgerskab, er i Danmark.
Det er jo ordentlige mennesker, som er kommet hertil, som taler dansk i dag, som arbejder og bidrager, og som er en positiv del af vores samfund.
Jeg har mødt en del af dem, bl.a. til statsborgerskabsdagen.
Jeg vil da ikke stå her og problematisere alle dem.
Jeg vil gerne problematisere de mennesker, der kommer hertil og ikke opfører sig ordentligt, og jeg vil have styr på antallet.
Jeg må jo bare gentage, at der er væsentlig bedre styr på tingene i dag, end dengang Dansk Folkeparti de facto udgjorde flertallet i Danmark.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-05-21:
Nu kunne statsministeren ikke redegøre for det konkrete tal.
Det kan jeg heldigvis.
Det er 30.517 statsborgerskaber, og statsministeren og hendes parti har stemt for dem alle sammen.
Det er, samtidig med at Socialdemokratiet i offentligheden taler om stramninger, men med en anden hånd har givet over 30.000 statsborgerskaber til udenlandske borgere.
Mette Frederiksen (S), 2025-05-21:
Der er jo givet de statsborgerskaber, som Folketinget har besluttet.
Der er jo det særlige med statsborgerskabet, at det er et folketingsanliggende.
Det er faktisk ikke regeringen.
Det er Folketinget, der beslutter, hvor mange statsborgerskaber der skal gives.
Jeg er glad for, at vi har strammet op på det her område, for statsborgerskabet er det fineste, man kan opnå i Danmark.
Jeg er i øvrigt også glad for at se, at tingene har ændret sig på statsborgerskabsområdet, for der er heldigvis i dag en del, der får statsborgerskab, som f.eks. ikke laver kriminalitet bagefter.
Men det er Folketinget, der beslutter, hvor mange statsborgerskaber der gives.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-05-21:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge statsministeren om, hvor mange statsborgerskaber der er blevet tildelt udlændinge, siden statsministeren tiltrådte i 2019.
Jeg vil ikke bede om en lang tale, men bare en redegørelse over antallet eller i hvert fald et overslag.
Mette Frederiksen (S), 2025-05-21:
Det er jo en næsten absurd situation, at du har en terrororganisation, der tager en hel civilbefolkning som gidsel, og at der så ikke rejser sig et folkekrav om, at de skal nedlægge våbnene.
For det er der, problemet starter, og det er der, problemet slutter.
Så er vi enige, vil jeg gerne sige, hr. Martin Lidegaard og jeg, når det kommer til den opførsel, vi ser fra Israel lige nu.
Det er uacceptabelt at forhindre humanitær bistand i at komme ind i Gaza.
Det er det.
Når vi i EU har valgt at igangsætte et arbejde om den her aftale med Israel, er det jo, fordi der har været et ønske om at kigge ind i det, før der træffes en beslutning, og jeg vil tage tingene i den rækkefølge.
Først og fremmest vil jeg gerne sige, at der for mig ikke er en modsætning mellem at være virkelig stolt af at være dansker – jeg er patriot, jeg elsker vores land, og jeg er så stolt af, hvad vi formår her – og så at være glødende tilhænger af det europæiske samarbejde.
For mig er de to ting helt tæt forbundne, for hvis ikke man har sit nationale udgangspunkt og sine rødder solidt plantet, kan man hurtigt fare vild i verden derude.
Men vekselvirkningen mellem at tilhøre en nation og et land og være stolt af det og så samtidig være glødende europæer er i hvert fald det, der virker på mig.
Så er jeg enig i rosen i forhold til Norden.
Vi er en meget, meget særlig region.
Jeg forstår spørgsmålet sådan, at det handler om, hvad den største interne trussel mod det, der kendetegner Norden, er, og det er i mine øjne indvandringen.
Hvis indvandringen foregår på forkerte præmisser og der kommer for mange mennesker hertil, der begår kriminalitet, som ikke er demokrater, og som dermed truer vores tillidsfulde og åbne samfund, så er det den største trussel.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2025-05-21:
Tak til statsministeren både for talen i morges, men også bare for opsamlingen nu.
Det, jeg holdt særligt af ved talen i morges, var statsministerens fuldtonede bekendelse som supereuropæer.
Vi er Europa, men vi er også Norden.
Jeg blev en lille smule stolt, da statsministeren repræsenterede ikke bare Danmark, men både Norden og Baltikum på et møde i Paris for ikke særlig lang tid siden.
Jeg synes nemlig, vi kan noget særligt i Norden og i Østersøregionen.
Jeg ved godt, at statsministeren er enig, også selv om det ikke fyldte så meget i talen i dag.
Men mit spørgsmål går på det her: En af de ting, der virkelig skiller Norden ud, er en høj grad af velfærd og tryghed, en høj grad af tillid, en høj grad af lighed og sammenhængskraft, en høj grad af frihed.
Det er for mig også noget af det vigtigste at værne om.
Diskussionen og de beslutninger, vi tager om investeringer i forsvaret og hjælpen til Ukraine, handler for mig om, at vi skal passe på alt det her.
Det er det, vi kæmper for.
Er statsministeren enig i det, og hvordan ser statsministeren de største interne trusler mod de kvaliteter?
Sjúrður Skaale (JF), 2025-05-21:
Det skal jeg ikke gøre mig til dommer over, men jeg kan konkret oplyse, at de to skibe, som jeg talte om, Lira og Ester, som blev taget i Norge af de norske myndigheder med militært kommunikationsudstyr om bord, kom direkte fra Færøerne, hvor de ikke var blevet undersøgt.
mere end 200 gange.
Der ligger måske et svar i det faktum.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-05-21:
Hr. Sjúrður Skaale, tusind tak for en virkelig god og nødvendig tale.
Jeg har oplevet, hvordan ordføreren også har varmet op til den her tale ved flere gange at nævne det her dilemmafyldte område i forhold til russiske fiskeskibe i færøske havne.
Jeg vil også takke for et virkelig godt samarbejde i vores hverdag.
Jeg vil stille spørgsmål, og det går naturligvis på det, der er talens indhold her.
For ordføreren nævner både Forsvarets Efterretningstjeneste og Politiets Efterretningstjeneste.
Er det ordførerens opfattelse, at vi har en udfordring i forhold til både FE og PET's kapacitet, kompetencer og tilstedevær i færøske havne?
For ordføreren nævner jo, hvordan det er, man har tacklet udfordringen i eksempelvis de norske havne, når russiske skibe har anløbet.
Anna Falkenberg (SP), 2025-05-21:
Tak for det, og tak for de fine ord.
Det er også meget værdsat fra min side af, altså at kunne være en del af Venstres folketingsgruppe og være en del af det regeringsarbejde, der er.
Det føler jeg i hvert fald giver mig indsigt, og som jeg også var inde på i min tale, gælder det også det samarbejde, som vi har.
Så jeg sætter også meget stor pris på samarbejdet.
Heidi Bank (V), 2025-05-21:
Tak for det.
Det er måske mere en kommentar.
Jeg vil godt takke ordføreren for det enorme arbejde, der bliver lavet, både her i Folketinget og i forbindelse med det pres, der har været på de nordatlantiske mandater.
Det er jo ikke kun Grønland, det har vedrørt.
Jeg er også meget enig i det, som ordføreren siger i forhold til A og B. Det skal det ikke være, og sådan må det ikke være her i salen.
Det er vigtigt for vores rigsfællesskab.
Jeg synes i hvert fald, at det er en kæmpestor kvalitet for mig, og jeg tror også, at jeg kan tale på vegne af de andre i Venstres gruppe, at vi har ordføreren som en del af vores gruppe i hverdagen.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-05-21:
Jeg har selv oplevet i forbindelse med rejser med Færøudvalget til Færøerne, at der lå mere end ét russisk skib i Tórshavns havn.
Jeg har et andet spørgsmål, som omhandler noget af det samme.
For jeg kan jo høre ordføreren tydeliggøre, hvad der ser ud til at være en strategisk interesse fra russisk side i at få sig koblet op på færøsk økonomi.
Nu nævner ordføreren også EU.
Er det sådan, at ordføreren og ordførerens parti oplever, at EU har udvist noget af den samme strategiske økonomiske interesse i at knytte bånd til Færøerne?
Anna Falkenberg (SP), 2025-05-21:
Det er jo det, vi reelt ikke ved, altså hvad der faktisk kan lade sig gøre, før vi sidder ved forhandlingsbordet.
Jeg tror, at det med fiskeriet, som jo er det, vi baserer vores økonomi på, bliver det store bristepunkt, i forhold til hvad for et samarbejde vi ligesom vil kunne indgå med EU i.
Hvis vi ser f.eks. til Åland, har Åland fået nogle undtagelser på nogle områder, hvad angår moms og deres taxfree salg på færger og andet, fordi det er det, deres økonomi baseres på.
Det er måske den model, jeg personligt vil være fortaler for.
Grindedrab når vi ikke lige nu.
Sascha Faxe (ALT), 2025-05-21:
Det lyder jo rigtig godt.
Jeg er helt med på, at der er nogle ting i den historik.
Nu nævnte ordføreren selv fiskekvoter før, og der er også nogle andre knaster, altså måske eksporten til Rusland, noget omkring grindesituationen osv.
Hvad er det for nogle ting, man godt kan opgive, og hvad er det for nogle ting, man måske skal have en eller anden form for forbehold over for, i forhold til at det kan lykkes?
Anna Falkenberg (SP), 2025-05-21:
Tak for spørgsmålet.
Færøerne har været et land, der i rigtig mange år har fløjet – for at bruge et måske lidt udvandet citat – under radaren.
Færøerne gør det måske også til dels i dag, men jeg tror, at særlig Ruslands invasion i Ukraine virkelig har gjort færinger bevidste om, hvad for en del af verden vi er en del af, og det har også vakt debatten på ny i forhold til EU.
Der er stadig rigtig mange, der stadig husker, hvad der skete tilbage i starten af 00'erne i forhold til at blive fanget ind i EU's kæmpe maskine, hvor Danmark var lidt en lus mellem to negle.
Det er ikke noget, jeg tror der vil ske i dag, fordi Færøerne i dag efter min overbevisning har en anden geopolitisk betydning, end vi havde dengang.
Det synes jeg at verdenssituationen i dag for alvor bekræfter, og det tror jeg også man ved fra europæisk side.