runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2019-04-30:
Jeg synes, vi skal passe meget på med ikke at tale ældreområdet ned, altså de mange dygtige medarbejdere, der er ude på vores plejehjem, vores hjemmehjælpere osv. – min egen svigermor har været hjemmehjælper i mange år og har været ansat på et plejehjem på Frederiksberg.
Og når jeg ser, hvordan situationen er i min egen kommune, er det – og jeg siger ikke, at der ikke sker fejl – i store træk en ældrepleje, som vi sagtens kan stå på mål for, og som vi godt kan være bekendt.
Men det er ikke det samme, som at der ikke sker ting rundtomkring i kommunerne, som kunne være bedre – ingen tvivl om det.
Så nej, vi kan godt løfte området yderligere, og det er jo også det, vi har prioriteret.
Altså, vi er jo også nødt til at tale penge, for eksempelvis medarbejdere koster penge, og mange af de her udfordringer kræver flere medarbejdere.
Men meget af det handler altså også om, at man f.eks. gør tingene bedre, at man f.eks. benytter sig af leanmodeller til at få optimeret arbejdsgangene på plejehjemmet – det er noget, vi har stor succes med på Frederiksberg – sådan at medarbejderne bruger tiden fornuftigt og ikke drøner frem og tilbage og løser praktiske opgaver, som kan løses mere effektivt, hvis man tilrettelægger arbejdsgangene bedre.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-04-30:
Tak for det.
Vi har fremsat forslaget – og i øvrigt fremsat forslaget igen – fordi det stadig væk er et faktum, at i de kommende år vil antallet af ældre fortsat stige.
Der er i dag blevet gennemført alt for mange nedskæringer på ældreområdet; nedskæringer, som er blevet begrundet med argumentet om sund aldring.
Det er ganske vist, at vi i de senere år har set, at flere ældre kan klare sig længere i eget hjem helt uden eller med begrænset hjælp fra kommunen.
Men den udvikling er desværre også blevet misbrugt til at gennemføre store besparelser på ældreområdet.
Eksempelvis viste kortlægningen fra Ældre Sagen i april 2017, at der er skåret 20 pct. i hjemmeplejen siden 2008.
Den nedskæring kan ikke forklares med stigende brug af rehabilitering i ældreplejen.
Nedskæringerne har bl.a. betydet, at der ifølge FOA's budgetundersøgelse er foretaget nedskæringer på normeringer og reduktion i den praktiske hjælp såsom rengøring.
Derudover er der blevet foretaget beskæringer på klippekortsordning, ligesom en del kommuner har øget brugerbetalingen på kørsel af ældre til træning.
Vi har ikke råd til at skære mere på ældrepleje.
Der skal tilføres flere penge til området.
I SF mener vi, det er vigtigt, at vi tilbyder en garanti for, at pengene i fremtiden også vil følge det stigende antal ældre.
Derfor foreslår vi med det her beslutningsforslag, at vi stopper for nedskæring i ældreplejen med virkning fra 2020 og frem til 2023.
Vi ønsker også med det her forslag at kompensere kommunerne økonomisk i forhold til antallet af ældre pr. kommune, under forudsætning af at kommunerne rent faktisk øger deres udgifter til ældreområdet.
Det her forslag er ikke kun vigtigt for de ældre.
Det er også vigtigt, hvis det er sådan, at vi i fremtiden skal kunne rekruttere personale til ældreplejen.
For skal man, som nogle af mine tidligere kolleger skal, håndtere og passe 60 ældre, demente borgere fordelt på tre etager i en nattevagt, så er der simpelt hen bare grænser for, hvor længe det bliver ved med at være et fedt job.
For det er det ellers.
Det er et dejligt job, som jeg varmt kan anbefale.
Men vilkårene skal også være til det.
Vi kan sagtens diskutere modellen og også teknikken i det her forslag.
Men vi kan ikke diskutere behovet.
Der er et enormt behov for, at vi får genoprettet økonomien, og at vi anerkender, at vi er nødt til at tilføre flere penge, i takt med at flere ældre får brug for hjælp.
Så jeg vil gerne sige tak til Socialdemokratiet og til De Radikale og til Enhedslisten og Alternativet for at støtte det synspunkt og også tak til forslaget om eventuelt at kunne lave en beretning.
Jeg blev lidt tvivl om, hvorvidt Dansk Folkeparti faktisk bakkede den tanke op.
For medmindre Dansk Folkeparti også er med på beretningsdelen, har vi ikke et flertal på den her side af valget.
Det kunne så være en god grund til at sørge for, at vi fik det efter et valg.
Så jeg vil bare gerne sige tak for behandlingen af forslaget.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-04-30:
Som et rigt land med en god økonomi og med et råderum ifølge Finansministeriet på – som jeg nævnte tidligere i et spørgsmål – 24,5 mia. kr. frem til 2025 bør vi også evne at passe på vores ældre på en ordentlig og værdig måde.
Alt for mange føler sig ensomme.
Alt for mange har ikke en hverdag med gode, sunde fællesskaber.
Det er vigtigt for os at sige, at vi mener, at løsningen på det her problem ikke kun handler om kroner og øre; det er også et spørgsmål om tid, nærvær, empati, omsorg, medbestemmelse og meningsfulde fællesskaber, som jeg nævnte før.
Vi tror bl.a. på, at vi skal udvikle en ældrepleje, hvor vi i højere grad end nu har fokus på den enkelte ældres behov; en ældrepleje, hvor vi også har tid til at tænke nyt, hvor vi altså bruger noget energi på at tænke nyt, f.eks. ved at skabe nye boformer på tværs af generationer.
Det mener vi også er med til at løse nogle af de problemstillinger, som vi taler om i dag.
Samtidig erkender vi også, at pleje og omsorg koster penge, og at vi er nødt til som samfund at prioritere, og at vi har sparet nok på ældreområdet.
Det er positivt, at man i forslaget fra SF foreslår, at pengene tildeles kommunerne ved dokumentation af behov, så det er kommunerne selv, der bruger pengene, og ikke noget, som vi laver puljer til her fra Folketingets side.
Så vores holdning til forslaget er, at det er lidt ærgerligt, at det kun omhandler de penge, der er brug for at investere i ældreplejen.
For som sagt mener vi også, det er vigtigt at tale om de tiltag, der er nødvendige for at løse problemerne på længere sigt.
Vi mener, der skal en kulturændring til, og at det er vigtigt, at vi også tager de diskussioner her i salen, når vi taler om økonomi.
Men for at runde af støtter vi SF's forslag om et nedskæringsstop i ældreplejen.
Laura Lindahl (LA), 2019-04-30:
Tak for det.
Jamen altså Liberal Alliance prioriterer en værdig ældrepleje højt.
Vi er stolte af og glade for, at vi er en del af en regering, som faktisk har prioriteret ældreplejen højt.
Vi har, som tidligere ordførere har været inde på, afsat flere midler til ældreplejen, end der formentlig er set før, og vi har også haft fokus på, at de bruges effektivt.
For os er det lige så vigtigt at se på, hvordan man bruger pengene, som at se på, hvor mange penge man bruger.
Der er stor forskel fra kommune til kommune, og der er også forskel inden for den enkelte kommune på, hvor værdig en ældrepleje man tilbyder for de samme midler og inden for de samme rammer.
Der er gode eksempler, men der er også skræmmende eksempler derude.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at Liberal Alliances hensigter med de mange penge, vi har været med til at afsætte på det her område, er, at kommunerne også bruger pengene efter hensigten.
Det vil jeg da kraftigt opfordre dem til at gøre.
Vi har set eksempler på, at man har prioriteret anderledes i budgettet, når man vidste, at man fik de her penge.
Men vi respekterer også det kommunale selvstyre, og vi er ikke interesserede i, at vi her fra Christiansborg skal detailstyre, hvordan de planlægger deres budget i den enkelte kommune.
Når der er kommunalvalg, må man som borger i en kommune stemme på de politikere, som går til valg på det her område, og som man finder troværdige.
Sådan fungerer demokratiet.
I forhold til at kompensere kommunerne vil jeg gerne, som tidligere ordførere også har været inde på, pointere, at den her regering jo har tilføjet milliarder til kommunerne øremærket ældreplejen og har hævet servicerammen, mens den tidligere regering, som det også er blevet nævnt, jo sænkede servicerammen.
Så når vi nu står her og drøfter et beslutningsforslag fra SF om et nedskæringsstop, er det jo helt fair, at man er blevet klogere.
Men det klinger også en lille smule hult.
Det må jeg ærligt indrømme.
Så nej, Liberal Alliance stemmer ikke for det her forslag.
Christian Juhl (EL), 2019-04-30:
Enhver mulighed for noget, der kan løfte niveauet for de ældre, er vi med på at diskutere; det er noget, der siger sig selv.
Men en minimumsstandard ville jo – ligesom vi diskuterede det på børneområdet – være med til at sikre et eller andet mindsteniveau.
Og som jeg også nævnte i ordførertalen, er det jo kommunernes økonomi, der reelt er med til at presse den her situation igennem.
Så kommunerne går på kompromis.
Derfor er vi nødt til at gøre et eller andet.
Det tror jeg også at selv Dansk Folkeparti er nødt til at være med til.
Karina Adsbøl (DF), 2019-04-30:
Jamen jeg forstår egentlig godt Enhedslistens pointe.
Men det er sådan i dag, at man ikke må sige: Det er den servicestandard, vi har i dag, så den vare har vi ikke på hylden.
Så derfor vil jeg i forhold til det med minimumsstandarder sige, at vi jo så det i forbindelse med ældremad, altså med et loft over, hvad det må koste, men hvor det så kommer til at koste mere.
Er Enhedslisten sikker på, at det er den vej, vi skal gå i forhold til det her?
Christian Juhl (EL), 2019-04-30:
Når man laver minimumsstandarder, skal man jo generelt passe på, at det ikke bliver maksimum eller normen.
For en minimumsstandard er en mindstenorm, og oven på minimumsstandarden skal man så bygge vurderingen; det er noget, der siger sig selv.
Men der er meget, der tyder på, at kommunernes individuelle vurderinger rent faktisk går så langt ned, at det ikke længere er acceptabelt, og derfor er vi nødt til at sige, at der er en nedre grænse for, hvad man kan tillade sig i de vurderinger, der er individuelle.
Karina Adsbøl (DF), 2019-04-30:
Tak til Enhedslistens ordfører.
Jeg tror, at vi er flere ordførere i dag, der er substitutter for vores ældreordførere.
Men jeg kunne godt lige tænke mig at stille et spørgsmål i forhold til det, Enhedslisten sagde omkring minimumsstandarder.
Ifølge serviceloven er det jo sådan, at det skal være den individuelle vurdering, der afgør det.
Så hvordan bliver det så med en minimumsstandard, når det ifølge serviceloven er sådan, at borgeren skal have den individuelle vurdering?
Det vil sige, at med den servicelov, vi har i dag, vil det også være sådan, at man skal have den individuelle vurdering, men hvis man laver en minimumsstandard, bliver det ofte standarden.
Så vil Enhedslistens ordfører måske uddybe det?
Pernille Schnoor (ALT), 2019-04-30:
Jeg troede lige, jeg var enig med ordføreren, da ordføreren til sidst sagde, at tingene kunne gøres bedre – og så blev der lige slynget noget med lean ud.
For jeg tror, det mere handler om at kigge på omsorgen, og at vi skal tænke i nogle nye måder at gøre det på.
Førhen havde vi noget, der hed, at man kunne visiteres til noget socialt f.eks. – der er jo nogle mennesker, der bare er ensomme og bliver syge af det.
Så jeg er enig med ordføreren i, at det ikke kun handler om penge, det handler også om nogle kulturelle ændringer, der skal være.
Men er det ikke rigtigt, at der faktisk er et råderum – at der er et råderum på 24,5 mia. kr. indtil 2025, hvis man ikke bruger det på andre ting, skattelettelser, eller hvad det kunne være, man kunne finde på?
Jan E. Jørgensen (V), 2019-04-30:
Jamen så fik jeg ikke udtrykt det klart nok, for selvfølgelig er flere penge jo også vigtigt, og det er også derfor, vi har sat flere penge af til området de seneste 4 år.
Det er også et spørgsmål om, hvordan man bruger pengene.
Har man eksempelvis et højt sygefravær, er det jo ikke noget, de ældre på nogen måde har gavn af, altså at en sosu-assistent ligger derhjemme og er syg.
Det er jo noget af det, man skal tage fat på – at få nedbragt sygefraværet.
Og der er en række praktiske opgaver, som man kan effektivisere og gøre smartere og gøre hurtigere, sådan at man kan få frigjort mere tid til netop den omsorg, som jo er det, der er det allervigtigste ude på vores plejecentre osv.
Peter Kofod (DF), 2019-04-30:
Tak for det.
Jeg blev bare så inspireret af den socialdemokratiske ordførers spørgsmål, at jeg også fik lyst til at stille et spørgsmål.
Socialdemokratiet er jo et gavmildt parti, i hvert fald når Socialdemokratiet er i opposition, så jeg vil bare spørge Venstres ordfører, om Venstres ordfører kan bekræfte, at der i de 10 år, Socialdemokratiet havde regeringsmagten, heller ikke fulgte penge med til det demografiske træk, og om ordføreren måske vil give sit syn på, hvad der vil ske, hvis magten tipper her ved næste valg.
Tror ordføreren, at den positive udvikling, der har været i de seneste år, vil fortsætte, hvis magten tipper?
Jeg har heller ikke nogen planer om at stemme på Socialdemokratiet – jeg er godt tilfreds der, hvor jeg stemmer, kan jeg sige til ordføreren.
Men jeg må indrømme, at da jeg læste forslaget, syntes jeg, at det var en lille smule dobbeltmoralsk.
Altså, sporene fra den sidste periode skræmmer jo lige præcis.
Så jeg vil såmænd bare spørge ordføreren, om man fra Venstres side ikke også synes, at det her synspunkt virker en smule dobbeltmoralsk.
Altså, man sparer noget væk under den tidligere regering, og nu kommer man og så siger, at alt er for dårligt, og at der bare skal nogle flere penge til.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-04-30:
Jeg synes, det er dobbeltmoralsk, og jeg synes især, det er dobbeltmoralsk, fordi man sådan set gik til valg på det modsatte.
Altså, jeg kunne have haft lidt respekt for den socialdemokratiske regering, hvis man var gået til valg og havde sagt: Det er svære tider, vi er i en international finansiel krise, som vi endnu ikke er helt ude af, og derfor bliver det 4 magre år, hvor vi bliver nødt til at trimme budgetterne og skære ned, for at vi så kan få Danmark løftet på fode igen.
Det havde jeg haft respekt for.
Men man sagde det stik modsatte, og man gik endda ud og satte kroner og øre – måske ikke øre; nu skal jeg ikke overdrive – på, hvor mange penge hver enkelt kommune ville få mere til kommunal velfærd.
Og hvad skete der?
Ikke nok med, at man ikke fik helt lige så mange penge, som man var blevet lovet, nej, der blev skåret ned, så man fik færre penge på trods af et løfte om det modsatte.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-04-30:
Jamen altså, hvis man ser tilbage på de seneste 8 år, som er de 2 regeringsperioder, vi har med at gøre – den tid, hvor vi har siddet i regering, og den tid, hvor Socialdemokratiet sad i spidsen for regeringen, bl.a. sammen med SF – så kan man se, at der har været et demografisk pres i begge perioder.
Men i den periode, vi har siddet i regering, er der blevet tilført flere penge, og i den periode, Socialdemokratiet sad i regering, er der blevet taget flere penge.
Derfor synes jeg jo, at sporene skræmmer, og derfor synes jeg ikke, der er noget som helst, der tyder på, at det skulle blive bedre i en periode med en socialdemokratisk regering.
Samtidig er man jo ude og love alle mulige andre ting, som altså koster penge, og pengene kan jo kun indkræves i skat en gang.
Og man går også ud og siger, at man ikke har planer om at sætte skatterne i vejret.
Så jeg har svært ved at få tingene til at hænge sammen, men jeg kommer nok heller ikke til at stemme på Socialdemokratiet, så det er jo ikke så vigtigt, hvad jeg synes.
Thomas Danielsen (V), 2019-04-30:
Tak for det, formand.
Venstre er tilhænger af en indeksering af børnechecken.
Det er ikke rimeligt, at man kan hæve børnecheck på dansk niveau til udbetaling i et land, hvor leveomkostningerne er en brøkdel af, hvad de er i Danmark, og hvor lønningerne er væsentlig lavere.
Men vi er også tilhængere af, at vi overholder lov og ret, og derfor stemmer Venstre nej til beslutningsforslaget.
Jeg skal i øvrigt hilse fra Alternativet, Radikale Venstre og De Konservative og sige, at de er enige med os og heller ikke kan støtte forslaget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-04-30:
Tak for det, og tak for ordførerens kommentarer til forslaget.
Jeg lærte også at lave blomkålsgratin og forloren and, da jeg selv arbejdede i hjemmeplejen.
Og jeg har også arbejdet i hjemmeplejen i en tid, hvor der var tid til, at jeg kunne gå fra til at spille fodbold med en meget gammel dement landsholdsspiller.
Og jeg ved, hvor stor værdi det har, at man faktisk kan nogle andre ting også.
Så jeg er lidt ked af, at Dansk Folkeparti ikke støtter forslaget eller principperne om, at vi skal følge den demografiske udvikling.
For jeg synes faktisk, at det er det, som Dansk Folkeparti igen og igen siger, altså at hvis vi skal sikre en værdig ældrepleje, skal vi i hvert fald som minimum sikre, at budgettet følger med en til en, i takt med at flere ældre får brug for hjælp.
Og det gør det ikke i dag.
Der kompenserer vi kun halvdelen af det flere antal af ældre, som har brug for hjælp.
Så hvis der er flertal for det efter et valg, vil ordføreren og ordførerens parti så være med til at sikre, at økonomien følger med den demografiske udvikling i ældreplejen?
Karina Adsbøl (DF), 2019-04-30:
Tak for det.
Ja, der er noget at holde den socialdemokratiske ordfører op på, hvis regeringsmagten skifter.
I Dansk Folkeparti er vi helt enige med forslagsstillerne i, at når der kommer flere ældre, der har brug for hjælp, skal der også sættes flere penge af til opgaven.
Rigtig mange ældre lever længere i dag og klarer sig godt, men når man så endelig har brug for hjælp, skal vi også have et samfund, som står klar til at hjælpe.
Der har det været beskæmmende at se de frygtelige sparekataloger, nogle kommuner er blevet præsenteret for af deres embedsværk.
Vi har hørt om den næsten blinde Einar, der ikke kunne få en plejehjemsplads, der er sparekataloget fra Bornholm, hvor badet skulle udskiftes med vådservietter, og der er alle de andre skrækkelige eksempler.
Det stiller også nogle krav til vores byrådsmedlemmer.
Dansk Folkeparti er villige til også at finde flere penge, og det har vi jo i øvrigt gjort gang på gang, og vi har prioriteret ældreområdet i de finanslove, vi har været med til.
Det vil vi selvfølgelig også gøre fremadrettet.
I en tid, hvor vi ser, at der kommer flere og flere ældre samt flere demente og et større pres på vores ældreomsorg samt på de ansatte, er det ubegribeligt for mig som folketingsmedlem, men også som tidligere ansat i hjemmeplejen, at man i nogle kommuner kan vælge at skære i ældreplejen.
Vi lavede faktisk også mad sammen med dem.
Jeg lærte faktisk med en borger stående ved siden af mig at lave boller i selleri, og hun lærte mig også at stege fasaner.
Derfor kan jeg godt forstå den tanke, der har fået SF til at fremsætte det her beslutningsforslag om at lægge en bund under, hvor meget man som kommunalbestyrelse har lov til at skære på ældreområdet.
Men når vi så alligevel ikke kan støtte beslutningsforslaget her i dag, er det, fordi det rettelig hører under, kan man sige, økonomiaftalen mellem regeringen og kommunerne, og fordi det er noget, vi skal prioritere på vores finanslove.
Vi skal også have kigget på en fair udligningsreform.
Det er der behov for.
Trods store prioriteringer på ældreområdet, såsom ældremilliarden og værdighedsmilliarden, er der behov for mere på området.
Vi har behov for, at der holdes en hånd under ældreområdet.
Så der er gode takter i beslutningsforslaget, men vi mener, at det er noget, vi skal forhandle, og at det er noget, vi skal forhandle i finansloven.
I den debat, vi havde, da vi vedtog forslaget til vedtagelse, som ældreministeren også var inde på, aftalte vi også, at det er noget, der skal tages op mellem den siddende regering og KL i økonomiaftalen.
Der står også fint i forslaget til vedtagelse, at det er et område, der skal prioriteres.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-04-30:
Nej, det var ikke nemt at overtage regeringsmagten efter den tidligere regering med den krise, som vi også stod i på det tidspunkt.
Jeg synes sådan set, at der er større visioner i at prøve at tænke på fremtiden.
Men et nationalt videncenter kommer jo ikke ud og skifter ble eller hjælper folk i bad eller sørger for, at folk kommer ud i det fri, og i praksis sparer man ude i ældreplejen.
Så jeg vil bare spørge ministeren: Mener ministeren, at der er penge nok i ældreplejen til, at man kan tage sig af borgerne, give en værdig ældrepleje til borgerne ude i kommunerne, som situationen er i dag – ja eller nej?
Thyra Frank (LA), 2019-04-30:
Nu er det simpelt hen sådan, at vi har prioriteret det her område rigtig meget.
Jeg vil gerne gentage, hvor mange penge det egentlig talt er, der er kommet ud til ældreområdet: Bare sidste år, i 2018, var ældreområdet det velfærdsområde, som blev prioriteret højest, nemlig med 2,7 mia. kr.
Jeg må jo så sige, at jeg synes, det er lidt underligt netop at skulle tale om det her, for som jeg også sagde, blev kommunernes serviceramme nedskåret med 3,5 mia. kr. fra 2011 til 2015.
Den serviceramme har regeringen nu hævet med 2,5 mia. kr.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-04-30:
Tak for det, og tak for ministerens tale om beslutningsforslaget.
Jeg tænker, at vi begge to kender til en hverdag derude, hvor den står på besparelser, besparelser, besparelser.
Vi har drøftet det rigtig mange gange: Det er svært at få enderne til at nå sammen ude i den der ældrepleje, som jeg tror både ministeren og jeg holder rigtig, rigtig meget af.
Jeg tror også, at ministeren og jeg har den samme definition af, hvad værdig ældrepleje er.
Derfor undrer jeg mig egentlig også over, at ministeren ikke vil give det her forslag noget mere medvind, for forslaget handler jo sådan set bare om at sikre, at vi, i takt med at der kommer flere ældre, sørger for, at der tilsvarende er flere penge.
Hvis ministeren har ret i, at regeringen har prioriteret tilsvarende flere penge, i takt med at der er kommet flere ældre, er det jo egentlig ufarligt at bakke op om forslaget.
Men virkeligheden er måske i stedet for, at man kun har kompenseret for halvdelen af de flere ældre, der er blevet, med behov for hjælp.
Så hvis jeg nu anerkender, at regeringen har tilført penge til ældreområdet, vil ministeren så anerkende, at regeringen trods alt kun har kompenseret for halvdelen af de borgere, der har brug for hjælpen?
Laura Lindahl (LA), 2019-04-30:
Det er modtaget.
Vi er fuldstændig enige med forslagsstillerne, vi er fuldstændig enige.
Vi er bare ikke enige i, at vi skal gå den vej.
Men vi er fuldstændig enige i, at det er vanvittigt, og det er heller ikke, fordi vi lige nu rundt om hjørnet ser det her blive ændret i EU, for som ordføreren selv er inde på, kommer der flere og flere østeuropæiske lande med, og de har ikke en interesse i at gå den anden vej.
Nu kommer der et EP-valg, og vi håber på for første gang at få valgt en kandidat, og så har vi jo store forhåbninger til, at det så ændrer noget.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-04-30:
Men det hjælper bare ikke befolkningen ret meget.
For som ordføreren selv er inde på, har det her mantra lydt igen og igen, både herinde og uden for Christiansborgs tykke mure, og vi bliver ved med at have den her debat.
Der er intet – intet – der tyder på, at vi kan flytte noget som helst i EU-regi.
Vi har en kommissær, Marianne Thyssen, der nærmest mener, vi er gale, fordi vi overhovedet kunne finde på at forestille os, at indeksering er gangbart i EU-systemet.
Jeg synes bare, man skal følge dem, der er modige i den her sag, og det mener jeg østrigerne er.
Laura Lindahl (LA), 2019-04-30:
Selvfølgelig skal man gøre ting og forny sig og prøve at gøre noget andet end det, man altid gjort, hvis man ikke har fået succes med det, man altid har gjort, men man skal også gøre det, der er klogt.
Og er det klogt at vedtage noget her, som med så stor sandsynlighed vil blive mødt med en retssag ved Domstolen?
Det er jo det, der er vores udfordring, og det er jo det, vi forventer Østrig vil blive.
Men lad os se; hvis ikke de bliver det, er der jo ikke nogen tvivl om, hvad vi vil stemme, hvis det her bliver genfremsat.
Men lige nu vurderer vi, at det ikke vil være klogt at gøre det her, selv om vi er enige i, at det burde man gøre.