Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-11-03:
Tak for det, og tak for den positive modtagelse af lovforslaget og for debatten om det i dag.
Det bærer også lidt præg af, at det her primært er et lovforslag, som er af ret teknisk karakter, for det handler om at forlænge nogle forsøgshjemler, så vi dermed får tid til at tage en grundig drøftelse, også med parterne på handicapområdet, i forhold til nogle mere generelle ændringer.
Så er der nogle tekniske ændringer på grund af småfejl, som er lavet i barnets lov, og dem vil vi gerne have ændret, sådan at de kan træde i kraft sammen med barnets lov den 1. januar 2024.
I dag har de kommuner, der er organiseret i frikommunenetværk om bedre styring af udgifterne på det specialiserede område, mulighed for at gennemføre forsøg med brug af forskellige typer af velfærdsteknologi i arbejdet med omsorg for personer, som har betydelig og varig nedsat psykisk funktionsevne.
Der er mulighed for forsøg med video-, audio- og bevægelsesovervågning, forsøg med søvnmonitoreringsteknologi og forsøg med særlige døråbnere.
Hvis man skal oversætte de ting til almindeligt dansk – det synes jeg sådan set fru Mette Thiesen gjorde rigtig fint – er der jo tale om her, at hvis de her ting bliver brugt på den rigtige måde, er det en kæmpe lettelse.
Jeg mener, at man som borger lige skal prøve at forestille sig, at man skal have et andet og i øvrigt fremmed voksent menneske siddende i sit soveværelse for at overvåge en.
Jeg ved godt, hvad jeg selv ville foretrække.
Jeg ville utrolig gerne være fri for, at der sidder mennesker inde i mit soveværelse, særlig når det er fremmede mennesker, så jeg vil klart vælge det sidste.
Så er der selvfølgelig nogen, der har det anderledes, og som ville vælge det første, fordi de føler sig mest tryg ved det.
Og der er nogle borgere med handicap, hvor den måde, man netop på grund af ens handicap reagerer på, i forbindelse med at man vågner, kan være anderledes, og hvor der er behov for, at der sidder et menneske i lokalet.
Det skal være en faglig vurdering, hvor man tager stilling til, om det er det ene eller det andet, der er det mest hensigtsmæssige, og så skal borgeren og borgerens pårørende selvfølgelig være med til at træffe valget om, hvad det er for en af de to muligheder, der er bedst.
Der mener jeg jo, at det er lidt mærkværdigt, at vi har indrettet lovgivningen på den måde, at der ikke er et frit valg so to speak, altså at man som borger ikke kan sige tusind tak for tilbuddet om, at der sidder et menneske inde i mit soveværelse, men at det vil jeg gerne være fri for, og ja tak til videoovervågning.
Det er jo så noget af det, man har brugt frikommuneforsøget til at gøre, og som både medarbejderside, borgere og pårørende har været glade for, og derfor er det mit bud, at vi forlænger frikommuneforsøget og så får en generel drøftelse af det, man kalder magtanvendelsesregler.
VIVE, Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd, offentliggjorde i marts 2023 en rapport om evaluering af forsøget, hvor enkelte kommuner har gjort brug af muligheden for at kunne lave forsøg med at anvende forskellige typer af velfærdsteknologi, og på baggrund af den rapport vurderer vi fra regeringens side, at indholdet af forsøgshjemlerne har et potentiale for at blive helt eller delvis udbredt til den generelle lovgivning på området.
Dermed synes jeg jo sådan set, at de forsøg har givet os noget nyt og spændende at gå videre med.
I servicelovens regler om magtanvendelse over for voksne med betydelig og varig nedsat psykisk funktionsevne er der en revisionsbestemmelse, som betyder, at jeg ifølge den revisionsbestemmelse skal fremsætte lovforslag i indeværende folketingsår.
Og magtanvendelsesreglerne indeholder altså også regler om velfærdsteknologi og omhandler tilsvarende målgruppe som de forsøg, der har været i frikommuneforsøgsbestemmelserne.
I forhold til det, der ligger omkring barnets lov, vil jeg, som jeg indledte med at sige, sige, at der rettes fejl, bl.a. i reglerne om underretningspligt og i reglerne om hjælp og støtte til børn og unge.
Normalt er det sådan, at når vi laver så store lovkomplekser, opstår der selvfølgelig fejl, og dem retter vi så til med lovforslag af den her karakter.
De vil så kunne træde i kraft den 1. januar sammen med resten.
Men altså, samlet set opfatter jeg det her lovforslag primært som indeholdende tekniske ændringer, og derfor er jeg selvfølgelig glad for opbakningen til det.
Så tak for debatten.