runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DD), 2024-10-24:
Tak for det, formand.
Nu hørte jeg Alternativets ordfører nævne det med, at man ikke var inviteret til forhandlinger.
Der må jeg jo bare sige, at i forhold til de her forslag, vi behandler i dag – også det tidligere – er det en forligskreds, som Danmarksdemokraterne ikke er en del af.
Det er ikke, fordi vi ikke har et ønske om at forhandle folkeskole; vi har faktisk et ønske om at bidrage til gode løsninger i den kreds.
Det her forslag handler om, at fremover skal det være op til en lokal beslutning efter godkendelse af henholdsvis skoleleder og skolebestyrelse, om man på den enkelte skole også vil give karakterer på 6. og 7. klassetrin.
I Danmarksdemokraterne mener vi, at karakterer er et vigtigt værktøj, der giver lærere og elever og deres forældre mulighed for objektivt at kunne vurdere, hvor en elev står rent fagligt, og hvor der kan være behov for ekstra hjælp og støtte.
Derfor ønsker vi heller ikke, at karaktererne forsvinder fra folkeskolen.
Men der er jo ikke nogen tvivl om, at vi ønsker at fremme, at der først og fremmest er fokus på læring frem for et karakterræs, når man sidder på skolebænken.
Sofie Lippert (SF), 2024-10-24:
Vores karakterskala er defineret ud fra en normalfordeling, og over tid skal en vis mængde af hver karakter gives.
Når afleveringer kommer tilbage og standpunktskarakterer uddeles, høres i det enkelte klasseværelse i hver en krog sætningen: Hvad fik du?
I SF mener vi ikke, at vi skal øge en sammenligningskultur blandt de 12-13-årige.
I den alder bør man først og fremmest have plads til at fokusere på sin egen udvikling – en udvikling, der afspejles meget dårligt i karakterer, både for dem, der kommer med en kæmpe bunke ressourcer i ryggen og hiver 10-taller hjem, og for dem, der selv om de knokler alt, hvad de kan, sjældent kan kravle over et 4-tal.
Når man er 12-13 år gammel, skal fokus være på ens egen indsats og ens egen udvikling.
Det burde vi generelt give langt mere plads til i vores uddannelsessystem.
Der er ingen grund til at lade karakterer dominere for endnu flere, end de allerede gør i dag.
Det resulterer nemlig alt for ofte i, at eleverne kun viser det, de allerede kan, og ikke tør fokusere på det, de ikke har lært endnu.
Sandheden er jo, at uanset om vi giver karakterer eller ej, ved de fleste elever godt, hvordan de klarer sig i forhold til de andre elever, ligesom man på enhver arbejdsplads også godt ved, hvem af ens kolleger der er bedre end en selv, og hvem der virkelig ikke er – helt uden at nogen har fået karakter.
Når jeg har det svært med at give børn og unge karakterer på grund af sammenligningerne, handler det ikke om, at jeg tror, at vi fuldstændig kan undgå, at en 12-årig sammenligner sig med sine klassekammerater, men jeg er helt sikker på, at de ikke har brug for et ekstra værktøj til at lave disse sammenligninger ud fra.
I SF er vi tilhængere af øget frihed til folkeskolerne, men det her er mig bekendt ikke en frihed, fagpersonerne i skolerne efterspørger, og det er ikke en frihed til elever og lærere.
Jeg håber, at vi i det mindste vil se, at det bliver brugt i meget sjældne tilfælde, og at det pædagogiske og didaktiske fagpersonale bliver inddraget i ledelsernes beslutninger.
SF kan ikke støtte forslaget, og jeg skal hilse fra Enhedslisten og Radikale og sige, at det kan de heller ikke.
Anni Matthiesen (V), 2024-10-24:
Tak, og tak for ordførertalen.
Nu kommer det så til at gå ud over SF's ordfører i dag, fordi Radikale Venstre ikke er til stede i salen, kan jeg afsløre.
For det er jo sådan, at vi godt ved, som ordføreren også lige har sagt, at bl.a. Radikale og Enhedslisten kommer til at stemme imod det her.
Jeg synes, der er noget modstridende ved, og det vil jeg egentlig gerne have en kommentar på, at man den ene dag kan stå og tale om frihed og tillid og sige, at man tror på, at de enkelte skoler godt selv kan lede skolerne, og bakke op om det lovforslag, som vi faktisk lige har behandlet, og at man så her, hvor vi giver en yderligere mulighed – det var også derfor, jeg understregede i min tale, at det var en mulighed – ikke har tillid til, at både skoleledere og skolebestyrelser faktisk selv godt selv kan træffe en beslutning i den her sammenhæng?
Hvorfor i alverden har man ikke tillid til det?
Sofie Lippert (SF), 2024-10-24:
En af de ting, der er vigtige for os i SF, handler om frihed til fagpersonalet, og en af de ting, der kan bekymre mig ved den her beslutning, er, at det er en beslutning, der netop tages på ledelsesniveau.
Vi kan diskutere, om en lærer ud fra en faglig vurdering af en konkret elev kan overveje, om der er brug for et system, som er meget nemt gennemskueligt, som karakterer kan være det.
Der er jo tit kritik af den kvalitative feedback – men det her handler for mig ikke om en frisættelse; det her handler for mig om en øget brug af karakterer, og det er vi lodret imod.
Vi ser faktisk helst en meget mindsket brug af karakterer i vores folkeskole, og derfor kan vi, selv om man på papiret kan sige, at det her er en frisættelse, sige, at det er en frisættelse, der er så meget imod det, vi tror på, og ikke nødvendigvis en frisættelse af det didaktiske personale, at vi ikke kan bakke op om den.
Hvorfor Radikale ikke kan bakke op om den, vil jeg lade den radikale ordfører svare på en anden dag.
Anni Matthiesen (V), 2024-10-24:
Jeg har i forhandlingslokalerne hørt, hvad årsagen var, kan jeg så afsløre.
Men jeg vil godt spørge ind til noget.
Det er jo faktisk også sådan, at vi synes, at netop forslaget her er udformet på en måde, hvor man også har forældrerepræsentanterne med inde over det.
Jeg må bare igen sige, at jeg simpelt hen ikke forstår, at SF ikke på den her måde kan have tilliden til, at forældrene faktisk også godt ved, hvad der kan være godt for deres egne børn.
Sofie Lippert (SF), 2024-10-24:
Jeg tror, at det som forældre kan være enormt sådan nemt og behageligt at have adgang til tal om ens barn.
Så det forstår jeg godt at man kan have lyst til.
Jeg synes, det er vigtigt, at det er en faglig-didaktisk vurdering af, om det her er det rigtige, og den her diskussion om frisættelse kan man jo altså tage meget langt ud, hvis man bruger argumentet, at enhver frisættelse er positiv.
Jeg tror, at alle inde i den her Folketingssal kan finde potentielle frisættelser, de ikke synes er en god idé.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-24:
Men ministeren er jo udmærket klar over, at der er konjunkturer i vores land.
Arbejdsløshedskøer er nogle gange lange.
Nogle gange er de korte.
Meget af det afhænger af, hvordan konjunkturerne er.
Og så er der folk, der står og på forskellig vis kan være i sociale livssituationer, der gør, at man har brug for et sikkerhedsnet, der griber en.
Så jeg skal bare være helt sikker på, at Socialdemokratiet mener, at balancen er ramt, når 47.000 børn vokser op i fattigdom.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-10-24:
Jeg synes faktisk, at det, vi står med her, er et kontanthjælpssystem, hvor vi på den ene side har det, det jo er, nemlig det nederste sikkerhedsnet i vores land.
Hvis du ingen formue har og ikke har nogen indtægt, så er der et nederste sikkerhedsnet, der griber dig.
Men vi har samtidig også strikket det sammen, så det tydeligt kan betale sig at arbejde, og så vi slår ring om børnene, bl.a. med medicintilskud, så det aldrig skal være sådan, at der ikke er råd til den receptpligtige medicin til ens børn, og at der også er råd til fællesskaber.
Jeg synes faktisk, det er nogle virkelig gode balancer, det her lovforslag står på, og jeg er meget glad for, at vi får det vedtaget med et bredt flertal i Folketinget, så det her ikke længere bliver en kastebold politisk.
Anni Matthiesen (V), 2024-10-24:
Tak for det, formand.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at jeg som Venstrekvinde er meget begejstret for det lovforslag, som vi behandler nu, for nu gennemfører vi en meget gennemgribende frisættelse af den danske folkeskole.
Der er ikke mindre end 33 forskellige gode tiltag i den aftale, som vi har indgået, og som vi nu begynder lovgivningen omkring.
En anden ting, som jeg glæder mig meget over, er, at vi nu øger fokus på praksisfaglighed med gode initiativer som også juniormesterlære og nye valgfag, og samtidig vælger vi at fjerne 90 pct. af de bindende mål.
Der bliver også obligatorisk erhvervspraktik, teknologiforståelse og meget, meget mere.
Jeg må sige, at jeg er sikker på, at vi nu kan være med til at motivere rigtig mange elever, måske også især mange af de elever, som måske ikke har så let ved det boglige, og jeg håber, at også praksisfagligheden i folkeskolen vil være med til, at måske også langt flere drenge kommer til at holde af at gå i skole.
Vi er sikre på, at det styrkede fokus på praksisfaglighed også vil gøre, at flere elever får succesoplevelser og dermed kommer til hver eneste dag, når de står op, at holde af, at de skal i skole.
For det første vil jeg rigtig gerne opfordre til, at man nu derude i skolerne går i gang med at finde ud af, hvad alle de gode nye tiltag er, og at vi herfra kommer til at støtte jer omkring det for at få det implementeret.
Jeg vil også gerne understrege, at jeg godt ved, at man ikke skaber nye kulturer med et fingerknips, og at det tager tid, men jeg håber, at vi kommer til at støtte jer med en god hånd i ryggen her fra Folketinget, og at vi kommer til i dialog at få det til at fungere i den virkelige verden.
Jeg vil også gerne opfordre til, at man tør at række ud til lokalsamfundet, at man tør at inddrage nogle af de parter, der er rundtomkring skolen, og på den måde også får skabt en mere lokal folkeskole.
Til sidst vil jeg også gerne komme med en opfordring til, at vi så også her på Christiansborg står sammen om, at vi skal blive ved med at have tillid til, at det er lærerne, skoleledelsen og forældrene derude, der nu skal have lov til at skabe skolen.
Og ja, vi vil formentlig også med garanti møde nogle enkeltsager i den bedste sendetid på tv, og det er så her, vi skal hjælpe hinanden med at slå hinanden over fingrene, hvis der bliver krav om nye restriktioner og nye kontroller, for det skal vi lade være med.
Tak for ordet.
Vi støtter selvfølgelig lovforslaget.
Sofie Lippert (SF), 2024-10-24:
I dag udmøntes dele af den aftale om folkeskolens kvalitetsprogram, som blev indgået i marts i år.
Jeg ser flere gode initiativer i det her lovforslag.
Man indfører eksempelvis teknologiforståelse som et praktisk valgfag, prøvepresset lettes, og skoledagen forkortes, så der bliver mere tid til at styrke børnenes trivsel gennem leg og fællesskaber.
Derudover indføres juniormesterlære, hvilket giver et positivt fokus på erhvervsuddannelserne, bl.a. i relation til erhvervspraktik.
Dertil kommer en række frisættende initiativer.
Det er alt sammen gode initiativer, hvoraf flere er groet i SF's baghave.
Derfor er vi i SF også ærgerlige – det er nok ikke nogen hemmelighed – over ikke at være en del af folkeskoleforligskredsen.
Vi ønsker at tage ansvar for folkeskoleområdet, som trods aftalen fra foråret fortsat kræver massive investeringer, hvis vi for alvor skal nå i mål.
Der er behov for, at vi tager et endeligt opgør med de alt for mange test og snævre krav til både elever og lærere.
I lovforslaget her kan vi se en reduktion i antallet af obligatoriske prøver fra otte til seks.
Selv med seks prøver vil undervisningen stadig i alt for høj grad været målrettet eksamen, hvilket ikke nødvendigvis gavner en god læring.
Vi bør have større tillid til lærernes faglighed og give dem mere frihed.
Så skal vi have kigget på økonomien på folkeskoleområdet og fritidstilbuddene for børn og unge.
De midler, som i aftalen fra marts er afsat til folkeskolen og sfo'en, er langtfra tilstrækkelige.
Mange kommuner, folkeskoler og sfo'er står allerede nu i en presset økonomisk situation, og denne aftale samt ændringerne i lovforslaget løser ikke disse udfordringer.
På rigtig mange skoler og ikke mindst sfo'er er økonomien så presset, at det kan være en næsten umulig opgave at lykkes med den forandring, som man ønsker med aftalen.
Hvis disse ambitioner skal indfries, er der kort sagt brug for flere midler.
Der er behov for en oprigtig økonomisk investering på folkeskoleområdet, som rent faktisk kan mærkes derude.
Jeg vil desuden pointere, at det er problematisk, at man ikke har fundet en økonomisk bæredygtig model for sfo'erne, som med de kortere skoledage nu skal tage et større ansvar.
Jeg håber derfor, at de finansieringsmæssige aspekter af dette lovforslag vil blive taget op igen.
I SF har vi fremlagt en økonomisk model med vores Apollo-program for hele børneområdet, hvor flere af midlerne skal gå til et løft af folkeskolen.
Tak for ordet.
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-10-24:
Tak for ordet, formand.
Med dette lovforslag implementeres dele af aftalen om folkeskolens kvalitetsprogram.
Det er en stor aftale med mange vigtige elementer, og jeg vil her fremhæve nogle af de nedslag, der har været vigtige for Det Konservative Folkeparti.
Det handler om at sikre, at folkeskolen i fremtiden bliver et sted, hvor vores børn og unge mennesker trives og udvikler sig i en sund balance mellem faglighed, dannelse og praktiske færdigheder.
Aftalen om folkeskolens kvalitetsprogram indeholder en række initiativer, som vil styrke skolen på tre centrale områder: frisættelse af folkeskolen med mere indflydelse for skolebestyrelserne, mere praktisk undervisning og valgfrihed for de ældste elever samt ro og rammer for alle elever.
Et af de mest betydningsfulde elementer i aftalen er frisættelsen af folkeskolen.
For Det Konservative Folkeparti har det været helt nødvendigt at sikre en forenkling og slankning af læreplanerne.
En anden vigtig hegnspæl har været afskaffelsen af den understøttende undervisning og afkortning af skoledagen, endelig, så børn og unge igen kan få mulighed for at dyrke fællesskaber og fritidsinteresser uden for skoletiden.
Med de tiltag, vi her lægger op til, og når vi styrker skolebestyrelsernes rolle, bliver der mulighed for ude lokalt at fokusere midler og ressourcer til det, der virkelig kan gøre en forskel for elevernes læring og trivsel: tryghed for de mindste, to voksne i undervisningen, holddeling, eller hvad man nu lige tænker giver en god skoledag.
Det gør vi, samtidig med at vi vil skabe de nødvendige rammer for alle elever, også dem, der har brug for ekstra støtte.
Vi styrker indsatsen for de mest udfordrede elever i dansk og matematik, og vi præciserer reglerne, så støtten kan gives til den enkelte eller til hele klassen.
På den måde sikrer vi, at alle elever får de bedst mulige forudsætninger for at klare sig godt.
Et andet vigtigt punkt i aftalen er den øgede vægt på praktisk undervisning og større valgfrihed for de ældste elever.
Det er ikke en hemmelighed, at mange unge har brug for at opleve, hvordan teori og praksis hænger sammen.
Vi indfører med aftalen teknologiforståelse som ny faglighed.
Det skal være med til at sikre, at vores børn og unge bliver rustet til at begå sig i en stadigt mere digital verden.
Der er mange dele i aftalen, og der er blevet klippet en hæl og hugget en tå, men alt i alt viser aftalen og de indkomne høringssvar, hvad vi kan opnå, når vi samarbejder på tværs af partier og inddrager de relevante aktører.
Jeg er stolt af, at vi i Det Konservative Folkeparti har været med til at sikre et solidt og fremtidsorienteret grundlag for folkeskolen.
Tak for ordet.
Karin Liltorp (M), 2024-10-24:
Det, jeg hæfter mig ved ved den her aftale, er faktisk, at markant færre børn kommer til at vokse op i fattigdom.
Når flere kommer ud i arbejde, uanset om det kun er 5 timer om ugen,
vil det jo være med til f.eks. at bryde en dårlig social arv.
Så jeg ser det som et kæmpe skridt i den rigtige retning, og jeg er glad for, at der med den her lov er færre børn, der kommer til at vokse op i fattigdom.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-24:
I Enhedslisten kæmper vi jo for, at ingen børn skal vokse op i fattigdom.
Og jeg er faktisk lidt i tvivl om, hvor Moderaterne står.
Derfor vil jeg gerne høre, om Moderaterne synes, at det er passende med denne her aftale, hvor 47.000 børn vokser op i fattigdom, eller om man egentlig også ville kunne acceptere de over 60.000 børn i fattigdom, som det var i fru Inger Støjberg og hr. Lars Løkke Rasmussens tid, eller om man egentlig også gerne så, at der ingen børn var, der voksede op i fattigdom.
Hvor står Moderaterne der?
Samira Nawa (RV), 2024-10-24:
Det er i hvert fald en kæmpe hjælp til den enkelte person og især i et lille land som Danmark, at man kan det danske sprog.
Men det er ikke alle, der har det netværk, som mennesker, der er født og opvokset i Danmark og rundet af den danske folkeskole, har; det er ikke alle, der har det netværk.
Det kan være, at man er kommet til Danmark på baggrund af en krigshistorie og har taget det med sig i bagagen.
Det er ikke bare sådan lige for alle på eget initiativ at komme ud af døren og lære dansk ved at søge ind i nogle fællesskaber.
Når man kommer i de fællesskaber, er jeg overbevist om at det sprog, man tilegner sig der, og det fællesskab og det civilsamfund, man bliver en del af, er en stor gave.
Men det må ikke være sådan, at vi overlader det til det frivillige og så siger fra statens side, at så vil vi sænke niveauet af danskundervisning.
Torsten Gejl (ALT), 2024-10-24:
Tak, formand.
Hr. Karsten Hønge, ordføreren for SF, var meget ærlig i sin omtale af det her lovforslag.
Han sagde, at han mente, det nærmest var designet til at sikre, at folk ikke skulle få ondt et vist sted.
Jeg vil nu ikke sige, om det er Socialdemokraterne i salen, der repræsenterer det her, og at de er typerne, der får ondt et vist sted, hvis alle indvandrere ikke får arbejdspligt, men jeg vil trods alt sige, at forslaget virker som designet til at fodre den indre svinehund hos nogle, der gerne vil straffe indvandrere med en arbejdspligt, bare fordi de er indvandrere.
Altså, for hvis det havde handlet om at sikre arbejde til indvandrere, hvilket altid er en god idé, ville man jo ikke lave en ordning, der tvinger 12.500 mennesker i nyttejob, når under 1,4 pct. af dem kommer i arbejde og hvert permanente job kommer til at koste over 1 mio. kr.
Hvis man vil have folk i arbejde, kan man jo bruge pengene på projekter som INSP! i Roskilde, Opgang til opgang i Aarhus og KBH+, som laver en type indsatser, som giver indvandrere en reel mulighed for at komme i job, uden at lave de her quickfixløsninger eller behandle folk ens, men i stedet for behandle folk forskelligt.
Det kan f.eks. være at hjælpe folk med at lære sproget, det kan være at hjælpe folk med helbredet, og det kan være at hjælpe folk i uddannelse.
Det er de ting, der fører mod arbejde, og ja, det koster penge, men det er jo heller ikke hver dag, regeringen vil ødsle 170 mio. kr. væk på et forslag, der stort set er designet af Dansk Folkeparti og er noget, der ikke virker.
Derfor stemmer Alternativet selvfølgelig nej til det her lovforslag.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-24:
Tak, formand.
Jeg synes, det er helt vildt skuffende, og det er jo ikke bare uopfindsomt, men faktisk direkte skadeligt, at man nu vil sende titusinder ud og bidrage til statslig social dumping ved at udføre arbejde, der har været på overenskomstdækkede områder, til under 50 kr. i timen.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren her vil love, at der ikke er et eneste job, der kommer til at blive fortrængt.
Jeg kan godt forstå, at den her kæmpe bunke af høringssvar adresserer lige præcis det problem, for de jobs, som er blevet beskrevet, er jobs, som i dag bliver udført af folk, som er dækket af en overenskomst, som har en tillidsrepræsentant, som får den rigtige løn og har de rettigheder, der følger med der.
Kan ministeren love, at der ikke kommer til at være et eneste job, der bliver fortrængt, og hvordan vil ministeren følge op på det?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-10-24:
Det er direkte skrevet ind i loven, at det her ikke skal fortrænge ordinære jobs, og det kommer vi til at følge.
Derudover kan jeg godt høre på Enhedslisten i dag, at der er et meget stort fokus på det her med ret og pligt, og at det opfattes sådan, at man åbenbart er helt uden rettigheder, hvis man er i den her gruppe.
Men for mig at se er det jo decideret kernen i princippet om ret og pligt, at du har ret til, at vi hjælper med den månedlige forsørgelse, med din husleje, med tøj til dine børn og med at få mad på bordet, men at du så til gengæld også har pligt til at stå til rådighed.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-24:
Okay, det synes jeg er meget beskæmmende.
For det første er det, at det er skrevet ind i loven, jo ingen garanti.
Bare se på 225-timersreglen; bare se på sanktioneringen af de allermest udsatte borgere.
At ting er skrevet ind i loven, er ikke ensbetydende med, at det ikke sker.
Vi kan se, at Ankestyrelsen finder fejl i over 80 pct. af sagerne, når de gennemgår dem.
Så jeg vil gerne spørge, om ministeren kan love, at det ikke kommer til at ske.
Den anden ting er, at jeg bare lige skal høre, om jeg hørte ministeren ret: Mener ministeren, at man for den her ydelse kan sikre tøj, mad på bordet og alle de forskellige ting?
For til trods for det midlertidige børnetilskud, som Enhedslisten var med til at sikre før, og som regeringen nu har gjort dårligere, fik vi jo ikke løftet den her målgruppe op over fattigdomsgrænsen.
Så jeg skal bare lige høre ministeren sige det sidste igen.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-10-24:
Jeg synes, at den kontanthjælpsreform, vi vedtager meget snart, rammer den fuldstændig rigtige balance, og jeg synes, der er et stort fokus på børnene.
Jeg er glad for, at vi får dækket receptpligtig medicin, og jeg er glad for, at der er et fritidstillæg og et forsørgertillæg.
Jeg er faktisk ret glad for balancen i den kontanthjælpsreform.
Så mit svar er ja.
Karsten Hønge (SF), 2024-10-24:
Jeg skal bare lige være helt sikker på: Ved ministeren overhovedet, hvad den ene hånd laver, mens man laver noget med den anden?
Det er den ene hånd hos ministeren.
Og den anden hånd laver nu en ordning, der er ualmindelig bureaukratisk, nidkær og kontrollerende, og man kommer til at bruge en masse penge på at kontrollere en indsats, der har marginal effekt.
Altså, mon ikke den her reform eller det her lovforslag vil vise sig at skabe jobs?
Det er jeg helt sikker på: Det vil skabe jobs hos kommunale medarbejdere, der skal kontrollere, at de her ting fungerer.
Hvad foregår der i ministeriet?
På den ene side mener man, at man skal lave tingene enklere og ubureaukratiske, og på den anden side indfører man et nidkært bureaukrati.
Hvad foregår der?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-10-24:
Ja, det er fuldstændig rigtigt.
Det er virkelig vigtigt for mig, at vi får saneret i vores regler i vores beskæftigelseslovgivning.
Jeg håber, SF lige om lidt vil være med.
Vi kommer til at lægge op til at fjerne rigtig, rigtig mange af de siders lovgivning, vi har på vores beskæftigelsesområde.
Når jeg alligevel står her nu, er det, fordi jeg kan se, at til trods for at det buldrer af sted derude, er der bare en gruppe her, der er markant overrepræsenteret i vores statistikker.
Så der skylder vi da at gøre en ekstra indsats.
Der har været talt meget om, at vi vil bruge rigtig mange penge på det her.
Ja, det vil vi, fordi de her mennesker fortjener, at vi gør noget mere end det, vi gør i dag, og de bliver mødt med meget, meget lidt i dag.
Og så vil jeg bare gentage, at vi skal forvente noget af mennesker.
Med hensyn til den her gruppe er det, som om vi i en årrække har glemt at forvente noget af dem, og det koster noget at begynde på det.
Karsten Hønge (SF), 2024-10-24:
Det gør da ikke noget, at det koster noget, hvis det virker.
Det fik jeg så ikke noget svar på, andet end at det står ministeren inde for.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren: Hvordan har man det egentlig som socialdemokratisk minister i en situation, hvor fagbevægelsen entydigt anbefaler, at det her ikke bliver til noget, mens ministeren nærer næsegrus beundring for højrefløjen?
Er det virkelig det rigtige sted, ministeren har placeret sig?