runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-01-19:
Undskyld, det var lidt morsomt; heldigvis kan vi også have det sjovt og hyggeligt.
Men det er faktisk alvor.
Jeg tror ikke, at jeg er den eneste – jeg er helt sikkert ikke den eneste – der har fulgt med i begivenhederne i USA de seneste uger, og jeg ser frem til, både med optimisme, men faktisk også med nogen bekymring på det næste døgn.
Og så kan vi igen, som vi plejer, i Danmark prise os lykkelige over, at det ikke er sådan hos os, og det har jeg også gjort, og det gør jeg også.
Tak til jer kolleger for, at vi kan samarbejde på tværs.
Men vi kan ikke bare sige: Pyha, godt, at det ikke er os.
For det kan det blive; ikke i morgen, men hurtigt nok.
Før valget skulle der hele tiden tages skridt til højre – ét til og ét til og ét til – og til sidst endte vi med udvisningsøer og syge børn på Udrejsecenter Sjælsmark.
Derfor er det for os rigtig vigtigt, at der er det brede flertal bag at rejse en rigsretssag på baggrund af Instrukskommissionen, så vi er fælles om at slå ring om retsstaten.
Så tak til alle jer partier, der har stillet jer bag, at vi jo i ellevte time kan få sagen afgjort.
Jeg frygter faktisk, at det kun lige er begyndt, i al fald nogle steder.
For man kan ikke være tilskuer til demokratiets forfald.
Enten siger du fra, eller også bliver din tavshed jo til stiltiende accept.
Det står klart efter angrebet på Kongressen i USA, og det kunne være endt meget værre.
Og vi ved endnu ikke, hvad der vokser ud af den amerikanske aske –
om det bliver heling, som vi håber, eller om der kommer mere af det her helvede.
Men vi ved, at den splittelse, som vi tydeligt kan se er ved at rive USA midtover, jo også dyrkes her, også hos os, og det er en refleksion, som vi alle sammen skal have.
Der er partier, som ikke ønsker en rigsret, fordi det måske ikke tjener deres partipolitiske interesser; som har en politik, der målrettet vil tage rettigheder fra borgere.
Hvis vi ikke vil være med i EU, jamen så har vi færre rettigheder som borgere.
Hvis vi forlader konventioner, betyder det også, at rettigheder tages fra folk.
Så hvad gør vi?
Vi må melde fra over for dem, der gør vold på retsstaten, uanset alt det andet, som vi ellers er uenige om.
Og det vil kræve mere samarbejde mellem mange af os – ikke mindre – så vi kan løse udfordringerne sammen.
Det håber jeg også at vi kan komme til at debattere og blive klogere på i dag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-19:
Jeg vil meget gerne se de regnestykker, og dem kan vi tage en lang diskussion om, men det tror jeg ikke at to gange 30 sekunder er nok til.
Altså, for os handler det i første omgang om en frihedskamp, som jeg siger.
Danmark skal være et selvstændigt land; det er i Danmark, vi træffer vores beslutninger.
Og det er klart, at det altid har nogle konsekvenser at tage et valg.
Der er også nogle fravalg, når man gør det.
Men det er klart, at det jo så er de konditioner, vi skal diskutere – hvordan kan det udarte sig, og hvordan kan vi i praksis løse det, så vi når frem til det?
Jeg synes, det er en utrolig interessant aftale, briterne har fået, og den ser ud til at være bedre end den, mange troede briterne ville få i forhold til brexit.
Torsten Gejl (ALT), 2021-01-19:
Men hvis det skal koste Danmark relativt lige så meget, som det har kostet England at træde ud, altså i hvert fald milliarder af kroner for overhovedet at komme ud, plus at vi kommer til at miste rigtig, rigtig mange penge på samhandel, hvilke samfundsområder skal de penge så tages fra?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-19:
Nej altså, nu synes jeg, at fru Pernille Skipper laver et eller andet skel og et forsøg på en polemik, som er helt, helt unødvendig.
Som jeg også sagde, har statsministeren stået ved pressemøder, og hun har stået over for os andre og sagt, at hun regnede med, at de her måneder, januar og februar, blev nogle af de hårdeste.
Vi har en såkaldt engelsk mutation, B.1.1.7, som alle siger bliver den største udfordring i februar.
Og så siger man der, at man søreme ikke har nogen som helst diskussion, der rækker mere end 3 uger frem.
Altså, det har jeg da i den grad været en del af diskussionen om, der også handler om situationen hen i februar.
Og så spørger jeg bare stilfærdigt: Kunne man forestille sig, at man griber det her an på en måde, der tager mere højde for de mennesker ude i den virkelige verden, der faktisk skal leve med de her restriktioner?
Så lad os da holde den
Nu har vi lige haft et år, hvor vi skal betale, så vidt jeg ved, 4,5 mia. kr. ekstra om året til EU.
Det har der ikke været så forfærdelig meget debat om.
Så siger man: Men hvad ville det dog koste, hvis ikke vi havde den tilknytning, præcis som vi har den nu?
Vi har en ambition om, at Danmark skal være et frit land.
Danmark skal regeres af danskere her i Folketinget.
Så er vi selvfølgelig påvirket af omverdenen og skal samarbejde med omverdenen og gerne have så stor grad af frihandel som overhovedet muligt; men grundlæggende går vi jo ind for, at demokratiet udfoldes her og ikke i Bruxelles.
For os er det her jo i første omgang mere en frihedskamp, end det er en økonomisk diskussion.
Torsten Gejl (ALT), 2021-01-19:
Mange tak, og tak for talen.
I de sidste par uger er der flere prominente DF'ere, som har været ude at rose Englands udgang af EU; det skal være et forbillede for daxit, hører vi, hvor Danmark på samme måde skal udtræde af EU-fællesskabet, kan vi forstå.
For kort at opsummere konsekvenserne af brexit, skal det nævnes, at det koster, hvad der svarer til 26 gange det britiske bidrag til EU.
Bl.a. har England været nødt til at ansætte 50.000 toldere, hvilket er mere, end hvad der er ansat i hele EU-systemet.
Det svarer til 4.000 toldere og en udgift på 260 mia. kr., hvis man oversætter det til danske forhold.
Er det noget, som får DF til at genoverveje deres modstand mod EU?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-19:
Ja, altså, vi synes, det er vigtigt, at vi markerer os anderledes i Mellemøsten, end vi har gjort, og i den konflikt, der er.
Så det er klart, at det ser vi gerne på.
Jeg vil sige generelt i forhold til de midler, vi bruger – nu var det det, fru Pernille Vermund havde som spørgsmål i forhold til de penge, vi bruger rundtom i verden, og her i forhold til det palæstinensiske selvstyre: Altså, vi synes jo, vi skal stille langt flere krav, i forhold til at folk kan modtage danske skatteyderes penge og også i forhold til at tage egne statsborgere tilbage, når de bliver udvist af Danmark osv.
Så man kan ligesom sige, at vi sætter kraft bag vores ord og får gennemtvunget den politik, vi forhåbentlig også i fællesskab står for, i forhold til hvem der skal have adgang til at være i Danmark, og hvem der burde være i deres egne hjemlande.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-19:
Tak for svaret.
Det er jeg rigtig glad for.
Jeg håber også, at DF og Nye Borgerlige fremover kan arbejde for at få sat det her på dagsordenen, så vi kan få løst de udfordringer.
Det er jo fuldstændig meningsløst, at vi skal bruge danske skattekroner på i virkeligheden at finansiere udviklingen af terror i Mellemøsten.
Så det er jeg glad for.
Vil DF også arbejde sammen med Nye Borgerlige om at presse på for, at Danmark får flyttet den danske ambassade i Tel Aviv til Jerusalem?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-19:
Ja, bestemt, og jeg tror faktisk, at hr. Søren Espersen som vores ordfører på området har været meget, meget fremme i skoene i forhold til hele debatten om de penge, der bliver givet.
Når pengene så ikke bliver brugt til at finansiere bedre politi og mere nærhed i forhold til trygheden i Danmark, kan vi jo bruge de penge til at finansiere andre gode ting i fremtiden.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-19:
Tak for det.
I dag bruger Danmark ca. 200 mio. kr. årligt på bistand til Palæstina.
I Nye Borgerlige foreslog vi i forbindelse med politiforhandlingerne at tage de penge og bruge dem som en del af finansieringen af politiet.
Det blev jo desværre hældt ned ad brættet af venstrefløjen, og det kunne vi måske have sagt os selv, for de synes åbenbart, at man skal blive ved med at sende penge af sted til det palæstinensiske selvstyre og de ledere, der kalder andre muslimer til kamp mod jøder.
Så er hr. Kristian Thulesen Dahl enig i, at det vil være en rigtig god idé, at vi fjerner den bistand, der i dag bliver givet til det palæstinensiske selvstyre?
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-01-19:
Nogle gange skal man bare bryde sammen og tilstå, hvor ens intellektuelle begrænsninger er, og der vil jeg bare sige, at jeg jo ikke er ekspert i det her spørgsmål om, hvilke løsninger der skal til for det ene og til det andet.
Vi har selvfølgelig også den diskussion hos os, om det er en del af løsningen.
Som jeg har forstået det, hvad angår de omkostninger, der vil være ved f.eks. at have kernekraft i Danmark,
vil det være så dyr en løsning, at den slet ikke står mål med de udfordringer, som man skal løse.
Jeg har en fordomsfri tilgang til det, og vi har også diskuteret thorium på et tidspunkt i den sidste periode her i salen, som jeg synes at man fordomsfrit skulle gå ind og tage en diskussion om.
Men det er ikke sådan, at vi står og har en plan om nogle nye atomkraftværker i morgen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-19:
Altså, det er jo et af de redskaber, det er helt naturligt at tage fat i.
Det, vi er optaget af, er jo, at man giver folk, der ikke tjener de største lønninger, mulighed for at have lidt mere til sig selv i forbindelse med ændringer i vores skattesystem.
Det er i hvert fald en diskussion, vi ofte har haft, og hvor hr. Jakob Ellemann-Jensen ikke er et sekund i tvivl om, hvor Dansk Folkeparti står, og hvem det er, vi ser som målgruppen, der også bør kunne få lidt ekstra ud af det.
I forhold til hvordan det præcis skal skrues sammen, kan man jo gøre det på forskellig vis i en aftale om skattepolitik.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-01-19:
Tak for det.
Det tænkte jeg nok, men bare sådan for god ordens skyld ville jeg jo gerne have det bekræftet.
En anden ting, som vi fik drøftet før også, er det her med, hvordan vi får hævet beskæftigelsen fremadrettet; hvordan sikrer vi, at flere mennesker kommer i arbejde?
I Venstre har vi foreslået, at vi hæver beskæftigelsesfradraget.
Er Dansk Folkeparti enig i det?
Pernille Vermund (NB), 2021-01-19:
Tak, det er vi meget enige i i Nye Borgerlige, og jeg synes, det er dejlige ord fra Venstres formand, som jeg glæder mig over.
For det er jo svært at kalde det fuldstændig frihed, som fru Mette Frederiksen gjorde ved Folketingets åbning, når man giver kommunerne mulighed for at mindske de ældres ret til frit valg.
Så kan hr. Jakob Ellemann-Jensen – partilederen har jo allerede gjort det lidt – sætte lidt flere ord på, hvordan man konkret i Venstre tænker det her skal udmøntes?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-01-19:
Altså, der, hvor jeg bliver bekymret, er jo, når man siger, at nogle skal have frit valg, og at man så på den måde, man implementerer det på, risikerer at mindske det frie valg.
For vi er forskellige alle sammen og gudskelov for det, og derfor har vi forskellige behov.
Det er derfor, jeg siger, at på ældreområdet og på hele velfærdsområdet skal vi have en langt højere grad af frit valg.
Vi skal have noget at vælge imellem.
Vi skal have et friplejehjem i hver kommune.
Vi skal have bestyrelser, hvor pårørende engagerer sig.
Vi skal have et langt større engagement, og vi skal have langt flere muligheder.
Men det er muligheder for borgeren, ikke for kommunen, ikke for systemet.
Vi skal sætte mennesket frem for systemet.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-19:
Tak for det.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-01-19:
Jeg tror, vi deler ambitionen om at hjælpe de selvstændige mere, end vi gør, hjælpe freelancerne, hjælpe enkeltmandsvirksomhederne, og vi gjorde også meget i foråret, men vi er bestemt ikke i mål endnu.
Altså, hvis muligheden er der for sådan en ordning som den, fru Pernille Skipper skitserer her, så lad os se på den.
Det, der er vigtigt for mig, er ikke, hvordan vi gør, men at vi gør noget, og at vi gør det nu, og at vi sørger for at hjælpe de mennesker, som står i en dybt fortvivlende situation.
Det bliver vi ikke uenige om.
Jeg ønsker frit valg på alle velfærdshylder.
Nu spørger fru Pernille Vermund specifikt til ældreområdet.
Altså, som sagt synes jeg, at der skal være et friplejehjem i hver kommune – ikke fordi et friplejehjem er bedre end de offentlige, men fordi det er noget andet, og fordi der skal være noget at vælge mellem.
Det kan være tematiseret.
Det kan være for musikere, det kan være et homoplejehjem, det kan være hvad som helst.
Altså, giv os nu muligheden for at vælge frit.
Det er ikke sikkert, at vi havner det samme sted, for det, der er bedst for mig, er ikke nødvendigvis det bedste for fru Pernille Vermund.
Så lad os nu sikre det her reelle frie valg og oplysningen om, hvordan man træffer netop det valg.
For på det tidspunkt, hvor man skal træffe det, er man i en situation, hvor man jo har brug for hjælp.
Pernille Skipper (EL), 2021-01-19:
Vi vil såmænd også meget gerne være med til at sætte lønkompensationen op for de små selvstændige, især hvis vi også kan sætte kompensationen til de mennesker, der så mister deres arbejde, de fyrede, med op.
Der er mange lige nu, men når vi forhåbentlig kommer på fode igen, vil der også være små selvstændige, som i perioder vil hænge med en vis legemsdel i vandskorpen.
Og hvis de kunne få lov til at gå i dvale i virksomheden, uden at skulle sælge inventaret og lukke cvr-nummeret, bare i en måned eller to, og få nogle dagpenge, så kunne det være, de kunne drive virksomheden videre bagefter.
Bør vi ikke være enige om, at det er et mål, og at det er lidt for mærkeligt, at vi ikke allerede har givet dem den mulighed i dag?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-01-19:
Jeg ved i hvert fald, det er noget, der er blevet diskuteret.
Jeg tror, vi diskuterede det allerede tilbage i foråret 2020, hvor det her var oppe at vende.
Og som jeg forstod det – og tilgiv mig, hvis jeg husker forkert – er udfordringen ved det, at man så skal lukke en hel branche ned, hvis man skal lægge virksomheder i dvale.
Det, jeg synes er vigtigt, er, at vi ikke har den her forskelsbehandling af selvstændige i forhold til lønmodtagere.
For der står altså nogle mennesker derude, som er selvstændige, som har regninger, der skal betales, som har en husleje, og som altså mangler deres indtægt.
Og dem bliver vi nødt til at hjælpe, for de skulle jo virkelig gerne være der, når vi kommer ud på den anden side.
For de er altså med til at skabe de ting, vi lever af som samfund.
Pernille Skipper (EL), 2021-01-19:
Tak for det.
Tak for talen til formanden for Venstre.
Enhedslisten og Venstre har jo tit nogle diskussioner, hvor Venstre ikke synes, Enhedslisten passer nok på det private erhvervsliv.
Sådan kan vi vel godt sige det, ikke?
Men noget af det, som vi faktisk bekymrer os rigtig meget om i den her krise – for det er ikke kun en sundhedskrise, det er jo i allerhøjeste grad også en økonomisk krise – er, hvordan den rammer skævt.
Den rammer også skævt, når det kommer til de erhvervsdrivende, især de helt små selvstændige, enkeltmandsvirksomhederne, freelancerne, altså alle dem, der sådan i virkeligheden lever et enormt prekært arbejdsliv, og som også rammes allerhårdest.
Og noget af det, vi gerne ville, var at give små selvstændige mulighed for at få dagpenge, uden at de skulle lukke virksomheden helt, men med et cvr-nummer i dvale.
Er det ikke noget, Enhedslisten og Venstre kunne blive enige om?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-01-19:
Det kommer vi til at drøfte i forhandlingerne, og det kommer jeg ikke til at tage forskud på nu.
Det, som jeg synes er vigtigt – altså de overordnede rammer for det her – er jo, at den fødevareproduktion, vi har, har vi jo, fordi der er munde at mætte.
Og de munde at mætte er der, uanset om man rykker fødevareproduktionen til udlandet, eller den er her.
Og helt ærligt: Jeg synes, den skal være her.
Vi laver verdens bedste fødevarer, vi gør det mest klimavenligt, miljøvenligt og dyrevenligt.
Så lad os da for søren holde det her på dansk jord, hvor det skaber arbejdspladser, og hvor vi helt ærligt er ret gode til det – for at sige det mildt.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-01-19:
Ja, det tror jeg bliver nogle rigtig interessante forhandlinger.
SF er også villig til, at vi går ind og diskuterer, hvordan vi kan kompensere landbruget, men vi vil også gerne bruge de landbrugsstøttemidler, vi får fra EU.
Det bliver jo sådan, at man fra 2021 kan bruge dem til klimahensyn, så man ikke behøver at dyrke ens jord; man kan alligevel få kompensation fra EU's landbrugsstøtte.
Det er jo en mekanisme, der gør det billigere for os som lovgivere i Danmark at sørge for den grønne omstilling af landbruget.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvad Venstre tænker at målsætningen skal være for, hvad landbruget skal levere af CO 2 -reduktioner inden 2030.
Er det 4 mio. t, er det 3 mio. t, er det 2 mio. t CO 2 ?
Hvad vil Venstres bud være?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-01-19:
Vi går altid ind i forhandlinger med en ambition om at være med.
Vi er konstruktive, og det synes jeg også vi viste i politiforhandlingerne, indtil det var magtpåliggende for regeringen at sparke Venstre ud af lokalet.
Det kommer vi også til at være på det her område.
Jeg har sådan set
allerede i forbindelse med Venstres finanslovsforslag præsenteret et af vores svar på det her.
Det synes jeg er et vigtigt initiativ at tage, for det er et af de områder, hvor vi faktisk kan nå ganske langt, når det handler om landbrugsområdet.
Og det er for en gangs skyld et område, hvor miljø og klima går hånd i hånd, og det er svært at finde.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-19:
Ja, det er vi enige om.
I det hele taget er vi jo forhåbentlig også enige om, at der er behov for, når restriktioner forlænges, at kigge hjælpepakkerne grundigt igennem.
For det, man måske en gang har syntes man kunne tåle – også i en situation, hvor man havde en forhåbning om, at restriktionerne kunne lempes, så man havde en mere normal dagligdag hurtigere – er jo måske noget andet, når restriktionerne kommer til at vare i længere tid.
Og der er også et særligt hensyn, som vi bliver nødt til at få italesat herinde, i forhold til helt små selvstændige, som altså er i en udsat situation.
Der har været meget fokus på andre grupper – med god ret – men nu er det også på tide, at der bliver taget hensyn til de små selvstændige.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-01-19:
Tak for det.
Jeg er så glad for, at der herinde er kommet fokus på de selvstændige, de små erhvervsdrivende, som jo altså bliver diskrimineret i øjeblikket.
Nu gav jeg selv mit svar på det før, og det kan godt være, at jeg kom til antydningsvis at sådan antage, at hr. Kristian Thulesen Dahl var enig med mig.
Bare for god ordens skyld: Er vi enige om, at det jo ikke kan passe, at en selvstændig får 23.000 kr., mens en medarbejder får 30.000 kr. i lønkompensation, men at der bør være en ligestilling, og den er ikke på 23.000 kr.?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-19:
Det gør Dansk Folkeparti i den grad.
Vi synes, det er helt, helt afgørende, at vi inde ved bordet også har et balanceret synspunkt om, hvordan landbruget kommer igennem den omstilling.
Vi oplever et landbrugserhverv, som rigtig gerne vil, og som spiller med, og så er det også vigtigt, at de bliver taget ind og bliver lyttet til, så det ser vi meget frem til at være en del af.
Mette Frederiksen (S), 2021-01-19:
Okay, men det synes jeg er en diskussion, vi skal fortsætte, for jeg anerkender fuldt ud dilemmaet: virksomhedernes, efterskolernes og familiernes behov for at kunne planlægge.
Det er ikke sikkert, at vi så ville kunne tilrettelægge det helt på samme måde, som vi plejer, men det synes jeg er en interessant diskussion.
Så kom jeg lige i tanker om, da vi sad her ved siden af hinanden før, at hr. Kristian Thulesen Dahl og jeg for lang tid siden optrådte på sådan et større landbrugsmøde – det er lang tid siden; det var før valget – og havde en rigtig god diskussion med mange jyske landmænd den aften, og vi fik i øvrigt utrolig god mad også.
Vi skal jo i gang med at forhandle landbrug her i løbet af året, og det bliver rigtig, rigtig svært – rigtig, rigtig svært – og jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre, om Dansk Folkeparti går med ind i de forhandlinger.
Torsten Gejl (ALT), 2021-01-19:
Mit første spørgsmål handler om, hvad partilederen mener om vaccinepas.
Det er jo sådan, at vi glæder os så utrolig meget over, at den her vaccine er kommet, og at vaccinationerne er i gang, og det ser ud, som om man, i og med at man bliver vaccineret, kan få et vaccinepas, der måske giver adgang til kulturelle arrangementer, fodboldkampe og at kunne komme over grænsen.
Tænker ordføreren, at man måske kunne supplere det med, at man f.eks., kan komme ind til et sportsarrangement, hvis man kan påvise en negativ coronatest, som er godkendt af sundhedsmyndighederne, eller kan påvise, at man har antistoffer, efter man faktisk har haft corona?
Altså, skal det være vaccinepasset alene, der skal gælde, eller skal det være muligt at bruge andre metoder til f.eks. at kunne komme ind til sportsarrangementer?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-19:
Det kan man jo sagtens gøre.
Altså, helt konkret får vi at vide, at januar og februar nok er de hårdeste måneder, vi skal igennem, i forhold til epidemien, og samtidig får vi så at vide, at man kun kan træffe beslutninger om restriktioner for en lille delperiode af de 2 måneder, og det tror jeg da de fleste mennesker synes lyder mærkeligt.
Hvis vi virkelig har, og det er jo også ud fra en sundhedsfaglig indstilling, belæg for at sige, at februar måske er det tidspunkt, hvor den her mutation, B.1.1.7, tager over og giver de største udfordringer i forhold til smittetal, altså hvis man allerede nu sundhedsfagligt kan se, at det muligvis er scenariet i februar, hvordan kan det så være, at man kun kan tage stilling til restriktioner frem til den 17. januar og nu den 7. februar?
Mette Frederiksen (S), 2021-01-19:
Ja, det gør jeg.
Der er så mange politiske diskussioner, som sjældent fører noget med sig, fordi alle har skrevet deres talepapirer inden og det sådan går lidt op i larm og støj, men jeg vil egentlig gribe fat i det dilemma, som hr. Kristian Thulesen Dahl rejser, og som er et dilemma.
Indtil nu, når vi har indført restriktioner her hen over vinteren, og også når de er blevet forlænget, er det jo på baggrund af anbefalinger og indstillinger fra det arbejde, der pågår omkring myndighederne, og så har vi en vending med hinanden politisk, og så kører de.
Ofte er det sådan, at myndighederne har behov for at kende epidemiens udvikling, lige op til beslutningerne skal træffes, og også ofte arbejder med et kort tidsperspektiv, fordi det er biologi, vi arbejder med.
Men jeg anerkender jo samtidig alle menneskers behov for at kunne planlægge, fordi det er så svær en situation, så jeg vil egentlig bare spørge Dansk Folkeparti: Hvis vi nu ikke kan få myndighedernes langsigtede anbefaling, fordi det er biologi, synes hr. Kristian Thulesen Dahl så, vi skal træffe en politisk beslutning om eksempelvis en længere nedlukning?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-01-19:
Jeg synes helt generelt, at vi skal skrue op for vores ambitioner.
Det er også det, vi spiller ind med, i forbindelse med at vi skal have diskussionen om en grøn skattereform.
Og det er derfor, jeg siger, at det her må og skal være markedsdrevet.
Det må være sådan, at det er markedet, der driver den grønne omstilling, at vi får engageret erhvervslivet yderligere i det her, og at vi herindefra koncentrerer os om at sætte rammerne for, hvordan man på en ansvarlig vis kan drive virksomhed.
Altså, virksomhederne er langt foran os allerede, så lad os nu prøve at indhente dem, sådan at vi får nogle højere ambitioner på det her område.
Det er jeg enig i.