Susie Jessen (DD), 2025-12-09:
Tak for det.
Mange er i de her uger ved at puste ud efter et hektisk kommunalvalg.
I hele landet har der jo været fuld fart på, og vores gode partiformænd fik også muligheden for at tage rundt i landet, men også for at sige et par ord i en stort anlagt partilederdebat på en af vores landsdækkende tv-kanaler et par dage før valget.
Der kom det jo så sørme igen.
Det er det mest fjollede i min verden, man overhovedet kan sige, når man diskuterer landdistriktspolitik, og det er noget, som jeg oftest kun hører folk sige her i Folketingssalen eller folk, der bor herinde i Københavnsområdet.
Eller der siges, som vi også har hørt det et par gange i dag: Vi skal huske at tale landdistrikterne op.
Det er jo et velkendt greb at tale om tonen i stedet for at tale om kernen.
Det vidner lidt om en uvilje til at møde udfordringerne, når man insisterer på at tale om retorik.
Det minder mig meget om 1990'erne, hvor man på venstrefløjen brugte rigtig meget tid på at tale om tonen i udlændingedebatten i stedet for at få åbnet øjnene og håndtere udfordringerne.
Det er det samme, vi ser igen nu, bare på landdistriktsområdet.
Det er politikere, der går rundt med skyklapper på, og som virker håbløst uinteresseret i, hvad der foregår uden for de store byer.
Ved partilederdebatten hoppede landets statsminister så med på den galej med at tale om tonen i stedet for at tale om udfordringer.
Til gengæld var det jo i den samme partilederdebat lidt påfaldende, at man pludselig da gerne ville have hjulpet de borgere, der kommer i klemme med enorme jernmarker i baghaven lige få dage før et valg.
Det så vi også i den partilederdebat.
Nu behandler vi så regeringens landdistriktsredegørelse for 2025.
Der er en liste, der er blevet skrabet sammen, med initiativer, som regeringen har iværksat i løbet af det seneste år.
Der er positive ting, men også nogle negative ting har sneget sig ind her og der.
Bl.a. står treparten og CO 2 -afgiften beskrevet som et positivt tiltag.
Ministeriet nævner også en landsbypulje, selv om det jo er en pulje, som regeringen har sat mærkbart ned.
Allerede i 2023 halverede regeringen puljen fra 200 mio. kr. 100 mio. kr., og nu er der igen blevet sat ned, nemlig til 80 mio. kr.
Det gør bare, at der er endnu flere faldefærdige huse, der står og skæmmer i landdistrikterne, men det er da meget flot, at man så kan markedsføre det som en sejr.
Man havde nølet alt, alt for længe.
Så nedsatte man et ekspertudvalg, der kom med anbefalinger i sommer, over et halvt år forsinket, og så er der ikke sket noget siden.
Det ekspertudvalgs anbefalinger har bare ligget i skuffen, og det har de, samtidig med at køreplanstimerne er raslet ned, faktisk med 12 pct. siden 2010.
Vi ser i Ringkøbing-Skjern, i Aabybro, på Lolland, overalt i vores landdistrikter, at der i øjeblikket er danske bysamfund, der kan stå med en dødsdom over hovedet, når flere hundrede eller nogle gange flere tusinde hektar solceller ser ud til at flytte ind.
Vindmøllerne bliver også højere og højere i vores landdistrikter.
I mit eget lokalområde planlægger man et projekt med vindmøller, der er 150 m høje.
Det er heller ikke nævnt ordentligt i den her landdistriktsredegørelse, hvordan det påvirker lokalsamfundene.
I Thisted oppe ved Østerild planlægger man endnu en udvidelse at testmøller i 450 m's højde, der vil påvirke flere hundrede mennesker.
De blev ved sidste udvidelse i 2018 lovet, at nu var nok nok.
Det presser det område helt usigelig meget, og spørgsmålet er: Kunne vi have fundet nogle alternative her?
Jeg mener, det er vigtigt, at vi har en god dyrevelfærd i vores danske landbrug.
Det mener jeg – det er meget vigtigt.
Altså, hvis man tager en tur til Polen eller Tyskland, kan jeg love ordføreren for, at det er nogle andre forhold, man ser, for grisene.
Så jeg mener, at det danske landbrug producerer rigtig, rigtig fint helt generelt.
Det kan godt være, at der er brodne kar, men helt generelt synes jeg også, at det er et stort aktiv for vores landdistrikter, at der er landbrug.
Der er jo følgeerhverv til landbruget; der er håndværkeren, der kommer ud af og reparerer noget på landbruget; der er vognmanden, som kører mælken frem og tilbage til mælkeproducenten.
Der er mange arbejdspladser, fordi der er så mange følgeerhverv til landbruget, og det er bare rigtig vigtigt at huske på.
Det betyder meget for landdistrikterne, at der er landbrug i Danmark.