Morten Bødskov (S), 2021-04-15:
Tak for det, formand, og tak for ordet.
Nye Borgerlige har som sagt fremsat beslutningsforslag nr. B 197 om mulighed for tabsfradrag i tidligere års overskud.
Beslutningsforslaget vil indebære, at selskaber skal kunne fratrække underskud fra 2020, 2021 og 2022 i overskud fra årene 2018 og 2019.
Efter gældende regler kan de her underskud kun modregnes i fremtidige overskud, og de kan altså ikke føres tilbage og modregnes i tidligere års overskud.
Forslaget begrundes med, at mange selskaber i årene op til covid-19-krisen har haft gode år med store selskabsskattebetalinger, men jo så forventer underskud i 2020 og meget vel også i 2021.
Det begrunder forslagsstillerne forslaget med.
Med den foreslåede adgang til modregning i tidligere års skattebetalinger vil underskuddene burde kunne elimineres, så selskaberne hurtigt kan komme fuldt tilbage fra krisen,
Der skal ikke herske tvivl om, at genopretning af økonomien og danske arbejdspladser efter covid-19 har den højeste prioritet for regeringen.
Vi har just her i Folketinget behandlet endnu et meget stort forslag om øget likviditet til virksomhederne på hele 73 mia. kr. og er nu således oppe på samlet set at have sikret ekstra likviditet til danske virksomheder og danske lønmodtagere i størrelsesordenen af ca. 560 mia. kr.
Så vi har her i Folketinget, sammen i brede flertal, gennemført historisk store hjælpepakker til erhvervslivet.
Vi har som sagt også haft fokus på at holde hånden under erhvervslivets investeringer og samtidig understøtte den grønne omstilling med den grønne skattereform, som var til debat under det tidligere forslag, fra december 2020.
Der er aftalt initiativer, som samlet set skønnes at reducere erhvervslivets skatter og afgifter med ca. 6 mia. kr. i årene 2021-2025.
Vi har bl.a. indført et investeringsvindue, som betyder, at virksomhederne opnår en ekstra afskrivningsadgang på 16 pct. for de investeringer, der foretages frem til udgangen af 2022, vi har forlænget den midlertidige forhøjelse af virksomhedernes fradrag for udgifter til forsknings- og forsøgsvirksomhed, så fradraget nu udgør 130 pct. helt frem til og med 2020, og vi har permanent forhøjet beløbsgrænsen for, hvornår virksomheder kan straksafskrive driftsmidler, som det hedder, fra ca. 15.000 kr. til 30.000 kr.
Vi har altså allerede haft, kan man rolig sige, den helt store værktøjskasse fremme.
Tiden vil vise, om der bliver behov for at forlænge nogle af tiltagene, og om der skal yderligere idéer på bordet.
Regeringen finder dog ikke, at Nye Borgerliges forslag om modregning af underskud i tidligere års overskud og skattebetalinger er den rigtige vej at gå.
Det er først og fremmest, fordi det vil være forbundet med betydelige administrative udfordringer.
Det vil ikke umiddelbart kunne understøttes systemmæssigt hos skattemyndighederne, og det vil derfor være nødvendigt med en manuel registrering af udbetalte underskud.
Det øger risikoen for fejl og jo altså også behovet for kontrol.
Skattestyrelsen skønner, at den ressourcemæssige belastning i givet fald vil udgøre samlet mellem 125 mio. kr. og 275 mio. kr. i 2022 og 2023.
Selve udbetalingen af de betalte skatter, dvs. underskuddenes skatteværdi, skønnes at ville medføre et mindreprovenu på ca. 1,1 mia. kr. i 2022 og ca. 0,5 mia. kr. i 2023 efter, som vi jo siger, tilbageløb og adfærd.
Forslagsstillerne har ikke anvist finansiering til det her mindreprovenu eller til håndteringen af de administrative omkostninger.
Endelig synes jeg også, det er værd at bemærke, at de administrative udfordringer jo bevirker, at de betalte skatter først vil kunne udbetales i 2022.
Det vil således ikke bidrage til at løse virksomhedernes likviditetsmæssige udfordringer her og nu.
Det vil heller ikke, som f.eks. investeringsvinduet eller det forhøjede fradrag for udgifter til forsknings- og forsøgsvirksomhed, øge incitamenterne til at investere og dermed understøtte, hvad man kunne kalde fremtidens indtjening og arbejdspladser.
Så konklusionen er, at man ikke skal gå over åen for at hente vand.
Hvis der er behov for yderligere tiltag, er regeringens opfattelse den, at der findes både bedre og jo altså også mere målrettede midler til både at støtte erhvervslivet og at støtte danske arbejdspladser, og det er nok ikke nogen overraskelse, at regeringen ikke kan støtte forslaget.