runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2024-12-04:
Det er jo her, det bliver besynderligt, for i den ene sag mener Enhedslisten, at Danmark ikke skal respektere sine internationale forpligtelser, mens der i den anden sag, sådan som spørgsmålets ordlyd er formuleret, ikke kan være nogen tvivl om, at man skal respektere sine internationale forpligtelser.
Jeg mener, Danmark altid skal respektere sine internationale forpligtelser, og dem, der skal afgøre det konkret, vil være de danske retshåndhævende myndigheder, som skal afveje de forskellige bevismaterialer og momenter af sagen op mod hinanden, inden man så skrider til handling.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-04:
Tak for spørgsmålet.
Vold, voldtægt og overgreb er jo klart ulovlige forhold, og derfor skal vi også sikre, at hvis man begår forbrydelser af den slags, har det konsekvenser.
I den konkrete sag har Arbejdstilsynet flere gange været på tilsynsbesøg sammen med politi og skattemyndigheder, hvor der både op til og efterfølgende har været dialog mellem de her myndigheder.
Til trods for at Arbejdstilsynet gentagne gange har været på tilsynsbesøg på stutteriet, har det ikke været muligt at dokumentere forhold, som gav anledning til anmærkninger.
Arbejdstilsynet har bekræftet over for mig, at de både har talt med repræsentanter for ledelsen og de ansatte i forbindelse med deres tilsyn.
Spørgeren spørger specifikt ind til, om jeg fortroligt kan give indblik i, om der har været klager til Arbejdstilsynet om Viegård Stutteri, og hvad de eventuelt indeholdt.
Her står vi med en regel om, at Arbejdstilsynet er underlagt en særlig tavshedspligt.
Jeg hverken kan eller må oplyse, om Arbejdstilsynet har modtaget klager, heller ikke i den konkrete sag.
Den særlige tavshedspligt er jo med til at sikre, at dem, der klager, faktisk også kan blive ved med at være anonyme, og er dermed en beskyttelse af dem, der klager, mod eventuelle repressalier for at henlede myndighedernes opmærksomhed på det.
Det er vigtigt, at vi har den, men jeg kan heller ikke understrege nok, hvor alvorligt jeg ser på overtrædelser af den her karakter, og det er helt afgørende for mig, at det ikke er den slags forhold, man arbejder under i Danmark.
Det skal og må være sikkert og sundt at gå på arbejde.
Peter Kofod (DF), 2024-12-04:
Tak for det.
Jeg vil læse spørgsmålet til ministeren højt.
Hvilke initiativer vil ministeren tage for at sikre danskerne imod det stigende omfang af bondefangeri, der omtales i JydskeVestkysten, hvor virksomheder fanges i lange og svære kontrakter med såkaldt søgemaskineoptimering?
Magnus Heunicke (S), 2024-12-04:
Mange tak for det spørgsmål.
Jeg tillader mig at gå sådan lidt mere overordnet til værks, for som vi har orienteret spørgeren om, er det sådan, at hvad angår helt konkrete spørgsmål omkring det her projekt, er der andre ministerier, som er ressortansvarlige.
Men det vil sige, at hvis der er uddybende spørgsmål, så er det altså By-, Land- og Kirkeministeriet og Ministeriet for Grøn Trepart, der har en del af ansvaret.
Men det skal ikke forhindre os i at have en god debat om et meget, meget vigtigt emne, nemlig hvordan vi kan sikre naturværdier og miljøforbedringer og bekæmpe miljøforringelser og samtidig sikre, at der er en grøn omstilling, og at vi bekæmper klimaforandringerne.
Begge dele skal kunne lade sig gøre, for det er to sider af samme planetariske krise.
Jeg forhandlede selv den politiske stemmeaftale om energiparker, som blev besluttet af et bredt flertal i Folketinget, og der lagde vi meget, meget stor vægt på to hovedprincipper.
Formålet var at få energiparker også til lands.
Vi har dem allerede til vands.
Det ene hovedprincip er, at alle EU's naturbeskyttelsesregler skal overholdes i de her energiparker, og det gælder både Natura 2000-regler og også habitatsregler, som der spørges til her.
Vi gik endda videre end EU's regler og besluttede også, at § 3-områderne, som jo altså ikke nyder samme EU-beskyttelse, ikke må blive påvirket af energiparkerne.
Det andet hovedprincip er, at energiparkerne kun bliver etableret, hvis der er fuld opbakning til det i den kommune, hvor parken skal laves, og at der er fuld respekt om, at det er kommunerne, der skal sige ja til en energipark, før den eventuelt etableres.
Susie Jessen (DD), 2024-12-04:
Tak for det svar, som jeg i virkeligheden synes er meget interessant, for der er jo netop flere arter ude i Vallø storskov, som er beskyttet under EU's habitatdirektiv.
Der er bl.a. den store vandsalamander og springfrøen.
Jeg var til et borgermøde i Herfølge her i sidste uge, hvor der var omkring 600 mennesker.
Der var mennesker, som er rigtig, rigtig bekymrede for deres lokalområde, men der var godt nok også repræsentanter fra bl.a. Danmarks Naturfredningsforening, som var meget bekymrede for de her arters overlevelse, når man, som der lægges op til, vil smide 18 møller på mindst 185 m's højde ind i en skov, hvor de her arter bor.
Man er faktisk bekymret for deres overlevelse.
Men det, jeg hører fra ministeren, er jo faktisk, at de her statslige energiparker ikke kan blive etableret, hvis det overtræder bl.a. EU's habitatdirektiv.
Det, som vi i virkeligheden lægger op til fra Danmarksdemokraternes side, når vi taler om de her statslige energiparker, er, at der skal hugges en bremse i, indtil man egentlig kender Danmarks energibehov, og at meget mere skal op på tagfladerne.
Men jeg vil meget gerne lige have bekræftet af ministeren, at et projekt som det i Vallø ikke vil kunne blive gennemført, hvis det er rigtigt, at det går ud over arter, som er beskyttet under EU's habitatdirektiv.
Magnus Heunicke (S), 2024-12-04:
Jeg kan ikke konkludere noget om et konkret projekt, uanset hvor det er, for det hører under andre ministres ressort.
Men det, jeg kan sige – og det gælder generelt – er, at Danmark er forpligtet til at leve op til EU's naturdirektiver, bl.a. beskyttelsen af Natura 2000-områder og truede dyrearter.
Det skal man overholde, og det skal man også overholde, selv om man planlægger energiparker, uanset hvor det er.
Susie Jessen (DD), 2024-12-04:
Så lyder det jo, som om det her projekt ikke vil kunne lade sig gøre.
Det er i hvert fald sådan, jeg forstår det.
Det er i hvert fald sådan, jeg hører det.
Er det klima, eller er det miljø og biodiversitet?
For nogle gange synes jeg, det er, som om klima i den grad trumfer alt muligt andet, bl.a. hensynet til dyreliv og biodiversitet.
Magnus Heunicke (S), 2024-12-04:
Hvad angår det konkrete projekt, er der altså andre ministerier, som er ressortministerier for det, så der må man altså spørge dem for at få en konklusion.
Men helt generelt til det spørgsmål, der bliver rejst her, om, hvad der trumfer hvad, vil jeg sige, at man kan godt tolke det sådan, at nogle stemmer i debatten synes, at der skal være nogle, der trumfer nogle andre.
Sagen er bare den, at når vi ser på den gigantiske klimakrise og den gigantiske biodiversitetskrise, hvor dyre- og plantearter forsvinder, mens vi lever her, så skal vi løse begge kriser samtidig, og der er ikke en, der kan overtrumfe den anden.
Susie Jessen (DD), 2024-12-04:
Det er også derfor, jeg er så glad for, at bl.a. en ekspert som Brian Vad Mathiesen siger, at vi sagtens kan dække Danmarks energibehov ved at få meget mere op på tagfladerne og offentlige industribygninger.
Havnene kunne også være en rigtig god spiller i forhold til at få sat noget grøn energi op.
Så der er rigtig mange muligheder her, der ikke indbefatter at smadre lokalsamfund, hvilket man jo er rigtig godt i gang med mange steder i vores land med de her kæmpestore energiparker.
Men jeg skal nok følge op på det både hos ministeren for grøn trepart og landdistriktsministeren, som jeg stiller spørgsmål til i salen i dag.
Så jeg vil sige tak for det.
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-04:
Spørgsmålet lyder: Hvordan forholder ministeren sig til, at Arbejdstilsynet siden 2003 har foretaget fem besøg hos Viegård Stutteri uden at have anmærkninger til arbejdsmiljøet, set i lyset af at flere tidligere ansatte fortæller, at de er blevet udsat for vold, voldtægt og overgreb på Viegård Stutteri i perioden, og vil ministeren i fortrolighed give indblik i, om der har været klager rettet til Arbejdstilsynet om Viegård Stutteri samt indholdet af disse, således at Folketinget kan bedømme, hvorvidt der har været tale om et myndighedssvigt?
Susie Jessen (DD), 2024-12-04:
Mener ministeren, at udbygning af vedvarende energi skal vægtes højere end hensyn til dyrearter, som er fredet under EU’s habitatdirektiv, som det er tilfældet ved den planlagte energipark ved Vallø Stift i Køge?
Morten Bødskov (S), 2024-12-04:
Tusind tak til spørgeren for spørgsmålet.
Der er ingen som helst tvivl om, at de historier, og især den historie, der henvises til i JydskeVestkysten, er triste historier, som jo i særlig grad har personlige konsekvenser for små selvstændige, og det gør selvfølgelig stort indtryk.
Grundlæggende er det jo sådan, at virksomheder selvfølgelig skal overholde den lovgivning, vi har.
Og det er forargeligt, hvis virksomheder, som det her skitseres, bruger uærlige metoder til at presse kunder til hurtigt at indgå aftaler.
Vi har i Danmark en række regler for at modgå det og sikre os, at virksomhederne i gåseøjne opfører sig ordentligt i den her sammenhæng, også når de, om man vil, forsøger at sælge deres produkter over telefonen.
Når det kommer til aftaler generelt, har vi jo så også aftalefrihed Danmark.
Det betyder, at der som udgangspunkt ikke gælder særlige krav til sådan en aftales form og indhold.
Tvang eller svig hører naturligvis ingen steder hjemme.
Det er også det, der er hovedproblemet, når man læser artiklen her.
En aftale kan også tilsidesættes som ugyldig, hvis den er urimelig eller i strid med det, man kalder redelig handlemåde.
Vi har regler.
Den adfærd, man ser her, synes jeg er trist; den hører ingen steder hjemme, og derfor har vi regler, som skulle modgå det her, men det er i sidste ende domstolene, som skal afgøre de her spørgsmål.
Peter Kofod (DF), 2024-12-04:
Tak for besvarelsen.
Jeg må indrømme, at jeg spærrede øjnene noget op, da jeg læste de her artikler – for det er jo ikke bare én artikel, det er jo en stribe artikler, som jeg synes JydskeVestkysten dygtigt har skrevet om nogle meget små virksomheder, der siger ja til nogle tilbud eller muligheder, og som mere eller mindre bliver stavnsbundet til nogle meget dyre kontrakter, som de ikke kan komme ud af, hvilket i sidste ende ender med at have nogle helt vilde konsekvenser.
Måske er det enkeltmandsvirksomheder, eller måske er der ganske få ansatte, men økonomisk har det nogen konsekvenser, der gør, at folk næsten bliver skubbet ud over kanten og er lige ved at gå fra hus og hjem og dårligt kan sove om natten.
Samtidig er der nogle virksomheder, der er enormt specialiserede i at lave de her kontrakter, og de er klart den stærkeste part.
Så der er et meget ulige forhold mellem den her virksomhed, som JydskeVestkysten omtaler – der er sikkert også andre virksomheder – og de meget små virksomheder, som bliver hvirvlet ind i det her.
Det, jeg vil høre, er, om der, når ministeren nu går fra spørgetimen i dag, ikke kan være en mulighed for, at vi giver lovgivningen et servicetjek, altså sikrer, at der er nogle faste holdepunkter, hvor man som lille virksomhed kan sige: Om ikke andet er jeg garanteret, at der er en eller anden fortrydelsesret; om ikke andet er jeg garanteret, at jeg kan komme ud af det på en eller anden måde.
Dermed kan vi sikre, at man ikke er tvangsindlagt til at betale meget store regninger.
I nogle af de eksempler, der opridses, er der jo tale om mange tusind kroner hver måned i mange måneder, og det kan jo være meget, hvis man er en lille tømrervirksomhed, der bare vil have noget søgemaskineoptimering.
Kan vi ikke skabe nogle konkrete garantier for, at de her små virksomheder får en chance for ikke at blive – nu siger jeg det ligeud – nærmest bondefanget?
For det er jo det, nogle af de her eksempler har karakter af.
Morten Bødskov (S), 2024-12-04:
Jeg er bundet af, at det her spørgsmål jo ret beset hører under min kollega justitsministerens ressort, fordi det er underlagt aftaleloven.
Det er bare, så det er sagt.
Retfærdigvis skal det siges, at hvis man kigger på aftaleloven, så er der en hel række rammer for, hvad en god aftale er, og i sidste ende er det jo så op til domstolene at sikre, at de er overholdt, også i de konkrete sager.
Jeg har vanskeligt ved at gå ned i de konkrete sager, og det ved hr. Peter Kofod også godt at jeg har.
Men som loven er i dag, er det jo altså et spørgsmål om, at vi ønsker at sikre, at aftaler sker på et ordentligt grundlag, og er man på vej ind i en tvist, er det et domstolsspørgsmål.
De her sager gør selvfølgelig indtryk, og det er jo rigtigt nok, at vi af og til ser sager, hvor små virksomheder kommer i klemme og bliver fanget af store virksomheder.
Alle er ulykkelige.
Omvendt er det vanskeligt for mig at gå ind i de konkrete sager.
Det tror jeg også der er forståelse for.
Men vi har en lovgivning, den er relativt klar, og hvis man vil og føler, at der er blevet trådt på ens rettigheder i den sammenhæng, er der den mulighed at gå til domstolene med spørgsmålet
Peter Kofod (DF), 2024-12-04:
Jeg tror bare, at der er behov for, at vi ser på de her regler igen.
For hvis man spørger nogle af de her virksomheder – de organiserer sig jo i facebookgrupper, så stor en underskov er der efterhånden af folk, der er blevet snydt – så synes jeg ikke, at det står særlig klart, at vi har nogle meget klare regler på det her område.
Der tror jeg tværtimod, at der er mange, der føler, at de er i et tomrum, hvor de på en eller anden måde er i lovløst land og der er en eller anden større spiller, der bare plukker dem og bliver ved med at plukke dem, og at der ikke er udsigt til bedring nogen sinde.
Så står man jo og er meget udsat, hvis man er en enkeltmandsvirksomhed, der har underskrevet en kontrakt.
Man kan ikke komme ud af den, og det kan have ekstremt langvarige konsekvenser.
Så jeg vil bare komme med en opfordring til sidst: Lad os lige kigge de der regler igennem, for der er noget, der kunne tyde på, at der er et tomrum.
Morten Bødskov (S), 2024-12-04:
Tak for det, formand, og endnu en gang tak for spørgsmålet.
For det er jo rigtigt, at vi skal huske på, at der bag det her jo også ligger både skæbner for virksomheder og skæbner for dem, som enten nu er involveret i eller har startet de her virksomheder.
Så det skal vi selvfølgelig være meget opmærksomme på.
Det, der dog, synes jeg, er værd at sige, er, at aftaleloven gælder.
Hvis en aftale skal være ugyldig – og når vi kigger på nogle af de her eksempler, kunne det være noget, man kunne kigge på – så vil det være i tilfælde, hvor der bag ligger tvang, svig, altså svindel og bedrag, eller udnyttelse af en andens betydelige økonomiske eller personlige vanskeligheder.
Det der med, at man skaber et afhængighedsforhold – det er jo grundlæggende det, der står her – er det, der gør, at en sådan aftale kan være ugyldig.
Men aftaleloven er som sagt en sag for justitsministeren, og opfordringen herfra er, at man benytter sig af den mulighed, man har, for at få prøvet de her sager ved domstolene.
Peter Kofod (DF), 2024-12-04:
Jo, og her kunne jeg også godt sige noget om, hvor bøvlet og hvor ressourcetungt det kan være, hvis man er en lille virksomhed og man skal have en sag prøvet ved domstolene
Det ville så også være henvendt til justitsministeren.
Nu har jeg jo stillet det her spørgsmål til erhvervsministeren, fordi erhvervsministeren dog må være den minister og den politiker herinde, som skal gøre noget godt og i hvert fald gå foran, når det kommer til at gøre noget godt for vores små virksomheder.
Jeg har jo erfaret, efter at jeg er begyndt at interessere mig for lige præcis den her sag, at der er rigtig, rigtig mange små virksomheder, der er klemt af store virksomheder, der nærmest bevidst går efter at rulle dem ind i en kontrakt, som man ikke kan komme ud af.
Jeg synes, det her er et vigtigt tema.
Er der dog ikke noget, erhvervsministeren vil tage med sig fra den her spørgetid for at gøre noget, for at vi kan stramme op på det her område?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-12-04:
Jamen jeg vil da gerne rose ministeren, hvis ministeren kommer og siger, at nu bliver der en nulkvote i 2025.
Det vil jeg gerne rose ministeren for, hvis det er det, der sker.
Men det er lidt svært at kigge ind i noget her, hvor vi forsøger at forholde os til, hvad der er et bæredygtigt niveau.
Kan ministeren ikke se, at der skal være et forsigtighedsprincip her?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-12-04:
Jeg er fuldstændig enig.
Når det kommer til den type af funktionsnedsættelser, som ikke har en midlertidig karakter, så skal vi gøre det så smidigt som overhovedet muligt, og så skal man også kunne tage sit støttebehov med, hvis man eksempelvis skifter uddannelse.
Der er det også sådan med ordblindhed, som er det bedste eksempel dér, at der jo også er en automatisk tildeling af især studiematerialerne i Nota, hvor der faktisk ikke er nogen sagsbehandlingstid, overhovedet.
Men når det kommer til nogle af de her neurologiske problemstillinger såsom angst og andet, skal der jo nok, som ordføreren var inde på, være en vurdering.
Men derudover er det stadig vigtigt at påpege det her med, at hvis du giver det, inden man får tildelt sin plads, så har vi en risiko for at lave meget spildt administration.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-05:
Positivlisten er jo en meget, meget lille del af den samlede tilgang af tredjelandsborgere, der er.
Så vidt jeg husker, er der samlet set omkring 500 arbejdstagere på alle positivlisterne, så jeg har svært ved at se, at det er det, som skal gøre den store forskel.
Jeg tror også, hvis man skal være ærlig, at langt de fleste af de faglærte stillinger, som der er i Danmark, jo er over den supplerende beløbsordning på 393.000 kr., når man regner tillæg med.
Så jeg tror egentlig ikke, at der vil være så meget mere at hente ved at udvide positivlisterne.
Mohammad Rona (M), 2024-12-05:
Nej, det gør det sådan set ikke.
Jeg synes sådan set, at jeg har været ret klar i spyttet, i forhold til at der lige i øjeblikket pågår et arbejde ovre i ministeriet, og at det er der, vores fokus ligger lige i øjeblikket.
Derfor ville vi jo også stemme nej, selv om man tilføjede en linje eller to ekstra.
Vi er meget opmærksomme på, hvad det er, ministeren og ministeriet kommer frem til; det glæder vi os rigtig meget til.
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-05:
Nu ved jeg ikke, hvad DF vil være indstillet på og ikke indstillet på i forhold til beslutningsforslaget, men hvis man nu i en efterfølgende proces besluttede at justere lidt på indholdet i teksten, så der stod, at man undersøgte, om det kunne lade sig gøre inden for gældende love og konventioner, betyder det så, at Moderaterne ville stemme for beslutningsforslaget?
Mohammad Rona (M), 2024-12-05:
Der er ikke nogen af mine regeringskolleger, der har sagt, at det her lige bliver løst i morgen eller i overmorgen.
Det hørte jeg i hvert fald ikke.
Så kan det godt være, at jeg har hørt forkert.
Vi er alle sammen enige om, at det her skal løses.
Det er vi alle sammen enige om, så hurra for det.
Og nu er vi jo i gang med at nedsætte en gruppe, som skal komme med nogle anbefalinger.
Det betyder ikke, at der så går 1 eller 2 eller 3 år, før det her bliver løst.
Vi vil gerne have det her løst hurtigst muligt.
Det vil vi rigtig gerne.
Det er jo også derfor, vi bakker hundrede procent op om ministeren, der har sit embedsværk i gang for at få løst det her en gang for alle.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-05:
Det kan jeg godt klargøre, for ordføreren siger selv, at man ikke kan bakke op om det her.
Men det, det går ud på, er: »Folketinget pålægger regeringen i dette folketingsår at fremsætte et lovforslag, der indebærer, at beboere på Udrejsecenter Kærshovedgård fratages muligheden for at eje eller føre bil.«
Det har jeg hørt regeringen sige der kommer en god løsning på i morgen.
Og så kommer Moderaterne ind over, og så bliver det i hvert fald ikke i dette folketingsår.
For det er jo det eneste, man er imod, hvis man siger, man er imod.
Og det eneste, man så ikke kan bakke op, er, at det bliver i det her folketingsår.
Er det ikke korrekt?
Mohammad Rona (M), 2024-12-05:
Jeg tænkte ikke, at der var noget i min tale, der sagde, at vi sparker noget til hjørne.
Jeg bakker jo faktisk ministeren op, og jeg bakker op om, at man ovre i ministeriet faktisk er i gang med at finde ud af, hvordan og hvorledes man kan gøre det her.
Der er ikke noget, der blokeres herfra på nogen som helst måde, og slet ikke, når det handler om sådan nogle typer her, som færdes derude.
Så det forstår jeg ikke lige hvordan ordføreren fik fat i.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-05:
Tak for det.
Moderaternes ordfører er altid god for, at det bliver en masse snak, og det lyder alt sammen rigtigt.
Men jeg bliver bare nødt til at påpege, at hvis man siger, man er imod forslaget, er det jo, fordi Moderaterne på den her måde i hvert fald får sparket det ud på den anden side af det her folketingsår.
For det, Dansk Folkeparti siger, er: Lad os finde en løsning i det her folketingsår.
Så kender vi i Moderaterne igen.
De siger en masse, og så sparker de det til hjørne.
Jeg har et andet spørgsmål, for ordførerne for både Venstre og Socialdemokraterne havde jo en anden løsning, som de sagde åbenbart var lyksaliggørende i sig selv, og det var åbenbart Langeland.
Jeg er ikke sikker på, at Danmarksdemokraterne er enige.
Men jeg må jo så forstå, at da Moderaterne er dem, der får regeringen til at tælle til 90, så er det igen Moderaterne, som er imod at finde en løsning.
Er det ikke bare det, som regeringens udlændingepolitik efterhånden er ved at udvikle sig til?
Venstre og Socialdemokraterne har en masse gode idéer.
De arbejder stenhårdt og sveder ovre på ministerkontorerne.
Og Moderaterne sparker så tingene til hjørne.
Der sker ingenting, præcis som ved det her beslutningsforslag.
Mohammad Rona (M), 2024-12-05:
Jeg er sådan set meget enig.
Altså, de er utrygge derude.
Jeg har jo også været ude at besøge dem i forbindelse med et besøg ude hos Kærshovedgård.
Derfor er jeg også glad for, at man nu i ministeriet har nedsat en arbejdsgruppe, der skal komme med helt konkrete anbefalinger til, hvordan vi kan dæmme op for det her en gang for alle.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-05:
Ja, der er mange problemer omkring Udrejsecenter Kærshovedgård.
Som jeg også nævnte tidligere, var jeg for nylig selv derude at møde beboere, der bor i området, og der er ikke ord for, hvor frustrerede de er.
De ringer efter politiet og beder dem om at komme.
Politiet siger, at de ikke har ressourcer eller tid til at komme.
Beboerne går ud og beder dem om at flytte sig.
De nægter.
De kommer i tide og utide og graver ting ned i beboernes have.
Altså, man kan jo så forestille sig, hvad det kunne være, de går og graver ned i de lokale beboeres haver.
Det er uhyggeligt, og det håber jeg virkelig regeringen vil være med til at gøre noget ved.
Mohammad Rona (M), 2024-12-05:
Selv tak.
Ja, det her er et problem.
Jeg har jo selv været ude at besøge Kærshovedgård.
Jeg har snakket med den her tryghedsgruppe, som gør rigtig mange fornuftige ting for at skabe noget stabilitet og noget ro omkring området.
Derfor er jeg jo også glad for, at ministeren og ministeriet er i gang med at undersøge, hvordan og hvorledes vi kan få sat en stopper for det her.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-05:
Jeg er jo glad for og også overrasket over, at Moderaterne i hvert fald i retorikken tilsyneladende placerer sig til højre for LA i det her spørgsmål.
Det kan jo undre mig såre.
Det må jeg bare sige.
Men det er jo så også til gengæld underligt, at Moderaterne så ikke bakker op om det her beslutningsforslag, som handler om præcis det, som Moderaternes ordfører siger at han er enig med mig i.
Det tror jeg der er mange borgere der er frustrerede over, bl.a. borgerne i Bording, som oplever kæmpe problemer med de her udvisningsdømte kriminelle.
Ellers vil jeg sige tak til ordføreren for talen.
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-05:
Jeg har jo ikke været her så voldsomt længe – i 8 måneders tid – men jeg har da konstateret i den tid, at der findes store ministre og små ministre, og at store ministre godt kan sige ja til et eller andet, hvis det alligevel passer ind i et arbejde, de laver.
Så jeg synes, det er lidt underligt, hvis man alligevel laver arbejdet og kigger på det, at man så ikke kan bakke et forslag op, hvor man egentlig er enig i ordlyden.