runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2020-09-24:
Tak for det.
Coronaen har vist sit grimme ansigt i mange måneder nu – der opstår hele tiden nye situationer og deraf problematikker, som kræver løsningsforslag og handling fra alle.
Venstre har presset på for, at regeringen kunne komme med løsningsforslag til de forældre, som er økonomisk udfordret, og som har været nødsaget til at passe deres børn i dagtimerne på grund af lang ventetid på covid-19-testen og efterfølgende ventetid på at få resultatet.
Med det lovforslag, vi behandler her i dag, kommer vi mange af de forældre i møde.
Forældrene har den seneste tid trukket på en større opfindsomhed.
De har muligvis opdelt pasning af barnet mellem sig selv eller i sidste ende trukket på bedsteforældrenes velvilje, når deres barn er sendt hjem fra skole eller institution.
Og det med bedsteforældrene er jo ikke nødvendigvis den bedste løsning i en situation, hvor mange mennesker, der er kommet op i alderen, faktisk er i risikogruppen ved smitte med covid-19.
I en tid, der i forvejen er usædvanlig og lidt usikker, er der fortrøstning i, at vi kan give en midlertidig ret til forældre, der tager sig af deres børn i dagtimerne, og Venstre er meget tilfreds med, at vi har fundet en løsning.
At de selvstændige er dækket og kan få én bekymring mindre, er noget, som vi i Venstre har arbejdet for at få sikret.
Venstre finder, at det her er en udmærket og god løsning, og vi stemmer selvfølgelig for lovforslaget.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-09-24:
Tak for det.
Det er så vigtigt for os alle – for det enkelte menneske, for vores familie, for vores omgangskreds, ja, for hele samfundet – at vi undgår, at covid-19 spreder sig.
Derfor er vi også efterhånden ved at vænne os til en masse regler, som vi selvfølgelig alle skal overholde, fordi vi ved, hvor vigtigt det er i kampen mod covid-19.
Derfor er der også regler i forhold til institutioner og skoler, hvis nogle bliver konstateret smittet.
Her skal man selvfølgelig hjemsendes, hvis man selv er smittet, men også hvis smitte med covid-19 konstateres i ens tætte omgangskreds.
Det betyder så også, at forældrene faktisk kan risikere at skulle have mange fridage, og for nogle vil det måske betyde langt flere fridage, end de har krav på, så de derfor vil komme til at stå i en svær økonomisk situation.
Dette har med rette fyldt en del i medierne, hvor man har set forældre være rimelig frustreret over deres situation.
Det har betydet, at vi har holdt nogle møder i Beskæftigelsesministeriet, og at ministeren har haft et møde med arbejdsmarkedets parter og lavet en trepartsaftale.
Og det er netop også grunden til, at vi står i dag i salen med det her lovforslag.
Forslaget giver forældre med børn op til 13 år mulighed for at få 10 dage fri pr. barn.
Dette vil være på dagpenge efter barselsloven og gælde frem til den 31. december i år.
Er ens barn sendt hjem, fordi barnet er syg, så skal man også have brugt barnets sygedage først.
Lovforslaget giver også selvstændige forældre samme ret, hvis de ikke kan arbejde hjemmefra.
Socialdemokraterne støtter forslaget, fordi vi jo godt kan se de problemer, coronasituationen giver for børnefamilierne, og fordi vi også synes, at det er vigtigt i den her situation at give dem en fremstrakt hånd.
Karsten Hønge (SF), 2020-09-24:
Derfor er det jo, at det i perioder kan være nødvendigt at lukke skoler og daginstitutioner eller dele af dem.
I sådan nogle situationer kan nogle børnefamilier blive presset hårdt, når børnene på grund af smitte ikke kan komme i skole eller børnehave og de sidste omsorgsdage og barnets sygedage er brugt, og hvor man heller ikke synes, at det kan være sikkert at lade dem blive passet af bedsteforældre, der så i andre sammenhænge kan være i risikogruppen.
Det er derfor en god aftale, staten har indgået med fagbevægelsen og arbejdsgiverne.
Det her giver lidt mere ro på i familierne.
SF støtter lovforslaget.
Og i det omfang, man kan tale om venner i politik, skal jeg hilse fra vennerne i Alternativet og sige, at de også er helt glade for det her lovforslag.
Mette Frederiksen (S), 2020-10-06:
Foråret 2020 skulle blive Danmarks styrkeprøve: en fælles fjende, en global pandemi.
Danmark viste alt det, vi kan.
Vi blev mindet om, hvorfor sårbare vi er, når vi er alene, og husket på, hvor stærke vi er, når vi står sammen.
Vi kunne have accepteret, at sygdommen tog tusindvis af liv, men i Danmark skal en virus ikke bestemme, om sundhedsvæsenet bukker under, om den slår tusinder ihjel.
Det gjaldt i foråret, og det gælder nu.
Det var forventet, at virussen ville få fat igen, men det er sket hurtigere, end vi havde håbet.
De seneste 3 uger har vi i gennemsnit haft omkring 450 nye smittede om dagen.
I går havde vi 120 indlagte, det højeste antal siden maj.
Indtil videre er det lykkedes os at bremse stigningen, inden den har fået for godt fat, og nye restriktioner har desværre igen været nødvendige.
Meget tyder på, at Danmark, som situationen er lige nu, har styr på epidemien.
Det skyldes ikke mindst, at vi er et af de lande i verden, der tester allermest.
Men sundhedsmyndighedernes vurdering er, at tallene er for høje nu, hvor vinteren er på vej.
Derfor har vi brug for alles indsats igen.
Inden længe vil regeringen som lovet præsentere et varslingssystem, der giver mere forudsigelighed omkring, hvad vi gør, når smitten stiger.
Og de fleste savner livet, som det var, og som det skal blive igen – spontaniteten, nærheden, et kram – og det gør jeg også selv.
Men virus skal heller ikke få lov til at vinde den her gang, for hvad gør det ved et samfund, et fællesskab, hvad gør det ved mennesker, hvis Fanden bare får lov til at tage de sidste, dem, som alligevel er svage?
Sådan må vi aldrig tænke, sådan må det aldrig blive i Danmark.
Vi har bevist, at vi både kan værne om det enkelte menneskeliv og samtidig være et af de lande i Europa, hvis økonomi ser ud til at komme bedst igennem krisen.
Fordi vi lukkede smitten ned, kunne vi åbne samfundet hurtigt op igen.
Sundhed og økonomi er ikke hinandens modsætninger, tværtimod, og tryghed er fundamentet for fremgang.
Alle i Danmark har del i vores fælles resultater, og selv om det er svært, og selv om smitten igen byder os trods, så har jeg aldrig været mere optimistisk på Danmarks vegne.
For coronaen er som et forstørrelsesglas på vores liv, på vores samfund.
Vi har kunnet se, at politik gør en forskel.
Nu ved vi, hvor meget vi kan, når vi vil, når det gælder, når vi samler kræfterne.
Det er det, vi skal bruge til at få Danmark ud af krisen og ind i fremtiden.
Bertel Haarder (V), 2020-10-06:
Hermed er Tinget sat, og jeg skal bede formanden om at indtage sin formandsplads.
Til første næstformand har Venstres gruppe udpeget fru Karen Ellemann.
Efter fælles forståelse mellem Dansk Folkeparti og Radikale Venstre, som har lige mange medlemmer, er udpegningen af anden og tredje næstformand sket uden lodtrækning.
Til anden næstformand har Dansk Folkepartis gruppe udpeget fru Pia Kjærsgaard.
Til tredje næstformand har Radikale Venstres gruppe udpeget hr. Jens Rohde.
Og til fjerde næstformand har Socialistisk Folkepartis gruppe udpeget fru Trine Torp.
Til formand har samtlige partier indstillet hr. Henrik Dam Kristensen.
Hvis ingen begærer afstemning, vil jeg betragte hr. Henrik Dam Kristensen som valgt.
Han er valgt.
Deres Majestæt og Kongelige Højheder.
Gennem 170 år er det kun krig og corona, der har kunnet forstyrre friheden og folkestyret i Danmark.
Jeg har været med til Folketingets åbning 40 gange – kun overgået af Hendes Majestæt – og det er 10. gang, jeg åbner folketingsåret, men aldrig under sådanne omstændigheder.
Regeringen har med Folketingets accept taget over i hidtil uset grad.
Mit ønske til det nye år er, at vi lærer at træffe hurtige beslutninger uden demokratisk underskud, uden at det går ud over logik og forudsigelighed, og med klarhed over, hvad der er sagkundskab, og hvad der er politiske valg.
Vi har her i salen taget vores egen medicin og fulgt vores egne restriktioner.
Vi har improviseret, vandret rundt i Vandrehallen og er gået ud og ind ti ad gangen for ikke at være for mange i salen, når vi skulle stemme.
Ifølge Folketingets Forretningsorden er det mig, der som aldersformand, det vil sige ikke den ældste, men den længst siddende, skal åbne Tinget og få det sat.
Det vil sige, at jeg skal lede valget af Præsidium og tingsekretærer.
Liselott Blixt (DF), 2020-10-07:
Jeg er i hvert fald enig i, at der var nogle problemer med deres system – KUDO, var det ikke det, det hed?
Men det glæder mig at høre.
Så det er bare for lige at replicere: Det glæder mig at høre, at man tager det op, og at vi samlet kan støtte det her med at kigge på økonomien.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-10-07:
Jeg forholdt mig sådan set kun til, at jeg synes, det virker meget ambitiøst, at vi skal igennem de her initiativer og blive ledende inden for alle de områder, og jeg satte spørgsmålstegn ved realismen i det.
Christian Juhl (EL), 2020-10-07:
Jeg forstod ikke helt det der med, at der var for store ambitioner.
Jeg synes ikke, vi kan have for store ambitioner for, at erhvervsliv eller enkeltpersoner kan have et bedre samarbejde i Norden.
Det er så nemt at samarbejde i Norden, og der er så mange, der gør det i forvejen, men oplever nogle hindringer for at gøre det.
Derfor forstår jeg ikke, at ordføreren synes, at det kan være for ambitiøst.
Jeg mener: Der er jo masser af penge at tjene på det for alle, og der er masser af forbedringer af livskvalitet for alle, hvis vi ellers kan få Nordisk Råd til at fungere bedre.
Derfor synes jeg, at det virker ganske mærkeligt at synes, at det er at have for store ambitioner.
Jeg synes da netop, at det er for beskedne ambitioner, hvis ikke vi virkelig tager det her program på ordet og siger, at det skal vi have gennemført.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-10-07:
Tak for ordet.
Og tak for redegørelsen.
Nordisk samarbejde er en god ting, som vi skal fastholde.
Der er mange af aktiviteterne, der er fornuftige og giver mening, for hvor vi med fordel kan samarbejde i de nordiske lande, skal vi naturligvis gøre det.
Af de 12 overordnede mål, som indgår i visionen for det nordiske samarbejde frem mod 2030, indgår klima og/eller miljø i de 8.
Det er bestemt også vigtigt, med der er jo også mange andre emner, man kan beskæftige sig med.
Jeg kan nævne som eksempler på nogle fornuftige tiltag i redegørelsen – det er ikke udtømmende, men bare nogle eksempler – at der har været erfaringsudveksling under covid-19-krisen, samarbejde om grænseoverskridende kriminalitet og terrorbekæmpelse, og så er der kulturudvekslingen og fremme af kendskab til landene på tværs.
Under Nordisk Ministerråds samarbejde om erhverv, energi og regionalpolitik er der fremsat initiativer, som – og jeg citerer: skal gøre Norden til ledende inden for bæredygtig økonomi, grøn transport, cirkulære og bæredygtige forretningsmodeller, bæredygtig mineralproduktion, smart konnektivitet, digitalisering, artificial intelligence, ansvarlig dataanvendelse, life science og sundhedsteknologi samt bæredygtig havøkonomi.
Intet mindre.
Initiativerne skal gøre Norden til ledende inden for alle disse områder, så man må sige, at ambitionerne ikke fejler noget.
Men hvad mon der reelt kommer ud af det?
Så fremgår det jo også, som det er blevet nævnt, at Nordisk Ministerråds sekretariat har betydelige problemer med deres økonomi og administration.
Rigsrevisionen har meddelt, at de ikke kan stå inde for Nordisk Ministerråds regnskab i 2019, og det er selvfølgelig bekymrende.
Vi må se, hvad der videre kommer ud af undersøgelsen af det.
Med de ord vil jeg tage redegørelsen til efterretning.
Tak for ordet.
Christian Juhl (EL), 2020-10-07:
Jeg tror, vi alle sammen er interesserede i – og det tror jeg ikke kun er i præsidiet, men i hele Nordisk Råd – at vi prøver at kigge på de her muligheder.
Ikke sådan, at vi aldrig mødes, for det synes jeg vi skal, og det må så koste lidt at komme af sted til møder i de forskellige hovedstæder.
Men vi er nødt til at prøve at kigge på, om ikke vi kan forbedre vores arbejde og måske hver anden gang mødes elektronisk, for så sparer vi jo både hoteller, rejser, og hvad ved jeg.
Det er i øvrigt også billigere at få tolket, hvis man har tolkene med elektronisk, i stedet for at de er fysisk til stede.
Så jeg tror også, at der i fremtiden vil ligge en besparelse, når først vi får styr på det her elektronik.
Liselott Blixt (DF), 2020-10-07:
Det er overhovedet ikke ubehageligt.
Altså, Enhedslistens ordfører spørger, hvorfor vi for nogle år tilbage sparede.
Det var, fordi vi mente, at der dengang var for meget bureaukrati.
Det var dengang, jeg talte om, altså at man talte om, at det var en kaffeklub.
Og vi fik en rigtig god diskussion og en debat i både vores parlament og i de nordiske landes parlamenter, i forhold til hvad man skulle, og der var det, man gik ind og lavede en nedskæring.
Og ja, jeg synes, det var en fin idé, at man gik ind og kiggede på det.
Det skal vi gøre i alle organisationer engang imellem, altså rydde op, for en gang imellem er der godt nok nogle penge, man kan spare.
De penge, vi så sparer i år, kunne vi ikke bruge dem på Journalisthøjskolen eller nogle andre ting, hvor man står og mangler penge?
Der er steder, vi kan spare.
Det mener jeg.
Jamen hr. Christian Juhl, jeg kunne godt tænke mig at vende lidt tilbage til det med, at der mangler noget økonomi.
Derfor vil jeg da gerne spørge ordføreren, om ordførerens gruppe eller ordføreren kunne være med til, at vi rettede henvendelse og så på, hvad der er sparet af penge under coronakrisen.
Hvad ligger der af penge i de forskellige gruppers kasser, som vi ikke kan bruge, fordi der er coronakrise?
Kunne vi ikke lave en opsamling på det hele vejen rundt i alle lande?
Det synes jeg da i hvert fald kunne være noget, vi kunne komme med her fra dansk side.
Liselott Blixt (DF), 2020-10-07:
Mange tak, og mange tak for ministerens besvarelse.
Jeg synes da, det lyder rigtig godt, at man ikke putter noget ned i skuffen.
Man gør faktisk rigtig meget, når det drejer sig om at få unge til at debattere og få kvinders ligestilling på dagsordenen og få et grønnere miljø, men vil man gøre noget for de børn, der lever i parforhold på tværs af landene?
Der er sendt en forespørgsel til ministeren om et problem med en dansk mand med et lille barn.
Den forespørgsel blev sendt væk, for det havde intet med ministerens område at gøre.
Når man opholder sig lang tid i et land, falder alle ens egne økonomiske forudsætninger i eget land.
Det har menneskelige omkostninger.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-10-07:
Jeg ved ikke, om det var et spørgsmål.
Men altså, det, jeg påpeger, er, at jeg synes, at det virker urealistisk, at vi skulle kunne blive ledende inden for alle de her områder med de initiativer, som er igangsat af Nordisk Ministerråd og udvalget her.
Det var sådan set bare et spørgsmål om den formulering, der ligger i teksten, nemlig at jeg synes, at den måde, det bliver beskrevet på, ikke virker realistisk.
Mogens Jensen (S), 2020-10-07:
Jeg har kæmpe respekt for den enighed, der er og har været i præsidiet omkring budgetprioriteringer.
Men min udfordring og formandskabets udfordringer er jo selvfølgelig, at vi gerne vil have, at vi opprioriterer det grønne og klimaet, og så skal vi finde de penge et andet sted.
Derfor kan vi ikke imødekomme alle de krav, der har været, ej heller fra præsidiets side.
Vi har i øvrigt imødekommet nogle af dem.
Jeg har gennemgået nogle af dem her.
Og antibiotikaresistensarbejdet kommer stadig væk til at foregå som et samarbejdsfelt mellem de nordiske lande.
Christian Juhl (EL), 2020-10-07:
Tak for det.
Jeg tror godt, at jeg kan høre mellem linjerne, at ministeren godt er klar over, at det ikke kan nytte noget, at centeret med den basisydelse, de leverer i dag, ikke er der, hvis de så oveni skal lave projekter.
Projekterne hviler jo på selve centeret, og hvis vi fjerner basisydelsen, som sørger for, at centeret er der og kan lave uddannelser og sådan nogle ting, hvordan skal de så kunne lave sådan et projekt?
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at der også er en stribe ting, som ministerrådet har afvist.
Det er f.eks. en øget indsats over for antibiotikaresistens.
Vi ved jo, hvor problematisk det vil være på sygehusene, hvis det breder sig.
Det er jo en reel trussel for os i øjeblikket, og vi kan spare mange penge ved, at vi går sammen om at forske i det her område.
Gør det ikke indtryk, når et enigt præsidium prøver at pege på sådan nogle ting og siger til jer: Det må I prøve at finde nogle penge til?
Det er jo ikke helt almindeligt, at præsidiet er så enig, som det netop har været omkring det her budget.
Jeg har ikke set det før i den tid, jeg har arbejdet med det.
Det er jo en helt særlig situation, at alle partier er enige om at sige til ministerrådet: Det her ønsker vi altså at I får gennemført.
Mogens Jensen (S), 2020-10-07:
Som sagt kender jeg det arbejde, der foregår ved Nordisk Journalistcenter.
Jeg har selv besøgt det, og der foregår rigtig mange gode aktiviteter der.
Det er også derfor, jeg glæder mig over, at man har fået 2 mio. kr. fra Nordisk Ministerråd – det er et af de projekter, som jeg umiddelbart kender til – som gør, at centeret kan drive deres aktiviteter og have et helt konkret samarbejde om at styrke den fælles journalistik i Nordvestrusland.
Det synes jeg jo er meget vigtigt og et udtryk for, at vi prioriterer et samarbejde med Nordisk Journalistcenter.
Christian Juhl (EL), 2020-10-07:
Tak for det.
Når samarbejdsministeren siger, at vi skal satse på det grønne, er jeg sådan set enig i, at vi skal prioritere det ret højt, for vi kan sagtens få en masse fordele og fælles erfaringer ud af det, som kan bruges på tværs af de nordiske grænser.
Men jeg forstår så ikke, at ministeren siger, at vi kan lade Nordisk Journalistcenter gå over til projektarbejde.
Hvis man skal have nogen til at arbejde med projekter i et tidligere østeuropæisk land – Hviderusland, Rusland, eller hvor pokker det nu kan være – skal der i forvejen være en basisaktivitet.
Hvis man siger, at der her er et projekt, kommer der jo ikke lige svævende nogle enkeltpersoner og siger: Nu organiserer vi lige det her projekt.
Der skal jo være et center eller en organisation til at kunne gribe et sådant projekt og til at søge om det.
Derfor er det jo lidt ærgerligt, når de gennemfører kurser og konferencer om f.eks. klimajournalistik, at man så siger, at man hellere må spare på det – i en situation, hvor vi kunne have adresseret det grønne.
Det er det samme med ministerrådet.
Jeg fatter det ikke.
Altså, hvis vi ikke snart går i gang med den plan, som mange er enige om, om nattog i Norden, som så kan brede sig til Europa, er der jo andre, der tager den opgave.
Så bliver det ikke os, der bliver entreprenører på det, og vi har jo ellers ekspertisen, f.eks. i Stockholm.
Mogens Jensen (S), 2020-10-07:
Som sagt kan jeg simpelt hen ikke erindre den konkrete sag.
Jeg er ikke sikker på, at jeg har set den.
Men mit udgangspunkt er jo, at vi så godt som muligt skal bruge det nordiske samarbejde, også til at blive bedre til at tage hånd om de svageste i vores samfund, og det gælder jo både ældre og unge og børn.
Liselott Blixt (DF), 2020-10-07:
Nu er det jo sådan, at statsministeren er fra samme parti som ministeren og har været ude at sige, at vedkommende vil være børnenes statsminister.
Her har vi et lille barn på 1 år på daværende tidspunkt, der havde et problem.
Men jeg kan så fortælle ministeren, at det lille barn er kommet hjem til Danmark nu og er blevet dansk statsborger; men desværre har faren mistet alle rettigheder herhjemme og økonomisk hjælp.
Det er bare for at sige, at der kunne have været gjort noget andet.
Jeg håber, at man, næste gang der kommer en sag, går ind i sagen frem for bare at sende den videre.
Jeg synes faktisk, det er meget enkelt, og det er utroligt, at Enhedslistens ordfører kan stille det spørgsmål, når han nogle gange er imod alt, hvad der hedder bureaukrati, embedsførelse og penge, som man bruger unødigt.
Jeg tror godt, vi kan blive enige om, at vi, når vi går til noget i Nordisk Råd – eller gjorde det tidligere – så oplevede vi, at der måske var dobbelt så mange embedsfolk med, som der var politikere; at man mange gange brugte det som en kaffeklub i stedet for at få noget reel politik ud af samarbejdet.
Det koster ikke nogen penge, at vi har en minister, der tager telefonrøret og ringer til en minister i Norge og siger, om de lige skal løse det her problem sammen.
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-10-07:
Men jeg er glad for at nå frem nu, og at jeg kunne følge med i debatten på hele turen herhen.
Når jeg er kommet for sent, er det faktisk, fordi jeg lige har været ude til et arrangement med kronprinsessen og fru Karen Ellemann og PlanBørnefonden omkring pigers og kvinders rettigheder i udviklingslande og udviklingsarbejde.
Og det var egentlig også noget af det, jeg havde tænkt mig at snakke om, nemlig hvordan vi sørger for, at Norden som et samarbejde kommer til at spille en langt mere samlet aktiv rolle i vores verden, i den verden, vi lever i, for der er i den grad behov for at høre et samlet Nordens stemme, når vi ser ud i verden lige nu, og når vi ser, hvad der sker af ting og sager.
Jeg synes jo, at vi ud over at diskutere redegørelsen også skal pege på det her med at lave et endnu tættere samarbejde i Norden omkring udviklingspolitik.
Hvordan kan vi gøre det sammen endnu bedre ved at pulje pengene, pulje den store stemme, vi kan få, også i større internationale fora, hvis vi gør det sammen.
Det kunne jeg godt tænke mig var noget, man tog fat på fra dansk side som et initiativ, men også i forhold til større udenrigspolitiske spørgsmål, som ikke nødvendigvis handler om udvikling.
Hvordan kan vi som Norden få en stemme internationalt dér.
De ambitioner kunne jeg godt tænke mig at vi fik lagt ind i vores nordiske samarbejde, både i forhold til Ministerrådet og selvfølgelig i forhold til os, der sidder i Nordisk Råd med vores kolleger fra parlamenterne.
Men det handler egentlig om at få Norden til at spille en større og vigtigere rolle internationalt, for der er brug for os.
Jeg tror også, at det ville kunne styrke hvert land.
Det ville både kunne styrke os ude i verden, men også i det europæiske samarbejde, hvis vi som Norden var langt bedre og langt tydeligere i vores koordinering af vores samarbejde.
Så ud over at jeg kan tilslutte mig mange af de ting, som hr. Christian Juhl sagde, omkring budgettet, skal jeg med skam særlig beklage de udfordringer, der er på kulturdelen, som jo er rigtig, rigtig vigtig, og så vil jeg egentlig gerne slå et slag for et tættere samarbejde, en større nordisk stemme i udviklingspolitik og international politik – for der er brug for os, også her i Folketinget.
Mogens Jensen (S), 2020-10-07:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan ikke lige her på stående fod svare på, om der har været en konkret henvendelse til os.
Det vil jeg selvfølgelig gerne se ind i.
Men det er klart, at det sociale arbejde generelt og arbejdet med at sikre nogle af de mest udsatte mennesker i vores samfund jo også har prioritet og skal have prioritet i det nordiske samarbejde, så vi lærer af hinandens erfaringer i forhold til at blive bedre til at arbejde med de udsatte grupper.
Noget af det, vi har fokus på under det danske formandskab, er udsatte unge, som der kommer til at køre konkrete projekter om.
Men det gælder jo generelt, at vi selvfølgelig på det her område også skal udnytte det, at vi har gode erfaringer fra forskellige lande, som vi kan drage nytte af, for at sikre, at der gøres en bedre indsats.