Steffen W. Frølund (LA), 2024-02-06:
Tak for det, formand.
Først og fremmest tak til forslagsstillerne.
Jeg synes altid, det er godt at få en chance for at dykke ned i det mere filosofiske omkring grundlove og deres funktion i samfund, så tak for den mulighed.
LA deler forslagsstillernes mål her, men en grundlov findes for at regulere forholdet mellem borger og stat for at sikre, at statens ageren over for borgerne ikke træder dem under fode, for mennesker har medfødte udividerbare rettigheder – lige rettigheder.
En grundlov beskæftiger sig derfor med, hvordan staten er staten, hvordan magten uddeles, samt hvad en stat må og ikke må gøre over for borgerne.
Man kan jo sagtens have forskellige holdninger til, hvad der skal være i sådan en grundlov, og hvad man synes er acceptabelt at den må og ikke må, men netop derfor bør man kun meget varsomt ændre den.
Det kræver en vis form for ydmyghed over for sit eget potentielle nutidsbias.
Vi kunne jo tage fejl af ting, forhåbentlig, vil jeg næsten sige, for ellers ville det betyde, at vi ikke var blevet klogere med tiden.
Er vi derfor nu i en situation, hvor fortidige grundlovsskribenters bias dengang har designet en grundlov, som tiden er løbet fra, eller har forslagsstillerne her gjort sig til ofre for deres egen nutidsbias, som fremtiden vil være klogere end?
Det synes jeg er svært at svare på, men det er jo spørgsmålet, der ligger i forslaget.
Jeg vil give ministeren ret i, at en yderligere politisering af grundloven vil kunne ende med, at alle mulige forskellige vægtende hensyn som f.eks. ting, der er i intern konflikt med forslaget her – det kunne være eksemplet med flagermus og VE-opstilling eller andre naturhensyn og andre ting, vi vil gøre for klimaet – bliver noget, der skal afgøres i retssystemet, og det ville være en fejl at gå ned ad den vej, synes jeg.
Liberale som jeg synes, at grundlove skal være så stærke som muligt, da det sikrer mindretallets beskyttelse mod tyranni og simple flertals overgreb.
De 50,1 pct. skal ikke kunne gøre hvad som helst mod de 49,9 pct. Statens mulige ageren over for borgerne skal være kraftigt begrænset, men en grundlov må ikke have til formål at give abstrakte begreber såsom kultur, miljø og teknologi rettigheder, og med abstrakt mener jeg ikke højtflyvende og irrelevant, men netop abstrakt, altså at de er begreber, som indeholder andre definerede begreber inde i sig selv.
Rettigheder kan abstrakte koncepter ikke have.
Kultur, teknologi og miljø er ikke rettighedsbærende i sig selv; dertil er de for abstrakte.
Det betyder jo ikke, at man borgerne imellem ikke kan misbruge de her abstraktioner som miljø osv.
Borgerne har ret til at være fri, f.eks. fri fra andres forurening, fri fra andres kulturelle dogmer eller fri fra konsekvenserne af andres teknologibrug.
Det laver vi herinde love for at sikre og passe på.
Det er det rigtige sted, det er det rigtige forum, og det synes vi fortsat det skal være.
Vi synes ikke, vi skal åbne en ladeport, for at abstraktioner skal begynde at have rettigheder i sig selv.
Jeg er sikker på, at hvis først porten er åbnet og grundloven skal forsøges ændres, vil man med denne præcedens som indstigningspunkt kunne se, at man forsøger at give utallige andre abstraktioner og koncepter særplaceringer.
Det synes vi ikke er en grundlovskonstitutionel opgave.
Forholdet borgerne imellem er det, vi i virkeligheden diskuterer her, f.eks. forurening, retten til rent drikkevand, at forureneren skal betale, og den type koncepter.
Det synes vi er det lovgivende daglige arbejde i Folketingets opgave at håndtere.
Det synes vi ikke er grundlovens opgave.
Vi skal til gengæld sikre, at ingen borgeres frihed brydes, heller ikke deres frihed fra smog, forurening, klimaskabte oversvømmelser osv. Så ånden i forslaget er fin.
Vi deler sådan set egentlig målet, men værktøjet er forkert.
Derfor ser man LA stemme for klima-, natur- og miljøhandling via lovgivning i Folketinget, men imod at tildele disse begreber grundlovssikrede rettigheder.