runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2018-10-04:
Jeg er oprigtig ked af det – jeg er oprigtig ked af det, for intentionen, det, vi ville med den reform, mener jeg var det rigtige.
Og det mener jeg stadig væk er det rigtige.
Vi kunne se, at der var en stor stigning i antallet af helt unge kvinder allerede i starten af 20'erne, der på grund af en psykisk sårbarhed blev tildelt en førtidspension.
Jeg synes, at det er forkert som samfund, at man siger til unge mennesker i starten af livet, at vi kommer aldrig til at kunne bruge jer i det fællesskab, arbejdsmarkedet også er.
Derfor ville vi gerne se, om vi ikke med en rehabiliterende og helhedsorienteret indsats kunne hjælpe flere, både af vores somatisk syge, men også af vores psykisk sårbare til at komme omkring deres udfordringer og lidelser, deres sygdom, på en måde, så de kunne fastholde eller opnå en tilknytning til arbejdsmarkedet.
Og det mener jeg stadig er det rigtige.
Når jeg så hører eksempler på mennesker, der venter måned efter måned på at få en afklaring på, om de skal i ressourceforløb, og ressourceforløbet trækker ud, og om sengeliggende arbejdsprøvninger, så var det ikke det, der var meningen, og det skal vi have lavet om på.
Hvordan vi konkret skal gøre det lovgivningsmæssigt, har jeg ikke en færdig opskrift på, men jeg tror, at tiden her, ligesom i andre henseender, spiller en rolle.
Vi må ikke trække tiden så længe i sagsbehandlingen som det, vi ser, i hvert fald nogle steder i Danmark.
Finn Sørensen (EL), 2018-10-04:
Tak, og tak for ordførertalen.
Ordføreren har for nylig udtalt, at hun er oprigtig ked af, hvordan det er gået med hendes reform af førtidspensionen.
En del mennesker, der burde have en førtidspension, får det ikke.
Alt for mange ender i opslidende og udsigtsløse arbejdsprøvninger.
Det var ikke meningen, har fru Mette Frederiksen sagt, og den erkendelse er jeg jo meget glad for.
Noget lignende har Socialdemokratiets beskæftigelsesordfører jo også givet udtryk for i længere tid.
Men indtil nu har vi ikke hørt nogen som helst konkrete bud fra Socialdemokratiet på, hvordan der så skal rettes op på det.
Så mit spørgsmål er: Hvilke ændringer vil Socialdemokratiet foreslå i lovgivningen, så vi sikrer, at kommunerne ikke kan behandle alvorligt syge borgere på den forkastelige måde, som ordføreren selv har beskrevet?
Mette Frederiksen (S), 2018-10-04:
Jeg har ikke selv deltaget i møderne i Beskæftigelsesministeriet – nu kigger jeg lige over på ministeren – men jeg må sige, at det faktisk er min oplevelse, at ministeren også har været lydhør på det område, at der er nogle åbenlyse udfordringer, som jeg faktisk oplever at forligskredsen har sat sig omkring et bord og er begyndt at håndtere.
Der blev lavet en aftale, tror jeg, lige før sommerferien med nogle ændringer, og vi har så påpeget, at der kan være behov for mere.
Men jeg oplever faktisk ikke, at regeringen på det her felt er argumentresistent, eller hvordan man nu skal formulere det, men at der er en åbenhed for, at der er behov for nogle forandringer.
Om vi så kan komme langt nok, tør jeg jo ikke sige på forhånd, men set fra Socialdemokratiets side er det ikke alle steder, at førtidspensionsreformen virker som det, vi ville.
Karina Adsbøl (DF), 2018-10-04:
Tak for det.
Ved afslutningsdebatten i maj spurgte jeg ordføreren, om regionerne havde levet op til deres ansvar, da Venstre tidligere havde udtrykt, at de fik den her valgperiode til at vise deres værd, og om Venstre så ville nedlægge regionerne.
Derfor spørger jeg så ordføreren nu: Når man læser statsministerens tale og også hørte den forleden, kan man jo se, at statsministeren siger, at der skal være 21 nye sundhedsfællesskaber fremover, som skal bygge bro mellem sygehuset, kommunen og den praktiserende læge.
Betyder det så ikke reelt, at regionerne får dødsstødet efter et folketingsvalg, hvis regeringen stadig væk sidder ved magten?
Mette Frederiksen (S), 2018-10-04:
Men det er også vigtigt at få sagt, at en 2025-plan – og det er jo, ligegyldigt hvem der er afsender på den – jo ikke er en udtømmende liste, et udtømmende katalog over alt, hvad man har tænkt sig at foretage sig indtil 2025.
For jeg bliver nødt til at sige, at når statsministeren i tirsdags stillede sig op og sagde, at regeringen ønsker et forbud mod benzinbiler i år 2030, så gør målet det jo ikke alene; så kræver det nogle politiske beslutninger allerede her i efteråret. Og der må vi jo så i fællesskab finde de ressourcer, der er nødvendige, for at kunne nå målet. Hvad angår DR, har vi været imod det medieforlig, som regeringen har indgået, men jeg kan ikke love, at vi kan føre alle de penge tilbage.
Det vil være en konkret politisk prioritering.
Britt Bager (V), 2018-10-04:
Men der er jo sket meget siden afslutningsdebatten og så til nu.
Der er jo bl.a. sket det, at vi har haft en stor diskussion om, om regionerne faktisk har leveret, både på behandlingstid, men også på kvalitet.
Vi mener, vi har et ansvar for at se ind i de systemer, der er, og udfordre dem – udfordre den måde, vores samfund er opbygget på.
Det er det, vi har gjort, og det er jo derfor, statsministeren har nedsat et udvalg, der sidder og arbejder på, hvordan fremtidens sundhedsvæsen skal indrettes.
Men jeg er faktisk meget mere optaget af, hvad det er for en behandling, der ydes derude.
Jeg er optaget af, at vi kan give en god kræftbehandling, at der er større chance for at overleve kræft.
Jeg er optaget af, at vi bliver ved med at nedbringe ventelisterne.
Men jeg kommer ikke til at konkludere på det i dag, og det gør jeg ikke af respekt for det arbejde, vi har sat i gang i Finansministeriet.
Christina Egelund (LA), 2018-10-04:
For det første vil jeg svare på, hvor Liberal Alliance står.
Vi står præcis der, hvor vi hele tiden har stået, og det vil sige, at de tre paragraffer, som blev indført, sidste gang SF sad i regering, så vi dengang gerne afskaffet, og det gør vi sådan set stadig væk.
Så politisk har vi ikke flyttet os en tomme.
Jeg har desuden hørt, at Det Radikale Venstre har opsagt forliget.
Thomas Jensen (S), 2018-10-04:
Det er godt at drømme.
Men nu er vi kommet lidt væk fra drømmene, og nu skal det også handle om de realiteter, der er, og de konsekvenser, der er af regeringens politik.
Hvad synes ordføreren om, at finansministeren har givet et svar til Folketinget, nemlig at den politik, som regeringen har planlagt, vil betyde 10.000 færre offentligt ansatte?
Christina Egelund (LA), 2018-10-04:
Jeg synes jo i første omgang, at det er rigtig fint, at finansministeren svarer Folketinget.
Liberal Alliance er jo ikke et parti, der mener, at den offentlige sektor ikke skal være mindre.
Vi mener faktisk, at den offentlige sektor bør være mindre.
Vi følger den anbefaling, som den kommission, som Socialdemokratiets tidligere statsminister Helle Thorning-Schmidt nedsatte, kom med, nemlig at man sagtens kan effektivisere den offentlige sektor med 10 pct.
Men som jeg forstår det, har man lagt nogle lidt mærkelige forudsætninger ind i spørgsmålet, nemlig at hvis vi alle sammen sidder på hænderne, ikke ændrer et komma, bare kører derudaf og ikke lige om lidt lancerer et sundhedsudspil f.eks., som regeringen jo har sagt man vil, så er der noget, der vil gå i den retning.
Men sådan er politik jo ikke.
Tingene er jo ikke støbt i beton.
Thomas Jensen (S), 2018-10-04:
Tak for et ærligt svar.
Så lidt tilbage til drømmene igen: Hvad er Liberal Alliances drømme?
Hvor langt skal vi ned i antallet af offentligt ansatte, før Liberal Alliance er tilfreds med sin egen indsats i regeringen?
Christina Egelund (LA), 2018-10-04:
For os handler det faktisk ikke om et antal af offentligt ansatte.
Det handler om at have en offentlig sektor, som har en kraft og en størrelse, som gør, at man kan levere den service, som borgerne har krav på med den skat, de betaler.
Det er sådan set det forhold, som jeg synes er vigtigt.
Jeg synes, det er lidt mærkeligt, at man fuldstændig ignorerer, at der har været en kommission, der har siddet og kigget på det her og er kommet frem til, at der er et effektiviseringspotentiale på mindst 10 pct., og at man så stadig væk bare lader, som om at medmindre man smider flere og flere milliarder ind i den offentlige sektor, så dør baby i overmorgen.
Sådan er det jo ikke.
Pernille Skipper (EL), 2018-10-04:
Undskyld, jeg blev simpelt hen lidt forvirret af det sidste, som jeg ikke tror jeg fik med, men det tror jeg bare vi lader fare.
Jeg kunne godt tænke mig at følge lidt op på noget af det, der er blevet spurgt til tidligere, om Liberal Alliances forhold til liberale frihedsrettigheder.
For fru Christina Egelund sagde før som argument for, at man var villig til at gå på kompromis med den private ejendomsret og ekspropriere boliger i udsatte boligområder, at man i Liberal Alliance ikke er for fin til at løse problemer.
Og det er så åbenbart også, selv om det går på tværs af grundlæggende frihedsrettigheder.
Og det der med retten til at lade være med at give hånd er heller ikke noget, man sådan går specielt meget op i i Liberal Alliance, må jeg forstå.
Det er jo det, vi passer på i vores samfund – vores grundlæggende frihedsrettigheder.
Det har jeg lidt svært ved at genkende, vil jeg sige til fru Christina Egelund, og derfor vil jeg bare gerne spørge: Hvilken udvidelse af vores liberale frihedsrettigheder har Liberal Alliance egentlig fået igennem?
Christina Egelund (LA), 2018-10-04:
Jamen det er jo meget, meget enkelt at svare på: Vi har udvidet ytringsfriheden og sammen med Enhedslisten afskaffet blasfemiparagraffen.
Det er jeg sådan set glad for at vi kunne samarbejde om.
Det er jo et meget konkret resultat: Udvidelse af ytringsfriheden – en fuldstændig fundamental liberal rettighed.
Serdal Benli (SF), 2018-10-04:
Tak for det.
Det er korrekt, at vi har været med til det, og det er heller ikke noget, jeg er stolt af.
Men det er rigtigt, at vi har indtaget et nyt standpunkt i forhold til det, og det er også derfor, jeg er nysgerrig efter og også vil spørge ind til det her.
Så jeg vil sådan set gerne spørge, om Liberal Alliance vil være forpligtet af forliget efter valget, og om partiet vil stå frit til at indgå i et flertal, som sikrer mere åbenhed.
Christina Egelund (LA), 2018-10-04:
Undskyld mig, men så må jeg omvendt svare sådan her: Hvad er der egentlig galt med et beslutningsforslag fra Enhedslisten?
Altså, det må da være indholdet, der tæller.
Nu indledte fru Pernille Skipper sine spørgsmål med at sige, at vores to partier jo har stået side om side i de her spørgsmål, og det er da et ret godt eksempel på, at når vi sidder i regering, gør man noget, som er ret usædvanligt for en regering, nemlig at ét regeringsparti overtaler resten af regeringen til at stemme for et oppositionspartis beslutningsforslag, fordi man synes, at indholdet er vigtigt.
Og det er jo den måde, vi arbejder på.
Så jeg kan heller ikke rigtig genkende det der billede af, at vi bare lyder ligesom de andre og sådan noget.
Det der var da et ret godt eksempel på, at man også som regeringsparti kan agere på nye måder.
Karin Gaardsted (S), 2018-10-04:
Mange tak.
Når der er tale om et provenu, betyder det, at der er nogle, der skal have mindre SU end det, de får i dag, eller at der er nogle, der ingenting skal have fremover.
Så jeg vil gerne høre, hvad Liberal Alliances mål er med en omlægning.
Er det de mange studerende, der skal have mindre, eller er det de få studerende, der ingenting skal have?
Så vil jeg også gerne høre, om VLAK-regeringen vil gennemføre en SU-reform efter et valg, hvis de vinder, for som det ser ud nu, når man det ikke inden et valg.
Christina Egelund (LA), 2018-10-04:
Det sidste er i hvert fald korrekt observeret.
Vi kommer ikke til at lægge noget reformudspil på SU-området frem, og Liberal Alliance har det heller ikke som vores politik, og vi er heller ikke gået til valg på at skære i SU'en.
Det, vi synes er vigtigt på uddannelsesområdet, er at give de studerende mere frihed, og det er derfor, vi i forbindelse med vores sommergruppemøde lancerede, at vi går til valg på bl.a. at afskaffe uddannelsesloftet, vi går til valg på at afskaffe fremdriftsreformen, men vi har ikke nogen aktuelle planer om at skære i SU'en.
Karin Gaardsted (S), 2018-10-04:
Men det er der så åbenbart andre i regering der har, og derfor vil jeg gerne lige fortælle ordføreren, at der i hvert fald er mange familier hjemme i min kommune, Viborg Kommune, bl.a. i landdistrikterne, hvor man er helt afhængig af, at den SU, som den hjemmeboende unge får, når man går på en uddannelse, kommer i hus hver eneste måned.
Der er nemlig ikke penge til buskort eller studierelaterede udgifter, f.eks. studierejser osv., medmindre SU'en kommer.
Jeg vil gerne høre, om Liberal Alliance vil sikre, at det også vil kunne foregå sådan i fremtiden.
Christina Egelund (LA), 2018-10-04:
Så kan jeg berolige både fru Karin Gaardsted og gode folk hjemme på Viborgegnen med, at vi har ikke nogen planer om at skære i SU'en – punktum.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-10-04:
Tak for det.
»Vi tror på frisind.«
»Enhver må søge lykken på sin egen måde.«
»Vi accepterer andres valg, så længe de ikke skader os.«
Det er en del af et af Liberal Alliances faktisk fem principper i Liberal Alliances principprogram.
Samtidig siger ordføreren faktisk i et svar tidligere til fru Rosa Lund, tror jeg det var, at vi jo ikke bare ud fra et principielt synspunkt kan sætte os op på den høje hest i forhold til frihedsrettighederne og i forhold til at sikre borgernes frie ret til at leve, som de vil, og hvor de vil, og klæde sig i det tøj, de vil.
Og ordføreren refererer til, at når der er nogle udfordringer, vi skal løse, så kan vi jo ikke bare ud fra et principielt synspunkt sætte os op på den høje hest.
Men til det kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvad ligger nederst?
Hvad er det vigtigste?
Altså, i min forståelse af frihedsrettighederne og frisindet ligger det neden under de politiske ideologier og neden under det, som man politisk måtte vedtage i Folketinget, fordi det er grundlæggende for vores demokrati og vores samfund, at vi alle sammen har ret til at tro på, hvad vi vil, og klæde os, som vi vil, og bo, hvor vi vil, osv.
Så hvad er vigtigst?
Er det frihedsrettighederne, eller er det ideologien?
Christina Egelund (LA), 2018-10-04:
Jeg tror ikke nødvendigvis, at man kan sætte det op som hinandens modsætninger.
Vi tror på frihed, vi tror på frihedsrettigheder.
Det har vi med i alle de beslutninger, som vi træffer.
Jeg drømmer hverken om at ekspropriere eller at fortælle nogen, at de skal sende deres børn i institutioner.
Det kan man selvfølgelig godt sige, men så går vi også bare uden for banen, og så sidder vi derude og taler om, at vi er meget, meget principielle, og lader være med at løse problemerne.
Det synes jeg ikke er den opgave, vi har som politikere.
Det er jo hele tiden en afvejning af det ene og det andet.
Jeg synes, vi har en forpligtigelse til at løse de problemer, så de børn, som vokser op ude i parallelsamfundene, faktisk også har en fair chance for at få et ordentligt liv og også at vokse op i frihed og få lov til at være en del af det samfund, som giver så meget, lige præcis når det kommer til frihed.
Pernille Skipper (EL), 2018-10-04:
Det er et fantastisk eksempel, for det var jo et beslutningsforslag fra Enhedslisten, som gennemførte afskaffelsen af blasfemiparagraffen – vistnok mod regeringens vilje, og som bragte den i mindretal, sådan som jeg husker det.
Det, jeg så bare ikke forstår, er: Hvad med offentlighedsloven?
Hvornår gør vi noget ved det?
Hvornår gør vi noget ved overvågningen, som går alt for vidt?
Hvornår gør vi noget ved åbenheden omkring efterretningstjenesterne, altså kontrollen med efterretningstjenesterne?
Hvad har Liberal Alliance fået igennem, som ikke er et beslutningsforslag fra Enhedslisten, hvor de liberale frihedsrettigheder er blevet styrket?
Christina Egelund (LA), 2018-10-04:
Det svarer jeg meget gerne meget klart på.
Liberal Alliance mener stadig væk, at de stramninger, man indførte, dengang SF sad i regering sidste gang, altså med SF's stemmer, var en skandale for vores demokrati, fordi man mørklagde pressens mulighed for aktindsigt, mulighed for at kigge os efter i kortene.
Så vi står fuldstændig det samme sted, som vi hele tiden har stået.
Dem, der har flyttet sig, er jo SF, og det er jeg sådan set glad for, for SF siger jo nu, at man gerne vil mere åbenhed.
Det havde bare været rigtig, rigtig fint, at SF så også havde ment det, dengang man sad i regering.
Når vi taler om det her med at drømme: Nu skal jeg jo ikke diktere, hvem hr. Peter Hummelgaard Thomsen drømmer om, men når jeg nu drømmer om Poul Nyrup Rasmussen, kunne det være, at hr. Peter Hummelgaard Thomsen skulle begynde at drømme om hr. Anders Samuelsen om natten.
Til spørgsmålet om skat, og hvad regeringens ambition er for en skattereform, vil jeg sige, at nu står jeg her jo som politisk ordfører for Liberal Alliance, og jeg vil meget gerne svare på, hvad Liberal Alliance mener ville være en fornuftig skattepolitik i Danmark.
Det tror jeg er velkendt.
Jeg tror også, man ved, at vi er meget ambitiøse, når det kommer til ikke at bebyrde både borgere og virksomheder med lavere skat end det, de betaler i dag.
Vi mener f.eks. ikke, man skal betale skat af de første 7.000 kr., man tjener om måneden.
Det er samtidig en hamrende god socialpolitik.
Det er de sidste, vi mangler at få med.
Vi mener ikke, at man skal betale mere end 40 pct. i skat.
Vi mener, at virksomhederne skal slippe billigere i skat.
Vi mener, at afgifter skal sættes ned, så varer bliver billigere og vi styrker Danmarks konkurrenceevne.
Så kursen på vores skattepolitik er sådan set både ret klar og velkendt.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-10-04:
Tak for det.
Ordføreren skal nu ikke være i tvivl om, at jeg faktisk af og til drømmer om hr. Anders Samuelsen.
Det er det, der kaldes mareridt – og specielt mareridt i forhold til, hvad det ville være for et samfund, vi vågnede op til, hvis hr. Anders Samuelsen og ordføreren fik lige så meget magt, som de har agt.
Finansministeren udtalte i august måned i Berlingske Tidende, at regeringen ikke kommer til at gå til valg på at give flere skattelettelser, hverken i bunden eller toppen eller nogen som helst andre steder.
Ordføreren her siger nu, at Liberal Alliance ønsker sig flere skattelettelser, og vi har samtidig også hørt, at regeringspartierne går til valg på at fortsætte som regering efter et valg.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge: Er ordføreren enig med finansministeren i, at der ikke skal gives flere skattelettelser, og hvad betyder det i forhold til at gå til valg sammen om at danne en ny regering?
Christina Egelund (LA), 2018-10-04:
Jamen det er jo ikke mere indviklet, end at Liberal Alliance og Venstre ikke er det samme parti.
Jeg har også hørt, hvad finansministeren har sagt, og det isolerer sig jo så til Venstres ambitioner.
Jeg synes sådan set, det er helt udramatisk, at man som forskellige partier har forskellig politik.
Sådan tror jeg sådan set også det er i rød blok.
Hos os kan man jo så f.eks. blive enige om, hvem vi synes skal lede landet.
Så på den måde synes jeg vi går lidt mere i takt.
I forhold til det her med mareridt: Jeg har jo noteret mig, at hr. Peter Hummelgaard Thomsen har engageret sig i den svenske valgkamp og åbenbart godt kan lide de svenske socialdemokrater.
Jeg vil bare fortælle, at vores skattepolitik er mere venstreorienteret end det svenske socialdemokratis skattepolitik.
Rosa Lund (EL), 2018-10-04:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg synes, det var meget interessant, at det blev slået fast, at Liberal Alliance arbejder for mere frihed, og at I er et liberalt parti.
Men samtidig er der jo, mens I har siddet i regering, blevet lavet et forbud mod noget tøj, som man ikke må have på.
Der er blevet eksproprieret private boliger.
Der er blevet udskudt en revision af logningsbekendtgørelsen, som betyder, at tusindvis af danskere stadig væk bliver overvåget.
Der er også blevet lavet et opgør med lighed for loven i form af dobbeltstraf i bestemte boligområder.
Det er for mig at se ikke specielt liberalt, og jeg vil gerne høre ordføreren, om det virkelig er et udtryk for den liberale politik i Liberal Alliance.
Christina Egelund (LA), 2018-10-04:
Ja, det er det.
Hvis vi nu skulle tage nogle af de nedslagspunkter, som fru Rosa Lund har, f.eks. burkaforbuddet, så tror jeg også, det er fru Rosa Lund bekendt, at Liberal Alliance valgte at fritstille vores medlemmer på det spørgsmål.
Personligt stemte jeg imod det, og det var der også mange andre der gjorde, og der var nogle, der stemte for det.
Med hensyn til logning er det rigtigt, at man har udskudt en revision af logningsbekendtgørelsen, og det er jo, fordi der er faldet en dom i EU, og det ved fru Rosa Lund også godt, tilbage i december 2016, som gør, at vi skal tilrette de nuværende logningsregler.
Det er jeg sådan set glad for, for jeg tror, at jeg deler den ambition, som Enhedslisten i hvert fald plejer at have, når det kommer til logning, nemlig at vi skal overvåge mere målrettet i stedet for den her generelle logning, som vi har nu.
Så i den forbindelse er jeg glad for, at vi har den EU-dom, og at vi så på tværs af holdningsforskelle jo faktisk bliver nødt til at lave nogle nye logningsregler, som er mere i tråd med en mere målrettet logning og en mindre sådan masseovervågende logning.
Rosa Lund (EL), 2018-10-04:
Det er blot, fordi fru Christina Egelund i sin tale sagde, at der var så meget liberal indflydelse i regeringen, og det her burkaforbud er jo sådan set blevet gennemført.
Men lad mig komme med et andet meget konkret eksempel.
I regeringens såkaldte ghettoplan eksproprierer man jo private boliger, altså smider folk ud af hus og hjem, laver et enormt indgreb i den private ejendomsret, som ellers plejer at stå højt på dagsordenen for Liberal Alliance.
Hvor er de private frihedsrettigheder i den her regering, som Liberal Alliance påstår at repræsentere?
Christina Egelund (LA), 2018-10-04:
Og der kan man da godt ud fra et principielt standpunkt kravle op på den høje hest og sige: Jeg er simpelt hen for fin til at løse de her problemer.
Men sådan har vi det ikke.
Altså, problemet er jo, at der er opstået problemer i nogle dele af Danmark, i ghettoer og i parallelsamfund, og dem synes jeg vi skal løse.
Og det er jo så måske forskellen på Liberal Alliance og Enhedslisten.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-10-04:
Så vil jeg bare sige, at selv om jeg åbenbart har fået meget bedre mulighed for at få en bil i den her regeringsperiode, vil jeg bare sådan som en offentlig bonusoplysning oplyse, at jeg ikke har kørekort.
Så den ramte mig ikke rigtig.
Til gengæld har jeg selvfølgelig et spørgsmål, som går mere på den beslutning, regeringen har truffet, om Danmarks Radio og public service.
Det er for mig meget mere alvorligt, end om jeg har kørekort eller ikke har kørekort, for jeg ser det, der sker både i Danmark og ude i verden, som at demokratiet på mange måder er udfordret.
Vi er udfordret af fake news, vi er udfordret af nogle meget ubehagelige måder at influere offentligheden på fra lande uden for vores eget land.
I den situation prioriterer man at skære ned på Danmarks Radio med 20 pct. – og det er så, hvad det er; man kunne måske forestille sig, at det kunne fungere på bedre måder.
Men det, man jo rent faktisk har gjort, er, at man over en 4-årig periode har skåret næsten en lille milliard kroner ud af public service-budgettet, og det er ikke gået til en anden måde at lave public service-produktion på, det er gået direkte ud af budgettet.
Det vil sige, at det er brugt til skattelettelser, og hvad ved jeg.
Men at man har svækket public service-produktionen i en tid, hvor vi oplever et pres i kraft af fake news, forstår jeg simpelt hen ikke.
Kan ordføreren forklare det?