runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Holst (V), 2018-05-09:
Tak for det, formand.
Forslaget, som Venstre kan støtte, har sit udspring i bl.a. økonomiaftalen, hvoraf det fremgår, at regeringen vil søge tilslutning i Folketinget til at stramme den eksisterende modregningsordning for kommunale parkeringsindtægter.
Før den sætning står der i økonomiaftalen, at regeringen og KL er enige om, at kommunerne ikke skal opkræve indtægter fra parkeringsordninger af finansielle hensyn.
Det, der kommer nu med forslaget, er, at man – hvilket jeg synes er gavnligt – får ensartede regler.
Det fremgik af hr. Magnus Heunickes indlæg, at der var uensartethed i forhold til rammevilkårene for kommunerne på det her felt, alt efter om man var omfattet af en ordning før 2007 eller efter 2007, og at man de facto favoriserer de kommuner, der havde ordningen før 2007.
Når det så er sagt, skal vi, lige så vel som vi skal have en god og gerne bedre kollektiv trafik i Danmark, selvfølgelig også have gode parkeringsforhold i forhold til privatbilismen.
For mig er det her ikke et forslag, der har til hensigt at ødelægge dette.
Så blev der af den socialdemokratiske ordfører i et referat eller en reference, jeg tror, det var et citat, nævnt et beløb, som ikke er helt i overensstemmelse med det beløb, jeg har fået oplyst i forhold til konsekvenserne for de enkelte kommuner.
Men mere vigtigt blev der refereret til, at ordningens ikrafttræden kunne hindre allerede forudsatte anlægsprojekter.
Det er klart, at i det videre forløb skal vi selvfølgelig have mulighed for at forholde os til det, for det er ikke det, der er målet.
Som sagt støtter Venstre forslaget.
Henning Hyllested (EL), 2018-05-09:
Hr. Carl Holst er inde på det her med, hvorfor kommunerne opkræver de her penge, og at vi søreme ikke skal have, at de gør det af finansielle grunde.
Jamen er der eksempler på kommuner, der bruger indtægterne fra parkeringsordninger på ikketrafikale formål?
Trafikale formål er jo det, man skal bruge indtægter fra forskellige parkeringsordninger til.
Er der eksempler på kommuner, som bruger pengene forkert eller i strid med lovgivningen?
Carl Holst (V), 2018-05-09:
Nej, jeg er helt sikker på, at der ikke er kommuner, der laver noget, der er i strid med lovgivningen.
Nu skal de så indordne sig under den ny lovgivning.
Så refererede hr. Henning Hyllested til, at jeg havde været inde på, at der ikke skal opkræves indtægter fra parkeringsordninger af finansielle hensyn .
Det var ikke nødvendigvis noget, jeg var inde på.
Jeg refererede til en aftale i enighed mellem KL og regeringen, hvoraf det fremgår, at man er enige om, at kommunerne ikke skal opkræve indtægter fra parkeringsordninger af finansielle hensyn.
Magnus Heunicke (S), 2018-05-09:
Den ordning, der er i dag, som desværre nu skal ændres med det her lovforslag, betyder jo, at kommunerne kan fradrage den sum, de bruger til at etablere de virkelig hårdt tiltrængte nye parkeringspladser, parkeringskældre, parkeringshuse, men det kan man så ikke længere med det her nye forslag.
Hvordan er analysen i Liberal Alliance?
Tror man så, at der kommer flere parkeringspladser, altså flere parkeringskældre, flere parkeringshuse, eller færre med den her ændring af loven?
Villum Christensen (LA), 2018-05-09:
Jeg synes, at kommunerne skal prioritere deres anlæg helt uafhængigt af, hvorvidt de har en pengemaskine stående eller ej.
Det kender jeg faktisk en del til.
Sådan er den kommunale prioritering.
Om der kommer flere eller færre, kan jeg ikke vide noget om.
Jeg går da ud fra, at en ansvarlig kommunalbestyrelse kigger på, hvor behovene er størst.
Sådan må jeg antage det er.
Anders Johansson (KF), 2018-05-09:
De bliver jo netop ikke alle sammen brugt til trafikale formål ude i kommunerne, og det er jo det, der er hele problemet, og det er sådan set derfor, vi står og har debatten i dag, altså fordi vi netop skal undgå, at man bruger parkeringsafgifter til at finansiere kommunekassen.
At man f.eks. bruger parkeringsafgifter til at øge likviditeten i kommunekassen, er selvfølgelig sådan noget, vi skal forhindre, fordi vi skal have en mobilitet i vores privatbilisme, vi skal have mulighed for at komme til storbyerne og parkere, hvis man har et ærinde i f.eks. hovedstaden.
Magnus Heunicke (S), 2018-05-09:
Tak til ministeren for den dialog.
Den synes jeg da de må tage.
Det har været en ret kort høringsperiode, og det her er teknisk stof, så det tager vi meget, meget gerne imod fra Socialdemokratiets side.
Og jeg håber da også, at regeringen så vil lytte til nogle af de argumenter, som kommer – ikke nødvendigvis kun fra os, men jo også fra de kommuner, som har nået at protestere.
Nu prøver ministeren at sige, at der er nogle partier, som er bilhadere, og andre, som er bilelskere.
Jeg kan godt lide min bil – det er der rigtig mange socialdemokrater der kan.
Men nu vil jeg prøve at trække nogle borgmestre frem, som ikke er socialdemokrater, bl.a. den konservative Jørgen Glenthøj fra Frederiksberg Kommune, som direkte advarer imod det her ved at sige, at det vil betyde, at det bliver vanskeligere at finansiere de hårdt tiltrængte parkeringsinitiativer, bl.a. parkeringshuse og parkeringskældre, som der er brug for, bl.a. på Frederiksberg.
Det er jo ikke kun ham, der siger det, det er også, som jeg nævnte det i min ordførertale, Venstres rådmand på området, hr. Jan E. Jørgensen, der også er medlem af Folketinget.
Gør det ikke indtryk på ministeren, når sådan en advarsel kommer fra Venstre og De Konservative?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-05-09:
Det gør altid indtryk, når der kommer indsigelser i forhold til det her område fra gode borgerlige bilelskere.
Det er klart, selvfølgelig gør det det.
Men jeg må også sige, at de tal, vi har fra Frederiksberg – jeg vil gerne oversende nogle tal – siger, at det vil påvirke likviditeten i en kommune som Frederiksberg Kommune i omegnen af 5,5 mio. kr., altså 5,5 mio. kr.!
Det er bare for at prøve at få tallene ned i den størrelse, som vi nu engang taler om.
Magnus Heunicke (S), 2018-05-09:
Venstres ordfører nævnte fra talerstolen, at allerede planlagte parkeringsinitiativer – nu var det parkeringskældre, som hr. Jan E. Jørgensen skrev om på Twitter – skulle man selvfølgelig ikke gå ind og stikke en kæp i hjulet på.
Vil ministeren også gerne se på det i udvalgsarbejdet, således at det, man allerede har planlagt, skal vi trods alt ikke gå ind og modregne så hårdt i, som regeringen foreslår?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-05-09:
Jeg vil i hvert fald gerne se på det, der er lavet aftaler om, lavet kontrakter med firmaer om at lave.
Og hvor stort man så kan gøre det, er jeg sådan set villig til at diskutere med Folketingets partier.
Henning Hyllested (EL), 2018-05-09:
Altså, lad mig starte med at aflive en myte, som mange lider under, og som jeg må høre igen og igen, når vi har de her trafikpolitiske debatter, nemlig at Enhedslisten er skeptiske, som ministeren sagde.
Vi er ikke skeptiske over for bilen som sådan.
Jeg har såmænd selv en, og det er der rigtig mange medlemmer af Enhedslisten der har.
Men det er klart, at vi selvfølgelig synes, at bilen udgør et problem, fordi den fylder, ikke mindst i byerne.
Og det er jo også noget af det, vi diskuterer her.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor ministeren og ordføreren slår så meget på, at det her ligestiller kommunerne, og at det er en god ting.
Sagen er jo netop, at forholdene ikke er lige i kommunerne.
Der er himmelvid forskel på, hvad der er af problemer med trængsel og med parkeringsforhold.
Og derfor er det vel ikke rimeligt at sige, at så skal man også have en ensartet ordning, fordi forholdene er så vidt forskellige, som de er.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-05-09:
Man kan jo godt gå ind og ønske sig nogle forskelle, alt efter hvad for nogle typer af kommuner der er.
Men det er jo sådan set ikke det, som er det nuværende tilfælde.
Der er det på baggrund af nogle forhold, der er historisk betingede i forhold til nogle årstal.
Og jeg vil sige, at det, vi gør nu, er at ligestille med dem, der er med i ordningen før og efter 2007.
Det er jo én ting, og så er der selvfølgelig en anden diskussion, som handler om, om man vil lave nogle særlige ting for bestemte bytyper.
Og det kan jo sådan set være en fair nok diskussion.
Det er bare ikke det, vi forholder os til, og det er ikke det, vi laver om på at der ikke er.
Henning Hyllested (EL), 2018-05-09:
Nej, men ikke desto mindre bliver det jo brugt i argumentationen for den her ordning, at man nu skal ligestille alle kommuner.
Det synes jeg faktisk ikke er en rimelig betragtning, når nu kommunerne er så forskellige, med hensyn til hvor mange biler der er, og hvor mange biler der kører ud af og ind i byen.
Men jeg vil også lige vende tilbage til et andet spørgsmål, jeg har stillet i debatten her.
Hvad skal de penge, som staten så at sige kradser ind nu, bruges til?
Det er åbenbart en vældig ulykke, hvis det er kommunerne, der gør det.
Men hvis staten gør det, er det så ligegyldigt?
Burde de ikke gå til de trafikale formål, som man må formode kommunerne bruger dem til?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-05-09:
Da der jo netop er tale om likviditet og ikke kommunernes service- eller anlægsramme, er det ikke sådan, at kommunerne set under et kan bruge færre penge i morgen, end de kan i dag.
Det betyder, at der heller ikke, når pengene så bliver modregnet, i større grad er flere penge, der skal bruges i staten, fordi vi jo stadig har nogle forpligtelser i forhold til at holde dansk økonomi på sporet.
Det er et rent likviditetsspørgsmål.
Det er jo også derfor, at jeg brugte eksemplet med Københavns Kommune, som er dem, der så at sige bliver ramt mest af det her som nogle, der sparer rigtig meget likviditet op hvert eneste år.
Karen J. Klint (S), 2018-05-09:
Jeg vil indlede med en lille servicemeddelelse, for det er jo ikke sikkert, at alle, der følger med på den her interessante onsdag aften, er opmærksom på, at vi faktisk har seks statsrevisorer til at betjene forhold her i Folketinget.
De repræsenterer hvert deres parti; i øjeblikket er der tre, som ikke er medlem af Folketinget, og så er der tre, som er medlem af Folketinget.
Statsrevisorerne har tradition for at arbejde ud fra en konsensusmodel, sådan at vi, når vi får en bemærkning eller en beretning derfra, i høj grad kan se, hvordan den har været tygget igennem, hvordan den er blevet behandlet, og netop også, at det er det samlede statsrevisorkollegium, som står bag.
Selvfølgelig kan man, hvis der er nogle steder, hvor de seks ikke er enige, også få protokolført det, man har behov for at få protokolført.
Men det er konsensusmodellen, der i høj grad er den afgørende og den mest typiske.
Det, vi står med i dag, er jo en folketingsbeslutning om, at statsrevisorernes valg og virksomhed skal reguleres.
Der skal vælges nye her til oktober, og derfor er der brug for, at vi får revideret den eksisterende praksis, så det også kommer ind i selve regelsættet.
Vi synes sådan set, det er meget godt, at vi får opdateret tingene.
Der er også foreslået en ændring, der medfører tydeliggørelse af nogle habilitetserklæringer.
Og så er der det, som jeg sagde, med, at det også bliver stadfæstet, at der skal tilstræbes konsensus.
Der er en ændring i forhold til de tidligere regler, sådan at Statsrevisorerne selv nu foreslår, at der skal mindst to statsrevisorer til for at anmode om, at rigsrevisorerne går ind i en sag.
Og den del kan vi i Socialdemokratiet støtte.
Henning Hyllested (EL), 2018-05-09:
Hvis kommunerne rent faktisk overholder reglerne og bruger indtægterne til det, de skal bruges til, nemlig trafikale formål, så kan jeg ikke se, at der er noget problem, og så er det jo, jeg synes, det bliver relevant at stille spørgsmålet: Hvad nu med de penge, som staten begynder at kradse ind efter den nye ordning, hvad bliver de brugt til?
Det kan jeg ikke læse mig frem til.
Bliver de brugt til trafikale formål?
Ellers er det da et voldsomt tilbageskridt for muligheden for at investere i trafikale formål, som det overordnet hedder, parkeringspladser, parkeringshuse, betalingsparkering osv. osv.
Så der er da en eller anden form for selvmodsigelse i det.
Man kradser nogle penge ind, som bliver brugt til trafikale formål,
men vi har ingen garanti for, at de så rent faktisk bliver brugt til det, når de ryger i statskassen.
Anders Johansson (KF), 2018-05-09:
Jeg er sikker på, og jeg har en forventning om, at Københavns Kommune og i øvrigt alle landets kommuner selvfølgelig overholder de regler, de er underlagt.
Det er jo ikke sådan, at jeg siger, at Københavns Kommune gør noget imod reglerne, men det er klart, at man har været inde at kigge på det her igen og nu har etableret en model, som kommer til at gælde for alle landets kommuner og alt andet lige bliver ens for dem alle.
Men man finder så ud af, at der faktisk opstår et provenu ved at ensarte reglerne, fordi nogle kommuner har tjent penge på det her, og det er derfor, vi går ind og retter op på det nu.
Når der er et merprovenu på den øvelse, er det jo, fordi man alt andet lige har tjent nogle penge, som man ikke ville have tjent, hvis nu man havde ensartede regler for alle kommuner.
Magnus Heunicke (S), 2018-05-09:
Der er prisen for at parkere, altså parkeringsafgiften, og hvor dyrt det er at være bilist.
I dag er det sådan, at hvis typisk en kommune hæver parkeringsafgiften, så skal hele beløbet, hundrede procent, gå til staten.
Med forslaget her vil kommunen få 30 pct. ud af en stigning.
Man går fra at kunne få 0 pct. ud af stigningen til at kunne få 30 pct. Tror ordføreren, at man vil få en stigning i p-afgifterne, eller tror man, at det vil vedblive at være, som det er?
Villum Christensen (LA), 2018-05-09:
Det skal jeg slet ikke gå ind og gætte på.
Det er kernen i det lokale selvstyre, og så må de op med skillingerne.
Men jeg går ikke ind for, at man skal have en pengemaskine, som kradser flere penge ind end det, som er formålet, og som man skal bruge det til.
Det er jo det, der er tilfældet.
Der findes en overfinansiering i dag, og det er en urimelighed i forhold til mulighederne mellem kommunerne, og det er det, vi fjerner med det her lovforslag.
Torsten Gejl (ALT), 2018-05-09:
Det her forslag indebærer mindre bureaukrati.
Det indebærer ifølge nogle, at prisen på parkering vil stige, ifølge andre, at den vil falde.
Det fratager kommunerne noget selvbestemmelse.
Det er dyrt for nogle.
F.eks. kan Københavns Kommune ifølge de tal, jeg har – og jeg er klar til at blive rettet, hvis de ikke er rigtige – risikere, at det kommer til at koste dem over 200 mio. kr.
Det vil måske forhindre nogle kommuner i at bruge parkeringspolitik som trafikregulering, fordi de ikke får noget ud af det.
Men med det her forslag bliver det ens for alle.
Der er ikke nogen enkelte kommuner, der kan lave sådan en slags p-skat nu.
Det kan være, at der er nogle, der sidder og tænker: Hvor vil han hen med det?
Det er jo modsatrettede oplysninger, og det fører jo hverken frem mod et ja eller et nej direkte.
Hvis det er det, man har siddet og tænkt, så har man fuldstændig ret.
For vi har diskuteret det her i Alternativet i lang tid.
Den første lange tid brugte vi på at sætte os ind i det her, for det er jo ret teknisk, og så diskuterede vi ellers, hvordan i alverden vi ville forholde os til det.
De diskussioner, som ordførerne har haft i dag, passer meget godt til de diskussioner, vi har haft, og de argumenter, jeg har lagt frem, er nogle af dem, der har været, enten for eller imod.
Nu tror jeg, at jeg har været på talerstolen 120 gange, og det er ikke så tit, men måske 3-4 gange, at jeg er kommet med det, der hedder et lyttemandat.
Så har man givet mig et lyttemandat, og så skal jeg simpelt hen med glæde følge den kompetente diskussion, der er blandt ordførerne og i ordførernes taler, og prøve at tage det ned på jorden og tage det med tilbage til gruppen.
Så jeg er ikke i stand til lige nu at foregribe den debat hos os.
Jeg vil sige tusind tak for de kloge indlæg; jeg tager dem med tilbage, og så beslutter vi, hvad vi gør i Alternativet.
Henning Hyllested (EL), 2018-05-09:
Jamen så lyt lige her!
Jeg vil gerne sige, at det er vigtigt – det er i hvert fald gået op for mig i den debat, vi har haft indtil nu – og jeg synes, man skal lytte til det, som hr. Magnus Heunicke har bragt frem i debatten i dag.
Jeg håber egentlig også, at det ikke bare er mig, der er dum og ikke kan læse de materialer, vi har fået, men at Alternativet måske heller ikke har kunnet læse sig frem til nogle af de oplysninger, som hr. Magnus Heunicke har bragt frem i dag, om, at det i virkeligheden er den modsatte effekt, man får af lovforslaget, end det, man påstår i formålsbeskrivelsen.
Torsten Gejl (ALT), 2018-05-09:
Tak for det.
Det er netop noget af det, jeg har lyttet til, og som vi skal hjem og tale nærmere om, plus det, som ordførerne selv har sagt.
Hvad bliver de penge egentlig brugt til?
Bliver de brugt til trafik, eller bliver de brugt til alt muligt andet?
Det synes jeg også er interessant, så tusind tak for de input.
Pelle Dragsted (EL), 2018-05-09:
For os at se
er der tale om et ganske problematisk forslag, som rammer ind i noget vigtigt i vores folkestyre, fordi Statsrevisorerne sådan set spiller en rigtig vigtig rolle, og vi har ikke set nogen god grund til og nogen forklaring på, at man nu vil kræve, at der skal to statsrevisorer til for at anmode Rigsrevisionen om en undersøgelse, når praksis hidtil har været sådan, at det kunne én statsrevisor gøre.
Der kan jo være situationer, hvor flertallet af statsrevisorer f.eks. tilhører partier, som på trods af deres uafhængighed er involveret i en given sag.
Det har vi jo faktisk set eksempler på, senest f.eks. også med undersøgelsen af DONG.
Der var der jo tale om, at én statsrevisor anmodede om at få det gennemført i modstrid med, hvad de øvrige ønskede.
Og i så fald hvorfor?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-05-09:
Mange tak for det, formand.
Jeg skal gøre det rimelig kort.
SF er stærk modstander af det foreliggende forslag.
For det første mener vi, at man allerede har reguleret kommunernes parkeringsordninger rigeligt tilbage i 2011.
For det andet skal vi ikke lægge skjul på, at denne nye og yderligere stramning vil gøre det endnu mere besværligt for kommunerne at bruge parkeringsafgifter til at regulere trafikken, når de bliver konfiskeret af staten.
For det tredje holder argumentet om den kommunale forskelsbehandling heller ikke helt, eftersom byer som f.eks. Aarhus, Odense, Aalborg og København, der fik indført betalingsparkering før 2007, ofte er og har været de mest trafikalt udfordrede, hvorfor de også har haft meget mere brug for pengene til bekæmpelse af bl.a. trængselsproblemer ved hjælp af trafikomlægning og mere og bedre kollektiv trafik m.v. Derfor stemmer SF nej til L 236.
Anders Johansson (KF), 2018-05-09:
Tak for det.
Lovforslaget har som formål at stramme op på reglerne om at modregne kommunernes indtægt for parkeringsafgifter, sådan at kommunerne ikke opkræver parkeringsafgifter ud fra økonomiske hensyn, men, som det så fint står skrevet i fremsættelsestalen, ud fra fiskale hensyn.
Det Konservative Folkeparti støtter selvfølgelig lovforslaget, fordi kommunerne naturligvis ikke skal have mulighed for at bruge parkeringsafgifter som malkemaskiner til at finansiere andre områder i kommunen eller i det hele taget til at opspare likviditet.
Trængsel og parkering og trafik er jo ikke nogen ny udfordring.
Det er et velkendt problem, som findes i så at sige alle større byer verden over og selvfølgelig også i Danmark, men privatbilismen er også en vigtig del af et moderne samfund.
Muligheden for mobilitet er også noget, der gør os alle sammen rigere.
Derfor er det os også meget magtpåliggende, at man som bilist ikke bliver brugt til at finansiere de kommunale udgifter generelt, men udelukkende de udgifter, der går til at etablere og vedligeholde osv. i forbindelse med parkering.
Der skal være en balance i tingene, en balance, som giver kommunerne mulighed for at regulere prisen, når der er trafikale hensyn og kun trafikale hensyn, som taler for det.
Og der, hvor der ikke er trafikale hensyn, skal kommunerne have mulighed for at kunne få dækket deres udgifter.
Det synes vi er en sund balance, som sikrer, at p-afgiften ikke eksploderer som f.eks. her i hovedstaden.
Danmarks hovedstad skal jo være tilgængelig for privatbilisme, både for københavnere og for folk i hovedstadsområdet, som har et ærinde i byen.
Men vi skal også huske på, at der jo er folk, der kommer til København langvejs fra.
Måske skal de til møde eller har et andet ærinde i byen, netop fordi det er hovedstaden i landet.
Der skal ikke være en særlig skat på mobilitet, som bilisterne betaler, fordi de har et ærinde i København.
Derfor synes vi, det er rigtig fint, at vi justerer den her ordning, sådan at det bliver modregnet i statstilskuddet, så det provenu, der er tilbage til kommunerne, i højere grad svarer til det, som det koster at etablere og vedligeholde parkeringsanlæggene.
Det glæder mig så også, at det er lykkedes at finde en ubureaukratisk model, så man ikke ender med en masse administration og bøvl.
Vi kan selvfølgelig støtte lovforslaget.
Magnus Heunicke (S), 2018-05-09:
Tak til ordføreren for den tale.
Er ordføreren enig med den konservative borgmester i Frederiksberg Kommune?
Anders Johansson (KF), 2018-05-09:
Med den her nye model er der jo skabt en ensartethed, som kommer til at gælde for alle landets kommuner, i modsætning til den tidligere model.
Det, jeg vil sige, i forhold til om det giver bedre eller dårligere muligheder, er jo, at det i hvert fald nu bliver sådan, at der er et økonomisk incitament til at etablere flere parkeringspladser.
Før skulle man jo dokumentere, hvad man havde brugt, så det var en administrativt set bøvlet proces.
Der var nogle forhold, der gjaldt nogle kommuner, men som ikke gjaldt for andre kommuner.
Nu bliver der et helt fast princip, som kommer til at gælde for alle kommuner, og jeg tror, at det i virkeligheden gør det mere simpelt, og det gør jo også, at man alt andet lige, når der bliver mulighed for, at kommunen beholder en vis andel selv, så også har et incitament til at få skabt nogle flere parkeringspladser.
Magnus Heunicke (S), 2018-05-09:
Det er jo så en markant anderledes analyse end den, som man har på Frederiksberg, som jo med al respekt i hvert fald tidligere har gået for at være en af de konservative højborge, man lyttede til, for de vurderer nemlig, at det her tiltag fjerner muligheden for at investere i parkeringspladser, og i stedet for vil man skulle finansiere parkeringspladser via højere skatter eller stigende priser på parkering.
Det er frederiksbergborgmesteren Jørgen Glenthøjs analyse af situationen.
Højere skatter eller stigende parkeringsafgifter
– det troede jeg ikke var konservativ politik.
Og derfor denne appel: Se nu den her aftale efter en gang til.
Den er altså ikke så god, som det lyder til i overskriften.
Der ligger virkelig nogle problemer i det her lovforslag.
Anders Johansson (KF), 2018-05-09:
Det er bestemt heller ikke konservativ politik at hæve skatten.
Så langt så godt.
Som jeg har forstået det, er det sådan, at der i dag sker modregning for omkring 14 pct., når man gør det hele op, i forhold til kommunernes bruttoindtægt.
Det har man været inde at kigge på, og man har fundet ud af, at en stor del af differencen op til det, som der nu bliver den nye grænse, er noget, der har været en skjult skat, som bilejerne har betalt til kommunekasserne rundtomkring.
Og det synes jeg er urimeligt ud fra et hensyn om, at der skal være mobilitet i vores land; der skal være mulighed for at tage ind til storbyerne og parkere sin bil, hvis man har et ærinde i byen.
Derfor har man brugt bilisterne til at skaffe finansiering til andre opgaver i kommunerne, og det er det, vi vil sætte en stopper for.
Henning Hyllested (EL), 2018-05-09:
Jamen så må jeg spørge igen: Er det noget, hr. Anders Johansson ved, altså at kommunerne bruger pengene til, ja, man havde nær fået indtryk af, at de bruger dem til tant og fjas, men i hvert fald bruger dem til alle mulige andre kommunale formål end det, de egentlig bliver opkrævet til, nemlig trafikale formål, først og fremmest investeringer i parkeringstiltag.
Er det noget, hr. Anders Johansson ved Københavns Kommune tjener penge på, og at det på den måde er en pengemaskine?
Jeg har spurgt flere, men jeg kan ikke få nogen til håndfast at sige: Ja, den og den kommune gør sådan og sådan.
Og det er vel navnlig Københavns Kommune, vi kigger på.