runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2018-01-18:
Til det allersidste vil jeg sige, at vi kan få væsentlig skarpere redskaber end at almengøre og dermed jo lave lovgivningsindblanding i overenskomsterne.
Men uanset hvad tror jeg, vi skal overlade den diskussion til fagbevægelsen og ikke begynde at tage den her i Folketinget, førend fagbevægelsen synes, det er en god idé.
Men det, jeg ville sige til ordføreren er: Jamen jeg kan også godt se, der er nogle positive formuleringer i det her forslag til vedtagelse.
Det sagde jeg også fra talerstolen.
Det vil jeg gerne anerkende, for det skal man gøre.
Og det er jo derfor, jeg er skuffet over, at man ikke har forlangt, at forslaget om en social protokol kom med, for så ville der da trods alt være noget rimelig konkret på den bane.
Men det, jeg ville stille ordføreren et spørgsmål om, var egentlig noget, han selv gav mig et stikord til i den debat eller ordveksling, vi havde, da jeg var på talerstolen.
Når ordføreren, der jo er blevet udnævnt til arkitekten bag de danske undtagelser, altså Edinburghafgørelsen – og jeg skal ikke tage stilling til, om det er rigtigt eller forkert – nu kigger tilbage på hele det her forløb, ærgrer ordføreren sig så ikke over, at vi ikke fik en femte undtagelse, der handlede om mulighederne for at beskytte vores overenskomst- og velfærdsmodel?
Holger K. Nielsen (SF), 2018-01-18:
Jo, men det er mange år siden, og diskussionen dengang var jo meget koblet til Maastrichttraktaten.
Men det var da inde i overvejelserne – altså, vi havde en diskussion om arbejdsmarkedet også, sådan som jeg husker det.
Det var ikke direkte på dagsordenen, men jeg tror, der rent faktisk er nogle formuleringer i det, der hedder Edinburgherklæringen.
Den bestod af to ting, en afgørelse – det er undtagelserne – og så en vedtagelse ved siden af.
Og der tror jeg faktisk, der var nogle formuleringer, hvor vi bekræfter, at vi står fast ved den danske arbejdsmarkedsmodel.
Og det synes jeg i og for sig var en meget vigtig erklæring.
Men det, som så lidt har været problemet, er jo, at det indre marked har haft en tendens til at undergrave det ønske om at fastholde modellen, fordi man får den frie bevægelighed af arbejdskraft, man får social dumping, og man har ikke rigtig mulighed for at kontrollere det.
Det er ikke godt nok, og det er de der muligheder for at kontrollere det bedre, som vi jo diskuterer her, og som vi bliver nødt til at gøre noget mere ved.
Finn Sørensen (EL), 2018-01-18:
Det er jo fuldstændig rigtigt husket.
Jeg har ikke tjekket, men sådan husker jeg det også.
Lad os sige det på den måde.
Undtagelserne er jo hardcore jura, kan man sige.
Det er set med EU's briller rimelig vidtgående undtagelser, f.eks. fra ØMU'en og de andre ting.
Det andet blev jo bekræftet ved vores Danmarkserklæring, hvor vi fik et beroligende brev fra en kommissær, som så viste sig ikke at holde vand.
Det er jo på den baggrund, at jeg siger: Set i bagklogskabens klare lys, ville det så ikke være godt at lytte, for vi var faktisk nogle i fagbevægelsen – der kan jeg jo godt sige vi – der ønskede, at vi fik en femte undtagelse?
Så havde vi jo sluppet for alt det der social dumping, og så havde vi sluppet for, at Domstolens indgreb i konfliktretten fik betydning for Danmark.
Så havde vi haft retten til selv at bestemme vedrørende velfærdsydelser.
Det er derfor, jeg spørger: Fortryder ordføreren ikke en lille smule, at man ikke holdt fast i det?
Holger K. Nielsen (SF), 2018-01-18:
Nej, det synes jeg ikke.
Altså, jeg synes også, det er meget interessant, at hr. Finn Sørensen siger, at der er tale om hård jura.
Det sagde hr. Finn Sørensen ikke i 1993.
Det kan jeg garantere for.
Der sagde man, at det ikke havde nogen som helst betydning, og at det var det største forræderi, der nogen sinde var sket i danmarkshistorien.
Så det husker jeg tydeligt.
Men okay, jeg er da glad for, at man nu har respekt for det arbejde, der blev lavet dengang.
Men altså, der er vel i virkeligheden ingen grund til at diskutere det her.
Altså, det, det jo handler om nu, er, hvordan vi får sikret det danske arbejdsmarked og danske arbejdstagerinteresser.
Og det er jo det, debatten i dag også handler om.
Og der synes jeg da det er vigtigt, at stort set hele Folketinget står bag en rimelig skarp linje i forhold til social dumping, i forhold til at vi får reguleret arbejdsmarkedet, sådan at det ikke bare er det indre markeds økonomiske friheder, der kommer til at bestemme.
Det synes jeg da vi skal anerkende.
Og det fornemmer jeg også at Enhedslisten gør, og det vil jeg da også godt kvittere for.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-01-18:
Jeg må sige, at hr. Rasmus Jarlov siger en masse ting her, som Dansk Folkeparti aldrig har sagt; det var noget med danske virksomheder, og at der ikke skulle komme en eneste osv. osv.
Og på den måde er det jo nemt at skyde et forslag ned.
Det, vi siger i Dansk Folkeparti, er, at man skal have hånd i hanke med, hvem der kommer, og jeg har simpelt hen svært ved at forstå, at hr. Rasmus Jarlov som konservativ kan have det synspunkt, at det bare er en fantastisk forretning, at der kommer mennesker hertil, som får gavn af og del i det danske velfærdssamfundssystem fra dag et.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Vi har jo også diskuteret stolpe op og stolpe ned om de her beløb, altså om det er en overskudsforretning eller ej.
Og jeg må bare sige, at tallene fra Finansministeriet jo viser, at det ikke er en overskudsforretning, hvis man ellers lægger de forhold til grund, som blev lagt til grund, da hr. Bjarne Corydon tidligere leverede et svar på det spørgsmål.
Der må jeg bare spørge hr. Rasmus Jarlov helt kort: Hvad vil hr. Rasmus Jarlov gøre for at opnå det mål, som han har om optjeningsprincipper?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-01-18:
Der er grundigt belæg for at sige, med sin sunde fornuft, at det, at arbejdskraft kan komme til Danmark, selvfølgelig er en fordel.
For det gør, at virksomheder kan tjene penge på en arbejdskraft, som de har brug.
Men det er også ud fra de tal, der foreligger, og jeg må fastholde, at Dansk Folkeparti i deres vedtagelsestekst, som hr. Kenneth Kristensen Berth læste op her fra talerstolen, ønsker, at arbejdskraftens frie bevægelighed skal afskaffes.
Det er jo det, der står, og det er bare det, jeg holder Dansk Folkeparti fast på.
Det er Konservative ikke enige i, det er dybt uansvarligt, og det ville være en økonomisk katastrofe for Danmark.
Vi vil arbejde videre med de optjeningsprincipper, som allerede er i gang med at blive indført.
Og så er vi selvfølgelig også åbne for realistiske ideer fra Dansk Folkeparti.
Men at gå ud og sige, at arbejdskraft ikke skal kunne komme til Danmark og den frie bevægelighed i EU skal afskaffes, er fuldstændig urealistisk, og det ville være katastrofalt for dansk økonomi.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-01-18:
Tak for det, hr. formand.
Se, vi har i Dansk Folkeparti valgt at indkalde til denne forespørgselsdebat, i lyset af at antallet af udenlandske statsborgere, der arbejder i Danmark, nu er det største, siden optællingen på Jobindsats.dk begyndte.
336.840 udenlandske statsborgere arbejdede i løbet af 2016 i Danmark, og inden for det seneste år har 11.000 nye østarbejdere fundet vej hertil.
Det svarer til en stigning på 10 pct. på 1 år.
Antallet af østeuropæere med arbejde i Danmark overstiger nu størrelsen af befolkningen i Esbjerg.
Samtidig har vi iagttaget, man kan sige nogle bevægelser hos en række partier i forhold til spørgsmålet om arbejdskraftens fri bevægelighed, og de her bevægelsers bonitet vil vi forsøge at finde ud af her i dag.
Det er selvsagt ikke uproblematisk, at så mange udlændinge over en relativt kort årrække kommer til Danmark for at arbejde.
Det presser danske ledige ud af arbejdsmarkedet, det holder lønstigningerne nede, det lægger et pres på de vilkår, der tilbydes danske lønmodtagere, og det presser vores sociale ydelser.
EU-borgere kan, når de har optjent ret til dagpenge, tage dagpengene med sig hjem og leve som konger og baroner, uden at vi reelt har mulighed for at sørge for, at de rent faktisk står til rådighed for arbejdsmarkedet.
EU-borgere kan komme til Danmark og tage et fritidsjob, få ret til SU og endda, viser det sig nu, et SU-lån, som man ikke kommer til at betale af, fordi staten ikke har mulighed for at inddrive gælden.
Dertil kommer endda, at personer, bl.a. romaer, udnytter reglerne om arbejdskraftens fri bevægelighed til at tage ophold i Danmark, hvor de hutler sig frem med tiggeri, kriminalitet osv.
De mennesker kan vi heller ikke komme af med, selv om regeringen, da man indførte loven om utryghedsskabende tiggeri, netop lagde vægt på, at indførelsen af en fængselsstraf ville betyde, at vi kunne udvise de pågældende.
Foran os ligger så en optagelse af landene på Vestbalkan, der jo er en af de fire hovedprioriteter for det bulgarske formandskab – en optagelse, som vil betyde, at endnu mere billig arbejdskraft vil blive umiddelbart tilgængelig på det danske arbejdsmarked.
Der er således ganske mange udfordringer forbundet med EU's regler om arbejdskraftens fri bevægelighed, og jeg ser frem til at høre, hvordan beskæftigelsesministeren forestiller sig at angribe disse.
Finn Sørensen (EL), 2018-01-18:
Tak, og tak til ordføreren for fremlæggelsen og også for at indkalde til forespørgselsdebatten.
Enhedslisten og Dansk Folkeparti er enige om en ting, og det er, at det er den danske befolkning, der skal bestemme, hvem der skal komme til Danmark og under hvilke betingelser.
Resten er vi så nok ikke særlig enige om.
Men grunden til, at jeg spørger, er jo, at jeg hørte ordføreren bruge ordvalget: at Kommissionen har besluttet eller vedtaget en social protokol.
Jeg vil gerne bede ordføreren om at rette det, for det har Kommissionen ikke.
Kommissionen har vedtaget noget, som Kommissionen kalder for en social søjle.
Og det er lidt vigtigt med den sproglige præcision her, fordi social protokol er noget, som den europæiske fagbevægelse har stillet et krav om, som skal sikre, at faglige rettigheder er overordnet de økonomiske friheder, fordi den europæiske fagbevægelse mener, at det desværre er blevet omvendt – det er de økonomiske friheder, der har fået forrang, som man siger, for de faglige rettigheder.
Det har den europæiske fagbevægelse lavet et konkret forslag til.
Det er slet ikke den dagsorden, Kommissionen har.
Kommissionen har lavet en social søjle, som er alt muligt godt fra havet, og som jo i øjeblikket ikke har nogen retlig eller juridisk værdi, hvad den efter Enhedslistens mening heller ikke skal have, fordi det vil medføre, at så vil Domstolen få adgang til at fortolke en hel masse andre sociale rettigheder i lyset af Den Økonomiske og Monetære Union og reglerne om fri bevægelighed.
Så der vil man opnå det stik modsatte af, hvad den europæiske fagbevægelse gerne vil opnå.
Så jeg vil bare af hensyn til den videre debat bede ordføreren om at præcisere, at der er den forskel.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-01-18:
Det kan jeg fuldt ud bekræfte.
Det må have været en fortalelse fra min side, fordi det, jeg talte om, var selvfølgelig den sociale søjle.
Den sociale protokol har vi jo beskæftiget os med under et andet beslutningsforslag fremsat af Enhedslisten, og det vender vi jo tilbage til.
Så det kan jeg kun bekræfte.
Finn Sørensen (EL), 2018-01-18:
Tak for det.
I forlængelse af ordførerens svar vil jeg gerne lige spørge: Da vi havde debatten om den sociale protokol, var Dansk Folkeparti jo ikke helt afklaret om, hvordan man stillede sig til Enhedslistens forslag, som jo er, at Danmark ligesom skal løfte den europæiske fagbevægelses forslag om en social protokol op i EU og sige: Sådan en mener Danmark at EU skal have.
Hvordan går det med Dansk Folkeparti afklaring i forhold til det spørgsmål?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-01-18:
Det er sådan set ikke meget anderledes, end det var under den behandling, der var af beslutningsforslaget.
Vi har ikke taget stilling til, hvordan vi stemmer i den sag.
Det, man kan konstatere, er jo, at der er plusser og minusser, som der er ved alt, og det er der også i forhold til den sociale protokol.
Det vender vi tilbage til under udvalgsbehandlingen – og formodentlig, må man gå ud fra, også her i Folketingssalen.
Christina Egelund (LA), 2018-01-18:
Tak for det, og tak for talen.
Ordføreren siger i sin tale noget i retning af, at det er urimeligt, at vi i Danmark skal påtvinges arbejdskraft udefra.
Nu er det jo sådan, at vi lever i et frit land, og det er de danske virksomheder, der rekrutterer de ansatte, som de gerne vil have.
I min forståelse foregår det sådan set helt frivilligt og uden tvang.
Vil ordføreren ikke give mig ret i det, altså at det faktisk ikke er helt rimeligt at sige, at danske virksomheder påtvinges arbejdskraft fra udlandet?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-01-18:
Den arbejdskraft, der så kommer, er undertiden ikke arbejdskraft – det gælder f.eks. de sigøjnere, som vi har rendende rundt inde i hovedstaden og andre steder i landet i øvrigt.
De opholder sig jo her med henvisning til arbejdskraftens fri bevægelighed, og de mennesker er, går jeg ud fra, også nogle, som Liberal Alliance ikke sådan umiddelbart synes skal være her.
Vi har jo også nogle andre restriktioner, som gælder borgere, som ikke er EU-borgere, f.eks. beløbsordningen.
Man kan jo f.eks. ikke komme til Danmark fra Zimbabwe og så have en ret til at søge arbejde her.
Så skal man jo følge de regler, der er, om, at man skal have løn i et vist omfang, for at man kan det.
Jeg ved ikke, om Liberal Alliance har noget andet ønske.
Det kan godt være – jeg synes, at jeg på et tidspunkt hørte noget med åbne grænser og lukkede kasser eller sådan noget.
Så det kunne jo godt indebære, at man hos Liberal Alliance havde et ønske om, at folk fra Zimbabwe og Malawi, og hvad ved jeg, kunne komme til Danmark for at søge job, uden at der var nogen som helst form for skel, der gjorde, at det ikke var muligt for dem.
Men det kan fru Christina Egelund måske komme tilbage til på et senere tidspunkt.
Christina Egelund (LA), 2018-01-18:
Jeg skal bare forstå det rigtigt.
Vil det sige, at ordføreren med henvisning til sigøjnere, som ordføreren nævnte, og til Zimbabwe og Malawi fastholder, at danske virksomheder – for jeg går ud fra, at når ordføreren siger, at Danmark påtvinges det, så mener han faktisk danske virksomheder, for det er jo i virksomhederne, at arbejdet foregår – påtvinges arbejdskraft fra udlandet.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-01-18:
Jamen jeg har jo ikke sagt noget om danske virksomheder.
Jeg har sagt Danmark, Danmark som land, Danmark som nation.
Det indebærer jo, at vi ikke kan forhindre folk fra EU-landene i at komme hertil og søge arbejde i en periode.
Det er jo mennesker, som i virkeligheden er her for at tigge sig frem i tilværelsen, for at begå kriminalitet osv.
Men de er her jo under dække af at søge arbejde.
Altså, når de bliver antastet af politiet ude i det offentlige rum, får politiet jo at vide, at det er med henblik på at skaffe et job – det kan godt være, at de ligger i en sovepose et eller andet sted i en park, men ikke desto mindre er deres grund til at være her at søge job.
Det tvivler jeg på er korrekt.
Jeg tror, de er her for at bedrive plat, for nu at sige det, som det er.
Orla Østerby (KF), 2018-01-18:
Tak for det.
Lovforslaget, vi behandler her i dag, er jo i forlængelse af det faktum, at internettet spiller en langt større rolle i dag imellem borgerne og den offentlige sektor, end det gjorde for bare få år siden.
Derfor er det vigtigt, at vi nu i lovforslaget gennemfører Europa-Parlaments og Rådets direktiv fra den 26. oktober 2016 i den danske lovgivning.
Vi kan se, at hovedparten af de offentlige myndigheder igennem en aftale mellem regeringen og KL og Danske Regioner allerede siden 2008 har skullet følge de samme tilgængelighedskrav til websteder, og kravet om, at offentlige myndigheders mobilapplikationer skal være tilgængelige i 2021, forventes ikke at medføre ekstra omkostninger.
Det betyder jo, at vi her kan køre L 126 igennem uden væsentlige økonomiske problemer, og uden at det koster noget særligt.
Set ud fra den trekvarte million danskere, som vi har, der har forskellige handicaps, må vi jo sige, at tilgængeligheden til det, der hedder internet og mobilapplikationer, er meget, meget vigtig, og det har givet en mobilitet, også for de handicappede, som til syvende og sidst er en gevinst også for dem, i kraft af at internettet er blevet noget, der gør, at de bliver meget mere mobile, og at de kan komme ind på den offentlige sektors websteder og følge med dér.
Så De Konservative stemmer for lovforslaget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-01-18:
Tak for det.
Forslaget handler som allerede nævnt om implementeringen af et EU-direktiv om tilgængelighed af offentlige organers websteder og mobilapplikationer.
Men tak til Socialdemokraterne for at have oversat det, så vi også kan forstå det.
I SF er vi også positive i forhold til forslaget, som kan forbedre ligestillingen for personer med handicap i forhold til det konkrete forslag og også sikre borgere med handicap adgang til informationer på lige fod med andre.
Men som det også fremgår af høringssvar fra Danske Handicaporganisationer, er der plads til forbedringer.
I SF deler vi faktisk Danske Handicaporganisationers undren over, at direktivet implementeres med udgangspunkt i mindstekravet, og ikke mindst vækker det undren – synes jeg – at Finansministeriet besvarer den undren med noget, der sådan bedst kan oversættes som: Sådan er det jo.
Jeg tænker, at man med rette kan forvente, at der tages individuelle hensyn, når EU-direktiver skal implementeres i dansk lovgivning, og ikke mindst når det gælder ligebehandlingslovgivningen.
I SF har vi noteret os, at ministeren i implementeringen af direktivet mener, at selvejende institutioner, private skoler m.v. kan undtages fra kravet om tilgængelighed.
Set i lyset af de mange selvejende institutioner, uddannelsesinstitutioner osv., som varetager opgaver på vegne af den offentlige sektor, synes jeg, at ministeren bør uddybe sit svar på, hvorfor så stor en del af den offentlige sektor skal undtages fra tilgængelighedskravet – og i parentes bemærket kan man sige, også i forhold til fri og lige konkurrence.
Endelig giver det mening, når Danske Handicaporganisationer efterspørger tydelighed i forhold til sanktioner, fordi netop sanktionsmuligheder jo også repræsenterer en vægtning af, i hvilken grad ministeren mener at offentlige myndigheder skal tage lovgivningen om ligestilling for borgere med handicap alvorligt.
SF stemmer som sagt for forslaget, uagtet at vi synes, at der er plads til forbedringer, men vi håber også, at vi i udvalgsbehandlingen måske får mulighed for at få uddybet svarene til Danske Handicaporganisationer om forbedringsmuligheder.
Finn Sørensen (EL), 2018-01-18:
Hvis man ikke mener, at social duming er et væsentligt problem, forstår jeg ikke, hvorfor man, som hr. Jan E. Jørgensens parti vil, skriver under på en udtalelse, der faktisk i allerhøjeste grad koncentrerer sig om det, bl.a. sætningen: »Folketinget finder det væsentligt, at der ikke sker social dumping i EU, og at medlemslandene og arbejdsmarkedets parter har det fornødne råderum til at bekæmpe social dumping nationalt.«
Og vi har i dag ikke det fornødne råderum til at løse den opgave.
Så det er min første del af svaret.
Den anden del af svaret er, at nu er der ændrede konjunkturer, men det var jo ganske tydeligt, og det kan dokumenteres med tørre tal, at da krisen slog igennem i 2008, blev der fyret op imod 200.000 herboende lønmodtagere.
I løbet af kort tid derefter var der ansat – nu har jeg så ikke det præcise tal med – mange, mange tusinde udenlandske lønmodtagere, afhængigt af hvornår vi sætter årstallet, og det har jeg så ikke lige helt præsent, men vi var hurtigt over 100.000 udenlandske arbejdere, der blev ansat.
Og i stedet fik vi jo så ca. 200.000 herboende arbejdsløse.
Så den problematik er jo helt reel.
Magnus Heunicke (S), 2018-01-18:
Tak for det, formand.
I Danmark har vi 750.000 borgere, som af den ene eller anden grund har fysiske eller psykiske funktionsnedsættelser.
Nogle er handicappede på den ene eller den anden måde, og det er altså 750.000 mennesker.
På EU-plan – hvis man hæver blikket – er det 80 millioner mennesker, det drejer sig om.
Det er den ene ting i det her lovforslag, og det er jo bare fakta.
Derfor er det også vigtigt for et demokrati som Danmark, at der er tilgængelighed for alle på offentlige myndigheders hjemmesider.
Det betyder konkret, at der med lovforslaget fastsættes krav om, at der skal anvendes bestemte standarder på offentlige myndigheders hjemmesider.
F.eks. skal videoer tekstes, så døve og hørehæmmede kan få adgang til det, der bliver formidlet i videoen.
Der skal være mulighed for at få læst teksten op.
Der skal være billedtekster, der beskriver, hvad der sker på billeder, så blinde og personer med synsnedsættelse kan få det læst op, hvis det er en del af kommunikationen på den offentlige myndigheds hjemmeside.
Og det skal være muligt at navigere på hjemmesiden uden computermus, da det kan være svært for personer med visse handicap at benytte den.
Vi mener, at mennesker med funktionsnedsættelser, handicap, naturligvis skal have præcis de samme muligheder for at nå deres fulde potentiale som alle andre.
Vi skal leve op til FN's handicapkonvention, der siger, at personer med handicap på lige fod med alle andre som en selvfølge skal have adgang til den information og kommunikation, der er åben for offentligheden.
Vi har læst i regeringens forslag her, at regeringen lægger til grund, at der er tale om mindre administrative konsekvenser for det offentlige og stort set ingen økonomiske konsekvenser, al den stund at KL, altså Kommunernes Landsforening, Danske Regioner og regeringen, altså staten, allerede for 10 år siden aftalte standarder for tilgængelighed i forhold til hjemmesider.
Og den danske aftale flugter meget præcist med de nye krav, som nu er kommet på hele EU-området.
Derfor kan vi fra Socialdemokratiets side støtte forslaget.
Eva Kjer Hansen (V), 2018-01-18:
Ligesom den forrige ordfører synes jeg også, at den socialdemokratiske ordfører leverede en rigtig god gennemgang af lovforslaget.
Det falder mig faktisk vanskeligt ikke at være endnu mere begejstret end den socialdemokratiske ordfører for indholdet af lovforslaget, så det er lige før, at jeg kan nøjes med at sige, at jeg kan tilslutte mig talen fra den socialdemokratiske ordfører.
Det er faktisk en dejlig situation at være i, for det sker ikke så tit.
Det her handler jo om, at vi i samfundet er blevet mere og mere digitale, finder mange digitale løsninger.
Og i Danmark er vi kommet rigtig langt på det felt, og derfor skal vi selvfølgelig også sørge for, at de borgere, der slås med nogle funktionsnedsættelser på grund af handicap af den ene eller anden slags, kan være så selvhjulpne som overhovedet muligt og selv håndtere de her digitale løsninger.
Derfor er det nogle rigtig gode tiltag, der ligger i det her lovforslag.
Det har derfor Venstres opbakning.
Eva Flyvholm (EL), 2018-01-18:
Fra Enhedslistens side kan vi også som udgangspunkt støtte det her forslag, for det er så vanvittig vigtigt, at der er ordentlig tilgængelighed for personer med handicap, og at der er lige muligheder for at få information fra de offentlige myndigheder.
Så det er rigtig godt.
Jeg vil dog sige, at f.eks. Danske Handicaporganisationer i høringssvaret til lovforslaget skriver, at det er uambitiøst, at man fra regeringens side ikke er villig til at gå videre dér, hvor der faktisk er mulighed for at lave nogle bedre rammer end dem, der forudsættes i EU-direktivet.
Jeg kunne godt tænke mig, at vi i løbet af lovbehandlingen fik en drøftelse af, om man ikke kunne gå endnu videre.
Et af de områder, som jeg tænker er oplagt at diskutere, er, om skelnen mellem, hvad der er og ikke er offentlige myndigheder, er dækkende for skoleområdet, hvor privatskoler jo ikke bliver underlagt de samme krav.
Man må bare sige, at det er ekstremt vigtigt, at også unge mennesker og forældre osv. har en ordentlig adgang til de daglige velfærdstilbud.
Her synes jeg vi lige skal se på, om det ikke kan løftes yderligere en tak.
Men vi støtter forslaget.