runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sikandar Siddique (UFG), 2020-10-08:
Nej, det er overhovedet ikke korrekt forstået.
Vores våben er vores ord.
Vi taler stadig med kærlighed og fred, men kriserne er bare blevet mere alvorlige.
Racismekrisen er mere alvorlig, klimakrisen er mere alvorlig, og den kræver bare en seriøs tone, men jeg kan forsikre ordføreren om, at vi selvfølgelig stadig taler for fred og sameksistens, og at vi selvfølgelig hundrede procent kæmper for vores demokratiske revolution demokratisk.
Marcus Knuth (KF), 2020-10-08:
Nu er jeg bare lidt forvirret, for den ene dag står partiformanden og taler om frontalangreb og om, at danske virksomheder skal frygte jer, og nu taler ordføreren om fred og solidaritet.
Altså, hvilken del er det?
Det er bare for at opklare det her.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-10-08:
Jeg har svært ved at se, hvad det er, ordføreren er forvirret over.
Ja, Frie Grønne er et frontalt angreb på dem, der driver rovdrift på naturen.
Ja, vi er et frontalt angreb på de virksomheder, som udleder for meget CO 2 og ødelægger den planet, vi skal give videre til vores børn og børnebørn.
Men vi er et demokratisk frontalt angreb, naturligvis, og vi er selvfølgelig et politisk parti, der arbejder inden for lovgivningens rammer.
Så jeg kan ikke se, hvor det er, ordføreren er forvirret.
Mette Thiesen (NB), 2020-10-08:
Tusind tak.
Ordføreren holdt for noget tid siden en tale i Folketingssalen, som var gakgak, og nu har ordføreren så holdt en tale her i dag, som er rablende sindssyg.
Så vi er godt i gang.
Ordføreren spørger, om det virkelig kan være rigtigt, at der er de her, som ordføreren mener det er utrolig synd for, altså dem, som ikke har fået dansk statsborgerskab.
Desværre har man også smidt om sig med danske statsborgerskaber i alt for mange år.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ordføreren om noget.
For nogle uger siden var ordføreren i Debatten, og da ordføreren bliver spurgt ind til nogle ting omkring kriminalitetsstatistikker osv. i forhold til folk med ikkevestlig baggrund, svarer ordføreren, at det der fra Danmarks Statistik er han ikke helt enig i, og så henviser man til noget, han har læst i Information.
Og det, som jeg kan forstå ordføreren henviser til, er en kronik skrevet af en gut, der hedder Daniel.
Og så vil jeg bare høre ordføreren, om det er det, man gør i Frie Grønne: Bruger man bare tilfældige debatindlæg som empirisk grundlag?
Sikandar Siddique (UFG), 2020-10-08:
Nu er der heldigvis forskel på Frie Grønne og Nye Borgerlige.
For Frie Grønne er den øverste referenceramme grundloven.
Jeg ved ikke, hvilken referenceramme Nye Borgerlige har, når I fremsætter forslag om, at alle må få indfødsret, men bare ikke, hvis ansøgeren eller ansøgerens forældre er fra et muslimsk land.
Det er et fuldstændigt opgør med grundlovens princip om lige rettigheder.
Derfor tror Frie Grønne på, at hvis vi skal gøre op med de såkaldte parallelsamfund, så skal vi da give folk lige rettigheder; så skal vi da lade folk komme ind i demokratiets hjerte.
Det er da sådan, vi gør op med de såkaldte parallelsamfund, og ikke ved at holde folk ude.
Mette Thiesen (NB), 2020-10-08:
Nu står ordføreren altså igen og vrøvler.
Det er simpelt hen ikke rigtigt, hvad ordføreren siger om statsborgerskaber.
Vi mener bestemt, at der er blevet givet alt for mange statsborgerskaber.
Men ordføreren går også på talerstolen og taler om apartheid, og samtidig står ordføreren og er bannerfører for en organisation som Black Lives Matter i Danmark, som faktisk går ind for raceadskillelse.
Hvordan hænger det sammen, når ordføreren jo sådan set selv går ud og taler imod netop apartheid?
Sikandar Siddique (UFG), 2020-10-08:
Jeg tænker, at jeg måske lige skal sige noget en gang til, for måske misforstod spørgeren mig.
Vi går på ingen måde på kompromis med målet, men hvordan vi når målet, kan vi sagtens forhandle om, og vi vil gerne være med i alle forhandlinger.
Karina Adsbøl (DF), 2020-10-08:
Vi prøver igen.
Det er altid vilde ting, der kommer ud af ordførerens mund: Vi lever i et demokratisk apartheid.
Altså, det er mærkeligt at sige sådan nogle ting.
Ordføreren praler jo med, at ordføreren går ind for ligestilling, og så kunne jeg jo godt tænke mig at høre, om ordføreren synes, at homoseksuelle skal komme i moskéen.
Og så kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren om, hvad ordføreren vil gøre for de indvandrerkvinder, der fastholdes i voldelige ægteskaber.
Hvad vil ordføreren gøre i kampen mod negativ social kontrol?
Og hvad med de skilsmissekontrakter, som minder om sharialovgivning?
Alle de ting nævner ordføreren da aldrig noget om, så hvad vil ordføreren gøre i forhold til dem?
Ordføreren nævner tit mærkelige forslag, som f.eks. at kvinder skal have fri, når de har menstruation, og andre underlige ting.
Hvad vil ordføreren gøre ved det?
Men må homoseksuelle komme i moskéen, vil ordføreren kæmpe for det?
Sikandar Siddique (UFG), 2020-10-08:
Nu var det 15 spørgsmål på én gang, så jeg vil prøve at besvare dem så godt, som jeg kan.
Hvor mange år siden er det, at Dansk Folkeparti stod her og forsvarede revselsesretten?
Jeg kan faktisk ikke huske tallet nu, for jeg var ikke forberedt på at skulle kaste med mudder her på demokratiets festdag.
Men jeg synes, I skal gribe i egen barm.
Jeg kan fortælle, at vi kæmper for alle uanset hudfarve, religiøsitet, seksualitet i Frie Grønne.
Alle skal have lige rettigheder, ingen skal diskrimineres, uanset hvor i samfundet det er.
Karina Adsbøl (DF), 2020-10-08:
Det var en masse udenomssnak.
Hvad vil ordføreren præcis gøre i forhold til de imamer, som laver de her skilsmissekontrakter?
Hvad vil ordføreren gøre for indvandrerkvinder, som fastholdes i voldelige ægteskaber?
Vores krisecentre oversvømmes af kvinder med anden etnicitet.
Alle de ting nævner ordføreren jo aldrig noget om, heller ikke i forhold til hvordan ordføreren vil bekæmpe den negative sociale kontrol, eller hvad det præcis er, ordføreren vil gøre for homoseksuelle, så de også kan komme i f.eks. moskéen.
Er det noget, ordføreren vil kæmpe for?
Sikandar Siddique (UFG), 2020-10-08:
Og det er faktisk et klokkeklart bevis på den diskrimination, den demokratiske apartheid, som jeg snakker om.
Men lad mig nu prøve at svare på de mange, mange spørgsmål, hvor svaret er en selvfølge.
Jeg har i sidste folketingssamling fremsat masser af forslag omkring kvinderettigheder, og det vil jeg fortsætte med at gøre.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-10-08:
Tak til ordføreren.
Det er mere diskussionen om apartheid, som jeg synes er et problem.
Skal vi ikke lade være med at blande hudfarve ind i den her diskussion?
Apartheid var et modbydeligt system i Sydafrika, som Danmark faktisk gik forrest sammen med Sverige for at boykotte.
Så vil ordføreren ikke lade være med at bruge det udtryk?
Det tror jeg vil klæde debatten.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-10-08:
Vi kan altid diskutere ordvalget, men jeg kaldte det demokratisk apartheid for netop at sige, at det selvfølgelig ikke er sammenligneligt med de forhold, som man havde under apartheidtiden i Sydafrika.
Det er selvfølgelig vigtigt for mig at sige.
Men det, der også er vigtigt for mig at sige, er, at der altså er en stor minoritetsbefolkning; der er en stor gruppe mennesker, som ønsker lighed, som ønsker at være en del af samfundet, som ønsker at bidrage til samfundet, men som føler sig fanget og diskrimineret.
Og lige nu er vi i Danmark nået et sted hen, hvor der er rigtig, rigtig mange unge mennesker, som så gerne vil ind i samfundet, men som føler sig strukturelt dårligere behandlet, og som føler, at de er fanget mellem forskellige kulturer.
Og lige nu skal vi vise lederskab.
Det er nu, vi skal sørge for, at de her unge mennesker får lov til at deltage i samfundet.
Nu spurgte ordføreren lige før til, hvad vi skulle gøre med minoritetskvinderne.
Minoritetskvinderne stormer frem på uddannelserne.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-10-08:
Jeg tror, at den sidste del af besvarelsen var til Dansk Folkeparti, og den kan I jo tage senere.
Ja, der kan være folk, der føler sig diskrimineret eller har en oplevelse af ikke at være en del af samfundet.
Jeg vil så sige, at jeg opfatter det sådan, at langt de fleste etniske minoriteter bidrager positivt og føler sig som en del af det danske samfund.
Men tror ordføreren oprigtigt, at det at bruge ordet apartheid samler mere end det splitter?
Sikandar Siddique (UFG), 2020-10-08:
Jeg tror faktisk, det er på tide, at vi for alvor får sat det på dagsordenen i Folketinget.
Det mener jeg.
Det var et udtryk, som netop skulle beskrive og illustrere de følelser, som de her unge mennesker sidder med.
Det var netop et forsøg på at illustrere den frustration, som der er ude blandt rigtig, rigtig mange minoritetsborgere.
Og som jeg sagde til spørgeren tidligere, kan vi da godt diskutere, om ordvalget skal være anderledes, men det ændrer ikke på, at vi nu er nået til et punkt i Danmark, hvor minoritetsborgere gør krav på at definere det næste Danmark sammen med majoriteten.
Ruben Kidde (RV), 2020-10-08:
Mange tak, og tillykke til hr. Sikandar Siddique med lanceringen af det nye parti Frie Grønne.
Et par dage efter lanceringen bed jeg mærke i, at hr. Sikandar Siddiques partifælle fru Susanne Zimmer blev tvunget til at trække en udtalelse tilbage.
Hun har nemlig i et radiointerview udtalt, at partiet godt ville indgå et kompromis om en CO 2 -reduktion på 18.000 mio. t, selv om 19.000 mio. t var det nødvendige.
Der blev så ganget lidt op, fordi det selvfølgelig kun er 18 og 19 mio. t, vi taler om.
Men grundlæggende blev folketingsmedlem fru Susanne Zimmer irettesat af hr. Sikandar Siddique med den bevæggrund, at partiet ikke går på kompromis.
Så jeg kunne godt tænke mig at få udfoldet af hr. Sikandar Siddique, hvori den kompromisløshed består?
Sikandar Siddique (UFG), 2020-10-08:
Tak, formand.
For Frie Grønne er det afgørende, at vi reagerer på klimakrisen i forhold til den klimavidenskab og de anbefalinger, der er.
Og når vi siger, at vi er kompromisløse, er det jo ikke, fordi vi ikke vil forhandle.
Det, vi bare ikke vil forhandle om, er målet.
I 30 år har vi vidst, hvad klimavidenskaben siger, men i 30 år har vi indgået kompromiser, og i de her 30 år har vi udledt mere CO 2 , end vi har gjort i hele menneskehedens historie op til de her 30 år.
Derfor siger vi, at når det kommer til klimaet, så kan vi ikke forhandle med fysikkens love og naturens love.
Hvis vi driver rovdrift på naturen og kloden, kommer der oversvømmelser, så kommer der klimaflygtninge, så bliver der fødevaremangel, og derfor bliver vi nødt til at være kompromisløse på klimadelen.
Ruben Kidde (RV), 2020-10-08:
Det glæder mig at høre, at det nystiftede parti er interesseret i at indgå kompromisser, så længe de lever op til klimavidenskaben og også regeringens klimaråd, går jeg ud fra.
Det er jo glædeligt, hvis der er flere grønne stemmer i debatten, som kan fremme den grønne sag.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ganske kort, i hvilken af de store grønne forhandlinger i efteråret Frie Grønne i særligt omfang håber at være med og være en kompromispart.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-10-08:
Sorte borgere er alt, alt for længe blevet udsat for racisme og politibrutalitet, og det er en kamp, jeg synes vi alle sammen skal støtte.
Vi skal støtte op om Black Lives Matter, for det handler om grundlæggende menneskerettigheder.
Det handler om, at ethvert individ skal have lige rettigheder og føle, at man er ligeværdig i et samfund.
Og derfor vil Frie Grønne til hver en tid stå op imod al form for diskrimination.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-10-08:
Tak for talen.
Jeg tror, det er en naturlig proces, når nationalkonservatismen begynder at vokse, at der også kommer modspil.
Ligesom der i Grønland er stærke selvstændighedspartier, som vi er, kommer der også stærke rigsfællesskabspartier, og det er sundt at have en debat.
Men jeg vil gerne lige komme tilbage til klima og lige stikke en pind i det med Black Lives Matter og andet.
Nu snakker man om, at man gerne vil have en mere aggressiv eller en mere mærkbar klimapolitik.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hvordan klimahandlingen så skal se ud, hvis det ikke er igennem forskning, som man nu har satset på.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-10-08:
Vi mener, at det skal være en administrativ beslutning.
Vi mener, at det skal være objektive krav, som gør, at man kan få dansk statsborgerskab.
Pernille Vermund (NB), 2020-10-08:
Dermed kan jeg så forstå, at det er en grundlovsændring, for så vil man ændre måden, man får tildelt statsborgerskab på, i dag til, at det bliver en administrativ beslutning.
Så Frie Grønne ønsker en ændring af den grundlov, som man netop har stået og sagt at man vægter så højt.
Er det helt sundt, altså, er det bare mig, der ser det sådan som lidt bizart?
Sikandar Siddique (UFG), 2020-10-08:
Nej, jeg tænker, at det er mere bizart, når Nye Borgerlige vil gå imod konventioner.
Jeg mener, at det er mere bizart, når Nye Borgerlige udfordrer konventioner og udfordrer lighedsprincippet i grundloven.
Det synes jeg da er mere bizart.
Det, Frie Grønne vil og ønsker, er, at alle får lige rettigheder, at børn og unge, der er født og opvokset i landet, skal have lige rettigheder, og at det ikke skal være en politisk stemning, der afgør, om man kan få et dansk pas eller ej.
Inger Støjberg (V), 2020-10-08:
Tak for det, og tak til statsministeren for den her fine gennemgang af, hvad der er sket i dag, noget af det på humoristisk vis – traditionen tro – men noget af det jo også med stor alvor.
På trods af at statsministeren kom godt omkring, må man jo sige, at der var emner, der ikke blev berørt, og det er naturligvis noget af det, som jeg vil spørge ind til her.
Op til sidste valg må man sige at formanden for Socialdemokratiet, som også er den nuværende statsminister, var meget præcis omkring udrejsecentre i Danmark og sagde meget, meget klart, at der ville komme et nyt udrejsecenter uanset hvad.
Nu her halvandet år efter er pengene brugt, Lindholm er aflyst, og der er utrolig mange kriminelle udlændinge – de er på Kærshovedgård, og de er til stor gene, men også utryghed for mange naboer og beboere i området.
Derfor er det ikke kun på Venstres vegne, men på vegne af rigtig mange mennesker i Ikast-Brande-området, at jeg nu spørger: Hvornår kommer det tredje udrejsecenter?
Vi fik ikke rigtig et svar på det i formiddags, og derfor håbede jeg egentlig også, at statsministeren kunne være lidt mere konkret.
Det er nu ikke, fordi jeg har set udlændingeministeren være voldsomt involveret i pandemien, og jeg synes nu nok, at udlændingeministeren kunne have arbejdet med et udrejsecenter, mens statsministeren arbejdede med pandemien.
Når det er sagt, så trøster det mig da lidt at høre, at det bliver i den her samling.
For man har brugt pengene – de er væk.
Mette Frederiksen (S), 2020-10-08:
Det bliver i hvert fald i den her folketingssamling.
Jeg står ikke og sætter en præcis dato på.
Opgaven er vigtig, og jeg ved godt, at der er et lokalsamfund, som lider under den byrde, det er, at der er så mange mennesker samlet på ét sted, som i øvrigt skal forlade Danmark.
Pengene skal man nu ikke være så bekymret for, for den løsning, den tidligere regering havde valgt, var jo en unødvendigt dyr løsning på et problem, som skal løses, og hvor det også er vores klare overbevisning, at man kan gøre det billigere end det, der var lagt op til tidligere.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-10-08:
Tak for det.
Se, i juni måned i en af de sidste spørgetimer, vi havde, inden Folketingets såkaldte mødefri periode og før EU-topmødet den 17. juli, havde vi en debat hernede i salen om de her øgede omkostninger til EU, hvis Europa-Kommissionens forslag gik igennem.
Statsministeren sagde på det tidspunkt, at vi så skulle bruge et sted mellem 3 og 5 mia. kr. ekstra om året – og hvor skal de penge egentlig komme fra.
Så sagde statsministeren videre: »Hvor skal de penge komme fra?
Jeg kan jo ikke bare trylle dem frem, selv om jeg er stor tilhænger af EU.
Så det er enten fra besparelser, skattestigninger eller et fravær af andre initiativer.
Jeg synes bare, at det, inden man går ned ad det spor og siger, at det er en virkelig, virkelig god idé med et større EU-budget, vel er rimeligt nok, at vi begynder at få en diskussion af, om det er fra klimaet eller uddannelsesområdet, eller hvor man vil tage de penge fra.
Jeg har dem nemlig ikke.«
Nu står vi så efter topmødet i sommer med en regning på 4,5 mia. kr. ekstra.
Hvor kommer de penge fra?
Hvor tager statsministeren dem fra – fra klimaet eller uddannelsesområdet eller fra skattestigninger eller besparelser?
Mette Frederiksen (S), 2020-10-08:
Jeg kan godt huske den debat, og det var godt, at vi fik den i Folketinget.
Jeg og regeringen havde gerne set et lavere EU-budget.
Vi havde også gerne set en bedre balance i EU's genopretningsfond.
Vi fik flyttet det endelige resultat i en bedre retning, jo ikke mindst takket være et meget stærkt europæisk samarbejde i det, der nu er benævnt »The Frugal Four«.
Så vi fik nogle udmærkede danske resultater hjem.
Men det er ikke nogen hemmelighed, at hvis ikke man havde en forøgelse af EU-budgettet, så havde man jo haft de midler til rådighed til nogle andre opgaver.
Så det samlede resultat er nu egentlig udmærket.
Først vil jeg sige – og det her siger jeg helt uden at skamme mig over det og uden at dukke mig, hverken på egne eller regeringens vegne – at når man som et land skal håndtere en global pandemi, som vil skulle det i foråret, så vil der selvfølgelig være andre politiske opgaver, som bliver forsinket.
Og det er givet, at jeg kommer til at sige det her en del gange her i debatten – og jeg gør det, som jeg sagde før, fuldstændig uden at skamme mig: Selvfølgelig er det sådan, at der er andre gode politiske projekter, der er blevet forsinket, fordi der var én opgave i 2020, der kom til at være vigtigere end alle andre, nemlig at redde danskernes liv og helbred.
En af de opgaver, vi ikke har nået at få løst i den takt, som vi gerne ville, er spørgsmålet om en ny udrejse- eller hjemrejsepolitik og dermed også at skabe en løsning på det problem, som fru Inger Støjberg helt rigtigt påpeger, nemlig at der er et lokalsamfund, der står med en alt for stor opgave, og derfor skal vi have etableret et nyt udrejsecenter.
Pernille Vermund (NB), 2020-10-08:
Tak for ordet.
Ordføreren siger, at vi har det stramt med, at ordføreren står på talerstolen, og jeg kan garantere, at fra Nye Borgerliges side handler det ikke om personen eller hudfarven, men vi har det nok lidt stramt med politikken, og sådan er det jo, når der står venstreorienterede på talerstolen og man egentlig hellere havde set en borgerlig.
Men fred være med det.
I dag har vi jo en grundlov, som ordføreren selv fremhæver, som lægger retten til at tildele statsborgerskab i Folketinget – vi tildeler statsborgerskab ved lov, og det betyder, at det er politikerne og ikke embedsværket, der giver statsborgerskab.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-10-08:
Jeg tror ikke, jeg kan overbevise ordføreren om, at vi har diskrimination og racisme i Danmark, for DF har netop været bannerfører for det menneskesyn.
Vi har en smykkelov, som særlig går på en bestemt gruppe.
Vi har masser af lovgivning, masser af særlig lovgivning, masser af politisk retorik, som særlig går efter én minoritetsgruppe.
Og det sjove ved den her debat er jo, at først bruger de nationalkonservative ...
Det er vigtigt for Frie Grønne, at vi tager vores klimaansvar på os.
Det er vigtigt, at vi har et mål, der også inkluderer vores shipping, vores import, vores flytrafik – altså, alt det, der ikke tæller med i klimaloven i dag.
Det er godt, at vi har en klimalov, men mange gange får vi det til at lyde, som om hvis vi bare når 2 grader, er alt godt.
Nej, 2 grader er også en katastrofe.
Derfor mener Frie Grønne, at vi skal lave en klimalov 2.0, som har hele vores ansvar og alle vores udledninger med.
Så er vi et foregangsland, så er vi et grønt foregangsland, og så er vi klimaansvarlige.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-10-08:
Tak for svaret.
Jeg tænker også på de grønlandske egne.
Nu er mange unge i Grønland jo også meget inden for klimaaktivisme, og her går man også ind for et større samarbejde med Danmark i forhold til det.
Jeg er derfor også lidt interesseret i at høre om Frie Grønnes tanker omkring klima i de arktiske egne.
Hvordan ser de ud?
Sikandar Siddique (UFG), 2020-10-08:
Frie Grønne blev lanceret officielt for en måned siden.
Det er faktisk 1 måned og 1 dag siden.
Vi kommer løbende med vores politik på de forskellige områder, og derfor vil jeg gemme det til en anden god gang.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-10-08:
Jeg synes virkelig, det er spændende og interessant at høre hr. Sikandar Siddique tale her torsdag aften.
Jeg kan forstå, at vi skal lytte til de ufødte børn, og der ved jeg ikke, om hr. Sikandar Siddique ønsker at hidkalde nogle jordemødre med deres lytterør.
For det kan godt være, at det er sådan noget, vi skal ud i, hvis man virkelig skal tage det alvorligt.
Nu prøvede jeg lige at slå op hos Danmark Statistik, hvem det er, og som jeg lige kan se det, er 45 pct. af dem, der ikke har stemmeret i Danmark – udlændinge – andre EU-borgere.
Og den største enkeltgruppe er polakker.
Er det dem, det er vigtigt at tildele statsborgerskab?
Eller hvad er det helt præcist, hr. Sikandar Siddique mener med demokratisk apartheid, i forhold til at f.eks. polske arbejdere, som er i landbruget her i Danmark – måske i en årrække, og så rejser de hjem igen – ikke har dansk statsborgerskab
Sikandar Siddique (UFG), 2020-10-08:
Altså, jeg har jo det privilegie, at hver evig eneste gang jeg skal på talerstolen, så er det jo lige før statsministeren.
Og så vil jeg bare sige, at vi har rigtig, rigtig mange borgere i det her land, og Frie Grønne tror grundlæggende på, at når man bor i landet, når man har boet her længe og ens liv er her, så skal vi selvfølgelig inkludere folk i samfundet.
Og det gør vi bedst ved, at de får lige rettigheder – at vi giver folk det danske pas.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-10-08:
Jamen jeg kan helt unde hr. Sikandar Siddique, at alle folketingsmedlemmer kan lytte med.
Jeg håber også, at der er folk uden for salen, der hører, hvor vanvittigt det her lyder.
For jeg synes virkelig, det er en pragtfuld udstilling af, hvad man har med at gøre her.
Og jeg spørger: Er det virkelig oprigtigt ment fra hr. Sikandar Siddiques side, at hvis man kommer som polak og arbejder på et slagteri i Danmark, i Horsens – er der i nogle år og så rejser hjem igen – så skal man have dansk statsborgerskab?
Er det virkelig oprigtigt det, som er budskabet her i aften, lige før statsministerens tale?
Sikandar Siddique (UFG), 2020-10-08:
Frie Grønnes budskab er, at når man har boet lovligt i Danmark i 7 år, skal man have et dansk statsborgerskab, automatisk.
Det er et konkret forslag, som Frie Grønne vil fremsætte.
Og det vil vi, som jeg sagde tidligere, fordi det er i forhold til 193.000 efterkommere.
Det er uretfærdigt.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2020-10-08:
Mange tak for det.
Ordføreren er jo ligesom mig og de andre mennesker herinde også valgt til Folketinget.
Vi er folketingsmedlemmer allesammen på lige fod, som alle sammen er blevet betroet den opgave af befolkningen.
Jeg er fuldstændig ligeglad med, hvilken hudfarve ordføreren har, og hvilket land ordføreren kommer fra, og hvad ordføreren tror på.
Men jeg synes, det er imponerende, at ordføreren starter hver eneste tale med altid at holde en brandgod offertale.
Så det skal ordføreren have tak for.
Når det så er sagt, kan jeg overhovedet ikke forstå et muk af teksten i det der såkaldte forslag til vedtagelse.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at vi jo har et af de stærkeste demokratier i hele verden.
Hvad er det, der er apartheid ved det?
Hvad er det for et land, som ordføreren synes at vi skal tage ved lære af?