runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2018-01-19:
Mange tak for det.
Jeg glæder mig i øvrigt også til at diskutere mulighederne for fælles projekter til gavn for begge parter med Færøerne som udgangspunkt.
Det, jeg forestiller mig, er, om man kan komme ud med en række initiativer, der helt umiddelbart vil gavne både Grønland og Danmark.
Vi snakker tit om det her med gensidig respekt og gensidig ligeværdighed, og det kunne være, vi skulle tage det lidt mere bogstaveligt.
De projekter, jeg snakker om her, er noget, som både Grønland og Danmark vil få både økonomisk og politisk gavn af, uanset hvad vi mener om bloktilskud og selvstændighed osv.
Jeg tror, at hvis man fokuserede lidt mere på den type samarbejder og lidt mindre på den meget tunge diskussion om penge osv., kunne det være, at det kunne give lidt fornyelse i parforholdet.
Aleqa Hammond (UFG), 2018-01-19:
Lad os så sige, at Grønland bliver selvstændigt inden for overskuelig tid.
Synet på Arktis er ved at blive et helt andet på verdensplan lige nu, og Arktis kommer til at få en stor betydning for udenrigspolitikken, som Danmark også anerkender at det får.
Hvor ser ordføreren Danmark i det nye Arktis, når Grønland er blevet selvstændigt?
Martin Lidegaard (RV), 2018-01-19:
Jeg håber, at jeg fik givet udtryk for, at jeg også oplever, at der er kommet en større nuance i den politiske debat i Grønland, og at der bliver åbnet op på flere områder.
Jeg er faktisk meget enig i, at flirt er en god ting i et ægteskab, og jeg vedstår også, at Danmark selvfølgelig har et ansvar for de 32 områder, som vi har.
Men jeg må sige, at jeg også tror, at jeg med formandens tilladelse vil gå så vidt at sige, at man i et ægteskab måske også forventer, at det kommer lidt længere end flirten, og at det er derfor, jeg synes, at noget af det, Danmark kunne gøre her, jo var at sige: Er der nogle konkrete initiativer og projekter, som vi i fællesskab kunne løfte, og som det er svært for Grønland at løfte alene qua den størrelse, økonomien i Grønland har, men som man godt kunne skabe interesse for hos danske investorer, måske nordiske investorer og europæiske investorer?
Det hele behøver ikke at være dansk – det er der ingen grund til – men Danmark kunne måske initiere nogle investeringer og nogle initiativer, som Grønland kunne have en åbenlys interesse i.
Det, jeg i virkeligheden efterlyser, er, at vi ikke har så stor berøringsangst i Danmark for måske at blive konkrete i de ting, vi foreslår over for Grønland.
Aleqa Hammond (UFG), 2018-01-19:
Nu er det jo ikke sådan, at man i Grønland bare ser på, at man står med økonomiske problemer, og det er heller ikke sådan, at Grønlands eneste politiske fokus er at få selvstændigheden indført så hurtigt som muligt på bekostning af børn og uddannelse.
Jeg synes også, det er utrolig vigtigt, hvis man skal snakke om ægteskab, at Grønland meget klart siger, at man ikke går ind for tvangsægteskaber, men når nu man er i et ægteskab, er det jo også vigtigt, at man husker at flirte med hinanden og sikre, at ægteskabet er værd at holde ud.
Derfor synes jeg også, at man hele tiden bør sørge for, at de 32 sagsområder, som er underlagt dansk jurisdiktion, også er på det niveau, som er et ægteskab værdigt.
Jeg synes også, at man her kunne arbejde lidt ekstra hårdt i ægteskabet fra dansk side og sikre, at de 32 sagsområder ligger på et ægteskabeligt værdigt niveau, så man i det mindste sikrer, at der er ro i ægteskabet indtil videre.
Hvordan kan vi styrke ægteskabet?, spørger jeg ordføreren.
Martin Lidegaard (RV), 2018-01-19:
Det er sådan set det, jeg prøver at sige, nemlig at jeg også synes, vi kunne agere mere aktivt, men bare det at råbe lidt højere tror jeg sådan set ikke løser problemet her.
Lad os tage nogle konkrete eksempler, for det, vi måske nogle gange savner i den her debat, er at blive meget konkrete.
Nu har vi diskuteret fire lufthavne her i dag.
Min personlige overbevisning er, uanset hvad jeg mener om de lufthavne, at muligheden for at tiltrække private investorer til dem ser ud til at være meget, meget lille, fordi rentabiliteten tilsyneladende ikke er særlig stor.
Det vil sige, at den grønlandske regering må formodes at ramme hovedet mod en mur i den her sag, fordi man ikke kan få bygget de lufthavne.
Bl.a. har Minik Rosing sagt: Jamen, hvis det, vi vil lave, er at forsøge ligesom lidt at kopiere det islandske eventyr og få en masse turister, der alligevel skal til Island, til også at flyve over Grønland og dermed booste en ny mulighed for turisme, så kunne det jo være, at vi i stedet for skulle anlægge et stort flot hotel ved nogle af de lufthavne, vi allerede har, og hvor man rimelig let kan komme til.
Det er i hvert fald billigere end at skulle bygge fire nye lufthavne, og det vil i øvrigt nok også være lettere at trække private investorer til. Nogle gange skal vi også være meget konkrete: Hvad er det, vi kan gøre, for at vi kan samle nogle private investorer?
Måske kan vi også hjælpe lidt til fra statslig side og give Grønland et tilbud, som er så godt, at man dårligt kan sige nej til det.
Søren Espersen (DF), 2018-01-19:
Nu skal det siges, at i forhold til selvstyreloven – jeg var selv med til det – var det Grønlands ønske, at bloktilskuddet skulle fastlåses på 2009-penge.
Det var i en situation, hvor der var en vældig eufori over alle de oliemilliarder, man nu skulle tjene.
Det var det, der var det helt afgørende, og det var noget, som vi i vores parti opponerede imod – altså midt i sådan en situation, hvor man på Grønland fik at vide, at der var olieressourcer for 10.000 mia. kr. på Grønlands østkyst, og hvad skulle man så med et lille fjoget bloktilskud?
Sådan var stemningen dengang, det husker jeg meget, meget tydeligt.
Men hvis nu alt det her ikke bliver til noget, hvad er det så egentlig, Danmark skal gøre for at løse den her situation på anden vis ud over at sige til Grønlands regering: I må gøre det her og ordne de her ting, for ellers kan I komme ud i et økonomisk kollaps?
Skal vi bare lade stå til og bare se på?
Martin Lidegaard (RV), 2018-01-19:
Ja, det er jo lidt svært at forestille sig.
Det er klart, at hvis Grønland vælger at blive hundrede procent selvstændigt, og det er Grønland jo i sin gode ret til, så vil Danmark jo i hvert fald juridisk set ikke længere være en arktisk stat.
Vi vil selvfølgelig have en lang historie og dermed også stærke holdninger og viden, vi kan bidrage med i den store verden, men Grønland vil f.eks. selv og alene skulle forhandle delingen af Ishavet med Rusland.
Magni Arge (T), 2018-01-19:
Nu er det ofte sådan, at når man bor i et område med et udfordrende terræn, oplever man ikke altid den helt store forståelse i Danmark for, hvor store investeringer der skal til for at skabe en god infrastruktur.
Her er det nemt i et land, som er fladt som en pandekage, at bygge veje.
Grønland er jo kæmpestort, og man har faktisk ikke udviklet infrastrukturen, hvad angår flyvepladser, igennem mange år.
Så jeg går ud fra, at det også er en nødvendig investering, man diskuterer, for at modernisere tilgængeligheden i Grønland, når man diskuterer flyvepladser.
Christian Juhl (EL), 2018-01-19:
Den sidste giver efter min mening en voldsom stor energi og drivkraft i et samfund.
Den første, nationalismen, er en hæmsko.
Den der nationale stolthed og lysten til selv at bestemme på sine egne områder er jo netop det, som kan bringe ændringer i både ulighed og sociale problemer og økonomiske problemer, efter min mening.
Derfor bør vi hele tiden understøtte begge ben – både udvikling af økonomien og udviklingen af demokratiet og retten til selv at bestemme.
Derfor mener jeg også, at vi bør fokusere på begge dele og ikke bare male et sort billede.
Karsten Hønge (SF), 2018-01-19:
Altså, jeg kan jo bare bekræfte, at SF jo støtter Grønlands vej mod selvstændighed.
Jeg tror så ikke som Enhedslisten, at den der nationale bevidsthed i sig selv fører til økonomisk udvikling – den vej kan jeg nu ikke lige se koblingen i.
Men det korte svar for mig er sådan set bare, at i den her vinter er jeg mere optaget af, at der i dag er masser af grønlandske børn, der fryser i Grønland, der ikke får nok at spise.
Der er alt for mange piger, der bliver udsat for seksuelle overgreb.
Det er en rå social virkelighed, som jeg synes vi skulle tage at ændre, mens vi her sidder og diskuterer en abstrakt drøm, et papir.
Men jeg synes, det er mere vigtigt at diskutere det rå grønlandske klassesamfund i dag, det svigt, der er over for børn, end at diskutere, i hvilket tempo man vil gå mod selvstændighed.
Det betyder ikke, at jeg ikke synes, det er vigtigt at gå mod selvstændighed; jeg synes måske bare, at fokus skulle være et andet sted.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-01-19:
Der er ingen tvivl om, at der er et stort potentiale i det vestnordiske samarbejde.
Jeg mener også, at vi kan gøre endnu mere end det, vi gør i dag.
Jeg tænker også, at når der bliver skabt vækst i Grønland, smitter det positivt af på de samarbejdspartnere, vi har, og det er både inden for Vestnorden, men sådan set også i forhold til Danmark.
I Grønland er der jo flere og flere, der snakker om, at vi er for få mennesker.
Vi er verdens største ø, men med en meget lille befolkning.
Derfor mangler vi også indimellem arbejdskraft.
I Nuuk har vi f.eks. ingen arbejdsløshed.
Dem, vi mangler, er de uddannede, de faglærte
Det understreger jo, at der er gang i en positiv udvikling i det grønlandske samfund, og hvis vi gerne vil have gang i endnu mere vækst i Grønland, er vi også nødt til at kigge på, hvordan vi kan sikre, at vi har de kompetencer, i samarbejde med samarbejdslandene.
Magni Arge (T), 2018-01-19:
Tak for en god tale.
Meget af det, vi har hørt diskuteret her, tager sit afsæt i, om jeg så må sige, forholdet mellem Danmark og Grønland, men ligger der ikke også store potentialer for en positiv erhvervsmæssig udvikling og en velfærdsmæssig udvikling i Grønland i form af de muligheder, der åbner sig i Arktis efterhånden, f.eks. samarbejde imellem de vestnordiske lande?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-01-19:
Det var jo, som ordføreren også selv var inde på, et meget ledende spørgsmål.
Jeg tænker, at vi er inde i et valgår, i hvert fald i Grønland – der skal være valg til Inatsisartut her inden november i år – og som regel skærpes tonen jo også op til et valg, men jeg synes, det er rigtig vigtigt at holde fast i de konstruktive repræsentanter for Grønland, som rigtig gerne vil et konstruktivt samarbejde, som er løsningsorienterede, og netop være med til at sikre, at vi gør endnu mere af det.
For jeg så rigtig gerne, at der var brobyggere på den ene side og på den anden side, men jeg oplever lidt, at når jeg forsøger at bygge bro til Danmark, har jeg lidt svært ved at finde ud af, hvem der egentlig er på den anden side, som også gerne vil være med til at bygge bro.
Jeg skrev en kronik til Politiken her for nylig for netop at understrege, at vi er nødt til at være brobyggere på begge sider, hvis vi gerne vil sikre, at der er et godt samarbejde.
Og det tager egentlig udgangspunkt i en pragmatisk holdning om, at vi er et rigsfællesskab i dag, så lad os da prøve at få det bedste ud af det for begge parter.
Martin Lidegaard (RV), 2018-01-19:
Men så får jeg lyst til at stille et lidt ledende opfølgende spørgsmål.
Jeg er helt enig i analysen, men altså, i forhold til den udvikling, vi ser i den grønlandske debat på det her område – og der er fru Aaja Chemnitz Larsen jo meget tættere på end os, der sidder her – er det så fru Aaja Chemnitz Larsens vurdering, at det er nu, der måske er rum i grønlandsk politik?
Det er jo helt rigtigt, at der også pågår en intens diskussion internt i Grønland, ligesom der gør i Danmark.
Men spørgsmålet er, om vi har en situation nu, hvor der sådan set mere, end der har været i længere tid, er en åbning for måske at indlede det, man kunne kalde brobyggernes æra.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-01-19:
Jeg mener, at det, der er behov for i både Grønland og Danmark, er brobyggere, og det er folk, som gerne vil være med til at fremme de ting, der fungerer godt, gøre endnu mere af det, og være med til at sikre, at man ligesom mere progressivt sikrer et tættere samarbejde i forhold til bl.a. de her 32 områder, men også i forhold til netop at sikre en stærkere økonomi i det grønlandske samfund.
Jeg synes, en investeringsfond er helt, helt oplagt at kigge på.
Vi har foreslået en arktisk investeringsfond, hvor man kan kigge på, hvordan man kan være med til at tiltrække endnu flere investorer, sådan at man kan få skabt en stærkere økonomi i det grønlandske samfund.
Det mener jeg er i både Danmarks interesse, men i høj grad også i Grønlands interesse.
Så det er jo et meget konkret emne, man kunne kigge på.
Så tror jeg i forhold til den politiske proces at inddragelse er helt afgørende, altså at man får genoprettet tilliden imellem Grønland og Danmark.
Og jeg er helt enig i det, som spørgeren tidligere var inde på, om, at vi jo har haft et landsråd tidligere, hvor vi fra Grønlands side har haft repræsentanter, men vi må bare erkende, at der på grund af den politiske historie, der har været, måske også i nyere tid, har været et knæk, kan man sige, i den tillid, som der er mellem Grønland og Danmark, også politisk.
Og der er behov for nogle brobyggere, som er med til at sikre, at vi med konkrete tiltag og ved endnu større inddragelse og ved at løse tøjlerne har et godt samarbejde.
Martin Lidegaard (RV), 2018-01-19:
Jeg vil egentlig gerne starte med at anerkende fru Aaja Chemnitz Larsen som en af de grønlandske politikere, som jeg i hvert fald har stor respekt for, fordi hun både er balanceret i sin tilgang, men også tør tale om de udfordringer, der er, både i Grønland og i forholdet mellem Grønland og Danmark,
på en, synes jeg, værdig og respektfuld måde.
Derfor vil jeg også gerne stille et rigtig svært spørgsmål til fru Aaja Chemnitz Larsen oven på den gode tale, hun har holdt.
Der pågår altså nu en diskussion her i Folketinget om, hvad Danmark kunne gøre for ligesom konstruktivt at spille ind.
Og jeg hører jo så til dem, der mener, at vi også godt kunne gøre mere fra dansk side.
Hvordan tror fru Aaja Chemnitz Larsen at sådan en ny, konkret håndsrækning fra dansk side med nogle konkrete investeringsprojekter eller nogle konkrete initiativer, eller hvad ved jeg, ville blive modtaget i Grønland?
Og er det muligt at pege på nogle områder, hvor man kunne formode at det ville blive modtaget mere positivt fra politisk side i Grønland, end andre områder?
Søren Espersen (DF), 2018-01-19:
Men selvstændighed er ligesom kommet ind i den her diskussion, som i min optik egentlig var sådan en økonomisk diskussion, men det er jo fint, og det hænger også sammen.
Jeg har også selv sagt, at jeg var skuffet over, hvordan man i den grad talte om selvstændighed, når ikke man gik i gang med at løse landets problemer.
Hvorfor sker det ikke?
Hvorfor siger Grønland ikke: Lad os prøve at få sådan en investeringsfond – måske en nordisk investeringsfond, hvad ved jeg – for at sætte gang i julene?
Hvad er det, der holder grønlandske politikere tilbage fra noget så soleklart rigtigt?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-01-19:
Jamen jeg vil da byde hr. Søren Espersen rigtig hjertelig velkommen til Grønland, hvis vi når dertil.
Jeg tror, at det er vigtigt, at vi giver ro til den her debat.
Vi ved sådan set ikke, hvad udfaldet af forfatningskommissionens arbejde bliver, vi ved ikke, om det går den ene vej eller den anden vej.
Der er jo tale om, at man vil kigge på det i forskellige tempi, og så er det selvfølgelig sådan, debatten skal foregå.
Søren Espersen (DF), 2018-01-19:
Jeg synes jo, det er helt galt at kritisere Dansk Folkeparti for at advare imod en økonomisk kollaps på Grønland.
Altså, jeg vil næsten sige, at hvis man tydeligt ser den kollaps forude, ville man næsten være en slyngel, hvis man ikke sagde det, og jeg kan berolige fru Aaja Chemnitz Larsen med, at jeg vil blive ved med at sige det, også med risiko for, at jeg bliver mindre og mindre populær på Grønland.
Det skal jeg nok klare.
Men jeg vil bare sige, at hvis det kommer til en selvstændighedsafstemning, vil jeg søreme være på Grønland i stor stil og sørge for, at der bliver indrykket en masse annoncer mod den, præcis som engelske politikere gjorde i forbindelse med den skotske afstemning.
Det var forbilledligt.
Selvfølgelig blandede de sig i det.
Selvfølgelig rejste walisiske og engelske politikere op til Skotland og tordnede mod løsrivelse.
Det samme vil vi selvfølgelig gøre, i tilfælde af at det ulykkelige skulle ske, at der en dag kommer en folkeafstemning.
Jeg synes, det er vores pligt.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-01-19:
Det mener jeg virkelig.
Det er udmærket, at Dansk Folkeparti lufter kritikken af selvstyrets økonomiske prioriteringer.
Dansk Folkeparti har ret i sin kritik, men vi ønsker ikke en konflikt mellem Danmark og Grønland.
Det ville være gift for det rigsfællesskab, som vi brændende ønsker at bevare, og derfor kan vi ikke stemme for Dansk Folkepartis forslag om at sætte Grønland under administration ...
Så har det stået i et tidligere udkast til en tekst – det tror hr. Søren Espersen ikke.
Det er vigtigt, at befolkningerne i både Grønland og Danmark betragter rigsfællesskabet som en fordel.
I den forbindelse har vi i Danmark et ansvar for at interessere os mere for Grønland.
Danskerne skal til enhver tid udvise respekt for grønlænderne.
Danmarks Radio bør fortælle mere om Grønland for at give danskerne en større viden og forståelse.
Regeringen skal kæmpe for Grønlands interesser internationalt i fiskeriforhandlinger og andre sager, som har betydning for Grønland.
Regeringen skal huske, at den ikke kun er regering for Danmark, men også for Grønland og Færøerne.
Og her i Folketinget skal vi hele tiden arbejde for at inddrage de grønlandske folketingsmedlemmer i de sager, som har relevans for Grønland, eksempelvis forsvarspolitikken.
Fra Grønlands side bør man til gengæld holde op med at rette en masse urimelige beskyldninger mod Danmark.
Man bør helt grundlæggende holde op med at bebrejde Danmark, at vi ønsker at bevare rigsfællesskabet.
Når grønlandske politikere omtaler Danmark som koloniherrer og besættelsesmagt, er det både urimeligt og historieløst.
Økonomisk, uddannelsesmæssigt, praktisk, forsvarsmæssigt, sikkerhedsmæssigt og på næsten alle andre områder, man kan forestille sig, er rigsfællesskabet en fordel for Grønland.
Det er der slet ingen tvivl om.
Grønlands selvstændighed vil aldrig blive en praktisk eller økonomisk fordel for Grønland, men det handler om følelser og identitet, og der kan vi jo ikke fra dansk side fortælle grønlænderne, hvordan de skal føle.
Det kan de kun selv afgøre.
Jeg synes bare, det er værd at minde om, at skotterne ikke bliver mindre skotter, selv om de er en del af Storbritannien.
Danskerne bliver ikke mindre danske af at være med i EU, og på samme måde bliver grønlænderne heller ikke mindre grønlandske af at være en del af rigsfællesskabet.
Man mister ikke sin egen identitet, fordi man er med i et større fællesskab.
Vi har ingen intentioner om at gøre grønlænderne danske, slet ikke.
I forhold til vedtagelsesteksten i dag vil jeg godt understrege, at grundloven selvfølgelig er gældende.
Vi kan ikke vedtage noget, som er i modstrid med grundloven, og derfor kan Grønlands selvstændighed selvfølgelig også kun opnås gennem en proces her i Folketinget og formentlig også en grundlovsændring.
Men fra Folketingets side har vi den holdning, at det ikke nytter at stå som stopklods for et ønske om grønlandsk selvstændighed.
Det kommer der ikke noget som helst godt ud af, og det vil formentlig i øvrigt kun forstærke ønsket om selvstændighed.
Så med ønsket om fortsat godt og ligeværdigt og konstruktivt samarbejde mellem Danmark og Grønland vil jeg gerne sige tak for ordet.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-01-19:
Ordføreren ved også udmærket, at jeg selv har været fortaler for, at netop Grønland og Danmark samarbejder om at lave en investeringsfond.
Jeg har nævnt det gentagne gange her fra Folketingets talerstol.
Jeg har også været i dialog med naalakkersuisut om, at det er Grønland, der er nødt til at trykke på knappen, hvis det er det, man ønsker.
Så jeg har jo gjort, hvad jeg kunne, kan man sige.
Der er forskellige meninger i Grønland, og det er der selvfølgelig også i et parti, når det handler om, hvordan man skal samarbejde.
I forhold til et økonomisk kollaps – det, vi i Grønland har kaldt dødens gab – så er det jo noget, som rigtig mange af os har italesat.
Vi har erkendt, at vi er nødt til at kigge på økonomien og gøre den bedre, end den er i dag.
Jeg har valgt at opsige min orlov fra Inatsisartut for netop at gå med ind og være en kritisk konstruktiv stemme, som jeg også mener jeg er her i Folketinget.
Det mener jeg også der i høj grad er behov for i Inatsisartut, og det er både i forhold til økonomien og i forhold til lufthavnene.
Første gang jeg holdt en politisk tale, stod jeg foran 500 mennesker i hallen i Qaqortoq og udtalte mig kritisk om den planlagte lufthavn der, fordi pengene til den er penge, vi tager fra kollegier og fra boliger, og det er jo nogle ting, som vi ved der er behov for i det grønlandske samfund.
Man kan ikke bruge pengene to gange, og derfor er vi nødt til netop at foretage den her nødvendige økonomiske prioritering, og det er vi mange der er fortalere for.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-01-19:
Tak for det.
Jeg vil sige, at jeg er rigtig glad for den klare opbakning til folkeretten og kritik af de ulovlige bosættelser, som kommer fra Venstres ordfører.
Det vil jeg gerne kvittere for.
I forhold til hele den her problematik, som ordføreren rejser, om, at der ligesom kan være reelle investeringer i de palæstinensiske områder, og så kan der være investeringer i bosættelser, som vi er enige om at ville forhindre, vil jeg bare godt høre ordføreren om noget.
Det er jo til dels – eller i ret høj grad – et politisk skabt problem, fordi den israelske regering opsætter eksportforhindringer for de palæstinensiske områder og med vilje prøver at skabe en gråzone.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre, om ordføreren ikke mener, at det er noget, vi også politisk bør adressere fra dansk side for at få fjernet den gråzone, som den israelske regering forsøger at skabe.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-01-19:
Samlet set er det kun til uendelig stor skade for de mennesker, der rettelig bor der, og det er påført af dem, der ulovligt har besat det område, de mennesker bor i.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-01-19:
Tak for ordførerens fortælling.
I lighed med, hvad jeg spurgte Alternativets ordfører om lidt tidligere, vil jeg gerne høre ordføreren for Socialistisk Folkeparti