runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-02-05:
Det tror jeg sådan set jeg sagde ret tydeligt, da jeg selv var oppe og holde min ordførertale.
Men der er en ting, der også gør mig lidt nysgerrig, og det er det her med, at vi skal have en folkeafstemning, hvis der er et flertal i Folketinget, der ønsker at tiltræde bankunionen.
Hvis man reelt ønsker at inddrage borgerne i beslutningen om bankunionen, mener Enhedslisten så egentlig ikke, at det mest konsekvente ville være, at man automatisk afholdt folkeafstemningen, når man havde fået redegørelsen om, hvad det her vil betyde?
Altså vil man, hvad end der er et flertal i Folketinget eller ej, så spørge borgerne, eller er det kun, når man er imod den beslutning, der er truffet?
Jeg skal bare forstå det helt.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-02-05:
Altså, normalt plejer det at være sådan på EU-området, at vi har sådan nogenlunde en idé om, i hvilken retning man vil.
Og her ser det ud til, at hr. Anders Johansson åbenbart mener, at man nærmest kan slå plat og krone om, hvad Det Konservative Folkepartis holdning skal være til det her spørgsmål.
Altså, kan hr. Anders Johansson ikke fortælle den undrende konservative vælger – i det omfang, der måtte sidde nogen ude bag skærmene – hvorvidt De Konservative sådan hælder i den ene eller den anden retning?
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-02-05:
Altså, det er jo en grundlæggende demokratisk indstilling, vi har til det, nemlig at skulle der tegne sig et flertal i Folketinget for det, så spørger man befolkningen.
Hvis samtlige partier eller et flertal af partierne i Folketinget bliver enige om, at man vil udskrive en folkeafstemning lige meget hvad, så tror jeg helt klart også, vi vil støtte det.
Men det er klart, at vi synes, at det her er en rigtig dum idé, og vi vil langt hellere diskutere, hvordan man får opdelt bankerne og undgået fremtidige finanskriser.
Det mener vi er en langt mere relevant debat.
Det har vi råbt og skreget om, og vi har fremlagt forslag om, hvordan man skal gøre, og det håber vi at kunne få mange flere diskussioner om.
Man skulle der tegne sig et flertal for at træffe den her meget voldsomme beslutning, må et minimum da være, at man kan blive enige om at udskrive en folkeafstemning.
Tak for det.
Jeg tager meget gerne en god debat.
Jeg synes jo lige præcis, at problemet med bankunionen er, at man ikke gør noget for at få delt de store banker op; at man ikke gør noget over for hvidvask.
Det vil jeg meget gerne diskutere, men jeg tror, at det er sådan, at hvis man skal have en god, folkelig debat, er det en god start at spørge folk, og det er lige præcis det, vi foreslår i dag: Det er en folkeafstemning.
Jeg lidt ked af, at hr. Rasmus Nordqvist er så negativ over for, at vi fremsætter forslaget igen.
Jeg føler mig jo sådan helt til grin over at have troet på fru Mette Frederiksen, da hun sagde: Ja, jeg vil have en folkeafstemning.
Formanden for Danmarks største parti, i hvert fald i mandater i Folketinget, siger, at hun er for en folkeafstemning, og så tænker vi selvfølgelig, at det er oplagt at samle et flertal for det.
For som vi ser det, kan partier jo have holdninger, være for eller imod bankunionen, spørgsmålet, vi diskuterer i dag, er: Skal vi spørge befolkningen, før man eventuelt går med?
Jan E. Jørgensen (V), 2019-02-05:
Ja, det er mit oprigtige svar, for det, Dansk Folkeparti siger, er ikke korrekt.
Der er ikke tale om suverænitetsafgivelse, og hvis Den Europæiske Centralbank eller Banktilsynet træffer en afgørelse, som Danmark ikke ønsker at følge, lader vi bare være med at følge den.
Så kan det selvfølgelig have konsekvenser for, om vi kan fortsætte med at være med i bankunionen, det siger sig selv, men det er altså en beslutning, vi i sidste ende selv kan træffe, men altså med konsekvenser naturligvis; det siger næsten sig selv.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-02-05:
Kan hr. Jan E. Jørgensen nævne bare et enkelt eksempel på, at vi i Danmark har valgt at blæse på en afgørelse fra EU-systemet, altså valgt at sidde en afgørelse fra EU-systemet overhørig og ikke følge den, men bare gøre, som vi selv vil?
Med børnechecken var vi jo nogle, der forsøgte, og jeg tror faktisk endda også, at Venstre var med til at ville forsøge, men det ville man så ikke, da man fik regeringsmagten, og sådan er det jo ofte.
Kan hr. Jan E. Jørgensen nævne bare ét eksempel?
Jan E. Jørgensen (V), 2019-02-05:
Forskellen på bankunionen og så de spørgsmål, som hr. Kenneth Kristensen Berth nævner, er, at Danmark til hver en tid kan vælge ikke at følge en instruks fra det fælles tilsyn, og det kan så betyde, at vi er nødt til at træde ud af samarbejdet om bankunionen.
Men der er jo stor forskel på at skulle træde ud af bankunionen, som vi jo heller ikke er med i nu, og så er vi jo bare tilbage ved status quo, og så at skulle træde helt ud af EU, hvilket jo kunne blive konsekvensen, hvis vi valgte at sidde alle mulige afgørelser fra EU-systemet overhørig.
Så det er simpelt hen en anden situation.
Vi kan træde ud af samarbejdet om banktilsyn, hvis der træffes en afgørelse, som vi ikke ønsker at følge, og derfor er der altså en helt væsentlig, grundlæggende forskel.
Henrik Dahl (LA), 2019-02-05:
Tak for ordet.
Erhvervsministeren har jo allerede gjort rede for regeringens generelle position.
Vi bør vente på det udredningsarbejde, der er sat i gang for at vurdere deltagelsen i bankunionen.
Og så vil der jo sidde en eller anden regering, som vi ikke ved hvem er på det tidspunkt, altså ved udgangen af 2019, og tage stilling til resultatet af udredningen og så tage stilling til, om Danmark bør deltage.
Det er en god skik, som vi skal følge, at vi ikke holder folkeafstemninger, når der ikke bliver afgivet suverænitet i den forstand, som grundloven foreskriver.
Og der er det jo sådan, at Justitsministeriet allerede for 4 år siden, altså i 2015, nåede frem til, at en dansk deltagelse i bankunionen ikke udløser en § 20-situation.
Af de grunde mener Liberal Alliance og regeringen, at beslutningsforslag nr. B 52 både foregriber begivenhedernes gang og bryder med en god dansk tradition og derfor bør forkastes.
Men når det så er sagt, vil jeg også gerne have lov til at komme med nogle supplerende bemærkninger, der ligger lidt i forlængelse af det, som erhvervsministeren sagde før, hvor han sagde, at han personligt synes, det er ret svært at tage stilling til, om bankunionen er en god idé.
Jeg venter selv med stor spænding på den udredning, der kommer, og jeg er glad for ikke at være presset til at skulle tage stilling nu, for som jeg forstår bankunionen, løser den også en række problemer, som ikke mindst venstrefløjen har påpeget, og som jeg egentlig også nogle gange synes den gør ret i at påpege.
For der er jo hele det her spørgsmål om moral hazard, som jeg desværre ikke ved hvad man kalder på dansk, men som er, at man ikke skal bære konsekvenserne af sine handlinger.
Og en af de udfordringer, der jo er med de her systematiske banker, er netop den moral hazard, der er, og det er et problem med alle organisationer, der ikke i praksis kan gå bankerot, og det vil også sige offentlige institutioner og banker, som er for store til at gå ned.
Så hvis man kunne få en eller anden løsning i kraft af bankunionen på moral hazard-problemet, så ville det vel ikke være så dårligt, men vi må jo se, hvad regeringens bankrådgivere, havde jeg nær sagt, når frem til at rådgive regeringen om.
Det, der er i den her single resolution mechanism, er, så vidt jeg har forstået det, at de første, der taber alle deres penge ved en nedlukning af en stor bank, er aktionærerne, og det er jo et sundt princip, der burde gøre dem mere kritiske over for uansvarlige dispositioner.
Jeg glæder mig også til at se, hvad udvalget vil sige om et mere professionelt Finanstilsyn, for store og meget komplekse banker stiller også nogle meget store krav til tilsyn, og der kunne noget specialisering og erfaring måske teoretisk overgå ekspertisen hos Finanstilsynet – det ved jeg ikke, men det er noget, som jeg glæder mig til at høre mere om.
Så derfor undrer jeg mig sådan set over den helt entydige kritiske holdning til bankunionen, som ikke mindst venstrefløjen står for, men af de grunde, jeg har nævnt, er jeg også i tvivl, og derfor glæder jeg mig også meget til at høre, hvad der vil komme ud af den her endelige udredning.
Tak for ordet.
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-02-05:
Nu kan man jo så høre, at Liberal Alliance er meget i tvivl om, om man ønsker en folkeafstemning.
Jeg står her med en artikel, hvor fru Mette Bock, den nuværende kulturminister, Liberal Alliances spidskandidat til det kommende EU-parlamentsvalg, den 30. april 2015, altså lige forud for sidste folketingsvalg, klart siger: Liberal Alliances holdning er, at der skal være en folkeafstemning, så danskerne kan blive spurgt, hvis vi skal med i bankunionen.
Hvad tror ordføreren Liberal Alliances vælgere sidder og tænker, når man har en situation, hvor man siger klart ja til folkeafstemning om bankunion før valget, og nu står på Folketingets talerstol og siger: Nej, vi vil ikke have en folkeafstemning?
Henrik Dahl (LA), 2019-02-05:
Jeg tror, at vores vælgere har utrolig meget respekt for mennesker og partier, som vælger at bruge den ret, som alle har, men som ikke alle benytter sig af, til at tænke sig om, og derfor også godt kan forstå, at det selvfølgelig er rigtig vigtigt at få den her samlede beskrivelse af, hvordan bankunionen fungerer – den forelå jo heller ikke i 2015 – og så tage stilling på et oplyst grundlag.
Jamen jeg har da udtrykt mig forkert, hvis jeg har sagt, at vi fuldstændig kategorisk afviser spørgsmålet om en folkeafstemning.
Vi siger bare, at vi synes, den rigtige rækkefølge at gøre tingene i er at se resultatet af den her udredning og så forholde sig til, hvad der står i den, og så tage den derfra, om man så må sige.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-02-05:
Jeg bliver nogle gange lidt forvirret, når jeg lytter til Liberal Alliance, især efter at Liberal Alliance er kommet i regering.
For da vi havde en valgkamp for efterhånden 4 år siden, slog Liberal Alliance sig jo op på at være et meget EU-skeptisk parti.
Hr. Anders Samuelsen fik endda sagt, at Liberal Alliance var mere EU-skeptisk end Dansk Folkeparti, men så synes der at være sket noget.
Pludselig er man blevet tilhænger af at afskaffe forsvarsforbeholdet.
Det her er man måske også sådan lidt på vej til at blive tilhænger af.
Hvor er det egentlig Liberal Alliance bevæger sig hen?
Hvis nu Liberal Alliance ikke fortsætter i regering efter et kommende folketingsvalg, kan vi så regne med, at Liberal Alliance er tilbage på sådan en EU-skeptisk kurs, eller har man sådan fundet partiets nye jeg med sådan en småkurs ligesom Det Konservative Folkeparti?
Henrik Dahl (LA), 2019-02-05:
Jeg tror, at det parti, jeg repræsenterer, ligesom mange andre partier er præget af, at den valgperiode, vi er på vej ud af, har været meget, meget dramatisk rent udenrigspolitisk på en lang række områder, men herunder også brexit.
Jeg synes, at valgperioden siden 2015 har været ekstremt dramatisk rent udenrigspolitisk, også med brexit.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-02-05:
Så hr. Henrik Dahl har fået tynd mave sammen med resten af partiet i forhold til indstillingen til EU.
Jeg synes egentlig, det er godt at vide.
Altså, det er godt at vide for den danske vælgerbefolkning, at hvis man skal støtte et borgerligt EU-kritisk parti, så er der kun Dansk Folkeparti at vælge ved det kommende valg.
Så det skal hr. Henrik Dahl have hjertelig tak for at klarificere her.
Henrik Dahl (LA), 2019-02-05:
Jeg ved ikke, om forretningsordenen tillader, at man drøfter peristaltiske emner, så jeg vil afstå fra selv at gå ind i en dybere peristaltisk diskussion.
Altså, at være principfast er jo smukt, men at være stædig er måske uhensigtsmæssigt.
Så om man er principfast eller man er stædig er jo også noget, der lidt afhænger af øjnene, der ser.
Jeg kunne jo spille bolden den anden vej og sige, at måske skal man også passe på med at være for stædig.
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-02-05:
Det forholder fru Mette Bock sig jo lige præcis til i den artikel.
Derfor må vi jo forvente at kunne få et svar.
Hvad er grunden til, at man er vendt fuldstændig i det her spørgsmål – har lovet befolkningen og vælgerne en folkeafstemning om bankunionen forud for valget og nu står her og siger, at man vil stemme nej til et forslag fra Enhedslisten om en folkeafstemning?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-02-05:
På sæt og vis var det måske meget passende, at netop denne ordfører skulle hilse fra Det Radikale Venstre og give udtryk for, at Det Radikale Venstre har samme synspunkter som Venstre i den her sag.
Er det virkelig hr. Jan E. Jørgensens oprigtige mening, at det at overlade beføjelsen til at afvikle et af Danmarks fem vigtigste såkaldt systemiske pengeinstitutter til en myndighed, hvor Danmark ikke er repræsenteret, ikke er et udtryk for suverænitetsafgivelse?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-02-05:
Alternativets ordfører har bedt mig om at meddele, at Alternativet ligesom SF kan støtte beslutningsforslaget.
Vi synes i SF, at det er et rigtig godt forslag.
Der har tydeligvis også, som Enhedslistens ordfører også var inde på, været fagfolk inde over det.
Vi synes, i modsætning til hvad andre ordførere har mere end antydet, at det er gennemtænkt.
Der er også taget højde for de tilfælde, hvor det måske ikke giver mening.
Vi skal have genanvendt meget mere.
I bemærkningerne til forslaget skriver Enhedslisten jo også, hvor mange steder vi egentlig har forpligtet os på det, både i forhold til de initiativer, som den danske regering har sat i søen, men også i EU-lovgivning – der må vi sige, at der går EU jo også langt, og det er dejligt, i forhold til at sikre, at vi fremmer cirkulær økonomi, at vi fremmer genanvendelse.
I modsætning til Liberal Alliances ordfører og også det, jeg hørte ministeren sige, kan vi ikke se, at et følg og forklar-princip eller princippet om, at man skal skele til netop genanvendelsesgraden, er specielt bureaukratisk.
Vi har allerede nogle regler i udbudsloven, hvor man skal tage højde for andre elementer – pris, kvalitet osv. – og derfor kan vi ikke se, at det her skulle være specielt bureaukratisk.
Nu kommer forslaget jo, samtidig med at vi skal have evalueret udbudsloven de kommende måneder – i hvert fald inden årets udgang – og normalt ville jeg måske mene, at vi skulle samle de diskussioner i et.
Men jeg ser ikke nogen grund til ikke at kunne støtte Enhedslistens forslag her.
Og når vi skal mødes hos ministeren, enten den nuværende, eller hvem der måtte komme efter et valg, er det helt klart også noget, vi vil lægge vægt på fra SF's side vi får ind.
Jeg synes, det er rigtig fint, at Enhedslisten i bemærkningerne til forslaget netop nævner, at udbudsdirektivet faktisk er meget bredere, end det nogle gange får omtale af at være i Danmark.
Udbudsdirektivet giver faktisk plads til rigtig meget, og der synes jeg heller ikke, det er rimeligt, at fordi vi har indrettet vores udbudslov på en bestemt måde, skal det være en hindring for at lave det om.
Så alt i alt støtter SF forslaget.
Der bliver ikke flertal for det, når vi skal stemme om det, det kan vi godt se, men vi vil i hvert fald gerne tage det udmærkede forslag med i de forhandlinger, når vi engang skal se på udbudsloven igen.
Anders Johansson (KF), 2019-02-05:
Beslutningsforslaget her er fremsat af Enhedslisten og har til formål at pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag, som skal skabe hjemmel til, at en ordregiver kan fastsætte, at der skal konkurreres på genanvendelsespotentiale i forbindelse med et udbud.
Men udbudsloven giver jo allerede i dag mulighed for, at genanvendelsespotentiale kan indgå som et kriterium for tildeling af offentlige kontrakter, og derfor kan vi fra konservativ side heller ikke bakke op om, at vi skal til at ændre på den del af udbudsloven, som det er foreslået.
Beslutningsforslaget vil også pålægge ordregiveren og altså dermed de offentlige udbydere af opgaver, en pligt til at redegøre, hvis ikke man anvender genanvendelsespotentialet i udbuddet.
I Det Konservative Folkeparti mener vi bestemt, det er vigtigt at arbejde for en højere grad af genanvendelse, men man skal også have fokus på totaløkonomien, f.eks. i forbindelse med byggerier.
Regeringen har jo fremlagt en strategi for cirkulær økonomi med 15 konkrete initiativer, bl.a. sådan noget som at styrke markedet for affald og dermed også øge tilskyndelsen til netop at indregne genanvendelsespotentialet for offentlige og private aktører, og det synes vi er en rigtig god vej at gå.
Så vi kan ikke støtte beslutningsforslaget, men er sådan set enige i de intentioner, der ligger bag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-05:
De aktører, der har været tæt på den proces – ca. 40 aktører inden for byggeriet – har så kigget på: Hvad er egentlig barriererne for, at man kunne komme frem til at sikre mere genanvendelse i det danske byggeri, også genanvendelse, hvor man ikke bare tænker på, at det hele bliver knust til småstykker og brugt til vejfyld?
De har så leveret tre forslag og har turneret rundt på Christiansborg og har forsøgt at lobbye i de forskellige partier.
Det ved jeg, og vi har så debatten her i dag, som er et skridt på vejen.
Jeg synes egentlig, det er lidt utroligt, at det, når man har et forslag, hvor man kun lægger op til, at der kan fastsættes, om der skal konkurreres på genanvendelsespotentiale, kan medføre så meget modstand.
Jeg tror egentlig, at det, når man står i en byggeproces og planlægger et byggeri, så er meget sundt at blive tvunget til at forholde sig til nogle elementer.
Der synes jeg sådan set, at det, når vi nu står over for, at vi skal nedbringe vores CO 2 -udslip fra nybyggeriet markant, er sympatisk, at man har input fra aktører i byggebranchen, som siger, at hvis vi skal komme frem til at kunne genanvende på en klogere måde, vil det være en fordel at ændre på udbudsloven, sådan at man i et udbud kan fastsætte, at der skal konkurreres på genanvendelsespotentialet.
Hvis man så ikke vil det, kan man i sit udbudsmateriale formulere, hvorfor man ikke vil det.
Men jeg tror, at alene det, at man skal formulere det, vil medføre, at nogle i deres byggeprocesser kommer frem til at sige: Nå, ja, vi skal også lige tage det med ind, for det er jo sådan set fornuftigt at genbruge mere.
Socialdemokratiet lagde ud med, at de var interesseret i at gå et skridt videre, og det er Enhedslisten sådan set også.
Hvis det er sådan, at vi kan komme frem til en beretning, som siger, at det her skal gælde for alt byggeri i Danmark, så er vi helt åbne over for det.
Den anden mulighed, som SF's ordfører nævner, nemlig at der sker en revision af udbudsloven, og at man dér kunne tage noget af det her med ind, synes jeg det er fint at have i baghovedet.
Ellers er det her jo et forslag, som forhåbentlig kan tages op af skuffen efter et valg, hvor der kan være et andet flertal, som vil prioritere en bæredygtig udvikling, og som vil komme frem til, at vi skal have et CO 2 -neutralt nybyggeri.
Det er ikke noget, vi lige opnår som det første, især ikke med den beton, der bruges.
Men der er sådan set nogle perspektiver i det her, og jeg synes, det er rigtig spændende, at der er 40 aktører inden for byggebranchen, som forholder sig meget aktivt til, om Circle House i Aarhus er noget, som kunne inspirere til, at man i forbindelse med andet byggeri også indarbejder de nyheder, som vi skal diskutere på fredag, når vi skal diskutere, hvordan vi fremmer mere genbrug i det almene byggeri, i et andet beslutningsforslag, som hedder B 74.
Det er altså ikke noget, der er opstået i en studiekreds i Enhedslisten, men sådan set noget, som kommer fra byggebranchen.
Så jeg håber på en mere velvillig behandling, når vi kommer til et lignende forslag på fredag.
Pelle Dragsted (EL), 2019-02-05:
Dengang Radikale var med til at gennemføre velfærdsaftalen, sagde man, at det var for at have råd til det, når der kom flere ældre i fremtiden.
Men ser vi så nu på de her år, hvor den her velfærdsaftale for alvor bliver indfaset, ser vi jo, at der ikke engang har været en vækst i det offentlige forbrug, der har fulgt det demografiske træk.
Der er altså blevet færre penge til de ældre, ikke flere, som man lovede danskerne, dengang man sagde, at de skulle sætte deres pensionsalder op.
Vil De Radikale garantere, at partiet ikke vil støtte finanslove fremover, som ikke sikrer, at man mindst følger det demografiske træk?
Eller vil man blive ved med at snyde danskerne, sådan som man har gjort igen og igen, ved at ende med at bruge de penge, som danskerne har skabt med et lidt senere arbejdsliv, på f.eks. at sænke selskabsskatten og så have en langt lavere udvikling i det offentlige forbrug?
Det er jo noget historisk snyderi, som forligspartierne her har været ude i.
Der er færre penge pr. ældre i dag, end der var, før man indgik den her aftale.
Man kan godt høre, at ministeren er bitter over det her forløb, og det har heller ikke set særlig kønt ud.
Det kan jeg godt forstå at man er bitter over, men heldigvis er resultatet jo, som det store flertal af danskerne ønsker det, indtil videre.
Ministeren er meget optaget af det her med, at Radius ikke er en del af Ørsteds kerneforretning, og det er sikkert ganske rigtigt.
Og der kan jeg huske, at for 2 eller 3 år siden, hvor Ørsted, dengang DONG, skulle børsnoteres, stod jeg oppe på den talerstol, hvor ministeren står nu, og spurgte, hvorfor i alverden en million sjællandske elkunder skulle med over i det selskab.
Så kære minister, spørgsmålet er: Hvis det er så forfærdeligt at have Radius som en del af Ørsted, og hvis det ikke er en del af kerneforretningen, hvorfor havde man så så travlt med at få Radius med over frem for at skille det fra, som man f.eks. gjorde med gasnettet?
Det er jo lidt mærkeligt at skulle have kritik her 3 år efter for ikke at kunne forstå, at det ikke er en del af Ørsteds kerneforretning, når det faktisk var os, der dengang advarede mod at tage Radius med over i Ørsted.
May-Britt Kattrup (LA), 2019-02-05:
Tak for det.
Formålet med det her forslag er at genanvende og nedbringe mængden af bygge- og anlægsaffald.
Det er et formål, som jeg er helt enig i, for det ønsker vi også i Liberal alliance, og som er i overensstemmelse med EU's såkaldte affaldshierarki og regeringens initiativer på området.
Forslaget skal gøre det muligt for ordregiver at tilføje genanvendelsespotentiale som konkurrenceparameter i udbudsmaterialet.
Det synes jeg også er en god idé.
Forslaget indebærer dog også, at ordregiver skal pålægges enten at anvende genanvendelsespotentiale som konkurrenceparameter eller forklare, hvorfor man ikke gør det.
Og det synes jeg er en dårlig idé.
Der er rigeligt at dokumentere og registrere i forvejen i forbindelse med de ting, man gør.
Hvis man så også skal til at registrere de ting, man ikke gør, og forklare, hvorfor man ikke gør det, selv om der kan være åbenlyse årsager til det, ja, så bliver der endnu mere bureaukrati.
I Liberal Alliance arbejder vi for at nedbringe administrative byrder, men dette forslag vil give flere administrative byrder, uden at det skaber incitament til bedre genanvendelse af bygge- og anlægsaffald.
Det såkaldte følg eller forklar-princip skaber nemlig ikke incitament til at gøre noget aktivt, men forpligter kun til at redegøre for, hvorfor man eventuelt ikke medtager genanvendelse som konkurrenceparameter.
Og da muligheden er til stede allerede i dag, tvivler jeg på, hvor mange flere der vil indføre det i udbudsmaterialet.
Men ved at man gør udarbejdelse af udbud dyrere og mere besværligt, vil jeg derimod være bange for, at man i sidste ende risikerer, at kommunerne hjemtager – som man kalder det – opgaverne, hvorved vi får mindre konkurrence, og det kan medføre både dårligere kvalitet og højere priser, og det er ingen tjent med.
Derfor støtter Liberal Alliance ikke forslaget.