runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-11-20:
Nu glemmer ordføreren måske at fortælle, at langt de fleste af de penge, man får ind med passagerafgiften, vælger man at omplacere til at lave ændringer i vores ældrecheck; det har ikke så meget med luftfart at gøre.
Jeg vil bare sige, at mange af de danske lufthavne jo har sagt, at det, de ønsker sig allermest her til jul, faktisk er flere passagerer og mindre afhængighed af offentlige tilskud.
For har man flere passagerer, kan man bedre løfte tingene økonomisk, men ved at blive afhængig af de her tilskud, som ordføreren mener er så herlige, har man jo sådan set sat dem lidt på støtten, og det er usundt, når vi alle sammen ender på politisk støtte.
Det håber jeg ordføreren kan se det fornuftige i.
Derfor er det altså det eneste rigtige at gøre at fjerne passagerafgiften på de grønne fly og belønne SAS, fordi de bl.a. køber elektrificerede grønne fly.
Jeg vil gerne på vegne af Danmarksdemokraterne sige, at det her lovforslag er ganske fornuftigt.
Det er en lov, som sikrer, at den ulige branchesituation, der er i dag i forhold til konkurrencen på indenrigsflyvninger, bliver neutraliseret.
Så på den baggrund kan vi støtte lovforslaget.
Anders Kronborg (S), 2024-11-20:
Jeg var selv med til at forhandle den aftale, og jeg synes, det er en flot aftale, som et flertal i Folketinget er nået frem til, også fordi vi ikke har et pengetræ stående herude på Slotsholmen, man bare kan gå ud og plukke penge fra.
Jeg synes, der er en god omfordeling i den aftale, og det, vi jo kan se, er, at nogle af de mindre lufthavne faktisk får et flot milliontilskud årligt.
Nu nævner jeg Esbjerg igen, for Esbjerg har jo en lufthavn, som får 10 mio. kr. årligt.
Sønderborg Lufthavn får 8 mio. kr. årligt, og Bornholms Lufthavn får 10 mio. kr. årligt til faktisk at skabe de her meget grønne forbindelser.
Så jeg synes, det er meget fornuftigt, at der er finansiering bag de aftaler.
Så skal vi også huske på, at der jo er en graduering i forhold til hele afgiftsdelen.
De lange flyruter bliver beskattet – eller afgiftet, om man så må sige – hårdere end de korte flyruter.
Så jeg synes sådan set, der er fornuft og mening med det.
Det er klart, at på et tidspunkt, når hele flytrafikken – og det er det, vi håber på – bliver grøn, vil jeg jo ikke afvise, at vi kan prøve at se på det igen.
Men vi er nødt til at løbe det her i gang, og vi ved også, at al begyndelse er svær.
Der er også nogle udfordringer i forhold til selve brændstoffet i øjeblikket.
Men jeg synes, det er fornuftigt i forhold til balancerne.
Serdal Benli (SF), 2024-11-20:
Jeg synes, ordføreren laver en falsk modsætning.
Det her handler jo ikke om, hvorvidt man et sted i Jylland også skal have mulighed for at kunne flyve og omvendt i København.
Jeg synes, det er en falsk modsætning at opstille det på den måde der.
Det her lovforslag handler ikke om at sætte landsdele op over for hinanden.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-11-20:
Tak for det, formand.
Med lovforslaget foreslås det at indføre nulmoms for personbefordring med indenrigsfly.
Vi synes særlig, at lovforslagets elementer om at sikre lige og fair konkurrence mellem indenrigs- og udenrigsflyselskaber er gode.
Lovforslaget indeholder også en lille ekstra beføjelse til skatteministeren, som vi egentlig ikke mener vi skal flytte fra den lovgivende til den udøvende magt.
Men på balancen er den beføjelse ikke så stor, at det ændrer vores samlede positive indstilling til lovforslaget, så Liberal Alliance agter at stemme for.
Peter Kofod (DF), 2024-11-20:
Tak for det.
Det her er jo dybest set et forslag, der handler om indenrigsflyvning, og jeg skal gøre det fuldstændig klart: Vi elsker indenrigsflyvninger.
Det er en rigtig god ting, det binder Danmark sammen, det er godt for vores landdistrikter, og det er slet ikke så ringe endda for klimaet.
Et fyldt indenrigsfly fra Sønderborg gør ikke meget skade, sammenlignet med hvis vi hver især havde startet bilen og kørt en tur til København.
Så i forhold til al den der snak om klimamål, og jeg skal give jer, vil jeg sige, at det må være et mål, at vi har flere flyvninger, at der er flere med, og at det bliver muligt for flere danskere at have råd til at tage de ture, der skal til.
Så jeg vil give min fulde opbakning til både vores lufthavne derude, men også til den meget vigtige infrastruktur, som det her er.
Jeg bor jo selv i en landsdel, der nyder enormt godt af, at vi har stærke lufthavne i både Sønderborg, Billund og Esbjerg.
Det er ret forskellige lufthavne.
Det er jo gældende for hele Jylland.
Jeg er sikker på, at der også vil være folketingsmedlemmer, der vil fremhæve Karup, Aalborg eller Rønne som nogle byer med lufthavne, der er enormt vigtige.
Det er blevet sagt af en ordfører før mig, at der var en bekymring over den her indenrigsflytrafik.
Jeg vil sige, at det slet ikke er en bekymring, jeg deler.
Jeg har tværtimod en bekymring for, at vi vil se mindre af det i fremtiden, for det vil betyde en faldende vækst i store dele af vores landdistrikter, og det vil betyde færre muligheder for folk, der bor der, og det synes jeg ville være enormt ærgerligt.
Så vi har ikke en bekymring i forhold til den negative betydning, det vil have for danskerne.
Vi har en udfordring, der handler om, at vi gerne vil have meget mere af det.
Så vi kan støtte det her lovforslag.
Tak, formand.
Leila Stockmarr (EL), 2024-11-20:
Jamen jeg kan godt gentage mig selv.
Vi står midt i en galopperende klimakrise.
Derfor synes vi i Enhedslisten, at det at komme med forslag på et tidspunkt, hvor vi ikke har grønt brændstof, om at udbygge en fossil infrastruktur til indenrigsflyvninger i Danmark er den forkerte vej at gå, særlig fordi der, som ordføreren fra SF også fremhævede, er meget, der tyder på, at det her faktisk er kontraproduktivt, for at vi kan nå vores klimamål.
Så noterer jeg mig også, at Børsen har skrevet om et notat fra Skatteministeriet, der jo faktisk siger, at der var en alternativ model til det, regeringen foreslog og lagde på bordet, hvor man faktisk kunne have lagt moms på flybilletter for alle indenrigsflyvninger inklusive de indenrigsflyvninger, der bliver foretaget af internationale virksomheder.
Det undrer mig, at man ikke bringer det på banen, for det ville skabe mere lige konkurrence, samtidig med at det ville være mere klimavenligt.
Det undrer mig.
Anders Kronborg (S), 2024-11-20:
Jeg synes sådan set, det er meget fornuftigt, at man tilvælger det.
Jeg kan sige, at jeg selv er en af de folketingsmedlemmer, der tager toget frem og tilbage fra og til min hjemby meget oftere, end jeg f.eks. vælger bilen.
Jeg kunne sagtens ønske mig, at det gik væsentlig hurtigere, men jeg tror også, ordføreren er bekendt med, at selv om vi investerer enormt store summer i jernbanen i de her år – det kan vi jo se, ved at der er forsinkelser, aflysninger osv. hele tiden, fordi der er nye signaler, elledninger og andre ting, der bliver sat op – så bliver det ikke færdiggjort i morgen.
Så jeg synes ikke, ordføreren svarer på, hvorfor f.eks. Anders Kronborg fra Esbjerg ikke skal have samme muligheder som Per Clausen fra Aalborg, eller for den sags skyld hvorfor en erhvervsmand i Esbjerg ikke skal have samme mulighed som en erhvervsmand i Aalborg.
Det synes jeg sådan set er et legitimt spørgsmål, og det synes jeg også man kunne forvente et svar på.
Leila Stockmarr (EL), 2024-11-20:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo også derfor, jeg i min tale lægger vægt på, at vi bruger vores politiske kræfter og ressourcer på at udbygge timemodellen, så man f.eks. kan komme hurtigere fra Esbjerg til Aarhus, fra Aarhus til København og fra Aalborg til København.
Så er jeg også sikker på, at mine kollegaer i mit parti ville bruge toget oftere, når de skulle til møder og andet.
Dertil kommer, at det her kræver strukturelle løsninger.
Tak for det.
Jeg er her som vikar for hr. Pelle Dragsted, der ikke kunne være her i dag.
Det er jo ikke kun Enhedslisten, der er kritiske; der har også været ret kritiske artikler, bl.a. i Børsen, vedrørende det her tiltag.
Helt grundlæggende mener vi i Enhedslisten, at det er uansvarligt over for vores klima, hvis vi med det her lovforslag laver en ændring, der medfører et øget antal indenrigsflyvninger, for det vil jo unægtelig øge Danmarks CO 2 -udledning – en øget CO 2 -udledning, som vil bringe os længere væk fra at nå klimamålene og vil modarbejde den passagerafgift, som vi er blevet enige om at indføre.
Her og nu ønsker vi i Enhedslisten at reducere indenrigsflytrafikken og styrke den kollektive togtransport i stedet for.
F.eks. ville det være godt, hvis man kunne sætte mere ind for at få indført den timemodel, som vi har talt om i mange år.
For det er vigtigt at binde Danmark sammen trafikalt, men øget indenrigsflyvning er ikke løsningen her og nu, særlig ikke når flytransporten ikke er grøn.
Så for os er det et springende punkt, hvorvidt det her lovforslag vil øge antallet af indenrigsflyvninger og derved øge CO 2 -udledningen.
Det vil vi også stille spørgsmål til i udvalgsbehandlingen.
Jeg noterer mig også, at der tidligere har været et samråd om sagen, hvor ministeren har givet udtryk for, at det her ikke vil føre til nævneværdige CO 2 -udledninger.
Vi hører så fra ordføreren i dag, at det håber man faktisk nærmest det vil, fordi man satser på, at det her vil betyde, at der vil blive oprettet flere indenrigsflyvninger i Danmark.
Og med tanke på udtalelser fra andre branchepersoner vedrørende sagen vil vi faktisk også stille os kritisk over for vurderingen fra ministeren om, at det her ikke vil øge indenrigstrafikken og dermed CO 2 -udledningerne.
F.eks er lufthavnschefen for Esbjerg Lufthavn i Børsen den 5. april i år blevet spurgt om, hvorvidt nulmoms betyder, at en indenrigsrute fra Esbjerg til København rykker nærmere, og så svarer han: Det vurderer jeg helt bestemt.
Derfor er vi bekymrede for, at det her forslag trækker i den forkerte retning, og vi er langtfra betrygget i, at det her blot er en skrivebordsøvelse, sådan som Socialdemokratiet har ytret, men snarere et forslag, som vil føre til øget flytrafik i Danmark.
Vi står midt i en klimakrise, og derfor giver det ingen mening at iværksætte tiltag, som vil putte mere brænde på det fossile bål.
Vi vil gerne diskutere andre løsninger i udvalget.
Det kan f.eks. være at kigge på helt at droppe momsfritagelsen for indenrigsflyvninger og derved sidestille flyselskaberne på en mere klimavenlig måde.
Det vil vi se frem til at få nogle svar på.
Tak for ordet.
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-11-20:
Tak, formand.
L 79 er et lovforslag, der vil sikre mere ensrettede konkurrencevilkår for flyselskaber i Danmark.
Forslaget om at ligestille udenrigsflyselskaber med indenrigsflyselskaber synes fornuftigt.
Denne ulige konkurrencesituation er ikke hensigtsmæssig, og det retter man jo så op på med det her lovforslag.
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2024-11-20:
Tak for ordet, formand.
Jeg står her i dag for sidste gang som vikar for Mohammad Rona, så vi tager lige den sidste tur.
I dag behandler vi et lovforslag, som bidrager til at skabe en større retfærdighed ved forenkling og økonomisk effektivisering af moms- og afgiftsområdet.
Det handler om at sikre, at reglerne bedre afspejler virkelighedens behov og understøtter et konkurrencedygtigt erhvervsliv.
Lovforslaget indeholder tre væsentlige tiltag, som på hver sin måde gavner både virksomheder og samfundet som helhed.
For det første indføres der med forslaget nulmoms på personbefordring med fly, hvilket sikrer lige konkurrencevilkår mellem flyselskaber, der opererer indenrigs og udenrigs, og gør det mere attraktivt for de danske flyselskaber at tage del i indenrigsruterne.
Dermed fjerner vi en uhensigtsmæssig forskelsbehandling, der har udfordret danske aktører.
Samtidig vil nulmoms ikke medføre mærkbare stigninger for forbrugerne.
For det andet justerer vi særordningen på momsområdet for små virksomheder.
Det gør det lettere for små virksomheder at opfylde deres momsforpligtelser og styrke deres muligheder for at konkurrere i et integreret EU-marked.
Små virksomheder er rygraden i vores økonomi, og det er vigtigt, at vi skaber rammerne, der giver dem mulighed for at vokse og bidrage til samfundet.
Endelig, for det tredje, præciseres reglerne om bogføringstidspunktet for momsfradrag, så virksomhederne undgår unødvendige renteudgifter med fejl i opgørelsen.
Det er en praktisk forbedring, som sikrer større klarhed og mindre bureaukrati for virksomhederne.
Lovforslaget er et godt eksempel på, hvordan vi kan justere og modernisere vores skatte- og afgiftsregler for at skabe et mere retfærdigt og effektivt system.
Moderaterne stemmer for lovforslaget.
Tak for ordet, formand.
Anders Kronborg (S), 2024-11-20:
Til referatet henviser jeg her til en artikel.
Det er en artikel fra den 15. april 2022 bragt i dagbladet B.T. Den har overskriften »Politiker prædiker grøn omstilling – men tager selv flyet oftere end toget«.
Det, artiklen henviser til, er den tidligere rådmand for Aalborg Byråd Per Clausen, som er medlem af Enhedslisten.
Jeg siger ikke det her for på nogen måde at bebrejde Per Clausen, for jeg kan godt forstå, at Per Clausen fra Enhedslisten vælger at tage flyet oftere end toget, for man kommer hurtigere fra A til B med fly.
Men folk, der bor i Karup, eller folk, der bor i Esbjerg eller andre steder, der har en lufthavn, mener ordføreren for Enhedslisten ikke skal have den mulighed, som f.eks. Per Clausen fra Aalborg har.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-11-20:
Jeg vil også bare gerne sige til ordføreren, at det jo altid er en fornøjelse, når en fra Esbjerg er i stand til nævne ordet Esbjerg så mange gange i sådan en ordførertale.
Det skal man selvfølgelig ikke være ked af; de dejlige jyske byer skal jo nævnes, når de skal.
Jeg deler sådan set hele den dagsorden, som hr. Anders Kronborg skitserer, i forhold til at vi skal have den her form for trafikal ligestilling.
Men hvorfor er det så, at ordførerens parti og regeringen har valgt at indføre en passagerafgift, som man ikke vil fritage de grønne flybilletter for?
Dem er de ved at producere oppe i Sverige på en eller anden fabrik, tror jeg.
Der har jeg jo så spurgt regeringen, om der dog ikke var god mening i at fritage grønne flybilletter for en passagerafgift, og det har man kategorisk afvist.
Anser ordføreren ikke det for at være upassende?
Serdal Benli (SF), 2024-11-20:
Det tror jeg på, altså det dilemma, ministeren prøver at skitsere.
Jeg ved så ikke, om jeg er enig.
Men jeg undrer mig stadig væk, fordi det her netop er et lovforslag, som er genfremsat på baggrund af en diskussion, der har stået på længe.
Som jeg læser det, er der alligevel nogle ændringer, som jeg mener fortjener – i forhold til den gennemsigtighed og åbenhed, som den her ærede forsamling gerne vil have i lovprocessen – at have været ude i en høring.
Derfor deler jeg ikke den opfattelse og den vurdering af lovforslaget, som ministeren har, i forhold til hvorfor det ikke har været i høring.
Rasmus Stoklund (S), 2024-11-20:
Jamen det er, fordi det har været i høring én gang.
Det har jeg sagt nogle gange nu.
Der er ikke fundamentalt afgørende nyt i lovforslaget, som det er fremsat nu.
Det er den ene del af begrundelsen.
For det andet er det, fordi jeg synes, at Folketinget skal tage stilling til det her, i stedet for at vi lige pludselig får et styresignal fra Skatteforvaltningen, som gør, at man begynder at administrere på en måde, som Folketinget jo ret klart tilbage i 2021 tilkendegav at man ikke ønskede.
Der synes jeg, at det skal være Folketinget, der så tilkendegiver, hvad man mener.
Det skal ikke være sådan, at jeg som minister selvstændigt og uden Folketingets opbakning begynder at administrere på en anden måde end den, Folketinget tilkendegav i 2021.
Serdal Benli (SF), 2024-11-20:
Tak til ministeren for at imødekomme det her med ikrafttrædelsesdatoen og implementeringen.
Som jeg også gjorde det klart i min ordførertale, har vi jo fået henvendelser fra Dansk Erhverv og en række andre, som kommer med en række bekymringer om, at man slet ikke kan nå, hverken administrativt eller it-mæssigt, at få implementeret det her, i tilfælde af at lovforslaget bliver vedtaget.
Så tak for den imødekommenhed over for at se på ikrafttrædelsesdatoen.
Samtidig undrer jeg mig lidt.
Det kan også godt være, at det er, fordi jeg er ny i gamet, men jeg vil bare lige høre, om ministeren har nogle refleksioner omkring, hvorfor lovforslaget ikke er blevet sendt i høring, for selv om lovforslaget er en genfremsættelse, er der jo alligevel nogle ændringer.
Der er jo et ordsprog, der siger, at hastværk er lastværk, og det her kan jo ende med at gå hen og blive sådan et lastværk, som jeg går ud fra ministeren ikke ønsker at det skal blive.
Hvorfor har der ikke været en høringsproces omkring det her?
Hvorfor skal det hele gå så hurtigt?
Rasmus Stoklund (S), 2024-11-20:
Jeg er sådan set enig i – nu har jeg sagt det mange gange, og jeg siger det lige en gang mere for en sikkerheds skyld – at det ville være rarest, at vi ikke skulle vedtage det her lovforslag.
Jeg har ikke noget ønske om det, og det skyldes dels et hensyn til kunstnerne, dels for mit vedkommende ikke mindst også især et hensyn til pensionister og andre med lave indtægter, der bliver ramt af, at det bliver dyrere at have en tv-pakke.
Så har jeg jo bemærket nu, at fru Zenia Stampe bliver ved med at spørge: Kunne man ikke have prøvet noget mere, kunne man ikke have prøvet noget mere?
Altså, man har prøvet at gøre alt muligt siden 2021, og der er ikke rigtig flere sten, der kan vendes nu.
Det er jo derfor, vi står, hvor vi står.
Det var i hvert fald ikke polemisk.
Jeg vil starte med at sige, at det da glæder mig, hvis fru Zenia Stampe har læst med og måske endda har fået sympati for de budskaber, der fremgår af bogen.
Derudover vil jeg også sige, at jeg omvendt synes, det er et paradoks, at der, hvor man så vælger at kæmpe imod EU-retten, er her.
Altså, det er ikke, når der er noget, der virkelig går Danmark imod eller har involveret andre internationale organer, f.eks. hvis der har været sager ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Men når det gælder den her kunstnermoms, er man virkelig helt oppe i det røde felt.
Jeg vil igen minde om, at det ikke er, fordi der er nogen stor begejstring for det her lovforslag fra mit eget partis side heller, men det er nu engang sådan, at hvis man er et regeringsparti, og det er der jo flere partier til stede her i Folketingssalen i dag som også kunne blive og har været tidligere, ville det være meget usædvanligt, at man, hvis man fik en meget klar vurdering fra juristerne i både Justitsministeriet og Skatteministeriet, så krøllede den vurdering sammen og sagde: Jeg har hørt noget andet, for jeg mødte nogen på en gang ovre i Folketinget, som sagde, at det ikke passer, så det forholder jeg mig ikke længere til.
Altså, sådan fungerer det jo ikke.
Zenia Stampe (RV), 2024-11-20:
Jeg indleder ofte mine spørgsmål med at sige »ikke for at være polemisk«, for jeg er kendt for at være lidt polemisk.
Nu kommer jeg til at være lidt polemisk, for der er jo et eller andet paradoks i
og, undskyld, et eller andet en lille smule komisk i, at skatteministeren for 3 måneder siden udgav en bog, der godt nok ikke handlede om EU-Domstolen, men Menneskerettighedsdomstolen i Strasbourg, som han mente var for aktivistisk, og at nu måtte Danmark lige mande sig op og ikke behøve at implementere alle de domme, der kom.
Så tænker jeg bare, og nu er det selvfølgelig ikke udlændinge, det handler om længere, men hvad er der sket med ministeren?
Hvad er der sket med den gamle Rasmus Stoklund?
Rasmus Stoklund (S), 2024-11-20:
Jamen det er jo et lovforslag, der første gang blev fremsat i 2021.
Så blev det genfremsat i oktober 2022 og bortfaldt så som følge af folketingsvalget.
Undervejs i den proces og siden har der jo ikke været nogen meldinger fremme om, at det her nu var endegyldigt væk, og at vi lige pludselig havde en anden vurdering fra centraladministrationens side.
Men til gengæld er der jo så kommet nogle forskellige vurderinger.
Skatteudvalget har, så vidt jeg husker, bestilt en af dem, og der er kommet forskellige andre vurderinger.
Dem har centraladministrationen forholdt sig til, og det har altså ikke ændret centraladministrationens stilling eller vurdering.
Zenia Stampe (RV), 2024-11-20:
Jeg synes, at ministeren kom til at afsløre sig selv en lillebitte smule der med »hvorfor man ikke tager kampen, når det virkelig gælder, altså om udvisningsdømte, hvorimod kunstnermoms, årh«.
Det er også derfor, vi er nogle kulturordførere, der er mødt op i dag.
Det er, fordi vi måske ikke helt havde en forventning om, at skatteministeren havde forstået alvoren.
Og når vi endelig skal snakke om danske værdier osv. – det plejer vi jo også, når vi snakker udlændinge – synes vi, at kulturlivet er en ret stor del af den ligning.
Så vil jeg bare sige noget til det her med, hvordan det foregår.
Altså, er det helt umuligt, at ministeren kigger lidt rundt og lader sig inspirere af andre ministre, der har haft modet til at prøve at udfordre nogle af de her beslutninger?
Nu nævnte hr. Søren Søndergaard et eksempel.
Kunne ministeren ikke prøve at lade sig inspirere af nogle af dem?
Rasmus Stoklund (S), 2024-11-20:
Det hænger jo sammen med noget af det, jeg også har været inde på nogle gange efterhånden, nemlig at vi har forsøgt at vende alle mulige sten for at se, om der var en eller anden grund til, at man kunne lade være med at vedtage det her lovforslag.
Kunne der findes juridisk skyts, der kunne være grundlag for det?
Det har man så ikke kunnet finde, fordi juristerne i centraladministrationen altså vurderer, at vi er forpligtet til at indrette os efter det, der gælder i forhold til EU-retten.
Hvis Skatteministeriet alligevel begyndte at administrere i strid med, hvad Folketinget havde ønsket den 1. januar eller i løbet af 2025 – hvad ved jeg? – så havde det været noget uhensigtsmæssigt.
Derfor synes jeg, at det hastede med, at vi forholdt os til det her lovforslag her i salen.
Peter Kofod (DF), 2024-11-20:
Tak for det.
Ministeren siger selv, at der ikke rigtig er nogen af os, der har lyst til det her lovforslag.
Hvem skulle det være, der kommer og sætter fodlænke på ministeren?
Mig bekendt ville det kræve, at Folketinget, 90 mandater i dette rum, rejser en sag og siger: Nu vil vi have sat en fodlænke på ministeren.
Jeg kan ikke, uanset hvordan jeg tæller i det her Folketing, se noget i nærheden af 90 mandater, der vil sætte en fodlænke på ministeren eller i øvrigt vil ham noget som helst ondt.
For hvis regeringen virkelig lever med den vrangforestilling, at EU lige præcis på det her punkt skulle lide af forfølgelsessyge mod Danmark, ville vi da bakke regeringen op i at tage den kamp.
Så hvem er det, der vil give ministeren fodlænke på?
Anders Kronborg (S), 2024-11-20:
Nu bor hr. Peter Kofod og jeg jo også begge i Sydjylland, hvor vi er valgt, og jeg kan jo med al tydelighed se den kontrast, der er imellem hovedstaden og så Jylland.
Hvis jeg skal have et aktivt foreningsliv med mine børn og jeg vælger at tage den kollektive transport rundt i Sydjylland, så vil det jo tage flere dage, hvorimod det her i København er sådan, at hvis metroen er til reparation, står der et elløbehjul, eller bussen kører rundt om hjørnet, eller også er der en elcykel.
Der er jo to forskellige virkeligheder i forhold til det her land.
Det er også derfor, vi tager det her forslag utrolig seriøst, og jeg håber, det får opbakning bredt i Skatteudvalget.
Peter Kofod (DF), 2024-11-20:
Tak for det svar.
For jeg synes jo også, det understreger den forskel, mange af os føler der er mellem dem, der bor i de største byer, måske den største by, og så os, der bor i provinsen, hvor der i forhold til det med at skabe vækst og arbejdspladser og have den infrastruktur, der skal til, er en række begrænsende faktorer, som man ikke altid forstår, hvis man bor i en meget stor by, og f.eks. er vant til at prædike nogle meget politisk korrekte holdninger, mens man så i øvrigt – som hr. Anders Kronborg jo rigtigt siger – hver gang der så sker et eller andet i Nordjylland, da så lige tager flyet forbi.
For det var dog både mere bekvemt hurtigere og måske i virkeligheden billigere.
Så jeg er glad for, at den socialdemokratiske ordfører lige bankede københavnerne i sit eget parti på plads.
Tak for det.