runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Jeg må indrømme, at det undrer mig meget at høre Enhedslistens ordfører, for jeg troede, Enhedslisten var et parti, som gik op i, at regler skulle følges, og at Folketingets grundlovssikrede rettigheder skulle beskyttes.
Det her handler jo ikke om erstatningsudmålingen, for
der har regeringen jo for at undgå, at man får en undersøgelse af den krænkelse af Folketingets rettigheder, sørget for at udbetale maks.-erstatning til alle, dem, der måtte være eksproprierede, og dem, der ikke måtte være eksproprierede.
De får alle sammen ekspropriationserstatningen, hvilket betyder, at der er ingen af dem, der har en interesse i at anlægge sag ved domstolene, fordi de har fået det, som de skal have.
Dem, der har en interesse her, hr. Søren Egge Rasmussen, er os.
Det er os, der er sat til at varetage vælgernes tillid, for i grundloven står der en række garantier og bestemmelser, som skal aktiveres, når Folketinget vælger at ekspropriere, og det er det, vi skal have belyst her, for der kommer jo ikke nogen retssager.
Hvem synes hr. Søren Egge Rasmussen så skal foretage den her vurdering?
Eller mener Enhedslisten, at det er fløjtende ligegyldigt, om regeringen sjofler grundloven?
Erling Bonnesen (V), 2021-04-08:
Der må netop lige præcis ikke være slinger i sådan en situation her, for det her vedrører jo borgere, som vi alle sammen i hvert fald er enige om har slidt og slæbt i flere generationer for at opbygge et rigtig stolt erhverv, og så kommer man og fjerner det.
Der kan man jo sige i alle mulige andre sager – om det er et lille jordstykke eller andre ting, hvor man kommer og fjerner det – at så er det ekspropriation, og så er det fuld erstatning, der modsvarer det.
Der må i mine øjne bare ikke være slinger i valsen på det område, og derfor forsøger jeg også at være helt klar i mælet her.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Det lykkes vældig godt, og det skal hr. Erling Bonnesen bestemt have tak for.
Nu ved vi jo ikke, hvordan regeringens støttepartier stemmer.
Forleden dag hørte vi jo både SF og De Radikale tilkendegive, at de også betragtede indgrebet som ekspropriativt.
Vi ved ikke, hvordan de stemmer til det her forslag.
Hvis nu det viser sig, at de stemmer nej, kan vi så regne med, at Venstre, også når vi har et borgerligt flertal efter næste folketingsvalg, stadig væk står fast på, at det her skal belyses til bunds?
Erling Bonnesen (V), 2021-04-08:
Jamen jeg kan stå inde for det, jeg står og siger nu.
Og så er det jo altid – ved vi jo med politik – vanskeligt at give garantier, men jeg plejer ikke at være en, der løber fra mine ord.
Anders Kronborg (S), 2021-04-08:
Tusind tak til Venstres ordfører.
Det er sådan set historieskrivning, der får mig til at tage ordet, når Venstres ordfører prøver at tegne et billede af, at regeringen i den her sag var fodslæbende i forhold til at give en ordentlig og fuld erstatning til minkavlerne.
Jeg tror, det er en af de sager – i hvert fald af de sager, jeg har været med til at behandle i Folketinget – hvor der er blevet stillet flest spørgsmål og også er blevet givet rigtig mange svar retur i forbindelse med udvalgsarbejdet, fordi det var en svær og en kompleks problemstilling.
Men for nu at lede mig hen til mit spørgsmål: Vi har jo haft rigtig mange debatter om den her sag, både i udvalgsarbejdet og også her i Folketingssalen.
Har Venstres ordfører nogen sinde hørt mig som Socialdemokratiets ordfører på området sige andet, end at minkavlerne naturligvis skal have en fuld og fair erstatning og kompensation?
Erling Bonnesen (V), 2021-04-08:
Jamen jeg anklager ikke den socialdemokratiske ordfører for urent trav, men så lad os få det ordnet.
Lad os sige, at det er ekspropriation hele vejen igennem, og så er vi jo færdige med den her sag.
Zenia Stampe (RV), 2021-04-08:
Tak for det.
Jeg tror, at alle i dette Ting deler ønsket om at få en klar afgørelse af, hvorvidt det her var ekspropriation, og derfor undrer fremgangsmåden i det her forslag mig også en lillebitte smule.
For der er jo kun én instans, der kan vurdere og afgøre, om det her indgreb var ekspropriation, og det er ikke Kammeradvokaten; det er jo domstolene.
Det er jo den eneste måde, hvorpå vi kan få vished om, om det var ekspropriation, altså hvis nogle af de her minkavlere rent faktisk indbringer deres sag for domstolen.
Så vil der være en retspraksis, og så kan man bruge den i fremtidige domme og sager.
Men en vurdering ved Kammeradvokaten har jo ikke større retsvirkning end en vurdering ved Justitsministeriet.
For den klarhed kan vi kun få fra domstolene.
I forhold til erstatningen kan man sige, at fordi der har været den uklarhed, som Justitsministeriet jo også selv vedstår, altså ved at sige, at det generelt ikke er deres vurdering, at der ved afviklingen af minkerhvervet eller vedtagelsen af L 77 var tale om ekspropriation, men de kan ikke afvise, at det var der i enkelte tilfælde.
Og derfor har man også valgt en erstatningsmodel, som giver fuld og hel erstatning til alle – så tvivlen sådan set kommer alle minkavlere i Danmark til gode.
Alle bliver behandlet, som om det var ekspropriation, vel vidende at der er en gråzone, og at der sandsynligvis var tale om ekspropriation i nogle tilfælde, men at det er sandsynligt, at der ikke var det i andre tilfælde.
På den baggrund kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Men vi vil selvfølgelig med lige så stor spænding som forslagsstillerne, tror jeg, følge de eventuelle sager, der vil blive indbragt for domstolene, og den afgørelse, der i så fald vil falde i de sager.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Nu noterede jeg mig jo med tilfredshed, at ordførerens partifælle hr. Andreas Steenberg forleden dag var enig med undertegnede i, at der var tale om et ekspropriativt indgreb – så langt, så godt.
Det her handler jo ikke nødvendigvis om erstatning.
Faktisk vil jeg sige, at som tingene ligger, så er erstatningselementet nok det mindste, for selv de minkavlere, der måske ikke måtte være omfattet af en ekspropriation, har jo fået erstatning, som hvis det havde været en ekspropriation, og de står således måske bedre, end de ellers ville, hvis de indbragte sagen for domstolene.
Hvad er incitamentet?
Hvad skulle påstanden være, fru Zenia Stampe?
Zenia Stampe (RV), 2021-04-08:
Jamen det er jo et godt spørgsmål – hvorfor skulle man gøre det?
For den afgørelse kan vi kun få fra domstolene; den kan vi ikke få fra Kammeradvokaten.
Jeg er ikke jurist, men det er hr. Morten Messerschmidt, så det burde hr. Morten Messerschmidt jo også være den første til at vide, altså at det ikke er en juridisk rådgiver, som Kammeradvokaten er, der kan afgøre den her slags sager.
Det kræver, at man indbringer den for domstolene.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Men vi kan ikke som Folketing indbringe sagen for domstolene.
Det er kun de eksproprierede, der kan det.
Vi har til gengæld en anden interesse i den her sag end de eksproprierede, for de eksproprierede har fået den erstatning, som de skal have; det må man lægge til grund.
Vi har som Folketing en interesse i at få at vide, om der var tale om ekspropriation, fordi det er os – det er fru Zenia Stampe, det er undertegnede, og det er vores 177 kolleger – som er blevet frarøvet nogle regler som følge af § 73, stk. 2.
Og hvis ikke vi får klarlagt, om det her var et ekspropriativt indgreb, så vil fremtidige regeringer jo kunne gøre det samme og altså på den måde sætte grundloven til side.
Jeg er enig i, at Kammeradvokaten jo ikke er en domstol, men det er da væsentlig bedre i forhold til at nå det mål, som jeg tror vi begge to ønsker, end slet ikke at gøre noget.
Zenia Stampe (RV), 2021-04-08:
Men jeg kan ikke se, hvordan vi skulle blive klogere på det spørgsmål ved at få en udtalelse fra et privat advokatfirma, som vi så bruger i staten – vi bruger så også andre advokatfirmaer nu, men fra det advokatfirma, som vi jo i højeste grad bruger, nemlig Kammeradvokaten.
Jeg kan ikke se, at det skulle bringe os nærmere en egentlig afgørelse af, hvorvidt det var ekspropriation, for vi har fået en vurdering fra Justitsministeriet.
Man kan sige, at det kunne være, at de kom frem til den samme vurdering – men hvad, hvis de kom med en anden vurdering; hvor ville vi så stå?
Det har jeg desværre ikke helt grundlag for at vurdere, men det ville jo stadig bringe os et sted hen, hvor det er meget usikkert.
Derfor må vi jo håbe på, at der er nogle, der indbringer det for domstolene.
Hvis de ikke gør det, er det jo så, fordi minkavlerne selv ikke har haft et behov for det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-04-08:
Oven på minksagen, eller midt i den, kan jeg da godt forstå at der kan være partier, der gør sig overvejelser om, hvad det er, der bør undersøges yderligere.
Og jeg noterer mig, at der er en Granskningskommission, som kigger på det angående lovgrundlaget, at der er bestilt en advokatundersøgelse, som kigger på minknedgravningerne, og der er også en advokatundersøgelse, som skal kigge på det her actioncard i forbindelse med aflivningen af minkene.
Og hvis vi i Enhedslisten ligesom skulle prioritere yderligere undersøgelser, var det en advokatundersøgelse af det skifte, der skete i strategi, hvor man jo startede i Nordjylland med at nedslagte syge mink, og så holdt man op med at nedslagte syge mink.
Det havde så nogle konsekvenser, at man ændrede strategi.
Og det er jo altid nemt at være bagklog, men jeg kan godt undre mig over, at man ændrede i sin strategi dér.
Og hvis vi skulle prioritere at bruge yderligere kræfter på undersøgelser, er det altså det, som vi i Enhedslisten arbejder på kunne blive den næste undersøgelse.
Det er på den baggrund, at vi ikke støtter det her forslag.
Jeg synes, fru Zenia Stampe havde nogle interessante bemærkninger for lidt siden om, at det jo egentlig er domstolene, der kan afgøre, om der er tale om ekspropriation eller ej.
Og det her er jo så et forslag om, at Folketinget pålægger regeringen at bede Kammeradvokaten om at foretage en klar vurdering.
Jeg ved ikke, om man kan bestille en uklar vurdering.
Så jeg ved ikke rigtig, hvad der ligger i, at det skal være en klar vurdering.
Nu er jeg ikke selv jurist, så derfor må jeg bare konstatere, at den erstatningsaftale, der er lavet, tager udgangspunkt i, at man giver en meget stor erstatning, som om det var ekspropriation.
Og det er så en erstatningsaftale, som vi i Enhedslisten ikke har tilsluttet os, fordi vi syntes, at den var for gavmild.
Halime Oguz (SF), 2021-04-08:
Jeg ser meget frem til, at vi kan tale videre om det her i en udvalgsbehandling, og jeg giver Morten Messerschmidt fuldstændig ret i, at vi har brugt rigtig, rigtig mange penge på projekter, og at vi har haft ansatte, som overhovedet ikke har levet op til de forventninger, der var til dem.
Jeg har selv været en del af det og har også en helt anden indsigt i de forskellige ting, der foregår.
Så jeg ser frem til en udvalgsbehandling.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-08:
Men det gjorde de ikke i starten, er det ikke korrekt?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-08:
Det tør jeg simpelt hen ikke svare på med hensyn til statsløsekonventionen og statsborgerretskonventionen.
Det ved jeg simpelt hen ikke, men jeg vil meget gerne svare på det skriftligt.
Det er rigtigt, at det jo ikke er alle de internationale konventioner, vi har tilsluttet os i 1945 og 1946.
Altså, rigtig mange konventioner har vi tilsluttet os langt senere, i min levetid og for nylig, og derfor kan man ikke i alle tilfælde sige, at det bare er direkte produkter af holocaust.
Meget af det er meget nyere.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-08:
Mange tak.
Vi Konservative synes jo, det ville være fantastisk, hvis man nu kunne gøre det her, altså frakende statsborgerskab ved personfarlig kriminalitet.
Nu siger ministeren så, at det, som Socialdemokratiet gik til valg på, kan man ikke gennemføre alligevel, og det er jo altså, på trods af at der i Socialdemokratiets eget valgprogram står: Statsborgerskabet kan frakendes i det tilfælde, hvor en person f.eks. begår alvorlig personfarlig kriminalitet eller narkokriminalitet.
Hvad vil ministeren så sige til en af de mange vælgere, der måske stemte på Socialdemokratiet, der nu sidder tilbage meget, meget skuffet over, at lige pludselig vil Socialdemokratiet alligevel ikke indføre det, man gik til valg på?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-08:
Jeg vil sige til personen: Punkt 1: Læs også den linje i »Retfærdig og realistisk«, hvor der står, at det sker inden for rammerne af de internationale konventioner.
Punkt 2: Glæd dig over, at lovforslaget omkring fremmedkrigere ikke alene er vedtaget, men også har virkning og fungerer efter hensigten.
Punkt 3: Glæd dig over, at der er et lovforslag på vej omkring fratagelse af statsborgerskab for bandekriminalitet.
Og punkt 4: Glæd dig også til, at et flertal af Folketinget forhåbentlig bliver enige om en ny aftale for tildeling af statsborgerskab, for der er måske flere pakker under træet til den tid.
Så der er masser at glæde sig over, hvis man er en af de mange fornuftige danskere, der stemte på Socialdemokratiet ved sidste valg.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-08:
Det lyder jo, som om regeringen er godt i gang med at indfri alle de ønsker, som man gik til valg på, men nu står vi så her med seks forskellige tilfælde af, at ministerens stemmer imod sine egne forslag.
Så hvis ministeren virkelig er hundrede procent på rette vej, hvorfor så ikke bare stemme for det forslag, der ligger her?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-08:
Åh, jeg ville ønske, at alt i »Retfærdig og realistisk« var indfriet, men det er det ikke, og jeg har mine egne sirlige systemer, der skal sikre mig, at der er proces og fremdrift i alle de løfter, vi har givet, og det kan jeg forsikre spørgeren om at der er, og der er også masser, der er indfriet, heldigvis.
Men der er masser, der heller ikke endnu er indfriet, og som vi stadig væk arbejder på, og som vi glæder os til at præsentere, og som også løbende vil blive præsenteret, og det her er bare et af mange, og det står sådan set også på regeringens lovprogram.
Rasmus Stoklund (S), 2021-04-08:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti foreslår med dette beslutningsforslag at frakende personer deres danske statsborgerskab i tilfælde, hvor der er blevet begået personfarlig kriminalitet eller narkokriminalitet.
I Socialdemokratiet mener vi som udgangspunkt, at personer, der har begået alvorlig kriminalitet, skal have frataget deres danske statsborgerskab, hver gang det er muligt.
Som forslagsstillerne rigtigt påpeger i beslutningsforslagets bemærkninger, foreslog vi i vores udlændingeudspil fra 2018, at personfarlig kriminalitet og narkokriminalitet skal føre til fratagelse af det danske statsborgerskab, dog under forudsætning af, at det er muligt inden for rammerne af vores internationale forpligtelser.
Siden valget i 2019 har vi gjort det muligt at fratage Islamisk Stat-terrorister deres danske statsborgerskab administrativt, såfremt de har dobbelt statsborgerskab.
Senere i denne folketingssamling vil der blive fremsat lovforslag, som vil gøre det muligt at tage statsborgerskabet fra personer, der har begået visse former for alvorlig bandekriminalitet.
Morten Dahlin (V), 2021-04-08:
»Tænk hvad vi kan gøre, hvis vi får en ny regering«.
Sådan stod der på store og dyre reklamer overalt i Danmark før folketingsvalget i 2019 – »Tænk hvad vi kan gøre, hvis vi får en ny regering«.
Og med en storsmilende Mette Frederiksen på reklamerne var der nærmest ingen grænser for, hvad man kunne tænke sig til af gode ting og sager.
Og det var der jo så en hel del danskere, der gjorde, altså tænkte over, hvad man kunne gøre, hvis bare Mette Frederiksen var statsminister.
En af de ting, som man sagtens kunne gøre, var at tage det danske statsborgerskab fra mennesker, der begik enten personfarlig kriminalitet eller narkokriminalitet.
Tænk – tænk, hvor let det bliver, hvis bare vi får en ny regeringen.
Det var budskabet før valget.
Nu er det efter valget, og jeg må give regeringen, at det med at tænke har de gjort.
Det forslag, hvis indhold stod klart og tydeligt – ja, det var så klart, at det kunne gennemføres, bare vi fik en ny regering – er der ikke sket en pind med nu, hvor regeringen har sat sig til rette i ministerbilerne.
Det er skadeligt for vores folkestyre.
Det er skadeligt for befolkningens tillid til Christiansborg.
Jeg synes helt ærligt, at regeringen burde skamme sig, og så kan vi andre jo tænke over, hvad vi kan gøre, hvis bare vi får en ny regering.
Tak for ordet.
Susan Kronborg (RV), 2021-04-08:
Tak for ordet, formand.
Radikale Venstre støtter ikke det her beslutningsforslag, og der er to betragtninger, som vi gerne vil gøre gældende.
For det første konventionsmæssigt og dernæst det erstatningsretlige.
Med hensyn til konventionerne er det meget vigtigt for Radikale Venstre at minde om, at man jo hidtil politisk har ment, at det ikke kan lade sig gøre at fratage statsborgerskab ved almindelig kriminalitet.
Fratagelse kan kun ske ved terrorisme, og konventionsmæssigt er almindelig kriminalitet ikke en trussel mod statens sikkerhed.
Som det står i statsborgerretskonventionen, er det sådan, at fortabelse kun kan komme på tale i tilfælde af en handlemåde, som er til alvorlig skade for en stats vitale interesser, hvilket ministeren også har fremhævet.
Det vil altså sige, at almindelig kriminalitet ikke kan rokke ved statens sikkerhed.
Men vi må alligevel forstå, at Udlændinge- og Integrationsministeriet har udtrykt en hensigt om at fremsætte et forslag i lighed med det, som vi taler om her i dag, i forbindelse med alvorlig bandekriminalitet.
Og der vil jeg gerne gøre opmærksom på, at det jo ikke er sådan – hvis det er, som jeg siger, at hooliganisme er terrorisme – at hooligans på den vis bliver betragtet som terrorister.
Så man kan sige, at det er toleddet – det, man siger i den argumentation, der bliver fremlagt her i dag – hvis man siger, at alvorlig bandekriminalitet vil medføre en frakendelse af statsborgerskab, hvis det er sådan, at de bandekriminelle udøver terrorisme.
Og der kan man jo se, at der faktisk er en toleddet størrelse her – det vil sige, at når man laver konstruktionen i lovgivningen med en toleddet størrelse, betyder det i realiteten ikke, at man siger, at alvorlig bandekriminalitet medfører fratagelse af statsborgerskab.
Det vil egentlig bare være sådan at forstå, sagt på sådan en lidt pædagogisk måde, at det, som man i virkeligheden laver som øvelse, er, at man lige så vel kunne sige, at hooligans får frataget deres statsborgerskab, hvis det er sådan, at de er terrorister.
Med hensyn til den sidste del synes jeg, det er meget vigtigt at sige, at Radikale Venstre ikke støtter et forslag, som betyder, at det jo rent faktisk er skatteyderne, som kommer til at betale erstatningen.
Det er jo sådan, at hvis staten ifalder erstatningskrav ved eksempelvis Menneskerettighedsdomstolen, er det rent faktisk skatteyderne, som kommer til at betale erstatningen til dem, som uretmæssigt har fået frataget deres statsborgerskab.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Der var utrolig meget, jeg ikke forstod i det, ordføreren sagde.
Men en ting, som jeg synes må være væsentlig, er det her med, at Det Radikale Venstre mener, at statsborgerretskonventionen er afgørende, altså at hvis ikke vi overholder den, så er Danmark ikke en del af det gode internationale selskab.
Er det rigtigt forstået?
Susan Kronborg (RV), 2021-04-08:
Og der vil jeg også rigtig gerne sige, at jeg jo mener, at det, når Danmark indgår aftaler, er meget, meget vigtigt, at vi som nation overholder de aftaler, vi har indgået.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Det synes jeg bare er så spændende, for den pågældende konvention blev vedtaget i 1997 og først tiltrådt af Danmark i 2003.
Det vil sige, at i 3 år, hvor Det Radikale Venstre var medlem af en regering, var Danmark ikke en del af det gode internationale selskab.
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-08:
Jamen altså, når vi nu er ved antikken og »Odysseen«, er det da rigtigt, at vi har bundet os selv til masten, ligesom andre europæiske lande har.
Det var noget, der skete efter anden verdenskrig, fordi Europa havde kastet sig ud i at få sluppet alle tøjler til civilisationen og var endt i barbari, og derfor besluttede man sig for, at der måtte være grænser for, hvad en regering skulle kunne flytte sig fra.
Det er det, der er grundlaget for de internationale konventioner, som vi, ja, har bundet os til, ikke er blevet bundet til.
Det er da en relevant kommentar, men det ændrer bare ikke på, at den danske regering, ligesom andre tidligere danske regeringer, er glad for, at vi har tilsluttet os internationale regler, og at vi ikke har tænkt os at bryde de aftaler, vi har indgået.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-08:
Jeg lagde mærke til, at ministeren brugte udtrykket »vi er bundet af internationale konventioner«, og når man bruger ordet bundet, ligger der jo det i det, at man ikke selv kan frigøre sig: at der er andre, der har bundet en fast til det.
Den korrekte betegnelse er jo, at man vælger på alle områder at vægte de her konventioner højere end f.eks. danskernes sikkerhed ved ikke at udvise kriminelle udlændinge og ved ikke at tage statsborgerskabet fra dem.
For der er vel ikke et krav om, at man skal træde ud af samtlige dele af en konvention, for at man kan indføre f.eks. det, der bliver ønsket vedtaget her.
Er det ikke korrekt?
Henrik Dahl (LA), 2021-04-08:
Helt generelt interesserer jeg mig rigtig meget for en bestemt type af tilfælde, hvor der er et kæmpestort flertal i befolkningen, som ønsker, at tingene skal være på en bestemt måde, men så bliver de alligevel ikke sådan, som flertallet godt kunne tænke sig.
Og det, at man skal undgå passiv forsørgelse, forestiller jeg mig er sådan et godt eksempel på noget, som der er et meget, meget stort flertal for ude i befolkningen.
For når jeg tænker på de her tilfælde, hvor alle mennesker ønsker, at tingene skal være på en bestemt måde, men at de ikke bliver sådan, så kigger jeg ud over den her ærværdige forsamling og tænker: Hvis bare der dog fandtes en metode til at lave reglerne om på en legitim måde!
Tænk, hvis det var sådan, at der var nogen, der havde lov til at træffe beslutninger på fællesskabets vegne og få dem gennemført!
Er der ikke nogen, der må det?
Det skulle man da næsten tro, når man står her på Folketingets talerstol.
Så når der er et stort flertal, der ønsker noget, skulle man jo sådan set tro – hvad skal man sige – at det mest demokratiske og politisk mest sikre var at gennemføre det, og derfor skulle man jo også tro, at Socialdemokratiet med kyshånd griber den her mulighed for at få sit program gennemført.
For sidst jeg kiggede efter i grundloven, så fik jeg jo det meget klare indtryk, at Folketinget udøver en betydelig indflydelse her i Danmark, og derfor er det helt ubegribeligt for mig, at regeringen ikke kan stemme for beslutningsforslag B 186, som jo er regeringens egen politik.
Det er jo simpelt hen et politisk kinderæg med hele tre ting: Det har folkelig opbakning, det har garanti for politisk succes, og det har ovenikøbet medhold i grundloven.
Det kan man da ikke have noget imod.
Sådan et kinderæg er der simpelt hen ikke nogen grund til at sige nej til, og derfor støtter LA beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Det var jo en lang og fin og flot tale, som bare ikke rigtig afspejler det, som Socialdemokratiet lovede før valget.
Altså, nu står jeg som bekendt her med udspillet »Retfærdig og Realistisk«, hvor man på side 31 kan læse, at Socialdemokratiet foreslår, at det skal være muligt at frakende personer deres danske statsborgerskab, hvis de f.eks. begår alvorlig personfarlig eller narkorelateret kriminalitet.
Og så er det jo rigtigt, at hvis man læser statsborgerretskonventionens artikel 7 – litra d tror jeg det er – så omtales der kun forhold, hvor statens vitale interesser er på spil.
Men når nu Socialdemokratiet har gjort sig den ulejlighed at være så specifik og tale om alvorlig personfarlig og narkorelateret kriminalitet, så har man vel også sikret sig, at det, man lovede vælgerne, var realiserbart inden for de internationale konventioner, som jeg forstår at man ikke agter at træde ud af.
Så bare som indledning – på denne odyssé: Kan ministeren bekræfte, at han vil være i stand til at realisere det løfte, han har givet, om at kunne fratage indfødsret fra folk, der begår personfarlig kriminalitet og narkorelateret kriminalitet?