Søren Espersen (DD), 2024-02-29:
Mange tak.
Jeg synes, at det har været en fortræffelig debat, og at der er kommet utrolig mange gode argumenter, også for det modsatte synspunkt af, hvor jeg står, og sådan bør det jo altid være i politik.
Så jeg vil sige tak til ministeren og tak til ordførerne, som virkelig har bibragt noget til den her diskussion.
Det er meget, meget positivt.
Meget er allerede blevet gennemgået om, hvad der egentlig skete, dengang de her friser kom af sted osv., og det kender vi, men jeg synes, at det afgørende stadig væk er, at Grækenland flere gange har anmodet Danmark om at tilbagelevere de her stykker af Parthenonfrisen, og at de her gentagne anmodninger bliver afvist.
For det er jo altså for Grækenland en vigtig kulturarv, og hovedparten af frisen befinder sig så i England, hvor man ikke vil tilbagelevere.
De her tre stykker er dog ikke de eneste græske kulturgenstande, som Danmark er i besiddelse af.
Nationalmuseet har også andre kulturgenstande fra Athen og som nævnt fra de her udgravninger på Rhodos.
Men stykkerne fra Parthenon er åbenbart af så stor national betydning for Grækenland, at spørgsmålet må behandles på regeringsniveau og ikke bare henvises til frivillige forhandlinger og aftaler mellem museer.
Det er et ønske, jeg deler med direktøren for Nationalmuseet, Rane Willerslev, at det er regeringen, der skal beslutte det, hvis noget skal ske.
Grækenland er jo altså i dag et veludviklet land, de er medlem af EU, og de ønsker selvfølgelig deres kulturarvgenstande tilbage fra andre lande.
De betyder meget for Grækenland som nation og grækerne som folk, og Grækenland passer altså godt på sin kulturelle arv nu – det gjorde man ikke tidligere – og der burde ikke være nogen bevaringsmæssige eller sikkerhedsmæssige betænkeligheder ved at levere de ønskede genstande tilbage.
De seneste årtier har holdningen til tilbageleveringer jo ændret sig i mange lande, og som nævnt i starten vil Danmark med en tilbagelevering vise vejen for andre lande.
Danmark er på andre områder ikke bleg for at gå forrest, og her kan man altså vise omverdenen og de lande, som vi normalt sammenligner os med, hvordan man på fredelig vis kan levere vigtige genstande tilbage til lande, hvor de har stor betydning, og hvor landet er i stand til at tage forsvarlig vare på kulturgenstandene.
Jeg har flere gange nævnt det her omkring de svenske strejftog igennem Danmark i årene 1658-59, hvor hele Danmark jo var besat, undtagen hovedstaden, og der var der altså, som det også har været nævnt, en gesjæftig dronning – og jeg tror faktisk, hun var tysker, men det skal ikke ligge hende til last – som var gift med Carl X Gustav, og som sammen med 200 dragoner og 40 lastvogne red rundt i Danmark for at fylde op i de meget, meget tunge svenske kunstsamlinger.
Lad mig bare nævne nogle af dem, for jeg tror egentlig ikke, man er helt klar over rækkevidden af det, der ligger i Sverige.
Det er en pensioneret kriminalbetjent i Kristianstad, Uno Röndahl, som i sin tid har fundet ud af, hvad der egentlig ligger, og han har skrevet en lang afhandling om det, og jeg nævner bare lige i flæng: Fra Kronborg har man taget Frederik II's tronhimmel, to kæmpe vægmalerier, som nu findes på Vittskövle Slot, forestillende Christian II og Erik Ejegod; man har taget slottets fontæne og kirkeklokke, som nu ringer i Mariakirkens tårn i Stockholm; fra Drottningholms Park er der fontæner og statuer hugget fra kongeslottet i Fredensborg; Netpunspringvandet med en bronzefigur står nu i parken ved Drottningholm.
Den, der nu står foran Frederiksborg Slot, er en kopi.
Den ægte vare er i Stockholm, og Carlsberg fik så lov til at tage en nøjagtig kopi af den og sætte den op der ved siden af.
Fra Fredensborg Kirke tog man simpelt hen, hvad der overhovedet var at tage, bl.a. en kalk af rent guld besat med diamanter og desuden sågar hele kirkens orgel.
Der blev fra bønnekammeret taget malerier og møbler for den dengang svimlende sum af 47.000 rigsdaler, og yderligere findes der nu en meget stor mængde danske portrætter på Gripsholms Slott.
Tak for idéen, og det vil jeg lige overveje.
Vi går som sagt ind i en mødefri periode nu her, og så er der en masse ting, der ligger.
Så om det kommer på, tvivler jeg på, men lad os nu se.
Jeg tænker over det.
Tusind tak for idéen.