runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2024-04-03:
Tak for det, formand, og tak til Dansk Folkeparti for at rejse debatten her i salen til aften om det at få skabt mere ro og tryghed i hverdagen i folkeskolen.
Derfor er det også naturligt, at der har været mange reaktioner på de historier, der er kommet frem på tv for nylig, og som bl.a. gik på sager i både Køge og i Odense, og det tror jeg egentlig også har berørt os alle sammen.
Jeg vil også godt her i min tale vil understrege, at det er positivt, at ministeren jo også allerede har været ude at sige, at vi er nødt til at kigge på ordensbekendtgørelsen og ændre på den, og at han på den baggrund også har lavet den her undersøgelse, så vi også har noget at stå på i forhold til at få gjort det rigtigt.
Det med, at der også skal gøres en indsats for at få skabt ro i klasserne, er jo bl.a. også noget af det, som vi for nylig har drøftet i forhold til folkeskoleaftalen, altså hvad vi yderligere kan gøre for både at forebygge, men også komme med nogle tiltag i forhold til at få skabt mere ro og mere respekt om lærergerningen.
Som ministeren også var inde på i talen, er antallet af sager, der er af voldsom karakter, jo ikke steget, men der er en tendens til flere episoder, hvor eleverne faktisk er mere udadreagerende, og det synes jeg er bekymrende.
Altså, det med, at flere og flere elever er mere voldsomme i den måde, de agerer på, er jo også noget, som vi her fra Christiansborgs side er nødt til at tage meget alvorligt.
For det påvirker jo dagligdagen for rigtig mange lærere, men også for rigtig mange andre elever, og derfor ser jeg også frem til, at ministeren går i gang med det her arbejde med at få kigget ordensbekendtgørelsen efter i sømmene.
Noget af det, som jeg også godt lige vil tage med i min tale, er, at jeg da helt klart også håber, at den brede aftale, vi netop har indgået på folkeskoleområdet, og også den frisættelse, som vi giver ud til skolerne lokalt, kan være med til, at man får skabt en øget lyst til og iver fra forældrenes side til at blive en større del af folkeskolens hverdag.
Og lad os så håbe, at det også kan være med til at dryppe på den måde, så man forhåbentlig sammen med lærerne og skolelederne kan få skabt en skole, hvor det er rart at være, og hvor alle børn kan føle sig trygge.
Jeg vil ikke gå mere ind i detaljerne, for jeg synes egentlig også, ministeren var omkring det, men jeg må også være ærlig og her til slut sige, at det desværre er en tendens, vi har set, og det viser undersøgelsen jo også, at der er flere og flere børn, som også tidligere reagerer voldsommere, og som i mine øjne også bruger et urimeligt og forfærdeligt sprog, og der tror jeg egentlig, vi alle sammen og måske også som forældre har en opgave i at kigge lidt indad og se på, om vi kan hjælpe det på vej og sætte nogle grænser for, hvad det egentlig er for et sprog, man bruger, når man taler til hinanden, og for den sags skyld også opdrage børnene til at opføre sig ordentligt.
Så jeg tror, at der ligger flere forskellige opgaver, og først og fremmest tager vi jo fat på ordensbekendtgørelsen for at få den justeret.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-03:
Tak for det.
Jeg imødeser også meget, hvad det helt konkret er, man vil med den ordensbekendtgørelse.
Men jeg er lidt nysgerrig på det, som ministeren også nævner, nemlig det her med antallet af sager, der ikke er steget.
Jeg synes generelt, at det er meget kritisabelt, at undersøgelsen først bliver sendt ud – jeg kan forstå, at ministeren måske ovenikøbet har fået den for flere dage siden – til ordførerne i dag, kort tid før en forespørgselsdebat om det her emne, i stedet for at vi havde fået den i god tid.
Det synes jeg er særlig problematisk, for jeg er lidt skeptisk over for, om det egentlig er rigtigt, og hvad det helt præcis er for en måde, man måler det her på.
For det lyder forkert i mine ører, at det antal ikke er stigende.
Det tror jeg simpelt hen ikke på er rigtigt.
Anni Matthiesen (V), 2024-04-03:
Jamen jeg kan også godt afsløre, at jeg ikke har nået at læse undersøgelsen fuldt og helt.
Jeg har bare bidt mærke i, at det, der står, er, at antallet ikke er steget, men at det er måden, som eleverne agerer på i dag, hvor de er meget mere udadreagerende, der måske er problemet.
Men jeg glæder mig også til at få mere ro og tid til at læse den helt i dybden.
Astrid Krag (S), 2024-04-03:
Det er jo så en helt stor diskussion om, hvad pædagogik er.
For mig er pædagogik også, at noget kan have konsekvenser, og at der kan være sanktioner.
Så på den måde kan man ikke rigtig sige, at der er for meget pædagogik.
En dygtig pædagog har jo rigtig mange forskellige værktøjer i værktøjskassen, og jeg siger også i min tale – og det mener jeg – at i den lykkeligste af alle verdener ville vi aldrig behøve at kigge på ordensbekendtgørelsen, og der ville der aldrig være en skærpet underretningspligt, der blev taget i brug, for når det sker, er der nogle børn, der er blevet gjort fortræd.
Det skal vi jo gøre alt, hvad vi kan, for at forebygge, og derfor er det her med at styrke klasserumsledelsen, som vi bl.a. gør i den nye skoleaftale, enormt vigtigt.
Rosa Eriksen (M), 2024-04-03:
Jeg tror, at ordføreren vil være en rigtig smuk kvinde som en Karen.
Altså, det er ikke Folketingets job at beslutte, hvem der skal dyrke hvilken sportsgren.
Det har jeg fuld tillid til at de har helt styr på ude i sportsklubberne, når de møder de udfordringer, og det er det samme, med hensyn til hvor de skal gå i bad og sådan noget.
Der er fuldstændig styr på det de steder, hvor det er et problem, og derude er det et meget mindre problem, end det er herinde i Folketingssalen.
Så apropos woke: Hvorfor bliver vi ved med at snakke om det?
Lise Bertelsen (KF), 2024-04-03:
Jeg tror ikke rigtig, der var noget spørgsmål i det.
Vi er jo ret enige et langt stykke hen ad vejen.
Tak for både debatten og vedtagelsesteksten, som vi tilslutter os.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-03:
Virkeligheden er jo også bare, at jeg gerne vil høre Moderaternes holdning til, hvordan de så har det med ligestillingen, hvis jeg nu lige pludselig definerer mig som en, der hedder Karen, og jeg har lyst til at spille kvindefodbold.
Skal jeg så have det som en ret?
For det er jo ligestilling, og jeg har gennemgået puberteten osv., men jeg bliver nødt til at høre det.
For Moderaternes ordfører startede sin tale med at sige, at der faktisk ikke er forskel på kønnene, og jo, det er der.
Det ved vi faktuelt at der er mentalt og fysisk, og det er jo det, vi alle sammen skal arbejde for bliver udvisket mindst muligt, men vi skal da ikke sætte specielle rammer op.
Mads Olsen (SF), 2024-04-03:
Mener ministeren, at det er rimeligt, at 18-19-årige elever, der går på en almindelig, lokal ungdomsuddannelse og har brug for at flytte hjemmefra, ikke er sikret at kunne modtage su som udeboende, mens 18-19-årige elever på meget dyre kostgymnasier som eksempelvis Herlufsholm vil kunne modtage su som udeboende, så længe deres forældre bor over 20 km væk fra skolen, selv om forældrene betaler opholdet?
Christina Egelund (M), 2024-04-03:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Jeg vil egentlig gerne starte med at anfægte den præmis, der ligger under spørgsmålet, nemlig om at elever, som går på en almindelig, lokal ungdomsuddannelse, og som har brug for at flytte hjemmefra, ikke skulle have mulighed for det.
For i dag har alle 18-19-årige elever på ungdomsuddannelser mulighed for at blive godkendt til at få su med satsen for udeboende, hvis de opfylder mindst en af de fire betingelser, som er gældende for det.
Reglerne er netop indført for at muliggøre, at elever, som har brug for at flytte hjemmefra, i visse tilfælde kan blive godkendt til at få su med satsen for udeboende.
Det kan eksempelvis være, hvis eleven har brug for at flytte hjemmefra grundet særlige forhold i hjemmet eller lang transporttid til uddannelsesinstitutionen.
Jeg synes, det er godt, at vi har opstillet en række regler for, hvornår elever kan modtage udeboende su, hvor vi ikke forskelsbehandler eleverne, på baggrund af hvilken konkret uddannelsesinstitution de vælger.
Og jeg mener ikke, at elever på navngivne kostskoler i su-sammenhæng skal behandles hverken værre eller bedre end andre elever på ungdomsuddannelserne.
Mads Olsen (SF), 2024-04-03:
Når jeg tager det her op, er det jo, fordi det er et af de tydeligste eksempler, jeg kan finde, på social ulighed i vores uddannelsessystem.
For elever, der går på en meget dyr kostskole som eksempelvis Herlufsholm, der koster 14.000 kr. om måneden, kan godt få udeboende su, mens elever, der går på en helt almindelig ungdomsuddannelse, netop ikke er sikret det, fordi deres forældre jo ofte ikke bor mere end 20 km væk fra deres ungdomsuddannelse.
Kort sagt: Dem, der har mindst brug for det, får, mens dem, der måske har mest brug for det, ikke altid er sikret at få den hjælp, de burde have krav på.
Hvis vi skal give konkrete eksempler, har jeg jo selv haft to veninder.
Og hun fik alligevel de her 4.500 kr., fordi hendes forældre boede inde på en dyr adresse i København og dermed længere end 20 km væk.
Hun vidste så ikke, hvad hun skulle bruge de her penge på, så hun fortalte, at hun gik ud og brugte dem på at spise sushi med sine venner.
Men samtidig har jeg også nogle andre venner, som blev nødt til at flytte hjemmefra, fordi de måske ikke trivedes så meget med deres forældre og derfor ikke kunne sikre, at de fik udeboende su.
Den veninde blev nødt til at arbejde 15-20 timer ved siden af sit studie for at kunne få råd til at være udeboende.
Er ministeren ikke enig i, at der er en social skævhed i det system, vi har nu, hvor vi sikrer, at dem, der har mindst brug for det, får hjælp, mens dem, der har allermest brug for hjælpen, ikke er sikret den hjælp?
Christina Egelund (M), 2024-04-03:
Nej, det er jeg ikke enig i, for alternativet til det system, vi har, er jo så et system, hvor man diskriminerer, på baggrund af at nogle træffer nogle valg, som man enten synes er fine eller ikke kan lide.
Altså, i det her tilfælde er der i eksemplet nævnt kostskolen ved Herlufsholm, og fordi man så vælger – og det kan der jo være mange grunde til at man gør – at man skal gå der, eller man har truffet det valg sammen med sine forældre, så skal man økonomisk stilles anderledes end andre unge.
Jeg går ind for lighed for loven.
Jeg går ind for, at der gælder de samme regler for unge, også i forhold til su-systemet, uanset hvilken ungdomsuddannelse man vælger at gå på.
Det kan man godt se anderledes på og gå ind for en forskelsbehandling.
Det gør jeg ikke.
Mads Olsen (SF), 2024-04-03:
Det handler ikke nødvendigvis om at forskelsbehandle, det handler jo om at opstille nogle kriterier for, hvilke elever vi vil støtte.
Så det handler jo ikke om at forskelsbehandle, det handler om at opstille nogle retfærdige kriterier.
Og mener ministeren virkelig, det er retfærdigt, at vi giver udeboende-su til elever, der ikke har nogen omkostninger ved at bo ude?
For det er jo tydeligt for enhver, at de ikke kan betale deres kostskoleophold med den udeboende-su på 4.500 kr.
Christina Egelund (M), 2024-04-03:
Men der er jo fire forskellige betingelser, og man skal leve op til mindst en af dem for at kunne få adgang til udeboende-su, mens man er 18 år eller 19 år gammel.
De regler kan man godt diskutere; dem kan man jo tage op fra SF's side og foreslå forandret.
Der er man jo frit stillet.
Jeg mener bare helt grundlæggende, at i et retssamfund, hvor man jo stadig væk går ud fra, at borgerne er stillet lige i forhold til de regler, der gælder, skal der ikke være sådan en farve i, om det er den ene eller den anden uddannelsesinstitution, man vælger, og som er afgørende for ens adgang til su.
Det må være de samme regler, der gælder, og dem kan man foreslå ændret.
Jeg synes, de regler, vi har, er rimelige, men dem kan man jo foreslå ændret.
Men jeg synes ikke, at man skal diskriminere på baggrund af uddannelsesinstitution.
Mads Olsen (SF), 2024-04-03:
Ministeren har før været med til at ændre su-systemet, og på et samråd i går sagde hun, at hun ikke er bange for at ændre su-systemet.
Nu har vi i SF jo foreslået en arbejdsgruppe, der skal kigge på netop de her udeboendesatser for 18-19-årige, altså om der er et eller andet, der skal ændres.
Og der kunne det her jo være et eksempel på, at man siger: Vi vil ikke længere understøtte at betale udeboende-su til elever, der tydeligvis ikke har brug for det, men vi vil i stedet for give de penge til elever, der tydeligvis har brug for det.
Vil ministeren slet ikke være åben for at se på sådan en social omfordeling?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-03:
Jamen jeg er glad for, hvis jeg har kunnet hjælpe med at kaste lys over processen.
Grundlæggende handler det om, at vi, før vi har truffet en beslutning, ikke udbetaler pengene, fordi det jo samlet set vil være sværere at komme bagefter og bede om at få de penge tilbage.
Hvordan det ender, kan jeg ikke sige præcist, men jeg er ikke enig i, at det er alle statslige integrationsindsatser, som er omfattet.
Eksempelvis er der boligsociale indsatser for 140 mio. kr., som jo også er integrationsindsatser, men som ikke er omfattet af det her.
Så jeg er ikke enig i, at det er alle statslige integrationsindsatser.
Rosa Lund (EL), 2024-04-03:
Alle initiativer, som arbejder med integration, har jo fået at vide, at der ikke kommer nogen penge.
Hvorfor melder man den besked ud til alle initiativer, der arbejder med integration i det her land, når man godt ved, at det ikke er dem alle sammen, der skal beskæres?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-03:
Næh, men som jeg siger, synes jeg da, at når han er så glad for et kalifat med shariaregler, som jeg kan læse han gerne vil have, så skal han rejse til et af de lande, hvor man har det – Saudi-Arabien eller andre steder, hvor man praktiserer den type af samfund.
Det er jo problemet i en nøddeskal, og derfor synes jeg da, at han skulle overveje, om det ikke var bedre at rejse til et af de mange islamiske lande, som der eksisterer rundtom i verden, i stedet for at være her.
Rosa Lund (EL), 2024-04-03:
Idet der henvises til kronikken »Ministre melder sig ind i debat om herskerattitude i indvandrermiljøer« bragt i Politiken den 6. marts 2024, der handler om de udfordringer, der opstår i parallelsamfund, som æresrelaterede konflikter og negativ social kontrol, bedes ministeren forklare, om ministeren synes, det er en god idé at fratage integrationsindsatser, der netop afhjælper negativ social kontrol, deres midler?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-03:
Tak for spørgsmålet.
Derfor har vi bl.a. åbnet det nationale center mod æresrelaterede konflikter, som skal styrke og koordinere indsatsen mod æresrelaterede konflikter.
Det vil have et skærpet fokus på ungdomsliv og de negative påvirkninger, der kan spille ind der, og centeret vil have en tæt dialog med en række ungdomsuddannelser og andre aktører på området.
I starten af marts genoptog Kommissionen for den glemte kvindekamp sit vigtige arbejde, og den kommer ligeledes til at have fokus på ungdomslivet samt voksenlivet.
Jeg ser frem til at modtage deres anbefalinger inden udgangen af 2024.
Aftalen blev senest genbekræftet af aftalepartierne i marts 2023, og det er således op til aftalepartierne at beslutte, hvordan besparelserne skal udmøntes, herunder om der skal tages særlige hensyn til indsatser målrettet bekæmpelse af negativ social kontrol.
Som konsekvens heraf er udbetalinger af en række bevillinger berostillet, men jeg håber naturligvis meget på en snarlig afklaring, så mit ministerium kan genoptage udmøntningen af de udvalgte bevillinger.
Tak for ordet.
Christina Egelund (M), 2024-04-03:
Jeg er åben for at diskutere alt muligt.
Og SF har jo ganske rigtigt anmeldt et beslutningsforslag, som handler om at nedsætte en gruppe, der kan kigge på det her, og det glæder jeg mig til at diskutere med SF.
Men så længe der ikke ligger et mere konkret forslag fra SF, i forhold til hvordan man kunne forandre det her, er det jo lidt vanskeligt for mig at tage stilling til det. Men jeg vil selvfølgelig gå til det med et åbent sind – kan man kigge på at ændre nogle ting?
Det skal man altid være åben for, både som folketingsmedlem og som minister.
Vi har et glimrende samarbejde, synes jeg, mellem regeringen og SF på uddannelsesområdet i det hele taget, men jeg har svært ved at se for mig en ændring, der skulle favorisere eller negativt diskriminere andre uddannelsesinstitutioner.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-03:
Jeg tror, at spørgeren gør sig selv dummere, end spørgeren egentlig er, og at spørgeren udmærket godt kan gennemskue sammenhængen.
Og man kan ikke sige, at vi beskærer indsatser mod negativ social kontrol, når der ikke er truffet nogen beslutning om det.
Rosa Lund (EL), 2024-04-03:
Men der er jo initiativer, der står til at lukke nu.
Der er mennesker, organisationer, der sidder derude, som til hverdag arbejder med at bekæmpe negativ social kontrol, som ikke aner, om de kan fortsætte deres arbejde, og som nu står til at skulle fyre meget, meget vigtige konsulenter, rådgivere, som hjælper unge mennesker ud af negativ social kontrol.
Jeg kan godt forstå, hvis de fik kaffen en lille smule galt i halsen, da de læste, at ligestillingsministeren og integrationsministeren nu blæste til kamp mod den negative sociale kontrol, når de sidder tilbage uden nogen midler til at gøre det for.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-03:
Jamen det er også noget andet end det, spørgeren nævnte i sit første indlæg, hvor det jo handlede om, at der var truffet beslutning om, at nogen skulle beskæres.
Det er der ikke truffet beslutning om.
Indtil videre har Finansministeriet sagt, at man ikke udbetaler penge, før man har en afklaring.
Så venter vi på, og det tror jeg kommer til at ske snarligt, at ordførerkredsen inden for den forligskreds, der er på kriminalforsorgens område, beslutter sig for, hvordan de vil udmønte de 25 mio. kr., som de besluttede skulle spares tilbage i 2021.
Rosa Lund (EL), 2024-04-03:
har jo besluttet, at der i SSA-reserven er initiativer, som bl.a. skal bekæmpe negativ social kontrol, som skal have penge.
De initiativer har også fået at vide, at de skal lukke.
Kim Valentin (V), 2024-04-03:
Jeg hørte sådan set ikke noget spørgsmål, men jeg vil da gerne kommentere det.
Altså, jeg tror, at vi alle sammen godt er klar over, at ministeren satte særlig fokus på negativ social kontrol, så derfor er det jo ikke sådan, at vi overhovedet ikke er interesseret i det.
Det er faktisk noget af det, som man jo også kommer ind på i den her 65-punktsplan.
Og når vi f.eks. snakker om værnepligt for mænd og kvinder, er det da også helt sikkert en af de ting, vi kommer til at tale om.
Skal man have tørklæde på i forsvaret, f.eks.?
Det er vi ikke blinde for.
Den diskussion er vi villige til at tage.
Vi har sådan set allerede meldt ud, at hvis man f.eks. har tørklæde på, har man ikke en ordentlig sikring af hovedet, for man skal have hjelm på.
Vi er ikke bange for de diskussioner, men det lyder, som om Danmarksdemokraterne er bange for den modsatte diskussion, altså det her med, at rent faktisk kan folk godt selv vælge, hvis vi bare indretter samfundet på den rigtige måde.
Susie Jessen (DD), 2024-04-03:
Altså, den her ligestillingsredegørelse er fuldstændig tømt for nye initiativer om lige præcis social kontrol af udlændingepiger.
Der står noget gammelt – det er rigtigt – men der er ikke nogen nye ting, ud over at man har samlet det i et center et eller andet sted.
Det er det, regeringen kommer med.
Så må jeg bare spørge helt åbent: Hvorfor vælger Venstres ordfører ikke at nævne det her med et eneste ord?
Det kan godt være, at Venstre synes, det er vigtigt, men hvis Venstre synes, det er vigtigt, hvorfor bliver det så overhovedet ikke nævnt i ordførerens tale?
Kim Valentin (V), 2024-04-03:
Der er faktisk en del af de 65 punkter, som man kan sige at jeg også kunne have nævnt, men det er jo et valg, man tager, når man skriver en tale.
Jeg kunne godt have nævnt det, ja.
Susie Jessen (DD), 2024-04-03:
Tak for talen om sygeplejersker, kønsopdelt arbejdsmarked, bestyrelsesposter og alle de her forskellige ting.
Det er simpelt hen så skuffende, at Venstres ordfører står og holder en tale uden så meget som at nævne med et eneste ord, at der få kilometer herfra, ude i Tingbjerg, sidder piger, som ikke engang må komme ud af deres lejlighed.
De må ikke bestemme, hvad for noget tøj de har på; de må ikke bestemme, hvem de skal være kærester med.
Der er også i Berlingske blevet oprullet en kæmpe sag om, at der er over 1.200 teenagepiger i Danmark, der er blevet islamisk viet med ældre mænd, altså mindreårige piger.
Venstres ordfører nævner ikke det største ligestillingsproblem i Danmark med et eneste ord – det er simpelt hen så skuffende.
Jeg ved ikke engang, om jeg har et spørgsmål til det – det er bare en konstatering af, hvor lidt det her åbenbart betyder for Venstre.
Man har mere travlt med at stå og snakke om, hvad der ligger i ordet sygeplejerske end at snakke om unge piger, som ikke engang kan få lov til at leve deres eget liv.
Jeg synes, det er så skuffende – det må jeg sige.
Det er bare en konstatering herfra.
Christina Olumeko (ALT), 2024-04-03:
Tak for ordet.
Og tak for talen.
Jeg lægger mærke til, at ordføreren lægger vægt på, at det at have frie muligheder til at udfolde sig er centralt i Venstres ligestillingsbegreb, og det er også noget, vi i Alternativet klart kan se os i.
Det fremgår af redegørelsen, at regeringen gerne vil gøre noget ved den udfordring, det i dag er for lgbt-familier med flere end to forældre, at man ikke bliver anerkendt og f.eks. ikke kan få adgang til oplysninger på Aula om sine børn og sundhedsoplysninger osv.
Kim Valentin (V), 2024-04-03:
Vi skal i hvert fald have kigget på, om der er nogle sådan rent strukturelle problemer i den måde, vi har indrettet området på.
Christina Olumeko (ALT), 2024-04-03:
Tak for svaret.
Jeg tror, det var sådan cirka lige så bredt og fluffy, som redegørelsen er.
Men så lad mig spørge mere konkret.
Kunne ordføreren se for sig, at vi fik opdateret de it-systemer i det offentlige, som gør, at man f.eks. ikke kan få adgang til Aula og sundhedsoplysninger om sine børn?
Kim Valentin (V), 2024-04-03:
Det kan jeg sagtens se, ja.
Nick Zimmermann (DF), 2024-04-03:
Uanset hvad for nogle nølende svar der kommer her, kan regeringen ikke komme uden om det faktum, at det er et ekstremt svigt af hele den danske befolkning, når man tillader, at en mand, der kommer her til vores land i starten af 1990'erne, får en førtidspension, næsten allerede inden han har sat sine ben på dansk grund, og har fået det i alle de år, han har været her.
Han har udtalt, at han holder med Islamisk Stat.
Han har udtalt, at selvmordsbombere er nogle helte.
Han er dømt for bedrageri, fordi han har fået fire børn med sin kusine.
Han får alligevel lov at blive i Danmark til trods for alle de her ting, og ikke nok med det tilbyder vi ham så sandelig også en førtidspension.
Det har jeg simpelt hen ingen forståelse for.