runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2024-12-11:
Vores elpriser er blandt de højeste i Europa.
Kunne det hænge sammen med, at vores skatter og afgifter på det her område er meget høje sammenlignet med andre landes?
Kunne det hænge sammen med, at Danmark har kastet sig ud i et eller andet grønt eventyr, der er ved at blive til et mareridt, fordi den strøm, som regeringen vil sælge til Tyskland, er der ikke nogen der vil byde på, og der er ikke nogen, der vil være i nærheden af det, fordi der ikke er en forretningsmodel i det?
Kunne det være, at det var Danmark og den danske regering, der tog fejl?
Kunne det være, at den grønne omstilling slet ikke er så god og grøn og bæredygtig, som regeringen vil gøre den til?
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-11:
Tak for talen, og jeg vil også gerne kvittere for forhandlingsforløbet fra Alternativets side.
Noget af det, jeg var inde på i min tale, er nye grønne tiltag eller rettere manglen på samme i den endelige finanslov.
Mit spørgsmål drejer sig om et af de tiltag, som faktisk var med i finanslovforslaget, nemlig det grønne håndværkerfradrag.
Det er jo noget, som Alternativet også var med til at indføre i sin tid, og som nu bliver genindført.
Mit spørgsmål går på, om ministeren kan lufte nogle af sine tanker om, hvordan vi forbedrer det grønne håndværkerfradrag.
For det, vi havde sidst, var et fradrag, som ikke havde nogen klimaeffekter, så vidt jeg ved, men som jo også havde nogle udfordringer med en stor fejlmargen, fordi det var svært for danskerne at udfylde det.
Kan ministeren komme ind på, hvordan vi forbedrer det?
Nicolai Wammen (S), 2024-12-11:
Jeg synes, det er meget sigende, at man nu fra Dansk Folkepartis side også vil vende den grønne omstilling ryggen.
Altså, én ting er, at man ryster på hånden i forhold til at støtte fuldtonet op omkring Ukraine; det synes jeg i sig selv er et kæmpe svigt – et kæmpe svigt.
Men når man så samtidig vælger, at man også vil give køb på, at den grønne omstilling er helt central for det danske samfund, må jeg bare sige, at vi ser meget, meget forskelligt på de ting.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-11:
Tak for ordet.
Og tak til ministeren for vel en eller anden form for voksenmobning af mennesker, der er uenig med ministeren, kan man jo forstå.
Det fortsætter jo bare ufortrødent, ikke?
Altså, man kan forstå, at de økonomiske vismænd ikke er så kloge, som ministeren er, og at de blå partier ikke er så kloge, som ministeren er.
Og i forbindelse med den grønne omstilling er dem, der ikke bød på vindmøllerne, heller ikke så kloge, som regeringen er.
Den vej kan man jo godt vælge at tage, men ministeren mangler stadig væk at svare vedrørende de der 370 ekstra, der er kommet i ministerens eget ministerium: Hvorfor er der så stor forskel på at sige det, i forhold til at ministeren nu siger, at han vil finde 1.000 i det offentlige?
Det store problem med de blå partier var, at man sagde: Lad os finde 2.900.
Det er sådan noget med, at vi finder ud af, at vi nok laver nogle ting anderledes.
Så hvorfor sætter man ikke et optimistisk mål?
For virkeligheden er jo, at det er steget med 16.000 – 16.000 offentligt ansatte.
Hvorfor er 1.000 maks.-målet for en socialdemokratisk minister?
Nicolai Wammen (S), 2024-12-11:
Jeg ved ikke helt, om hr. Kim Edberg Andersen hørte efter, hvad jeg sagde i min tale.
Det, jeg sagde, var ikke, at de 1.000 var målet, men at det var starten.
Og det, der er den helt afgørende forskel på det, vi som regering har gjort, i øvrigt sammen med SF og Radikale Venstre, og det, som man fra de fire blå partiers side kom med, er, at vi går ind konkret og siger, hvad det er for årsværk, som vi mener der ikke er brug for, ud af de her ca. 1.000 årsværk.
Og vi vil komme med flere eksempler på det.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-11:
Så man smed de blå partier ud, fordi det, man selv siger, er starten.
Der var det så for voldsomt at sige, at starten er 1.000, og at målet er 2.900, og så kan man i hvert fald ikke snakke med de fire partier.
Så det er overhovedet ikke, bare fordi man i den socialdemokratiske regering var sur over, at der nu rent faktisk var en blå opposition, som var enige om noget.
Jeg må forstå, at det er, fordi det går for hurtigt for ministeren, at man rammer de 2.900.
Det bliver jo en god debat næste år, når vi kan se – hvis alting er, som det altid har været med Socialdemokraterne – at der ikke bliver fundet ret mange.
Så kan vi have diskussionen igen næste år, og så får vi nok at vide: Jamen næste år gør vi det endnu mere konkret, og så finder vi også ud af, på hvilke adresser vi muligvis finder nogle.
Nicolai Wammen (S), 2024-12-11:
Jeg må give point for underholdningsværdien, men det var nu faktisk ikke derfor, at de blå partier ikke længere kunne være en del af forhandlingerne.
Det var, fordi man ikke kunne prioritere mellem de ting, man ønskede sig, og man ikke kunne vise, hvor det var, at pengene til at betale for det skulle komme fra.
Det er to ret basale ting.
Hvis man ikke kan fortælle, hvad der er vigtigst, og man ikke kan fortælle, hvor pengene skal komme fra, så er det svært at lave en finanslovsaftale.
Der er i øvrigt tale om partier, som jeg sidste år lavede en aftale med, så jeg er ikke sur på nogen.
Jeg er allerhøjest lidt skuffet og forundret over, at det var den tilgang, man havde fra de fire partiers side.
Men det kan jeg jo ikke gøre så meget ved.
Mon ikke julefreden alligevel på et eller andet tidspunkt sænker sig over os alle sammen?
Peter Kofod (DF), 2024-12-11:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil sige, at jeg betragter de fire partier, den kreds, vi var, som ret jævnbyrdige, og jeg kan fuldstændig berolige den socialdemokratiske ordfører med, at der var supergod stemning.
Der var, synes jeg, et godt samarbejde.
Så nej, jeg kan ikke pege på en og sige, at det var ham eller hende – nu er det så kun herrer, der er finansordførere i blå blok lige nu.
Jeg kan ikke sådan sige, at det var den eller den, der tog teten.
Camilla Fabricius (S), 2024-12-11:
Jeg kan jo tydeligt forstå her, at ordføreren har været rigtig glad for det blå samarbejde, som der har været i forbindelse med finansloven for 2025.
Men nu er situationen jo den, at der kun kan være én statsminister, og hvem er det så helt konkret, man peger på som statsministerkandidaten?
Peter Kofod (DF), 2024-12-11:
Tjah, det kunne man jo også spørge hr. Lars Løkke Rasmussen om.
Jeg tror ikke, han er helt afklaret om, hvem han vil pege på, når stemmerne er blevet talt op.
Jeg tror også, Venstres ordfører vil have det lidt på samme måde.
Jeg er til gengæld fuldstændig sikker på, at hvis folketingsvalget, når det på et tidspunkt bliver afholdt, skulle give et flertal af mandater til blå side, så vil vi også løse det problem.
Så vil vi også sørge for, at der bliver taget hånd om det.
Men jeg forstår godt den socialdemokratiske interesse for det.
Jeg har også måttet svare på alverdens spørgsmål udenfor fra den politiske ordfører, der har delt julekalendere ud til os, og det er da meget morsomt.
Camilla Fabricius (S), 2024-12-11:
Tak for det, og tak for talen.
Ordførerens parti gik jo ind med en samlet gruppe til finanslovsforhandlingerne med et fælles krav.
Kan ordføreren hjælpe mig med at pege på det parti, der ligesom samlede gruppen?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-12-11:
Men jeg har det også sådan, at jeg gerne vil rose, når der er grund til at rose.
Jeg har tænkt lidt over, hvem der var d'Artagnan, og det må bestemt være ordføreren, for ordføreren har været loyal, selv om ordføreren var den eneste af de fire musketerer, der ikke var inviteret med til mødet hos Danmarksdemokraterne.
Det er altid dejligt med loyale samarbejdspartnere.
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-11:
Tak for det.
Jeg synes, at det der med at nedbringe priser, lyder rigtig godt.
Men sagen er jo, at langt den største årsag til de her stigende priser ikke er afgifterne.
Det er simpelt hen, at der er nogle ekstremt overnormale profitter, vi har set, både på el og også på fødevarer.
Man kan sagtens kigge på afgifter, men der er desværre en tendens til, at hvis man sætter afgiften lidt ned, sætter de her leverandører bare priserne lidt op, fordi kunderne er parat til at betale det samme.
Så er Dansk Folkeparti også parat til at gribe ind over for de private virksomheder, som f.eks. har for stor markedsmagt, kalder man det vist – det kunne herhjemme være mejerigiganter – og som på den måde kan presse priserne op på et niveau på grund af deres markedsposition?
Er Dansk Folkeparti også parat til at gøre noget ved det, eller er det kun skatter og afgifter, man vil kigge på?
Peter Kofod (DF), 2024-12-11:
Jeg er glad for, at Enhedslisten er enig med os i, at vi kan gøre noget ved skatter og afgifter på nogle af de ting, som gør det meget dyrt at handle ind i Danmark, og som også gør, at man måske har lyst til at køre over grænsen en gang imellem og handle ind der.
I forhold til det andet element, altså om der er for lidt konkurrence om f.eks. fødevarer i Danmark, tror jeg, både spørgeren og jeg selv har spurgt regeringen – det er så erhvervsministeren – en hel del gange, om der er antydninger af, hvad skal man sige, en eller anden form for karteldannelse.
Jeg tror, det er i Norge, man har været ret langt fremme med at se på de ting.
Det afviser regeringen så gang på gang.
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-11:
Man kan i hvert fald undre sig over, at en pakke smør bliver ved med at ligge op i det prisleje, som den gør, også efter at inflationen er kommet ned igen.
Jeg vil gerne spørge om noget andet.
I sommer var jeg til et møde sammen med hr. Morten Messerschmidt – det var Ældre Sagen, der havde indkaldt til det – hvor vi begge to lovede, at vi i finanslovsforhandlingerne ville bringe det her op med at sikre, at pensionisternes pensioner sættes op, sådan at de følger med inflationen allerede i 2025.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre, hvorfor man havde glemt, hvad man havde sagt i sommer til Ældre Sagen.
Kris Jensen Skriver (S), 2024-12-11:
Tak for det.
Og tak for talen.
Jeg vil også fortsætte lidt i det grønne spor, om end med et lidt andet fokus end hr. Peter Kofod.
Enhedslisten har jo foreslået et mål om 90 pct.s reduktion af drivhusgasudledningerne i 2035.
Og ifølge Klimarådet, som vi jo lytter rigtig meget til, vil et højere mål blive dyrere og betyde store forandringer af samfundet og have større sociale konsekvenser på kortere tid.
Derfor vil jeg gerne spørge, hvordan Enhedslisten vil finansiere den her omstilling og håndtere de store konsekvenser, et højere klimamål vil få, også med tanke på de svar, som ordføreren netop har givet til hr. Peter Kofod, i forhold til hvad det må koste for helt almindelige mennesker.
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-11:
Tusind tak for det spørgsmål, for det synes jeg er en af de allervigtigste diskussioner, vi skal have.
For mig er det ikke en mulighed ikke at opfylde vores forpligtelser over for Parisaftalen og de aftaler, der måtte komme.
Vi står midt i klimaforandringer.
Vi ser voldsomme oversvømmelser, hvor mennesker dør i parkeringskældre.
Vi ser voldsomme vejrfænomener.
Det er ikke fremtid, det er nu – så vi skal løse det.
Men det er klart, at når det er sagt, så skal vi også løse det på en måde, der ikke efterlader almindelige mennesker på perronen, og det kan vi godt.
Lad mig give et par eksempler.
F.eks. når vi bruger grønne afgifter, skal vi ikke bruge de penge til at putte dem ned i statskassen, så Enhedslisten kan bruge dem på et eller andet velfærd eller nogle andre kan bruge dem på noget andet.
De skal tilbage i lommerne på de mennesker, der har mindst, som kompensation.
Det er vores grundlæggende tilgang.
Når vi f.eks. siger til folk, at de skal udskifte deres gasfyr med et fjernvarmeanlæg, så nytter det ikke noget, at vi bare siger: Det må du selv betale for.
Så sidder man der med en udgift på 120.000 kr. som en pensionistfamilie, der ikke kan belåne sit hus.
Så skal vi lave kollektive ordninger, der gør, at man faktisk får den støtte, som man f.eks. har i Tyskland i langt højere grad end her.
Og nu har jeg ikke mere tid til at give eksempler, men jeg kunne give mange andre.
Kris Jensen Skriver (S), 2024-12-11:
Tak for det.
Jeg vil gerne lige blive lidt i det spor, for jeg kan jo høre, at der er rigtig mange gode forslag, men man mangler måske lidt at høre om finansieringen.
For vi er jo i Socialdemokratiet og også i regeringen meget enige i, at vi skal være meget ambitiøse i forhold til klimadelen.
Så kan ordføreren folde lidt mere ud, hvordan Enhedslisten forestiller sig det her skal finansieres?
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-11:
Altså, generelt mener vi jo, at dem, der har det store ansvar for udledninger, er dem, der skal betale.
En af de sektorer, som vi f.eks. ved har et enormt ansvar for CO 2 -udledninger, er finanssektoren.
Vi ser meget gerne, at man lægger en afgift der, men grundlæggende er det også meget vigtigt at huske, at det her er nogle løsninger, vi skal have bygget op over de kommende 10-20 år.
Så hvis det i den periode bliver nødvendigt f.eks. at bruge noget af Danmarks enorme udlandsoverskud på at løse den her opgave, så er vi også parate til det.
Det er jo i øvrigt også det, man har gjort med den grønne trepart; man har fundet pengene budgetteknisk, om jeg så må sige.
Det kan man ikke gøre altid, men det kan man godt, når vi står over for vores generations måske vigtigste opgave.
Vi kan sagtens løse det her, og vi kan også løse det på en socialt retfærdig måde.
Benny Engelbrecht (S), 2024-12-11:
Jeg ved jo, at hr. Pelle Dragsted er sprunget til med kort varsel, og jeg tillader mig også at sende en hilsen om god bedring til fru Trine Pertou Mach.
Det er på den måde en travl uge for hr. Pelle Dragsted, for som jeg forstår det, er der også ekstraordinært landsmøde i Enhedslisten i den kommende weekend.
Eller hedder det årsmøde?
Det er jeg faktisk lidt i tvivl om.
Der er et væsentligt spørgsmål på dagsordenen, nemlig spørgsmålet om, hvordan Enhedslisten skal forholde sig til medlemmer, som har en holdning til personer, som støtter og har sympatier for nogle af de organisationer, som har været med i forbindelse med terrorangrebet den 7. oktober 2023 – det voldsomme angreb, der var på det tidspunkt.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig, om hr. Pelle Dragsted kunne sætte lidt ord på, hvordan Enhedslisten har tænkt sig at adressere det spørgsmål, sådan at man kan være sikker på, at der ikke er personer med indflydelse – direkte eller indirekte – i Enhedslisten i fremtiden, som står med stærke sympatier for organisationer, som står bag det terrorangreb.
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-11:
Jeg takker for den socialdemokratiske ordførers omsorg, særlig for Trine Pertou Mach, men da også for de indre forhold i Enhedslisten.
Jeg har lidt svært ved helt at se, hvad det har med en finanslovsbehandling at gøre, men jeg tror, at jeg har udtrykt mig ganske klart de andre gange, hvor ordføreren og andre kollegaer har spurgt, ved at sige, at det for mig er fuldstændig grundlæggende og principielt.
I modsætning til også ordførerens parti har jeg ingen problemer med – og det synes jeg det er helt afgørende at man gør – at man tager afstand fra enhver form for vold mod og drab på civile, uanset om de begås af Hamas eller andre såkaldte organisationer, eller om der er tale om den ekstreme vold, der desværre også begås fra den israelske højreradikale regerings side mod civile palæstinensere, hvilket jeg desværre sjældent hører den samme kritik af fra Socialdemokratiets side.
Men det kan ordføreren jo få chancen for at komme med nu.
Benny Engelbrecht (S), 2024-12-11:
Jeg vil bare lige forstå svaret på det spørgsmål, som jeg stillede, og som jeg ikke er helt sikker på at der blev svaret på.
Jeg er med på, hvordan hr. Pelle Dragsted stiller sig, men hvordan sikrer hr. Pelle Dragsted så, at der ikke i centrale dele af Enhedslisten er personer med indflydelse, som har en anden holdning end hr. Pelle Dragsted?
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-11:
Jeg ved ikke, om ordføreren følger helt med, men Enhedslistens hovedbestyrelse har jo indkaldt til et årsmøde netop for at få slået en klar streg i sandet og få gjort klart, at i Enhedslisten – og det gælder sådan set fra den dag, hvor partiet blev født – opererer vi ikke med dobbelte standarder.
Der har vi nogle principper, der handler om altid at stå på menneskerettighedernes side.
Det er helt afgørende for mig – og særlig i den tid, vi lever i lige nu, hvor lige præcis de principper er under angreb fra så mange steder.
Der er alt for mange dobbelte standarder i verden lige nu, hvor man ser gennem fingre med de forbrydelser, som ens allierede begår, men påtaler dem, som fjenden begår.
Vi har brug for en verden, der bygger på folkeret og menneskerettigheder, og det vil Enhedslisten i hvert fald blive ved med at stå fast på.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-12-11:
5,6 mia. kr. er jo et anseligt beløb.
Men skal det forstås sådan, at hvis man i fremtiden skaffer de 5,6 mia. kr., vil Radikale Venstre hellere bruge pengene på skolemad end f.eks. at bruge dem på den grønne omstilling, lavere skat på arbejde, lavere skat på investeringer i Danmark, aktiviteter inden for forskning eller uddannelse eller lignende?
Altså, hvis det ved en kraftanstrengelse skulle lykkes Radikale Venstre – i et rødt flertal, som aldrig vil spare penge – at finde 5,6 mia. kr., skal det så bruges på gratis skolemad frem for disse andre goder, som jeg har opremset?
Peter Kofod (DF), 2024-12-11:
Jeg kan fuldstændig berolige hr. Pelle Dragsted.
Vi har overhovedet ikke glemt noget som helst af, hvad vi har sagt til Ældre Sagen.
Jeg bruger endda en del af min taletid her på at understrege, at vi faktisk har været ret grundige med at stille ændringsforslag til bl.a. det her, som jo handler om at styrke pensionisternes købekraft.
Så jeg vil fuldstændig berolige Enhedslisten med, at der ikke er noget, der er glemt.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2024-12-11:
Tak for det.
Når vi bruger en finanslov til at støtte ukrainernes frihedskamp imod Rusland, gør vi det jo bl.a. for at tage vare på danskernes sikkerhed og på europæernes sikkerhed.
Nu vil Dansk Folkeparti så gå i den helt modsatte retning og svække den ukrainske kampkraft.
Hvad er årsagen til, at man pludselig nu går ind for, at vi skal tage initiativer, som direkte vil gøre det vanskeligere for Ukraine at forsvare sig selv, når man som DF nu foreslår at sætte støtten ned til Ukraine?
Peter Kofod (DF), 2024-12-11:
Jeg holder fuldstændig med Ukraine i den her situation.
Det er jo Ukraine, der er blevet overfaldet.
Jeg må sige, jeg synes, det er rimelig vildt at blive beskyldt for de her ting.
Vi står fuldstændig på Ukraines side, men det rigtigt, at vi har en helt anden realisme i det her spørgsmål end samtlige andre af Folketingets partier, og det må jeg bare vælge at tage som en kompliment.
Hans Andersen (V), 2024-12-11:
Tak for det.
Det er blot for at følge op på den drøftelse, vi har nu.
Jeg bliver sådan set ked af det på folkestyrets vegne, når formanden for Dansk Folkeparti går ud og siger, at vi, hvis vi stopper støtten til Ukraine, vil kunne bruge mere på velfærd.
At spire og så et frø, der handler om, at man, hvis vi stopper støtten til Ukraine, vil kunne øge velfærden.
Jeg er helt sikker på, at formanden for Dansk Folkeparti godt er klar over spillereglerne i øvrigt for, hvad man kan øge det offentlige forbrug med, og derfor er det imod bedre vidende at gå ud og sige, at hvis man stopper støtten til Ukraine, kan vi øge velfærden.
Det ved ordføreren i øvrigt også godt, altså at sådan er det jo ikke.
Vi får jo ikke flere penge til velfærd i 2025, fordi vi stopper donationerne til Ukraine.
Peter Kofod (DF), 2024-12-11:
Er vi enige om, at penge kun kan bruges én gang?
Det var det, vi lærte, dengang jeg gik i skole, altså at penge bruger vi en gang.
Det er punkt 1.
Punkt 2 er, at jeg godt er klar over, at regeringen nu er endt i en situation, hvor det er svært at blive ved med at holde det gear, man gør nu.
Det er også derfor, statsministeren er ude at sige, at nu skal vi lige pludselig lukke op for at optage en masse fælles EU-gæld.
Det er jo, fordi man har brug for penge, som man ikke kan tage ud af kassen, og som man må finde andre steder, og så sidder vi pludselig i en anden saks på et senere tidspunkt.
Vi kan da ikke gå med til fælles gældsætning i EU, bare fordi den her regering har travlt med forfølge nogle udenrigspolitiske ambitioner.
Det er da helt vildt!
Benny Engelbrecht (S), 2024-12-11:
Den musketered, vi taler om nu, er den musketered, som alle andre partier i det her Folketing – alle andre partier, hr. Peter Kofod – står bag, nemlig den ubetingede støtte til Ukraine.
Jeg mindes ikke, at der var nogen svigt i Dansk Folkepartis linje, da præsident Zelenskyj aflagde besøg her i Folketinget.
Der husker jeg faktisk, at Dansk Folkeparti var meget stolte af det besøg.
Hans Andersen (V), 2024-12-11:
Men jeg synes sådan set, at vi skal have det afklaret på ordentlig vis, for ordføreren svarer helt tydeligt ikke på mit spørgsmål.
Hvis vi stopper donationerne til Ukraine, kan vi jo ikke øge antallet af kroner, vi bruger i sundhedsvæsenet og i ældreplejen i 2025.
Det er rigtigt, at pengene kun kan bruges en gang, men vi har jo sammen nogle budgetlofter, der gør, at man kan arbejde med økonomien i 2025 på en bestemt måde.
Så det er jo ikke rigtigt, at man kan øge tiltagene på velfærd, hvis man stopper donationerne til Ukraine.
Peter Kofod (DF), 2024-12-11:
Jo, penge kan kun bruges én gang, og jeg er stadig en af dem, der måske lidt naivt tror på, at det her er en lovgivende forsamling, hvor vi med 90 mandater sådan set kan træffe de beslutninger, vi vil, når det kommer til pengekassen
Det går jeg i hvert fald klart ud fra vi er enige om.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-12-11:
Tak for det.
Jeg har aldrig været med til at gennemføre en forsøgsordning uden at have en idé om, at hvis forsøget falder positivt ud, så skal det gennemføres i fuld skala, og det vil sige, at man med den her forsøgsordning om statsbetalt skolemad må gå ud fra, at Radikale Venstre, hvis det falder heldigt ud i henhold til Radikale Venstre, så ønsker at udfolde den i fuld skala for hele landet, altså gratis skolemad for alle børn i hele landet betalt af staten.
Det koster ifølge Finansministeriet 5,6 mia. kr.
Hvis nu det ved dygtige reformer og besparelser osv. lykkes at skabe 5,6 mia. kr., som man kan bruge et par år ud i fremtiden, er det så Radikale Venstres opfattelse, at de 5,6 mia. kr. mest presserende skal bruges på at gennemføre statsbetalt skolemad for alle skolebørn i hele landet?
Samira Nawa (RV), 2024-12-11:
Vi har sådan set den holdning, at den her forsøgsordning er sat i værk med henblik på også at få det udbredt til alle landets folkeskoler.
Nu er det sat i værk som en forsøgsordning – det var det, der var midler til med det her års finanslovsaftale – men vi er sådan set villige til at skulle finde pengene.
Det er godt nok et opjusteret beløb, der er tale om.
For tidligere har regeringen oplyst, at det var 3 mia. kr., man skulle finde, og nu er det tal blevet rundet op til 5,6 mia. kr., og det er i en lidt anden skala, end hvad vi tidligere selv har budgetteret med, da vi i sommer fremlagde vores 2030-plan, som i øvrigt var en fuld finansiering af den skattefinansierede skolemad.
Peter Kofod (DF), 2024-12-11:
I virkeligheden er der vel ikke nogen, hr. Christian Rabjerg Madsen, der forestiller sig, at Danmark skal punge ud med 50-60 mia. kr. igen.
Det hører jeg heller ikke socialdemokrater ville.
Der er det jo fuldstændig klart, at Danmark – det går jeg ud fra også er Socialdemokratiets position eller bliver Socialdemokratiets position – selvfølgelig følger Amerika.
Når der kommer en amerikansk administration, der mener noget, så har vel stort set ikke andre end ganske få nordeuropæiske baltiske lande betalt det, som det vil koste at køre videre.
Så er det naturlige at følge den amerikanske position, og det går jeg helt klart ud fra at den danske regering også gør.
Jeg går ikke ud fra, at statsministeren kommer til at gå videre end det, præsident Zelenskyj siger at han arbejder for.