runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2017-06-02:
Jeg går ud fra, at jeg har 1 minuts taletid.
Ordføreren siger, at man ikke kan tiltrække højt kvalificeret arbejdskraft, på grund af at lønnen bliver sat til 408.000 kr.
Vil det dermed sige, at ordføreren siger, at virksomhederne nemmere kan tiltrække en højt kvalificeret udenlandsk medarbejder, f.eks. fra Indien, hvis virksomhederne siger, at du får 300.000 kr. om året, eller hvis den udenlandske arbejdskraft, hvis virksomhederne siger, at de vil aflønne vedkommende med 450.000, siger: Nej, det vil jeg ikke have, jeg vil kun nøjes med 300.000 kr.?
Virksomhederne kan jo til enhver tid tilbyde en løn, der svarer til en dansk medarbejders på samme niveau, hvis det er højt kvalificeret arbejdskraft, f.eks. en ingeniør, der får op til 500.000-600.000 kr., eller hvad ved jeg.
De får i hvert fald over 400.000 kr.
Er det, hr. Marcus Knuth siger, at en udenlandsk arbejdstager ikke vil arbejde for 450.000, men at de vil nøjes med f.eks. 300.000 kr.?
Marcus Knuth (V), 2017-06-02:
Det der var et meget interessant argument.
Altså, virksomheder ansætter jo typisk folk på forskellige niveauer – nogle, der har mange års erfaring, og nogle, der har lidt færre års erfaring – og alt afhængigt af erfaring osv. får man en forskellig løn.
Vi ønsker, at virksomheder kan ansætte til de relevante niveauer og ikke kun de allerallerøverste.
Bent Bøgsted (DF), 2017-06-02:
Men dermed har ordføreren jo også sagt, at Venstres syn på det, er, at virksomhederne skal have lov at underbyde, og at de skal have lov at tilbyde en højt kvalificeret ingeniør måske 300.000 kr.
Det er jo ikke den måde, det foregår på.
Jeg tror ikke, at der er nogen her i Danmark, der får under 408.000 kr., hvis de er kvalificerede til at bestride sådan et job.
Men vi kan forstå på det hele, at ordføreren siger, at de udenlandske arbejdstagere ikke vil arbejde for den overenskomstmæssige løn, de får i Danmark, men at de vil have et meget mindre beløb.
Det er det, vi kan konstatere.
Marcus Knuth (V), 2017-06-02:
Jeg synes sådan set, jeg svarede meget fint på spørgsmålet før.
Derudover er det, at en dansk virksomhed kan tiltrække en udlænding, som er passende til en ledig funktion, jo ikke noget, der går ind og presser de danske lønninger.
Det, der sker her, er, at de måske ikke kan ansætte den person, fordi lønniveauet kommer op på et så højt niveau, at det ikke kan betale sig.
Dermed har man en ledig stilling, der ikke bliver besat, og det rammer den danske virksomhed, og dermed rammer det den danske økonomi.
Det var ikke det, jeg sagde.
Der er rigtig, rigtig meget kvalificeret arbejdskraft, der kommer fra EU.
Men der er også nogle, der kommer fra lande uden for EU, og der er det, at præcis det her vil spænde ben for f.eks. en ingeniør fra Canada.
Der er også kompetencer uden for EU, som har stor værdi for det danske erhvervsliv.
Martin Henriksen (DF), 2017-06-02:
Tak for det, formand.
Jeg vil blot minde om, at det jo ikke er så forfærdelig lang tid siden, at der var et ungt kærestepar, som her uden for Christiansborg blev slået ned af nogle unge asylansøgere.
Det fyldte jo en del i den offentlige debat, og der var flere politikere og partier ude og kræve handling.
Men der er noget, jeg bare må gøre opmærksom på, i forbindelse med at vi behandler det her forslag fra Dansk Folkeparti.
Jeg er med på, at alle andre partier end Dansk Folkeparti ved førstebehandlingen tilkendegav, at de ikke kunne støtte det, men jeg vil gøre opmærksom på, at hvis det her forslag bliver vedtaget, vil det betyde, at næste gang der er nogen, der gør sig skyldig i en sådan ugerning, vil det jo have den konsekvens, at de automatisk vil få afslag på asyl.
Man vil simpelt hen ikke længere behandle deres asylsag, der vil blive givet afslag, og så vil de blive frihedsberøvet indtil den dag, hvor man vil kunne sende dem hjem med tvang, eller hvor de vil blive sendt ud af landet, fordi man har kunnet lave en frivillig aftale med dem.
Bruno Jerup (EL), 2017-06-02:
Det er glædeligt, at et stort flertal i Folketinget nu støtter afskaffelsen af blasfemibestemmelsen.
Bestemmelsen er en unødvendig indskrænkning af vores ytringsfrihed.
Det bør ikke være strafbart at ytre sig kritisk om guder og trosretninger.
Det er et sundt demokratisk princip, at vi må udtale os frit.
Religion skal ikke være hævet over det princip.
Den debat skal tages, uden at man risikerer straf.
Bestemmelsen er som sagt ikke blevet benyttet særlig mange gange.
Sidste gang, der faldt dom, var i 1946, hvor et par udklædt i præstekjoler døbte en dukke ved et karneval og fik en bødestraf for det.
Men begge de to eksempler udstiller jo lovens absurditet.
Enhedslisten går ind for en fuldstændig adskillelse af kirke og stat.
Derfor skal religion heller ikke diktere, hvad der er tilladt og hvad der er forbudt at sige offentligt.
Det giver religion en helt urimelig fortrinsstilling i samfundet.
Demokrati, friheds- og menneskerettigheder har altid været kerne-dna for Enhedslisten.
Vi er et sekulært parti, som går ind for adskillelse af kirke og stat og for, at lovgivningen skal være helt igennem sekulær.
Trossamfund er lovlige forsamlinger af mennesker, ligesom andre foreninger og partier, og vi går ind for religionsfrihed, også for trossamfund, der for så vidt ikke har nogen gud.
Blasfemibestemmelsen kriminaliserer kritik af trosretninger og guder.
Det støtter vi ikke.
Enhedslisten har i hele sin levetid gået ind for afskaffelse af blasfemiparagraffen, og vi har også tidligere stillet forslag om det, men hvor det ikke har været muligt at skaffe flertal for det.
Så derfor vil jeg bare sige, at det er glædeligt, at et stort flertal i dag nu støtter at afskaffe paragraffen.
Jeg mener, at det i hvert fald er en mulighed for, et redskab til, at vi kan få en diskussion om religion og trosretninger på en mere fri og fordomsfri måde.
Christian Langballe (DF), 2017-06-02:
Jeg skal da love for, at vi fik læst op af Enhedslistens partiprogram, og det er da så gavnligt.
Men jeg vil godt lige minde om, at vi i Dansk Folkeparti faktisk har fremsat forslag om afskaffelse af blasfemiparagraffen adskillige gange.
Jeg synes, det var lidt påfaldende i den opremsning af, hvornår blasfemiparagraffen er blevet brugt, at ordføreren slet ikke nævner den sidste sag, nemlig afbrænding af Koranen.
Det må være en forglemmelse, for det er jo faktisk for ganske, ganske nylig.
Og vores bekymringer i forhold til blasfemiparagraffen har været, at den bliver brugt af islamisterne til at beskytte deres vanvittige forestillinger.
Så derfor er det sådan set det, vi har gjort.
Normalt har der jo været en almindelig fri debat i forhold til kristendom herhjemme.
Bruno Jerup (EL), 2017-06-02:
Med hensyn til diskussionen om den her paragraf – og det vil jeg gerne medgive hr. Christian Langballe – var en af anledningerne til, at vi tog det her lovforslag op nu, faktisk en udløber af den debat, der var om koranafbrændingen, nemlig da det var oppe, at man ville rejse en tiltale på grund af det.
Det var sådan set et af afsættene til, at jeg gjorde det.
Så på den måde har hr. Christian Langballe ret, nemlig at der også er en sammenhæng der.
Det er så udmærket, at hr. Christian Langballe gør opmærksom på, at det forhold også er der.
Så medgiver jeg gerne, at Dansk Folkeparti også har fremsat nogle lignende forslag tidligere, og Enhedslisten har også tidligere fremsat forslag om afskaffelse af paragraffen; beslutningsforslag, ikke lovforslag, som der ikke har kunnet findes flertal for.
Men det er jo så glædeligt, at det kan vi nu, og det ser jeg sådan set bare positivt på.
Christian Langballe (DF), 2017-06-02:
Jeg rejser mig egentlig også bare for at understrege, at den almindelige debat om kristendom – for eller imod; jeg er selv præst i folkekirken, så jeg ved det – jo foregår fuldstændig fordomsfrit.
Det er ikke sådan, at ateister ikke kan udtale sig i diskussioner.
Det foregår fuldstændig fordomsfrit.
Men det, der bekymrer mig, er jo, at anklager for blasfemi mange steder tager til, især fordi krænkede islamister på den ene eller den anden måde synes, at man træder alle over tæerne ved at kritisere islam.
Det er derfor, vi synes, at den her blasfemiparagraf skal afskaffes.
Man kan jo se i Pakistan og andre steder, hvor blasfemiparagraffen virkelig, virkelig er indført, at folk får meget strenge straffe for at overtræde shariaen.
Bruno Jerup (EL), 2017-06-02:
Betragtningen om, hvordan man bruger blasfemiparagraffen i både Pakistan, Saudi-Arabien, Rusland og andre steder – også for at nævne et sted, hvor det er sådan – er jeg sådan set bare enig i, nemlig at det er fuldstændig absurd.
Derfor er også det, at vi afskaffer vores paragraf, jo med til ligesom at sende et signal ud til verden om, at det ikke giver mening, at man har straffebestemmelser for blasfemi.
Liselott Blixt (DF), 2017-06-02:
Det drejer sig om ændringsforslaget.
Der er ved betænkningsafgivelsen sket en fejl i det, der står skrevet.
Dansk Folkeparti støtter ikke ændringsforslaget.
Det var bare det, jeg ville sige.
Vi stemmer gult.
Finn Sørensen (EL), 2017-06-02:
Jo, det er jo rigtigt, at man for at leve op til de rigide krav, der lægges ned oven fra, iværksætter forskellige aktiviteter bare for at leve op til det.
Og det er da i hvert fald ikke et godt styringsredskab.
Liselott Blixt (DF), 2017-06-02:
Nu hører vi jo fra Venstre, at produktivitet kan vi få over hele linjen, men vi ser jo netop medicinske afdelinger med senge på gangene.
Det har vi jo efterhånden set i mange år.
Hvordan kan vi gøre det hurtigere?
Er det ved at udskrive patienter hurtigere, så vi får flere igennem, sådan så vi får flere syge hjem?
Det er måske nogle af de ting, jeg synes at man bør tage med i betragtning, når man nu har de her forhandlinger.
Der er faktisk rigtig mange afdelinger, hvor man ikke kan løbe stærkere.
Er det ikke korrekt, at der faktisk er afdelinger, hvor man ikke kan sætte produktiviteten i vejret?
Finn Sørensen (EL), 2017-06-02:
Jo, det er fuldstændig mit indtryk, og det er også de meldinger, vi får fra personalet, som der åbenbart ikke er et flertal for herinde at man skal lytte til.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-06-02:
Tak for det.
Det var i og for sig hr. Jakob Engel-Schmidts indlæg, der gav mig anledning til at benytte lejligheden til at spørge ordføreren, om ikke det er korrekt, at netop produktivitetskravet også er årsagen til, at mange sygehuse faktisk ikke kan organisere arbejdet så effektivt, som de gerne vil, og at det f.eks. er med til at forhindre, at man kan lave diagnosticeringscentre, hvor patienterne kan komme ind og få lavet alle undersøgelser og blive behandlet på samme dag i stedet for at komme ind på mange forskellige dage.
Er det ikke korrekt, at det faktisk er produktivitetskravet, der koster sygehusene, så det ikke på den lange bane er muligt at løse opgaverne på den måde, medmindre man fjerner produktivitetskravet nu?
Man kunne måske tilføje, at produktivitetskravet netop også er årsagen til, at man nogle gange kommer til at ende med at have en meget lav DRG-takst, fordi man får brug for ressourcerne andre steder, sådan at det, vi tror sygehusene har fået penge til, faktisk ender med at være noget helt andet, fordi sygehusene faktisk tilrettelægger arbejdet fornuftigt.
Så vil jeg også bare benytte lejligheden til at sige tak til Enhedslisten for at fremsætte beslutningsforslaget.
SF er selvfølgelig enige og har også flere gange benyttet lejligheden til at tage den her debat op i salen.
Finn Sørensen (EL), 2017-06-02:
Jeg er også glad for, som jeg sagde i min indledende ordførertale – og det er faktisk min opfattelse – at det nogle gange nytter at holde fast og bede alle partier om at forholde sig til en så vigtig problemstilling som den her.
For der har jo faktisk været udvikling i debatten.
Ikke mindst synes jeg også, der er sket en udvikling i socialdemokraternes holdning til det her.
Det er jo nu blevet klart erkendt, at man gerne vil af med 2-procentskravet.
Så er det bare, jeg siger: Nu er der altså en lejlighed til at gennemføre det.
Der er ingen, der ved, om den kommer igen bagefter.
Så igen skal der lyde en opfordring til socialdemokraterne om at støtte Enhedslistens beslutningsforslag.
Det er kun socialdemokraternes stemmer, der mangler her.
Carl Holst (V), 2017-06-02:
Tak for det.
Det, der får mig til at bede om ordet, er, at hr. Finn Sørensen et par gange over for hr. Jakob Engel-Schmidt gør opmærksom på, at han skal sætte sig ind i tingene.
Er det helt ubekendt for ordføreren med hans grundige analysearbejde, at baggrunden for og historikken til den her sag, vi drøfter, er, at det blev indført af daværende finansminister Mogens Lykketoft og videreført af afløseren, Pia Gjellerup.
Den havde en lavere sats, og intentionen var – trods modstand – ikke at kaste en grønthøster ud, men at høste nogle af de gevinster, der kom med den teknologiske udvikling, f.eks. omlægningen af mavesårsbehandling fra kirurgisk til medicinsk, f.eks. billigere medicin på grund af fælles indkøb; altså en række ting, som har betydet, at man høstede en gevinst, uden at det gik ud over nogen som helst form for behandling
Marcus Knuth (V), 2017-06-02:
Det er ikke noget skræmmebillede.
Det er virkelighed.
Der er en lang række danske landbrug, som har en meget, meget høj gældsats, og hvis de landbrug ønsker at lave et generationsskifte, hvor de yderligere skal betale millioner i arveafgift, så er der nogle af dem her, som ganske enkelt er nødt til at lukke ned.
Anerkender ordføreren ikke den præmis?
Finn Sørensen (EL), 2017-06-02:
Jamen også her må jeg jo bekræfte, at det er de meldinger, vi får derudefra, fra de mennesker, der har skoen på og ved, hvor den trykker.
Og indtil nu er der jo ikke kommet nogen dokumentation for, at det skulle forholde sig modsat.
Og igen vil jeg sige, at det er det, man bør lytte til, specielt i den her situation, hvor vi jo står i en helt afgørende forhandling, og hvor der åbenbart er en stor krise i forhandlingerne.
Og der synes jeg virkelig, det er Folketingets opgave at sikre, at der kommer en rigtig god løsning på økonomiforhandlingerne mellem Danske Regioner og finansministeren.
Liselott Blixt (DF), 2017-06-02:
Jeg tager ordet, fordi jeg synes, at der skal noget opbakning her fra Dansk Folkepartis side til Enhedslisten.
Vi skal være gode ved hinanden her ved afslutningen af samlingen.
Med hensyn til netop det her med produktivitetskravet vil jeg spørge Enhedslisten, om ikke det er korrekt, at vi på flere afdelinger har set, at man i stedet for produktivitetskrav laver værdibaseret styring, sådan at man styrer kvalitet frem for kvantitet.
Jane Heitmann (V), 2017-06-02:
Tak for det.
Der har jo været sagt meget om produktivitetskravet, og der har også været sagt meget, som ikke har bund i virkeligheden.
Det, vi i hvert fald kan konstatere, er, at regionerne faktisk gennem de seneste år har formået at effektivisere mere end de 2 pct., og vi ved også alle sammen, at midlerne faktisk bliver i regionerne.
Nu nævner Enhedslistens ordfører, at der er mange andre styringsredskaber end produktivitetskravet, og det er jo netop derfor, der er igangsat et serviceeftersyn af området, men jeg synes, vi mangler et svar fra Enhedslisten på, hvad det er for styringsredskaber, styringsmekanismer, som Enhedslisten kunne pege på, hvis man nu skulle tænke i andre baner end produktivitetskravet.
Finn Sørensen (EL), 2017-06-02:
Nu er der jo ingen grund til at opretholde et såkaldt styringsredskab, som er dybt skadeligt, og det er jo dokumenteret igennem de mange debatter, vi har haft her, og der synes jeg da det er underligt, at man fra Venstres side ikke vil lytte til de ting, der kommer fra Danske Regioner.
De står samlet om det, for det er Danske Regioners generalforsamling og bestyrelse, der står bag kravet om, at det her effektiviseringskrav på 2 pct. bliver afskaffet, men alligevel vil man ikke lytte til patientorganisationerne.
Hvad styringsredskaber angår, har vi nogle patientrettigheder i loven, vi har nogle nationale mål for sundhed, og hvad mere skal vi have?
Hvis man vel at mærke har noget tillid til personalet, behøver man ikke mere ud over at sørge for, at regionerne har de fornødne midler til at løse de opgaver, de bliver pålagt, uden at det skal gå ud over arbejdsmiljøet, uden at det skal gå ud over patienterne.
Jane Heitmann (V), 2017-06-02:
Det er da fuldstændig rigtigt, at vi har patientrettigheder, bl.a. hurtig behandling og hurtig udredning, og der kan Enhedslisten jo selv fortælle, hvad man stemte i Folketingssalen, dengang vi behandlede netop patientrettigheder, som ordføreren peger på.
Vi var mange, der stemte for, kan jeg så sige.
Så siger ordføreren, at vi skulle lytte til regionerne.
Javel, det gør vi gerne, jeg ved ikke, om ordføreren har læst betænkningsbidraget, som jo følger beslutningsforslaget her.
Jeg kan måske citere de tre sidste linjer, hvor der omkring eftersynet står, at det bør igangsættes medio 2017 med afrapportering i 2018, med henblik på at arbejdet kan anvendes i aftalen om regionernes økonomi for 2019.
Vil ordføreren ikke medgive, at der er blevet lyttet?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-06-02:
Hr. Finn Sørensen tror simpelt hen ikke på, at folk bliver 2 pct. dygtigere til deres arbejde år efter år.
Hr. Finn Sørensen er ellers et fremragende eksempel på, hvordan udviklingen er gået i Folketinget.
Uden at jeg kan være den store dommer, synes jeg da, at hr. Finn Sørensen bliver skarpere og skarpere med alderen – ikke ligesom en flaske god årgangsrødvin, men i hvert fald oratorisk.
Jeg mener blot, at det da ville være ualmindelig skidt, hvis mennesker, der arbejdede med det samme dag ud og dag ind, ikke blev dygtigere.
Jeg forventer også, at folk bliver dygtigere, hvis de gør det samme dag ud og dag ind.
Andet ville faktisk være unaturligt.
Tænk, hvis man bliver ringere til det, man gjorde år efter år.
Vi kan sagtens diskutere, om 2 pct. er det rigtige, men hvis man har sådan en eller anden bagstræberisk og en lille smule gammeldags tankegang om, at tingene selvfølgelig ikke bliver bedre, tror jeg bare, at man skal prøve at se på, hvordan vores hospitalsvæsen var i 1950'erne, og på, hvor mange mennesker der skulle til for at gøre tingene, og sammenligne det med i dag.
Finn Sørensen (EL), 2017-06-02:
Det er dem, man skal lytte til, hvis man stædigt vil fastholde et fuldstændig rigidt krav om, at man i sundhedssektoren skal yde 2 pct. mere hvert år og år efter år.
Så vil ordføreren ikke nok bare gerne sætte sig lidt ind i sagen?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-06-02:
Hr. Finn Sørensen taler jo til et menneske, der ikke ved noget om sundhed.
Jeg har aldrig været i udvalget.
Jeg har aldrig åbnet en bog om det.
Jeg har ikke beskæftiget mig med det tidligere.
Jeg er bare sådan en type, der dukker op og siger lidt sjove ting og sager.
Men det er da et fantastisk princip, hr. Finn Sørensen er ved at institutionalisere i Folketinget.
Så hvis det er sådan, at der er nogle elementer rundtomkring i samfundet, som hr. Finn Sørensen tillægger en særlig værdi, så skal man lytte til dem i stedet for at have en politisk holdning til, hvad der kan lade sig gøre, og hvad der ikke kan lade sig gøre.
Det kan man så sige til en ordfører, der har en holdning, eller hvad?
Finn Sørensen (EL), 2017-06-02:
Hvis der var blevet lyttet, havde det nok ikke været nødvendigt for en ellers meget besindig regionsformand at komme med de udtalelser, han kom med for et par dage siden.
Og der er jo ikke blevet lyttet, for hvis man lyttede, ville man jo stemme for det beslutningsforslag, Enhedslisten har fremsat her.
Jesper Petersen (S), 2017-06-02:
Tak for det.
Det var jo i virkeligheden utrolig mange ord, skatteministeren har behov for at få brugt på sit lovforslag her ved tredjebehandlingen, og som i bund og grund dækker over, at man ikke rendyrket vil tage den politisk ideologiske diskussion, men forsøger at kapsle det ind i alle mulige andre argumenter, som regeringen og vismændene og andre egentlig selv skyder ret kraftigt ned.
Der er forskellige virksomhedsformer i Danmark.
Vi synes bare, at man i den sammenhæng så skal betale en fair skat, altså, når man som arving modtager en stor værdi, er der så også en beskatning af den, som der har været hidtil.
Det var nok samme begrundelse, der var, for, at den nuværende finansminister, da han var skatteminister, totalt afviste, at man skulle sænke bo- og arveafgiften for virksomhedsarvinger.
For det gjorde han jo dengang, præcis med samme begrundelse.
Der skal være en fair beskatning, når man modtager en stor værdi.
Diskussionen handler i bund og grund om ideologi og politik.
Der bliver skabt ulighed, og man vil særbehandle en bestemt form for ejerskab.
Vil skatteministeren ikke bare bekræfte, at hvis man brugte den samme milliard på andre erhvervspolitiske eller beskæftigelsesmæssige ting, ville man kunne få langt flere arbejdspladser ud af det?
Det er slet ikke det, det handler om for ministeren og regeringen.
Det er en begunstigelse af en særlig gruppe i Danmark, som modtager en stor arv.
Karsten Lauritzen (V), 2017-06-02:
Når jeg bruger mange ord, er det først og fremmest, fordi jeg synes, at det et vigtigt forslag, og jeg synes, at den kampagne, som Socialdemokratiet har kørt mod forslaget, er forkert.
Jeg er uenig i den, og jeg synes også, at den bygger på en stor grad af misundelse og en italesættelse af, at det her skal handle om nogle få rige og velhavende familier, der har meget, og som skal have mere.
Det er jo ikke rigtigt.
Det er et forslag, der handler om den lille håndværksmester, der kan sørge for, at sønnen kan overtage, at landbruget kan blive givet videre til næste generation, at en mellemstor produktionsvirksomhed, bl.a. i hr. Jesper Petersens valgområde, ikke må sælges til en kapitalfond, at Danfoss, Grundfos og selvfølgelig også LEGO som store virksomheder kan vedblive med at være familieejede.
Så det er derfor, at jeg bliver engageret.
Selvfølgelig kunne man bruge den milliard, vi bruger her, på andre ting.
Givetvis ville det give flere jobs, hvis man sænkede topskatten, men det er der jo ikke flertal for på nuværende tidspunkt.
Det vil spørgerens parti jo heller ikke være med til.
Vi har valgt at bruge det her, fordi det holder hånden under de familieejede virksomheder, og det vil sørge for at holde hånden under vækst og udvikling også uden for de større byer.
Jesper Petersen (S), 2017-06-02:
Jeg synes, at skatteministerens argumentation og det her med at male et billede af, at det simpelt hen er umuligt for virksomheder at gå i arv, jo lidt har virkeligheden og logikken imod sig, fordi hvis det var sådan, ville man jo ikke kunne holde den passionerede tale, som skatteministeren gjorde i indledningen, om virksomheder, der er gået i arv generation efter generation.
Det er jo præcis, fordi det godt kan lade sig gøre.
Man kan betale sin arveafgift.
Der findes metoder til at gøre det over en del år.
Man kan udvide ejerkredsen, hvis det er det, der skal til.
Der findes masser af muligheder og måder at gøre det på.
Vi synes, man skal betale en fair beskatning, hvis man modtager en stor arv.
Sådan skal det være fremover, ligesom det er i dag, og som det var, da hr. Kristian Jensen var skatteminister og afviste det her.
Det, der er behov for, er nogle helt andre tiltag.
Styrkede afskrivninger, mere uddannelse, opkvalificering, forskning skulle vi bruge pengene på i stedet for at lave en begunstigelse af nogle få, som ikke længere skal betale en fair skat.
Karsten Lauritzen (V), 2017-06-02:
Man kan ikke sige, at folk skal betale en fair skat og så undtage nogle.
Det er jo det, der er angrebet på lovforslaget her.
Det er jo præcis det, Socialdemokratiet vil ved at sige, at hvis du giver videre til en erhvervsdrivende fond, skal du ikke betale noget i bo- og gaveafgift.
Der har vi i regeringen den holdning, at vi ønsker for alle virksomheder at sænke bo- og gaveafgiften, og derfor arbejder vi også på et forslag for at sikre, at den lave sats skal gælde for erhvervsdrivende fonde.