runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-12-10:
Tak for det, formand, og tak til statsministeren for indledningen, herunder også om et af de emner, som jeg vil komme ind på.
For statsministeren talte jo i sin åbningstale herinde den 1. oktober også om vigtigheden af tillid i det danske samfund.
Jeg er glad for statsministerens tilgang også her i dag, som jo handler om, at en af de bedste ting ved Danmark er, at vi stoler på hinanden, og den tillid skal vi kunne have.
Vi har set et par sager her på det seneste, som desværre har slået nogle skår i den tillid, først med en medarbejder under Socialministeriet, som tilsyneladende har et større stutteri i Sydafrika, og senest nu med medarbejdere under Forsvarsministeriet, som lader til at have fået istandsat private sommerhuse og andet for de midler, der skulle gå til at uddanne og beskytte vores soldater.
Ikke nogen af de ting kan vi være tjent med.
Jeg tror, at når man ser det her lidt udefra, giver det lidt indtryk af, at vi sådan tager det tue for tue, efterhånden som de her sager dukker op.
Det er ikke nogen kritik af regeringen, for sådan har man altid gjort, men jeg er ikke sikker på, at det er den bedste måde at gøre det på.
Jeg tror, at der er brug for, at vi med de her seneste sager in mente gør det her på en lidt mere systematisk måde, får en mere systematisk undersøgelse af, om mekanismerne i ministerier og styrelser er stærke nok, sådan at de her sager ikke bliver ved med at poppe op, og sådan at vi kommer med nogle konkrete løsninger til, hvad vi kan gøre bedre.
Jeg har noteret mig i dagspressen i dag, at Enhedslisten, De Konservative og Dansk Folkeparti bakker op om sådan en model, så jeg vil høre, om regeringen også vil bakke op om sådan en systematisk tværgående undersøgelse, herunder med stikprøver og anbefalinger til, hvordan vi gør det her bedre.
Edmund Joensen (SP), 2019-12-10:
Først vil jeg sige tak for det gode samarbejde, vi har haft, om vores fælles havforskningsprojekt.
Fru statsminister, i den nyeste risikovurdering fra Forsvarets Efterretningstjeneste står der: »Der tegner sig nu klare konturer af et sikkerhedspolitisk spil mellem særligt Rusland og USA, men det inkluderer også Kina, og alle tre lande har betydelige strategiske og økonomiske interesser i regionen.«
Det er sandsynligt, at det i stigende grad vil blive udfordrende at balancere hensynet til allierede og forsvaret af Kongeriget Danmarks strategiske interesser mod ønsket om at holde fast i ambitionen om et lavt spændingsniveau.«
Derfor er mit spørgsmål: Kan statsmininsteren give os et indblik i, hvordan det vil blive udfordrende at balancere hensynet til de allierede og forsvaret af kongerigets strategiske interesser mod ønsket om at holde fast i ambitionen om et lavt spændingsniveau?
Mette Frederiksen (S), 2019-12-10:
Først og fremmest tak for ordene, som jeg deler.
Hvor er det stærkt, at vi kan stå i Folketingssalen i dag og i virkeligheden have en ordentlig diskussion med hinanden om, hvad vi gør ved det, som jeg er enig i er et tillidsbrud.
Det er det, ligegyldigt hvilke offentlige midler der fuskes med, svindles med eller ikke bliver håndteret rigtigt.
På forsvarsområdet er der jo så den yderligere dimension, som jeg tror både spørgeren og jeg har i baghovedet, at vi kan komme til at bede danskerne om at bruge flere penge på forsvar i årene, der venter os.
Og for at vi kan være sikre på at kunne anmode om det, skal vi jo også kunne sige til danskerne med fuldstændig åbne øjne og uden at ryste på hånden, at pengene forvaltes, som de skal.
Så der er en helt særlig problemstilling omkring en af styrelserne i forsvaret og i øvrigt også departementets håndtering af den her sag.
Der er møde i aften mellem Folketingets partier om håndteringen af det.
Jeg håber, alle partier har mulighed for at deltage i det arbejde, så vi får gjort noget ved de problemer.
Så er der en mere generel diskussion, som jeg meget, meget gerne går ind i.
For nu har vi set to store svindelsager, og kan jeg stå over for danskerne i dag og garantere, at der ikke venter noget mere?
Derfor synes jeg også, der er behov for at gå et spadestik dybere.
Hvordan vi så præcis skal gøre det, vil jeg meget gerne diskutere.
Jeg forstår, at Statsrevisorerne har samme overvejelse om at få afdækket nogle forhold, der i virkeligheden går på tværs af ministerierne, og som jo handler om, hvordan vi sikrer, at de store driftsministerier drives på en korrekt måde i forhold til de penge, man har mellem hænderne.
Så jeg går gerne ind i den diskussion.
Vi skal selvfølgelig passe på, at vi ikke lige kommer til at spænde ben for Statsrevisorerne i den her sammenhæng, men diskussionen er rigtig, og den er nødvendig, og kan vi gøre det i den ånd, at hele Folketinget står bag, at der bliver ryddet op i de konkrete problemer, der er, og det bliver sikret, at noget tilsvarende ikke kan ske i femtiden, så synes jeg, det er et ualmindelig godt udkomme på en rigtig trist baggrund.
Anni Matthiesen (V), 2019-12-10:
Som svar på det må jeg sige, at det egentlig undrer mig, at fru Karina Adsbøl måske ikke vælger at arbejde i nogle andre retninger.
Altså, nu er det tredje gang, vi behandler det her forslag i salen.
Jeg tænker da nok, at jeg måske ville prøve på ad andre veje at nå mere i mål.
Der må jeg sige, at i nogle af de paragraffer, som vi jo bl.a. også har omtalt, har man nogle muligheder.
Jeg vil da ikke afvise, end at hvis man kiggede på de paragraffer, kunne man eventuelt kigge på, om der var bedre muligheder, eventuelt også ved justere dem.
Pause Pause (Pause), 2019-12-10:
Mødet er udsat.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-12-10:
Mange tak.
Herfra skal der også lyde en tak for et godt samarbejde og også en tak for de penge, der blev afsat til udsatte børn og unge i Grønland.
Nu til et helt andet emne.
Forsvarets Efterretningstjeneste sætter Arktis øverst på listen over prioriteringer, og Atlantsammenslutningen konstaterer, at Grønland er af fundamental strategisk betydning for Danmark og USA – og sådan kunne vi blive ved.
I den sidste tid er der rigtig mange avisoverskrifter, der har handlet om Grønland, og i sidste uge var statsministeren i London til NATO-topmøde, som statsministeren også selv var inde på, og inden mødet meddelte Statsministeriet, at ekstra 1,5 mia. kr. i forsvarsforliget skulle bruges til at styrke overvågningen i Grønland.
Det er alt sammen vigtige prioriteringer set med grønlandske øjne.
Vi skal holde området i Grønland fredeligt ved at styrke overvågningen i det kæmpe geostrategiske område, som får mere og mere opmærksomhed, og som vi kalder vores hjem.
I IA lever vi efter et kerneprincip: intet om os, uden os, ingen drøftelser om Grønland og Arktis uden Grønland.
Det er derfor også vigtigt for os at slå fast, at Grønland er Arktis og Arktis er Grønland i rigsfællesskabet.
Derfor: Når Arktis drøftes, drøftes Grønland også.
Uden Grønland havde Danmark ikke en plads i Arktis Råd, og det danske bidrag til NATO ville nok se helt anderledes ud.
I forlængelse af NATO-topmødet blev der også holdt et bilateralt møde med USA.
Og med det in mente kunne vi godt tænke os at spørge statsministeren: Er Grønland blevet tilstrækkeligt inddraget i den her sag?
Mette Frederiksen (S), 2019-12-10:
Jeg er meget, meget enig i, at når vi diskuterer rigsfællesskabets fælles anliggender, gør vi det i fællesskab, og vi gør det i ordentlighed og i respekt.
Det er det, der er grundlaget for regeringens arbejde på den udenrigs- og sikkerhedspolitiske scene og i vores relationer, og det er for mit vedkommende både med lagmanden og landsstyreformanden.
Det gælder også i forhold til Arktis og de sikkerhedspolitiske udfordringer.
Det at lave en fælleserklæring om et strategisk partnerskab med amerikanerne i forhold til Arktis er jo et arbejde, vi har besluttet at sætte i gang sammen med Færøerne og Grønland.
Jeg har aftalt et møde meget snart igen med både landsstyreformanden og lagmanden i forhold til den videre proces.
Og det er rigsfællesskabet, der indgår i et strategisk partnerskab med USA, når det kommer til Arktis.
Jeg tror, det er den rigtige måde at gribe arbejdet an på, og jeg er i øvrigt glad for, at amerikanerne kvitterer for det og er gået positivt ind i det arbejde.
Det tror jeg vil styrke Arktis, og det vil også styrke rigsfællesskabet, USA og vores indbyrdes tætte relation.
Når det kommer til det møde, jeg selv holdt bilateralt med den amerikanske præsident, skal jeg selvfølgelig kunne gøre det som Danmarks statsminister.
Det var ikke et møde, der handlede om noget specifikt.
Det vedrørte selvfølgelig også Arktis, fordi Arktis er på alles dagsorden.
Men jeg skal selvfølgelig som Danmarks statsminister kunne holde et bilateralt møde med den amerikanske præsident og der kæmpe for rigsfællesskabets interesser, og det gælder selvfølgelig hele rigsfællesskabets.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-12-10:
Mange tak.
Statsministeren har selv udtalt, og jeg citerer: »Tiden er løbet fra, at danske politikere bestemmer over Grønlands udenrigspolitik ...
Det kan jo ikke nytte noget, at man sidder i København og vurderer, hvad der er vigtigt for Grønland og Færøerne.«
Derfor var vi også mange i Grønland, der efter valget var glade for, at statsministeren forstod ønsket om at tale med en stærkere stemme, når det handler om udenrigspolitik og sikkerhedspolitik i forhold til Arktis og Grønland.
Vi var ikke mindst glade for at se en minister for rigsfællesskabet, som faktisk ville følge op på sine ord.
Forud for NATO-topmødet udtalte ministeren for rigsfællesskabet, at Grønland og Arktis selvfølgelig ville blive diskuteret, hvilket det så også blev på det bilaterale møde, hvor flere danske ministre deltog.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge meget konkret: Var naalakkersuisut inviteret?
Var f.eks. formanden for naalakkersuisut, hr. Kim Kielsen, inviteret med til det bilaterale møde?
Mette Frederiksen (S), 2019-12-10:
Det var et bilateralt møde, der blev afholdt mellem den amerikanske præsident og den danske statsminister.
Så har man selvfølgelig følgeskab af nogle af de andre delegerede, der er med ved et NATO-topmøde, og af dem, jeg i øvrigt har tæt på mig.
Jeg tror, det er vigtigt, når vi taler om NATO-medlemskabet, at det jo er Danmark, der er medlem af NATO, og det er USA, der er medlem af NATO, og det var i regi af vores NATO-samarbejde, at mødet fandt sted.
Men jeg tror, det er meget, meget vigtigt at holde fast i, at det både set med danske briller og set med rigsfællesskabets briller er uhyre vigtigt, at den danske statsminister har en god relation til den amerikanske præsident, at man kan mødes, når lejligheden byder sig, og at man selvfølgelig står til rådighed for de diskussioner, som begge parter måtte ønske.
Når det så handler om Arktis og det handler om rigsfællesskabet, er det min opgave hele tiden at sørge for en tæt dialog med både Færøerne og Grønland.
Og jeg står fuldstændig ved mine ord om, at jeg til fulde forstår både et færøsk og et grønlandsk ønske om større albuerum i udenrigspolitikken.
Men det ændrer ikke på, at det er i rigsfællesskabets interesse, at den danske statsminister har en god relation til den amerikanske præsident.
Og det har den danske statsminister heldigvis.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-12-10:
Mange tak.
Det er sådan set heller ikke rigtig noget, som vi går ind og udfordrer med de her spørgsmål.
IA mener, at vi har ret til at have en holdning – også selv om vi ikke er en stat – til vores udenrigspolitik og vores sikkerhedspolitik, og der er selvfølgelig ingen tvivl om, at den skal føres sammen med Danmark på ikkehjemtagne områder.
Men vi mener, at Grønland bør spille en større rolle, og vi mener også, at der er nogle forventninger, som ikke er blevet indfriet, ved at man ikke også har fulgt sine ord i forhold til at sikre det.
Vi så det jo det med Pompeo f.eks., hvor der også var mulighed for, at Grønland kunne sidde med ved bordet.
Så det tænker vi også er oplagt.
Statsministeren nævnte efter mødet med præsident Trump, at der skulle udarbejdes et strategisk partnerskab.
Vil statsministeren løfte sløret for, hvad det helt konkrete kan være, og hvordan man konkret vil sikre en inddragelse af Grønland og Færøerne?
Mette Frederiksen (S), 2019-12-10:
Det strategiske partnerskab omkring Arktis er et partnerskab, der foregår mellem rigsfællesskabet på den ene side og USA på den anden side, og det er et arbejde, der går lidt tid tilbage.
Det har været i støbeskeen over en længere periode, og her var der så en lejlighed til ikke at drøfte det i sit indhold og i sin substans endnu, men at blive enige om, at vi arbejder videre, og det er, som jeg sagde før, med rigsfællesskabet – ikke Danmark, men rigsfællesskabet – på den ene side af bordet og USA på den anden side, og jeg har aftalt et snarligt møde både med Grønland og Færøerne og Danmark omkring det samme bord, hvor vi tager de næste skridt i forhold til partnerskabet.
Der er ingen tvivl om, at meget af det partnerskab kommer til at handle om sikkerhedspolitik, og herunder jo også udmøntningen af det danske forsvarsforlig, men jeg forestiller mig også, at vi kommer til at diskutere andre spørgsmål.
Der er jo et ønske ikke mindst i øvrigt i Grønland i forhold til øget samhandel med amerikanerne og i det hele taget et tiltagende samarbejde.
Så jeg tror og mener, at det kan indeholde flere ting.
Men der er ingen tvivl om, at sikkerhedspolitikken kommer til at spille en vigtig rolle, og det er i et fællesskab, vi gør det her.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-12-10:
Der er stor fokus på Arktis i hele verden.
Det pointerede statsministeren også her til åbningen, og Arktis spiller en helt central rolle for Danmark, og regeringen tillægger området særdeles stor betydning.
Vil statsministeren hermed redegøre for sine tanker omkring overvågningen, og hvor vigtigt statsministeren mener dette emne er?
Mette Frederiksen (S), 2019-12-10:
Også tak for det her spørgsmål.
Jeg mener, at Arktis er vigtigt, Arktis har altid været vigtigt og er vigtigt i sig selv.
Men det er klart, at med de forandringer, vi ser på det sikkerhedspolitiske område og også i forhold til stormagternes interesse, så er vi alle tre inden for rigsfællesskabet forpligtet til at få Arktis endnu højere op på dagsordenen, og det er vi godt i gang med.
Når vi taler overvågning og Arktis, handler det i mine øjne om flere ting.
Og bare for lige at vende det sidste har vi jo igennem en periode nu set en øget ubådsaktivitet fra russisk side, og det er i hvert fald et sted, hvor vi fra regeringens side mener, at det simpelt hen vil være oplagt med en stærkere kapacitet, hvad angår overvågning.
Det her er jo selvfølgelig noget, vi er i meget tæt dialog både med Grønland og Færøerne om og også skal være fremadrettet, og vi har jo en fælles opgave i og vi har en fælles interesse i at sikre det, vi er fælles om.
Men det er klart, at når vi nu mere systematisk begynder at tale overvågning i forhold til Arktis, så er det, fordi spændingerne er stigende, og fordi vi har behov for en øget opmærksomhed på det.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-12-10:
Mange tak skal du have for svaret.
Nu til noget helt andet.
I den danske finanslov blev der jo afsat en pulje for Nordatlanten, og vi har fra den pulje forhandlet omkring justitsområdet og fået knap 50 mio. kr. over de næste 4 år.
Justitsområdet er jo et område, der stadig er dansk ansvarsområde, og pengene til området er en start, og vi glæder os meget til, at man allerede efter et halvt år har formået at nå så langt.
Men lønforskellene for statsansatte er dog stadig et stort problem, og efter at der er kommet en ny regering, er det også blevet fortalt, at rapporten, der skulle udbore denne lønforskel, ville blive afdækket ved afslutningen af år 2019.
Nu er det ved at være jul, og selv om det er et emne, jeg også kommer til at drøfte med justitsministeren, vil jeg dog alligevel tillade mig at spørge statsministeren, om statsministeren har kendskab til rapporten, og hvor langt man er i processen for at få rapporten færdiggjort.
Mette Frederiksen (S), 2019-12-10:
Jeg har i hvert fald kendskab til, at arbejdet pågår, men arbejdet er ikke færdigt endnu, og derfor kender jeg heller ikke konklusionerne deri.
Det er rigtigt, at der er en problemstilling, og jeg kender til problemstillingen, for den er ikke ny – der er flere problemstillinger – omkring justitsområdet, når vi taler Grønland, og det er jo noget, vi i fællesskab skal være opmærksomme på.
Jeg glæder mig også over, at der er afsat den her pulje, og jeg tænker ikke, at det er mig, der skal stå og forhandle den her i Folketingssalen.
Det har jeg meget stor tiltro til kommer til at ske godt et andet sted.
Det er klart, at når arbejdet omkring det her er færdiggjort, så er der også anledning til at tage diskussionen de næste skridt.
Jeg er helt bekendt med problemstillingen.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-12-10:
Jeg har ikke så meget mere at sige, andet end tusind tak for i dag, og jeg håber da også, at overvågningen kommer til at bevise, at julemanden nu faktisk eksisterer i Grønland.
For det kan vi nok være sammen omkring.
Men mange tak skal I have.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-12-10:
Det er altid godt, når vi kan være enige om ting i Folketingssalen, og det her er ikke nogen undtagelse.
Man kan altid diskutere form og fremgangsmåde, og hvordan vi gør det, og det er egentlig det, jeg også lægger op til.
Min bekymring i forhold til Statsrevisorernes tilgang er, at man her har næste møde med Rigsrevisionen engang i slutningen af januar, og at vi så endnu en gang læner os op ad det, som de dygtige mennesker her kommer med.
Jeg tror altså, der er behov for, at vi politisk – og det er i virkeligheden den hånd, jeg rækker ud til statsministeren – i Folketinget og også i regeringen, er det min opfordring, siger, at det her er noget, vi ønsker at tage hånd om, det er noget, vi ønsker at få undersøgt, det er noget, hvor vi også er klar til at finde de ressourcer, der måtte være nødvendige for at lave sådan en undersøgelse.
Derfor håber jeg, at statsministeren er med på en netop bred undersøgelse i stil med det, som forsvarsministeren i dag har præsenteret på sit eget område – noget i den stil, som altså kører ud over de store ministerier, de store styrelser, og som kommer med konkrete forslag til, hvordan vi kan gøre det anderledes, hvilket jo traditionelt ikke er en af Rigsrevisionens opgaver.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-12-10:
Jeg vil gerne starte med at kvittere for et godt samarbejde, både i forbindelse med finansloven, men også i forbindelse med klimaloven.
Jeg synes faktisk, vi rykker på nogle helt store og grundlæggende elementer, der ligger i det forståelsespapir, vi lavede i sommer, og det er så positivt.
Altså, vi har i virkeligheden sat en ny retning for Danmark, og det tror jeg vi alle sammen kan glæde os over.
Så til noget helt andet: I går kom der en efter min mening meget positiv og offensiv melding fra Dansk Industri.
De efterlyser en plan for, hvordan barselsorloven bliver fordelt ligeligt mellem mor og far.
Det er jo desværre et af de områder, hvor Danmark halter voldsomt bagefter på ligestillingen.
I Danmark tager far ca. 10 pct. af barslen, i Norge tager faren 21 pct. af barslen, i Sverige 27 pct. og i Island 30 pct.
Så vi kan i virkeligheden skele til de andre nordiske lande for at blive klogere.
Og jeg vil i virkeligheden gerne høre lidt mere om regeringens planer for den øremærkede barsel til fædre.
Der har jo siden i sommer været lidt skiftende meldinger fra ligestillingsministeren og regeringen i forhold til det nye EU-direktiv, der forpligtiger Danmark til at komme i omdrejninger på det her område og indføre
minimum 2 måneders øremærket barsel til mænd.
Helle Thorning Schmidt var jo Danmarks første kvindelige statsminister, men hun lagde stort set samtlige forslag på ligestillingsområdet væk.
Jeg vil derfor spørge, hvad den nuværende statsminister – den kvindelige statsminister nr. 2 – vil gøre og huskes for på ligestillingsområdet.
Mette Frederiksen (S), 2019-12-10:
Det var også et ret stort spørgsmål, som jeg da heller ikke er sikker på jeg kan svare fyldestgørende på på 2 minutter.
Men jeg vil i forhold til meldingerne fra Dansk Industri sige, at jeg synes, det er positivt, at man går ind i den her diskussion.
Vi har 3 år til at implementere det nye direktiv på området, og det arbejde går vi selvfølgelig i gang med.
Det er i øvrigt også dejligt, synes jeg, at opleve dansk erhvervsliv tage så godt imod klimaloven og sige til os herinde: Yes, nu løfter vi den her opgave i fællesskab.
Hvis jeg sådan skal prøve at kigge ind i, hvad jeg synes er nogle af de største ligestillingsmæssige udfordringer i vores samfund, så er der nok to grupper, der betyder rigtig meget for mig.
Den ene er gruppen af ufaglærte kvinder på det danske arbejdsmarked, som jo ofte oplever at blive nedslidt af at gå på arbejde, og som for nogles vedkommende heller ikke altid får sparet så meget op til deres pension og i øvrigt tit har et hårdt arbejdsliv.
Så den gruppe af kvinder optager mig meget, og det har selvfølgelig også at gøre med værdig tilbagetrækning, som vi kommer til at diskutere næste år.
Den anden gruppe, der optager mig meget, er alle de piger og kvinder med indvandrerbaggrund, som ikke får lov til at leve det liv, de skal have lov til at leve i det her land, og som holdes nede af nogle gamle kulturelle mønstre, og som ikke har samme frihedsrettigheder, som bliver overvåget, som ikke får lov til at vælge kæreste, senere ægtefælle, og som er underlagt social kontrol på grund af religion, tradition og kultur.
Det hører simpelt hen ikke hjemme i Danmark, at fædre, onkler, storebrødre vil bestemme over piger og kvinder.
De skal selv bestemme.
Så hvis jeg skal pege på to ting, som jeg gerne vil kendes for, så er det en ordentlig tilbagetrækning til nedslidte kvinder, der har haft et rigtig hårdt arbejdsliv, og så er det, at alle piger uanset deres etniske ophav får lov til at leve lige præcis det liv og får lige præcis den frihed, ethvert menneske fortjener i vores samfund.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-12-10:
Begge ligestillingssager er sager, som SF i hvert fald gerne vil kæmpe sammen med regeringen for at sikre.
For der er ingen tvivl om, at ufaglærte kvinder har nogle andre muligheder senere i livet end f.eks. højtuddannede kvinder, og det samme gælder kvinder af anden etnisk herkomst, der ikke får lov til at bestemme deres eget liv, og det starter jo helt nede i barndommen, hvor vi skal gøre opmærksom på og kæmpe for deres rettigheder, men egentlig også bruge forskellige økonomiske incitamenter, bl.a. for at sikre os, at det sker.
Så er jeg altså nysgerrig efter, hvad statsministeren vil sige i forhold til øremærket barsel.
For de meldinger, der er kommet fra ligestillingsministeren og regeringen, har været lidt modsatrettede, og det kunne jo være rart, hvis statsministeren en gang for alle kunne slå fast, hvad man tænker skal være den danske implementering af det, eller i hvert fald hvilken model man går i retning af.
SF foreslår jo, at man skal have 3 måneders barsel til mor, og 3 måneders barsel til far, og ellers skal man have en ligelig fordeling af barslen, så man både har lige rettigheder i forhold til barnet, men at barnet i virkeligheden også har lige rettigheder til sine forældre.