runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kasper Sand Kjær (S), 2022-05-05:
Tak for ordet.
Med lovforslaget her foreslås det at udmønte de dele af aftalen om styrket international rekruttering, som blev indgået i januar i år – de dele af den, som kræver ændringer af udlændingeloven.
Vi har jo allerede været omkring det flere gange: Danske virksomheder på tværs af brancher skriger på arbejdskraft og har svært ved at rekruttere den arbejdskraft, de har brug for, både i Danmark og blandt de europæiske lønmodtagere, og derfor har det jo været efterspurgt af virksomheder og arbejdsgiverorganisationer, at der blev kigget på mulighederne for at styrke deres internationale rekruttering.
Med lovforslaget her foreslås det bl.a. at indføre en midlertidig, supplerende beløbsordning, hvor indkomstgrænsen sættes til 375.000 kr. i en afgrænset periode på 2 år, til håndtering af mangel på arbejdskraft i årene, der kommer.
Derudover foreslås det også med lovforslaget at foretage en udvidelse af fasttrackordningen, så kravet til antallet af fuldtidsansatte, som en virksomhed skal have ansat for at kunne blive certificeret til at benytte fasttrackordningen, nedsættes fra mindst 20 til mindst 10 fuldtidsansatte, altså en halvering, der vil gøre, at langt flere virksomheder får adgang til den ordning.
For Socialdemokratiet er det selvfølgelig helt afgørende, at vi sikrer, at dansk erhvervsliv og danske virksomheder har adgang til den arbejdskraft, de har brug for.
Men samtidig er det jo vigtigt, at vi sikrer os, at danske løn- og arbejdsvilkår overholdes, når vi åbner op for, at der i højere grad kan komme udenlandske arbejdstagere til Danmark fra lande uden for Europa.
Derfor handler det jo hele tiden om i de her spørgsmål at finde en balance mellem på den ene side at beskytte det danske arbejdsmarked og den danske model og på den anden side at give virksomhederne mulighed for at rekruttere den arbejdskraft, som de har behov for.
Med det her lovforslag har man fundet den balance og favner begge hensyn.
Med de ord kan jeg meddele, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Mads Fuglede (V), 2022-05-05:
Tak for ordet.
Regeringen har igennem længere tid haft svært ved at leve op til deres ansvar om at sikre arbejdskraft i en tid, hvor virksomhederne har brug for arbejdskraft.
Venstre har længe kæmpet for at gøre det nemmere at tiltrække kvalificeret international arbejdskraft.
Det forsøgte vi at få regeringen med på, da vi sammen med Konservative, Liberal Alliance og Nye Borgerlige tidligere på året fremsatte et beslutningsforslag, der netop ville gøre det.
Regeringens løsning er imidlertid en kortsigtet ordning med for mange krumspring og for meget bøvl.
Det løser på ingen måde de udfordringer, som virksomhederne står over for.
I den situation, vi står i nu, har vi ikke brug for kortsigtede løsninger.
Vi har brug for reformer, der sikrer, at vores virksomheder får adgang til den arbejdskraft, som er garant for vækst og velstand, og som skal være med til at finansiere fremtidens velfærd og den grønne omstilling.
Desværre har vi en regering, som har brugt de sidste knap 3 år på at gennemføre initiativer, der trækker mennesker ud af arbejdsmarkedet og dermed begrænser vores virksomheders adgang til arbejdskraft.
Det gør os alle sammen fattigere.
Når det kommer til international arbejdskraft, har de lavet en model, som på ingen måde sikrer den arbejdskraft, som vi har brug for i danske virksomheder.
Vi ønsker at sænke beløbsgrænsen yderligere, end forslaget her lægger op til – helt ned til 360.000 kr. for international arbejdskraft gældende for de lande, vi har mest samhandel med, og det skal gøres permanent.
Og det skal modsat regeringens lovforslag ikke ses som en kortsigtet løsning, hvor det pludselig kan blive ændret, men skal være på en facon, så virksomhederne varigt ved, hvad de har at rette sig efter.
Derfor skal der være tale om en permanent ordning.
Det er simpelt hen ikke ambitiøst nok.
Tak for ordet.
Samira Nawa (RV), 2022-05-05:
Jeg må indrømme, at jeg bliver skuffet over den konklusion, som man når frem til i Venstre, om ikke at støtte det her lovforslag.
For vores to partier er jo alliancepartnere, når det kommer til gerne at ville give virksomhederne mulighed for at få international arbejdskraft og få den arbejdskraft, som de har behov for.
Venstres ordfører står fra talerstolen og siger, at man er mere ambitiøs, vil meget mere og ønsker en permanent løsning.
Det ønsker vi også i Radikale Venstre, men vi siger også ja, når vi kommer et skridt i den rigtige retning.
Hvorfor er det, at Venstre ikke bakker op om, at vi tager et skridt i den rigtige retning?
Vi når ikke helt i mål, men det er jo sådan, det er, når man indgår kompromiser.
Jamen det er da meget muligt, at fru Pernille Vermunds parti sagde nej til igu-ordningen, fordi det havde noget med nogle muslimer at gøre.
Sådan er det jo ikke for Radikale Venstre.
Og når jeg siger, at arbejdsmarkedet er ligeglad med, hvor folk kommer fra, så er det jo med udgangspunkt i, at de mennesker har de samme kvalifikationer.
Vi er da med på, når der kommer nogle flygtninge til Danmark, at der kan være udfordringer med sproget og der kan være udfordringer med historikken på arbejdsmarkedet og kvalifikationerne i det hele taget, og så er det da også på sin plads at give arbejdsmarkedet et tilskud for at hjælpe de mennesker ind på arbejdsmarkedet, og igu'en består jo både af en virksomhedsrettet del, en sprogindsats og en opkvalificeringsindsats.
Det er altså ikke helt det samme, der er tale om, når vi snakker om rekruttering af international arbejdskraft.
Marcus Knuth (KF), 2022-05-05:
Det er jo præcis, som ordføreren siger.
Jeg bakker ordføreren op.
Jeg vil nødig stå og sige præcis det samme igen.
Kasper Sand Kjær (S), 2022-05-05:
Jeg har sådan set et helt simpelt spørgsmål.
Marcus Knuth (KF), 2022-05-05:
Jeg ville sige, at jeg synes, det er rigtig, rigtig ærgerligt, at vi havde et forslag, som indholdsmæssigt var noget, som vi egentlig godt kunne have fået et flertal for, men at Radikale Venstre, som jo er tungen på vægtskålen her, valgte at gå med et forslag fra regeringen, som er midlertidigt, som er fyldt med benspænd, og som ene og alene er noget, regeringen gør for ligesom at fremstå, som om man i et kort øjeblik gerne vil åbne op for udenlandsk arbejdskraft, vel vidende at mange af de fagforeninger, som støtter regeringen, måske ikke synes, det er en god idé.
Derfor bakker vi ikke op om noget, der er så bøvlet og bureaukratisk og midlertidigt, når vi har lagt noget på bordet, som bare er rigtig godt, men som ikke får flertal, fordi Radikale Venstre har set sig sur på en bemærkning fra Nye Borgerlige – det er i hvert fald sådan, jeg hører det.
Så på trods af et rigtig fornuftigt indhold står vi så med en god aftale, der ikke er flertal for.
Kasper Sand Kjær (S), 2022-05-05:
Det var sådan set ikke det, jeg spurgte til.
Jeg spurgte ikke til det forslag, som hr. Marcus Knuth m.fl. har fremsat, og som der jo er på ingen måde var et flertal for, heller ikke med Radikale Venstre.
Det interessante her er jo, at vi står med et lovforslag, som gør det lettere for danske virksomheder at rekruttere udenlandsk arbejdskraft, som man på tværs af brancher råber på, og som arbejdsgiverorganisationerne har efterlyst, og som, hvis hr. Marcus Knuth på vegne af sit parti går ned og trykker ja til på den grønne knap, vil gøre det lettere for danske virksomheder at rekruttere udenlandsk arbejdskraft, end det er i dag.
Marcus Knuth (KF), 2022-05-05:
Jeg vil bare lige rette hr. Kasper Sand Kjær – han spurgte, hvad jeg ville svare, hvis jeg blev spurgt på gaden, og det var så det, jeg svarede på.
Men alt andet lige er det, som regeringen kommer med her, jo et forsøg på kortvarigt og midlertidigt at fremstå, som om man har en løsning, som man kan trække tilbage igen, så hurtigt man nu engang har lyst, og som er bureaukratisk og fyldt med benspænd.
Og når det er sådan, at vi har en løsning, som bare er virkelig, virkelig god, så er det selvfølgelig den, vi hælder imod.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-05:
Tak for det.
Jeg holder meget af ministerens sammenligning med elendighedsteorien.
Men det kunne jo også være, at man som borgerlig ikke kæmper for at gå mod mørket og for, at alt skal gå i stykker, før man ændrer noget, men at man tror på lyset for enden af tunnellen, og at man rent faktisk tror på, at danskerne kan mærke forskellen på, om man har et rødt flertal eller et blåt flertal.
Så er det jo rigtigt, at der, så længe Dansk Folkeparti er imod det her forslag, som vi har stillet, ikke er flertal for det.
Men det betyder jo ikke, at det forslag, som vi har stillet, ikke kan blive bedre.
Det kunne jo være, at Dansk Folkeparti kunne have en interesse i det, hvis nogle af de lande, som Dansk Folkeparti slår sig på, kunne komme ud, og at vi stadig kunne øge muligheden for, at danske virksomheder kunne få arbejdskraft hertil.
Det ved man ikke.
Det kunne jo også godt være, at Radikale Venstre kunne komme på bedre tanker, når de ser, at vi i forvejen forskelsbehandler hele vejen rundt i vores system.
Det her handler ikke om diskrimination, det handler om forskelsbehandling, og det handler om forskelsbehandling af nogle helt elementære årsager, som jeg godt kunne tænke mig at få ministerens svar på.
Er der ikke noget om, at det, når man lukker folk hertil fra MENAPT-landene, er sværere at sende dem hjem, hvis de begår kriminalitet i Danmark?
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-05-05:
Tak for det.
Det er jo det, man er gået til valg på over for vælgerne, men jeg forstår ikke, hvorfor V og K gør det.
For jeg tror måske, jeg kan nævne én stor og vigtig samfundsbærende lovgivning siden Kanslergadeforliget, hvor de to partier ikke på den ene eller den anden måde har været med og bidraget og også stemt for den måde, vi har indrettet vores samfund på.
Og der har Nye Borgerlige selvfølgelig en anden historik, og det er selvfølgelig noget andet, men jeg forstår faktisk ikke, at man på den måde tjekker ud af det ansvarlige samarbejde, som der er på så mange områder i Danmark.
Så vil jeg, i forhold til hvad det er for nogle mennesker, der kommer hertil, sige, at de tal, jeg har liggende, siger, at der er under tre personer, der på den nuværende beløbsordning har fået ydelser efter lov om aktiv socialpolitik, og der er 0,5 pct., som er på arbejdsløshedsdagpenge.
Der er ikke noget, der tyder på, at de mennesker, der kommer på den her ordning, er nogen stor belastning for samfundet.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-05:
Nu siger det sig selv, at hvis vilkåret for en opholdstilladelse er, at de er i beskæftigelse, så vil de være i beskæftigelse, og det er ikke det, vi taler om.
Så vil ministeren ikke bare erkende, at der er en kæmpe forskel på at sende en amerikaner tilbage, hvis han begår kriminalitet, og at sende en tilbage til Somalia?
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-05-05:
Jo, det er der en forskel på, og vi har jo selvfølgelig mange aftaler især med vestlige lande på en række områder.
Men jeg må også bare sige, at den udfordring, vi har i Danmark med folk, der har baggrund i Mellemøsten og Nordafrika, og som har svært ved at blive integreret, og som begår kriminalitet, altså ikke kommer ud af beløbsordningen, men at den kommer ud af, at man har ført en alt for lempelig udlændingepolitik i mange år.
Og derfor har vi de udfordringer, hvilket jeg egentlig ikke tror vi er uenige om.
Marcus Knuth (KF), 2022-05-05:
Jeg synes jo, det er lidt sigende for det forslag, som regeringen har lagt frem her, at vi er gået fra at diskutere, om det er et stort skridt i den rigtige retning – jeg vil mene, at vores aftale er et kvantespring – til at diskutere, om det er et lille skridt.
Nu siger ministeren, at det måske i virkeligheden bare er et spørgsmål om, at man har flyttet foden lidt.
Jeg vil faktisk medgive ministeren, at man med den her aftale flytter foden lidt.
Jeg mener bare ikke, det er et skridt i den rigtige retning, når det er sådan, at det er en midlertidig aftale.
Mit spørgsmål til ministeren er så: Hvorfor bakker man ikke op om vores aftale, der jo netop er varig, hvilket vil have en langt større positiv effekt?
Pernille Vermund (NB), 2022-05-05:
Nærværende lovforslag er et af flere tydelige eksempler på den skade, vores økonomiske vækst og velstand må lide, når vi har et rødt flertal; når vi har en regering, der lader, som om de vil komme danske virksomheder til undsætning ved at fremsætte et forslag baseret på en såkaldt aftale – altså en aftale uden et flertal bag sig – om et forslag, hvor erhvervsorganisationerne selv siger, at det her formentlig ikke vil gøre den store forskel i forhold til arbejdskraften.
Det vil det ikke, fordi perioden, som man sætter ind her, er kortvarig, fordi reglerne for, hvordan arbejdsløsheden skal være, for at man kan rekruttere, er helt skudt over målet, og fordi alle de krumspring og benspænd, der er lagt ind i lovforslaget og i aftalen, gør, at man formentlig ikke får det store ud af det fra virksomhedernes side.
Og hvis de så endelig gør det, er der den udfordring i den her aftale, i det her lovforslag, at man er fuldstændig ligeglad med, at den arbejdskraft, man så søger at få hertil, inklusive de familier, der måtte komme i kølvandet, også kan være mennesker, der kommer fra lande, som vi har meget svært ved at sende folk tilbage til, fordi de ikke vil tage imod deres egne statsborgere, hvis deres statsborgere begår kriminalitet i Danmark.
Så når vi taler om, at det er problematisk, at vi tager flere mennesker hertil, f.eks. fra MENAPT-landene, så er det ikke kun på grund af kriminalitetsstatistikkerne.
Det er sørgeligt for de ofre, det går ud over, når det sker.
Men det er også, fordi vi ved, at de i højere grad end andre er kriminelle, og vi ved, at begår de kriminalitet og også grov kriminalitet som eksempelvis voldtægt, er det meget, meget svært at få dem sendt tilbage til deres hjemland.
Det synes jeg man skylder danskerne at fortælle, også som socialdemokrat – at man er villig til at åbne for indvandring, for mennesker fra lande, som vi ikke, hvis de begår kriminalitet, når de er i landet, kan komme af med igen.
Vi ser, hvilke problemer det forvolder på Kærshovedgård.
Det har vi så lige haft et samråd om, hvor regeringen kunne fortælle, at det har man så nærmest sådan sparket til hjørne eller opgivet – en ren tilståelsessag.
Og det er så endnu et eksempel på, hvad vi kan forvente os med en rød regering og et stort rødt flertal.
Det forslag, der ligger her, løser hverken den opgave, der er i forhold til de mange danske virksomheder, som skriger på arbejdskraft, eller den opgave, der ligger i at sørge for, når vi så tager folk hertil fra udlandet, udenlandske statsborgere, at vi sikrer, at det ikke er mennesker, der skaber større problemer for vores samfund, særlig i forhold til de kulturkonflikter og den kriminalitet, som følger i kølvandet på folk fra primært MENAPT-landene.
Derfor stemmer vi i Nye Borgerlige imod.
Marcus Knuth (KF), 2022-05-05:
Det kan jeg roligt bekræfte, og nu svarede ordføreren med mange af de ting, som jeg selv ville sige.
Vi har jo den samme diskussion, når det kommer til indfødsret.
Hvis man er fra et nordisk land, kan man erklære sig dansk.
Hvis man er fra et EU-land, er det meget nemmere at få permanent ophold og dermed dansk statsborgerskab.
De havde jo allerede 90 dages visumfrihed til Danmark.
Så der er en række niveauer, hvor man allerede gør forskel.
Når det handler om udenlandsk arbejdskraft, giver det da god mening at kigge på, hvilke lande vi har god erfaring med.
Og så kan man bruge den ene retorik eller den anden retorik, men hvis det er sådan, at aftalen grundlæggende i sig selv er virkelig, virkelig positiv og også har lande som Indien med, hvor der også er en muslimsk befolkning, som dermed gør, at det ikke kan være en diskriminerende aftale, hvorfor så ikke bare bakke op om det?
Mads Fuglede (V), 2022-05-05:
Jeg skal bare kort høre, om ordføreren kan bekræfte, at det forslag, vi har lagt frem, ville gøre, at Indien bliver til et land, der er omfattet af den aftale, vi har foreslået.
Samira Nawa (RV), 2022-05-05:
Det lyder som noget, jeg burde kunne svare ja til, men jeg må indrømme, at jeg ikke lige er helt skarp på det.
Men det er sikkert rigtigt.
Mads Fuglede (V), 2022-05-05:
Indien er et af de lande, som Danmark har mest samarbejde med, og derfor vil det være omfattet af vores forslag.
Mit næste spørgsmål er, om ordføreren så kan bekræfte, at Indien har en af verdens største muslimske befolkninger.
Samira Nawa (RV), 2022-05-05:
Jo, men det er jo også rigtigt nok.
Problemet er: Hvorfor er der så lande, som man ønsker at udelukke med det forslag, som hr. Mads Fuglede og øvrige partier har stået bag – hvis det ikke handlede om, at det var muslimske lande?
Når nu man så omvendt går ud og åbent og ærligt siger, at det lige præcis er det, det handler om, så er der jo tale om en diskrimination, en forskelsbehandling, som jeg simpelt hen ærlig talt ikke tror på er en forskelsbehandling, som arbejdsgiverne og arbejdsmarkedet laver.
Der kigger man på, om det menneske, man rekrutterer, er kvalificeret til at varetage sin stilling eller ikke kvalificeret.
Marcus Knuth (KF), 2022-05-05:
Tak, formand.
Det her lovforslag synes vi jo udstiller regeringens hykleri, når det handler om udenlandsk arbejdskraft.
Vi har længe kæmpet for, at vi skulle have en lavere beløbsordning; nu har vi så sammen med Venstre, Nye Borgerlige og Liberal Alliance foreslået en rigtig, rigtig god og permanent ordning, der gør det nemmere at komme hertil fra især de lande, som vi handler allermest med.
Og det vil regeringen ganske enkelt ikke, og det er jo altså, på trods af at det danske arbejdsmarked hungrer efter arbejdskraft fra udlandet som aldrig før.
Nu har vi jo lige haft en længere debat med Radikale Venstre.
Vi havde sådan håbet på, at Radikale Venstre ville bakke op om det her forslag, og vi hører jo fru Samira Nawa spørge hr. Mads Fuglede.
Den aftale, som regeringen lægger frem, er et lille skridt i en positiv retning, men man vil ikke bakke op om det her, selv om det er et meget større skridt i en positiv retning, ene og alene fordi man kalder det for diskrimination.
Altså, Indien er med blandt de lande, som vi indbefatter i lande, som vi arbejder sammen med.
Så jeg har altså svært ved at se, hvordan det er diskrimination.
Hvis det er sådan, at vores aftale i Radikale Venstres øjne ikke er, præcis som man gerne ville have det, men et kæmpe skridt i den rigtige retning, kan jeg simpelt hen ikke forstå, hvorfor man ikke vil bakke op om noget, som vil være entydigt godt for det danske arbejdsmarked.
Det vil det jo.
Ikke alene vil være entydigt godt; det vil være permanent modsat den løsning, som regeringen har fremlagt sammen med Radikale Venstre.
Det er det, regeringen kommer med her.
Det er bureaukratisk, det åbner op alt for sent, og der er benspænd, som at man skal dokumentere, at man har slået et job op først osv. osv.
Det er bl.a. derfor, vi ikke kan støtte det her.
Og så kommer det jo altså i kølvandet på regeringens mange andre tiltag, der igen og igen udhuler det danske arbejdsmarked og gør arbejdsudbuddet mindre, og som gør Danmark og danskerne fattigere.
Også det er vi imod, og vi er også imod det lovforslag, som regeringen fremlægger her.
Mads Fuglede (V), 2022-05-05:
Jeg skal bare høre, om ordføreren kan bekræfte, at det er sådan lidt underligt at tale om, at det skulle være en form for religiøs diskrimination, når man giver det land, der har den tredjestørste muslimske befolkning, adgang til det danske arbejdsmarked med den her aftale.
Er det helt på månen at tale ned ad det spor?
Marcus Knuth (KF), 2022-05-05:
Jeg er rigtig glad for, at ordføreren også nævnte Indien i forhold til Radikale Venstre, for når det er sådan, at et så stort land med en så stor muslimsk befolkning er med i vores aftale, har jeg svært ved at se, hvordan man kan pege på det her og kalde det for diskrimination.
Det er, som om man især hos Radikale Venstre, som jo egentlig slår sig op på at være et parti, der gerne vil samarbejde med blå blok om udenlandsk arbejdskraft, bare bruger det som en undskyldning for ikke at støtte op om det og en undskyldning for at arbejde med regeringen i stedet for at gøre det, man siger, og komme med opbakning til en aftale, der er permanent, og som også indbefatter lande, som bestemt har en stor muslimsk befolkning.
Mads Fuglede (V), 2022-05-05:
Tak for besvarelsen.
Marcus Knuth (KF), 2022-05-05:
Selv tak.
Samira Nawa (RV), 2022-05-05:
Et skridt i den rigtige retning kalder den konservative ordfører det her lovforslag, men hvorfor vil man så egentlig ikke bakke op om det her, når nu det er et skridt i den rigtige retning?
Det kan godt være, man ikke kan få alt det, man drømmer om, og det kan vi heller ikke i Radikale Venstre, desværre, for så havde verden set helt anderledes ud.
Men når nu man ikke kan få alt det, man drømmer om, men man godt kan få lidt af det, skal man så sige nej tak til det?
Marcus Knuth (KF), 2022-05-05:
Jeg er ked af, hvis jeg udtrykte mig forkert.
Jeg tror faktisk, jeg gentog det, ordføreren havde sagt, altså at det var ordføreren, der havde kaldt det et skridt i den rigtige retning.
Vi synes jo ikke, at det er et skridt i den rigtige retning, når det er sådan, at det er noget, man bare kan spole tilbage igen.
Alt andet lige hæfter jeg mig igen ved, at – det virker i hvert fald sådan – fru Samira Nawa siger nej til det, der er kommet fra de blå partier her på grund af nogle udtalelser fra Nye Borgerlige, i stedet for at kigge på indholdet.
Samira Nawa (RV), 2022-05-05:
Jeg beklager; jeg havde ikke lige fanget, det var mig selv, der blev citeret.
Jeg bliver bare nødt til lige at kommentere det her med det diskriminerende element, for det har jo fremgået tydeligt i pressen.
Det har bl.a. været hr. Alex Vanopslagh fra Liberal Alliance, der jo har sagt, at grunden til, at man har udformet sit beslutningsforslag på den måde – udelukket nogle lande – er, at man vil holde nordafrikanske lande og lande fra Mellemøsten ude på baggrund af noget med nogle kriminalitetsstatistikker, og at der var flere partier, der skulle være enige om det.
Så det er jo ikke noget, jeg bare hiver op af hatten – i forhold til det diskriminerende element.
Man kigger på kriminalitetsstatistikker, men når man kommer til Danmark som international arbejdskraft, er det jo ikke for at være kriminel; så er det for at arbejde.
Marcus Knuth (KF), 2022-05-05:
Det er jo netop derfor, jeg ikke forstår, at Radikale Venstre siger nej til den her aftale, for alt andet lige vil det være et kæmpe skridt i den rigtige retning for de danske virksomheder.
Og alle partier har jo forskellige bevæggrunde for, hvorfor man bakker op om en aftale, og hvis det er sådan – og nu skal jeg ikke lægge ord i munden på Nye Borgerlige – at Nye Borgerlige siger, at det her er en god aftale, fordi der ikke er særlig mange fra muslimske lande med, så kigger vi bare på det, fordi vi synes, det er en rigtig god aftale overordnet, fordi der er mange lande, hvis borgere bidrager i Danmark.
Hvorfor ikke bare kigge på indholdet i stedet for at have den retorik, forskellige partier har brugt, som alt andet lige ikke har været den samme, afhængigt af hvilket parti det har været?
Pernille Vermund (NB), 2022-05-05:
Tak for det.
Nu er ordet diskriminerende blevet brugt flere gange i den her debat, og kan ordføreren bekræfte, at der er forskel på at forskelsbehandle og at diskriminere, og at vi allerede i dag har en politik, en udlændingepolitik, som er forskelsbehandlende?
Vi har politik på rigtig mange områder, hvor vi accepterer, at i Danmark er vi danske statsborgere, og derfor har vi nogle rettigheder i Danmark, som andre ikke har.
Vi har et Skandinavien og et nordisk passamarbejde.
Vi har et EU.
Der er også forskel på, om man kommer fra et EU-land, eller om man kommer fra et land uden for EU.
Vi har et NATO-samarbejde, hvor vi forpligter hinanden.
Der står f.eks. Ukraine udenfor.
Det er en forfærdelig situation for dem at stå i.
Tilsvarende har vi for visumregler og andet jo vilkår for forskellige lande, som betyder, at vi forskelsbehandler.
Betyder det, at vi diskriminerer?
Så det vil jeg bare bede ordføreren bekræfte.