Jesper Petersen (S), 2017-02-28:
Tak for det.
Jeg skal lige have pulten ned fra Rune Lund-højde.
På en række punkter er der nogle meget store problemer i skattevæsenet, som vi har diskuteret meget.
Et af de allerstørste handler om inddrivelsen af gæld til det offentlige, som lovforslaget her omhandler.
Som bekendt måtte det her inddrivelsessystem, EFI, lukkes ned i september 2015, og hele den historie og alle de problemer, det har skabt, må siges at være en meget dyr arv fra den nuværende finansminister Kristian Jensens tid som skatteminister – problemer, vi jo så stadig skal forsøge at løse.
Det, der skete i hele skattevæsenet, var jo, at man gav sig til at indhente effektiviseringer på baggrund af et system, der endnu ikke virkede, og som aldrig kom til det.
Det er altså nu et af de største enkeltstående problemer, der har ført mange andre med sig, i vores plagede skattevæsen.
For historikken skyld synes jeg også, det er fair at sige, at Venstre på det tidspunkt, da man gjorde de her ting, i midten af 00'erne, altså iværksatte arbejdet med EFI dér i 2007-2008, var advaret også af de daværende socialdemokratiske ordførere om, at det her ville gå galt.
Det skal så også, synes jeg, retfærdigvis siges, at vi i vores regeringstid stolede for længe på de forsikringer, der kom fra leverandørerne, om, at systemet ville komme til at fungere, indtil vi altså iværksatte den grundlæggende analyse af projektet, der så blev færdig kort tid efter regeringsskiftet, og hvor det blev den nye Venstreminister Karsten Lauritzens lod at trække stikket på det her katastrofale signaturprojekt fra Kristian Jensens tid som skatteminister i VK-regeringen.
Det er jo rystende mange penge, der ikke er kommet i kassen.
Samtidig er det svækkende for tilliden til SKAT og potentielt jo også for skattemoralen.
Vi har bakket op om at få gang i en manuel inddrivelse, der kan fungere, indtil man har et nyt system på plads, og bakker op om den trinvise udvikling af et nyt system, der kan understøtte inddrivelsen.
Frem til det konkrete lovforslag: Med til at få inddrivelsen til at fungere effektivt igen hører en række forenklinger.
Inddrivelseslovgivningen er og har været ganske kompleks.
Det vanskeliggør sagsbehandlingen og gør inddrivelsen og gældsafviklingen mere indviklet og gør det samtidig meget svært, hvis ikke umuligt, at digitalisere inddrivelsen yderligere.
Med lovforslaget sker der altså en række effektiviseringer: Fordringer skal kunne inddrives med alle tilgængelige inddrivelsesmidler, medmindre der er en særlig undtagelse.
I dag er det omvendt, så der særskilt skal være hjemmel til at anvende lønindeholdelse og foretage udlæg.
Der sker en sanering og en samling af regelværket i én lov, altså denne, om inddrivelse af gæld til offentlige.
Man ophæver retten til at overdrage fordringer, der ikke er inddrivelsesparate, til SKAT.
Og så er der også et ret væsentligt forslag om, at der bliver færre forældelsesdatoer, hvor der jo reelt i dag er 365 forskellige datoer for de renter, der dagligt tilskrives.
Fremover bliver der altså maksimalt 12 forskellige, så den absolutte forældelsesfrist på 10 år regnes fra den første i måneden, efter at renten er stiftet.
At man overhovedet kan tro, at man kan lave et fuldautomatisk inddrivelsessystem med 365 forskellige forældelsesfrister, er jo lidt vildt at tænke på.
På skatteområdet kan man både tale om en individuel og en kollektiv retssikkerhed.
Det er nødvendigt efter vores mening at tage højde for dem begge, finde den rigtige balance.
Skatteministeren og hans parti har ofte lagt skattevæsenet eller socialdemokratiske skatteministre for had, fordi de arbejdede for at nedbringe skattegabet og skattegælden og lod hensynet til fællesskabet eller en kollektiv retssikkerhed veje tungt.
Med det her lovforslag vil skatteministeren så øge muligheden for, at SKAT kan gennemføre udpantning for borgeres gæld og i det hele taget forskellige skærpelser.
Jeg ved ikke, om det er egentlig nye toner, men det er i hvert fald udtryk for en øget bevidsthed om, at begge typer af retssikkerhed findes og er nødvendig at tage højde for, når man er skatteminister og skal bedrive skattepolitik.
Afslutningsvis vil jeg sige, at lovforslaget her gør SKATs muligheder for at få udestående gæld i kassen bedre.
Lovgivningen bliver mere enkel, så et nyt it-system kan udvikles og medarbejderne i SKAT dels kan lykkes med at nedbringe eksisterende gæld, dels kan forhindre, at vi igen skal se en helt uholdbar og galopperende vækst i skattegælden.
Og jeg skal på vegne af Morten Østergaard, der har måttet dække ind for en kollega andetsteds, sige, at det også er Det Radikale Venstres stilling til lovforslaget her.