runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-05-27:
Jeg synes virkelig, at vi har fået regeringens holdning i forhold til, hvilke muligheder der er, og hvilke kort man spiller.
Jeg ville ønske, vi havde yderligere et kort i det her spil at kunne trække.
Jeg tror jo på, at det væsentligste er, at vi prøver at presse, og det gør vi primært og bedst som medlem af EU, og lige nøjagtig dér synes jeg også, at der i sidste uge var bevægelse i EU mod måske at tage et nyt kort frem.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-27:
Men altså, ord uden handling har på nuværende tidspunkt bare ikke særlig stor værdi, lige meget hvad ordføreren eller statsministeren har sagt fra den talerstol.
Som ordføreren selv er inde på, er der hele tiden børn, der sulter, og børn, der dør, på grund af at Israel ikke tillader nødhjælp at komme ind.
Det er på tide, at vi i Danmark står på deres side og sanktionerer Israel og stopper al våbenhandel, indtil det ikke længere er så katastrofalt, hvad der foregår.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-05-27:
Fra socialdemokratisk side siger vi i den grad fra.
Jeg står her giver udtryk for, hvad der er den socialdemokratiske holdning, og det, jeg siger her i dag, flugter totalt med talen fra sidste uge.
Der er én part, der forhindrer lastbilerne i at komme ind.
En anden ting er det omkring våbeneksporten, som er det, borgerforslaget her primært handler om.
Her har jeg ikke noget at tilføje, for udenrigsministeren har sagt, hvad regelsættene er, og hvordan det er, man dæmmer op, og hvordan man har ekstremt restriktive regelsæt i forhold til at forhindre eksport af danske våbensystemer eller komponenter.
Sascha Faxe (ALT), 2025-05-27:
I min optik udliciterer vi vores ansvar.
Vi har underskrevet både EU's og FN's våbenhandelstraktater, som også taler om taler om tredjepart, som vi er i det her, ikke direkte, men indirekte våbenhandel.
Og det er jo noget, som er oppe igen og igen.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvordan man fra regeringens side ikke kan se, at selv indirekte, altså når man leverer de kugler, nogle skal være med til at sende i en eller anden retning, på den måde har en vis grad af medskyld i det, der sker.
Jeg er godt klar over at det ikke er kugler, vi taler om, men i overført betydning, altså komponenter, der er med til at sende kugler af sted.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-05-27:
Jeg ved ikke, om det er det rigtige at bruge ordet udlicitere.
Men det er jo rigtigt, at for så vidt angår F 35-programmet, hvor vi ikke har nogen kendt slutbruger, og hvor det selvfølgelig så står klart, at så kan Israel være en potentiel slutbruger ligesom alle mulige andre lande inklusiv Danmark selv og andre slutbrugere, beror det jo på den amerikanske våbenkontrol.
Det ligger jo inden for den måde, vi forvalter det på, på linje med andre lande, at vores vurdering er, at man forfølger de samme hensyn i deres våbenkontrol, som dem, vi selv forfølger.
Og det er derfor, vi har den her rammevurdering af EU-, EFTA- og NATO-lande.
Det er sådan, det er tilrettelagt.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-27:
Tak for det.
Først vil jeg sige omkring det med retssagen, at det vist ikke er helt korrekt, at domstolen har afgjort sagen.
De har vel kun afgjort den retlige interesse hos sagsøgerne.
Det er bare lige for at få det på plads; det er derfor, den er blevet anket.
Og når ministeren ligesom bliver ved med at henvise til den her rammevurdering, hvis vi tager i F 35-sporet, så må man bare sige, at den rammevurdering mig bekendt ikke er blevet opdateret, efter Donald Trump er indtrådt i Det Hvide Hus.
Så alene dér er der vel brug for en opdatering.
Noget andet er, at når udenrigsministeren siger, at når vi giver ansvaret til nogle, der skal varetage de samme hensyn, så handler det jo ikke om hensyn, men om forpligtelser.
USA er ikke forpligtet af EU’s våbenhandelsregler og er heller ikke forpligtet af FN's våbenhandelstraktat.
Så hvordan hænger det sammen i praksis, at man udliciterer til nogle, der skal tage nogle hensyn, mens vi andre er forpligtede?
Sascha Faxe (ALT), 2025-05-27:
Socialdemokratiet står på tre principper: lighed, frihed og solidaritet.
Og traditionelt set, når man handler inden for de principper,
er der nogle forskellige handlerum, som man har brugt, ikke i det her tilfælde, men i andre historiske tilfælde, som handler om sanktioner, boykot, våbenembargo, tage imod syge og anerkendelse af stater.
Så der er et handlerum, som ligger ud over det, vi har talt om.
Kan Socialdemokratiet se sig selv rykke med den vej?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-05-27:
Må jeg ikke lige sige, at jeg tror, at den formulering, jeg brugte før, var, at der er afsagt en kendelse, som ikke er gået staten imod, og det er substanielt ritigt.
Derfor er der ikke nogen situation, hvor der er en juridisk afgørelse, der går staten imod.
Det er der ikke; det er jo objektivt konstaterbart.
Omkring USA er det sådan, at vi hører til de her F 35-sager, og vi følger løbende situationen og foretager jo altså en revurdering af den her rammevurdering, når og hvis vi finder anledning til det.
Jeg må støtte mig til det, jeg også sagde før, nemlig at det er vores vurdering, at man i USA – og det er rigtigt, at de konventionsmæssige bindinger er forskellige, og det er jo ikke noget nyt – forfølger de samme principper som dem, vi i øvrigt konventionsmæssigt har underkastet os.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-27:
Vil udenrigsministeren ikke bekræfte, at når man er forpligtet på et regelsæt og man har ratificeret en traktat, kan man også drages til medansvar, hvis man ikke overholder dem?
Det er jo ikke tilfældet for USA.
USA kan tage nogle politiske hensyn, og de kan lade være.
Så det at flytte ansvaret til et USA, der ikke er bundet af det samme, er jo at udlicitere og fralægge sig ansvaret.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-05-27:
Men vi flytter jo ikke noget ansvar.
På den yderste dag er det jo vores ansvar, hvordan vi forvalter det her, og det gør vi så på den måde, at når der er tale om kendte slutbrugerlande, laver vi eksportkontrollen selv individuelt helt konkret efter de retningslinjer, jeg har skitseret, og som er forankret i Justitsministeriet, for så vidt angår våbeneksport, og i Erhvervsministeriet, for så vidt angår dual use, og som støtter sig på en udenrigspolitisk sikkerhedsmæssig vurdering.
For så vidt angår F 35 støtter det sig på det her rammeprogram, så det er jo et spørgsmål om, hvorvidt det rammeprogram er skruet sammen på en sådan måde, at Danmark efterlever sine internationale forpligtelser.
Og det er vores vurdering, at vi gør det, for hvis det ikke var vores vurdering, at vi gjorde det, ville vi jo gøre det anderledes.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-05-27:
Tak, formand.
Tak til de mange, der står bag borgerforslaget.
Jeg kan godt forstå, at det her fylder, og at det præger både tanker og sind.
Beslutningsforslaget lægger op til, at regeringen skal stoppe for våbenhandel med Israel både direkte og indirekte, og forslaget fokuserer særlig på den danske stats indkøb af systemer og produkter, som er produceret i Israel, samt danskproducerede dele af F-35-fly.
Jeg kan ikke stå her på talerstolen uden at ville give udtryk for de socialdemokratiske tanker og følelser i forhold til alt det, der foregår i regionen, alt det, der foregår i Gaza lige i øjeblikket.
Det er dybt bekymrende og dybt alvorligt, sådan som situationen har udviklet sig.
Børn sulter, og der holder i tusindvis af lastbiler og venter på at komme ind med humanitære nødforsyninger til den store population, den store menneskemængde i Gaza.
Det er en forfærdelig situation.
Der er to parter, der kan stoppe den del.
Det er naturligvis et spørgsmål om, at man kan nedlægge våbnene fra Hamas' side, og så har jeg indikeret, at Israel skal sikre uhindret adgang, passage, for al nødhjælp til civilbefolkningen.
Vi presser på fra dansk side.
Fra socialdemokratisk side har vi haft det her i højsædet længe.
I forhold til levering af komponenter til F-35-fly er det jo skitseret og forklaret ved udenrigsministeren, hvad regeringens holdning og vurdering er, altså at USA er modtagerlandet, og at det videre ansvar derfor hviler på USA.
Vi har haft det oppe til drøftelse rigtig mange gange her i Folketingssalen.
Jeg vil også sige her, at jeg heller ikke kan stå her som udenrigsordfører uden at prøve at lave en vurdering af den geopolitiske situation netop nu.
Vi taler rigtig meget her i Folketinget om, at vi også skal sikre en dansk oprustning, og derfor skal vi naturligvis også have det med i tankerne, at vi ikke skal skabe en usikkerhed omkring forsyningskæderne til F-35-fly.
Det kan ikke være anderledes.
Men det er jo skitseret, at når det drejer sig om eksport af våbensystemer til Israel, er der et meget, meget strengt regelsæt.
Retningslinjerne er blevet foldet ud af udenrigsministeren for, hvordan man skal dæmme op i forhold til netop at sikre, at alle regelsæt om eksporttilladelser er overholdt.
Så en restriktiv linje er allerede lagt og er allerede den, der praktiseres i forhold til eksport til Israel, og det er jo det, vi fra socialdemokratisk side står på stadig væk skal være rammesætningen.
Det er jo årsagen til, at Socialdemokratiet ikke kan støtte borgerforslaget her – ud fra de betragtninger jeg her har givet.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-27:
Tak for ordet.
Vi er meget længere nu end bekymrende ord – vi har brug for handling.
Hvornår siger Danmark fra og står på de civiles side, siger fra over for at medvirke til det her folkemord?
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-05-27:
Jeg synes, vi prøver at rykke, og det gør regeringen jo også samlet.
Vi prøver også at rykke samlet i EU, for vi ved jo godt, at der er rigtig mange interesser på spil.
Det er meget, meget stærke interesser, der aldrig har formået at løse konflikten og aldrig har kunnet understøtte en tostatsløsning, som er det, vi fra socialdemokratisk side kæmper for, og det er det, der også er et bredt flertal for i Danmark, altså at det må og skal være det, der er løsningen.
Men jeg kan som sagt ikke sige, hvilke kort der vil være det, der løser udfordringen her.
Rammesætningen, reguleringen og retningslinjerne har regeringen allerede præsenteret i forhold til det, der vedkommer våbeneksport.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-27:
Der er store frustrationer, og jeg tror, det piner os alle at se på, hvordan det udvikler sig, og de humanitære lidelser, der er.
Men det, jeg bare sagde til fru Sascha Faxe, var jo, for fru Sascha Faxe nævnte faktisk ordet sanktioner, at det er et EU-anliggende.
Men når det gælder at lave en de facto våbenembargo, må jeg sige, at så er Danmark jo sådan set på mange måder gået foran og har i hvert fald truffet en beslutning før en række andre lande med en meget restriktiv linje, som det hedder, og som jo i praksis, hørte vi fra udenrigsministeren, har betydet, at der ikke længere udstedes eksporttilladelser for våben til Israel eller for våben til et land, hvor vi ved, at de kommer til at ende i Israel.
Der har været ganske få undtagelser – en forskningsdims, som skulle hjem igen, og en dims, der skulle til Israel og derefter videre til et andet land, så vidt jeg forstår det, men ellers er der jo i praksis en slags våbenembargo, når det gælder våben fra Danmark, der føres til Israel.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-27:
Til det hører selvfølgelig også lovforslaget omkring forsvarssamarbejdsaftalen med USA, hvor der jo er et lille hjørne, som handler om at lempe den direkte eksport af reservedele fra Skrydstruplageret.
Det er jo en del af problematikken.
Men jeg vil egentlig gerne spørge Venstre konkret om den her indirekte eksport via F-35-programmet.
Er Venstre villig til at arbejde for dels at presse på i F-35-samarbejdet for, at man stopper eksporten til Israel, dels at man fra dansk side skærper kontrollen, så vi reelt ved, hvor disse reservedele, der eksporteres ind via samarbejdsprogrammet, havner henne?
Christian Friis Bach (V), 2025-05-27:
Altså, det er min forståelse, at når der eksporteres ting fra Danmark til USA i F-35-programmet, er det altid som definition uden en kendt slutbruger, og derfor er det svært at gøre opmærksom på.
Så er der reservedelslageret i Skrydstrup, hvor det igen er sådan, at det er amerikansk ejendom, amerikanske reservedele, der tilfældigvis ligger på et lager i Danmark.
Det, jeg forstår der er sket i andre lande, er, at man så ikke sender dem direkte til Israel, hvis man har kendt til det.
Charlotte Munch (DD), 2025-05-27:
Forslaget her pålægger regeringen at stoppe al direkte og indirekte våbenhandel med Israel, inklusive F-35-samarbejdet.
Det er Udenrigsministeriet, der giver tilladelser til danske virksomheder, der ønsker at eksportere våben, og derfor går vi ud fra, at danske virksomheders handel med våbendele med Israel sker inden for rammerne af tilladelsen for Udenrigsministeriet og dermed også lever op til gældende regler.
Vi har ikke belæg for at fastslå, om danske våben eller våbendele bruges af Israel i konflikten med Hamas i Gaza.
Vi læner os op ad Udenrigsministeriets vurdering af, at eksporten lever op til gældende regler.
Så længe danske virksomheder lever op til reglerne, ser vi ingen grund til at stoppe for våbeneksporten.
Vi ser heller ikke problemer i, at forsvaret køber våben i Israel, hvis det viser sig, at de israelske våben er de bedste.
Det skal være en militærfaglig vurdering, der lægges til grund for, hvor det danske forsvar køber sine våben.
Vi støtter derfor ikke beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Jeg er ikke interesseret i at svare på min formands vegne.
Det er hun helt fint i stand til selv at klare.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-27:
Jeg troede dog, det var partiets holdning.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren: Er ordføreren enig med sin formand i, at Israel skal gøre arbejdet færdigt, og hvad betyder det i så fald så konkret?
Hvad er det for et arbejde, Israel skal gøre færdigt, og hvad betyder det, at det bliver færdigt?
Charlotte Munch (DD), 2025-05-27:
Jeg vil i hvert fald gerne svare på egne vegne.
Som jeg også har sagt, nærmest hver gang vi har haft en debat af denne slags her i salen, støtter jeg Israels ret til at forsvare sig mod Hamas.
Det betyder jo, at når man forsvarer sig mod en terrororganisation, er der nogle af terroristerne, desværre, som mister livet, og det har jeg sådan set ikke det store problem med.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-27:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Ordførerens partiformand har flere gange, så sent som i sidste uge i forbindelse med afslutningsdebatten, ikke i salen, tror jeg, men uden for, brugt udtrykket, at Israel skal gøre arbejdet færdigt.
Hvad betyder det helt konkret?
Vil ordføreren prøve at sætte ord på det?
Bare til ordførerens oplysning vil jeg sige, at jeg tror, at noget af den frustration, der er, skyldes, at retorikken omkring Gazas og Israels fremfærd, sådan som man hører den nu, er en anelse forældet i forhold til den virkelighed, der har udspillet sig for vores øjne i flere måneder.
Så den forsinkelse er selvfølgelig med til at drive den frustration, der også præger debatten her i Folketingssalen, og som i høj grad er præget af de mennesker, som i månedsvis er gået på gaden og har lavet aktioner og presset på for reel handling.
I forbindelse med handling kan man jo sagtens skubbe det her til EU-niveau og sige, at det må vi klare i EU, for det er meget bedre, men hvorfor er det, at Danmark ikke kan handle bilateralt?
Hvorfor er det, at regeringen siger, at de ikke vil gøre noget som helst selv?
Dengang, hvor man over for Saudi-Arabien indførte en våbenembargo, handlede Danmark.
Det kan man også gøre her.
Vi kan vælge at sige: Vi vil ikke bidrage til Israels krigsmaskine.
Hvorfor er det, at det byder Venstre så meget imod at gå foran og stå fast på den folkeret og den internationale ret, som vi ellers hævder er meget vigtig for Danmark?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-27:
Tak for det.
Ligesom de tidligere ordførere må jeg sige, at det er svært at tage de her er sympatiske og medfølgende ord særlig alvorligt, når der ikke er handling bag.
Det er jo sådan, at den danske regering var vidende om, at Israel ville være en potentiel slutbruger i Termas ansøgninger i 2024 om fornyede eksporttilladelser.
Det er jo så blevet omskrevet til »ukendt slutbruger«, men det vil sige, at tilladelsen til ubegrænset eksport så er forlænget med op til 5 år.
Det vil sige, at det er lidt svært at forstå, hvad den her restriktive linje af i praksis er.
Kan ordføreren uddybe det?
Christian Friis Bach (V), 2025-05-27:
Jeg synes, det er svært at acceptere, at man kun kan indtage en bekymret holdning til de humanitære lidelser, hvis man derefter indtager et bestemt politisk synspunkt i forhold til eksporttilladelser.
Det synes jeg er noget ekskluderende og i virkeligheden en snæver tilgang til spørgsmålet om at håndtere verdens humanitære konflikter.
Den tilladelse er givet inden for rammerne af rammeaftalen med præcis de argumenter, som jeg har fremført fra talerstolen.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-27:
Det er meget muligt, men nu er det sådan, at jeg er den type menneske, der mener, at ens handlinger bør følge ens ord.
Ellers lyder det ærlig talt noget hult.
Situationen er så dybt, dybt kritisk alarmerende, at den civilbefolkning, der lige nu lever i Gaza, ikke kan bruge ret meget andet end handling.
Vi burde have langt, langt tydeligere restriktioner over for Israel, end regeringen har formået at indføre.
Hvad mener ordføreren om, at Danmark i dag bidrager med våbenteknologi til det folkemord, der sker i Gaza?
Sascha Faxe (ALT), 2025-05-27:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Jeg har sagt det igen og igen, og jeg vil sige det igen: Ord er ikke det samme som handling.
Men hvis vi ser på det, er det jo fra dag til dag, at folk dør i Gaza, ikke bare af bomber, men også af sult, altså alt det, der sker dernede.
Hvor lang tid vil det tage, når vi begynder at kigge på den her associeringsaftale, før vi når hen til reelle sanktioner?
Jeg er med på, at effekten vil være langt større, når det sker i EU-regi.
Så jeg beklager ikke, at vi er i gang med det.
Men der skal ske noget aktivt, og det skal gå meget hurtigt.
En af de måder, som vi kan være med til at gøre det på fra Danmarks side, er ved at lave en våbenembargo.
Vi køber våben af Israel, altså våben, som i øvrigt bliver testet i Gaza, inden de bliver solgt og sendt ud af landet som færdige produkter, og vi bidrager med våbendele, som er med til krigshandlingerne.
Hvad siger Venstre i forhold til hastigheden i det her?
Kan man slet ikke se, at der er behov for noget, der går hurtigere end samtalerne i EU, som muligvis fører til noget?
Christian Friis Bach (V), 2025-05-27:
Men når det gælder sanktioner og indgreb i forhold til f.eks. toldpræferencer, er det et EU-anliggende.
Vi har tilsluttet os et europæisk fællesskab, som ofte står stærkt og også i den her sag har stået stærkt, vil jeg sige.
Når det gælder værdierne, folkeretten, de internationale spilleregler, opbakningen til Den Internationale Straffedomstol og opbakningen til Den Internationale Domstol, har EU jo stået stærkt og stort set samlet, bortset fra et enkelt land, der nu har meddelt, at de vil trække sig ud af ICC.
Men sanktioner og handelsforanstaltninger skal ske i enighed i EU.
Det er et samarbejde, vi har tilsluttet os, og det arbejder Danmark for sker.
Men det tager tid, og der er EU jo en besværlig og langsom, men samtidig værdimæssigt stærk international aktør.
Sascha Faxe (ALT), 2025-05-27:
Nu var det jo så ikke sanktionerne, jeg spurgte til, men tak for forklaringen.
Jeg spurgte til det, som Danmark selv aktivt vil kunne gøre, nemlig en våbenembargo, som er noget af det, der kan sættes i værk relativt hurtigt, fordi vi ikke er nødt til at skulle tale med 26 andre lande.
Så hvordan forholder Venstre sig til, at man har en mulighed for faktisk at gøre noget, som kan påvirke situationen, ved at stemme ja til det her borgerforslag og så egentlig tage den derfra frem for at vente på EU?
Hvad skal der til, før Venstre er klar til at handle?
Christian Friis Bach (V), 2025-05-27:
Jeg vil sige, at jeg ikke synes, at fru Franciska Rosenkildes argument bliver styrket af, at ordføreren påberåber sig at være et bedre menneske.
er fuld og hel og helhjertet.
Regeringen har handlet.
Regeringen har noteret sig og anerkendt, at der nu er et stort flertal i EU, der bakker op om at se på associeringsaftalen.
Regeringen har igen og igen skærpet tonen og hævet stemmen over for de lidelser, der finder sted.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-05-27:
Begge dele er vigtige.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at det forhold, at Danmark deltager i F 35-programmet, har stor strategisk betydning for dansk forsvar og for vores kampkraft, hvilket jo i dag står endnu skarpere, end det måske gjorde i sin tid, da vi besluttede at gå ind i F 35-programmet.
Men det er klart, at det jo ikke ligesom kan overskygge de bindinger, der er omkring eksport, og de kriterier, der er, i de konventioner, vi er bundet af.
Det kan det ikke, men det er altså også vores vurdering, at vi er i compliance, hedder det vel på moderne dansk, altså at vi agerer i overensstemmelse med det regelsæt, der er.
Det gør vi ved at have en restriktiv tilgang der, hvor vi selv står for eksportkontrollen i forhold til Israel som kendt slutbrugerland, og det gør vi i forhold til en rammevurdering af USA.
Og der ligger vi altså, må jeg sige, også på linje med andre F 35-partnerskabslande.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-27:
Jeg konstaterer, som ordføreren også ved, at det her borgerforslag både dækker den direkte og den inddirekte eksport.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-27:
Det er jo amerikansk ejendom, hvad der ligger på det reservedelslager.
Så det er jo ikke fra en dansk virksomhed til Israel, hvis det skulle ske ad omveje via USA.
Men anerkender man, at der ikke bliver udstedt våbentilladelser fra danske virksomheder – våben og dual use – til Israel i dag?
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-27:
Jeg har noteret mig den her retorik om det restriktive og det meget restriktive, uden at nogen helt har kunnet gøre rede for, præcis hvad det er, det dækker over.
Men der sker jo faktisk fortsat eksport fra reservedelslageret i Skrydstrup til Israel, og det har Danmark et ansvar for at forholde sig til, for det sker fra dansk territorium.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-27:
Tak for det.
Jeg studsede lidt over, at fru Trine Pertou Mach sagde, at Danmark fortsat eksporterer våben til Israel.
Anerkender ordføreren ikke, at der i praksis er lukket helt ned for netop det, altså eksport fra Danmark til Israel, med den meget restriktive linje, og at der derfor ikke er udstedt eksporttilladelser af våben fra Danmark til Israel, siden den linje blev indført?
Helle Bonnesen (KF), 2025-05-27:
Jeg tror ikke, at der ville være en chance for mindre krig i Gaza, hvis Danmark kom ud af det F-35-samarbejde.
Faktisk tror jeg, at virkningen ville være fuldstændig neutral.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-27:
Det vil sige, at for ordføreren er hensynet til Danmarks egne sikkerhedspolitiske interesser faktisk vigtigere end det, at vi kan gøres medansvarlige for de krigsforbrydelser, der foregår i Gaza.
For det er jo konsekvensen af at fortsætte våbeneksporten, både den direkte og den indirekte; det er jo, at vi faktisk risikerer at blive gjort medansvarlige for det, der foregår.
Helle Bonnesen (KF), 2025-05-27:
Anerkender ordføreren, at der ikke er faldet en dom, hvad angår folkedrab?
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-27:
Ja, på samme måde som jeg anerkender, at jorden er rund.
Amnesty International er gennem et massivt researcharbejde kommet til den konklusion, at Israel begår folkedrab.
Flere og flere holocausteksperter, folkeretseksperter og folkemordseksperter melder sig nu og siger, at de ser på det, der sker, og vurderer, at der er tale om folkemord.