runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Danielsen (V), 2025-05-07:
Altså, igen vil jeg sige, at når jeg står hernede, glæder jeg mig over, at det her for ordføreren er ugens største udfordring, som jeg skal stå her og forholde mig til.
Altså, er det 3 kr., vi snakker om?
Er det en af de fakturaer, som det handler om?
Altså, der er 15 fakturaer ud af 1.000.
En af de korrespondancer, der har været, handler om 3 kr., husker jeg det som.
Derfor har jeg ikke flere bemærkninger til besvarelsen.
Jeg er utrolig glad for den postlov, vi har lavet, og især det, der er kommet ud af postloven.
Ud over at vi fjerner statsstøtten til PostNord, som jo altså drejer sig om mange hundrede millioner kr. – og det løber op i milliarder af kroner, hvis man lægger årene sammen – har postloven jo resulteret i, at andre har meldt sig ind i konkurrencen.
Der er kommet produkter, som vi ikke havde før.
Nu kan man give 11 kr. for at få hentet et brev hjemme på adressen.
Så man kan selv vælge, om man vil græde over, at PostNord tager deres røde postkasser ned, men indtil de gjorde det, dengang det kun var PostNord, der håndterede breve, hørte jeg historier om gamle fru Jensen, som skulle købe en flextur med taxa og køre rundt og lede efter en postkasse, som var forsvundet, og hvad ved jeg.
Nu kan hun bare telefonere til en konkurrent, og så kommer de og henter brevet for 11 kr. og sender det for hende.
Så ja, postservicen er blevet bedre.
I forhold til spørgsmålet, og at der er nogle måltal for, hvordan det så er gået med at få leveret de her breve rettidigt – og det skal lige siges, at det jo står skrevet her, som om brevene ikke kommer frem – vil jeg sige, at de jo bare ikke er kommet frem inden for deres målperiode.
Ud over at dao har højere servicekrav, altså en anden servicekravsperiode, vil jeg bare lige gøre opmærksom på, når man sammenligner dao med PostNord her, har de to forskellige servicekrav.
Dem definerer de selv.
PostNord har 5 hverdage; dao har 5 dage.
Derfor er de der procentvise målinger heller ikke helt sammenlignelige.
I de to konkrete regioner er der jo så sket noget, som ikke er særlig hensigtsmæssigt, må man forstå, ved at en medarbejder åbenbart har været lidt træt af sit arbejdsliv og har skilt sig af med nogle breve eller smidt dem i en forkert postkasse.
Det ser vi desværre af og til.
Der er også løbende historier fra andre postvirksomheder gennem tiden, hvor vi desværre har set det ske.
Men helt overordnet skal vi følge op på de her målinger, for de skal levere i forhold til deres servicemål, og så skal vi glæde os over, hvor mange flere muligheder vi har fået i forhold til postservice.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-07:
Så kommer man med en sang fra de varme lande om, at man gør det rigtig godt, og at det for øvrigt også er blevet billigere, og man skal ikke tage en flekstur med taxa.
Det er supergodt.
Man kan jo tage en flekstur med taxa rundt i hele Nordjylland, når man ikke ved, hvornår brevene kommer.
I forhold til det der med de 5 dage, vil jeg sige, at det er 71 pct., man leverer inden for de 5 dage i Nordjylland.
Det er bare sådan, hvis ministeren ikke har læst op på den del.
Hvis det her også gjaldt for regninger, var det jo dejligt, for så var vi nordjyder jo blevet glade for, at vi ikke skulle betale vores regninger.
Lige nu er det bare et stort problem, at 15 pct. af dem ikke får deres post, for det er jo folk, der har behov for at få deres post, for det kan være fra Udbetaling Danmark, det kan være offentlige ydelser – det kan være så mange ting.
Men jeg må forstå på ministeren, at det er superfint, at det skal nordjyderne lære og leve med, og ellers må vi tælle op på det senere.
Men ministeren har jo en mulighed for at gribe ind.
Så jeg vil godt spørge ministeren: Hvor dårlig postservice skal nordjyderne forvente, inden ministeren træder i karakter og bruger den mulighed, han har for at sikre, at selv vi nordjyder – selv vi nordjyder – får lov til at få vores post?
Thomas Danielsen (V), 2025-05-07:
Ordføreren må gerne kritisere mig for, at jeg svarer på flere ting i forhold til postservicen.
Men nu er det jo nu engang sådan, at ordføreren har stillet et sådan lidt generelt spørgsmål om, hvorvidt der er kommet en bedre postservice med postloven, og ja, det er der.
Så vil jeg godt understrege, når jeg skal svare på, om det er tilfredsstillende, at henholdsvis 15 og 12 pct. af brevene i den måleperiode, der var i Trafikstyrelsen, ikke kommer frem, at nej, naturligvis ikke.
Derfor har jeg så også fulgt op og sagt, at det her ikke er tilfredsstillende, og spurgt til, hvad årsagen til det kan være.
Derfor følger vi op igen med nye målinger, for det er ikke tilfredsstillende, naturligvis ikke.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-07:
Selvfølgelig er det ikke tilfredsstillende, men der er så bare heller ingen handling, og det viser meget godt, hvor seriøst ministeren egentlig tager det her problem.
Man kunne jo have ordnet det.
Ministeren kunne jo have sat den her optælling i gang igen, så er der allerede havde foreligget en, så man ikke skal vente i noget, der ligner 7-8 måneder, inden man gider tælle op på det igen.
Alternativt kunne ministeren jo være gået ud og i den periode, indtil man var sikker på, at nordjyder og sønderjyder fik deres post, have sørget for, at tingene blev leveret til tiden.
Det her er jo ret alvorligt.
Ældre Sagens blad har vel 100.000 abonnenter i Nordjylland.
Der er også et økonomisk tab i det.
Liberalisering er jo godt, men kun, når det virker, minister, og det her virker tilsyneladende ikke.
Så jeg spørger en gang til: Hvor dårlig en service skal vi forvente i Nordjylland, inden ministeren begynder at træde i karakter og sikrer, at alle får deres post, også nordjyder og sønderjyder?
Thomas Danielsen (V), 2025-05-07:
Ordføreren ved jo ikke, om jeg har sat den måling i gang, og det skal ordføreren jo heller ikke vide, det skal borgerne heller ikke vide, og det skal postvæsenet heller ikke vide.
Det er udmærket at påstå, at jeg venter 6-7-8 måneder, men jeg tager det her dybt alvorligt.
Det, ordføreren indikerer, er, at jeg skal aktivere sådan en undtagelsestilstand på grund af en enkelt måling, som jo potentielt kan løbe op i mange hundrede millioner kr. om året.
Så er det, jeg siger: Det synes jeg ikke lige situationen er til.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-05-07:
Da postaftalen blev indgået, afviste ministeren at afskaffelsen af befordringspligten ville ramme landdistrikterne.
Det må jo siges at være en sandhed med modifikationer, for vi kan jo se i den seneste kvalitetsmåling, at 28 pct. af brevene på f.eks. Fyn ikke nåede frem til deres modtagere til tiden.
Så vil ministeren ikke give mig ret i, at det trods alt alligevel blev landdistrikterne, som kom til at mærke konsekvenserne af postaftalen i form af en markant ringere service?
Thomas Danielsen (V), 2025-05-07:
Altså, jeg synes ikke, det er rimeligt at fælde dom over den her postlov og postservicen i Danmark ud fra en enkelt kvalitetsmåling.
Der vil være flere kvalitetsmålinger.
Vi kunne også efterfølgende se, hvordan antallet af klager udviklede sig, og der var ikke noget, der ligesom gav anledning til bekymring, tværtimod – tværtimod.
Derfor bliver der også fulgt op.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-05-07:
Jeg er rigtig glad ved, at ministeren vælger at følge op på det her, for vi ser det stadig væk som en udfordring og en markant ringere service.
28 pct. på Fyn er faktisk et ret højt og i mine øjne uacceptabelt resultat.
Thomas Danielsen (V), 2025-05-07:
Jeg er helt enig i, at det ikke er tilfredsstillende i forhold til de servicemål, virksomheden har lavet for sig selv, eller generelt i forhold til leveringstiden.
Men at tage hele postloven og hele liberaliseringen til indtægt for at sige, at det er en forringelse, er forkert, for det er det ikke.
Det er det faktuelt ikke.
Der er mange, som oplever en bedre service; der er mange, som oplever, at de nu har nemmere ved at håndtere post og sende breve.
Så det er simpelt hen faktuelt forkert.
Og at antyde, at vi her skal aktivere en eller anden undtagelsestilstand, som potentielt kommer til at koste mange hundrede millioner kr. om året, synes jeg da er useriøst.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-07:
Tak for det.
Nu kan jeg høre, at ministeren har brugt alle svarene på at forklare, hvor dygtigt ministeren egentlig håndterer det, og hvor godt det går.
Og mens vi har stillet spørgsmål til ministeren, kan jeg se, at der er kommet en pressemeddelelse om, at nu skal folk, der bor på øer, så have samme eller værre service end folk, der bor i Nordjylland og Sønderjylland, for de skal simpelt hen til at søge puljer for at kunne få postomdeling.
Så det kører jo godt for ministeren.
En ting er sikkert: Danskerne får da dårligere postservice, i hvert fald dem uden for byerne.
Vi siger mange tak til ministeren for det.
Så spørger vi lige en gang til: Hvor dårligt et niveau skal nordjyder og sønderjyder forvente, før ministeren har tænkt sig at aktivere den mulighed, ministeren har for at sikre dem post?
Hvor mange procent snakker vi om – 20, 10, 5?
Hvor meget dårligere skal vi serviceres i Nordjylland og Sønderjylland?
Thomas Danielsen (V), 2025-05-07:
Altså, jeg synes, at det er træls, at jeg kommer ned i salen og skal svare på spørgsmål, når ordføreren så ikke engang hører, hvad jeg svarer.
Tværtimod anerkendte jeg jo, sidst jeg var hernede at tale om forholdet mellem DSB og Knorr-Bremse, at der har været udfordringer med forskellige systemer osv.
Det var ved at blive rettet op, og det glædede jeg mig over.
Jeg garanterede, at inden årets udgang var plus og minus blevet tilrettet, sådan at der ikke var overfaktureringer.
Så jeg forstår ikke, at spørgeren nu siger, at jeg bare accepterer, at DSB vinder fordele ved at betale overpriser, når nu det ikke er det, der er sagen.
Men det tager jeg bare til efterretning så.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-05-07:
Man kan godt blive i tvivl om, om de er i stand til at løse sagen selv.
Noget, som ministeren heller ikke rigtig fik svaret mig på sidste gang, var, om ministeren tænker, at DSB misbruger sin position som den største togoperatør til at komme foran i køen til nye togkomponenter – der er jo en udfordring med det i øjeblikket i forhold til krigssituationen og situationen med jern og metal i almindelighed – på bekostning af andre operatører.
Og for den sags skyld – ikke at forglemme – er det skatteyderne, der skal punge ud for den overfakturering, der sker mellem DSB og Knorr-Bremse.
Man kunne jo forledes til at tro, at man havde en ubegrænset stor pengekasse at bruge af.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-05-07:
Det håber jeg ikke.
Fru Katrine Daugaard
og er jo ligesom mig vokset op med kulturlivet og har arbejdet inden for kulturlivet.
Selv kan jeg fortælle, at min far er pottemager og selvstændig, mens min mor, da jeg var barn, arbejdede på et teaterforlag og senere blev en del af min fars virksomhed, og de har aldrig modtaget en krone i statsstøtte, og hvis de lagde sig syge, kunne de se det direkte på deres indtjening.
Mit grundlæggende indtryk er, at det danske kulturliv arbejder relativt hårdt og kæmper for at gøre deres bedste over for publikum, besøgende, seere og andre.
Jeg kan ikke afvise, at der er enkelte brodne kar iblandt, men mit indtryk er, at arbejdsmoralen generelt er høj.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-05-07:
Tak, formand.
Tak til ministeren for troligt at møde op, og tusind tak for, at ministeren deltog i min reception i sidste uge.
Det giver selvfølgelig ikke carte blanche til at slippe for yderligere spørgsmål.
Mener ministeren, at det er udtryk for konduite fra myndighedernes side, når otte ud af ti vejafgiftsbøder bliver stadfæstet trods indsigelser fra vognmændenes side?
Jeg forstår sådan set udmærket det der.
Men de her mange kære vognmænd, der kontakter mig i tide og utide, og som ikke er en del af de 99,92 pct., føler sig altså urimelig ramt.
Jeg bliver konstant kontaktet af vognmænd, der viser sig at få bøder uretmæssigt, og som efter det får afvist deres indsigelse.
Det viser sig jo at være noget nær et fuldtidsarbejde at få afklaret, hvorfor bøden er blevet udstedt.
Der sendes blot en lille, fin regning på 1.500 kr., som for øvrigt stiger til 9.000 kr. lige om lidt.
Jeg håber godt nok, der er styr på det her, inden man begynder at afkræve dem de her store bøder.
De skal lave indsigelser mod hver enkelt bøde.
De får afvist indsigelserne, selv om alt har kørt efter bogen.
De beviser køretøjets ruter, at de er registreret korrekt, og at de bliver trukket for vejafgift, og til trods for det afvises indsigelserne.
Nogle oplever, at der pludselig lander en bøde ca. 14 dage efter forseelsen, hvor de opdager, at det drejer sig om en tastefejl eller en tilsvarende bagatel.
De har således betalt afgift, men har altså et forkert registreringsnummer.
Vognmanden har så modtaget ni bøder, alle i januar.
Alle indsigelser bliver afvist.
Jeg kan forstå, at ministeren vil have stoppet visse private p-selskabers praksis med at sende en p-afgift digitalt, flere dage efter parkeringsreglerne skulle være overtrådt.
Det synes jeg er rigtig fornuftigt.
Har ministeren den samme holdning til bøder for overtrædelse af regler om betaling af vejafgift?
Her oplever vognmændene, at de digitalt modtager en bøde for manglende betaling af vejafgift, flere uger efter nummerpladen er blevet fotograferet.
Thomas Danielsen (V), 2025-05-07:
Nu har jeg så 30 sekunder.
Jeg går ud fra, at det er et udtryk for, at spørgeren ikke er interesseret i at få svar på sine spørgsmål, når man så har sådan en hel remse af spørgsmål, som jo ikke kan besvares på 30 sekunder.
Så jeg kan ikke gå ind i alle eksemplerne.
Jeg kan kun glæde mig over, at spørgeren kæmper for vognmænd her.
Hvis en vognmand har tastet en forkert nummerplade ind i 5 dage og først opdager det derefter, er vi i en eksklusiv situation.
Spørgeren anbefaler seriøst, at det er myndighederne, der skal gå ind og hjælpe ham med at tilrette det i forhold til de fem bøder, hvor han selv har indtastet nummerpladen forkert.
Lad os da glæde os over, at vi er meget tæt på, at det er 100 pct., der kører uden at få bøder.
Så refunderer vi det i forhold til de der nummerpladefejl.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-05-07:
Vognmanden bliver opmærksom på det, når der kommer en bøde 14 dage efter, og prøver på at finde ud af, hvad der er årsagen til det.
Chaufføren aner ikke, der er noget galt, før der begynder at komme bøder alt for sent, og så kommer der en strøm af bøder, som de så skal lave indsigelser på.
Det er jo ikke dem, der er væsentlige her.
Det er jo de dårlige ting, der skal løses, og her mangler vi konduiten.
Thomas Danielsen (V), 2025-05-07:
Men undskyld mig, jeg refunderer de bøder, hvor der er tastefejl i nummerpladen, og der kan godt gå nogle dage.
Så får man måske en bøde hver dag, fordi der er tastefejl i nummerpladen.
Jeg refunderer dem.
Jeg behøves ikke at gøre det.
Du står i salen og argumenterer for, at myndighederne skal køre hjem til vognmanden og taste det ind for ham, fordi du synes, det er synd for ham, at han selv skal gøre det.
Jeg glæder mig over, det er den slags fejl, vi arbejder med.
I forhold til udfald af boks laver vi jo det, der hedder gap closing på dansk – åbenbart; jeg ved ikke, hvorfor man kalder det det.
Men man lukker det gab af en strækning, når man har et start- og et slutpunkt.
Og det kan jo være i den situation, at man ikke har det, fordi der er en fejl i boksen, eller hvad ved jeg.
Men ellers gør vi også det automatisk for chaufførerne.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-05-07:
Det er ikke korrekt.
Jeg beder myndighederne om at udvise konduite, da vognmanden retter den, i det øjeblik de bliver opmærksom på, at der er en åbenlys fejl.
Så kommer der efterfølgende fire, fem, otte, ni bøder, som de skal lave indsigelse på, og som bliver afvist.
De bliver afvist.
Det er det her, der er problemet.
Der udstedes altså en hel stribe bøder for samme fejl, inden vognmanden er opmærksom på fejlen.
De ønsker vitterlig at betale.
Thomas Danielsen (V), 2025-05-07:
Altså, det er jo lidt svært at stå med sådan nogle halvtænkte eller konkrete eksempler, uden at jeg har været præsenteret for dem.
Men jeg forholder mig til, at ordføreren siger, at det er urimeligt, at vognmanden skal ind og rette hver enkelt bøde, altså lave indsigelse på hver enkelt bøde.
Eksemplet, ordføreren gav, var en indtastningsfejl på en nummerplade.
Så er det, jeg bare siger: Jamen jeg synes, man skulle glæde sig over, at vi refunderer dem.
Og så synes jeg, vi fremadrettet skal glæde os over, at stort set hundrede procent af de danske vognmænd kører rundt i landet uden at få bøder.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-05-07:
Anerkender ministeren, at det er stærkt problematisk, at DSB fortsat skal gøre Knorr-Bremse opmærksom på, at der er fejl i virksomhedens faktureringer, og hvad har ministeren tænkt sig at gøre ved problemstillingen?
Thomas Danielsen (V), 2025-05-07:
Jeg har ikke tænkt mig at gøre noget ved sagen.
Det handler jo om, at der har været rettelser til 15 fakturaer ud af måske 1.000, og det er det, som så har fået spørgeren op af stolen.
Jeg er blevet kaldt ned i salen for at høre, hvordan jeg vil gribe ind.
Jeg agter ikke at gribe ind.
Jeg glæder mig over, at problemet bliver håndteret af DSB, og at det er i trygge hænder.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-05-07:
Da ministeren senest var i salen, fortalte ministeren mig, at han var fortrøstningsfuld præcis som i dag, i forhold til at der ville blive rettet op på de fejlbehæftede fakturaer fra Knorr-Bremses side.
Det er tydeligvis ikke tilfældet.
Vi ved, at der er DSB-medarbejdere, der fortsat desperat forsøger at forstå årsagen til de pludselige prisstigninger i de fakturaer, som Knorr-Bremse fremsender.
Så nu spørger jeg igen: Hvad har ministeren tænkt sig at gøre ved det forhold, at Knorr-Bremse fortsat fremsender regninger med forkerte og uigennemskuelige priser?
Thomas Danielsen (V), 2025-05-07:
Jamen jeg er stadig væk fortrøstningsfuld, og jeg er stadig væk helt tryg ved, at det bliver håndteret af DSB.
Hvis det ikke blev håndteret, var jeg mere bekymret, men det gør det jo.
Det er også det, der fremgår af den artikel, som spørgeren har medsendt.
Ud af 1.000 fakturaer er det 15 fakturaer, der har været rettelser til.
Jeg ved simpelt hen ikke, hvad spørgeren forestiller sig at jeg skal gøre som transportminister.
Skal jeg køre ud til DSB eller Knorr-Bremse og prøve at sætte mig ind i deres it-system og de udfordringer, de har haft?
Eller skal jeg ikke bare have tillid til, at DSB og Knorr-Bremse løser den sag selv?
Nicolai Wammen (S), 2025-05-07:
Finansministeriet indgik i forlængelse heraf en betinget købsaftale med ATP om statens køb af ca. 59,4 pct. af aktierne i Københavns Lufthavne A/S, og når betingelserne i købsaftalen er opfyldt, forventes staten at gå fra at være en minoritetsejer til at være en majoritetsejer.
Københavns Lufthavne er en central dansk infrastruktur, som bidrager til Danmarks internationale tilgængelighed og til dansk økonomi, dansk erhvervsliv og danske arbejdspladser.
Det fremgår af den politiske aftale, at vi vil respektere princippet om armslængde mellem staten som ejer og ledelsen i Københavns Lufthavne A/S, og armslængdeprincippet betyder bl.a., at bestyrelsen har ansvaret for og frihedsgraderne til at drive selskabet på ejernes vegne, samt at bestyrelsen og direktionen varetager den strategiske og daglige ledelse af selskabet.
Princippet om armslængde indebærer derudover, at statens politiske mål inden for f.eks. klima- og miljøreguleringen af lufthavnen skal håndteres gennem bl.a. sektorlovgivning og sædvanligt myndighedsarbejde.
Jeg vil naturligvis følge armslængdeprincippet i den politiske aftale og i statens ejerskabspolitik, når staten bliver majoritetsejer.
Det er samtidig åbenlyst, at der knytter sig vigtige spørgsmål til miljø, klima, støj og andre samfundshensyn, når man har en relativt bynær lufthavn, som vi har i København.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-07:
Hvilken betydning mener ministeren at statens nye ejerskab af Københavns Lufthavn vil have for statens ansvar for at nedbringe den sundhedsskadelige partikelforurening fra Københavns Lufthavn?
Peter Juel-Jensen (V), 2025-05-07:
Jeg vil gerne hjælpe ordføreren.
Med det, vi vedtager her, står naturbeskyttelsesloven og miljøbeskyttelsesloven stadig væk lige så stærke, som de også gør i dag.
Det er der ikke ændret på.
Så kan det være, der bliver ændret på en proces, og at der bliver givet nogle muligheder for at tilsidesætte hele den lange proces, der er ved en miljøkonsekvensvurdering, men det, vi er enige om i naturbeskyttelsesloven og miljøbeskyttelsesloven, fraviger man ikke med det her lovforslag.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-07:
Lovforslaget indeholder en bestemmelse, der giver mulighed for, at man undtager vej- og baneprojekter, der alene tjener et nationalt forsvars-formål eller et civilt beredskabs-formål, fra reglerne i vvm-direktivet.
Nærmere tror jeg ikke jeg kan komme det i forhold til at uddybe vores kritik og på hvilket grundlag, vi stiller os kritiske over for det her lovforslag.
Thomas Jensen (S), 2025-05-07:
Jeg lyttede til ordførerens tale om at være kritisk afventende, og det er måske altid en sund tilgang at have, så man lige bliver klogere på forslaget.
Jeg kan også høre, at vi nu er i gang med en god samtale om forslaget.
Jeg vil lægge mig i forlængelse af hr. Peter Juel-Jensen, fordi der netop er det her med, at naturbeskyttelsesloven og miljøbeskyttelsesloven stadig væk står mejslet i granit, som hr. Peter Juel-Jensen formulerede det.
Det, der lægges op til med den her undtagelse fra miljøkonsekvensvurdering, er jo, at undtagelsen gælder, hvis der er et akut behov herfor og forsvarsministeren eller beredskabsministeren simpelt hen har behov for, at vi gør det her hurtigt.
Det er jo sådan, at en miljøkonsekvensvurdering normalt tager et par år, for den skal være grundigt udarbejdet.
Kan ordføreren ikke godt se, at i forsvaret af Danmark og i sikringen af og beskyttelsen af vores borgere kan der godt være projekter, hvor man ved anlæggelse af en statsvej eller ved anlæggelse af en statslig jernbane simpelt hen bliver nødt til lige at skynde sig at få det lavet, men at man stadig væk tager hensyn til naturbeskyttelsesloven og miljøbeskyttelsesloven og søer og vandløb derudad?
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-07:
Det er meget klart, at det her åbner op for, at man kan lave undtagelser i forhold til at sikre en grundig miljøkonsekvensvurdering og i øvrigt også offentlig inddragelse.
Det er jo noget af det, vi har diskuteret rigtig meget i forhold til infrastrukturprojekter generelt, nemlig at det har haltet med borgerinddragelse, men jo også at der bliver truffet rigtig mange beslutninger i forhold til infrastruktur, som ender med at have konsekvenser for vores natur og miljø.
Vi mener også, at hele den her diskussion om sikkerhed selvfølgelig er vigtig, men det må heller ikke blive en glidebane, hvor vi går på kompromis med vores demokrati og vores naturbeskyttelse.
Thomas Jensen (S), 2025-05-07:
Jeg håber bare, vi i løbet af udvalgsbehandlingen her også kan komme lidt tættere på hinanden, i forhold til at det med naturbeskyttelsesloven og miljøbeskyttelsesloven rent faktisk er skrevet i lovforslaget, at der er skrevet konkrete ting om, hvordan vi skal beskytte vores natur og miljø, og at det her kun er i særlig særlige tilfælde.
Vi holder fast i miljøkonsekvensvurderinger i alle andre projekter.
Det er kun, hvis det er noget, der virkelig tjener beredskabsmæssige eller forsvarsmæssige formål.
Så jeg ser frem til en god udvalgsbehandling.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-07:
Det er da rigtigt, at der stadig er miljølovgivning, der gælder.
Men det er jo bl.a. derfor, en del af lovforslaget er fremsat.
Det er jo, fordi man vil åbne op for, at man kan lave undtagelser i forhold til at lave hele den samlede vvm-undersøgelse.
Det er det, vi stiller os kritiske over for.
Det betyder jo ikke, at al miljø- og naturbeskyttelseslovgivningen bliver sat ud af kraft.
Det er jeg helt med på.
Men vi står jo også i en ekstraordinær situation, hvor der bliver truffet mange hurtige beslutninger lige nu – af gode grunde – men der er måske også grund til at være bekymret over, hvad det er for en ladeport, vi åbner.
Vi har også en baseaftale, hvor man vil suspendere hensyn til miljø og natur.
Det er derfor, vi stiller os kritiske.
Vi ser simpelt hen et samlet mønster af, at det kan være en glidebane.