runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2020-12-10:
Det er det, der ligger inden for mit ressort.
Så er der altså det, at vi fra dansk side, også af handelsmæssige årsager, har indgået en aftale med resten af EU om, hvad for nogle typer mærker vi har, og inden for den ramme har vi altså ikke mulighed for at mærke med religiøse præferencer.
Men det er frivilligt for producenten at mærke med det, hvis man har lyst til det, og det kan jeg jo så kun opfordre til at man gør.
Hvis der er tilstrækkelig mange, der går op i det og har den præference og gerne vil vælge halal fra, så kan man mærke med det.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-12-10:
Så jeg kan forstå, at ministeren ikke anser det for et problem, at der ikke er en halalmærkning i Danmark.
Jeg er godt klar over, at der er nogle udfordringer i forhold til EU.
Så vil ministeren eller den relevante minister i regeringen arbejde i EU for, at det bliver muligt at indføre sådan en obligatorisk mærkningsordning i Danmark?
Rasmus Prehn (S), 2020-12-10:
Som jeg også sagde i min tale, arbejder jeg indgående på at få et fælles dyrevelfærdsmærke i EU, og der tænker jeg, at noget af det, der skal inkluderes i et sådant mærke, er, at dyrene bliver bedøvet inden slagtning.
Det kunne jo være et skridt i den rigtige retning, sådan at man, når man køber et europæisk produkt, ved, at der ikke er nogen dyr, der har været udsat for slagtning, uden at de har været bedøvet.
Det vil være et rigtig godt skridt i den rigtige retning.
Med hensyn til religiøse præferencer tænker jeg ikke, at det er min opgave som fødevareminister at blande mig i det, men jeg kan kun opfordre til, at man som producent vælger at skilte med det.
Anders Kronborg (S), 2020-12-10:
Jeg er enig med ordføreren i, at Danmark har et landbrug, som er foran på en lang række parametre, både i forhold til det økologiske, men så sandelig også det konventionelle, hvor man faktisk siden 1990 er lykkedes med at nedsætte sin CO 2 -udledning med 16 pct., samtidig med at produktiviteten er steget.
Det er en succeshistorie, og jeg tror i virkeligheden på, at det danske fødevareerhverv er stærkt, fordi der er så mange varer på hylderne.
Og en af de nye varer, der jo kommer på hylderne – eller allerede er på hylderne, men bliver mere udbredt – er jo det, vi brugte tid på at diskutere herinde i salen i går: det plantebaserede.
Der er ingen tvivl om, at hvis vi smeder, mens jernet er varmt, kan Danmark blive et stærkt foregangsland, også når vi snakker plantebaserede fødevarer.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-10:
Nu var jeg jo så smigret over den første del af spørgsmålet, men til den sidste del af spørgsmålet tror jeg, at jeg vil sige noget i retning af – og nu skal jeg passe lidt på, for jeg er ikke så bibelstærk som hr. Morten Messerschmidt: Fatter I ikke, at det, der kommer ind i kroppen, kan ikke forgifte jer, for det kommer ikke ind i hjertet, det kommer ind i maven, og det kommer ud igen.
Det er et citat fra Jesus.
Derfor ved jeg jo, at kulturkristne og kristne, også endda meget kristne, ikke tager så tungt, hvad det er, de spiser.
Derfor tror jeg heller ikke, at de fleste kulturkristne borgere – og det er jo dem, der er flest af i Danmark – ville tage det så tungt, hvis deres børn fik serveret et måltid mad, hvor der indgik et halalprodukt i menuen.
Så det er mit svar til de her forældre, som jeg ikke har mødt.
Og jeg er i tvivl om, om efterspørgslen efter de her mærkninger, som vi også diskuterede ved det forrige beslutningsforslag, er så stor, som den bliver gjort til, og om den overhovedet rigtig er til stede.
Det kan jeg godt være meget tvivlende omkring.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-10:
Det er en kedelig sag for hr. Rasmus Stoklund her, der jo i almindelighed, tror jeg, bliver betragtet som en strammer i Socialdemokratiet.
Det her er jo både kompromitterende og afslørende, for det handler om noget, som vi alle sammen har tilfælles, nemlig vores offentlige institutioner.
Det er godt nok beskæmmende og især for et parti, som jo udadtil prøver at fremstå som dem, der gerne vil have en stram udlændingepolitik osv.
Det er meget beskæmmende.
Så derfor vil jeg spørge hr. Rasmus Stoklund: Hvad er egentlig hans svar til de forældre, der bare gerne vil være i fred for islam, når deres børn sætter sig ved middagsbordet i børnehaven?
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-10:
Med dette beslutningsforslag foreslår Nye Borgerlige at forbyde køb og servering af halalcertificerede kødprodukter i offentlige institutioner.
Halalcertificering er en privat mærkningsordning, og det er op til virksomheder selv at beslutte, om de vil benytte sig af halalcertificering og dermed betale for det.
Samtidig har vi allerede i dag lovgivning, der sikrer, at man f.eks. ikke kan støtte terrorrelaterede organisationer og lignende økonomisk.
Baggrunden for beslutningsforslaget er et ønske om at bekæmpe politisk islam, men vi mener, at man i denne sag rammer forbi skiven.
Til gengæld er vi i gang med at stramme op, når det f.eks. gælder udemokratiske donationer, negativ social kontrol og andet, som desværre fylder for meget i visse dele af muslimske parallelsamfund.
Socialdemokratiet støtter ikke beslutningsforslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-10:
Det, jeg sagde, var, at jeg ikke ved, hvorvidt den vingummi, jeg kan købe i Føtex, er halalcertificeret.
Hvorvidt regeringen ønsker, at der skal foretages en undersøgelse af det, må I spørge den minister, der lige har været på talerstolen før mig, om – det vil jeg nødig blande mig i.
Så siger spørgeren, at det ikke vil gøre noget ved den snigende indflydelse, der sker fra bl.a. fra nogle lande i Mellemøsten.
Til det vil jeg sige: Jo, det vil jeg gerne, bare ikke på den her måde.
Men det andet lovforslag, jeg nævnte i mine tale, om donationer fra antidemokratiske kræfter, er netop et forsøg på at dæmme op for det.
Jeg tror bare, at det er mere effektivt, og det er derfor, mit fokus er der og ikke her.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-10:
Halalcertificering er en milliardindustri.
Det er klart, at det ikke er Danmark alene – det her er jo noget, der forpester hele verden, og som selvfølgelig udgår fra Mellemøsten.
Det er en milliardindustri.
Og ministeren vil altså ikke gøre sit til, at vi i Danmark ikke bidrager til den her islamisering, som bl.a. udgår fra Saudi-Arabien og andre steder i Mellemøsten.
Det er da dybt beskæmmende.
Han gider ikke engang ulejlige sig med at undersøge, hvor mange varer der så rent faktisk er halalcertificerede rundtomkring i Danmark.
Kunne man virkelig forestille sig, at vi under den kolde krig, hvis Rusland på den her måde havde haft økonomiske interesser i de varer, der blev handlet i Føtex, Bilka, Netto, og hvad ved jeg, så bare hade lænet os tilbage og sagt: Nåh ja, fred være med det?
Selvfølgelig ikke, og derfor er det dybt beskæmmende, at vi har en kapitulerede regering i den her krig med islamismen, vi befinder os i.
Rasmus Prehn (S), 2020-12-10:
Som netop nævnt er de forskere, som har lavet den pågældende artikel i Nature, som Nye Borgerlige lægger til grund for det her beslutningsforslag, selv ude at sige, at man ikke kan sige noget generelt om økologisk landbrug.
Det er ikke sådan, at økologisk landbrug påvirker mere CO 2 -mæssigt.
Så for at være på den helt sikre side har vi også i ministeriet bedt Aarhus Universitet om at lave en undersøgelse, og de bakker det her op.
Der kan sagtens være små hjørner, hvor man kan sige at der måske er lidt mere.
Men det samlede billede er det, vi må tage udgangspunkt i.
Forslaget her handler jo også om at stoppe al støtte til økologisk landbrug.
Så det er den generelle debat, der er væsentlig her.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-12-10:
Ja, det kan vi godt sige.
Jeg mener nu også, det er interessant at se på nogle af enkeltområderne og ikke bare se på det generelt.
Men der er jo et andet problem med økologi, og det er, at det forbruger et større landbrugsareal, så hvis vi øger den økologiske produktion i Danmark og beholder det samme landbrugsareal, så vil vi jo producere mindre i Danmark i det konventionelle landbrug, og det vil så flytte til udlandet, hvor de producerer mindre effektivt, end vi gør i Danmark.
Så vil det ikke betyde, at der ikke sker nogen reduktion af CO 2 , eller at CO 2 -udledningen bliver større på globalt plan?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-10:
at Kristeligt Dagblad for et par år siden har opgjort den globale omsætning til halalcertificering til 9.000 mia. kr., og det er baseret på tal fra 2018.
Det tror jeg man må sige er et ganske stort beløb, og det kan der føres meget propaganda for islam og islamismen for, og her havde vi så muligheden for i hvert fald at standse den del af bidraget, der kommer fra Danmark, og det er jo sjovt at høre hr. Rasmus Stoklund citere fra Det Nye Testamente som et forsvar for, hvorfor man skal acceptere islam på frokostbordet for børn.
For det kunne jo godt være, at det ikke var kristne, der havde noget imod det; det kunne godt være, at de var så stærke i deres tro, at det var de sådan set ligeglade med, men det kunne også være ateister.
Så hvad er hr. Rasmus Stoklunds svar til de ateister, hvis børn altså bliver tvunget til at spise mad, som er velsignet og finansierer islams udbredelse?
Det kunne jo være, at ateisterne også gerne ville være i fred for islam.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-10:
Først til det med omfanget: Det sætter jeg ikke spørgsmålstegn ved.
Der er jo mig bekendt godt 1 milliard muslimer i verden, så selvfølgelig er det her en stor økonomi internationalt og især i udlandet.
Men det synes jeg måske ikke har så meget med sagen i danske daginstitutioner at gøre.
Til det andet: I den bedste af alle verdener er det jo måske rigtigt nok, at det, hvis der i forhold til ethvert valg, vi traf, og enhver ting, vi gjorde, kunne være fuldstændig oplysning omkring det, så ville være at foretrække.
Men sådan er verden jo ikke.
Det er den jo ikke på nogen områder, og det er den heller ikke, med hensyn til hvilke arbejdsvilkår der har været på de virksomheder, der har leveret møblerne til børnehaven, eller hvad ved jeg, og alle de andre produkter, der bliver serveret i den her børnehave.
For det sikrede den tidligere socialdemokratiske regering i 2014.
Det har jeg gjort, både da vi behandlede sidste beslutningsforslag, og også nu, og også da vi behandlede det i starten af december.
Altså, der er jo intet i vejen for, at fødevarebranchen bare kan lave en frivillig mærkningsordning, som de kan benytte sig af.
Det er fuldstændig op til dem selv; de kunne gøre det fra i morgen tidlig, hvis de havde lyst.
Derfor forstår jeg ikke det her behov blandt de blå ordførere for at skabe et nyt lag af bureaukrati her fra Folketingets side af, for fødevarebranchen kunne bare begynde på det.
Der er fuldstændig frihed til det.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-10:
Men helt ærligt: Ordføreren er jo godt klar over, at hvis man går ind i et dansk supermarked, kan man ikke fra- eller tilvælge halalprodukter.
Kan ordføreren ikke bakke det op?
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-10:
Jamen jeg synes, der er noget paradoksalt over den her måde at se en række politikere fra blå blok gøre sig umage for at lægge sten i skoen for dansk erhvervsliv og danske fødevareproducenter.
For hvis fødevarebranchen, som består af private virksomheder, oplevede, at der var den efterspørgsel, som flere af de blå ordførere giver udtryk for i dag, i samme omfang, som ordførerne giver udtryk for, så ville fødevarebranchen jo ikke tøve med at begynde at lave produkter, der ikke var halalcertificerede, og sælge dem i supermarkederne.
Men altså, den efterspørgsel er jo tilsyneladende større her i Folketingssalen, end den er derude, hvor livet ellers udspiller sig i kongeriget, og derfor har jeg måske lidt svært ved at se behovet – og det her behov for sådan at bypasse markedskræfterne, som vi jo trods alt plejer at bekende os til i størstedelen af de fødevarediskussioner, vi har, vel at mærke når dyrevelfærd, fødevaresikkerhed osv. er på plads.
Rasmus Prehn (S), 2020-12-10:
Der er en række kvaliteter ved at dyrke økologisk.
Jeg har allerede nævnt kvælstofudvaskningen, biodiversiteten og dyrevelfærden, og klimamæssigt kan vi ikke sige, at det udleder mere.
Så det er en samlet vurdering, der ligger til grund, og det, som Nye Borgerlige foreslår med det her forslag, er jo, at al støtte til økologisk landbrug skal stoppes, og det er derfor, vi afviser det.
Der kan sagtens være diskussioner om produktivitet og andet, men vi har løbende diskussioner om de her ting.
Der er mange fordele ved økologi, og det er derfor, vi støtter det.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-10:
Ordføreren og jeg plejer jo at være enige om rigtig meget, men jeg er simpelt hen ikke enig med ordføreren i, at der ikke er en efterspørgsel derude.
Nu hører vi, at Mads Fuglede har efterspurgt det; jeg efterspørger det, og der er flere andre af vores kollegaer, der efterspørger det.
Så jeg synes jo, at i hvert fald en frivillig ordning administreret af Fødevarestyrelsen ville være et godt skridt i den rigtige retning, for så har vi, der gerne vil fravælge halalprodukter, rent faktisk mulighed for at gøre det.
Og det var også det, der kom ud af den diskussion, der var, sidst vi diskuterede det her.
Nu kan jeg desværre ikke huske, om det var ordføreren her, eller om det var en anden ordfører fra Socialdemokratiet, der var på, men der åbnede Socialdemokratiet op for en frivillig ordning, så det håber jeg at Socialdemokratiet stadig væk vil støtte som et første skridt på vejen.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-10:
Jeg må holde fast i, at jeg også synes, det er lidt uproportionalt.
Det er ikke en efterspørgsel, jeg har registreret, jeg har ikke oplevet nogen folkestemning for, at der skal være en mærkning af de her ting.
I Socialdemokratiet kan vi jo godt lide markedskræfter, når de bare er reguleret og foregår og udspiller sig på nogle ordnede vilkår, og det synes jeg at de gør i det her tilfælde.
For det står enhver virksomhed frit for at begynde at mærke, hvis der er et behov fra forbrugerne for at vide, om et produkt er halalcertificeret eller ej.
Men den efterspørgsel er der jo tilsyneladende ikke derude, og derfor ser jeg ikke nogen grund til, at vi skal begynde at skabe en efterspørgsel, der ikke rigtig eksisterer i befolkningen.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-10:
Jamen det er jo det der lidt absurde argument, man bruger nu.
Hvordan i alverden skulle danskerne vide, hvor mange produkter der er halalcertificeret, når man ikke mærker dem?
Det er ekstremt svært at finde rundt i, og jeg kan simpelt hen ikke forstå, at ordføreren ikke mener, at det er vigtigt, at danskerne ikke bidrager til islam.
Det troede jeg faktisk at ordføreren mente.
Jeg synes netop, at Socialdemokratiet her burde tage ansvar og sikre, at man, når man er i en offentlig institution, hvis man har et barn i et offentlig daginstitution eller hvis man er indlagt på et sygehus eller noget andet, så ikke uforvarende får islam proppet ned i halsen.
Men det kan jeg så forstå at Socialdemokratiet ikke vil sikre.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-10:
For det første må jeg igen takke for smigeren.
Altså, den kan jeg næsten ikke stå for, både fra hr. Morten Messerschmidt og fru Mette Thiesen, også selv om alt i den ikke måtte være fuldstændig oprigtigt ment.
Men i forhold til det andet synes jeg jo altså også, at paradokset går den anden vej.
For nu havde vi også det andet beslutningsforslag lige før, og Nye Borgerlige plejer jo at tale imod øget bureaukratisering og imod øgede regler og imod regulering osv., og både i forbindelse med det nuværende forslag og – må jeg indrømme – måske især i forbindelse med det forrige forslag ville konsekvensen jo være tab af både vækst og arbejdspladser og eksport til Danmark, altså for noget, som efter min mening er ude af proportioner, og hvor jeg har svært ved at se problematikken, ikke mindst fordi der jo mig bekendt ikke rigtig er en efterspørgsel i befolkningen efter det her.
For hvis det var det, stod det jo enhver virksomhed frit for at begynde at mærke deres produkter og eksportere produkter uden mærkning.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-10:
Der er jo altid et eller andet paradoksalt i at stå og høre en socialdemokrat tale imod statslig regulering – det plejer ikke at være jeres største force – og man vælger så at gøre det på sådan et område, som er så vigtigt, og det er jo selvfølgelig beklageligt.
Det her handler jo om, at man, når man enten har sit barn i en daginstitution eller man er indlagt på et sygehus eller noget andet, ikke spiser mad, hvor der er gået penge til at støtte islam.
Vi synes sådan set, det er ret og rimeligt, at man ikke på den måde statsligt finansierer islam.
Som ordføreren fra Socialdemokratiet, hr. Rasmus Stoklund, har sagt, plejer han jo tit og i hvert fald udadtil at tale meget, som om han er en strammer på det her område, og derfor undrer jeg mig da ekstremt meget over, at ordføreren ikke mener, at det er meget reelt, at danskere, både dem, som er indlagt på sygehuset, som har deres børn i en daginstitution osv., og andre steder, ikke skal tvangsfodres med islam.
Hvorfor mener Socialdemokratiet egentlig at danskerne skal det?
Anders Kronborg (S), 2020-12-10:
Da jeg sad og skrev det, jeg har tænkt mig at sige her fra Folketingets talerstol, så var de første ord: Hold på hat og briller, spænd sikkerhedsselen, nu vil Nye Borgerlige stoppe for al støtte til økologisk produktion i Danmark.
Det synes vi ikke i Socialdemokratiet er vejen frem.
Vi ønsker også en stor, stærk fødevaresektor, hvor der er mange valgmuligheder på hylderne, og en af de valgmuligheder skal naturligvis også være økologi.
Herinde i Folketinget er jeg også stolt af, at vi har et bredt flertal bag en ny klimalov.
Jeg respekterer selvfølgelig til fulde, at Nye Borgerlige og Liberal Alliance ikke er en del af den klimalov, som i øjeblikket gør, at når vi ser på FN og vi ser på de store udenlandske forsamlinger, så er Danmark på alle læber, fordi vi står som verdens grønne nation.
Det er et utrolig stort brand, det er en utrolig stor værdi for kongeriget Danmark.
De påstande og de begrundelser, som Nye Borgerlige har lagt til grund i deres beslutningsforslag, bliver også afvist af de undersøgelser, som den danske regering, det danske Miljø- og Fødevareministerium, selv har bedt om ved Aarhus Universitet, hvor det rent faktisk viser sig, at netop økologien er med til at styrke de her klimaindsatser i Danmark.
Vi synes, der skal være økologi på hylderne.
Vi er ikke klar til at sige til de danske økologer og de landmænd, der har økologisk produktion, at nu vil vi altså fjerne støtten fuldstændig fra deres produktion.
Det er vi ikke klar til, og vi mener heller ikke, det vil være fornuftigt, og derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte det her forslag.
Ét er jo, hvad forbrugerne efterspørger, men det er ikke det, jeg spørger om her.
Det er klart, at den her udvikling har vi også skullet skubbe på politisk.
Og det, mit spørgsmål går på, er, at der er nogle meget stærke ambitioner i det forståelsespapir, der er for den her regering, som mange partier herinde i Folketinget støtter op omkring, og der vil jeg bare stilfærdigt spørge: Er de målsætninger nogle, som Venstre deler til fulde?
Erling Bonnesen (V), 2020-12-10:
Jamen som jeg allerede har markeret, var det sådan, at da vi selv havde regeringsmagten, gik vi jo også ind og gav ekstra tilskud, som kunne tjene til at få en større økologisk produktion, altså til en omlægning fra en type produktion over til en økologisk.
Det er det samme, der ligger i det fra den nuværende regerings side.
Så det er vi helt med på.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-12-10:
Jeg synes ikke, det er så entydigt.
Og det er jo sådan set det, vi forsøger på via diverse tiltag, også i den finanslovsaftale, der lige er blevet indgået.
Så er det sådan set naturligt, at man forsøger at fremme økologien.
Så jeg synes også, at man som politisk parti kan tillade sig at have holdninger til det, og at man sådan rent erhvervsmæssigt kan vælge at lægge vægt på, hvad det er, landmændene ønsker.
Der må jeg anerkende, at den tidligere regering faktisk var fair, da der var mange landmænd, som ønskede at omlægge til økologi.
Der fandt man penge til den omlægningsstøtte.
Jeg vil gerne fremhæve, at selv om Venstre siger, at det er forbrugeren, der skal bestemme, så var man faktisk i en situation, hvor man anerkendte, at der var nogle landmænd, der gerne ville lægge om.
Det hjalp Venstre sådan set til med, så fuld anerkendelse af den gode handling.
Det var ikke kun dårlige ting, Venstreregeringen lavede på landbrugsområdet.
Erling Bonnesen (V), 2020-12-10:
Der er overhovedet ikke uld i mund fra Venstres side af.
Der var vi også i spidsen for at få skabt grundlaget for en større økologisk produktion.
Det bakker vi stadig væk op om, sådan at det er forbrugerne, der bestemmer, hvad der skal på tallerkenerne, og jo mere forbrugerne ønsker at få økologi på tallerkenerne, jo mere er det bare alle tiders, at der også er flere producenter, der har taget det til sig og producerer det.
Så der er ikke noget som helst uld i mund herfra.
Tak for kvitteringen for det.
Det er efter vores opfattelse i sidste ende forbrugerne, der bestemmer, hvad der skal på tallerkenen, og der har vi jo set, netop som vi allerede har debatteret, at forbrugerne i stigende omfang tager økologien til sig og ønsker mere af det, og så skal rammevilkårene selvfølgelig være til det.
Det er nøjagtig på den måde, som vi har vendt det i debatten lige nu, og det er ganske udmærket.
Der er jo flere producenter og landmænd, der tager det til sig og gerne vil – og godt for det.
Lise Bech (DF), 2020-12-10:
Det her forslag bliver begrundet med, at økologisk landbrug har været anset som en bæredygtig produktionsmetode, der kan medvirke til at opnå målet om at reducere de danske CO 2 -udledninger.
Jeg er sådan set ikke enig i, at det er det, der i årevis har været begrundelsen for økologisk landbrug.
Derimod har begrundelsen ofte været øget dyrevelfærd.
Økologiske dyr får mere dagslys og frisk luft og har mere plads.
En anden begrundelse har været, at økologiske landbrug bruger få sprøjtemidler og derfor sjældent har pesticidrester.
Pesticidrester er i øvrigt også meget sjældne i konventionelt landbrug, for brugen af lovlige sprøjtemidler i Danmark er så velreguleret, at de ikke udgør nogen sundhedsmæssig risiko.
Men i beslutningsforslaget står der også, at det er ud fra et ønske om at fremme fri konkurrence, så konventionelt og økologisk landbrug sidestilles og får samme konkurrencevilkår.
Det er jeg som udgangspunkt enig i.
Det skal være efterspørgslen, der styrer udbuddet, og som det er i dag, øges efterspørgslen efter økologi år for år.
Sådan er det.
I forhold til størrelsen på landbrugene får en økologisk landmand lidt mere i tilskud end en konventionel landmand.
Det er korrekt.
Men det er ikke så sort-hvidt, som at vi bare skal afskaffe økologistøtten, for en stor del af økologernes tilskud gives jo, på baggrund af at de bliver pålagt en række restriktioner i forhold til dyrkningen.
Men så kan man også sige, at de konventionelle landmænd får tilskud målrettet efterafgrøder på grund af nogle krav om etablering af efterafgrøder.
Så det er ikke så sort-hvidt.
Vi skal passe på, at det ikke bliver sådan et enten-eller med konventionelt eller økologisk landbrug.
Det skal være et både-og.
Der skal være plads til det hele, og vi skal sørge for, at tingene følges ad.
Udbuddet af økologiske varer skal følge den efterspørgsel, der er.
Det var vi med til som støtteparti for den tidligere regering, som den tidligere ordfører sagde, fordi der er nogle ting, vi også synes er vigtige.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-12-10:
Det er jeg da ked af at høre.
Jeg synes da, det er helt rimeligt, at man også taler om dyrevelfærd og ikke kun klima.
Der er jo mange elementer, der indgår i det her.
Men ordføreren siger, at ordføreren og DF går ind for, at der skal være en fri og fair konkurrence.
Hvorfor skal der så gives særlige tilskud til økologi?
Det kan jo være markedsdrevet.
Ordføreren siger, at produktionen skal følge med efterspørgslen, men det vil den jo automatisk gøre.
Det vil så bare regulere sig i priserne.
Lise Bech (DF), 2020-12-10:
Det forsøgte jeg faktisk at sige i min tale.
Det største beløb går til omlægningsstøtte.
Samtidig får de konventionelle også nogle tilskud, som økologerne ikke får.
Ting går op og ned.
Nogle gange er svinepriserne rigtig gode, og det gavner de konventionelle landmænd.
Sådan er verden nu engang indrettet.