Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-10:
Tak, formand.
Når man læser eller hører Klimarådets anbefalinger sådan i almindelighed, får man nogle gange det indtryk, at alting grundlæggende ville være meget bedre, hvis der ikke var nogen mennesker i Danmark – ikke nogen mennesker, der skulle spise, ikke nogen mennesker, der skulle befordres, ikke nogen mennesker, der kunne genere den frie natur, den frie fugl og frø og livet, som det var før i tiden, inden mennesket kom hertil.
Nu er mennesket jo så kommet hertil, og vi er nogle, for hvem det, at der bor danskere i Danmark, trods alt er en relativt kærkommen ting, og for hvem sigtet derfor ikke alene er at genere den menneskelig adfærd og tilstedeværelse, men at finde en måde, hvor vi på en begavet og økonomisk forsvarlig måde kan lave en grøn omstilling.
Derfor er mit udgangspunkt altid, når der kom opgørelser fra Klimarådet, at hvis der er en udgave af Skalk, jeg endnu ikke har fået læst, så gør jeg det først, simpelt hen fordi det mest af alt lugter af socialisme, og jeg gider det ikke.
Vi havde, da vi lavede den seneste klimalov, en debat, hvor vi bad om, at der skulle lægges flere økonomiske overvejelser ind i det, som Klimarådet kommer med, og at man skulle kigge lidt mere til Det Miljøøkonomiske Råd, og jeg mindes også, at det står i papiret, men det er åbenbart ikke skrevet på et sprog, som man læser i Klimarådet.
Og det er jo ærgerligt, når i hvert fald det socialistiske flertal – hvortil man jo sådan af og til kan tilregne regeringen og nogle gange ikke; det er lidt et spørgsmål om, om glasset er halvt fuldt eller halvt tomt – læser Klimarådets rapporter, som om de var båret ned, umiddelbart efter Moses kom ned med de ti bud.
Sådan ser vi det ikke i Dansk Folkeparti.
Vi synes, at den grønne omstilling skal ske på en måde, som understøtter, at vi i videst muligt omfang kan leve det liv, som vi gør i dag.
Det handler ikke om, at danskerne skal spise mindre flæskesteg, færre røde bøffer eller andet, men om, at den flæskesteg og de bøffer og lammekoteletter, der bliver produceret, bliver produceret så klimavenligt som muligt.
Derfor accepterer vi slet ikke den præmis, der hedder, at dansk landbrug skal producere mindre.
Tværtimod – hvis dansk landbrug kunne få lov til at producere hele verdens fødevarekonsum, ville det være meget bedre end det, der foregår i dag.
Vi accepterer ikke, at den individuelle mobilitet skal være mindre, men mener derimod, at vi skal arbejde hen i retning af via power-to-x-teknologier at finde alternative drivmidler til gas, olie, diesel og benzin, og det er det, der er sigtet for os.
Derfor accepterer vi overhovedet ikke den præmis om, at man overhovedet ikke tillægger det nogen vægt, hvordan de forslag, man kommer med, hvad enten det er fra venstrefløjen eller Klimarådet – det kan snart være det samme – betyder noget for arbejdspladser i Danmark, for livet i Danmark, for livsglæden i Danmark osv.
Nu er der en, der har fødselsdag i dag, og så skal man ikke stå og tale det her ned, så det er fint nok, at vi har en enkelt dag, hvor vi diskuterer Klimarådet.
Måske skulle vi gøre det hvert eneste år på fru Signe Munks fødselsdag, for så var der i hvert fald noget, man kunne fejre den dag.
Men vi er altså med i den her vedtagelsestekst, fordi den er så ukonkret som muligt, og støtter i øvrigt den tilgang, som regeringen har lagt for dagen her, nemlig at sige, at vi jo netop skal benytte det forhold, at vi har 10 år – nu er det 9 år – til at nå 70-procentsmålsætningen.
Det handler om at investere nu og så høste, når investeringen er moden – og i dette sekund er min taletid rundet ud.