runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-02-23:
Tak for det, formand.
Tak til ordførerne.
Jeg diskuterede lige med den radikale ordfører, om det mon skulle være første lovbehandling her i salen, hvor Enhedslisten ikke stiller spørgsmål til mig som minister.
Men det kan jeg næsten ikke tro.
Ja, nu bliver der trykket ind, det er godt.
Men tak for den positive modtagelse.
Det her lovforslag indeholder to dele.
Formålet med den første del er at forlænget fristen for aflæggelse af forbrugsregnskaber.
Det følger af lejeloven, almen lejeloven og erhvervslejeloven, at forbrugsregnskaber skal fremsendes til lejerne inden 4 måneder efter regnskabsperiodens udløb.
Regnskabet udarbejdes på grundlag af det forbrug, som aflæses på forbrugsmålerne i de enkelte lejemål.
For visse måleres vedkommende kræver det fysisk adgang til lejemålet for at aflæse målerne.
For at undgå risiko for spredning af covid-19, og da det må forventes, at mange lejere som følge af pandemien ikke ønsker fysisk besøg af måleraflæsere i lejemålet, foreslås det, at der etableres hjemmel til at forlænge fristen for aflæggelse af forbrugsregnskab.
Når lovforslaget er vedtaget, vil jeg og erhvervsministeren udstede en bekendtgørelse, som fastsætter de nærmere regler for forlængelse af fristen for aflæggelse af forbrugsregnskaber.
En tilsvarende ordning blev indført i foråret 2020 med ophør 1. marts 2021.
Formålet med lovforslagets anden del er at forlænge fristen for afholdelse af beboermøder i beboerrepræsentationerne.
Efter reglerne i lejeloven har lejerne i private udlejningsejendomme mulighed for at etablere beboerrepræsentation.
Ordningen med beboerrepræsentationen giver lejerne mulighed for at vælge et antal repræsentanter, som varetager lejernes interesser i forhold til udlejeren.
Det følger af reglerne, at beboerrepræsentationen bortfalder, hvis der i 2 år ikke er afholdt beboermøde med valg af beboerrepræsentanter.
Efter bekendtgørelsen om beboerrepræsentation skal beboermødet afholdes i hvert kalenderår inden den 1. april.
Da det på grund af coronarestriktioner for mange beboerrepræsentationer ikke har været muligt at afholde beboermøde i foråret 2020, vil disse risikere at bortfalde som følge af 2-årsfristen
For at undgå at bebyrde lejerne med at skulle bruge ressourcer på at genoprette beboerrepræsentationen foreslås det, at der etableres hjemmel til at forlænge fristen for afholdelse af beboermødet.
Ligesom for forbrugsregnskaberne vil jeg, når lovændringen er vedtaget, udstede en bekendtgørelse, som forlænger fristen for afholdelse af beboermøder.
Lovforslaget træder i kraft efter vedtagelse ved bekendtgørelse i Lovtidende.
For begge dele af lovforslaget forslås dog, at lovændringen har virkning fra fremsættelsen den 10. februar.
Hermed sikres det, at så mange forbrugsregnskaber som muligt omfattes af fristforlængelsen, og at så mange beboerrepræsentationer som muligt får gavn af forlængelsen af fristen for afholdelse af beboermødet.
Hermed vil jeg takke for de positive bemærkninger.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-02-23:
Tak for ordet.
Jeg kom til at flashe lidt, at vi i SF jo er ret optaget af en finansskat, så jeg vil egentlig bare spørge ministeren, om regeringen har nogen planer om at kaste sig ind i den diskussion og prøve at være med til at sikre, at vi får sådan en finansskat.
Jeg kunne jo godt tænke mig, at regeringen var lidt mere aktiv på det og gik meget mere ind i den debat.
Jeg tænker, at det jo trods alt er noget, som ministerens parti i hvert fald har været meget optaget af i valgkampe osv.
Så er det noget, ministeren vil tage op af sig selv?
Nicolai Wammen (S), 2021-02-23:
Det her er jo en debat, der løbende kører i EU, og vi er som regering optaget af, at alle skal betale den skat, de skal, og det gælder også de store techgiganter.
Og det er jo ikke nogen hemmelighed, at der også p.t. pågår forhandlinger mellem EU og bl.a. USA, hvor man kigger på nogle af de her problemstillinger.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-02-23:
Tak for ordet.
Danmark er et digitalt foregangsland, og vores digitale selvbetjeningsløsninger erstatter i dag en række offentlige opgaver, som tidligere kun kunne håndteres ved manuel sagsbehandling og fysiske møder.
Derfor er det afgørende, at vi udvikler og sikrer identifikationsløsninger for borgerne, som er en forudsætning for den digitale forvaltning.
Vi støtter derfor lovforslaget, som rummer mange gode muligheder for, at vi fortsat kan sikre danskernes digitale sikkerhed og bevare vores høje digitale niveau.
Det er vi glade for at se i Venstre.
Lovens formål er at skabe de rette rammer for næste generation af NemID og NemLog-in, som bliver afløst af MitID og en udbygget version af NemLog-in.
Forslaget er til gavn for borgere, vores digitale samfund og faktisk også klimaet, da vi reducerer papirforbrug og transport.
Forslaget rummer altså rigtig mange gode ting, men der er også nogle ting, vi skal være opmærksomme på i behandlingen.
For det første er det vigtigt, at vi værner om den digitale sikkerhed, så oplysningerne behandles i overensstemmelse med databeskyttelsesforordningen og vi sikrer de bedste rammer for den digitale sikkerhed.
Jeg har også noteret mig ud fra høringssvarene, at der er en del bekymring for, om især ældre og digitalt svage og handicappede lades i stikken i omstillingsperioden.
Der er rigtig mange danskere, der stadig anvender det fysiske nøglekort eller kun lige har vænnet sig til at bruge nøglekortet via en app.
Derfor er det vigtigt med brugervenlighed, brugerinddragelse og løbende test, så der er en tæt og understøttende proces i overgangsfasen.
Det vil kræve både økonomiske og menneskelige ressourcer, men det er nødvendigt for at sikre den tilstrækkelige tryghed i overgangsfasen.
Så det er noget af det, vi skal følge op på.
Jeg ser frem til at drøfte det og meget andet i den videre udvalgsbehandling.
Med udgangspunkt i forslagets mange gode muligheder for at skabe digital omstilling og sikkerhed kan vi tilslutte os forslaget.
Tak for ordet.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-02-23:
Tak for det.
Med det her lovforslag lægges grundlaget til et nyt system som erstatning for det nuværende NemID.
Der er et åbenlyst behov, da der er flere og flere tilfælde af svindel med det nuværende system.
Og selv om der er lavet mindre justeringer, er der stadig en usikkerhed omkring systemet – som beskrevet bl.a. af DR i en artikel af 8. februar.
Derfor er der god grund til at etablere et nyt system, også for at sikre opretholdelsen af tilliden til de digitale systemer.
I forbindelse med et nyt system er det naturligvis helt afgørende, at det udarbejdes og etableres med borgeren i centrum.
I den sammenhæng er der grupper af borgere, som der særlig skal tages hensyn til, eller som kræver særlige tiltag.
Det er også helt nødvendigt, at de kommunale borgerservicer kan give denne gruppe, som af forskellige grunde ikke kan bruge de digitale systemer – det kan være ældre, yngre, personer med handicap – den hjælp og bistand, de har brug for.
Det er også en udfordring i dag.
Vi kender det, men jeg vil bare fastholde, at det også nødvendigvis skal være et fokus, når vi får nye digitale systemer.
Så er det naturligvis et helt grundlæggende krav, at et nyt system skal være nemt og begribeligt at bruge.
Det må selvfølgelig også være et krav, at tilgængeligheden for mennesker med handicap er tænkt ind i det.
Og jeg kan ikke lige se, at det står helt klart i lovforslaget; jeg konstaterer, at Digitaliseringsstyrelsen i hovednotatet skriver, at det er lovreguleret i forvejen, at tilgængelighed for mennesker med handicap skal tænkes ind i det.
Når det nu er en del af planen, tænker jeg heller ikke, at det er noget stort problem at betrygge både mig, handicaporganisationer og andre i, at det vil blive tænkt ind i systemet – bare så vi er 200 pct. sikre på, at det ikke bliver glemt i processen.
Endelig skal sikkerheden omkring det nye system naturligvis være helt i top.
Brug af digital identitet bliver brugt som adgang i flere og flere sammenhænge.
Og jeg tror, at der er mange, der selvfølgelig synes, at det er smart og bekvemt og enkelt at bruge, så vi ikke skal rende rundt og huske for mange koder, men jo mere det bruges, jo mere sårbart er det også, hvis sikkerheden svigter.
Det har jeg nu også et billede af at der er fokus på, men det er bare for at nævne, at det naturligvis er helt centralt i det her forløb.
Jeg forventer, at vi kan få nogle gode svar på, hvordan der tages hensyn til alle grupper af brugere i det nye system, og at der også tages hensyn til brugere, som ikke skal bruge systemet.
Og så håber jeg da, at Dansk Folkeparti vil kunne stemme for lovforslaget, når vi når frem til tredjebehandlingen.
Tak for ordet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-02-23:
Det her lovforslag går jo ud på at erstatte det NemID, som vi alle sammen kender så godt, med en ny identifikationsordning, nemlig MitID, som så skal skabe den her nye version af NemLog-in, som bruges til at logge på de fleste løsninger i den offentlige sektor.
Med MitID hjemtager Digitaliseringsstyrelsen desuden løsningen og påtager sig myndighedsansvaret for at stille løsningen til rådighed.
Det er godt, der er mange fordele ved det, men det fordrer også, at vi samtidig har et vågent øje på, hvordan vi behandler borgernes oplysninger – specielt når det kommer til en kritisk infrastruktur, som der jo er tale om her, og når det kommer til løsninger som den her, som vi fra centralt hold gør obligatorisk for borgerne at anvende.
Man har sådan set ikke et valg.
Her kan jeg jo bl.a. se, at Institut for Menneskerettigheder, Danske Handicaporganisationer og Datatilsynet i deres høringssvar har rejst en række spørgsmål om selve databeskyttelsen.
Det er noget, som jeg kommer til at kræve uddybet lidt ud over det, der står i høringsnotatet.
Så det betyder sådan set også, at der er nogle spørgsmål på vej til ministeren.
Så vil jeg sige, at med det gamle NemID har vi jo været vidne til en række sager, hvor det er blevet misbrugt, og også sager, hvor de borgere, som så har været udsat for det her misbrug, desværre ikke har været særlig godt stillet efterfølgende.
Det er nemlig sådan, at hvis vores dankort bliver misbrugt, er det banken, der dækker omkostningerne, men sådan forholder det sig ikke, når NemID bliver udsat for svindel.
Så er det borgeren selv, der hæfter for de omkostninger, der er forbundet med det, og det synes jeg er nogle hæftelsesregler, som vi skal kigge på i forbindelse med det her forslag.
Det er simpelt hen ikke lykkedes mig at finde ud af, hvordan borgeren er stillet med det her MitID.
Så det er også noget, vi kommer til at spørge ind til under udvalgsbehandlingen, og det kan også være, at ministeren har et svar på det, når han går på talerstolen her senere.
Så er det jo også kommet frem, at Digitaliseringsstyrelsen sådan set har kendt til en række sager om misbrug af NemID uden at sætte ind og foretage sig noget i den forbindelse.
Det synes jeg har været et kæmpeproblem.
Jeg synes, det er vigtigt, at når man har sådan en løsning som den her, som man kræver at borgerne benytter, så er vi også nødt til at have en høj grad af gennemsigtighed.
Det skal lægges frem, hvad der er af kendte problemer og kendte risici for misbrug med sådan en løsning, så borgerne kan forholde sig til det og kan følge med i, hvilken risiko der er.
Så det er også noget, som vi kommer til at arbejde videre med i udvalgsbehandlingen og godt kan forestille os at lave ændringsforslag til.
Det er nemlig afgørende, at graden af gennemsigtigheden er høj.
Så vi regner med, at vi kan støtte det her lovforslag, men vi har også en række obs-punkter, som jeg har været inde på i min tale, og det kommer til at afstedkomme en række spørgsmål, som vi jo tager i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet
Birgitte Vind (S), 2021-02-23:
Tak for ordet.
I Danmark er vi nået rigtig langt, når det kommer til borgeres og myndigheders brug af digital infrastruktur.
Vi kender alle sammen NemID, og danskerne er blevet fortrolige med det.
NemID og den måde, vi identificerer os på digitalt, virker tryg for de fleste af os, og danskernes tillid og kendskab til NemID er stort.
Men den digitale infrastruktur er også kritisk infrastruktur, og ikke mindst skal tilsynet og ansvaret for borgernes personlige og private data varetages med allerstørste omhu.
Den digitale infrastruktur er et af de områder, der kræver konstant udvikling og vedligehold, og nu er tiden så inde til at udvikle den nye NemID, som vi kender.
Tilliden til de offentlige digitale løsninger skal også være stor om 10 år og 20 år og 30 år.
I 2021 og 2022 udløber de nye kontrakter med de nuværende leverandører af NemID-løsningen og NemLog-in, og vi står nu over for indfasning af næste generation af den kritiske digitale infrastruktur i Danmark.
Dette lovforslag har til formål at fremtidssikre organiseringen af denne myndighedsopgave.
Med et samlet statsligt ejerskab til og dataansvaret for den ny MitID-løsning og NemLog-in vil disse centrale løsninger med dette lovforslag løbende og effektivt kunne opdateres.
Det er nødvendigt i takt med den teknologiske udvikling og ikke mindst nødvendigt i forhold til det skiftende digitale trusselsbillede.
Digitaliseringsstyrelsen vil fremadrettet få til opgave at stille MitID-løsningen og NemLog-in-løsningen til rådighed for borgere, myndigheder og erhvervsliv.
MitID vil blive den nationale identitetsgaranti for digitale identiteter for privatpersoner, og NemLog-in bliver den nationale identitetsgaranti for digitale identiteter til erhvervsbrugere.
Overgangen til de nye løsninger er tilrettelagt, så det giver mindst mulig gene for brugerne.
Den største mærkbare forskel for mange danskere vil være, at de skal vinke farvel til de fysiske nøglekort og sige goddag til MitID-appen – en forandring, som vil øge sikkerheden og mindske mulighed for misbrug.
Omstillingen til de nye it-løsninger har været længe undervejs og vil blive rullet ud i løbet af 2021 og 2022.
I Socialdemokratiet kan vi støtte forslaget.
Kathrine Olldag (RV), 2021-02-23:
Det gør vi naturligvis også i denne sammenhæng, hvor vi opgraderer vores NemID-system til MitID.
Det vil også fortsat være sådan, at vi har stor tillid til, at der generelt i lovgivningen passes på sårbare og udsatte grupper, og at der i øvrigt også tages behørigt hensyn til GDPR.
Derfor ser vi også frem til at få besvaret nogle af de spørgsmål, som vi også ved dukker op i udvalgsbehandlingen.
Vi mener også, at der faktisk allerede i høringssvarene er givet en masse passende svar på mange af de spørgsmål, som det er fuldstændig relevant at stille i den her sammenhæng.
Men summa summarum: Vi bakker også den her gang op om digitaliseringen af det offentlige Danmark.
Birgitte Vind (S), 2021-02-23:
Tak for det.
Vi behandler i dag lovforslag til lov om ændring af lov om videreanvendelse af den offentlige sektors informationer.
Folketinget vedtog jo i 2005 loven om videreanvendelse af den offentlige sektors informationer.
Formålet med loven er at skabe regler og rammer for, at borgere og virksomheder kommercielt og ikkekommercielt kan anvende data indsamlet af offentlige myndigheder.
Vi har jo alle sammen en interesse i, at data kan deles og anvendes til fortsat udvikling af samfundet.
Data indsamlet af det offentlige skal tilhøre os alle og skal komme samfundet til gode.
Loven om videreanvendelse af den offentlige sektors informationer er løbende blevet tilpasset, men i 2017 viser en evaluering fra Europa-Kommissionen, at offentlige myndigheder ikke får leveret data i realtid, hvilket selvsagt begrænser udnyttelsen af data.
Lovforslaget, vi skal behandle her i dag, har til formål at implementere Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om åbne data af 20. juni 2019.
Direktivet har netop til formål at øge det samfundsøkonomiske potentiale i den offentlige sektors informationer, f.eks. ved at gøre dem lettilgængelige for nystartede virksomheder og små og mellemstore virksomheder.
Der lægges i lovforslaget op til at udvide lovens anvendelse til også at omfatte offentlige virksomheder, og herudover foreslås det, at der skal udvikles et enkelt udgangspunkt til offentlige data, som kan udstille metadata og gøre dem lettere at finde og anvende.
Ligeledes vil forskningsdata, der helt eller delvis er finansieret af det offentlige og udført af offentlige institutioner, men også hvor der er private midler involveret, være omfattet af direktivet.
Så alt i alt er det her jo et spørgsmål om, at vi skal have implementeret et nyt direktiv, som skal gøre det endnu lettere for både private og også offentlige at bruge de data, der er i samfundet.
Socialdemokratiet kan selvfølgelig støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-02-23:
Tak for ordet.
Der kommer mere og mere data, og der er enorme muligheder i data, men det er også vigtigt, at vi har de rigtige rammer for, hvordan vi gør dem tilgængelige, og hvordan vi kan bruge dem på en sikker måde.
Så derfor synes vi, det her er et rigtig, rigtig godt lovforslag.
Vi har i Danmark generelt behov for at forholde os til data og til, hvordan vi gør dem tilgængelige, især i forhold til den grønne omstilling – der har vi en række barrierer, vi skal have kigget på, og bl.a. dér er udnyttelsen af data meget vigtig.
Så det her er et rigtig, rigtig godt skridt i den rigtige retning, som vi i Venstre støtter varmt.
Vi vil selvfølgelig også i udvalgsbehandlingen stille nogle spørgsmål i forhold til nogle af sikkerhedsproblematikkerne og også i forhold til nogle af omkostningerne, som der er forbundet med det.
Men generelt er det et rigtig godt skridt i den rigtige retning, fordi vi i Danmark har behov for at få lavet nogle fælles og gennemskuelige regler for, hvordan vi kan udnytte al den meget, meget gode data, som vi heldigvis som land har.
Så vi bakker op og glæder os til den videre behandling.
Bruno Jerup (EL), 2021-02-23:
Tak for ordet.
Jeg kunne måske sige, at jeg i mange stræk er enig med de to foregående talere i det her spørgsmål.
Jeg regner også med, at vi ender med at kunne stemme for det her.
Men der er selvfølgelig nogle problemer.
Nogle af dem har været nævnt.
Jeg synes, at et af de væsentlige er det, der nævnes som overgangsproblemet.
Man kan sige, at det lidt er en bunden opgave, eftersom aftalen om NemID udløber og vi ligesom skal finde på noget andet.
Jeg kan dog konstatere, at man ikke sådan for alvor har fundet på noget andet, for som jeg ser det, er det selskab, der er dannet til at videreføre det her, sådan set et partnerskab af offentlige grupper og så det samme selskab, Nets DanID A/S.
Så det er lidt sådan en fortsættelse med det samme selskab, som så skal videreudvikle det her produkt til MitID og så NemLog-in.
Det, der selvfølgelig kan være problemet, selv om man kan tro, at teknikken og teknologiudviklingen nok næsten er på plads, er, at vi har nogle historiske erfaringer for, at når man har sådan nogle nye it-projekter og it-løsninger, som skal på banen, så kan man løbe ind i nogle udfordringer, som kan være større eller mindre, og som jeg ser det nu, er de konkrete løsninger jo ikke udviklet endnu.
Det er noget, som først efterfølgende, efter at det her lovforslag er blevet vedtaget, skal udvikles, så det kan ikrafttræde.
Så det er i hvert fald en opgave, som vi lige skal have lidt fokus på.
Jeg bemærker også den overgang, der er, hvor man går væk fra nøglekort, og hvor man så skal have sådan en app i stedet for.
Dog står der i bemærkningerne, at det stadig væk vil være muligt med et fysisk elektronisk identifikationsmiddel som afløser for nøglekortet.
Det vil sige: Det står bare som en bemærkning.
Jeg kan ikke læse, om det betyder, at det er en generel mulighed, som i princippet kan fortsætte for alle.
Der står sådan set heller ikke, hvad det er for en fysisk identifikationsmulighed, man skal have.
Hvis det ikke skal være nøglekortet, hvad er det så for en ting, der ligesom er i støbeskeen der?
Men det, der er interessant – og det er i hvert fald noget, der måske kunne være rart at få uddybet lidt mere – er, hvordan vi får lavet den her overgang.
For det, vi har været ude for, er jo, at vi faktisk er lykkedes med at komme rigtig langt med NemID, og at det bruges massivt i hele vores kommunikation inden for velfærdssamfundet i alle mulige afskygninger, sundhedsvæsen, skattevæsen og you name it.
Det er klart, at hvis det her skal blive noget godt, er det jo vigtigt, at vi faktisk kan videreføre den store folkelige tilslutning til den der digitalisering.
Så samlet set er der en række problemer, som også blev nævnt af fru Karina Lorentzen Dehnhardt, og som jeg ikke vil gentage.
Men dem vil vi selvfølgelig også gerne høre svar på fra ministeren, når vi får det til behandling i udvalget.
Men vi ser frem til, at det her er noget, vi ender med at kunne stemme for.
Mona Juul (KF), 2021-02-23:
Kender I ikke bare det der med at gå og glæde sig til noget nyt, og samtidig frygter man jo alt det bøvl, der følger med?
Sådan er det, hver gang man skal have en ny telefon f.eks. Det gør livet nemmere, tænker man altid – i hvert fald når man har fundet ud af det hele, og hvad det hele skal bruges til.
Sådan er det også med det her lovforslag.
Det er godt at gå fra NemID til MitID og få en ny version af NemLog-in.
Der er klare fordele, endda også økonomiske og administrative for erhvervslivet.
Det tror jeg faktisk er første gang, jeg har kunnet sige det om et lovforslag i de snart 2 år, jeg har været med under den her regering.
Det er godt, og det er vigtigt, men vi skal lige derhen, og vejen er brolagt med besvær og økonomiske opstartsomkostninger; det ved vi godt alle sammen.
Derfor skal det også præciseres og beregnes på ny, som bl.a. Dansk Industri påpeger i høringssvarene.
Og så skal Digitaliseringsstyrelsen geares til opgaven for såvel erhverv som borger, som der også er flere ordførere der har nævnt.
Den nye infrastruktur kræver nemlig tilvænning, og der vil være behov for øget support, også f.eks. til de ældre borgere, som Ældre Sagen i høringssvarene påpeger.
Konservative støtter forslaget, og vi glæder os til at få det reelle økonomiske overblik og ministerens vurdering af, hvornår skiftet vil ske.
Astrid Krag (S), 2021-02-24:
Tak for det.
Jeg skulle lige have rømmet pladsen, så jeg kunne komme hen til min mikrofon.
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne starte med at sige meget klart, at nogle af de beskrivelser af observationer, som man kan læse om i bl.a. artiklen, som er afsæt for spørgsmålet her, på mig virker grænseoverskridende, og jeg vil også sige, at jeg synes ikke, det virker til at være i orden.
Det må aldrig være et stopur, der afgør, hvilken hjælp en borger får.
Kommunerne skal selvfølgelig sørge for at afklare borgerens behov ud fra en konkret og individuel vurdering, men der er grænser.
Observationer skal laves med en grundlæggende værdighed for den enkelte og respekt for borgerens ret til privatliv.
Hvis observation i et par timer, en dag, et døgn er tilstrækkeligt, må observation ikke varer i flere uger – det burde sige sig selv.
Og man må selvfølgelig heller ikke læse borgernes private sms'er, som jeg tror er noget af det der har været fremme i pressen.
Det skal stoppe, det hører ingen steder hjemme, hvis det finder sted.
Et besøg hos en borger skal foregå med en grundlæggende respekt for den enkeltes værdighed.
Besøget skal tilrettelægges i dialog med borgeren, så både borger og kommune ved, hvorfor der observeres, og hvad formålet er.
Og det skal overvejes, om kommunen kunne få samme oplysninger på en mindre indgribende måde.
Jeg mener, vi har et meget vigtigt arbejde foran os med at sørge for, at mennesker med handicap ikke oplever systemet som en modspiller.
Vi skal have genoprettet den tillid, der på handicapområdet desværre har lidt et knæk gennem flere år.
Det er det problem her et eksempel på, og derfor ser jeg også frem til resultaterne af den undersøgelse fra Ankestyrelsen, som jeg har sat i gang, af det her med observationerne, så vi kan komme til bunds i problemet.
Når vi har resultaterne af den undersøgelse, vil jeg se, hvad der kan gøres for at sikre en mere værdig sagsbehandling.
Karina Adsbøl (DF), 2021-02-24:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er værdigt, når kommuner udsætter handicappede borgere for overvågning af fremmede mennesker for at vurdere, om borgeren har talt sandt i relation til sit behov for hjælp?
Der henvises til artiklen »Gymnasieelev blev overvåget i fjorten nætter« fra www.dr.dk.