runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2022-01-25:
Som hr. Lars Boje Mathiesen sikkert også har bemærket, er vi jo ikke bange for at tage slagsmål om lovgivningen i EU, heller ikke når det er, vi på forhånd ved, at vi er et mindretal.
Det er klart, at der kan komme lovgivning.
Nogle gange rejser Danmark jo også sager ved Domstolen.
Vi kommer heller ikke til på forhånd at afskrive muligheden for eksempelvis at indlede et annullationssøgsmål, hvis det er, der kommer et mindstelønsdirektiv, som for alvor underminerer den måde, der forhandles lønninger på på det danske arbejdsmarked.
Det er bare for at give et konkret eksempel.
Men du kommer ikke til at se Socialdemokratiet, hverken i regering eller i opposition, stille sig op, efter at der er vedtaget et direktiv, og sige: Vi vil ikke vedstå det ansvar at implementere det.
Vi må bygge de alliancer, der kan bygges mellem lande, så vi for alvor kan få det lavet om.
Jeg tror, du kan betragte det, som du vil.
Jeg mener, at der er mange sager, hvor hr. Bent Bøgsted har ret, og hr. Bent Bøgsted har også vist sig at have stor indflydelse, både på den her regering og i det hele taget i al den tid, hvor hr. Bent Bøgsted har siddet som medlem af Folketinget.
Men vi synes jo, at når nu direktivet er her, kan vi lige så godt også benytte muligheden for at lave en ordning, som giver mest mulig frihed for familierne inden for rammerne af direktivet, og så tror og håber vi, at det så samtidig også har den indvirkning, at mor og far begge vil få mere tid sammen med barnet.
Bent Bøgsted (DF), 2022-01-25:
Jeg er egentlig glad for, at ministeren siger, at jeg har ret.
Ministeren har adskillige gange fra talerstolen sagt: Hr. Bent Bøgsted har jo ret, men det er ikke den måde, vi arbejder på herinde i Folketinget – vi gør det, som vi selv vil.
Men hr. Bent Bøgsted har ret.
Jeg har efterhånden fundet ud af, at når jeg har ret, agerer ministeren og regeringen direkte modsat, men det har jeg lært at leve med igennem lang tid her, så det går nok.
Men jeg ved, at hver eneste gang ministeren har sagt, at jeg har haft ret, så har ministeren klokket i det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-01-25:
Nu fandt vi tidligere ud af, at der var en grænse for Konservative, i forhold til hvilke ting der kommer fra EU, som man vil implementere, og så bliver jeg nysgerrig.
Er der også en grænse for Socialdemokratiet?
Kan der komme et direktiv eller noget andet fra EU, hvor Socialdemokratiet siger: Nej, ikke på vores vagt.
Det vil vi simpelt hen ikke byde danskerne; hertil og ikke længere!
Eller vil man altid implementere det, der kommer, ligegyldigt hvilket slag det så måtte være – nu siger ministeren selv, at man har tabt det her slag.
Så kan man forestille sig, at der kunne være et slag, som man taber, men hvor man alligevel siger, at det vil man simpelt hen ikke være med til?
Peter Hummelgaard (S), 2022-01-25:
Den helt klare forskel er, at der ikke er noget hverken traktatstridigt eller hjemmelsstridigt ved orlovsdirektivet.
Vi kan i Danmark have nogle politiske årsager til, at vi ikke synes, at EU skulle lægge rammerne for det, fordi vi har en anden måde at aftale både løn og orlov og alt muligt andet på herhjemme.
Det, der så trods alt er positivt oven på direktivet, er jo, at arbejdsmarkedets parter har fundet sammen om en, synes jeg, rigtig god og balanceret løsning, som gør, at vi nu i Folketinget på ryggen af det kan implementere det her med alle balancer intakte.
Henrik Møller (S), 2022-01-25:
Men inden jeg vil begrunde Socialdemokratiets opbakning til lovforslaget, vil jeg lige starte et andet sted.
For som det forhåbentlig er alle bekendt, går det faktisk rigtig godt med beskæftigelsen i Danmark.
Rekordmange mennesker er en del af arbejdsmarkedet; de står op og bidrager til fællesskabet, og det er sådan set rigtig, rigtig godt.
Så der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi som Socialdemokrater mener, at det bedste for alle børn er at se både mor og far stå op og gå på arbejde.
Det er sådan set det, vi stræber efter.
Også beskæftigelsen blandt ikkevestlige indvandrere er nu rekordhøj.
Faktisk blev beskæftigelsesfrekvensen blandt ikkevestlige indvandrere for nylig målt til at være den højeste i 13 år.
Det er rigtig positivt, og vi skal blive ved med at kæmpe for, at vi får de allersidste med på vognen.
Det gavner samfundet, men det gavner jo også den enkelte og den enkeltes familie.
Men selv om beskæftigelsen er høj og rigtig mange er blevet løftet fra kontanthjælp til selvforsørgelse, mangler vi stadig væk at få de sidste med, og dem må vi ikke glemme.
Og vigtigst af alt må vi ikke glemme børnene.
Der er tre væsentlige hensyn i det lovforslag, som vi behandler i dag, som vi vægter utrolig højt i Socialdemokratiet.
Det ene handler om, at der altid skal være en gevinst ved at tage et arbejde.
Det andet handler om, at vi ikke må øge tilstrømningen til Danmark gennem høje ydelser.
Og det tredje handler om, at det aldrig må være børnene, der betaler prisen for, at mor eller far ikke er i arbejde.
Derfor indgik vi tilbage i efteråret en aftale om et midlertidigt børnetilskud.
Formålet med det midlertidige børnetilskud var at sikre børnene nogle rimelige vilkår og lige muligheder for at være en del af fællesskabet.
I det her tilfælde stiller vi os på børnenes side.
Det er nemlig sådan, at det har store konsekvenser, når børn udelukkes fra fællesskabet, f.eks. i den lokale fritidsforening.
Derfor bad regeringen også Ydelseskommissionen om at udarbejde nogle anbefalinger til et nyt ydelsessystem, som kan balancere de to hensyn – et rimeligt forsørgelsesgrundlag og en tilstrækkelig gevinst ved at gå på arbejde.
Nu skal vi så til den svære del af opgaven.
Vi skal blive enige om, hvordan vi fremadrettet indretter vores ydelsessystem, så det både bliver mere gennemskueligt og enkelt, men så det også får de rigtige balancer imellem en række hensyn.
Det er ikke, fordi vi går og bilder os ind, at det her bliver nogen nem opgave, men jeg er sådan set heller ikke i tvivl om, at resultatet vil blive bedst, hvis vi lykkes med at samarbejde om opgaven på tværs af Folketingets partier.
Derfor mener jeg også, det er nødvendigt at give processen den tid, den har brug for, og derfor er det også nødvendigt at forlænge det midlertidige børnetilskud.
For det skal selvfølgelig ikke gå ud over børnene, at vi politisk har brug for mere tid til at blive enige om, hvordan et nyt ydelsessystem skal vægtes korrekt.
Socialdemokratiet støtter på den baggrund op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Hans Andersen (V), 2022-01-25:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Den nuværende statsminister udtalte den 10. april 2019 til B.T. : »Der bliver ikke lempet i udlændingepolitikken.
Og ydelserne bliver ikke hævet.«
Hvordan synes ordføreren det harmonerer med, at lovforslaget, som vi behandler her i dag, jo netop cementerer, at ydelserne til indvandrere og flygtninge nu bliver hævet, og dermed også, at det de facto er en lempelse af udlændingepolitikken?
Henrik Møller (S), 2022-01-25:
Jeg vil sige, at jeg sådan set synes, vi har gjort det, som vi sagde vi ville før valget i 2019.
Vi giver en håndsrækning til hårdt trængte børnefamilier, og det midlertidige børnetilskud handler om at give børnene i Danmark nogle bedre forhold.
Vi har – og det er sådan lidt, hvordan man gør det op – måske over 50.000 børn, som lever i fattigdom.
Det synes vi sådan set ikke er okay, uanset hvilken form for etnicitet eller andet, der er.
Det her er et spørgsmål om at give børnene nogle ordentlige muligheder, og derfor synes jeg sådan set, at vi lever op til det, vi sagde i 2019.
Hans Andersen (V), 2022-01-25:
Men så har jeg bare et helt konkret spørgsmål: Hvis nu ordføreren havde 132 mio. kr. i hånden, hvad ville ordføreren så helst bruge dem på – at hæve ydelserne til flygtninge og indvandrere eller at tilføre dem til vores sundhedsvæsen?
Peter Hummelgaard (S), 2022-01-25:
Jeg vil starte med sige, at vi ikke har nogen konkrete planer om at blande os i, hvem der tager opvasken, eller hvem der slår græsplænen.
Jeg tror generelt – sådan tror jeg også udviklingen er – at langt de fleste familier opdager, at man også har et mere harmonisk parforhold, hvis der er en eller anden form for fordeling af det.
Men det har jeg altså ikke tænkt mig at blande mig i – det er bare sagt ud fra egen erfaring.
Men det er klart, at vi ikke skal lovgive om det.
Men hr. Bent Bøgsted har jo ret i, at det er regeringens position – og det var også Socialdemokratiets position, da vi var i opposition og gav den daværende regering opbakning til forhandlingsmandatet – at arbejdsmarkedets parter selv skal løse det her.
Det var så et slag, vi tabte i EU, og nu er direktivet her, og fra det tidspunkt har vi jo haft den indgangsvinkel, at så kan vi lige så godt få det bedste ud af det.
Bent Bøgsted (DF), 2022-01-25:
Tak for det.
Ministeren taler om ligestilling i folks eget hjem – jeg tror, ministeren kaldte det ligestilling i eget hjem – og at man skulle sørge for ligestilling i forbindelse med barsel.
Bliver det næste så, at ministeren mener, at regeringen skal tale om ligestilling, i forbindelse med hvem der skal tage opvasken, hvem der skal gøre rent, hvem der skal støvsuge eller slå græsplænen?
For hvad angår ligestilling i eget hjem, er det vel familien, der er bedst til at finde ud af, hvordan fordelingen skal være i eget hjem, og det gælder dermed også barselsorloven.
Jeg synes, det er noget mærkeligt noget, at man taler om ligestilling i eget hjem.
Det havde lydt bedre.
Men ministeren taler om ligestilling i folks eget hjem – det må da være familien selv, der skal afgøre, hvem der skal gøre hvad i hjemmet.
Henrik Møller (S), 2022-01-25:
Altså, det er jo næsten det der spørgsmål: Er du holdt op med at slå din kone, og jeg vil have et klart svar, ja eller nej?
Uanset hvad man svarer, vil det kunne bruges eller misbruges i den her forbindelse.
Jeg synes sådan set, vi lever op til en aftale, som vi lavede, da vi lavede regeringen, med et fælles forståelsespapir, hvor vi siger, at vi vil gøre noget ved børnefattigdommen.
Og det er sådan set det, vi gør her.
Og det vil vi gøre, indtil vi har fået et nyt ydelsessystem, hvor vi skal kigge på forskellige balancer.
Det skal vi give den tid, det skal have.
Men det er jo, som om det er et enten-eller, og det mener jeg ikke nødvendigvis det er.
Der kommer også en masse sundhedspolitiske diskussioner.
Det er jo ikke sådan, at fordi det her beløb ikke vil blive brugt her, vil det pr. automatik blive brugt til noget andet.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-01-25:
Så gentager jeg, hvad jeg sagde før: I dag er det sådan, at der er 14 uger til moren, og derefter er der 32 uger til fordeling, som familierne selv kan fordele, fuldstændig som de har lyst til.
Det er der sådan set ikke nogen der sætter spørgsmålstegn ved.
Det er der ikke nogen der vil noget ondt med.
Vi så gerne, at man lavede en model, hvor det hele var frit, altså så vi implementerede det og sagde, at det må forældrene jo sådan set selv finde ud af.
Så nævner jeg bare, at der er nogle uger efter en fødsel, hvor det kan være nødvendigt, at det er moren, der holder orloven.
Der er også noget med amning osv.
Men vi så jo gerne, at det her var fordelt, således at familierne fuldstændig selv kunne få lov til at bestemme.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-01-25:
Jeg kan slet ikke forstå den her side af salens negativitet omkring det her.
Vi skal bare lige have Venstre med – så begynder vi at rykke den rigtige vej.
For at citere ordføreren var det her for groft.
Altså, når der kommer noget fra EU, som simpelt hen er for groft, til at vi kan være med, så er det okay, at den danske stat går imod et EU-direktiv. Er det korrekt forstået, altså at det fra nu af er en vurderingssag fra sag til sag, om man synes, det er for groft, til at man vil implementere det?
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-01-25:
Ja, i det her tilfælde er det i hvert fald en vurderingssag, altså en vurderingssag, i forhold til at det jo gå ud over familierne, og en vurderingssag, i forhold til at det jo koster vanvittig mange penge at implementere det.
Så vidt jeg husker, er beløbet alene i 2023 1,3 mia. kr. Det er jo helt sort.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-01-25:
Jeg er fuldstændig enig i, at det her forslag dernede fra EU er fuldstændig sort.
Jeg må sige, at jeg er glædeligt overrasket over og glad for, at Konservative nu siger, at nu bliver det en vurderingssag fra gang til gang.
Og det princip, at man altid følger det, er jo væk nu, fordi man siger, at det er en vurderingssag, og at man har foretaget en vurdering den her gang, og det vil jeg bare gerne komplimentere.
Jeg synes, det er dejligt og nye toner fra Konservative.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-01-25:
Tak for det.
Samira Nawa (RV), 2022-01-25:
Mange tak.
Altså, der er 14 plus 2 ugers øremærket barsel, og så er der en række uger til fri fordeling.
Vil den konservative ordfører ikke lige bekræfte, at med det her lovforslag er der 26 uger til fri fordeling mellem forældrene?
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-01-25:
Jo, der er 4 uger før fødslen, 11 uger til mor, 26 uger til fri fordeling og 11 uger til far.
Samira Nawa (RV), 2022-01-25:
Godt, jamen så er der nemlig lige præcis en række uger, som man frit kan fordele, og de kan jo så tilfalde mor eller far, eller man kan dele dem mellem sig.
Noget andet, jeg egentlig også er lidt nysgerrig på, er jo det her i forhold til EU, for så fremmed en tanke er det jo ikke, at Konservative på et tidspunkt kunne havne i regering og, tænk engang, måske også indtage statsministerposten i sådan en regering.
Så helt ærligt, hvordan ville Konservative som et regeringsparti, et regeringsdygtigt parti, føre sådan et EU-direktiv ud i livet?
Eller ville man bare vende ryggen til – med de konsekvenser, som det så har?
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-01-25:
Så tænker jeg, at vi havde sat os til forhandlingsbordet med de forslag, vi selv er kommet op med, og havde fundet en god løsning på det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-01-25:
Tak for det, formand.
Jeg står her med listen over de folketingsmedlemmer, som bedst ved, hvordan familierne skal holde barsel.
Der er absolut ingen navne på listen, for der er ikke nogen folketingsmedlemmer herinde, ikke nogen som helst, heller ikke mig, så vi kommer op på 179, som ved bedst, hvordan en familie skal afholde deres barsel.
Derfor skal man selvfølgelig afholde sig fra at diktere det ene eller det andet, og det gælder, om det kommer fra EU, om det kommer fra Folketingssalen, for noget som helst andet ville være fuldstændig utilgiveligt.
Familierne ved bedst selv.
Den eneste måde, den rigtige måde at lave barsel på er, at man laver en ramme til det.
Og det gælder, om det skal være mor, om det skal være far, om det skal være bedstemor eller bedstefar, eller hvem ellers i familien de synes er de rette til at løse den opgave, så familiernes liv kan hænge sammen.
Det ville være moderne familiepolitik.
Det ville være at rykke familiepolitikken hen til 2022.
Men forestillingen om, at kvoter, hvor politikerne skal bestemme, hvordan familierne skal indrette sig, skulle være et udtryk for en moderne familiepolitik – aldrig nogen sinde.
Så vil man tilmed putte sådan et prædikat på, at det er godt for ligestillingen, men kvoter har aldrig nogen sinde været godt for ligestillingen, og det kommer aldrig til at virke.
Så det her forslag handler om mere tvang, mindre selvbestemmelse til familierne, og derfor kan vi selvfølgelig ikke støtte det i Nye Borgerlige.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-01-25:
Ja, det er jo i hvert fald en meget fantasifuld verden.
Det er jo sådan, hr. Karsten Hønge, at hvis du giver en familie 2.000 kr. mere om måneden skattefrit – skattefrit – hvilket du jo skal tjene i omegnen af 3.500 kr. for at få, så er det bare der, hvor ydelsen kommer over den minimumsløn, der er på markedet.
Karsten Hønge (SF), 2022-01-25:
Vi kom ikke en millimeter nærmere en dokumentation.
Det er jo rene fantasier, hr. Niels Flemming Hansen står og for så vidt spilder Folketingets tid med.
Man ramte 30.000 familier, og på en god dag fik det 450 mennesker i arbejde.
Altså, kan vi blive enige om, at det stort set ingen effekt havde på arbejdsudbuddet?
I sidste måned kom der 17.000 mennesker i arbejde, uden at man har indført forringelser.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-01-25:
Jeg synes simpelt hen, det er så dybt usagligt at bringe det her ind, alene – alene! – fordi arbejdsudbuddet jo i dag er væsentlig mere påkrævet, end det var på det tidspunkt, da man indførte kontanthjælpsloftet.
I dag er det jo sådan, at virksomheder ansætter på livet løs.
Der bliver endda ansat folk, som ikke er kvalificeret til de stillinger, bare for at få nogen ind.
Så vidt jeg husker tallet, er det faktisk sådan, at 27 pct. af dem, der bliver ansat i dag, er ude igen efter 6 måneder.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-01-25:
Tak for det.
Lad os først lige slå nogle ting fast: Det her er en lempelse af udlændingepolitikken.
Det er faktuelt, og selv om ordføreren for Socialdemokratiet helst ikke vil tale om det, kan man bare slå det op i det svar, som man har fået fra regeringen af.
Så siger man: Ja, det kan godt være, at det her er lempelser af udlændingepolitikken, og ja, det kan godt være, at det her så betyder højere ydelser til indvandrere, men vi gør det, fordi vi gerne vil bekæmpe børnefattigdom.
Og det undrer mig, at det er det argument, man bruger.
For hvis man kigger på S-regeringens egne svar, som også er kommet i forbindelse med dens økonomiske politik fordelt på indkomstdeciler som andel af den disponible indkomst, så kan man sige, at indkomsten, siden man lavede opgørelsen i 2020, er faldet mest for den laveste indkomstdecil, altså de mennesker i samfundet, som har mindst.
Sagt på en anden måde: Regeringens politik har økonomisk ramt dem, som har mindst i forvejen.
Så begynder argumentationen om at bekæmpe børnefattigdom jo at lyde rigtig, rigtig hul.
Så dækker den reelt set over, at det, man har ønsket, var at sidde med magten, og der havde man brug for at please venstrefløjen, og det her var så det, man betalte dem med.
Jeg synes bare, man skulle være ærlig over for den danske befolkning i stedet for at komme med alle de bortforklaringer, vi har hørt i dag.
Tak, og Nye Borgerlige kan selvfølgelig ikke stemme for.
Karsten Hønge (SF), 2022-01-25:
Altså, hvad er det for en dokumentation, De Konservative bygger deres politik på?
Jeg kan jo bare nævne to konkrete ting.
Det er, at da man indførte loftet over kontanthjælpen, havde man beregnet, at på en god dag med medvind på cykelstierne og solskin kom der 450 mennesker i arbejde, selv om man ramte 30.000 familier med det.
Og i sidste måned kom der 17.000 mennesker ekstra i arbejde – bare i sidste måned – uden at der var indført en eneste reform, der forsurede livet for almindelige mennesker.
Så hvad er det for en fantasiverden, hr. Niels Flemming Hansen lever i?
Jeg kan forstå på hr. Lars Boje Mathiesen, at han i dag såvel som så mange andre gange føler sig vældig provokeret, når nogle midler tilfalder familier med etnisk minoritetsbaggrund.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Lars Boje Mathiesen: Skal vi indføre sådan et nyt fordelingssystem i Danmark til bekæmpelse af børnefattigdom, som ikke går ud fra en vurdering af familiernes økonomi, men farven på kinderne på børnene?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-01-25:
Jeg synes, det er en mærkelig racistisk insinuering.
Hvis man brugte lidt tid på at læse op på Nye Borgerliges politik, kunne man se, at vores politik er, at vi mener, at offentlige ydelser kun skal være for danske statsborgere.
Det er altså baseret på nationalitet.
Men det siger nok mere om, hvordan SF's ordfører tænker, end hvordan vi andre gør.
Karsten Hønge (SF), 2022-01-25:
Ja, som sædvanlig kommer vi ikke meget tættere på et svar, når hr. Lars Boje Mathiesen svarer på noget.
Men jeg vil da prøve igen.
Når man nu skal fordele penge i Danmark, skal vi så gå ud fra økonomiske modeller, hvor vi ser på, hvad familierne har til rådighed, eller skal vi gå ud fra den farve, som børnene har på kinderne, når vi bekæmper børnefattigdom?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-01-25:
Den eneste, der kommer med racistiske bemærkninger i Folketingssalen lige nu, er ordføreren for SF.
Pernille Skipper (EL), 2022-01-25:
Det giver ingen mening i forhold til det, jeg spurgte om – altså, undskyld.
Der er i dag 14 uger øremærket til moren og 2 uger til faren.
Så kan faren ikke få lov til at tage dem.
Og når man nu, i stedet for at det hedder 14-2, fordeler dem, så det hedder 9-9, så synes man pludselig, at det er et kæmpe indgreb.
Det lyder bare en lille smule, som om det er blevet et enormt indgreb i familiernes frihed, det sekund at det er mændene, der får øremærket noget barselsorlov, men så længe det er kvinderne, er det ikke et indgreb.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-01-25:
Mange tak for det.
Det skal kunne betale sig at arbejde, og ligesom vi sagde sidst, trækker det her forslag Danmark i en forkert retning.
Baggrunden for forslaget ligger jo i papiret »Retfærdig retning for Danmark«, og jeg synes personligt, at det er dybt uretfærdigt og en hån mod de mennesker, der går på arbejde hver dag, at der er folk, der får flere penge for ikke at lave noget.
Vi står ikke kun i en sundhedskrise, vi står også i en krise på arbejdsmarkedet med danske virksomheder, der virkelig er pressede og skriger på arbejdskraft.
Derfor skal vi have alle ud og søge job.
Det gør vi ikke ved at hæve eller forlænge de sociale ydelser, og vi synes på alle måder, at forlængelsen er skadelig, og derfor kan vi ikke støtte lovforslaget.
Henrik Møller (S), 2022-01-25:
Jeg bliver simpelt hen nødt til igen at sige, at det her er et spørgsmål om børnene.
Det er ikke et spørgsmål om etnicitet.
Og der har vi ikke kigget på, hvilken baggrund man kommer fra; der har vi kigget på, hvad det er for nogle ydelser, der bliver givet, og hvad det er for en økonomi, de her børn er udsat for i den her familie.
Nogle gange kommer det jo til at lyde, som om det er guld og grønne skove i de her familier, men det er jo nogle børn, der lever i børnefattigdom, og det er sådan set det, vi prøver at imødegå.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-01-25:
Godt, så spørger jeg ordføreren om noget andet, når han nu ikke vil svare på det her.
Det er 717 kr. pr. barn, man kan få i skattefrit tilskud.
Hvis man nu har to børn, hvor stor bliver forskellen så på at være på kontanthjælp og på at have et lavtlønsjob i Danmark?
Henrik Møller (S), 2022-01-25:
Jeg kan ikke det endelige beløb, men der er ingen tvivl om, at der stadig væk også er en økonomisk gevinst ved at have et lavtlønsjob.
Men det er jo præcis noget af det, vi skal kigge på i forbindelse med det ydelsessystem, der er, altså hvordan vi sikrer, at de her balancer er i orden.
Jeg vil fastholde, at det her er et forsøg på at prøve at imødegå børnefattigdom, og det synes jeg sådan set vi er med til at løse.
Men det er jo ikke en varig løsning.
Det er jo det, vi skal finde i forhandlingerne om et ydelsessystem, og der håber jeg da også, at De Konservative vil byde ind og konstruktivt gå ind i forhandlingerne.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-01-25:
Lad os lige få nogle fakta på plads: Man hæver ydelserne her, og det gør man for en gruppe, som hovedsagelig er efterkommere af indvandrere.
Nu håber jeg, at vi lige kan slå fast, at det er det, man gør.
Så kommer man med en argumentation for, hvorfor man har gjort det – og det er fair nok, det er en argumentation – men man har hovedsagelig hævet ydelserne for en bestemt gruppe her.
Kan man bekræfte det?
Henrik Møller (S), 2022-01-25:
Jeg bliver simpelt hen bare nødt til at sige, at vi har gjort, hvad vi også sagde i 2019, nemlig at vi ville gøre noget i forhold til den børnefattigdom, der er, og det mener jeg faktisk vi med det her er med til at gøre noget ved.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-01-25:
Ja, men så kan vi anbefale, at folk går ind og læser det svar, som kom, når nu ordføreren ikke vil forklare det og sige det, nemlig at man her hæver ydelserne hovedsagelig for indvandrere.
Så undrer det mig bare, at hvis det er for at afskaffe børnefattigdom, som man snakker så meget om, hvorfor har man så, mens man har siddet som regering, gjort den gruppe, som har allermindst, relativt mest fattigere i forhold til de andre grupper?
Det er jo stik imod det, som man nu står og siger man vil gøre.
Regeringens indtil nu førte politik har jo gjort, at beløbet for dem, der har mindst, er faldet i forhold til dem, der har mest.
Så hvorfor har man ført den politik?