runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-22:
Det får vi mulighed for at spørge Banedanmark om på vores næste månedlige orienteringsmøde med Banedanmark.
Og det kan jo være, man skulle overveje at montere kameraer i det mødelokale, så hr. Rasmus Prehn også kan få sine spørgsmål transmitteret.
Det ville nok øge sandsynligheden for, at hr. Rasmus Prehn stillede spørgsmålene der, hvor man kan få rigtig gode svar, nemlig hos Banedanmark selv, altså de tekniske eksperter, der er hos Banedanmark, frem for at stille spørgsmål i salen til ministeren.
Rasmus Prehn (S), 2017-02-22:
Hvis der opstår store problemer, kan det jo altid være en meget god tilgang at glæde sig over, at der ikke er endnu større problemer.
Men alligevel: Er der ikke nogle ting, Banedanmark kan gøre for at undgå, at vi kommer i en så tåbelig situation?
Altså, det må da være sådan, at hvis man har testet det i udlandet og de er løbet ind i nogle af de samme problemer, i hvert fald i en indkøringsfase eller noget andet, så har man vidst, hvordan man skulle montere det, så man ikke monterer det anderledes end i Istanbul og Schweiz, men på den samme måde, så man ikke får det her problem.
Altså, er der ikke nogle yderligere tiltag, man kan gøre, og hvad for nogle samtaler har ministeren haft med Banedanmark for at opnå det?
For det er jo hele den kollektive trafiks troværdighed, der bliver udfordret, når der kommer sådan en dårlig historie frem her.
Kan man ikke gøre yderligere tiltag for at undgå den her type fejl?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-22:
Sagen er jo, at systemet har fungeret, og det er også blevet testet, inden det er blevet sat i brug i Danmark, og det har fungeret i virkelig brug i andre lande.
På et eller andet tidspunkt bliver man nødt til at tage et system i brug.
Man kan så tage det i brug på en måde, hvor man udruller det over hele S-togssystemet med det vons.
Det har man klogeligt valgt ikke at gøre.
Eller man kan tage det i brug kun på en udvalgt strækning og se, hvilke problemer det giver, når man nu tester det i det virkelige liv.
Og det er det, man har gjort.
Det forekommer mig at være en fornuftig måde at gøre det på, men det er også kommet bag på mig, at der har været så mange problemer i den her testperiode i virkelig brug, som der har været.
Men det er dog bedre, at det er i en testperiode og på en teststrækning, end det er at have det i hele systemet.
Jeg kan ikke på stående fod sige, om man kunne have gjort det anderledes.
Jeg kan ikke sige, om man skulle have kørt frem og tilbage på en bane, hvor der ikke var passagerer, i et år og kørt millioner af kilometer der.
Det kan godt være, man kunne have gjort det.
Det ville nok have fordyret hele processen, og det er muligt, at Socialdemokraterne har de penge, men jeg er ikke sikker på, at andre i den virkelige verden har de penge.
Rasmus Prehn (S), 2017-02-22:
Så skal jeg prøve at gøre det lidt kortere.
Kunne man forestille sig, at man i stedet for at lave en teststrækning på det virkelige S-togsnet testede det af uden for det eksisterende S-togsnet, altså på en lukket strækning, hvor man prøver nogle af de her ting, så man ikke kommer til at genere passagerer i virkeligheden med noget, der ikke virker, fordi man har monteret det forkert?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-22:
Jeg tror, hr. Rasmus Prehn her stillede ca. 25 spørgsmål, hvoraf jeg især kan huske ét spørgsmål, som handlede om: Hvad er der mon gået galt?
Altså, det her signalsystem fungerer fint i andre lande, hvor det har kørt i flere år, og hvor der også er frostvejr.
Det gælder bl.a. Schweiz, og det gælder Istanbul, hvor der faktisk også kan være koldt.
Derfor er det godt, at vi har en testfase, hvor vi prøver sådan nogle ting af, i stedet for at vi udruller det over hele S-togssystemet, førend det er prøvet af.
Det var det, jeg kunne svare på de 25 spørgsmål, som jeg tror hr. Rasmus Prehn stillede her.
Rasmus Prehn (S), 2017-02-22:
Tak til ministeren for den her redegørelse, og det er også korrekt, at det er et meget teknisk spørgsmål.
Jeg skal retfærdighedsvis også nævne, at ministeriet har tilbudt mig, at jeg kan få en mere teknisk besvarelse som udvalgsbesvarelse, men jeg synes alligevel, at det, når vi har onsdagsspørgetiden, så er relevant at tage op med ministeren, hvordan de her ting bliver håndteret.
For ministeren nævner jo selv, at man fra Banedanmarks side faktisk har valgt at lave en teststrækning, og det er jo positivt, sådan at det ikke er hele S-togsnettet, der bliver lammet, når man sætter noget nyt i gang og det så ikke er klar til frost.
Men har ministeren ikke som den øverste politisk ansvarlige for det her område overvejet at lave yderligere tiltag i Banedanmark, der skal gøre, at man ikke får rodet sig ud i sådan nogle forsøg her, inden man har tjekket bedre efter, hvad der er af ulemper ved det her?
Altså, hvad har man haft af overvejelser hos Banedanmark, inden man går i gang med det her system, i forhold til hvordan det fungerer i frost?
Har man ikke indhentet erfaringer fra udlandet?
Har man ikke testet det uden for det rigtige skinnenet, altså i en eller anden form for forsøgsordning?
Altså, kunne man ikke have taget flere tiltag, inden man ruller det her ud på en forsøgsordning i den virkelige verden?
Er der ikke noget, man kan indskærpe over for Banedanmark for at undgå det her?
Når der er sådan en episode, siger folk, at nu er der endnu en gang en eller anden tåbelig historie.
Altså, kan man ikke gøre noget mere for at undgå den her slags historier?
Kan man ikke teste det uden for skinnenettet, inden man går i gang?
Er der ikke yderligere tiltag?
Og hvad for nogle samtaler har ministeren haft med Banedanmark for at opnå en forbedring på det her område?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-22:
Lad mig starte med at sige, at jeg er enig med hr. Rasmus Prehn i, at det nye signalsystem på S-banen har haft for mange problemer på strækningen mellem Jægersborg og Hillerød.
Det er ærgerligt, at det ikke går bedre på strækningen, og det skal blive bedre.
Jeg tror ikke, at hr. Rasmus Prehn og jeg står alene med hverken vores utilfredshed eller vores ønske om at få signalsystemet til at fungere som forudsat.
Der er næppe nogen tvivl om, at passagererne, DSB og Banedanmark deler det ønske, og det samme gælder formentlig også de øvrige forligspartier.
Spørgsmålet om, hvorvidt S-banens nye signalsystem kan tåle frost, er et teknisk emne.
Jeg kan derfor ikke give et detaljeret svar nu og her.
Jeg kan dog sige, at det selvfølgelig skal kunne virke i frostvejr.
Signalsystemet er på nuværende tidspunkt i en testfase på en teststrækning, hvilket bl.a. tjener det formål, at man lærer om systemets brug og vedligeholdelse.
Når det er sagt, tror jeg, at omfanget og varigheden af systemets børnesygdomme har overrasket alle, og jeg ser frem til, at Banedanmark får lejlighed til at give os alle i forligskredsen en forklaring.
Der skulle som bekendt have været et møde i dag, men det har desværre måttet udskydes af hensyn til ordførernes kalendere.
Vi vil prøve at finde en ny dato for mødet i starten af uge 11.
På dette møde vil Banedanmark bl.a. kunne redegøre for den problemstilling, som hr. Rasmus Prehn har rejst her i dag.
Det er jeg helt enig i.
Og det er også rigtigt, at DSB har opbygget en vedligeholdelsespukkel på sine toge.
Det har DSB erkendt i en rapport.
Af samme årsag har DSB afsat et beløb på 100 mio. kr. til at få vedligeholdelsespuklen ned, således at man fremover kun skal tage sig af det løbende vedligehold og ikke af at fjerne en pukkel.
Det har været kritisabelt, at DSB dér har prioriteret forkert.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-02-22:
Nu må jeg jo også lægge kortene på bordet.
Jeg er også lokalt valgt i området og kender derfor indgående de problemer, der er med Kystbanen, også som pendler.
Som pendler igennem efterhånden 15-17 år ved jeg selv noget om, hvad det vil sige at være pendler på Kystbanen, og der er jo endnu ikke sket det, at Kystbanen i en lang periode har været tilfredsstillende for pendlerne, heller ikke i forhold til DSB og deres datterselskab, da de havde den opgave.
Det var heller ikke en opgave, som de kunne klare.
Vi blev lovet, at DSB fra den 15. december 2015 nu ville køre rettidigt.
Det gør de stadig væk ikke.
Er der ikke brug for et nyt udbud?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-22:
Det, vi må gøre i den her situation, er at lære af den.
Der er nogle ting, som er grundlæggende forkerte i den måde, man har gjort det på her.
Det at binde et regionaltog – eller man kunne endda kalde det et lokaltog – fra København op langs Øresundskysten sammen med et svensk intercitytog var en meget, meget dum idé.
Det bør være sådan, at tog i et vist omfang kører frem og tilbage mellem destinationer på kortere strækninger, i stedet for at køre frem og tilbage mellem destinationer, der ligger meget langt fra hinanden.
Det er svært at lave et nyt udbud uden at ændre på de helt strukturelle forhold.
Altså, det, vi venter på, er jo, at toget op langs Kystbanen kan bindes sammen med regionaltogene.
Når den fysiske forudsætning er til stede, er forudsætningen for en mere stabil togtrafik også til stede, og det ændrer et nyt udbud formentlig ikke på.
Tak for spørgsmålet.
Der foregår i disse år en bevægelse i befolkningen fra yderområder til centerbyer i provinsen og fra centerbyer i provinsen til de store byområder i København og Østjylland.
Denne bevægelse indebærer, at boligefterspørgslen i yderområderne falder.
For det private boligmarked indebærer det lavere huspriser og faldende huslejer i udlejningsbyggeriet.
Sådan hænger det ikke sammen i den almene boligsektor.
Her fastsættes huslejen efter balancelejeprincippet, og huslejen skal dække udgifterne i boligafdelingen.
Det er derfor naturligt og en konsekvens af loven, at der opstår problemer med tomme boliger.
Det er i første række boligorganisationens ansvar at takle udfordringerne.
De kan også søge at øge efterspørgslen efter boligerne ved at gøre dem mere attraktive.
Men man må indse, at den type foranstaltninger har sine begrænsninger, når der grundlæggende ikke er efterspørgsel på boligerne.
Når en afdeling bliver nødlidende og boligorganisationen ikke længere selv kan løse problemerne, kan den søge hjælp hos Landsbyggefonden.
I den situation går Landsbyggefonden sammen med kommunen og boligorganisationen for at finde langsigtede og økonomisk bæredygtige løsninger på problemerne.
I den situation må man enten sælge boligerne til anden side eller helt eller delvis nedrive boligerne i afdelingen.
På den anden side kan vi ikke have almene boliger stående, som ingen ønsker at bo i.
Man må også være ærlig i den her situation og sige, at der er truffet dårlige beslutninger tidligere, og førend disse dårlige beslutninger kan omgøres, er der nogle nye forhold, der skal etableres.
Først når de nye forhold etableres, kan det blive rigtig godt.
Rasmus Prehn (S), 2017-02-22:
Hvordan forsvarer ministeren, at der er blevet indkøbt et helt nyt signalsystem til S-tog, som tilsyneladende ikke kan tåle frost?
Tak, formand, og jeg skal læse højt: Hvordan forsvarer ministeren, at der er blevet indkøbt et helt nyt signalsystem til S-tog, som tilsyneladende ikke kan tåle frost?
Marlene Harpsøe (DF), 2017-02-22:
Hvor lange udsigter mener ministeren det vil have for pendlerne på Kystbanen, som jo har været plaget af forsinkelser i rigtig, rigtig mange år, at der bliver styr på Kystbanen?
Julie Skovsby (S), 2017-02-22:
Tak for besvarelsen.
Jeg ved selvfølgelig godt, at regionen og regionsrådet arbejder med det her område, men jeg mener også og føler også, at der er behov for, at vi tager politisk ansvar her på Christiansborg, og at vi, som jeg siger i spørgsmålet, tager initiativer til at styrke den præhospitale indsats i Danmarks landdistrikter.
Det skal være sådan, at man skal have den bedst mulige hjælp, uanset hvor i landet man bor.
Det er jo sådan, at familien har stillet sig frem og fortalt deres historie, og det har de gjort, fordi den forhenværende borgmester kæmpede for akutbilen.
Det betød meget for ham at være tryg ved ambulancedækningen, og det er derfor, man har valgt at stille sig frem.
Man ønsker at gøre det her for at sikre, at det ikke sker igen.
Man gør det for andres skyld.
Der synes jeg også, at det er så vigtigt, at vi herinde fra Christiansborg tager initiativ.
Så det, jeg spurgte ind til, var: Hvad er det for nogle planer, man har i Sundhedsministeriet for at tage initiativer til at styrke den præhospitale indsats i Danmarks landdistrikter?
I forhold til om det var den bedst mulige hjælp, vil jeg sige, at der jo ifølge den afdækning, der har været i de forskellige medier, har været en hjertelæge og andre, der har sagt, at man formentlig kan sige, at det ikke var den bedst mulige hjælp, der blev givet på det tidspunkt.
Hvad mener ministeren, at det fortæller om den præhospitale indsats i Danmarks landdistrikter, at Tønders nu forhenværende borgmester, Laurids Rudebeck, på tragisk vis tilsyneladende ikke fik den bedst mulige hjælp, da han i maj sidste år døde af hjertestop, fordi den nærmeste akutbil i Skærbæk var ude af drift, og har ministeren nogen planer om at tage initiativer til at styrke den præhospitale indsats i Danmarks landdistrikter?
Inger Støjberg (V), 2017-02-22:
Altså, jeg giver simpelt hen ikke point til og rangerer ikke på nogen måder mine venner ud fra, hvad de skulle mene og har sagt og sådan nogle ting.
Jeg kan bare sige, at man jo har ret til at mene lige præcis, hvad man vil, og det har hr. Martin Henriksen fra Dansk Folkeparti jo også ret til.
Jeg siger bare, at jeg hverken mener, at man skal tvinge eller pådutte nogen at gå i kirke juleaften, men jeg mener rent faktisk, at kristendommen er meget, meget vigtig for at forstå fundamentet i Danmark og det værdisæt, vi har.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-02-22:
Jeg er jo helt enig med ministeren i, at kristendommen selvfølgelig spiller en stor rolle i Danmark, og det tror jeg de fleste er enige om.
Men kan jeg måske så få ministeren til at indrømme, at det er lidt fjollet at sige, at man bliver en bedre dansker af at gå i kirke juleaften, vel vidende at mange etniske danskere, der har boet her i generationer, heller ikke gør det?
Inger Støjberg (V), 2017-02-22:
Jeg må jo altså igen sige, at der ikke er nogen, der skal tvinges til at gå i kirke juleaften.
Men jeg synes heller ikke, at man bare kan lægge til side, at kristendommen også er en del af fundamentet i Danmark.
Den er en del af det fundament, som Danmark er grundlagt på, og et fundament, der i øvrigt også indeholder en række frihedsrettigheder, kan man sige, netop religionsfriheden som en af de vigtigste, og ytringsfriheden.
Man kan sige, hvad man vil, og man kan sågar tegne, lige præcis hvad man vil, og få det bragt i avisen i Danmark.
Der er fuldstændig ligestilling.
Men der står jo ingen steder, at man skal gå i kirke juleaften.
Og det mener jeg bestemt heller ikke at man skal tvinges til, eller at nogen skal sige, at hvis du ikke går i kirke juleaften, er du ikke dansker.
Sådan er det jo ikke.
Man kan tro på, hvad man vil, og man kan også helt lade være med at gå i kirke, hvis man vil det.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-02-22:
Jo, men ministeren svarede også på alt muligt andet, som jeg ikke spurgte om, og jeg har heller ikke sagt, at Dansk Folkeparti har sagt, at man skal tvinges til at gå i kirke.
Det, jeg spørger om, er, om ministeren ikke kan se problemet i, at man bruger religion, specielt kristendommen, til at sige, hvor god en dansker man er.
For det er jo det, der siges med, at en god måde at være dansker på er at holde kristne højtider og gå i kirke juleaften, og det er egentlig det, jeg beder ministeren om at forholde sig til, altså om man er en bedre dansker eller man er bedre integreret, hvis man eksempelvis går i kirke juleaften.
Det var også svar på alt muligt andet end det, jeg spurgte om.
Jeg synes, jeg er blevet for gammel til fastelavn, og pinse kan jeg ikke rigtig huske hvad går ud på.
Er ministeren så ikke enig i, at det kan være farligt at bruge religion, i forhold til om man er godt integreret, vel vidende at der er rigtig mange danskere, som heller ikke er medlemmer af folkekirken, og for hvem det heller ikke spiller den helt store rolle?
Nu snakker vi ikke om, at man skal kende til kulturen – jeg er sådan set enig i, at det spiller en stor rolle – men er det ikke farligt, at man bruger religion i forhold til dem, der kommer hertil?
Inger Støjberg (V), 2017-02-22:
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg er fuldstændig enig med Dansk Folkeparti i, at kristendommen udgør en stor og væsentlig del af fundamentet for dansk kultur og også for vores danske identitet.
Alle i Danmark skal selvfølgelig have lov til at praktisere den religion, som de nu har, eller helt lade være med at praktisere en religion, men helt grundlæggende må det være sådan, at når man kommer til et nyt land, må man indordne sig efter den kultur, der er der, efter normerne og værdierne i det samfund, som man nu skal være en del af.
Og jeg mener i virkeligheden ikke, at det her behøver at være så indviklet, for det handler jo fuldstændig grundlæggende om, at man som indvandrer eller efterkommer gør en indsats for at tage Danmark til sig, for at blive en del af det her samfund.
Jeg mener ikke, at man skal tvinges til at gå i kirke juleaften, men jeg mener, at man skal indordne sig, og jeg mener selvfølgelig også, at man skal respektere det fundament, som Danmark er bygget på, fuldstændig, og der spiller kristendommen selvfølgelig en rolle.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-02-22:
Er ministeren enig med regeringens eneste støtteparti i, at det at være dansk kræver, at man holder kristne højtider og går i kirke juleaften?
Er ministeren enig med regeringens eneste støtteparti i, at det at være dansk kræver, at man holder kristne højtider og går i kirke juleaften?
Pia Adelsteen (DF), 2017-02-22:
Men ministeren mener stadig væk, at det er i tvivlstilfælde.
Altså, det er klart, at kommer der en 5-årig eller en 9-årig, kan man tydeligt se det, men der, hvor tvivlstilfældene er, er jo faktisk allerede fra 14-årsalderen, vil jeg tro, og så opefter – her kan man være i tvivl.
Sådan er det i hvert fald ofte, når man møder danske unge, altså at man har den tvivl.
Og der er mit spørgsmål bare: Uanset hvad det koster, for det koster også noget ekstra med de her ekstra privilegier, man har, når man er under 18 år, har det så ikke at gøre med noget retssikkerhedsmæssigt, en eller anden retsfølelse?
Jeg synes da, det er generende at se, at en på 25 år kan få nogle privilegier, som man har, når man er under 18 år, hvis det er det, der er tilfældet.
Kaare Dybvad (S), 2017-02-22:
Mange tak, hr. formand.
Hvad er ministerens holdning til, at de almene boligforeninger i landområderne i stigende grad slås med tomme lejligheder og huse, og hvor de tilbageværende lejere kan ende med dyrere husleje, som DR har beskrevet i artiklen »Tomme lejligheder truer boligforeninger på landet«?
Inger Støjberg (V), 2017-02-22:
Nej, jeg synes faktisk, det vil være et skråplan, hvis man begynder at bruge 12.500 kr., hver gang der f.eks. kommer et 8-årigt eller et 9-årigt barn til Danmark, for at se, om vedkommende er 18 år, fordi det er så åbenlyst, at vedkommende ikke er 18 år.
Jeg mener, det er helt afgørende, at man ikke får de privilegier, som der ellers følger med, når man er under 18 år.
Så jeg har ingen som helst problemer med at aldersteste – tværtimod synes jeg, man skal teste i alle de tilfælde, hvor der overhovedet opstår tvivl, for ingen skal have privilegier, som de ikke har ret til.
Allerførst vil jeg bare lige anfægte, at spørgeren siger, at jeg ikke svarer på spørgsmålet.
For jeg siger faktisk direkte, at man ikke skal tvinges til at gå i kirke juleaften, og det var det, der blev spurgt til.
Jeg mener godt, at man kan være dansker, selv om man ikke går i kirke juleaften, og det svarede jeg fuldstændig klokkeklart og rent på.
Julie Skovsby (S), 2017-02-22:
Det er simpelt hen blevet dokumenteret.
Og det her er ikke den eneste familie, der har stillet sig frem.
En enkemand på Fyn har ligeledes i det, som må formodes at være en stor sorg, hvor han har mistet sin kone, også stillet sig frem og peget på, at en akutbil kunne have gjort en forskel.
Jeg mener og jeg siger som socialdemokrat, at vi herinde på Christiansborg må tage ansvar.
Vi må sætte os sammen og drøfte politiske tiltag og drøfte, hvordan vi kan styrke den præhospitale indsats i hele Danmark – og særlig i Danmarks landdistrikter.
Derfor er det jo, jeg her og nu spørger ministeren: Ønsker man den her politiske drøftelse?
Har man nogen planer om at tage initiativer til at styrke den præhospitale indsats?
Inger Støjberg (V), 2017-02-22:
Jamen hvis der kommer en ind på 14 år, hvor man tænker, om vedkommende kunne være 18 år, så bliver han eller hun alderstestet.
Sådan er det i dag.
Og det er i øvrigt også sådan, at vi har forhandlet på plads, at man på Retsmedicinsk Institut alderstester flere, og at det jo dermed også kommer til at gå hurtigere nu.
Så jeg er fuldstændig enig i, at man skal aldersteste – og det er bare helt modsat, hvordan man f.eks. ser på sagen i Sverige, for der vil man ikke aldersteste i nogen tilfælde.
Man mener, at det er moralsk helt forkert.
Men som sagt mener jeg, det er moralsk forkert at lyve om sin alder og dermed lyve sig til privilegier, som man rettelig ikke skal have.
Kaare Dybvad (S), 2017-02-22:
Hvad er ministerens holdning til, at de almene boligforeninger i landområderne i stigende grad slås med tomme lejligheder og huse, og hvor de tilbageværende lejere kan ende med dyrere husleje, som DR har beskrevet i artiklen »Tomme lejligheder truer boligforeninger på landet«?