runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-16:
Så har jeg et andet spørgsmål.
Det er i forhold til den del, der handler om minkaftalen, som også er kommet ind i forslaget, selv om vi er flere partier, der ikke er med i den aftale.
Men i forhold til det her med risikoafdækning af kreditorerne og gældssanering vil jeg bare lige spørge, om ordføreren kunne sætte lidt ord på, hvordan staten står i den her situation.
Er det sådan, at staten en til en skal betale det til bankerne, som minkavlerne kunne have til gode, eller hvad er det, I er endt med at aftale her?
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-04-16:
Det synes jeg er et yderst relevant og fornuftigt spørgsmål.
Nu har jeg også en fortid som skatteordfører, og derfor tror jeg, at jeg må konstatere, at skiftende regeringer har været rigtig gode til at lave bunkebryllupper.
Det har normalt ikke været så slemt på erhvervsområdet, men jeg er enig i, at vi her altså har gøre med et lovforslag, der indeholder rigtig mange forskellige elementer – og det er ikke, fordi de alle sammen er nært beslægtede – og det mener jeg at man generelt skal være varsom med.
Jeg tror, at lovforslaget er på i alt 618 sider, og det er altså i øst og vest.
Det er klart, at der med lovforslag af den størrelse er en risiko for, at der er nogle, der overser elementer.
Jeg må sige, når jeg ser høringssvarene, at jeg tidligere har set noget mere fyldige høringssvar på betydelig mindre lovforslag.
Så jeg deler bekymringen, og jeg kan næsten fornemme, at der ligger en klar opfordring fra spørgeren til regeringen om, at det her skal man være meget varsom med.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-16:
Det må jeg bare sige at jeg er enormt enig i.
Jeg synes faktisk, at det er et problem, at vi står med det her.
For at være helt ærlig er jeg i tvivl om, hvor mange inde i den her sal der har læst det hele.
Jeg kan bare sige på vegne af vores parti, at vi havde svært ved at nå hele vejen rundt.
Det lyder til, at ordføreren har nået det, men jeg kunne forestille mig, at ordføreren med alt det andet, der er på dagsordenen, også havde svært ved det.
Så mit første spørgsmål er, om ikke vi skal gøre noget ved det her.
Jeg synes faktisk ikke, det er rimeligt, at vi ikke har mulighed for at sætte os ordentligt ind i materialet og have ordentlig tid til at forberede os.
Men hvad tænker ordføreren?
Jeg ved godt, at ordføreren sagde det med et smil på læben, men det er jo også alvorligt.
Orla Hav (S), 2021-04-16:
Tak for det.
Et af de mest fascinerende redskaber i min barndoms husholdning var en tre i en'er.
Tænk, at have et redskab, som kunne klare hele tre af hverdagens funktioner samlet i ét.
Den præstation er i hvert fald med dette lovforslag, L 193, overgået med rigtig mange meter.
L 193 rummer hele otte elementer i én lov.
Lovforslagets elementer er en række ændringer af den finansielle lovgivning, og formålet er at øge forbruger- og investorbeskyttelsen og at sikre et styrket og målrettet tilsyn på det finansielle område.
Og så er det at sikre en koordineret indsats til fordel for forsikringstagere, når et skadesforsikringsselskab får inddraget sin tilladelse til at drive arbejdsulykkesforsikringsvirksomhed.
Dernæst skal erhvervsministeren bemyndiges til at fastsætte nærmere regler for forsikringsselskaber, som forsikringsselskaber skal overholde, når de foretager undersøgelser, såkaldt efterforskning, herunder foretager personobservation af skadelidte.
Reglerne skal understøtte en ordentlig og loyal behandling af skadelidte og sikre, at forsikringsselskaberne kun benytter undersøgelsesmetoder, der er rimelige i forhold til sagens omfang, og som påvirker kunden mindst muligt.
Vi har desværre haft nogle kedelige eksempler i pressen på, at det er nødvendigt at få nogle regler omkring det her.
Det næste område i otte i en'eren er, at hvidvaskområdet sikres et tidssvarende tilsyn, da udbydere af tjenester med virtuelle valutaer bliver tilføjet hvidvasklovens anvendelsesområde.
Jeg har jo ikke kunnet forstå, at bitcoins ikke har været en del af den overvågning, der har fundet sted af økonomien i vores samfund, og det er godt, at vi får det med ind her.
Forbuddet gælder for erhvervsdrivende, der ikke er omfattet af de pligter om kundekendskab m.v., der følger af hvidvaskloven.
Så udvides kapaciteten i Danmarks Grønne Investeringsfond med 6 mia. kr., og Danmarks Grønne Investeringsfonds muligheder for at yde finansiering til grønne projekter udvides.
Endelig får Finansiel Stabilitet som følge af aftale omkring erstatning til minkavlerne og følgeerhverv berørt af covid-19 mulighed for at oprette en enhed, der foranlediger, at tidligere minkavlere, der trods erstatningsudmålingen står over for en personlig konkurs, kan modtage vederlagsfri gældsrådgivning.
Som sagt har jeg talt otte delelementer i dette lovforslag – alle sammen er, synes jeg, fornuftige initiativer, der hver i deres kontekst giver rigtig god mening.
Socialdemokratiet støtter L 193 og er naturligvis indstillet på at deltage aktivt i udvalgsarbejdet, der følger efter dagens førstebehandling.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-04-16:
Ja, og det kan også godt være, vi lige skal tage den på skrift, for vi har haft den ad nogle omgange
: For private passere og puljeordninger og selvejende institutioner gælder der simpelt hen forskellige regelsæt.
For selvejende institutioner gælder, at der spejler man det.
Så når man får ekstra penge til de kommunale daginstitutioner, får man det også på de selvejende institutioner.
For de private passere, som er en anden gruppe, vil det være sådan, at der ikke er nogen ekstraopgave forbundet med det, der ligger i det her lovforslag.
De får ikke andel i pengene, men der er så heller ikke en ekstra opgave for de private passere.
Så regelsættene er forskellige, alt efter om vi taler om selvejende institutioner, hvor man altid spejler økonomien i de kommunale institutioner, så det kommer an på, hvilken del af de private vi taler om.
Orla Hav (S), 2021-04-16:
Altså, nu er jeg jo i den heldige situation, at jeg har stor tillid til den nuværende minister – det skal der ikke være nogen som helst tvivl om – og jeg er stensikker på, at den nuværende minister ville kunne lave et skel, der går på det, som mange har givet udtryk for, nemlig at det, at de har deltaget i en konfirmation for et barnebarn, og at der er blevet lagt et billede op fra festen, der er blevet udlagt som, at man der bare kan se, at vedkommende kan løbe til fester, og at der derfor ikke er hjemmel til at udbetale den erstatning, som vedkommende har forsikret sig for.
Er det en rimelig måde at bruge en vurdering af et menneskes forudsætninger og funktionsevne, når man ved, at vedkommende bagefter skal ligge 3 dage i sengen?
Er det det scenarie, som Dansk Folkeparti ser for sig?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-16:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at vi har sådan en fælles aftale i forståelsespapiret om, at vi skal forbedre forholdene på fødeområdet.
Det er også rigtigt, at der er rigtig mange ting, der trænger til forbedring.
En af de ting, som trænger til forbedring, har ministeren selv udtalt sig om til Femina i februar her i år: netop behovet for mindst 2 dage, hvor man har muligheden for at restituere på en barselsafdeling eller på et barselshotel – det kommer sig ikke så nøje.
Så hvis nu vi vil løse det problem, som vi er enige om netop er en udfordring, uanset hvad anbefalingerne fra Sundhedsstyrelsen ville være i forhold til svangreomsorg, giver det så ikke mening at få det besluttet en gang for alle?
Så har vi da i det mindste et problem mindre.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-04-16:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg synes, at der var rigtig mange gode takter i det, jeg hørte deroppefra.
Jeg er helt enig i den – som jeg også hører ordføreren sige – individuelle tilgang til den enkelte fødende og den enkelte familie.
Nogle har brug for at blive længe, nogle har brug for at bliver der kort.
Men jeg hørte også ordføreren sige, at det slet ikke burde være sådan.
Problemet er egentlig noget andet.
Så mit spørgsmål er ganske simpelt: Hvis problemet er noget andet – og det er jeg fuldstændig enig i – er det så ikke det, vi skulle tage hånd om?
For hvad med dem, der har brug for at blive i 3 døgn?
Risikerer vi, som ministeren var inde på, at vi faktisk kommer til at give en masse til dem, der ikke har brug for det, dem, der er ressourcestærke, som også kan bede om det, og derved misse dem, der faktisk har behovet?
Magnus Heunicke (S), 2021-04-16:
Jo, og jeg gentog det også her, for jeg mener, at det vil løse en række problemer.
Men jeg sagde også – og det ved jeg i hvert fald er registreret at SF også har sagt; det ville ellers også undre mig meget, hvis ikke de mente det – at en sådan ret kun vil udhule og kun vil skade, hvis ikke der følger økonomi med.
Og altså, det er ikke for at skyde på andre eller at gøre sådan noget, men vi kan ikke i det her Folketing blive ved med at læsse på, i forhold til at man skal øremærke ting, og sige, at nu skal vi lige løse det og lige løse det, hvis ikke der følger økonomi med.
Når man gør det, så hugger man benene væk under det, og det er nok noget, der i hvert fald er sket en gang imellem på vores område, og det går simpelt hen ikke længere.
Så der skal følge økonomi med.
Og hvad vil sådan noget her koste?
Jeg kan godt oplyse, at i vores beregninger – det er nogle foreløbige beregninger – ligger det på lige lidt over 100 mio. kr. årligt, så det skal vi jo så kunne finansiere årligt.
Og derfor vil vi se frem til at putte det ind i nogle forhandlinger, hvor der også er økonomi på bordet.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-04-16:
Tak for det.
Naturligvis skal vi finde penge til det.
Jeg er helt enig i problemet, som ordføreren peger på: at der er mødre, der bliver sendt alt, alt for hurtigt hjem.
Jeg er bare bekymret for, at den model, der bliver lagt frem her, ikke er den rigtige.
Vi hørte ministeren tidligere sige, og jeg er fuldstændig enig, at det ofte er dem, der er mest ressourcestærke, der gør krav på det, de har ret til, og min bekymring vil være, at vi kommer til at bruge ressourcerne skævt.
Jeg så hellere, at sundhedspersonalet ude på fødegangene, i samtale med familien naturligvis, giver det, der er behov for.
Det er det, vi skal sikre.
Vi er jo enige om problemet.
Der er simpelt hen ikke nok ressourcer.
Der er ikke nok tid.
Der er ikke nok personale.
Det vil jeg hellere sikre, så vi kan sørge for, at dem, der er behov for at blive, kan blive, så længe de har brug for det, og de andre kan få lov til at komme hjem og få hjælp derhjemme, hvis det er det, de har brug for.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-16:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Nu siger ordføreren jo ganske vist, at hvis man har brug for det, skal man have muligheden for at blive på barselsafdelingen.
Nu ligger der ikke i forslaget her, at vi i SF forestiller os, at vi skal binde alle nye forældre til en barselsseng i 2 døgn, tværtimod.
Men det er jo et forsøg på netop at holde bunden under fødeområdet.
Så hvis man rent faktisk har brug for den tryghed, der ligger i at kunne være på et barselsafsnit efter en fødsel, mener Radikale så, at det kun kan være en ret, som man skal have opfyldt, hvis det er sådan, at vi finder penge til det?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-16:
Nu er jeg familie- og trivselsordfører, og jeg vikarer også som social- og sundhedsordfører, børne- og undervisningsordfører og udlændingeordfører, men beskæftigelsesordfører er jeg dog trods alt ikke.
Jeg synes faktisk, at rigtig mange af vores forslag netop skal være med til at løfte området som helhed, så det gør, at de vilkår, de her jordemødre bliver udsat for derude, forbedres, og det er vi fuldstændige enige med dem i.
Men i forhold til at stå og diskutere løn her ved spørgeren såvel som jeg, at det ikke er noget, vi kan stå og diskutere her, for det ligger i nogle overenskomstforhandlinger et andet sted.
Og jeg er ikke engang beskæftigelsesordfører, heller ikke når jeg vikarierer.
Så det må du spørge beskæftigelsesordføreren om.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-04-16:
Tak, og tak til ordføreren.
Anerkender ordføreren, at arbejdsvilkårene, lønniveauet har stor betydning for, at vi nu står og mangler svangerskabspersonale i den her proces før, under og efter fødslen?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-16:
Det tror jeg heller ikke jeg har sagt noget andet omkring, hverken i mit udspil eller i min tale her i dag.
Jeg synes tværtimod netop, at vi har fokus på familien hele vejen rundt.
Vi har sågar i vores udspil også nævnt noget omkring en screening af både moren og faren for fødselsreaktioner efterfølgende og allerede under graviditeten også.
Så jeg synes egentlig, vi har ret meget fokus på familien som helhed, og jeg mener helt oprigtig talt, at det altså kunne være interessant at kigge på, hvor meget vi egentlig kunne gøre det bedre i forhold til forebyggelse og forældreforberedelse, som netop ville gøre, at de her forældre også havde lysten og overskuddet og nok viden om det til efterfølgende at tage hjem.
Liselott Blixt (DF), 2021-04-16:
Der er nogle helt andre ting, der spiller ind, og det er derfor, jeg synes, det er maskinelt, når man kun ser på, hvad der kommer ud, hvad der er fødsel, og hvad vi kan registrere – tjek, tjek – i stedet for at se på hele personen, der skal hjem, måske til et hus, der flyder, og med børn, der skriger, eller hvad der ellers kan være, der påvirker psyken.
Så det er hele personen, og det er hele familien, vi taler om.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-16:
Det beklager jeg rigtig meget, Liselott Blixt.
Jeg sagde forkert.
Min mor er selv sosu-assistent, så der er på ingen måde noget nedværdigende i det, tværtimod.
Jeg synes, det er et meget, meget anerkendelsesværdigt fag, vi taler om.
I forhold til de to beslutningsforslag har vi faktisk sagt, at vi stemmer ja til Enhedslistens, og til SF har jeg sagt, også før jeg gik i salen her i dag, at jeg synes, vi skal forsøge at lande en beretning, for langt hen ad vejen er vi jo netop enige; og jeg mener helt oprigtig talt, at det er med forebyggelsen, vi for alvor kan slå til.
Og jeg bliver også bare nødt til at sige, at hvis man får en ordentlig forberedelse til forældreskabet, viser forskning, at man også har bedre kendskab til selve fødslen, kommer bedre igennem den og kommer hurtigere og bedre ud på den anden side.
Liselott Blixt (DF), 2021-04-16:
Jeg bliver mere og mere chokeret.
Jeg troede, Venstre ville stemme for de her forslag.
Det, jeg hører ordføreren tale om, er noget maskinelt.
Altså, vi har i Dansk Folkeparti sammen med Venstre lavet garantier på behandling og udredning osv., og så er der det her med, at når man er andengangsfødende, får man ikke samme garanti som en førstegangsfødende.
Der er altså nogen, der har en værre fødsel anden gang, og måske har de også en lille en derhjemme, som de ikke lige kan overskue at skulle hjem til med det samme, og man ved jo, at det, man mange gange siger er en garanti, bliver det, de ligger der.
Så når man siger til en andengangsfødende eller tredjegangsfødende, at vedkommende har en garanti på 1 dag, så ryger vedkommende jo hjem efter 1 dag, selv om de måske har brug for flere ting.
Samtidig chokerer det mig også, at man blot siger, at så skal en sosu – det hedder en social- og sundhedsassistent! – gøre rent.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-16:
Jeg er enig med ordføreren fra De Radikale så langt, at i virkeligheden burde det ikke være det, der var meningen.
Og i forhold til det der med hvad jordemødre skal lave og hvor travlt de har ude på arbejdspladsen, på fødegangene, er det i virkeligheden også det, vi gerne vil kigge på.
Det er et af vores forslag.
Det vedrører også hele organiseringen af det, for der tror vi også godt, at vi kan rykke på nogle ting.
Og så skal vi også ind og kigge på, hvad det egentlig er, en jordemoder laver i dag.
Nu har jeg talt med en del af dem, og nogle af dem nævner, at de f.eks. også skal rengøre en stue efter en fødsel.
Det kunne en sosu-hjælper eller en sosu-assistent vel også gøre.
Så der er også nogle muligheder for at kigge alternativt ind i det her, og det er det, vi rigtig gerne vil i Venstre.
Det er også derfor, vores forslag er sådan allround, altså vedrører både før, under og efter fødslen.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-04-16:
Tak for det.
Ordføreren peger vel egentlig på, hvad problemet er.
Problemet er, at der er nogle, der bliver smidt hjem for hurtigt, og det er jo, fordi der mangler ressourcer, der mangler personale, der mangler plads og tid ude på fødegangene.
Det er vel det, der er problemet, så det er vel det, vi skal sikre.
For målet må vel være – og det vil jeg godt høre Venstres ordførers holdning til – at dem, der har behovet for at blive 1, 2, 3, 4 dage eller længere tid på fødegangen, selvfølgelig skal have det tilbud, mens dem, der ikke har behov for det, selvfølgelig skal hjem og så have hjælp hjemme.
Det her med at lave en garanti, som rammer lidt skævt i min optik, lyder som en lappeløsning på et reelt problem.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-16:
Vores udspil handlede også rigtig meget om hele det forberedende område, for jeg synes i virkeligheden, at det er der, vi for alvor skal sætte ind.
Hvordan forbereder vi de fødende
bedst muligt?
Og så vil jeg sige, at der jo også er den tilgang til det – det ved jeg fra mig selv – at vi også rigtig gerne vil hjem efter fødslen.
Så vi har sat det som 2 døgn til førstegangs- og 1 døgn til fleregangsfødende.
Det er sådan set kun for at have et værn imod de her håbløse initiativer, der har været i nogle regioner, hvor man har forsøgt at smide de fødende hjem efter få timer.
Det er simpelt hen ud fra den tankegang.
I virkeligheden synes jeg, at hele det her med fritvalgstanken og i den grad med det forberedende, altså fødselsforberedende, er vigtigt.
Hvordan forebygger man, at der opstår problemer under selve fødslen, og også når parret eller kvinden kommer hjem?
Det er jo i virkeligheden der, vi for alvor skal sætte ind, og det er i virkeligheden også der, hvor vi rigtig kan rykke et eller andet.
Så det her bliver et værn mod de håbløse prioriteringer, der er ude i nogle regioner.
Men det andet er det, der bliver det interessante, og det er det, der kan rykke noget på det.
Det er også der, hvor vi kan finde nogle penge på den lange bane.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-04-16:
Jeg beklager, hvis det var frisuren, der forvirrede.
Det var omkring det med retten til 1 døgn for fleregangsfødende og 2 døgn for førstegangsfødende.
Og ordføreren siger så, at det faktisk ikke er det, der er problemet, og at vi burde tage fat om det, der er det reelle problem.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-16:
Tak, og tak til Enhedslisten, undskyld, Radikale for spørgsmålet.
Min tilgang til det – nej, nu har jeg simpelt hen glemt, hvad han spurgte om.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-16:
Hvis du er svag, kan du godt få lov til at blive visiteret til det her, og hvis ikke ... Jeg synes simpelt hen, det er den billigste undskyldning, undskyld, jeg nogen sinde har hørt: Hvis man giver en ret til, at man gerne må være på en barselsafdeling efter en fødsel, er det kun de stærkeste fødende, som vil benytte sig af den, og ikke dem, der måske rent faktisk kunne have behovet for det.
Altså, jeg tror ikke på, at der er en eneste, der bliver på sådan en barslesafdeling et sekund mere, end man har brug for; man vil gerne hjem med det der lille nye barn.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-04-16:
Jeg beklager, hvis jeg ikke fik formuleret mig helt klart.
Det, som ordføreren sagde her, var i hvert fald ikke det, der var min intention.
Jeg lytter bare til, hvad mange af dem, der rent faktisk er derude, siger: at det her ikke i deres optik er den rigtige måde at løse problemet på.
Vi er jo helt enige om problemet – helt enige om, at der er nogle, der har brug for at kunne være der i længere tid, og som bliver sendt for hurtigt hjem.
Det skal vi have løst.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-16:
Jeg er sådan set godt klar over, at hr. Lars Boje Mathiesen synes, at de nedskæringer, som var planlagt af den tidligere regering på vores publice service-tv-station DR, skulle have været gennemført med de mange fyringer til følge, som det ville have medført.
Jeg ved også godt, at hr. Lars Boje Mathiesens parti vil bruge mange, mange milliarder, som vi stadig væk ikke har hørt hvor skal komme fra, til skattelettelser, og det er noget, som partiet har fremført igen og igen – også før finansieringen af fødegangene, og det er jo sådan, prioriteringer er.
Men det er rigtigt, at vi har brugt rigtig mange penge for at redde store dele af den offentlige sektor fra nedskæringer, og forhåbentlig er det næste, vi kommer til, fødegangene.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-16:
Ja, og det er der, kæden hopper af for mig, fordi når jeg kigger på det seneste finanslovsforslag, står der, at man har givet DR 200 mio. kr. mere om året.
Når ordføreren selv siger, at det er en prioritering, så har man jo prioriteret DR og journalister derude, som havde 3,7 mia. kr. i forvejen, og givet dem over 200 mio. kr. mere om året.
I stedet kunne man have finansieret det her og allerede have sat det i gang.
Det er der, kæden hopper af for mig.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-16:
Tak for spørgsmålet.
Uanset om det var ment drillende eller ej, er det et helt rimeligt spørgsmål.
Først vil jeg sige, at jeg ikke tror, at 100 mio. kr. kan gøre det, fordi det nok er det, som vi kan estimere bare det at få lov til at være indlagt i nogle døgn efter fødslen i sig selv koster.
Men skal vi gøre det ordentligt, koster det mere end det.
Det er, fordi vi har gjort nogle andre ting.
Det helt ærlige og fuldstændig redelige svar er jo, at når man sidder i en finanslovsforhandling, skal der prioriteres, og der har været rigtig, rigtig mange problemer – der er stadig væk rigtig mange problemer – i det samlede velfærdssystem, som vi har skullet og skal, forhåbentlig i fællesskab med det nuværende flertal, løse.
Vi har sikret, at der er penge til 1.000 ekstra medarbejdere i ældreplejen.
Vi har sikret flere ansatte sygeplejersker.
Vi har sikret minimumsnormeringer i daginstitutionerne, hvor der også har været nedskæringer, og hvor der også har været for få personaleressourcer og for dårlige forhold.
Så det er simpelt hen et spørgsmål om, at der var meget andet, der kom før det.
Det kan man jo så være enig eller uenig om var den rigtige rækkefølge, men det er det ærlige svar.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-16:
Det er godt nok fredag eftermiddag, men det her er ikke et drillespørgsmål.
Men vi kan konstatere, at det brænder derude.
Der har været to finanslovsforhandlinger og lavet to finanslove.
Hvad er det, der har trukket ud?
For det står jo i forståelsespapiret, at Enhedslisten har et ønske om det, og det har SF, og jeg hører også Radikale sige, at de gerne vil.
Hvorfor er det ikke allerede sket?