runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Hegelund (EL), 2023-11-30:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at der stadig er unge, der kommer fra det, som nogle måske vil kalde uddannelsesfremmede hjem, og som bliver de første, der får en studenterhue.
Det er den der måde at tale om det på ved at sige, at der er nogen, der trækker det faglige niveau ned, ikke særlig fordrende for.
Jeg synes hellere, vi skulle tale om, hvordan vi kunne løfte flere unge fagligt gennem gymnasiet.
Mine forældre er også begge to
nogle af de første i deres familie, der har fået studentereksamen, og min far har fortalt, at grunden til, at han og hans søster fik en studentereksamen, og at hans ældre brødre ikke gjorde, var, at der kom en ny skole med nogle lærere, der troede på, at de her bondebørn altså også godt kunne få en videregående uddannelse.
Det var ikke noget med, om hans ældre brødre ikke også kunne have fået det; det var der bare ikke nogen der tænkte at de skulle.
Jeg synes i hvert fald, det er ærgerligt, hvis man bliver mødt med den forventning, at man kommer til at trække niveauet ned for de andre i ens klasse, fordi man kommer med nogle andre forudsætninger, og jeg håber – og det er det, mit spørgsmål til ordføreren handler om – at Venstre også vil være med til, at vi kan løfte flere gennem gymnasiet.
Anni Matthiesen (V), 2023-11-30:
Jeg vil egentlig gerne vende det om og sige, at jeg faktisk synes, vi skal sætte ind før.
Det er jo bl.a. derfor, vi lige er kommet med et folkeskoleudspil.
Jeg synes, det er for sent, hvis det først er, når man er i gymnasiet og måske allerede er færdig med 1. g, at det går op for en, at man faktisk ikke kan klare det, man bliver stillet over for.
Derved kunne vi forhåbentlig også sætte mere ind allerede i grundskolen.
Anne Hegelund (EL), 2023-11-30:
Nu er der jo mange forskellige ting, der kan ligge bag, at man ikke har særlig gode karakterer med fra 9. klasse.
Som socialrådgiver har jeg mødt mange unge udsatte, hvor det ikke nødvendigvis var det faglige, der gjorde, at de ikke fik så gode karakterer i 9. klasse, som de måske kunne have fået, hvis de havde haft det bedre.
Der kan også være andre ting, der gør, at 9. klasse lige var et rigtig hårdt år, og at det ikke betyder, at man ikke vil kunne klare sig igennem gymnasiet, og at der er nogen, der måske har mere brug for støtte socialt end fagligt.
Så jeg er helt enig i, at vi skal sætte tidligt ind og forebygge.
Men er det, at man havde et hårdt år i 9. klasse, det, der skal gøre, at man ikke kan få en videregående uddannelse, eller at man skal vente et helt år for at starte på hf i stedet for?
Anni Matthiesen (V), 2023-11-30:
Der tror jeg simpelt hen bare jeg må sige, at jeg er uenig med ordføreren.
Jeg synes egentlig, at det er så forkert, at vi ikke er ærlige over for unge mennesker, og det synes jeg ikke vi er lige nu.
Jeg synes simpelt hen, at vi lige nu lader, som om det eneste saliggørende er at komme på gymnasiet.
Jeg synes, at vi faktisk alle sammen her i salen har en opgave i at få fortalt, at der findes andre gode veje til en ungdomsuddannelse end den røde studenterhue.
Man skal ikke nødvendigvis altid vælge det almene gymnasium for at få en god ungdomsuddannelse.
Så måske skulle vi også til at italesætte tingene på en anden måde.
Jeg vil sige så meget, at jeg kan love ordføreren, at jeg rigtig gerne vil debattere det.
Jeg tror, der er nogle ting, som måske godt kunne trænge til en form for justering.
Mads Olsen (SF), 2023-11-30:
Altså, jeg er jo ikke su-ordfører, men det mener jeg faktisk vi støtter.
Altså, det kom som en overraskelse for os, at vi ikke havde muligheden.
Eleverne oplever jo så, at de ikke kan få handicaptillæg, hvis de går i gymnasiet, men hvis de klarer sig igennem den periode og f.eks. når til universitetet, så kan de godt få handicaptillæg dér.
Det er sådan lidt sjovt, synes jeg, for meningen er vel, at hvis man har et handicap og derfor har brug for det her ekstra tilskud, så bliver det jo ikke mindre eller større af, at man går på universitetet.
Så jeg forstår ikke rigtig den prioritering, og at de regler er skruet sådan sammen.
Tak for spørgsmålet.
Jette Gottlieb (EL), 2023-11-30:
Tak for det.
Jeg trak forslaget tilbage til udvalget, da vi havde anden behandling i forgårs, og det gjorde jeg, fordi der kom et nyt bilag, som satte spørgsmålstegn ved nogle af de baggrundsmæssige ting, der lå bag forslaget til postloven.
Generelt har jeg den oplevelse, at det, det handler om, er at privatisere og udlicitere al postfordeling i Danmark.
Det ser ud til, at det helt kan underminere, at Post Nord i Danmark kommer til at fungere, i løbet af relativt kort tid, og så er det jo åbenlyst, at det ikke kan fungere på de vilkår, der er givet, og at det betyder, at der kommer en kæmpe forskel mellem by og land i vores postomdeling.
Jeg mener, lovforslaget har nogle meget skævvridende implikationer, og det fik jeg ikke anledning til at få afkræftet i kraft i de spørgsmål, jeg nåede at stille i går.
Thomas Danielsen (V), 2023-11-30:
Jeg vil egentlig bare give udtryk for, at jeg håber, at alle har følt sig ordentligt behandlet i den her proces, uanset om man har været enig i forslaget eller ej.
Det har ligget mig meget på sinde at få kommunikeret al den viden og de bekymringer, der er, uanset om det var henvendelsen fra Sverige eller fra Post Nord eller andre aktører.
Så kan jeg samtidig sige, at jeg ikke er enig.
Postloven tager netop hensyn til, at hvis man vil have landsdækkende postvirksomhed og drive det, skal man have mindst et produkt i hver kategoriklasse til ensartede priser, så de bekymringer, som ordføreren her fremhæver, er jeg ikke enig i.
Så selv om man sidder i de fjerneste afkroge af Danmark, som måske er verdens navle for dem, der bor der, så får man rent faktisk lige pludselig et frit valg, som man måske ikke nødvendigvis ville have haft i dag, fordi det ikke er så mange, som har haft den mulighed at kunne prioritere at komme ud til selv den mindste ø i Danmark.
Det er vigtigt for regeringen, at uanset hvor man bor i Danmark, skal man have en god postservice med det frie valg, og det løser vi her.
I forhold til ordførerens bekymringer for enkeltvirksomheder er det jo fair nok at tage den drøftelse, men en postlov må jo ikke indrettes til bestemte virksomheder.
Så det, som ordføreren har efterspurgt i forløbet, ville jo være ulovligt, altså at indrette en postlov til en bestemt virksomhed, og det er naturligvis heller ikke sundt.
Derfor glæder jeg mig over det og synes, det er en glædens dag i dag, fordi vi nu langt om længe får en aftale om en postlov, hvad vi desværre ikke har haft i mange år.
Rasmus Stoklund (S), 2023-11-30:
Helt ærligt må jeg sige, at jeg ikke kendte til det eksempel, som jeg også sagde til hr. Mikkel Bjørn.
Men jeg er da enig i, at som det bliver fremlagt, lyder det fuldstændig vanvittigt, og jeg håber da også, at myndighederne er på sagen.
Men jeg kan ikke gøre så meget andet her fra talerstolen lige på nuværende tidspunkt.
Lotte Rod (RV), 2023-11-30:
Ja, jeg kunne godt tænke mig, at vi havde et formål for gymnasierne, som også i højere grad lægger vægt på, at gymnasiet har et formål i sig selv.
Anni Matthiesen (V), 2023-11-30:
Synes Radikale Venstre ikke, at det er et problem, at en større og større andel af de unge mennesker, der får en studenterhue, faktisk ikke bruger den i forhold til at tage en videregående uddannelse?
Lotte Rod (RV), 2023-11-30:
Nej, ikke hvis de vælger f.eks. at tage en erhvervsuddannelse bagefter.
Det er jo en gammel diskussion herinde, hvor vi tidligere bl.a. har lagt arm med Socialdemokraterne, som syntes, at det var at dobbeltuddanne sig, og derfor skulle man straffe gymnasierne for, at unge bagefter tog en erhvervsuddannelse.
Jeg tror, at det for nogle er den rigtige vej, at man får lov til at følges med sine venner, at man får nogle flere år til at modnes, og man kan blive en rigtig dygtig håndværker bagefter.
Frederik Vad (S), 2023-11-30:
Nu taler ordføreren om frihed, at være et frit menneske, at kunne tænke anderledes, at kunne tænke ud af boksen og at bidrage til samfundsdebatten og sådan noget.
Alle dem, som rækker hånden op hele tiden for at få den gode karakter, er jo én gruppe af elever, der er disponeret for igennem gymnasiet at kunne det.
Men vi ser jo bare, at det er hver fjerde, mener jeg, af de dårligst præsterende elever fra grundskolen, som nu vælger gymnasiet.
Det har været stigende de sidste 20 år.
Og vi ser, at der er rigtig mange, der forsøger at klare sig igennem hver skoledag, og som ikke vil høres af læreren, fordi de er bange for at blive afsløret i ikke at kunne engelsk, ikke at kunne dansk ordentligt eller ikke at kunne fysik.
Jeg undrer mig lidt over, at det, der hedder faglig mistrivsel, ikke har mere fokus, og at det ikke får større opmærksomhed.
Altså, det er det, der handler om, at man har valgt noget af identitetshensyn eller sociale hensyn til ens kammerater eller på grund af et pres udefra, og at man ikke kan finde ud af at fungere i det miljø og ved hjælp af en overlevelsesstrategi skal slæbe sig igennem skolen i 3 år.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvor er den gruppe mennesker i Radikale Venstres dannelsesideal?
Anni Matthiesen (V), 2023-11-30:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Har Radikale Venstre et ønske om at ændre gymnasielovens formålsparagraf?
Lotte Rod (RV), 2023-11-30:
Det er da lige præcis for at bryde den sociale arv, at jeg er så meget imod, at Socialdemokratiet sammen med nogle af de blå partier vil sætte adgangskravene op.
Jeg synes jo, at det er meget mere interessant at sige: Når vi nu kan se, at der f.eks. er så mange, der har svært ved matematik, er løsningen så, at de slet ikke skal være der, og at man dermed forstærker den sociale arv, eller er løsningen at kigge på pædagogikken og didaktikken?
Jeg har f.eks. lige mødtes med en af dem i Danmark, der ved mest om, hvordan man kan udvikle matematikundervisningen og komme til at undervise på en måde, sådan at den bliver mere for alle.
Frederik Vad (S), 2023-11-30:
Det her handler jo ikke om folk, der har svært ved matematik.
Det handler om folk, der ikke kan matematik.
Det er jo det, det handler om.
Jeg synes, at det er sådan en omvendt form for beskyttelse.
Altså, det er, synes jeg, at vende verden på hovedet.
Der er en gruppe unge, som vi straffer ved at bilde dem ind, at de kan få en studentereksamen.
Er det ikke en eller anden form for pres, vi lægger ned over dem?
Kan vi være det bekendt?
Det synes jeg egentlig ikke.
Lotte Rod (RV), 2023-11-30:
Kan vi være bekendt at forstærke den sociale arv?
De store, gamle socialdemokratiske tænkere skrev om arbejderkultur i skolen.
De skrev om, hvordan arbejderbørn skulle få lov til at fylde med deres hverdag og deres kultur i skolen.
Så siger vi til dem, at de ikke må komme ind.
Jeg tror på, at vi skal skabe uddannelser, som giver mulighed til børn fra mange forskellige familier.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-11-30:
Jeg bliver lidt nysgerrig på det, som fru Lotte Rod nævner om ændringen af formålsparagraffen.
Fru Lotte Rod siger, at hun ønsker, at gymnasiet i højere grad skal have et formål i sig selv.
Kan ordføreren uddybe, hvad der præcis menes med det?
Hvordan skulle den her formålsparagraf konkret se ud?
Hvad vil det sige, at gymnasiet har et formål i sig selv?
Lotte Rod (RV), 2023-11-30:
Jeg er optaget af, at vi igennem 20 år nu har styret vores uddannelser ud fra, at det hele tiden handler om at komme videre, altså at uddannelsen i sig selv bliver gjort til et middel.
Unge er derfor bange for at komme bagud, fordi alt handler om ikke at komme bagud, sådan at man kan blive ved med at komme videre.
Jeg synes, at for rigtig mange unge har gymnasiet jo en værdi i sig selv.
Det, der sker i løbet af de 3 år, er i sig selv en vigtig dannelse, og problemet er jo, at man i dag forstår vores formålsparagraf sådan, at vi straffer gymnasierne for det, hvis der er en ung, der i løbet af gymnasietiden finder ud af, at vedkommende har lyst til at tage en erhvervsuddannelse bagefter.
Det giver jo ingen mening.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-11-30:
Jeg synes ikke, at jeg får et svar på, præcis hvordan formålsparagraffen skulle se ud.
Derudover ville det, hvis vi vælger at ændre formålsparagraffen, jo også være på bekostning af det, der allerede er i formålsparagraffen.
For det er jo netop at sikre, at de bliver løftet til at kunne tage en videregående uddannelse.
Hvordan forholder ordføreren sig til det?
Lotte Rod (RV), 2023-11-30:
Det store pres, som mange unge i dag oplever, kommer jo af, at man hele tiden skal spejle sig i et mål, man har sat sig.
Altså, hele præstationskulturen er jo båret af, at man hele tiden skal præstere for at komme videre.
Ligesom jeg gerne vil have, at folkeskolen skal stå i sin egen ret, kunne jeg godt tænke mig, at vi tydeliggør, at gymnasierne selvfølgelig er studieforberedende, men jo også har en værdi i sig selv.
Tak for det, formand.
Gymnasietiden er en fed tid.
Det var der, jeg læste Søren Kierkegaard og for første gang prøvede det der med at sidde oppe hele natten sammen med min ven Steffan for at skrive 1. g-opgaven færdig, og hvor solen pludselig stod op.
Det var historieopgaven i 2. g, hvor jeg skrev om kvinders valgret og tilbragte en hel del timer nede i kælderen på biblioteket i Aabenraa for at læse forhandlingerne her fra Folketinget.
Det var old, som jeg ikke havde nogen idé om hvad jeg skulle bruge til, men hvor man bare ikke kunne lade være med at blive fuldstændig opslugt af Hannes fortællinger om guder, om søjler og om vaser.
Det var samfundsfag med Ernst, som jeg var rygende uenig med og derfor havde nogle ret spændende diskussioner med.
Det var spansk med Flemming, det var biologi med Birthe, det var matematik med Torben og billedkunst med Kirsten.
Det var også puttegrandprix, hvor jeg stadig er lidt sur over, at det ikke var os i 1. V, der vandt.
Det var fællessamlinger – jeg kan selvfølgelig især huske den med Ulla Tørnæs.
Det var fredagscafé.
Det var studietur.
Det var galla og lancier.
Sammen med Benny og Christian og de andre tjente vi så mange penge på det blad, at vi gerne ville give skolen et bordfodboldbord.
Det brugte jeg det meste af min tid i 3. g på at forhandle med rektor om, fordi rektor var lidt bange for, at det ville skade skolens image som en seriøs uddannelsesinstitution.
Så kompromiset blev ligesom, at vi kunne få lov til at stille det ved trappen nede i kantinen – og jeg kvitterede så med at banke rektor 10-0 i indvielseskampen.
Vi har her i Folketinget rigtig mange vigtige snakke om erhvervsuddannelserne, og de uddannelser skal være lige så gode som gymnasierne, men det er altså lidt, som om Folketinget har glemt gymnasierne.
For vi har nogle virkelig gode gymnasier i Danmark, det er nogle virkelig vigtige år i rigtig mange unges liv, og vores gymnasier er en succes, som vi kan være stolte af, men regeringen har ikke holdt et eneste møde i gymnasieforligskredsen siden valget, og foreløbig er den eneste politik, jeg har hørt fra regeringen, at man vil have færre unge til at gå i gymnasiet.
Det mener jeg Folketinget kan gøre bedre, og derfor har vi den her debat i dag, hvor ministeren og alle ordførere får chancen for at fortælle, hvad vi egentlig vil med gymnasierne.
Lotte Rod (RV), 2023-11-30:
Er det virkelig regeringens største vision for det almene gymnasium, at der er færre unge, der skal vælge en erhvervsuddannelse bagefter?
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-30:
Det tror jeg ikke jeg sagde.
Men visionen for gymnasiet er, at den allerførste sætning i formålsparagraffen lykkes; det er at forberede unge til videregående uddannelse.
Og når vi ser tal, der viser, at en faldende andel af unge overgår til videregående uddannelse umiddelbart efter gymnasiet, så synes jeg, der burde ringe nogle alarmklokker.
Vi burde interessere os for, hvem det er, der ikke bruger deres studenterhue til at læse videre, for så lever vi jo ikke op til formålsparagraffen.
I virkeligheden mener jeg, at diskussionen er, om vi vil have en ny formålsparagraf eller ej, og det er der, hvor jeg siger, at vi egentlig synes, at formålsparagraffen er god.
Det er et forløb, der skal sikre, at de unge får lyst til og er i stand til at gennemføre en videregående uddannelse.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-11-30:
Først tak til ministeren for talen.
Regeringen skriver jo i regeringsgrundlaget, at man vil komme med et udspil til en ny elevfordelingsmodel, der gør op med den her skæve elevsammensætning, som vi ser rundtomkring.
Så derfor vil jeg gerne høre, om ministeren kan sige noget mere konkret om, hvornår det her udspil kommer.
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-30:
Jeg kan i hvert fald sige, at der ikke er en ny elevfordelingsmodel på plads til optaget i august 2024.
Jeg mener, at en elevfordelingsmodel har to opgaver, den skal løse: Dels skal den give mulighed for at gribe ind, hvis der opstår en skæv etnisk elevsammensætning på et gymnasie, altså hvor dem, der søger gymnasiet, ikke afspejler de unge, der bor i lokalområdet; dels skal den også sikre et tilstrækkeligt elevgrundlag til gymnasier i landdistrikterne.
Og det skal alt sammen ske, under hensyntagen til at elevernes egne ønsker skal veje tungt.
I år havde vi 94 pct., der fik deres førsteprioritet opfyldt – det synes jeg faktisk er ret flot.
Det skal vi ikke glemme, når vi skal udarbejde en elevfordelingsmodel.
Det må ikke blive en ren flytten rundt på ludobrikkerne; vi skal også huske, hvad de unge selv går og ønsker sig.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-11-30:
Jo højere karakterer, man har med sig fra folkeskolen, når man kommer i gymnasiet, jo lavere er frafaldet.
Vil regeringen på den baggrund så skærpe adgangskravene markant for at komme på gymnasiet?
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-30:
Det er rigtigt, at der er en fuldstændig entydig sammenhæng mellem, hvor lave karakterer man har med fra grundskolen, hvor meget fravær man har, og hvor god en studentereksamen man får, og hvor mange der læser videre på en videregående uddannelse og klarer sig godt bagefter.
Det er fuldstændig, som man forestiller sig, hvis man kigger på tallene.
Det, man også kan se, hvis man kigger på tallene, er, at jo mere du hæver adgangskravet fra grundskolen, jo skævere en elevsammensætning kommer der på gymnasiet.
Altså, der vil være flere piger end drenge, der lever op til kravet; der vil være flere med dansk baggrund end med udenlandsk baggrund; der vil være flere fra akademiske familier end fra ufaglærte familier; der vil være flere fra kommuner med en stærk uddannelsestradition og færre fra kommuner med en svag uddannelsestradition.
Derfor vil jeg sige, at hvorvidt vi ønsker at skærpe det markant, afhænger nok af, hvad man forstår ved »markant«.
Men jeg kan i hvert fald sige, at de forslag, der har været i debatten om at hæve karakterkravet helt op til et gennemsnit på 7, vil have ret store konsekvenser for, hvem der vil have adgang til de 3-årige gymnasiale uddannelser.
Mads Olsen (SF), 2023-11-30:
Hvis jeg hørte ministeren rigtigt, sagde han, at man vil styrke gymnasierne i landdistrikterne.
Derfor er jeg nysgerrig på, hvorfor man i regeringens udspil til finanslov lagde op til, at det midlertidige tilskud til gymnasierne i Udkantsdanmark skulle udløbe, og hvorfor man så skulle lade bl.a. os i SF kæmpe for at få det igennem igen, så man kunne holde hånden under f.eks. Høng Gymnasium, hvor det jo blev fejret med kage.
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-30:
Først og fremmest vil jeg sige velkommen i Folketinget til hr. Mads Olsen fra SF.
Jeg håber, at du får en god tid her.
Jeg tror, jeg vil svare på dit spørgsmål ved at sige, at jeg er rigtig glad for det, der er blevet resultatet af finanslovsforhandlingerne, altså at den halve million, som nogle gymnasier i landdistrikter har fået de sidste par år, men som stod til at udløbe til nytår, bliver forlænget.
Som jeg også sagde i min tale, har jeg en ambition om at lave en generel taxameteromlægning af hele ungdomsuddannelsesområdet, som primært skal sikre, at der er et bedre grundlag for at drive ungdomsuddannelser i landdistrikter, end der er i dag, i erkendelse af at gymnasier, der starter op med tre 1. g-klasser, har større omkostninger pr. elev, end et gymnasium, der starter op med 14 1. g-klasser.
Det synes jeg ikke at økonomidelen i dag tager tilstrækkeligt hensyn til, og det er på lang sigt den egentlige løsning på den udfordring.
På kort sigt er jeg glad for, at vi fik fyldt hullet op.
Ja, jeg vil også sige, at masser af videregående uddannelser har et meget stærkt praktisk element.
Der er jo en årsag til, at der er laboratorier på DTU, og at der er puderum på pædagogseminariet.
Det er jo, fordi det er bredt anerkendt, at en anvendelsesorienteret undervisning med en praktisk dimension ikke er et spørgsmål om at flytte undervisningen ned i niveau, men bare er en anden måde at undervise på.
Det synes jeg også selv fylder for lidt generelt set i uddannelsessystemet og også på de almene gymnasier.
Anne Hegelund (EL), 2023-11-30:
Tusind tak for talen.
Jeg er faktisk meget enig i, at det med at se det som en trappe måske ikke længere er den smarteste måde at gøre det på, selv om jeg godt kunne tænke mig, at det skal være muligt at uddanne sig gennem hele livet, og at man, hvis man ombestemmer sig, bare kan bygge noget ovenpå.
Det er egentlig det, jeg vil spørge om, altså om ministeren kunne forestille sig, at man måske i stedet for kunne se på det som en vifte, hvor der er mange forskellige veje gennem uddannelsessystemet, for jeg tror, at noget af det, der kan gøre nogle unge nervøse for at vælge en erhvervsuddannelse – ud over det, jeg nævnte før, med hensyn til om der er praktikpladsgaranti – kunne være, om der er lige så mange muligheder efterfølgende, hvis man finder ud af, at man gerne vil bygge ovenpå.
Kunne man have mere fokus på, at man også kan blive en virkelig dygtig ingeniør med sin håndværkeruddannelse, eller at man kan blive pædagog, hvis man på et tidspunkt ikke længere vil arbejde som sosu-assistent?
På samme måde tænker jeg, det også er noget med at tydeliggøre, at der er mange forskellige veje efter gymnasiet.
Så jeg håber bare, at de gode takter fra folkeskoleområdet kunne flyde lidt over i gymnasieområdet.
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-30:
Tak for spørgsmålet.
Regeringen har en ambition om, at mulighederne for at tage en videregående uddannelse for folk, der er faglærte, skal styrkes.
Der er jo i forvejen mulighed for, at social- og sundhedsassistenter kan læse til sygeplejerske, og det er der i øvrigt rigtig mange mennesker, der gør.
Der er masser af håndværkere, der bliver diplomingeniører osv. osv., og det er jo rigtig positivt.
Men der er nogle steder, hvor jeg synes, at faglærte bliver mødt med nogle for rigide krav om nogle bestemte boglige niveauer for at kunne komme ind.
F.eks. har man på maskinmesteruddannelsen et forløb for studenter fra gymnasiet, hvor de bliver undervist i materialekendskab – tror jeg det er – og er i værksted og sådan noget, før de begynder på resten af maskinmesteruddannelsen, og det er i en erkendelse af, at de jo mangler nogle af de kompetencer.
Men når det gælder håndværkernes vej ind på maskinmesteruddannelsen, skal de ud og have nogle hf-fag, før de kan komme ind på maskinmesteruddannelsen.
Så der er nogle ting der, vi godt kunne tænke os at se på, og som min kollega uddannelses- og forskningsministeren arbejder med.
Anne Hegelund (EL), 2023-11-30:
Jeg er bare ikke sikker på, hvor tydeligt de står for mange af de unge, og det er det, jeg er lidt nervøs for, altså om det at få studenterhuen er afgørende for, om den unge og dennes familie bliver betragtet som en succes, eller at det bliver betragtet som en succes at få den der kandidat på universitetet.
Jeg er også nervøs for, at man vil gå i den anden retning ved at sætte et højere snit for at kunne komme på gymnasiet, eller at man begynder at snakke om, at man hellere skal tage hf, hvis man gerne vil have en mellemlang videregående uddannelse.
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-30:
Jeg er enig i, at vejene til videregående uddannelse for folk med en faglært uddannelse ikke er så synlige i befolkningen.
De findes, og jeg tror også, der er flere, end de fleste tror, men dels er de ikke synlige, dels burde vejene være bredere, og det er noget, vi meget gerne vil gennemføre.