runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-05:
Men jeg spørger bare til det helt konkrete, at hvis man læser nogle meget gamle bøger meget tekstnært, kan man i mange af dem finde noget, som vi i dag på ingen måde finder acceptabelt, og det kan man i Bibelen såvel som i Koranen.
Så derfor spørger jeg bare helt principielt, om man i ordførerens optik må læse ting op af fra Bibelen, som man også kan finde i Koranen – nogle af de ting, ordføreren selv er inde på, og som man i vidt omfang kan finde i f.eks. det gamle testamente.
Christian Langballe (DF), 2017-12-05:
Altså, nu er vi jo inde i teologien, og jeg synes da, det er interessant, at spørgeren har nogle meget indremissionske slægtninge – det er da fint, glimrende.
Men det, vi diskuterer her, er, at i almindelig evangelisk-luthersk børnelærdom, kristen børnelærdom, går den kristne forståelse af både det gamle og det nye testamente igennem Kristus.
Og de ting, som ikke så at sige forkynder ham, lader man ligge.
Sådan har det altid været.
Hvis vi så tager Koranen, er det sådan, at Koranen går igennem Muhammed, og så er vi et andet sted henne, for det er en lovbog, og det er et krav, at sharialoven skal indføres, og der er bud om jihad og alt muligt andet.
Det vil jeg så sige ikke er noget, jeg ser fremgår af det nye testamente.
Det er som ild og vand at sammenligne det nye testamente med Koranen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-05:
Jeg synes faktisk, det her er en meget interessant diskussion.
Og nu var ordføreren jo selv inde på det her eksempel med, at der blev læst op fra Koranen osv., så derfor vil jeg bare spørge, om ordføreren har nogle principielle overvejelser, i forhold til at der bliver læst op af de dele af Bibelen, som ikke er for børn, så at sige, altså om mord, voldtægt, incest og andre ting.
Der er i min familie rigtig mange indremissionske mennesker, så jeg har fået børnebibelen mange gange.
Og jeg synes da, at noget af det er meget kulørt, så jeg vil bare spørge: Har ordføreren en generel holdning til ting, der står i de bøger, som nogle betragter som hellige, i forhold til at nogle bøger må man godt læse ting op fra, som nogle ikke bryder sig om, og andre må man ikke?
Christian Langballe (DF), 2017-12-05:
Jeg mener klart, at der er nogle historiske grunde til, at den katolske kirke er anerkendt i Danmark.
Hvis ordføreren mener noget andet, så er det jo en ærlig sag.
Men alle ved, at den er bygget op på paveinstitutionen, og at det så skulle gøre, at vi skulle trække anerkendelsen af de trossamfund tilbage.
Der er altså nogle historiske grunde til, at vi siger det ene, og nogle historiske grunde til, at vi siger det andet.
Sådan er virkeligheden så finurlig.
Jo, men det er jo sådan en kontrafaktisk måde at stille tingene op på
Men jeg minder så bare om, at både jihad og sharia jo er aldeles nærværende i vores samfund.
Og det er sådan set det, jeg så i al stilfærdighed påpeger.
Så spørgsmålet er, om man så kan nå til en eller anden form for forsoning i fremtiden.
Det kan man måske.
Altså, det må tiden jo vise.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-12-05:
Det her beslutningsforslag lægger op til en særskilt kriminalisering af handlinger, som forhindrer tvangsudsendelse af personer, som ikke har lovligt ophold her i Danmark.
Enhedslisten kan ikke støtte forslaget.
I bemærkningerne til beslutningsforslaget henviser forslagsstillerne til et svar fra Justitsministeriet fra august i år.
Af det svar fremgår det, at man naturligvis allerede i dag kan straffes for at lægge politiet hindringer i vejen.
Hvis man f.eks. råber for at forhindre en tvangsudsendelse, kan man få en bøde efter ordensbekendtgørelsen.
Hvis man råber hån eller skældsord mod politiet, kan man straffes for efter straffelovens § 121, hvor strafferammen går op til 1 års fængsel.
Hvis man går så langt som til at true eller begå vold mod politiet, er vi helt oppe i en anden strafferamme.
Så kan der blive tale om en dom efter straffelovens § 119, hvor straffen kan gå helt op til 8 års fængsel.
Der er, som det fremgår af svaret fra Justitsministeriet altså allerede mulighed i dag i loven for at straffe personer, som lægger politiet hindringer i vejen.
Selvfølgelig skal politiet uhindret kunne foretage sit arbejde, og samtidig skal det naturligvis være sådan i et demokratisk samfund med ytringsfrihed, at man skal kunne stå fredeligt med et banner foran f.eks. en terminalsbygning i en lufthavn eller uddele løbesedler og gøre opmærksom på, at man er uenig i dansk asylpolitik eller i en konkret beslutning om en tvangsudsendelse.
Som sagt, vi lever heldigvis i et demokrati med ytringsfrihed.
Man må ikke opfordre til ulovligheder.
Det er noget af det, som forslagsstillerne også lægger vægt på i deres beslutningsforslag, men sådan er det jo allerede i dag.
Det er der taget højde for i straffeloven.
Hvis man står uden for en lufthavnsbygning og tilskynder eller råder andre til at lægge politiet hindringer i vejen, kan man altså også straffes.
Det er straffelovens § 23.
Som sagt, lovgivningen er klar.
Det er i forvejen ulovligt at lægge politiet hindringer i vejen.
Vi stemmer imod det her forslag, som vi synes er helt overflødigt.
Marcus Knuth (V), 2017-12-05:
Tak, hr. formand.
Og også tak til Dansk Folkeparti for med dette beslutningsforslag at sætte fokus på en særdeles vigtig debat.
Jeg vil gerne starte med at sige, at vi i Venstre deler Dansk Folkepartis holdning om, at det selvfølgelig skal have konsekvenser, hvis man forhindrer tvangsudsendelse af udlændinge, og vi er enige om, at udsendelsen skal foregå så effektivt som overhovedet muligt, eftersom der er tale om udlændinge, hvor det er blevet bestemt, at de ikke har ret til at være her i Danmark.
Men når det er sagt, mener vi, at problemets kerne ligger et andet sted end den retning, som beslutningsforslaget her foreslår.
For som vi kan se i baggrundsmaterialet til det her beslutningsforslag, er der ifølge Justitsministeriet allerede en række straffebestemmelser – afhængigt af omstændighederne – som i forvejen kan tages i brug i sager om tvangsudsendelse af udlændinge, hvor folk forsøger at forhindre det.
Der står f.eks.: Efter straffelovens § 119, stk. 3, kan det desuden være strafbart, hvis personer på andre måder end ved vold eller trusler om vold lægger forhindringer i vejen for politiets udførelse af deres tjeneste eller hverv.
Og det straffes så med bøde eller fængsel i op til 1½ år.
Det vil sige, at der allerede er bestemmelser, der giver muligheden for at slå meget, meget hårdt ned på personer, der forhindrer myndighederne i at udføre deres arbejde.
Derudover kommer ministeriet jo også med en række andre eksempler, der handler om vold, trusler eller hån mod betjente, og ministeriet slutter så af med at konstatere, at det er en alvorlig sag at hindre en offentlig myndighed i at gennemføre en afgørelse.
Som anført ovenfor er der altså således også en række straffebestemmelser, som afhængigt af de konkrete omstændigheder vil kunne bringes i anvendelse i forhold til personer, der søger at lægge hindringer i vejen for en udsendelse.
Jeg synes således, at svaret fra Justitsministeriet viser, at problemet på dette område nok nærmere drejer sig om en håndhævelse af den eksisterende lov.
Det var også det, som ministeren var inde på i sin tale.
Jeg er sikker på, at politiet yder en stor indsats, også på det her område, men det kan jo være, at der er brug for en ekstra overvejelse i forhold til at se, hvad man ellers kan gøre fra politiets side for at undgå forstyrrelser af tvangsudsendelser.
Jeg jo kan så forstå – og jeg glæder mig også over det – at ministeren af samme årsag gerne vil nedsætte en arbejdsgruppe for at se nærmere på præcis det spørgsmål: Hvad er det, vi kan gøre for at håndhæve den eksisterende lov, som ikke allerede bliver taget i brug?
Derudover ved jeg, at Udlændinge- og Integrationsministeriet og Justitsministeriet har været og er i tæt kontakt angående mulige løsninger.
Når det er sagt, kan Venstre ikke støtte det konkrete beslutningsforslag, fordi det som sagt allerede i meget omfattende grad er muligt at straffe personer, der hindrer myndighederne i at udføre deres arbejde såsom tvangsudsendelser.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-12-05:
Jeg har jo ikke sagt, at man altid skal vente på politiet, men jeg mener i den her sag, at der er god grund til at være i en tæt dialog med myndighederne.
Jeg noterer mig også, at ministeren siger, at hvis der sker ulovlige hindringer af tvangsudsendelser, så vil man i højere grad have fokus på at straffe det.
Og så imødeser jeg i øvrigt de initiativer, som vil komme fra regeringen på området.
Martin Henriksen (DF), 2017-12-05:
Men hvis vi altid skulle afvente, hvad politiet måtte have af meninger til et eller andet, så kunne det jo godt være, at der ikke skete så meget herinde på Christiansborg.
Nu er der jo en del mennesker, der har den opfattelse, at der ikke sker nok i forvejen, så det ville jo være rart, hvis Socialdemokratiet kunne komme med en selvstændig holdning til det her spørgsmål.
For vi ved, at der har været en række tilfælde, hvor folk har forsøgt at forhindre en tvangsudsendelse, og vi ved, at der ikke er nogen, der er blevet straffet for det.
Så mener Socialdemokratiet på baggrund af de tal, at der politisk er et behov for at gøre mere, eller vil man bare vente på, at politiet måske – måske ikke – kommer med en udmelding på et eller andet tidspunkt?
Inger Støjberg (V), 2017-12-05:
Jeg synes, det lyder som et ualmindelig rimeligt ønske af hr. Martin Henriksen og Dansk Folkeparti.
Martin Henriksen (DF), 2017-12-05:
Tak for det.
Det er selvfølgelig ærgerligt, at regeringen og ministeren ikke vil støtte forslaget, men jeg vil dog gerne kvittere for, at man vil følge op på det – kan jeg forstå – og jeg synes, det var nogle udmærkede initiativer, som ministeren opremsede her.
Jeg tænkte på, om vi ikke kunne blive enige om, at ministeren i den nærmeste fremtid – det behøver ikke at være inden for den nærmeste uges tid; der skal selvfølgelig gå lidt tid, så politiet kan nå at følge op på det, som ministeren og justitsministeren har rettet henvendelse til anklagemyndigheden og politiet om – vil vende tilbage, så vi kan se, om der så faktisk også er sket noget, og om man har rejst sager imod nogle af de personer, som en gang imellem forsøger at forhindre tvangsudsendelse af afviste asylansøgere.
Hvis vi kunne aftale det, ville det være ganske udmærket.
Martin Henriksen (DF), 2017-12-05:
Tak for det.
Jeg hører ordføreren sige
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge, om Socialdemokratiet har en selvstændig holdning til det her spørgsmål.
Mener Socialdemokratiet, at der er behov for at gøre mere, eller vil man afvente, hvad regeringen gør, eller hvad politiet gør på et eller andet tidspunkt?
Mener Socialdemokratiet, at der er behov for at gøre mere på det her område?
Josephine Fock (ALT), 2017-12-05:
Vi skal i dag behandle et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, som ønsker at kriminalisere de handlinger, som forhindrer tvangshjemsendelse af udlændinge.
Dansk Folkeparti ønsker med forslaget her, at der indføres en særskilt straffebestemmelse, som gør det strafbart at forhindre en tvangsudsendelse af en udlænding.
Det begrunder man med, at den nugældende straffelovgivning ikke er tilstrækkelig.
Ud over det lægger man op til en minimumsstraf på 5 års ubetinget fængsel og helt op til 10 år.
Jeg kan starte med at sige, at Alternativet ikke kan bakke op om forslaget.
Det kan vi ikke, fordi vi mener, at en sådan bestemmelse vil være for vidtrækkende i forhold til grundlæggende demokratiske rettigheder, og fordi vi finder det unødvendigt.
Grunden til, at vi finder det unødvendigt, er, som flere andre ordførere her i salen allerede har været inde på, at der allerede i dag er en lang række bestemmelser i både straffeloven og ordensbekendtgørelsen, som gør det strafbart at forhindre myndighedernes arbejde eller opfordre til vold eller forbrydelser.
Det gælder ordensbekendtgørelsens § 3 og straffelovens § 119, 121, 136, 266 og 266 a.
Det, der bl.a. står i § 119, stk. 3, er, at hvis nogle lægger politiet hindringer i vejen for udførelsen af deres tjeneste eller hverv, straffes vedkommende med bøde eller fængsel indtil 1 år og 6 måneder.
Eller § 121: Den, som med hån, skældsord eller anden fornærmet tiltale overfalder nogle af de i § 119 nævnte, altså f.eks. politiet, under udførelsen af tjeneste eller hverv eller i anledning af samme, så straffes man med bøde eller fængsel indtil i 1 år.
Der er altså en lang række bestemmelser, der i forvejen kriminaliserer det her.
Og det er klart, at hvis man som borger bruger sin ytringsfrihed eller forsamlingsfrihed til at protestere og demonstrere, skal det selvfølgelig ske inden for lovens rammer.
Jeg synes samtidig, det er vigtigt at understrege her fra talerstolen, at det at protestere, det at demonstrere, vi kan også kalde det at udøve aktivisme, er en grundlæggende demokratisk rettighed, og det er ikke noget, som vi i sig selv skal kriminalisere, fordi det vil være en indskrænkning af det enkelte menneskes ret.
Det gælder både i forhold til vores grundlov og i forhold til menneskerettighederne.
I forslaget fra Dansk Folkeparti står der f.eks., og nu citerer jeg, at det skal være strafbart at uddele brochurer, der opfordrer medpassagerer til at forhindre flyets afgang eller på anden vis at forsøge at forhindre en konkret tvangsudsendelse af en udlænding gennem opfordringer eller handlinger.
Og der er det jo sådan, at hvis sådan en brochure eller opfordring ikke opfordrer til vold eller overtrædelse af straffeloven, så er den jo ikke ulovlig i sig selv, men en udøvelse af den enkeltes ret til at ytre sig.
Derfor har jeg meget svært ved at se, i hvilke tilfælde den foreslåede straffebestemmelse skal og kan bruges, som ikke allerede i dag er strafbare.
Og i hvert fald synes jeg ikke, at vi skal gå videre ad den vej i forhold til at hindre folk i demokratisk at udtrykke sig og ytre sig og samle sig.
Derfor stemmer Alternativet nej til forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-05:
Nu lagde ordføreren i sin tale selv vægt på alkoholsodavand, og da i hvert fald to af de nuværende tre regeringspartier indførte afgiften, skete det jo oprindelig med præcis det argument, at det var af hensyn til de unge, og at det var af hensyn til folkesundheden, fordi det var et problem.
Så enten tog man fejl dengang, eller også tager man fejl i dag.
Hvad mener ordføreren?
Ordføreren sagde jo, at det var ligegyldigt i forhold til de ændringer, der kommer nu, men man har jo så oprindelig oplyst noget forkert til Folketinget, dengang man indførte den.
Martin Henriksen (DF), 2017-12-05:
Tak for det.
Der har jo været en række tilfælde, og det bliver også en gang imellem beskrevet i pressen, hvor der er aktivister, som har forsøgt at forhindre politiet i at udsende eksempelvis afviste asylansøgere.
Ministeren var inde på nogle af de tilfælde, der har været, og sagde også, at der ikke har været rejst sigtelse imod nogen af de personer, som har forsøgt at forhindre udsendelse.
Og det er jo en af grundene til, at vi er kommet med dette beslutningsforslag, som har til formål at sikre, at Danmark effektivt kan tvangsudsende udlændinge, der er udvist af Danmark, eller som har fået afslag på asyl.
Det fremgår af et svar fra justitsministeren, at der ikke findes en særskilt straffebestemmelse, som gør det strafbart at forhindre tvangsudsendelse af en udlænding.
Efter Dansk Folkepartis opfattelse er mulighederne i den gældende straffelovgivning for at straffe personer, som forhindrer en tvangsudsendelse af en udlænding, utilstrækkelige.
Vi mener derfor, der bør indføres en klar hjemmel til at straffe personer, som gennem handlinger eller opfordringer konkret forsøger at forhindre politiet i at gennemføre en tvangsudsendelse at en udlænding.
Størrelsen af straffen for at overtræde en sådan ny bestemmelse bør desuden have en betydelig afskrækkende virkning.
Det bør være klart og tydeligt i dansk ret, at det er strafbart for flypassagerer at forsøge at forhindre et fly med en afvist asylansøger om bord i at lette, og det bør ligeledes være strafbart at uddele brochurer, der opfordrer medpassagerer til at forhindre flyets afgang, eller på anden vis forsøge at forhindre en konkret tvangsudsendelse af en udlænding gennem opfordringer eller handlinger.
Det er jo det, som forslaget handler om.
Men der er, må jeg forstå, ikke andre partier, som ønsker at bakke op om Dansk Folkepartis forslag, og det er jeg naturligvis ærgerlig over.
Dog må jeg forstå på ministeren, at regeringen vil stramme op på den nuværende praksis, så flere vil blive straffet.
Justitsministeriet har bedt politiet om at prioritere indsatsen mod personer, som forhindrer tvangsudsendelser, og det har justitsministeren så gjort i forlængelse af Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Så der er under alle omstændigheder kommet det ud af dagens debat, at regeringen har bedt politiet og anklagemyndigheden om at sikre, at arbejdet med at strafforfølge personer, der forhindrer tvangsudsendelse, bliver sat på dagsordenen, og at det bliver prioriteret af myndighederne.
Det vil vi fra Dansk Folkepartis side naturligvis vende tilbage til, for det er stærkt problematisk, at man forhindrer myndighederne i at udføre deres arbejde.
Når et flertal herinde i Folketinget har vedtaget, at det skal have en konsekvens, når man får afslag på asyl, og at man skal sendes ud med tvang, når det muligt, så holder det ikke, at der er individer og grupper i det danske samfund, som forsøger at forhindre politiet i at udføre deres arbejde.
Jeg vil gerne kvittere for, at integrationsministeren siger, at hun vil vende tilbage til Folketinget med en status på, hvordan det går med det her arbejde, og det vender vi som sagt tilbage til fra Dansk Folkepartis side.
Tak for ordet.
Naser Khader (KF), 2017-12-05:
Vi er fuldstændig enige med Dansk Folkeparti i de synspunkter, som ligger til grund for Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Derfor skal vi sikre, at politiet har de bedst mulige rammer for at gennemføre hjemsendelser.
Der er meget, der kan stå i vejen for hjemsendelser.
Det kan være mangel på samarbejde med den, der skal hjemsendes, eller mangel på samarbejde med det land, der skal tage imod vedkommende.
Regeringen skal og vil fortsat arbejde på at få hjemsendelsesaftaler med så mange lande som muligt.
Der er blevet ansat et par udsendelsesambassadører, som er i fuld gang med at lave aftaler med flere lande om at få dem til at tage imod deres egne borgere, der ikke har lov til at være her.
Desværre har vi også set eksempler på, at en tredjepart kan finde på at blande sig i udsendelsen.
I sommer kunne man eksempelvis læse et interview i Politiken med en aktivist, som mener, at det er i orden at forsøge at bremse en hjemsendelse og dermed bremse politiets arbejde.
Man opfordrede i en konkret sag det pågældende flys passagerer til at modsætte sig afgangen ved at nægte at tage sele på og lignende.
Det endte med, at hjemsendelsen måtte afbrydes.
Det kan vi ikke acceptere.
Dansk Folkepartis beslutningsforslag foreslår at indføre en særskilt strafferetsbestemmelse rettet mod personer, der specifikt hindrer en tvangsudsendelse.
At hindre en tvangsudsendelse er i sig selv en hindring af politiets arbejde.
Det er allerede ulovligt, hvilket følger af straffelovens § 119.
Hvis forbrydelsen allerede er dækket af straffeloven, kan det betyde, at bestemmelsen ikke bliver brugt tilstrækkeligt i disse tilfælde.
Da forbrydelsen allerede er dækket af bestemmelsen om hindring af politiets arbejde, mener vi ikke, at man bør lovgive yderligere om det, men regeringen bør dog sikre, at bestemmelsen også bruges i praksis.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-12-05:
Som det også er sivet ud fra finanslovsforhandlingerne, er Dansk Folkeparti i øjeblikket i gang med en tour de force i stramninger på udlændingeområdet, hvor meget af det jo handler om, at man ligesom skal vise, at man er strammer, og at man ønsker at genere folk så meget som muligt.
Herunder kommer der jo så også forslag som det her, der, som også andre har påpeget, ikke har nogen reel betydning, fordi de ting, som forslaget forholder sig til, i forvejen er omfattet af straffeloven.
Derfor har det ikke særlig stor praktisk betydning, bortset fra at det sådan er et Dansk Folkeparti classic-forslag, som vi ikke ønsker at støtte.
Så vi siger nej til det her forslag.
Andreas Steenberg (RV), 2017-12-05:
Det er fru Sofie Carsten Nielsen, der vil være ordfører på sagen i udvalgsbehandlingen, og jeg skal i hendes fravær gøre Radikale Venstres stilling klar her ved førstebehandlingen.
Straffebestemmelsen skal give hjemmel til at straffe personer, der konkret forsøger at forhindre politiet i at gennemføre en tvangsudsendelse.
Allerede i dag er det sådan, at man ikke må forhindre politiets arbejde.
Man må ikke komme i vejen for politiet eller være voldsom over for politiet på nogen måde, uanset om det så handler om en tvangsudsendelse eller noget andet.
Det er allerede ulovligt.
Det fremgår ikke, hvad det er yderligere, som Dansk Folkeparti mener med ordet forhindre.
Er det nu en særlig paragraf, der skal gælde for mennesker, der demonstrerer i lufthavne, eller mennesker, der ytrer modstand mod den eksisterende lovgivning?
Er det folk, der hjælper folk med at klage over en afgørelse?
Er det folk, der i det hele taget hjælper en udvist?
Det fremgår overhovedet ikke af beslutningsforslaget.
Men, altså, hvis det handler om at forhindre politiet i at gøre deres arbejde, er det allerede forbudt.
Det er sådan, at Danmark er en retsstat, og derfor er det helt i orden at hjælpe andre mennesker med at afprøve deres rettigheder.
Det er endda et kendetegn ved en retsstat, at alle har rettigheder, uanset hvem det er.
I Radikale Venstre kan vi ikke se nogen nytteværdi ved det her beslutningsforslag og synes, at det mest er symbolik.
Det er allerede kriminelt at forhindre politiet i at udføre deres arbejde – og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-05:
Jamen jeg ved næsten ikke, hvordan jeg skal svare klarere.
Altså, jeg synes altid, det er positivt, at der er folk, der engagerer sig i vores samfund, og så længe de gør det inden for lovens rammer, synes jeg det er rigtig, rigtig godt, at folk forsamler sig, ytrer sig osv., men de skal altid gøre det inden for lovens grænser.
Som jeg også nævnte i min ordførertale, er der en del paragraffer allerede i dag, der sikrer, at man selvfølgelig ikke skal forhindre politiet i at udføre deres arbejde.
Martin Henriksen (DF), 2017-12-05:
Men med al respekt synes jeg ikke, det var et svar på mit spørgsmål – og det kan jo godt være, at ikkesvaret reelt var et svar, men det kan være, vi finder ud af det i anden omgang – for jeg kunne godt tænke mig at høre, om det er Alternativets opfattelse, at det er i orden, og at det er positivt, hvis folk forsøger at forhindre eller har held til at forhindre en tvangsudsendelse af eksempelvis en afvist asylansøger.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-05:
Jeg synes ikke, at det at udøve aktivisme i forhold til hjemsendelse af f.eks. asylansøgere skal straffes anderledes end andre overtrædelser af loven.
Altså, hvis det, at man gør noget, er ulovligt i forvejen, så skal det selvfølgelig straffes.
Men jeg synes ikke, at der er forskel på de her sager og andre sager, hvor man udøver ulovlig aktivisme, kan man så sige.
Jeg synes, vi skal holde fast i, at vi har en grundlæggende ret her i landet til både at ytre os og forsamle os osv. om et givet emne, som man ikke er enig i.
Martin Henriksen (DF), 2017-12-05:
Tak for det.
Jeg vil bare spørge fru Josephine Fock, om Alternativet har den opfattelse, at det er positivt, hvis der er folk, der forhindrer eller forsøger at forhindre eller har held til at forhindre tvangsudsendelse af afviste asylansøgere.