runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Schack Elholm (V), 2019-12-18:
Se, det var jo en elegant måde at tale fuldstændig udenom – angreb er det bedste forsvar.
Ordføreren siger, at jeg sidder med nogle talepapirer.
Ordføreren må gerne komme ned og se alle de skatteudvalgspapirer, jeg sidder og læser svar på spørgsmål på, for vi har ret mange lovforslag i øjeblikket.
Jeg stiller et spørgsmål om, hvordan SF har det med, at Ginikoefficienten viser stigende ulighed, og ordføreren taler udenom og kommer med alle mulige søforklaringer.
Vil ordføreren ikke være sød at svare på mit spørgsmål?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
Med al respekt, det spørgsmål blev stillet på præcis samme måde af ordførerens kollega; og med al respekt, jeg har forklaret, hvorfor Ginikoefficienten ikke er retvisende.
Jeg har aldrig i alle de år, hvor jeg også har kritiseret, at Finansministeriet ikke har gjort en særlig indsats for at få den her viden, fået opbakning fra Venstre på det synspunkt, fordi man sikkert var meget godt tilfreds med, at man havde nogle tal, der faktisk maskerede, hvor slemt det stod til med uligheden, specielt under Venstreregeringen
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-12-18:
Ordføreren nævnte, at det var en rød og grøn finanslov, og vi er i Enhedslisten enige om, at vi ser frem til at lave de næste 7 års finanslove med det samme flertal.
Og jeg nævner 7 år, fordi vi har et rotationsprincip i Enhedslisten, så man ikke kan være her uendeligt.
Enhedslisten havde jo gerne set en endnu grønnere finanslov, hvor der havde været endnu mere præcise og tydelige CO 2 -reduktioner.
Nu er det lige kommet frem, at landbrugets udledning af CO 2 er 1,6 millioner højere, end man havde forventet tidligere, på grund af at antallet af lavbundsarealer er mere omfattende.
Under finanslovsforhandlingerne har der været nogle drøftelser om, om man kunne bruge nogle flere fleksmidler i 2021 for dermed at kunne øge indsatsen for at nedbringe CO 2 -udslippet fra landbruget.
Vi står over for, at vi faktisk kan nå at flytte rundt på nogle landbrugsstøttemidler i den her uge.
Er det noget, som SF er parat til?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
Uh, jeg ville gerne give et godt svar til hr. Søren Egge Rasmussen.
Jeg tror altså, det er lidt mere et ordførerspørgsmål, men det er fuldstændig rigtigt, at spørgsmålet om modulation og tallene omkring CO 2 -udslip osv. har været oppe at vende i finanslovsforhandlingerne.
For det er jo vigtigt at have nogle retvisende tal for klimabelastningen hos landbruget, men også at have de rigtige tal i forhold til, hvordan vi må bruge de midler, der er.
Jeg kan kun sige – og jeg er ked af, at det blivet så overordnet et svar – at vores ordfører, som sidder et par rækker bag ved hr. Søren Egge Rasmussen, så hr. Søren Egge Rasmussen kan tage en diskussion med hende bagefter, vil kæmpe med næb og kløer for, at vi får omlagt dansk landbrug til et mere bæredygtigt landbrug.
Og det er ikke et bæredygtigt landbrug med den der falske betegnelse, en vis organisation har, men et reelt bæredygtigt landbrug, hvor vi også i fremtiden kan have et dansk landbrug, som slet ikke sviner på den måde, vi ser i dag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-12-18:
Jamen det er jo rimeligt nok i en finanslovsdebat at have fokus på problemer, der ikke er blevet løst tilstrækkeligt, og der synes jeg, at vi skylder os selv at kigge på, hvad det er, der kan udføres mellem de finanslove, der bliver lavet.
For det var det, der gik galt under Thorningregeringen, nemlig at der blev lavet nogle forkerte reformer mellem de der finanslove, som indimellem var okay.
Så jeg vil gerne høre ordføreren, om ikke vi kan have et fælles udgangspunkt, når der nu i forståelsespapiret med regeringen står, at landbrugsstøtten skal bruges aktivt som et redskab til at give landmændene incitament til at omstille til mere bæredygtig produktion og på den måde understøtte den grønne omstilling af erhvervet.
Det er jo ikke kun et spørgsmål om, hvad der er i finansloven, men også om, hvad der er i forståelsespapiret med regeringen – og huske på det og efterleve det.
Louise Schack Elholm (V), 2019-12-18:
Jeg vil prøve at høre til den her Ginikoefficient igen, for jeg lagde jo mærke til, at ordføreren selv nævnte det, da ordføreren stillede spørgsmål til Socialdemokraternes ordfører.
Derfor vil jeg høre, hvordan SF har det med, at ifølge Ginikoefficienten stiger uligheden som følge af det her finanslovsforslag.
Er det tilfredsstillende for SF, at Ginikoefficienten viser stigende ulighed med den første finanslov, efter at der er kommet en rød regering?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
Jeg ved, at hr. Rasmus Jarlov udmærket er klar over det, men hvis der var nogle, der skulle følge med, vil jeg gerne lige opridse, hvad noget af det, der har en negativ effekt på arbejdsudbuddet, er.
Den største del, der boner negativt ud på arbejdsudbuddet, er, at vi fjerner loftet over dobbeltuddannelse, altså uddannelsesloftet.
Gør vi det med åbne øjne?
Ja, det gør vi.
Noget andet, som boner negativt ud i forhold til arbejdsudbuddet, er afskaffelsen af opholdskravet for ret til dagpenge.
Gør vi det med åbne øjne?
Det gør vi; vi er rigtig glade for det.
Noget tredje, der boner negativt ud på arbejdsudbuddet, er tredoblingen af afgifterne på bæreposer og engangsservice.
Gør vi det med åbne øjne?
Ja, det gør vi; vi vil gerne have mindre plastik.
Det er de tre ting, der boner mest negativt ud på arbejdsudbuddet.
Kan vi leve med, at det har en negativ effekt på 100 mennesker, når vi fjerner uddannelsesloftet, lægger afgifter på plastik og fjerner opholdskrav for retten til dagpenge?
Ja, det kan vi – det gør vi rigtig gerne.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2019-12-18:
Nu startede ordføreren med at sige: børn, børn, børn – børnenes finanslov.
Det lyder jo rigtig godt.
Men man kan læse, at talspersonen for forældrebevægelsen »Hvor er der en voksen?« udtaler: »Det svarer til, at man beder et barn være taknemmelig over at få en rosin, når det har brug for et måltid.«
Altså, jeg bliver sulten både i min mave og efter et svar.
Har ordføreren en forståelse for, at der lige nu sidder nogle forældre derude, der er rigtig frustrerede over, at de blev stillet i udsigt, at man allerede med den her finanslov ville sige, at der skulle være en voksen til tre børn i vuggestuen og en voksen til seks børn i børnehaven?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
Jeg er glad for det kursskifte, som jeg må udlede af ordførerens tale om, at det er rigtig godt, at vi har sikret, at de fattigste børnefamilier har lidt mere at gøre godt med, mens vi venter på en bedre varig løsning.
For det må jo være konsekvensen af det, hr. Ole Birk Olesen siger, altså at det er rigtig godt, at regeringen, SF, Radikale, Alternativet og Enhedslisten har lavet den her midlertidige løsning, som vi slet ikke synes er ambitiøs nok, men som er et lille plaster på det dybe, dybe sår, der er kommet, og som gælder i rigtig mange børnefamilier på grund af den politik, som Liberal Alliance bl.a. står for.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-18:
Jamen der er jo nogle af de her initiativer, som man godt kan forsvare isoleret set, men så skulle man have lavet nogle andre initiativer, som så medførte, at man ikke endte med at have en finanslov, som på bundlinjen betyder, at der er færre danskere, der kommer i arbejde.
I en tid, hvor dansk økonomis største udfordring lige nu er, at der mangler arbejdskraft, er det da underligt, at SF indgår en finanslovsaftale uden overhovedet at vide, hvad effekten af finansloven er på arbejdsudbuddet.
Er det virkelig en ansvarlig måde at gøre det på?
Burde man ikke have sat sig ind i, hvad effekten på arbejdsudbuddet er, før man skrev under på aftalen?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
Nu var hr. Rasmus Jarlov ikke til stede i lokalet, men vi diskuterede faktisk rigtig meget arbejdsudbud, også i den mere, hvad skal man kalde det, spekulative ende, f.eks. hvad det har af indflydelse på arbejdsudbuddet, at man hæver prisen på cigaretter.
Det har en positiv effekt på arbejdsudbuddet på 400 personer.
Det kan man godt diskutere på den ene eller den anden måde om lyder helt logisk, men det gør det, så jo, det, at vi har hævet priserne på cigaretter, har en positiv effekt på arbejdsudbuddet på 400 personer.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-18:
Jeg kunne godt tænke mig at komme lidt nærmere ind på det om flere lærere i folkeskolen.
Jeg stillede et spørgsmål før til den radikale ordfører, men vi kom ikke rigtig nærmere på det.
Hvordan vil SF garantere, at de midler, man sætter af på finansloven, rent faktisk går til, at der kommer flere lærere i folkeskolen?
Og hvor mange flere lærere forventer man med de penge, man har sat af, at der kommer på hver folkeskole?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
Det er det samme med minimumsnormeringerne, hvor der er nogle, der kritiserer os for at sige, at det nu skal være en lov, og at vi bestemmer over kommunerne i forhold til nogle penge, de får.
Det gør vi undtagelsesvis, fordi vi har kunnet se, at det står så skidt til på børneområdet, som det gør.
På folkeskoleområdet har vi i finanslovsaftalen sagt, at de her penge er målrettet flere lærere i vores folkeskole.
Det er det, vi ønsker med det.
Er det en slags minimumsnormeringsmodel for lærere?
Men vi gør det jo også nemmere for kommunerne at prioritere rigtigt, fordi vi ikke har lavet nedskæringsaftaler med dem, men tværtimod har givet et løft på 1,3 pct.
Derfor behøver man ikke gå rundt og slice og fjerne på alle mulige måder.
Så vi har givet et meget klart signal om, at det skal gå til flere lærere.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-18:
Okay, nu er vi kommet lidt tættere på det.
Det er altså bare en vejledning, som kommer herindefra, et ønske fra Folketinget om, hvad man skal bruge pengene på.
Men SF's opfattelse er altså, at det skal være op til den enkelte kommune, hvad de ønsker at bruge de her penge inden for undervisningsområdet til.
Så det kan godt være til udvikling af pædagogik, det kan være til flere konsulenter, det kan være til alt muligt andet – flere ledere, mere central administration på uddannelsesområdet.
Men der er altså ikke nogen garanti for, at der bliver flere lærere ude på folkeskolerne af de her penge, man har sat af.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
I det meget store løft af folkeskolen, som der er sat penge af til i finansloven, står der, at pengene skal gå til flere lærere.
De penge bliver også fordelt efter en model i forhold til børnetallet osv. – nå, undskyld.
Det er fuldstændig målrettet flere lærere i folkeskolen.
Altså, det er jo rigtigt, at det teknisk set ligger ved regionerne.
Men i SF har vi i hvert fald kæmpet i rigtig mange år for at sige: Det her er et resultat af tidligere tiders skandaløse politik, hvor man bare syntes, man kunne hælde gift ned i jorden, som så ligger der mange årtier senere, og som er det, fru Mai Villadsen også omtaler nu.
Det er bl.a. Høfde 42, og det er mange steder i landet, hvor vi ser de her generationsforureninger.
Vi ønsker, hvad vi også har kæmpet for i den her finanslov – og tak for anerkendelsen – at de penge, der skal til, bliver sat af på en finanslov.
Om de bliver sat af særskilt i en regionsaftale kan man måske godt diskutere, men vi synes simpelt hen, at vi skylder hinanden, at der ikke skal være steder i Danmark, hvor man skal være bange for at sende sine børn ud og lege på en strand eller i et eller andet område, fordi den børneleg, der hedder »Jorden er giftig«, i den grad skal tages bogstaveligt der.
Mai Villadsen (EL), 2019-12-18:
Det er jeg jo fuldstændig enig i, og vi mener også, at man over den næste generation skal oprense de her forureninger.
For vi kan ikke være tjent med, at man ikke ved, hvilke udledninger der kommer netop fra de forureninger, men jo også fra de punktkildeforureninger, der er rundtomkring.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-18:
Tak for det.
Jeg vil gerne her indledningsvis understrege, at jeg ikke stiller et spørgsmål om Ginikoefficient og ulighed.
Jeg stiller et spørgsmål om, hvor mange penge forskellige grupper i samfundet har til rådighed, hvor mange penge de har til forbrug.
Hvis vi kigger på den her finanslov, ser det ud, som om man går den stik modsatte vej af det, som SF gik til valg på.
I valgkampen var SF fremme i skoene med at påstå, at der i Danmark var fattige familier, familier, som ikke havde råd til, at børnene kunne gå til fodbold, at børnene kunne gå til børnefødselsdage, at man kunne købe nyt tøj osv.
Alle disse familier, uanset hvilken indkomstgruppe de tilhører, bliver fattigere med den her finanslov.
Det er resultatet af den her finanslov, som SF har forhandlet.
Vi har tallene fra Finansministeriet.
Alle grupper i det danske samfund, også den nederste tiendedel og den næstnederste tiendedel og den tredjenederste tiendedel bliver fattigere som følge af den her finanslov.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
Det er utrolig rørende at mærke Liberal Alliances omsorg for de fattigste børnefamilier i det her land.
Det vil jeg huske på, når vi får brug for alle Folketingets mandater i kampen for at få fjernet f.eks. kontanthjælpsloftet og andre fattigdomsydelser.
For det er den største enkeltstående årsag til, at der er fattige børn i det her land.
Alene i 2017, da Liberal Alliance havde magten, steg antallet af fattige børn med 12.000 – på 1 år.
At det ikke er lykkedes endnu, er jo, fordi der er blevet nedsat en Ydelseskommission, som skal arbejde.
SF har også udtalt sig meget kritisk om, at ordene fattigdom og børnefattigdom ikke er nævnt i den Ydelseskommission.
Men jeg synes simpelt hen, det er så frækt, at Liberal Alliance, efter at vi har lavet en finanslov, der løfter det offentlige forbrug med 1,3 pct. – og det er bare i kommunerne og regionsaftalerne – og løfter den velfærd, som specielt folk, der ikke har ret mange penge, er fuldstændig afhængige af, fordi de ikke bare sender deres børn i privatskole, skal stå og belære os om, hvad vi gør for fattige børnefamilier.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-18:
Jamen vi kan jo så se ud af finansloven, at det ikke er det, som SF kalder fattigdomsydelser, som er den enkeltstående årsag til, at folk er såkaldt fattige.
De får et nyt midlertidigt børnetilskud, som gør, at man synes, at nu har de familier penge nok derude.
Men de forbliver alligevel, hvad SF kalder fattige.
De har endda færre penge på grund af den her finanslov end før finansloven, fordi afgifter spiser deres indkomst.
Så er spørgsmålet endnu en gang: Hvordan kan man i valgkampen tale om, at der er for få penge ude i familierne, og nu hylder man så en finanslov, der giver dem endnu færre penge?
Mai Villadsen (EL), 2019-12-18:
Tak for det.
Jeg vil gerne benytte anledningen til at sige tak til SF, fordi I har kæmpet rigtig hårdt for, at vi skal bruge flere midler til at bekæmpe generationsforureninger.
Det er jo forureninger, som er rundtomkring i vores land, og som er nedarvet til os fra tidligere generationer, hvor virksomheder har forurenet, og det er store jorder, som vi skal have oprenset.
Det lykkedes jo ikke at få nogle flere midler i finansloven til at oprense de her jorder, men jeg kunne godt tænke mig at høre, om SF er med på, at vi sammen kæmper for, at man i regionsaftalerne sikrer flere midler til det her område.
Morten Dahlin (V), 2019-12-18:
Tak for det.
Nu fik ordføreren lige sagt det til allersidst, og så kan ordføreren jo bare bekræfte, om jeg har forstået det rigtigt: Hvis der på baggrund af de elementer, der nu ligger i finanslovsaftalen, i 2020 ikke bliver tiltrukket tilstrækkeligt med udenlandsk arbejdskraft, vil Radikale stille krav om, at man så laver nogle aftaler, der styrker beskæftigelsen svarende til det, man har svækket den med i finanslovsaftalen i 2020 –
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-12-18:
Tak for rosen.
Den er virkelig værdsat, helt oprigtigt.
Det er da enormt rart, at vi kan det, også her i Folketingssalen.
Det er virksomhederne og den private sektor, der er med til at finansiere, at vi kan udvikle en smadderdygtig offentlig sektor, som jo så igen bidrager til, at vi får dygtige virksomheder.
Det var derfor, at jeg før nævnte pædagogerne, lærerne og uddannelserne, som vi jo har geninvesteret i og stoppet besparelserne på.
Det er rigtig godt, også for virksomhederne.
Men jeg er enig i, at det skal følges tæt, og vi tager et initiativ – den deadline, som spørgeren efterspurgte.
Det er her jo allerede.
Der er initiativer i den her finanslov, der skal sikre, at virksomhederne kan tiltrække yderligere arbejdskraft – i øvrigt initiativer, som den tidligere regering ikke kunne få igennem.
Så det er vi rigtig godt tilfredse med.
Hvis de ikke virker, hvis der ikke kommer
tilstrækkeligt med arbejdskraft, skal vi følge op allerede i det kommende år.
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Altså, så må det være, fordi ordføreren ikke har hørt min ordførertale og mine svar på nogle tidligere spørgsmål.
Så jeg vil ikke sige, at jeg bare havde en sort ordførertale.
Jeg nævnte faktisk også folkeskoleområdet, og jeg nævnte det grønne område som noget godt.
Så synes vi jo bare, at man hiver penge ud af det, som vi kalder velfærd, til noget andet, men det er nogle penge, som betyder, at man bruger flere penge.
Der kan jeg så forstå, at det fra den socialistiske side bare gælder om at bruge pengene, og at det er lige meget, hvad man bruger dem på – men der er vi bare dybt uenige.
Jacob Mark (SF), 2019-12-18:
Fra den socialistiske side vil vi i hvert fald gerne bruge flere penge på velfærd og klima, og mere end det, Dansk Folkeparti præsterede sammen med den tidligere blå regering, det er rigtigt, men det er ikke lige meget, hvad man bruger pengene på.
Noget af det, som vi vælger at bruge pengene på, og det tror jeg faktisk er det, der får det største løft i hele finansloven, er minimumsnormeringer.
Det har været vigtigt for SF, og det har vi prioriteret og kæmpet for, og vi er glade for, at vi er nået i mål sammen med de andre partier.
Nu kender ordføreren både beløbet, indfasningsperioden, og hvad princippet for modellen skal være, så kan ordføreren fortælle, om Dansk Folkeparti vil bakke op om den lov, der kommer, om minimumsnormeringer i Danmark?
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Den lov kender jeg overhovedet ikke, jeg kender kun beløbet, og jeg kan sige, at det intet har med minimumsnormeringer at gøre – intet!
Det handler om, at hvis man ikke tager det hele med, er det nu hvert hundrede og firsindstyvende barn, der får en pædagog mere.
Det vil sige, at danskerne bliver fattigere.
Vil man kompensere dem, bliver det endnu værre med normeringerne.
Jeg tror også, at KL vil komme og sige: Hvad med alle fripladserne?
Skal vi ikke duttes for det?
Det vil sige, at når der er et barn, der har en friplads i en kommune, stiger kommunens udgift med 3.700 kr. pr. barn.
Der tror jeg at kommunerne må komme og sige: Vi vil duttes for det.
Piller det så også 100 mio. kr. ud af det?
Jeg spørger bare: Hvad er det for en lovgivning, der kommer?
Jeg kender kun beløbets størrelse.
Kan ordføreren forklare her i dag, hvad det er for en lovgivning, der kommer?
Bliver det dyrere for forældrene?
Jeg ved godt, at jeg ikke må stille spørgsmål herfra.
Jacob Mark (SF), 2019-12-18:
Kommunerne bliver selvfølgelig duttet.
Det er jo derfor, der er sat så mange penge af, for når man laver en lov, skal kommunerne også have penge til at indfase minimumsnormeringer.
Vi starter med 500 mio. kr. allerede næste år, og så stiger beløbet til 1,6 mia. kr.
Hvis ordføreren ikke synes, det beløb, vi har fået sat af, som er et meget, meget højt beløb, i forhold til hvad der tidligere er sat af på børneområdet, er tilstrækkeligt, hvad skal der så til, for at Dansk Folkeparti bakker op om minimumsnormeringer, for man sagde i valgkampen, at nu ville Dansk Folkeparti gerne have minimumsnormeringer, men hvad er det så for nogle minimumsnormeringer?
Hvornår er ordføreren tilfreds?
Hvad er det for en model, der skal være på bordet?
Hvad skal der til, for at Dansk Folkeparti så stemmer for den lov om minimumsnormeringer?
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Jeg kan sige, at vi ikke har stillet ændringsforslag om at pille det her forslag ud af forslaget til finansloven, så derfor stemmer vi jo for beløbet og dermed jo også for – hvad skal jeg sige – tankesættet om, at der skal ske noget på daginstitutionsområdet.
Der er vi fuldstændig enige med SF.
Vi har en udfordring, og vi er glade for, at man nu gør det, men jeg vil sige, at så længe vi ikke kender lovgivningen, kan jeg ikke sige her fra Folketingets talerstol, at vi vil stemme for.
Men vi er selvfølgelig for, at der sker noget på daginstitutionsområdet.
Det er et område, hvor vi som samfund har nogle forpligtelser, og det er også en rigtig god trædesten i forhold til at gøre mere på folkeskoleområdet, at der er flere, der er skoleparate, når de forlader vores daginstitutionsområde.
Men jeg håber da, at det er en invitation til, at vi skal være med til at udmønte det, og at vi derfor også kommer med ind i lokalet, når det skal forhandles.
Thomas Jensen (S), 2019-12-18:
Tak, formand – Silkeborg.
Det der bluff har DF jo praktiseret i mange år – og jeg tror, det var Richard Nixon, der var den første, der gjorde det
– altså det der med at tale pænt til de lavtlønnede og de folk, der har det svært i samfundet, samtidig med at man beriger dem, der i forvejen har nok.
Jeg blev mindet om det, da jeg hørte svaret til hr. Jeppe Bruus for lidt siden, hvor jeg kunne høre, at Dansk Folkepartis ordfører glædede sig over, at man har haft så lave vækstrater i det offentlige forbrug under Lars Løkke Rasmussens skiftende regeringer de sidste 4 år – lave vækstrater i det offentlige forbrug, som har betydet nedskæringer i ældreplejen rundtomkring i kommunerne, som har betydet for få pædagoger i daginstitutionerne, og som har betydet, at sygeplejerskerne har drønet rundt og ikke kunnet passe deres job godt nok.
Samtidig er Dansk Folkeparti hoppet på den lobbyindsats, som mange herinde har været udsat for, fra legetøjsproducenter omkring Billund, konservative charlataner fra Nordsjælland – folk, der har virkelig mange milliarder kroner på kontoen, og som er kommet ind til os og har villet have os til at give dem lidt mere i skattelettelser.
Det er Dansk Folkeparti så hoppet på, samtidig med at almindelige mennesker har været udsat for nedskæringer i den offentlige velfærd.
Så spørgsmålet her er: Er der virkelig ikke noget i den her finanslov, der jo netop udvider velfærden, som dansk folkeparti kan se vil være en rigtig god ting, og som de også gerne vil stemme for, når vi stemmer om forslaget til finanslov senere?
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Jeg vil gerne sige tak for spørgsmålet, og jeg vil også sige tak for ærligheden, for det her fortæller jo virkelig, hvad det handler om
: Erhvervsdrivende, dem, der skaber væksten i Danmark, dem, der skaber arbejdspladser for de ganske almindelige lønmodtagere, er onde mennesker.
Da jeg var automekaniker, havde jeg også en mester, jeg var ansat hos.
Det har han også skullet overdrage til sin søn på et tidspunkt.
Han var da ikke et ondt menneske.
Jeg var super glad for, at han var der.
Jeg havde ikke selv en virksomhed.
Jeg var glad for at have et arbejde.
Nu står man så her i Folketingssalen og siger, at det er sådan nogle onde mennesker, og at de har milliarder af kroner på bankbogen.
Jeg kan love dig for, at han ikke havde milliarder af kroner på bankbogen.
Sådan tror jeg rigtig mange danskere har det.
Rigtig mange hr. og fru Jensener derude er super glade for, at de har et arbejde, de er rigtig glade for deres virksomhedsleder, de er glade for at gå på arbejde, og jeg håber, de betaler deres skat med glæde, så vi kan få lov til at forvalte pengene herinde.
Thomas Jensen (S), 2019-12-18:
Der er jo ikke nogen her, der taler om onde mennesker.
Hvis vi ser tilbage på, hvad bo- og gaveafgiften har været historisk, har der været ganske høje vækstrater i dansk økonomi, samtidig med at man har haft den her bo- og gaveafgift.
Lige nu kommer Dansk Folkepartis ordfører og påstår, at vi for at sikre velfærden og for at sikre det hele skal holde det nede på et lavt niveau.
Næh, det behøver man såmænd ikke.
Det, man er i gang med, når Dansk Folkeparti vil fastholde en lav beskatning for de rigeste i Danmark, er en omfordeling fra dem, der ikke har så meget, til dem, der i forvejen har meget.
Er det ikke et kæmpe bluffnummer, Dansk Folkeparti endnu en gang begår – taler pænt om dem, der ikke har det så godt, men samtidig giver store gaver til dem, som har nok i forvejen?