runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DD), 2024-10-03:
Tak til statsministeren for nogle gode udtalelser omkring vores jødiske medborgere og også for et meget, meget fint interview i Weekendavisen om samme emne.
Interviewet i Weekendavisen rejser så også, synes jeg, nogle spørgsmål, og flere har forsøgt at spørge, her hr. Martin Lidegaard og fru Inger Støjberg, og nu vil jeg lige prøve en gang.
I det interview siger vores statsminister, at der skal ske en indsats, som hun ikke definerer nærmere, for at skille parterne ad, og statsministeren bliver også spurgt i Weekendavisen, om det kræver militær tilstedeværelse.
Der svarer hun: »Det skal jeg jo ikke designe, men jeg synes ikke, man skal afvise noget.
Jeg tror ikke, der er anden vej«.
Jeg synes jo, det er rigtigt, at vi her i Folketingssalen, når vi nu har den her debat – og der kommer så et interview i morgen – får svar på: Skal der være en militær tilstedeværelse?
Skal danske soldater til Mellemøsten og skille de stridende parter ad?
Og tror statsministeren på det, som svaret var til fru Inger Støjberg, altså at man kan afvæbne Hizbollah og få nedlagt våbnene?
Sådan kunne man forstå det, som statsministeren sagde.
Tror statsministeren på det?
Mette Frederiksen (S), 2024-10-03:
Jeg tror egentlig, der er mange arbejdspladser, der forsøger at tage de hensyn, man kan, i forhold til hvornår børn skal hentes, og hvad der måtte være af forskellige hensyn, men jeg synes, den diskussion er relevant.
Det kompliceres af, at vi har det overenskomstsystem, vi har, i forhold til hvad vi kan gøre herindefra, men det var også det, jeg lidt forsøgte at signalere i min replik i dag: Et er at snakke pension, noget andet er jo at snakke om vores arbejdsliv og vores familieliv i det hele taget.
Det er jo helt rigtigt, at det heldigvis starter, mange år, før vi går på pension, og begge dele er relevante; det er jeg enig i.
Louise Brown (LA), 2024-10-03:
Tak for det.
Jeg inviterer gerne statsministeren på kaffe, og så kan jeg sætte hende udførligt ind i vores sundhedsudspil, som faktisk er ret fornuftigt.
Det har nemlig patienten i centrum.
Det handler om patienten, og det er skrevet ud fra et patientsyn.
Jeg vil gerne medgive, at regeringen også kommer med nogle gode forslag til, hvordan vi kan sikre en bedre lægedækning i Danmark, og der er mange af de ting, Liberal Alliance også har med i sit udspil.
Men for os handler det bare igen om at bruge den kapacitet, der er.
Vi ved, at der er kapacitet i det private.
Der er private hospitaler, der fyrer deres medarbejdere, fordi der er tomme operationsstuer.
Det synes jeg ikke at vi kan være bekendt, når vi har danskere stående på en venteliste.
Hvad med fertilitetsområdet?
Der ved vi, at tid er afgørende.
Mette Frederiksen (S), 2024-10-03:
Jeg indretter regeringen, som jeg synes det er klogest, og det gør jeg så i øvrigt i samarbejde med de to andre partier, som også sidder med i regeringen.
Jeg synes, det er en lidt mærkelig tilgang, at der ikke er behov for en minister for beredskab og samfundssikkerhed, al den stund at alle jo kan se – jeg skulle til at sige, at man nærmest kan mærke det på egen krop – at vi lever i en anden virkelighed og i en anden tid, end vi gjorde bare for kort tid siden.
Omkostningerne bliver mange, og de bliver flere.
Vi har lige været igennem en pandemi, som vi ikke havde forudset, og som vi ikke var velforberedte i forhold til.
Vi er hele tiden udsat for cyberangreb, misinformation, påvirkningskampagner, der kan komme, hybridangreb og hybridkrig i europæiske lande.
Så ligegyldigt hvor jeg kigger hen, ser jeg jo, at det moderne samfund er sårbart, og at vi har behov for at gøre os mere robuste.
Og det kræver i mine øjne et ministerium.
Det kan man være uenig i i Liberal Alliance, men nu er det jo så nu engang mig, der er statsminister; det er os, der har en regering, og vi forsøger at varetage opgaverne på den måde, vi mener er bedst.
Carsten Bach (LA), 2024-10-03:
For som hr. Morten Messerschmidt mindede os om tidligere på aftenen, handler det her jo om forhandlingen om statsministerens åbningstale, altså redegørelsen, hvori statsministeren stillede et spørgsmål, som lød noget i retning af, om vi som samfund er der, hvor vi gerne vil være, når det kommer til brug af skatteborgernes penge.
Der vil jeg jo sige: Nej, det er vi nok ikke.
For som nogle vil vide, er antallet af administrative ansatte, siden statsministeren blev statsminister, steget med 12.400 årsværk i staten.
Men det er jo næsten ikke det værste.
Det værste er i virkeligheden, at statsministeren har brug for ikke mindre end 25 ministre i sin regering.
Det er en del.
I Belgien er der 19, i Tyskland kan man nøjes med 17, og af frygt for repressalier tør jeg jo næsten ikke at nævne de kun 7, der er behov for i Schweiz.
Så hvad er det, der er galt?
Hvorfor er det, at statsministeren ikke kan udpege et par overflødige ministre?
Det kunne måske være ministeren for samfundssikkerhed, som jo i forbindelse med regeringens sikkerhedsudvalg alligevel er overflødig.
Mette Frederiksen (S), 2024-10-03:
Altså, vi taler om, hvordan pensionsalderen skal være efter 2045 – det er det, vi taler om.
Der er 6 år til, at vi skal træffe næste beslutning, altså efter vi har stemt næste år.
Så vi har tid til at tænke os om og få truffet den beslutning, der er den rigtige.
Nu er det jo altså Socialdemokratiet, der opfandt Arnepensionen.
Jeg har aldrig lagt skjul på, at det er noget af det, jeg er allerallergladest for, at vi har gennemført, mens jeg har været statsminister; det er jo os, der har gjort det.
Utrygheden kommer ikke af, at vi har diskussionen.
Utrygheden kommer, hvis ikke vi evner at træffe de rigtige beslutninger, og det er jeg sikker på vi kommer til.
Jeg tror, man gerne har villet bruge råderummet, der er blevet skabt af det her, men man har ikke været med til at træffe beslutningen om en pensionsalder, som har været fornuftig indtil nu.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-03:
Men det er jo hamrende utrygt, altså det, at pensionsalderen stiger til en alder, hvor man ikke kan følge med.
Altså, der er nogle faggrupper, hvis gennemsnitslevealder ikke engang når op til de 70 år, som Socialdemokratiet har tænkt sig at stemme for, at pensionsalderen skal være.
Vi lovede, at vi netop med henvisning til tidlig pension ville styrke tilbagetrækningsmulighederne, men noget af det første, den her regering har gjort er at tage et trecifret millionbeløb fra pensionsordningerne.
Hvor er de forsvundet hen?
Ikke til tilbagetrækningsordningerne, nej, de er gået til skattelettelser til nogle af de rigeste.
Så det er da megautrygt.
Det er totalt uforudsigeligt for de her mennesker, og det er derfor, jeg siger, at jeg synes, vi skal være ærlige om, hvad det er, vi vil gøre.
Derfor spørger jeg: Vil Socialdemokratiet fortælle, hvad I agter at gøre, hvad I synes, og hvad I lægger af forslag på bordet, før I stemmer for, at pensionsalderen skal op på de 70 år?
Mette Frederiksen (S), 2024-10-03:
Men hvori er det, at utrygheden består?
Vi har haft en velfærdsaftale, der nu har kørt i snart 20 år, som alle danskere kender automatikken i.
Hvis ikke vi var gået ind i den her diskussion i august måned, havde den jo bare fortsat.
Det tror jeg personligt havde givet utryghed.
For helt almindelige mennesker ved jo godt, at man ikke bare kan blive ved med at arbejde, indtil solen en dag brænder ud.
Man har måske bare ikke haft lyst til at tage den diskussion, vi så tager nu.
For lige så rigtig automatikken er, i forhold til at vi, i takt med at vi lever længere, også kan være længere tid på arbejdsmarkedet, altså dem af os, der kan, er det jo ikke alle, der kan det.
Det er jo derfor, Socialdemokratiet opfandt Arnepensionen.
Tak til Enhedslisten og andre gode venner, bl.a. i SF og også Dansk Folkeparti, for at have lagt stemmer til, at vi fik gennemført Arnepensionen.
Det er, fordi vi godt ved, at den pensionsalder, der gælder for de fleste, ikke gælder for alle.
Men i mine øjne er det da langt mere utrygt, hvis vi bare havde ladet det fortsætte, end det, at Socialdemokratiet i august måned siger: Ja, selvfølgelig overholder vi vores aftale.
Vi går ned og stemmer næste gang, men det er så også sidste gang, vi bare stemmer for en automatisk indeksering som den, vi kender i dag.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-03:
Jeg talte med en ung gut i skurvognen, som trods det, at hans kollegaer, der var lidt ældre, havde brokket sig over, at de kunne mærke i knæene og i leddene, selv om de ikke var blevet så gamle endnu, at de arbejdede som håndværkere og havde nogle lange dage, alligevel var glad for, at han var gået samme vej.
Men så sagde han, at noget af det, der alligevel nogle gange gjorde, at det skabte lidt overvejelser, faktisk var pensionsalderen.
Det er jo også derfor, at det fylder rigtig meget.
Nu siger statsministeren: Hvad er der galt med en god debat?
Jeg synes, at intet er galt med en god debat, men hvad er det, vi debatterer?
For det er jo utrygt og ikke ordentligt, at vi faktisk ikke ved, hvad der skal ske, andet end at der skal stemmes om, at pensionsalderen skal stige.
Derfor vil jeg bare spørge: Kommer Socialdemokratiet til at fremlægge deres holdning til, hvad der skal ske, før vi skal stemme?
Mette Frederiksen (S), 2024-10-03:
Jeg vil ikke lægge skjul på, at jeg er og har været det over en årrække
tilhænger af en markant oprustning, ikke alene af det danske forsvar, men også vores samlede forsvarsevne, bl.a. til at kunne afskrække i NATO.
Jeg hører selvfølgelig, hvad der bliver sagt.
Så er det rigtigt, at der bør være en fælles refleksion hos os alle sammen over alt det, vi nedrustede i nogle år.
Alt det brugte Rusland til at gøre det modsatte, og det er så en af grundene til, at vi står i en svær situation nu, som vi godt kan håndtere, men som kommer til at kræve rigtig meget af os og mere end det, vi har gjort allerede, tror jeg.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-10-03:
Statsministerens parti er jo heldigvis blevet enige med os om, at vi skal have et stærkt forsvar, efter at der gik mange år, hvor vi blev smidt ud af forsvarsforligskredsen, når vi sagde det, og gik meget alene og krævede, at vi skulle styrke forsvaret.
Det er vi glade for at vi nu har opbakning til, også fra Socialdemokratiet, og at der er kommet flere penge til.
Men lige nu er situationen bare, at den opbygning, som virkelig haster, bliver bremset af de her små budgetproblemer.
Der er tale om relativt små beløb, der skal frigøres, for at man ikke skal rende rundt og afskedige folk her sidst på året, aflyse øvelser osv.
Så jeg vil virkelig gerne bede statsministeren om at gå hjem og tænke over, om ikke man kan finde de her småbeløb, fordi truslen fra Rusland er sindssygt alvorlig og det danske forsvar er sindssygt alvorligt og har en meget, meget svær situation i øjeblikket.
Mette Frederiksen (S), 2024-10-03:
Jeg har jo ikke lejlighed til at følge alle samtaler og diskussioner i forsvarsforligskredsen, men det er mit indtryk, og jeg må selvfølgelig blive korrigeret, hvis ikke det er korrekt, at vi faktisk er ret enige om vores analyse, både af verden derude, behovet for markant oprustning og også behovet, desværre, for at få gjort noget ved nogle af de udfordringer, der har været i Forsvaret.
Det er på vej i den rigtige retning, men jeg synes også at kunne se på spørgerens ansigt, at vi ikke er i mål med det arbejde endnu.
Det er også det, jeg hører fra den forsvarschef, vi har nu, altså at det er det arbejde, der er det allervigtigste.
Der har været nogle budgetudfordringer, som er en udfordring her og nu, og som jo er en helt anden udfordring end det, vi ser ind i på den lange bane, hvor vi er blevet enige om en meget, meget massiv oprustning og investering i dansk forsvar.
Jeg har ikke mulighed for at gå ind i det helt konkrete nu, men det gælder Forsvaret som alle andre, at de budgetter, vi lægger, skal man jo altså efterstræbe at overholde, selvfølgelig.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-10-03:
Jeg vil gerne rose statsministeren for en hård, principfast og klarsynet politik over for Ruslands afskyelige angreb på Ukraine.
Til gengæld vil jeg sige, at hvis statsministeren gerne vil fremstå lige så klarsynet og principfast i forhold til opbygningen af det danske forsvar, er der brug for en hjælpende hånd nu og her.
Der er aflysninger af øvelser i alle tre værn, der er mange soldater, der bliver afskediget i øjeblikket, og vi har brug for, at det danske forsvar kommer fremad og ikke bliver bremset, fordi der lige nu mangler nogle relativt små beløb sidst på året.
Jeg ved godt, regeringen siger, at det er Forsvarets økonomistyring, som er skyld i problemerne, og det tror jeg sådan set er rigtigt.
Men det ændrer altså bare ikke på, at regeringen har en forpligtelse til at sørge for, at den her tilstand i Forsvaret stopper, og at vi ikke skal langt ind i 2025 med små lokale besparelser.
Så kan vi ikke overtale statsministeren til, at vi finder de penge og sørger for, at Forsvaret kommer videre fra de her midlertidige problemer og man ikke bliver bremset i sin opbygning?
Mette Frederiksen (S), 2024-10-03:
Heldigvis er vi nu i gang med at få nedbragt de ventelister, som vi har været kede af er blevet etableret.
Det er ikke kun i Danmark, at ventelisterne har været der.
Det er desværre en af konsekvenserne, som er kommet i halen på corona rigtig mange steder.
Vi har ikke været bange for som regering at bruge privat kapacitet, hvad det angår.
Vi har sådan set forsøgt at få al kapacitet i gang, både offentligt og privat.
Den indsats fortsætter, men nu synes vi, at det allervigtigste er at få sikret, at det nære sundhedsvæsen kommer til at fungere, og at vi får mere lighed, hvad angår danskernes sundhed, helbred og livskvalitet.
Lea Wermelin (S), 2024-10-03:
Det er jo også rigtig dejligt, at noget af det, som Liberal Alliance har taget med i sit udspil, er idéen om et differentieret honorar i forhold til antallet af læger og hvis man bosætter sig der, hvor folk er mere syge.
Det ændrer bare ikke på, at noget af det, som LA så foreslår, f.eks. er, at man skal kunne gå direkte over i det private, dvs. også i forhold til de helt simple behandlinger.
Det vil jo trække nogle af de læger, som der er ekstremt meget behov for på Nykøbing Falster hospital, væk derfra, og derved vil man ikke kunne levere den lægedækning, som der er så meget behov for.
Og vi kan se, at der er nogle regioner i Danmark, som virkelig er presset af, at der ikke er nok læger.
Det vil vi gerne gribe ind over for, og det mangler i LA's udspil.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-10-03:
Tak til fru Lea Wermelin for spørgsmålet og egentlig også den indledende bemærkning, selv om det ikke var et spørgsmål.
Men det her med, hvem der er statsminister og statsministerkandidat på blå og rød side, er jo faktisk interessant.
Jeg kan godt forstå, at det optager jer.
Jeg tænker også, at hvis nu der er et blåt flertal efter et valg, så kan det være, at I bare skal kigge ind i jeres egen regering.
Det kan være, at der ligefrem er to partiledere i den, som kunne tænke sig at være blå statsminister.
Det er også lidt spændende på den røde side.
Altså, vi er jo i de her år og dage vidne til et magtskifte, et tronskifte, i rød blok med SF, der er ved at blive det største parti.
Det kan jo være, at statsministeren fremover skal være udenrigsminister i en Pia Olsen Dyhr-regering.
Det er spændende, så jeg kan godt forstå, at det optager jer.
For at svare på spørgsmålet vil jeg sige: Den måde, vi i dag forsøger at løse udfordringer med lægemangel i udkantsområder på, er jo med ydernummersystemet, og der mener vi, at vi i langt højere grad skal gøre brug af økonomiske incitamenter, den økonomiske gulerod, og derved også give en større betaling til de læger, der vælger at praktisere ude i Udkantsdanmark.
Der kan jeg jo så i øvrigt rose regeringen for, at det også er et element, man har med i sit udspil.
Hvor meget det kommer til at fylde, finder vi ud af i løbet af forhandlingerne, men det vil jeg da egentlig gerne kvittere for.
Lea Wermelin (S), 2024-10-03:
Tak for det.
Jeg begyndte straks at nynne med, da ordføreren talte om Eye Q.
Det kunne jo være fint at få afklaret i salen her i dag.
Det, jeg egentlig vil spørge til, handler om det velfærdssamfund, som ordføreren jo også taler om, men vi har lidt forskellige udgangspunkter for, hvad det er, vi gerne vil.
Noget af det, som vi har indkaldt til forhandlinger om, er jo et sundhedsudspil.
Altså, hvordan sørger vi for, at der er lægedækning i alle dele af landet?
Hvordan gør vi op med den geografiske ulighed i sundhed i dag?
Noget af det, som mangler i det modsvar, er jo et svar til borgerne på f.eks. Lolland på, hvordan de får adgang til en praktiserende læge, og hvordan man sikrer, at der er nok sundhedspersonale på Nykøbing Falster hospital.
Så hvad er ordførerens svar til dem?
Signe Munk (SF), 2024-10-03:
Jeg tror ikke, ordføreren hørte mig helt rigtigt, for vi mener sådan set, at man skal belønnes for at tage et socialt ansvar ude i de private institutioner, og på den måde kan vi gå ind og se på tilskud.
Vi mener også, at der er brug for at give en særlig håndsrækning til f.eks. de skoler, som er lukningstruede ude i landsbyerne.
Der er vi sådan set åbne for at sige, at det både kan være friskoler og kommunale skoler, og den tankegang kan man jo også overveje andre steder.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-10-03:
Jeg taler sådan set heller ikke om et højere tilskud.
Jeg taler om, at man ligestiller dem.
Det er jo måske også lidt svært for de private at tage et større socialt ansvar, hvis det bliver dyrere for forældre at vælge det private til.
Men jeg har det sådan, at så kender man SF lidt igen, for man ønsker ikke friplads til private passere.
Hjemmepasning ønsker man heller ikke en national ordning for.
Ved SF bedre end de forældre, hvad der er bedst for deres børn?
Signe Munk (SF), 2024-10-03:
Først og fremmest vil jeg sige tak for spørgsmålet og også tak for rosen.
Det er jo rigtigt, at SF ikke har foreslået, at man skal give et højere tilskud til private daginstitutioner.
Samtidig har ordføreren også helt ret i, at når man ser på dækningen af både skoler og daginstitutioner i dag, er det jo sådan, at der er mange friinstitutioner, der faktisk løfter en opgave ude i landsbyerne, som de kommunale daginstitutioner og de kommunale skoler løftede tidligere.
Det, der bare også er gældende i forhold til de private tilbud, er, at det jo også er noget, der fylder meget inde i storbyen, hvor der kommer en total skævvridning imellem forældre, hvor de forældre med pengepungen i orden sender deres børn over i de private tilbud på bekostning af det kommunale, og i de private tilbud bliver der ikke taget det samme sociale ansvar for en bred børnegruppe, som der gør i de offentlige tilbud.
Så jeg synes ikke diskussionen er helt simpel, når man kigger på den generelle lovgivning.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-10-03:
Tak for det, og tak for en rigtig fin tale om vores landdistrikter.
I landdistrikterne er der jo flere private dagtilbud.
Der er bare ét problem, og det er, at de private dagtilbud får langt lavere tilskud, end mange af de offentlige dagtilbud gør.
Dansk Industri har i deres seneste analyse afdækket, at det faktisk er op imod 90.000 kr. pr. barn, som private daginstitutioner får mindre end de offentlige.
Jeg har ikke rigtig hørt SF slå på tromme i den her debat omkring private og offentlige daginstitutioner, i forhold til at der er en skævhed.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge SF: Hvor står SF i den her debat?
Ønsker man en reel ligestilling af de offentlige og de private dagtilbud med hensyn til tilskud, så de forældre ude i landdistrikterne, der ønsker en privat pasningsordning, ikke skal betale mere end dem, der ønsker en offentlig?
Signe Munk (SF), 2024-10-03:
Det er ikke ensbetydende med, at der ikke er nogen, der kan have en græsmark, for det er også godt i forhold til kvælstofbindingen.
Det har ordføreren helt ret i, og man kan lave noget græsprotein.
Det synes jeg der er spændende projekter i gang med, som jeg også nævnte i min tale, som også kan give nogle jobs.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-03:
En ting er, at man kan tage den her historie med, at i 1960'erne spændte man hesten få ploven, men det er ikke den romantik, jeg taler ind i.
Jeg taler ind i, at vi ved, at de løsninger, vi åbenbart vælger nu, ødelægger mere for landbruget, end det er nødvendigt.
Man kunne f.eks. i forhold til CO 2 og kvælstof få samme virkning ved at så græs.
Det eneste, det kræver mere, er, at der er en landmand, der rent faktisk bruger jorden.
Så vil fru Signe Munk ikke bare forklare mig, hvorfor det er, man har sagt, at der skal være 200.000 ha skov for at løse et kvælstofproblem og et CO 2 -problem, når græs kan løse det på samme måde, dog med den lille tilføjelse i mente, at så var der også en landmand, der rent faktisk stadig væk boede i lokalområdet?
Signe Munk (SF), 2024-10-03:
Først vil jeg bare starte med lige at slå fast: At få en ros, der lyder »det er ikke så ringe endda«, fra en nordjyde simpelt hen er fornemt.
Så tak for den, hr. Kim Edberg Andersen.
Den er jeg unægtelig glad for.
I får ikke Fur!
Når vi ligesom har det på plads, ser jeg jo den grønne omstilling i landdistrikterne i særdeleshed, i de store provinsbyer og vores havne som en del af det, der også bliver jobskabende.
Når man laver biogasanlæg, kommer der beskæftigelse ved det.
Det samme sker, når man laver elektrolyseanlæg, når man laver pyrolyseanlæg osv.
Når man ser på, hvad landbruget beskæftiger af folk i dag, skal man jo ikke kigge længe på tallene fra storhedstiderne i 1960'erne og til i dag, før man bemærker, at der er færre og færre folk, som har et arbejde i det landbrug, vi kender i dag.
Så jeg mener ikke, at det at holde fast i det landbrug, som vi kender i dag, er løsningen for udviklingen ude i landdistrikterne.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-10-03:
Jeg synes, at fru Lea Wermelin gør sig skyldig i at blande tingene sammen.
Vi snakkede lige før om den almenpraktiserende læge, som i øvrigt også er privat, og så siger fru Lea Wermelin så, at det er en udfordring, hvis borgerne har mere frit valg mellem det offentlige og det private.
Men det har jo ikke noget at gøre med den almenpraktiserende læge.
Hvis man giver mere frit valg og man udnytter den ledige kapacitet, der er på de private sygehuse på forskellige specialeområder, for at nedbringe ventetiderne mest muligt til gavn for borgerne, så kan man have en politisk bekymring om, hvorvidt der så er nogle læger, der vælger at arbejde på et privat sygehus i stedet for på et offentligt sygehus.
Det er lidt sådan, jeg tænker at spørgsmålet er tænkt, og der går jeg mere op i, at borgerne oplever korte ventetider og gode rettigheder, end at alle offentlige sygehuse har en masse ansatte.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-10-03:
Det synes jeg er meget storsindet.
Jeg havde nu regnet med, at det ville være hr. Alex Vanopslagh selv, der ville tage den.
Men det er storsind.
Det, jeg egentlig vil spørge om, handler om noget andet.
Hr. Alexander Ryle, som jo ud over at sidde herinde for Liberal Alliance også er medlem af borgerrepræsentationen på Københavns Rådhus, har dér sagt noget, som jeg er meget enig med ham i.
Han siger nemlig i forbindelse med deres budgetforhandlinger: Det er meget let at gøre som Konservative og stille sig ud på sidelinjen og råbe, at man vil have en lavere skat; vi vil hellere være med i en aftale, der rent faktisk gør det til virkelighed.
Tænk, at man på Københavns Rådhus med et ræverødt flertal kan få skattelettelser igennem.
Det er imponerende.
Og derfor vil jeg spørge hr. Alex Vanopslagh, om han har tænkt sig at gøre det samme herinde på Christiansborg og være med i de aftaler, der rent faktisk sænker skatten.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-10-03:
Jeg glæder mig også til at se, hvordan andre partier vil stille sig i salen, når vi kommer med et fælles beslutningsforslag om det her.
For man kan selvfølgelig have holdninger til, hvordan man skal indrette sig individuelt og andet, men det er jo bare mærkeligt, at man, når man tager romantikken ud af ægteskabet og forstår det som en juridisk konstruktion, så siger, at noget af formuen skal deles, men en anden del af formuen ikke skal deles.
Meget af den manglende formue skyldes jo, at kvinder vælger at få børn og også indrette sig derefter, og det burde man vel ikke direkte blive straffet for.
Så tak.