runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2020-05-20:
Hvis formanden tillader, er jeg nødt til at starte med at kommentere på den konklusion, som blev draget fra spørgerens side på det tidligere spørgsmål, for man kan ikke konkludere, at den er trådt ud af kraft.
Der er en konkret lokal mulighed for det efter en konkret individuel vurdering, hvis kommunens samlede ressourcer, bl.a. personale, påbyder, at man er nødt til at handle på det.
Så kan man konkret efter individuel vurdering vælge at fravige fristen.
Det er der, vi er.
Men som sagt står tilbuddet ved magt om, at jeg meget, meget gerne vil se på konkrete henvendelser, således at vi kan få boret det ud.
Til det spørgsmål, som vi når til nu her på dagsordenen, vil jeg sige, at jeg er glad for aftalen, og også sige tak for konstruktiv deltagelse fra Dansk Folkepartis ordførers side.
Jeg tror, vi alle sammen er optaget af, at aftalen udmøntes så hurtigt som overhovedet muligt, så vores svækkede ældre får gavn af de mange gode initiativer.
I brevet har jeg også understreget vigtigheden af, at kommunerne er opmærksomme på, at perioden med begrænsninger i hjælpen kan have efterladt et efterslæb, særlig i forhold til rengøring, og at kommunerne derfor skal tilbyde berørte borgere en grundig rengøring, som det også hedder i aftaleteksten.
Vi skal også have de formelle ting på plads, og derfor skal de 165 mio. kr., som aftalen indeholdt, ud at virke.
Det kræver et aktstykke, og det blev tiltrådt af Folketingets Finansudvalg den 14. maj, altså torsdag i sidste uge.
Midlerne udmøntes på bloktilskudsaktstykket til sommer, men de kan allerede nu gøre brug af midlerne forlods ude i de enkelte kommuner.
Det vil sige, at der er arbejdet på højtryk i ministerier og styrelser for at få aftalen ud at virke.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-20:
Nu har jeg lyst til at følge op på det svar, jeg lige fik der, for det var jo noget helt andet, men det må jeg så gøre skriftligt, for så er plejeboliggarantien jo trådt ud af kraft i forhold til det, ministeren siger.
Men det andet spørgsmål er: Hvordan og hvornår vil ministeren sikre, at aftalen på ældreområdet under covid-19, herunder om ekstra rengøring til ældre medborgere, bliver udmøntet?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-20:
Så det er der altså mulighed for.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-20:
Jamen det er da så enkelt.
Ministeren kan jo sende et brev ud til kommunerne om, at plejeboliggarantien altså ikke er trådt ud af kraft, og at håndværkere har adgang til plejeboliger, hvis de skal renovere.
Selvfølgelig skal de følge de retningslinjer, der er på området.
Men det kan jeg så forstå at ministeren ikke vil.
Ministeren vil først have nogle eksempler fremsendt, fordi ministeren åbenbart ikke tror, at der er udfordringer på det her område.
Det enkleste ville da være at præcisere over for kommunerne, at plejeboliggarantien skal opretholdes, og at håndværkere har adgang til at renovere plejeboliger.
Det er jo ligesom en gentagelse af det, ministeren sagde i første omgang.
Når jeg nu som ældreordfører får henvendelser på det her område om, at der er nogle udfordringer, i forhold til at man siger, at man ikke kan overholde plejeboliggarantien, fordi man ikke kan komme ind og renovere de her plejeboliger, vil jeg gerne have, at ministeren præciserer det, altså sender besked ud til kommunerne om, at plejeboliggarantien altså ikke er trådt ud af kraft, og at håndværkere har tilladelse til at komme ind og renovere efter de gældende retningslinjer, som der er i dag – det skulle da vel ikke være så svært – så vi kan sikre, at plejeboliggarantien bliver opretholdt.
Magnus Heunicke (S), 2020-05-20:
Det gælder sådan set alle ansatte og personer, der henvender sig i plejeboliger for at levere varer eller serviceydelser, at de ikke anses for at være besøgende, så de er ikke omfattet af de nævnte besøgsrestriktioner.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-20:
Og hvis jeg forstår ministeren korrekt, vil det sige, at kommunerne skal overholde plejeboliggarantien og håndværkere skal have adgang til at komme ind og renovere boligerne.
Og ofte har der forud for visitationen været en lang periode med tiltagende fysisk og mental svækkelse, hvorfor det derfor er helt afgørende for at sikre den nødvendige omsorg og pleje, tryghed og sikkerhed, livskvalitet samt vedligeholdelse af funktionsniveau, at plejeboligen tildeles hurtigst muligt.
Derfor vil jeg godt have ministeren til at bekræfte her i dag, at plejeboliggarantien skal opretholdes, og at håndværkere har adgang til at komme ind og renovere tomme plejeboliger.
Jeg har fået flere henvendelser om den her problemstilling, og jeg har et ønske om, at ministeren retter henvendelse til kommunerne for at præcisere det her, altså at plejeboliggarantien ikke er trådt ud af kraft, og at håndværkere godt kan komme ind og renovere plejeboliger, så vi netop kan sikre, at når man har behov for en plejebolig, er der også en plejebolig.
Det må ministeren gerne svare helt klart på.
Magnus Heunicke (S), 2020-05-20:
Vi har indført restriktioner for besøg i bl.a. plejeboliger for at beskytte en gruppe af særlig sårbare borgere mod smitte med covid-19.
De her restriktioner er et vigtigt redskab for at mindske risikoen for nye smittekæder med potentielt alvorlige følger for beboerne.
Men ansatte på plejeboliger eller personer, som kommer i plejeboliger for at levere varer eller serviceydelser, er ikke omfattet af de her besøgsrestriktioner.
Denne personkreds er altså undtaget fra besøgsrestriktionerne, fordi der er behov for at tillade et minimum af adgang til plejeboligerne, ikke alene af hensyn til beboernes daglige pleje, omsorg og fornødenheder, men også af hensyn til boligernes drift.
Der er hverken regler i epidemiloven eller i bekendtgørelsen om besøgsrestriktioner, der er til hinder for, at håndværkere kan istandsætte tomme plejeboliger, men både håndværkere og andre personer, som kommer for at levere varer eller serviceydelser, skal selvfølgelig iagttage de generelle sundhedsfaglige retningslinjer om bl.a. afstand og hygiejne m.v. Tak.
Må jeg ikke opfordre til, at vi – hvis der er nogle konkrete henvendelser, hvad jeg forstår der er, om nogle konkrete problemstillinger her – får sendt det over, for så vil jeg kigge på det, og så vil jeg meget, meget gerne reagere på det hurtigst muligt, for det skal jo være sådan, at der ikke er tvivl om det.
Det her er jo nyt land for alle, og jeg kan ikke afvise, at der er nogle steder i nogle kommuner, hvor man har begået nogle fejl, men dem er jeg kun interesseret i at få rettet hurtigst muligt.
Så jeg vil meget, meget gerne se de konkrete tilfælde, som spørgeren har, og dermed også handle på dem.
Martin Geertsen (V), 2020-05-20:
Jeg synes måske ikke helt, ministeren svarer på det, der egentlig er, hvad skal man sige, hovedspørgsmålet her – og det har ministeren jo sådan set haft kendskab til i hvert fald i nogle dage – som handler om, at statsministeren under partilederdebatten her i torsdags sagde, at alt det, der ligger til grund for genåbningen, sådan set er lagt frem.
Må jeg ikke bare citere professor og overlæge på Rigshospitalet Jens Lundgren – han er en af de forskere, der har undret sig over den manglende gennemsigtighed i Statens Serum Instituts beregninger, og som, selv om SSI onsdag offentliggjorde de efterspurgte data, ikke føler sig mere oplyst, efter at han og en række studerende på Rigshospitalet har gransket dem – som nogle dage efter, at statsministeren havde sagt det, sagde: »Jeg mangler stadig svar på, hvordan man er kommet frem til de antagelser
Det er den slags åbenhed, der skal bruges, for at man kan få en ordentlig faglig diskussion, og for at både forskere som jeg, men også offentligheden som sådan, skal kunne gå myndighederne efter i sømmene«.
Det siger Jens Lundgren, og jeg skal bare høre: Hvordan kan det være, at både forskere og politikere og andre i den grad har skullet trække de her informationer ud af regeringen og ud af regeringens styrelser?
Og kunne ministeren så ikke gøre sig den ulejlighed at svare på, hvorfor der, efter der har været partilederdebat, og trods det, at statsministeren sådan set har stået i den partilederdebat og sagt noget andet, fortsat er forskere og andre ude at sige: Vi har simpelt hen ikke de nødvendige data til at kunne lave en ordentlig faglig diskussion af de ting og resultater, der kommer ud fra Statens Serum Institut?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-20:
Men det var jo præcis det, som lå i mit svar.
Altså, vi har fra regeringens side et ønske om fuldkommen transparens, som jeg kan forstå at hele Folketinget har – det synes jeg er glædeligt – men vi er jo nødt til at operere på lovens grund her.
Og når en del af det, som ligger til grund for de beregninger, er personfølsomme oplysninger, så skal vi jo sikre os, at det ikke kan identificeres på individniveau.
Det siger sig selv, at det, når vi udtaler os – om det er i en partilederdebat, eller det er her i Folketingssalen eller andre steder – er en fuldstændig grundlæggende forudsætning, at vi jo selvfølgelig med det overholder rigets love.
Det forventer vi selvfølgelig også at Statens Serum Institut gør, og det er så også det, de har gjort.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-20:
Regeringen har meldt ud, at vi ønsker at gå ind og kigge på det, fordi jeg sådan set også tror, man har godt af at have det håb, at vi kommer derhen, og at man kan se for sig – man har noget at se frem til – at der bare kommer en eller anden form for fejring.
Men omvendt skal vi jo også passe på, at vi ikke ændrer retningslinjer hele tiden, for det er også et spørgsmål om, at folk skal kunne forstå, hvad det er, der skal foregå, og så skal der ikke komme en ny melding og så en ny melding, og så kan man ikke huske, hvad det var, der egentlig var retningslinjerne.
Så der er en eller anden balance i det der.
Men jeg håber, at vi i løbet af relativt kort tid har en afklaring af situationen, så vi kan se ind i, at vi i hvert fald kan give de unge mennesker et bud på, hvad der ser ud til at kunne lade sig gøre.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-20:
Vi deler jo håbet om, at det her kan lade sig gøre og det her kommer til at ske.
Jeg er jo glad for at høre, at ministerens grundholdning er, at vi skal give dem de rammer så hurtigt som muligt.
Så synes jeg også, at hvis vi kan give dem dem gennemsigtigt – altså sige, at nu er man i gang med at kigge på noget – så er det alt andet lige bedre relativt hurtigt at komme med de stramme retningslinjer og så kunne løsne dem.
Det tror jeg sådan set godt man kan håndtere.
Det vil være værre ikke at have noget som helst at pejle efter, for hvad er det så overhovedet, man skal satse på kan lade sig gøre?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-20:
Jamen det er jo fuldstændig rigtigt, at der foregår forhandlinger lige nu, og jeg har hørt indtil flere partier annoncere, at det her var noget af det, man gerne ville drøfte.
Derfor skal vi jo passe på med at foruddiskontere alle mulige ting.
Men jeg vil gerne sige det sådan, at der jo er et dilemma ved at melde ud tidligt, så folk ved, hvad de har at forholde sig til.
Det, der er problemet ved at gøre det, er jo, at vi risikerer, at det så forandrer sig, fordi smittetrykket forandrer sig.
Så det er ligesom det ene scenarie, jeg mener der kunne være.
Det andet er jo så, at man melder ud så sent, at man faktisk ikke kan nå at organisere de ting, der skal til, og i øvrigt går og er bekymret for, om man faktisk får lov til at afslutte.
Hvis man derfor melder meget tidligt ud, bliver det måske i så stram en model, at de unge bliver utrolig kede af situationen.
Det er derfor, jeg har bedt sundhedsmyndighederne om at gå ind at vurdere, hvor vi overhovedet er henne, så vi kan få et eller andet billede af, hvordan de her ting ser ud.
Så jeg vil ikke foregribe nogle forhandlinger, der foregår, mens vi står her i Folketingssalen, men bare sige, at jeg helt deler synspunktet, i forhold til hvor vigtigt det her er for de unge mennesker.
Og man kan sige, at selv hvis det virkelig bliver strikt, er der dog en eller anden form for åbning for, at man kan få en form for ritual og en fejring af det, at man afslutter sin uddannelse.
Så synes jeg, vi skal tillade os at nyde, at vi har nogle unge mennesker, hvor en af de ting, de virkelig presser på for, er at få lov til at fejre fællesskabet og få lov til at fejre, at de har taget sig en uddannelse.
Der er nogen, der har kaldt det forkælet.
Tænk, jeg er simpelt hen så uenig.
Altså, vi har i mange år haft generationer af unge, hvor vi mest af alt har klandret dem for sådan noget: mig, mig, mig.
Den ungdomsgeneration, vi har nu, beder om lov til at være sammen med deres kammerater, og de beder om lov til at fejre, at de har taget en uddannelse.
Tænk, det synes jeg simpelt hen er ærværdige formål.
Så også af den årsag kunne jeg jo godt tænke mig at man fik muligheden.
Men det kræver, at sundhedstilstanden også er dertil.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-20:
Jamen det lyder jo dejligt.
Ministeren er enig i hensigten.
Jeg hører det også, som om ministeren er i gang med at få udarbejdet retningslinjer på flere niveauer.
Altså, vi står jo alle sammen og ser ind i den her situation lige om lidt, hvor alle de unge mennesker – det er både studenterne, det er 9.-klasserne, som ministeren sagde, det er unge fra erhvervsuddannelserne, det er på alle områder – skal fejre deres afslutning, og hvis vi ikke sikrer, at der er nogle rammer, at der er nogle regler, de kan prøve at rette ind efter, så står vi med en situation, hvor der kan ske alt muligt, og hvor de vil gøre alt muligt.
Altså, jeg blev spurgt i radioen den anden dag, hvad min holdning var til det her.
Der var ligesom lagt op til, at jeg skulle sige, at enten skulle de drikke sig i hegnet, eller også skulle vi forbyde enhver form for drikkeri.
Og jeg tænker: Nej, det, vi skal, er, at vi skal sikre, at der er nogle retningslinjer, sådan at de unge mennesker sammen med deres forældre kan have mulighed for at gøre det her på en forsvarlig måde, altså så vi egentlig kan prøve at styre det, når vi nu godt kan vide, at det sker alligevel.
Det glæder mig selvfølgelig, hvis ministeren siger, at det er i gang; og så bliver jeg jo bare nysgerrig på, hvornår det så er, at vi kan få de der retningslinjer.
For det kunne også godt være, man meldte ud, at der er tre muligheder for niveauer, og at man skærper dem senere hen.
Men minimumsniveauet burde man jo kunne melde ud om ret hurtigt og sige, at det her kan i hvert fald lade sig gøre, uanset hvordan det går.
For det handler selvfølgelig også om, at vi ikke melder ud, dagen før de bliver færdige.
Altså, det nytter ikke noget, at vi kommer hen sidst i juni, og så kommer der en retningslinje for alle dem, der så er færdige på det tidspunkt og har været ude i det.
Så vi er jo nødt til at have det meget snart.
Så ved jeg godt, at der foregår forhandlinger lige nu, og vi kan jo håbe, at der senere i dag bliver meldt et eller andet ud, der gør det her nemmere.
Men jeg kunne jo håbe, at ministeren kunne sige, hvor tæt, man er på de der retningslinjer, som man så er i gang med at lave.
Og så er jeg med på, at det måske godt kan være, at de kan blive lidt mere lempelige.
Men der burde jo allerede i dag kunne laves nogle retningslinjer om de rammer, der er, og det, man kender i dag, der siger, hvad vi i hvert fald vil kunne tillade.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-20:
Men det er for tidligt endnu at sige, hvad retningslinjerne så bliver, og hvilke nogle ting der faktisk kan lade sig gøre, for rigtig meget af det handler om, hvordan det samlede smittetryk bevæger sig, og hvad der i øvrigt foregår ovre ved et bord, som ingen af os er ved lige nu, hvor man forhandler om yderligere genåbninger af Danmark.
Jeg tror, at vi allesammen har en bevidsthed om, at den dag, man får sit svendebrev, eller den dag, man bliver student, eller den dag, man afslutter sin 9. klasse, er en meget stor begivenhed i et ungt menneskes liv.
Jeg vil faktisk tro, at de fleste af os kan huske det, også selv om vi efterhånden er ved at være lidt grå i toppen og alt det der.
Jeg kan i hvert fald selv huske det.
Derfor tror jeg, at vi allesammen også godt ved, at særlig oven på et ret bommet forår for de unge mennesker er det mere vigtigt i år, end det nogen sinde har været før, at vi får lavet de ritualer, der i virkeligheden gør, at tilværelsen også glider videre, når man står i relativt alvorlige tider.
Det er jo et af de tidspunkter efter min mening, hvor netop sådan noget som ritualer er allervigtigst.
Så jeg er jo fuldstændig enig i udgangspunktet, men vi skal tage hensyn til, hvordan smitten spreder sig i samfundet.
Derfor har vi som regering taget initiativ til at lægge en lille pakke, en mellemstor pakke og en stor pakke over til sundhedsmyndighederne for at få en vurdering af, hvad der kan lade sig gøre inden for rammerne af det smittetryk, der er nu.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-20:
Er ministeren enig i, at der bør blive udarbejdet klare retningslinjer for sommerens studenterkørsler og andre fejringer af de danske unges afslutning af diverse ungdomsuddannelser, så fejringer på en forsvarlig måde kan gennemføres?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-20:
Jeg kan afsløre, at her i coronatiden har jeg ikke den luksus, at jeg ikke skal noget i morgen – gid, det var så vel.
Men jeg vil selvfølgelig forsøge at få tingene til at ske, så hurtigt jeg overhovedet kan, men også håbe på en forståelse for, at ting er træge, fordi det buldrer derudaf med corona.
Så jeg presser på det bedste, jeg kan, for, at vi får skabt en løsning, men altså oven i utrolig mange andre dagsordener.
Så vil jeg sige, at jeg også synes, det haster i forhold til sommerferien, både på grund af den konkrete situation, men simpelt hen også fordi vi bliver nødt til at komme i gang med at få sat nogle retninger på, hvad det er, der skal ske, fordi vi er ved at være kommet på den anden side af det store første ryk omkring at få genåbnet, først i fase et og så i fase to.
Og der skal noget opsamling til, så jeg synes, at tidspunktet er ved at være rigtigt nu til at tegne de streger.
Stén Knuth (V), 2020-05-20:
Tusind tak for det.
Og det er ikke, for at jeg skal mase for meget på, men sommerferien er jo lige rundt om hjørnet, så jeg håber selvfølgelig på, at vi kan sætte os sammen, inden vi når sommerferien, også sådan at vi kan få betrygget bl.a. Dansk Skoleidræt, som ministeren også er bekendt med ikke har flere midler i år at rutte med, og hvor man jo egentlig er begyndt at kigge på, hvem vi efter sommerferien skal have til at løfte den her opgave.
Og jeg skal ikke noget i morgen, f.eks. Så det er bare, hvad skal man sige, en opfordring til hurtigst muligt at kalde på os – så er vi der med det samme.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-20:
Det, jeg så egentlig vil glæde mig over lige nu, er den enighed, der er, nemlig at vi, som jeg hører det, godt kan love de unge mennesker, at der kommer nogle rammer og retningslinjer.
Hvad de bliver, kan vi ikke sige i dag, men vi kan godt sige, at der kommer nogen, der siger, hvad det så er, der kan lade sig gøre for dem, så de ikke står den dag, de er færdige, og ikke har noget som helst at pejle efter.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-20:
Der kommer helt sikkert til at komme nogle retningslinjer.
Det har vi også meldt ud som regering, altså at nu går vi ind og kigger på forskellige modeller for, hvordan det kan lade sig gøre.
Men vi ved bare ikke hvordan endnu.
Og det glæder jeg mig rigtig meget til at kunne fortælle de unge, for jeg ved, at de venter på det, og der er rigtig mange, der vil ærgre sig over det, hvis det skulle være sådan, at man slet ikke kunne få lov til at sætte et punktum for sin uddannelse.
Så jeg håber, at vi kan flytte hurtigt på det, men tiderne er også, som tiderne er, og det er sundhedshensynet, som tæller, men vi skal selvfølgelig i sagens natur give det håb til de unge mennesker om en fejring, som kan lade sig gøre inden for den ramme.
Gitte Willumsen (V), 2020-05-20:
Kan ministeren svare på, hvilke yderligere tiltag ministeren vil tage for at imødegå de hjemsendte gymnasieelever og hf-studerendes tiltagende mistrivsel?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-20:
Jeg har hele vejen igennem
sagt som minister, også før alt det her corona, at hvis der er ét punkt, der afgør det spørgsmål, nemlig hvordan vi får flere til at tage en erhvervsuddannelse, er det, om det er muligt at få en læreplads.
For hvis det at tage et grundforløb betyder en kæmpe usikkerhed i forhold til at få læreplads, og det gør det, så er det klart, at der er flere, der vil blive presset over i nogle boglige uddannelser, end der ellers ville være blevet.
Derfor er det for mig at se et af de allervigtigste spørgsmål at få løst, altså at sørge for, at der kommer en sikkerhed og en tryghed for, at når man starter på sit grundforløb, kan man også få en læreplads.
Kim Valentin (V), 2020-05-20:
Men nu står jeg jo her for at påvirke ministeren en lille smule, og jeg tillader mig med de bemærkninger at tænke, at det har jeg faktisk formået at gøre, for jeg er da sikker på, at det bliver taget med ind i forhandlingerne.
Må jeg til sidst spørge: Hvordan vil ministeren gribe de her fordomme, der lidt er, med at det er bedst med en boglig uddannelse og man faktisk ikke så gerne vil have en erhvervsfaglig uddannelse, an?
Hvordan vil ministeren gribe fat i det, for det er jo også et problem?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-20:
Ja, det har jeg, og hvis det var sådan, at jeg kom med en konkret handlingsplan, ville jeg kuldsejle de forhandlinger, vi var i gang med.
Det ville være imod enhver form for ordentlig forhandlingsetik, hvis jeg stod her og fremkom med en handlingsplan, midt i at jeg forhandler om præcis det her.
Så det, jeg kan sige, er, at vi er midt i forhandlingsforløbet, og hvis jeg begynder at komme med handlingsplaner, kan man være sikker på, at der ikke kommer en aftale, så det ville jeg synes var en utrolig dårlig måde at gå til det på, og det tror jeg sådan set heller ikke at man ville fra den anden side af salen, hvis man var dem, der havde regeringsmagten.
Jeg ved godt, at de unge mennesker har brug for, at der kommer et svar, og jeg vil sige, at hvad angår de unge mennesker, var noget af det allerførste, vi gjorde i coronakrisen, at give mulighed for, at man kunne afslutte sin svendeprøve.
Jamen det, vi har gjort i første omgang, er jo at give mulighed for lønkompensation på lærlingeområdet.
Det eksisterer nu, og det gælder jo hele vejen over, kan man sige.
Og så har vi i går indgået en aftale i forbindelse med Landsbyggefonden, hvor der også er stillet krav i forbindelse med det byggeri, der bliver sat i gang dér, og der kommer man også til at bidrage med et anseligt antal praktikpladser – faktisk et par tusind praktikpladser.
Det vil sige, at i vores måde at gå til krisehåndtering på er vi dybt bevidste om, hvor stort et problem der ligger her.
Det gælder de små og mellemstore virksomheder, som jo normalvis er dem, der er allerbedst til at leve op til de måltal, der er, for at tage lærlinge ind, men det gælder også de store virksomheder.
Vi har brug for at få alle mand af huse i forhold til at få leveret praktikpladser, og det kræver selvfølgelig, at vi også som stat sætter os ind til bordet og siger, at det er vigtigt med en trepartsdrøftelse om det her.
Og som jeg hører arbejdsmarkedets parter, er alle jo enige om alvoren i det her: Vi må ikke under nogen omstændigheder tabe en ungdomsgeneration.
Det betyder noget for de unge selv, og det betyder også noget for erhvervslivet, at man får den uddannede arbejdskraft, der skal til.