runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (RV), 2020-11-20:
Nej, det kan jeg ikke svare på, for jeg er ikke vidende om hverken ansøgning eller begrundelse for afslaget.
Det er i hvert fald sådan, jeg forstår flaget.
Jeg ville intet problem have med at flage med et flag, der markerede kvindernes internationale kampdag.
Jeg synes da, det ville være smukt.
Jeg synes, det ville være smukt, hvis dette Folketing kunne flage noget mere for de festdage og historiske holdepunkter, der er.
Det skader jo ikke Dannebrog.
Det er jo ikke en tilsmudsning af Dannebrog.
Det er sådan en mærkelig forestilling at have, at det er noget, der nedgør Dannebrog – tværtimod.
Altså, stod det til mig, så flagede vi med mange flere flag.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-20:
Så havde det kronologisk harmoneret bedre, men det kan være, jeg kommer tilbage til det på et senere tidspunkt – jeg har ikke benyttet det argument endnu, men det er måske, fordi ordføreren havde forventet, at jeg havde taget ordet inden ordføreren selv, det ved jeg ikke.
Det kan være, jeg gør det senere.
Så jeg lover at komme ordføreren til undsætning, så han i hvert fald får et halvt point for det gode argument.
Det, jeg vil spørge om, er i relation til det her med et flag, der signalerer lighed.
Det kan man vel også sige om det flag, som er kendt fra kvindernes internationale kampdag.
Det er et historisk flag, som repræsenterer, at kønnene er ligestillet, et flag, som har stor betydning for mange mænd og kvinder.
Ikke desto mindre har jeg forstået – jeg anerkender, at det er lidt von hørensagen – at anmodningen om at flage med netop det flag i Folketingets flagstænger er blevet afslået.
Peder Hvelplund (EL), 2020-11-20:
Nu har SF's ordfører, Trine Torp, jo gjort opmærksom på, hvornår det er, der bliver flaget her i Folketinget, og hvilke regler der bliver overholdt i forhold til det, og det er jo også fuldstændig rigtigt, at det normalvis er en beslutning, der bliver truffet af Præsidiet, om, hvordan reglerne er.
Men jeg vil bare sige fra Enhedslistens side, at vi jo synes, det er udmærket, at vi får debatten her.
Vi synes også, det er helt udmærket, at det er sådan, at der, når der er Copenhagen Pride-uge, bliver flaget med et regnbueflag, som jo også signalerer inklusion og er med til at signalere, at mennesker, der tidligere har været undertrykt, også i forhold til deres demokratiske rettigheder og i forhold til at udleve deres liv med den kønsidentitet og den seksualitet, de har, også er velkomne i forhold til både demokratiet og i forhold til hele samfundet.
Derfor synes jeg, det er udmærket, at vi får debatten, og at vi også kan få debatten om, hvilke regler der skal være, i forhold til hvilke organisationer der kan blive flaget for, som kan være med til at signalere lighed og inklusion i forhold til demokratiet og i forhold til de demokratiske rettigheder.
Så vi kan ikke støtte beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti om at vende tilbage til de tidligere regler, men bakker fuldstændig op – og der kan jeg allerede nu komme hr. Egil Hulgaard i møde – i forhold til at sige, at vi også synes, at det vil være udmærket, at det er en diskussion, der kan komme i Udvalget for Forretningsordenen.
Det synes jeg netop kun er med til også at styrke demokratiet i Folketinget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-20:
Jeg synes, det er lidt tankevækkende, at De Radikale ikke kan få noget igennem ved forhandlingsbordet, når Enhedslisten ikke er med.
Det synes jeg er lidt skuffende.
Jeg synes, at man skulle have kæmpet mere for at få listen længere.
Jeg noterer mig, at det åbenbart er en del af dagsordenen for det, man diskuterer fra 2022-2030.
Så jeg undrer mig bare over, hvorfor det ikke kan lade sig gøre med det step, man tager her fra 2021.
Signe Munk (SF), 2020-11-20:
Helt generelt har SF jo den grundlæggende vision, at vi skal have taget fat på hele klimatilpasningsområdet, og at vi endda skal have en klimatilpasningslov.
Det her er et godt og vigtigt hjørne, og jeg tror, at alle, der kan huske februar sidste år, som Socialdemokratiets ordfører også refererede til, vil sige, at det var en måned præget af vand og vand – og så mere vand.
Det viser bare, at klimaforandringerne altså er her, og det at skulle lave klimatilpasning er jo de økonomiske konsekvenser af det, de helt praktiske konsekvenser af det.
Og vi har simpelt hen brug for, at der bliver lavet mere klimatilpasning, også på den korte bane.
Det er jo sådan, at den medfinansiering, der har været krævet af kommunalbestyrelserne tidligere, har sat en stopper for, at man har fået lavet de her overfladevandsløsninger for regnvand, ganske enkelt fordi anlægsloftet og andre kommunale prioriteringer har spændt ben for det.
Vi synes grundlæggende, det er rigtig godt, at man nu 100 pct. kan finansiere overfladevandsløsninger i vandselskaberne.
Det er et kæmpe fremskridt, og det er rigtig godt.
For grundlæggende er det, både samfundsøkonomisk, men også i forhold til klimatilpasning, set fra SF's stol rigtig vigtigt, at vi får lavet flere overfladevandsløsninger.
Og som flere også har pointeret, er det jo altså bare grundlæggende en billigere løsning, end at man skal have det ned i nogle rør under jorden.
Der skal bare heller ikke herske nogen tvivl om, at det at lave et effektiviseringskrav til de her anlæg, som jo er faste anlæg, som er svære at effektivisere på, har vi en grundlæggende bekymring for vil bremse kickstarten af klimatilpasninger, som vi har brug for i Danmark.
Og vi har i de politiske forhandlinger forsøgt at få luget effektiviseringskravet ud.
Det er ikke lykkedes, for når man skal indgå en fælles aftale, kan alt ikke blive, som SF gerne vil have det.
Derfor synes vi også bare, det er vigtigt, at vi altså følger den her udmøntning – at vi ser, om det har den effekt, vi havde håbet på, eller om vandselskabernes brancheorganisationer og mange andre faktisk har ret i, at det er en hæmsko med et effektiviseringskrav til lige præcis de her klimatilpasningsprojekter.
Men samlet set bakker SF op om lovforslaget.
Ruben Kidde (RV), 2020-11-20:
Dette lovforslag er en opfølgning på en bred aftale fra foråret, som har til formål at sætte gang i en billigere og mere effektiv klimatilpasningsindsats, altså at understøtte, at klimatilpasningen sker i et samfundsøkonomisk hensigtsmæssigt leje.
Det bedste ved det nye lovforslag kan man jo sige er, at det ændrer kravet for kommunal medfinansiering, sådan at vandselskaber igen kommer til at kunne betale op til 100 pct. af omkostningerne for håndtering af regnvand.
Dertil kommer også, at vandselskaberne får bedre mulighed for at lede klimatilpasningsprojekter, og at andre parter i visse typer af fælles klimatilpasningsprojekter ikke længere skal lægge ud for vandselskabernes del.
Så det er nogle positive elementer i det her lovforslag.
Det skyldes ikke mindst de ret rigide effektiviseringskrav, der er til vand- og spildevandsselskaber.
Det får i en hel del høringssvar også krasse ord med på vejen, f.eks. af DANVA, som anfører, at de frygter, at der sker en hæmning af klimatilpasningen på grund af indførelsen af de her kontraproduktive effektiviseringskrav, som de kalder dem: ekstra dokumentation til indberetningskrav, forjaget implementering etc.
Så de her høringssvar synes jeg at vi skal tage meget alvorligt i den kommende udvalgsbehandling, men naturligvis også gøre det i respekt for, at der her er tale om en bredt indgået aftale, som afspejler, at der er kompromisser mellem alle partier helt fra Enhedslisten til Liberal Alliance.
Så med de ord går vi positivt videre med udvalgsbehandlingen, som jeg synes vi skal gøre grundigt.
Men der er jo som sagt igen tale om en bredt indgået aftale fra tidligere i år.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-20:
Tak, formand.
Der er et skær af noget ironisk over at følge debatten her i dag, når man ser, hvordan synspunkterne bølger mellem højre og venstre, for vi har at gøre med et lovforslag, der sådan set cementerer monopolvirksomhed drevet af politisk udpegede bestyrelser.
Det er jo historisk noget, der har passet vældig godt ind i den yderste venstrefløjs måde at tænke hele samfundet på.
Alligevel er det derfra, man hører oppositionen.
Det er da sådan lidt pudsigt.
Når vi alligevel har den situation, er det selvfølgelig, fordi der her er tale om et naturligt monopol.
Det er meget vanskeligt at forestille sig, at en husstand skulle have mange forskellige afledningskanaler til spildevand og kloakvand osv.
Derfor er det jo nok en nødvendighed at acceptere tingenes tilstand.
Det gør vi selvfølgelig også i Dansk Folkeparti.
Hvordan sikrer vi så balancen imellem på den ene side at have så veldrevne kloaknet som muligt, og at det på den anden side ikke bare går amok, så man overvælter omkostningerne på tariffen og priserne stiger for forbrugerne derude?
Det gør man jo ad flere veje.
Hidtil har man haft en medfinansieringsbetingelse fra kommunerne, nemlig 25 pct., som så ophæves nu, eller i hvert fald gøres kommunernes involvering mere fleksibel, for at lægge flere beslutninger over til vandværkerne.
Til gengæld stiller man så nogle effektivitetskrav.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi godt kunne være lidt bekymrede – også ihukommende det, hr. Søren Egge Rasmussen nævner, nemlig at det er politisk udpegede ledelser i vandværkerne.
Vi befinder os f.eks. lige nu i en kommune, hvor vi er meget, meget tæt på, at det yderste venstrefløjsparti måske kan få flertallet og sådan nogle ting, så at overlade dem magten til at drive en virksomhed som et vandværk kan virke en lille smule angstprovokerende.
Derfor er det vigtigt, at der er nogle rammer og nogle krav og også nogle beføjelser til, at kommunalbestyrelsen eller andre kan gribe ind og i hvert fald have et medansvar.
Undskyld, formand, genosse er tysk og betyder kammerat.
Carsten Kissmeyer (V), 2020-11-20:
Jo, det er jeg sådan set enig i, men det ændrer jo ikke ved, at vi, når vi kigger på det historisk, faktisk har haft nogle meget, meget store forskelle i, hvad vandafledningbidraget har været, og også, hvad prisen på frisk vand har været
Der er nogle meget store og ikke helt let forklarlige forskelle.
Derfor er vi optaget af, at vi hele tiden har effektiviseringspresset lagt ned over sektoren, og det gælder også andre monopolsystemer.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-20:
Men altså, efter en række vandselskaber er blevet lavet om til aktieselskaber, er der jo stadig væk en kommunal udpegning af nogle af bestyrelsesmedlemmerne, så der er jo sådan set for det enkelte byråd en mulighed for at øve indflydelse på, hvad det er for nogle vandpriser, man har, hvad det er for nogle vandafledningsafgifter, man har, og hvad det er for nogle investeringsbudgetter, der laves.
Er ordføreren ikke enig i det?
Carsten Kissmeyer (V), 2020-11-20:
Jeg tror, at hr. Søren Egge Rasmussen er enig med mig i, at vi har en udfordring i også at sikre forbrugerne nogle rimelige priser.
Hvis vi kigger historisk på priserne, de enkelte vandselskaber har haft, har der faktisk været relativt store forskelle.
I Venstre er vi optaget af, at forbrugerne får priser, der er fornuftige på et marked, der er præget af, at der netop ikke er konkurrence.
Vi går jo ind for, at markedet skal klare rigtig mange ting, men vi anerkender, at vi ikke kan have flere aktører, der laver kloakledninger.
Carsten Kissmeyer (V), 2020-11-20:
Tak for ordet.
Det her lovforslag omhandler to emner.
Det ene er ændrede regler om klimatilpasning, som spildevandsselskaber udfører, og det andet er rammerne for, hvordan vandselskaberne kan pulje midler i en forening til projekter med formålet at fremme vandteknologi.
Vi kan konstatere, at vi har en historik, hvor vandselskaberne havde mulighed for med en kommunal planlægning sådan set at lave nogle ting under jorden, som var meget, meget kostbare.
Man lavede så en model, hvor kommunerne skulle medfinansiere 25 pct.
Det har så sat et eller andet i stå.
Nu står vi så der, hvor vi har en model, hvor vi siger, at vandselskaberne må lave overfladeløsninger, og det er fornuftigt, fordi det er billigt.
Og samtidig siger vi så, at der også skal effektiviseres.
Og her afviger jeg en lille smule fra min ordførertale.
For essensen er – og det har vi jo også haft øje for i Venstre – at der er en problemstilling her.
Venstre har så sagt, at okay, hvis det, vi laver som en ekstra ting, et ekstra overfladevandsprojekt, udgør en lille del af balancen, så er det jo ikke det store problem, at man så skal have en effektivisering af det.
Har man et andet vandselskab, hvor man skal lave overfladeløsninger for måske halvdelen af ens aktivmasse, så bliver det svært, og der synes jeg, vi har givet hinanden hånden på, at det skal vi finde løsninger på.
Så vi er bevidste om, at der i sektoren og hos kommunerne faktisk er sat en del spørgsmålstegn ved netop effektiviseringskravet.
Når det så er sagt, tror jeg faktisk, at vi må sige, at det her giver en mulighed for, at vandselskaberne faktisk kan gå aktivt ind i at løse nogle af udfordringerne, og det vil jo stadig væk være kommunerne, der sådan set skal lave den grundlæggende planlægning for det, der skal ske.
Så derfor er vi tilhængere af netop den model, vi har lavet her, med de bemærkninger jeg lige tidligere har givet.
Så er det sådan, at vandselskaberne også har mulighed for at pulje midler.
Og det er klart, at kan man udvikle systemer, hvor energiforbruget er mindre, og hvor pumpekraften skal være mindre intens osv., så ligger der et perspektiv i det fremadrettet.
Så vi støtter også den del af det.
Venstre stemmer for lovforslaget, men vi er også bevidste om, at der kan vise sig udfordringer i det.
Tak for ordet.
Anne Paulin (S), 2020-11-20:
Jamen det kan da godt være, at det bliver lidt djøfagtigt, fordi det netop er nogle rigtig svære spørgsmål, i forhold til hvordan vi sikrer den her rigtige balancegang mellem forbrugerbeskyttelse, og at vi kan få de investeringer, som vi skal.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-20:
Det var da godt nok et djøfagtigt regnearkssvar.
Altså, jeg vil godt bede ordføreren forholde sig til virkeligheden, den virkelighed, jeg ridsede op lige før, altså hvis et vandselskab gennemfører sådan et regnvandsprojekt og kommer frem til en god lokal løsning, som man ikke skal servicere efterfølgende, og som bare ligger der og er en del af det.
Hvorfor er det så, at der skal være højere vandafledningsafgifter for forbrugerne i det område, bare fordi det lokale vandselskab har gennemført en god løsning?
Anne Paulin (S), 2020-11-20:
Man kan jo spørge, hvorfor der generelt skal være konkurrence i det her samfund, hvis virksomheder bare laver nogle gode aktiviteter.
Hvorfor skal de så udsættes for et konkurrencepres?
Og det er jo sådan set det, der er tankegangen, i forhold til at vi også har en regulering af forsyningssektoren, og at vi tænker effektivisering af forsyningssektoren ind.
Om vi så rammer den rigtige balance, i forhold til at vi netop skal sikre det, som hr. Søren Egge Rasmussen er inde på, altså at vi kan få foretaget de her gode investeringer i klimatilpasning, er jo selvfølgelig et rigtig vigtigt spørgsmål, som vi også skal have rigtig meget fokus på, når vi skal diskutere den økonomiske regulering for vandsektoren fremover til næste år.
Jeg synes, det er fornuftigt, at man laver den her ensretning, som der lægges op til med lovforslaget, men at vi så også har en bredere diskussion om, om vi rammer den rigtige balance i forhold til at sikre de rette investeringer, men samtidig forbrugerbeskyttelse også fremadrettet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-20:
Jamen det er jo dilemmaet, at hvis man laver de der løsninger under overfladen, i rør, så kan man bare videresende regningen til vandforbrugerne.
Og så er der et dilemma her.
Ordføreren siger, at vi skal lave de nødvendige investeringer – helt enig.
Lad os nu sige, at vi har et vandselskab, der leverer drikkevand og tager noget spildevand retur fra forbrugerne, og det selskab så kommer frem til, at de også gerne vil lave et klimatilpasningsprojekt, hvor de håndterer noget regnvand på overfladen et eller andet sted, og gør gavn ved at gennemføre det der projekt, sådan at folk ikke får oversvømmelser og får vand i deres kældre og der kommer andre samfundsskader.
Når det projekt så er gennemført, og hvis det er rigtig smart, så ligger det der bare og er en del af et lokalområde, noget, som bliver oversvømmet indimellem, og hvor vandselskabet ikke har noget at lave derude.
Man har bare gennemført en god løsning.
Hvorfor er det så, at der skal være et effektiviseringskrav til de øvrige aktiviteter med hensyn til at håndtere spildevand og drikkevand, i forhold til at man sådan set derovre bliver presset på sin økonomi, bare fordi man har vist samfundssind og gennemført et godt regnvandsprojekt?
Anne Paulin (S), 2020-11-20:
Jeg synes egentlig ikke, at der er særlig meget djøfsk over at fjerne den her kommunale medfinansieringsregel, som jo netop har været med til at få nogle af de gode projekter, som der ellers kunne være derude, til at gå lidt mere i stå.
Jeg kan ikke se andet, end at der kommer til at være et godt incitament nu til at lave nogle af de her investeringer i løsninger på overfladen, som jo netop er markant billigere at foretage end investeringer i løsninger under overfladen.
Signe Munk (SF), 2020-11-20:
Ensretning af effektiviseringskrav er jo så djøfsk som noget kan blive, så jeg skal bare høre Socialdemokratiet, om det vigtigste er, at vi kommer ud og får lavet flere klimatilpasningsløsninger i overfladevandsløsninger, som er billigere end at få det ned under jorden, eller er det djøf-hensynet, nemlig at der skal være en samordnende lighed, i forhold til at der er effektiviseringskrav på alle klimatilpasningsløsningerne i vandsektoren?
Anne Paulin (S), 2020-11-20:
Jeg vil nu sige, at jeg generelt er uenig i, at man ikke kan benytte vejret til at underbygge argumentationen om, hvorfor der er et akut behov for klimahandling.
Jeg synes, at det egentlig er ret godt belyst, at vi ser nogle overordnede ændringer i vores vejr, som påvirker naturen voldsomt, og at det jo netop er derfor, vi skal sætte ind med en ambitiøs klimahandling.
Jens Rohde (RV), 2020-11-20:
Men det handler om klima.
Jeg advarer bare imod, at man bruger nogle narrativer, som kan være problematiske.
Jeg husker 2009 og 2010, altså dengang, da vi havde klimatopmøde i Danmark, og der fik vi faktisk samme dag, som det startede, et voldsomt snevejr, og vi fik en meget hård vinter.
Det gjorde vi også året efter.
Der var der klimaskeptikere, jeg tror endda, at hr. Morten Messerschmidt var en af dem, der gik ud og sagde: Der kan I bare se, det er noget sludder.
Der fik vi nemlig at vide af forskerne, at man skal lade være med at bruge vejret som pejlemærke for den her diskussion.
Så det er bare, for at vi ikke i vores fælles kamp bevæger os ind i et narrativ, der så bagefter bliver skudt ned.
Det er derfor, jeg nævner det.
Anne Paulin (S), 2020-11-20:
Det var ikke et spørgsmål, jeg havde forventet at få i den her diskussion om det her lovforslag, men hvis det fremgik af den tidligere diskussion, at jeg brugte vejret i en enkelt sæson som det bærende argument, vil jeg nok sige, at jeg er blevet misforstået eller ikke har kommunikeret klart nok, for det, det handler om, er selvfølgelig det her mere ekstreme vejr, som vi ser generelt som følge af klimaforandringer, som er med til at underbygge hele behovet for klimahandling, altså at vi skal sikre, at det ikke stikker mere af i fremtiden.
Jens Rohde (RV), 2020-11-20:
Tak for det.
Nu handler det jo helt overordnet om klima og den fælles kamp, vi alle sammen skal tage ansvar for.
Men det var nu en bemærkning fra tidligere, hvor fru Anne Paulin var på talerstolen, jeg lige faldt over.
Der brugte fru Anne Paulin vejret i en enkelt sæson som indgang til fortællingen om, hvorfor vi skal gøre noget ved klimaproblematikken.
Derfor vil jeg bare spørge fru Anne Paulin: Mener fru Anne Paulin, at man kan bruge vejret i en enkelt sæson som videnskabeligt grundlag for den her diskussion?
Anne Paulin (S), 2020-11-20:
Tak for det.
Da vi vedtog klimaloven og 70-procentsmålsætningen, var det med en bevidsthed om, at alle sejl skulle sættes i en grøn retning.
I den nye formålsparagraf vil det klart og tydeligt fremgå, at Energinet spiller en vigtig rolle i den grønne omstilling og skal bidrage til udviklingen af en klimaneutral energiforsyning.
Med den nye formålsparagraf bliver klima og miljø et bærende hensyn i driften og udviklingen af selskabet og ikke mindst i den helt nødvendige udbygning af vores energiinfrastruktur – den fysiske såvel som den markedsmæssige.
Derfor er det også nødvendigt med en ny og transparent proces for Energinets investeringer; en proces, der skal sikre, at investeringer, som Energinet foretager, stemmer overens med den politisk ønskede udvikling af energisektoren, at relevante aktører inddrages tidligt i forløbene, og at alternative løsninger til udbygning bliver godt belyst.
Derfor foreslås det, at Energinet hvert andet år udarbejder en langsigtet plan for el- og gastransmissionsnettet.
Planen skal give et samlet overblik over den planlagte netudbygning både på kort og på længere sigt og skal offentliggøres, så alle har mulighed for at se de planlagte investeringer.
Det vil skabe en mere åben diskussion i offentligheden og på Christiansborg omkring udviklingen af fremtidens energiinfrastruktur.
Derfor lægges der op til, at rammen for Energinets omkostninger fastsættes med udgangspunkt i både de faktiske og de forventede omkostninger, så vi kan holde fokus på fremtidige investeringer, som også understøtter den grønne omstilling.
Den sidste del af lovforslaget handler om Energinets bestyrelsessammensætning, så Energinets nye formål kommer i centrum, og om den pligtmæssige digitale kommunikation med borgere og virksomheder på Energinets område.
Slutteligt foreslås det at justere ministerens mulighed for at fastsætte regler om nedsættelse eller bortfald af pristillæg til henholdsvis opgraderet biogas, der leveres til naturgasforsyningsnettet, og renset biogas til bygasnettet for at sikre, at der ikke sker en overkompensation.
Vi skal skrue på de mange knapper, som vi har, for at nå hele vejen rundt i den grønne omstilling, og med dette lovforslag får vi klima og miljø helt ind centralt i et af de vigtige selskaber i den grønne omstilling.
Dan Jørgensen (S), 2020-11-20:
Som sagt tror jeg godt, at vi med den balance, vi har fundet her, kan stå inde for det, og at de bekymringer ikke er reelle.
Men jeg siger også omvendt, at det må vi jo se ind i, og hvis de er reelle, er det noget, vi må tage hensyn til.
Jeg er ikke helt sikker på, at der kun er de to muligheder, som fru Signe Munk skitserer.
Altså, der er jo den mulighed, at man nogle steder – og det er ikke noget, som jeg sådan aktivt går og mistænker folk for – simpelt hen ikke gør det, man skal, altså ikke er sit ansvar voksen i forhold til at få effektiviseret.
Det er skidt for forbrugerne, og det er sådan set også skidt for mulighederne for at lave endnu flere gode projekter.
Men der er da selvfølgelig også den mulighed, at man, selv om man har en velfungerende organisation, ser sig om en ekstra gang efter mulighederne, fordi man skal gøre det her, og så gør man det bedre igen – egentlig til fordel for alle, både selskabet selv, forbrugerne og klimaet.
Det er klart, at hvis faren er, at vi kommer til at lave noget, der er for snærende og stopper projekter, så går det selvfølgelig ikke, og det er det, vi skal se på.