runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2019-12-04:
Spørgsmålet, som er stillet til mig, går på hjemløses situation i Københavns Kommune og de mennesker med samtidigt misbrug og psykisk sygdom, dem, man normalt kalder de dobbeltbelastede.
I den sammenhæng er det vigtigt for mig starte med at sige, at det her jo desværre ikke er en problemstilling, der alene knytter sig til København.
Faktisk viste den seneste hjemløsetælling os jo desværre en stigning i antallet af hjemløse uden for de største byer.
Med den udvikling er der behov for en mere differentieret tilgang til hjemløseområdet, hvor vi går til de unge i hjemløshed på én måde, de ældre på en anden, og hvor vi også forholder os til, at situationen er forskellig, om vi taler om København eller en mindre provinskommune.
Jeg talte selv med en ung mand, der boede på et Blå Kors-herberg i Herning i sommer, og som havde et stofmisbrug, men samtidig også havde psykotiske anfald.
Han kunne ikke komme ind i psykiatrien og blive udredt, før han havde været stoffri i 3 måneder, og det er svært, når man ellers gennem sin psykiske og psykiatriske sygdom, psykoser, har selvmedicineret sig med et stofmisbrug, at stoppe fra den ene dag til den anden.
Men det går selvfølgelig ikke, at vi har et system, der på den måde skubber de mest udsatte fra sig og lader dem stå alene.
Tværtimod bliver vi nødt til at lykkes meget bedre med det her, og det er kendetegnende for socialt udsatte mennesker i hjemløshed, at de kæmper med flere problemer på en gang.
Det er altså ikke manglen på et tag over hovedet alene.
Der er meget ofte og i stigende grad misbrug, psykiske problemer, svær gæld og andre problemstillinger, der gør sig gældende.
Og det duer selvfølgelig ikke, at de oplever, at sektorgrænser og forvaltningsgæld efterlader dem i et ingenmandsland.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2019-12-04:
Hvis du ikke kommer gennem nåleøjet til en af de få, billige boliger, får du ikke en bolig til en husleje, du kan betale.«
Hvis ministeren er enig i, at boligsituationen i København er et problem og en udfordring – det er den også andre steder – har Socialdemokratiet så tænkt sig at stemme for De Konservatives beslutningsforslag vedrørende bedre muligheder for midlertidige boliger til socialt udsatte?
Astrid Krag (S), 2019-12-04:
Når man som politiker er i kontakt med udsatte mennesker i prostitution, møder man uundgåeligt nogle meget barske historier – historier, som det ikke er rart at tænke på kommer fra det samme samfund, som vi alle sammen går rundt i.
Jeg er enig med min partifælle fru Camilla Fabricius i, at vi bliver nødt til at tale om skadevirkningerne af prostitution – også dem, det ikke er rart at høre om.
Selvfølgelig er det ikke de fleste kvinder i prostitution, der har fået så voldsomme skader af prostitution, men vi ved fra f.eks. KFUK's sociale arbejde, at prostituerede rammes af vold og voldtægt, og der er stofmisbrug, diskrimination, dyb gæld, underlivssmerter, fysiske gener som ryg- og lændesmerter, knæskader – generel udnyttelse.
Derudover kommer så alle de psykiske skadevirkninger.
Jeg vil anbefale spørgeren f.eks. at tage ud til en af rederne her i landet eller Hanne Mariehjemmet ved Roskilde og høre kvindernes historier der – eller et af de andre steder landet over, hvor kvindernes fortællinger indeholder detaljer, som man egentlig ikke har lyst til at skulle forholde sig til.
Samtidig vil jeg medgive, at vidensgrundlaget om prostitution i Danmark er mangelfuldt.
Det er ikke opdateret siden 2010, hvor der kom en rapport fra VIVE i 2011.
Det betyder, at vi ikke ved nok om prostitutionsformer eller -omfang eller om de såvel fysiske som psykiske skadevirkninger, der følger med prostitution, som den udfolder sig i Danmark i dag.
Derfor glæder jeg mig selvfølgelig også over, at en meget bred kreds af partier her i Folketinget, herunder ordførerens eget parti, har bakket op om regeringens forslag om en exitpakke for mennesker i prostitution, herunder jo også, at vi får opdateret vidensgrundlaget om prostitution i Danmark og bl.a. også får mere viden om skadevirkningerne.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2019-12-04:
Det drejer sig jo så om noget lidt andet, og jeg kommer med et citat, og jeg skal beklage, at der kan være nogle ord, som måske kan være lidt stødende:
Vil ministeren svare på, om hun er enig med sin partifælle Camilla Fabricius, der i Altinget den 23. november 2019 siger: »Vi er nødt til at tale om, at du får diskusprolapser af det.
Fordi slagene er så voldsomme op igennem din rygrad, når du bliver taget både i skeden og analt og i munden gennem mange timer hver dag.
Du får hofteskred af at være spredt så meget i dine hofter.
Når du bliver penetreret analt så ofte – og det er der åbenbart rigtig mange mænd, der gerne vil – får du ødelagt dine tarmveje.
Det betyder, at de ikke længere kan nedbryde bakterier, og så bliver du modtagelig for alle mulige sygdomme«?
Er ministeren enig med sin partifælle Camilla Fabricius i den udtalelse?
Astrid Krag (S), 2019-12-04:
Det skal i hvert fald ikke være en ordfører for et af de tidligere regeringspartier, der skal stå og belære den nuværende regering om, at det er afgørende, at vi har adgang til billigere boliger.
Det kunne man have gjort væsentlig mere for, da man selv havde regeringsmagten.
Det er noget af det, den her regering med min kollega boligministeren i spidsen har taget fat på til at starte med.
Senest har vi jo med vores finanslovsaftale gjort noget i forhold til forældrekøb, der er noget af det, der er med til at presse priserne op.
I det hele taget er det afgørende for den her regering, at der er billige boliger, og at der også er mulighed for almindelige mennesker for at bo i de store byer som f.eks. København.
Jeg vil sige, at når vi snakker om hjemløse, er det jo en del af vores fælles aftale
– undskyld, formand – at få kigget på housing first, fordi det her ikke kun for de mest udsatte handler om en bolig, men handler om indsatsen hele vejen rundt, om behandling af psykisk sygdom, udredning overhovedet og misbrug osv.
Så jeg tror, vi har en lidt større debat til gode, men det kan jeg så også forstå at vi får, når beslutningsforslaget på et tidspunkt skal behandles her i salen.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2019-12-04:
En del af det, som også er udfordringen, er jo netop det her med de her billige boliger.
Det er en udfordring, netop også når vi taler om housing first-strategi.
Der er jo mangel på billige boliger i de større byer, og det er til ugunst for de socialt udsatte.
Samtidig er det også i de større byer, at vi ser den største koncentration af socialt udsatte borgere.
Det viser Københavns Kommunes egen opgørelse, og samme opgørelse viser, at den gennemsnitlige ventetid på en boligsocial anvisning er steget.
Fra 2010-2018 er ventetiden for borgere med en betalingsevne på under 5.000 kr. i husleje fordoblet.
Hvad er ministerens holdning til Københavns Kommunes håndtering af den boligsituationen for deres socialt udsatte borgere?
Astrid Krag (S), 2019-12-04:
Jeg tror, jeg må sige til ordføreren, at hvis ordføreren havde vidst på forhånd, at det var et konkret beslutningsforslag, som ordføreren ville drøfte her, så havde det været smart at henvise til det beslutningsforslag i spørgsmålet og ikke til en artikel i Hus Forbi, som jeg har læst, men som jo ikke omhandler det konservative beslutningsforslag.
Det betyder også, at jeg ikke har set det konkrete beslutningsforslag, og jeg har ikke læst det.
Så det havde givet en bedre diskussion.
Men hvis man i øvrigt har lyst til at diskutere, hvordan vi sørger for, at København ikke bliver en by kun for de rige, og at vi ikke kommer til at bo mere og mere opdelt som samfund, skal man endelig kalde på min gode kollega boligministeren.
For det er noget, han arbejder ekstremt meget med, og som vi i det hele taget som regering er noget mere optaget af end den tidligere regering, som den konservative ordførers parti jo var en del af.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2019-12-04:
Det er et beslutningsforslag, der er fremsat, og som man kan sige rækker både ind over bolig- og socialområdet, og hvor vi er flere forskellige ordførere inden for de områder, der står bag.
Det går ud på at udvide kommunalbestyrelsens mulighed for at give dispensation til midlertidigt byggeri til gavn for socialt udsatte, så den midlertidige periode kan være op til 10 år og gøre det muligt at bygge med større volumen af hensyn til kommunens økonomi.
Det er altså et beslutningsforslag, der kører på at hjælpe socialt udsatte.
Astrid Krag (S), 2019-12-04:
Er det et beslutningsforslag, der er fremsat på min kollega boligministerens område, eller er det et beslutningsforslag, der er fremsat på mit område?
Peter Skaarup (DF), 2019-12-04:
Det siger jo lidt sig selv, at vi alle sammen i vores samfund har brug for, at politi og brandvæsen, udrykningskøretøjer, kan komme hurtigt frem, og det gør vi en masse ting for i det daglige, altså ved at tage hensyn i trafikken til, at det kan ske.
Derfor virker det helt, totalt godnat, at de her mennesker, der kører for stærkt i en god sags tjeneste, må man sige, bliver trukket igennem sølet, fordi de nu har tilladt sig at gøre det, som er en del af deres arbejde.
Derfor synes jeg, at det er godt, at justitsministeren siger, at der er en løsning på vej.
Men jeg vil da også sige, at det, når man nu har fuldt den her sag over noget tid, godt nok også er noget, der har taget lang tid, og der er lovet mange ting.
Senest her i november måned har beredskaberne jo med de forskellige baggrunde, som de har, i hvert fald på den her sag, sagt, at her er der fuldstændig enighed om, at nu må der skabes en løsning.
For vi har altså mennesker, som er blevet slæbt igennem en masse bureaukrati og føler, at de risikerer deres job i virkeligheden, fordi de har gjort det, som er en del af deres job.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge justitsministeren om, hvornår præcis der kommer en løsning.
Der er lovet mange ting i den her sag, der er lovet mange forbedringer, og derfor har vi måske også været nogle stykker, der har sagt, at det er der forhåbentlig nogen der ordner.
Men det er bare ikke blevet ordnet.
Så vil justitsministeren love at sætte ind over for dem, der skal sidde med det her?
For det burde vel egentlig ikke være så svært at sikre, at dem, der kører med blå blink, ikke får en fartbøde.
Nick Hækkerup (S), 2019-12-04:
Jamen førere af udrykningskøretøjer gør jo et utrolig vigtigt og betydningsfuldt arbejde, og det er helt afgørende, at de kommer frem til de her akutte situationer, der måtte være.
Det indebærer – og sådan er det jo med udrykningskøretøjer – at der kan være et behov for at tilsidesætte hastighedsgrænserne.
Grundlæggende er det på den anden side godt og vigtigt med fartkontrol, der bl.a. skal sikre, at vi kan gøre noget ved vanvidskørsel osv., og det er også helt rigtigt, at der i dag er en udfordring med fartbøder fra stærekasser i forhold til udrykningskøretøjer.
Det skyldes, at billederne fra stærekasserne er i sort-hvid, og derfor kan man ikke se på billedet, om køretøjet har udrykning på, og samtidig er der ikke som i de automatiske fartkontrolvogne en operatør involveret, som, når billedet kan tages, kan sørge for, at det ikke kommer videre, for når man er i en udrykningssituation, skal der jo selvfølgelig ikke gives bøde.
Den problemstilling med stærekasserne skal vi have fundet en løsning på, og Rigspolitiet er helt opmærksomme på, at det her er nogle udfordringer, som ikke er rimelige, at de betjente, de redningsfolk osv., som bare passer deres arbejde, men som i en udrykningssituation bliver blitzet og skal til at forklare, om der var udrykning, om det var relevant, alt muligt, og den situation skal vi forhindre.
Det, som Rigspolitiet har sagt, er, at man kan forvente, at der kommer tiltag i forhold til problemet i starten af det nye år, og det er min forventning, at det vil føre til, at aktørerne i beredskabet, slet ikke skal have så meget besvær med den her type sager som det, vi har set.
Peter Skaarup (DF), 2019-12-04:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad er ministerens holdning til, at mange sager om kriminalitet henlægges hos politiet på grund af ressourcemangel?
Pause Pause (Pause), 2019-12-04:
Mødet er udsat.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-04:
Det er jeg helt enig i.
Det er ligesom også en præmis i det her beslutningsforslag, at der er afgift på rigtig mange ting, som ikke er adfærdsregulerende, f.eks. bilpæren, som jeg nævnte.
Når der er lovkrav om, at der skal være lys på bilen, hvad er det så, vi vil adfærdsregulere ved at lægge en afgift på bilpæren?
Altså, der er jo ikke nogen effekt.
Kunne det ikke være, at den måske skulle væk?
Så skal vi selvfølgelig finansiere det på en anden måde, og det kunne så netop være ved en anden afgift, som var mere adfærdsregulerende, altså hvor det gav mening.
Det kunne også bare være en bredere skattebase, hvor man skulle ofre bundskatten eller noget andet.
Det er ikke for at sige, at det er lige præcis det, der skal være krydsfinansieringen, men vi kunne beskatte det, der giver mening, i stedet for at beskatte alle mulige ting, som ikke har nogen adfærdsregulerende effekt, eller som ikke giver mening.
Kathrine Olldag (RV), 2019-12-04:
Simpliciteten er vi i hvert fald også alle sammen, kan jeg høre, enige om at vi gerne vil sigte mod.
Men der er også et andet sigte her, nemlig det adfærdsregulerende i det, og måske kunne vi faktisk bruge den her anledning til egentlig at få stukket hovederne sammen og få kvalificeret vores skatte- og afgiftssystem, så det passer bedre til det samfund, vi har nu.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-04:
Det synes jeg da er et godt konstruktivt forslag, som vi fint kan snakke videre om.
Altså, vi har jo et arbejdsredskab i Folketinget, der hedder en parlamentarisk arbejdsgruppe, som vi tidligere har haft stor succes med.
Vi kan jo lave en undergruppe i Skatteudvalget, hvor vi kan sidde og arbejde med de her ting og også have høringer og tage på udlandsture eller spørge rundt i andre lande, hvordan man indretter sig.
Altså, vi er jo sikkert ikke de eneste, der har haft en afgift på is.
Jeg ved det helt ærligt ikke.
Men tak for det.
Jeg har så foreslået det her udvalg, men det kunne også være andre måder; det er jeg sådan set ikke afvisende over for.
Jeg synes bare, at vi burde arbejde sammen for trods alt at gøre det simplere, og så kunne vi efterfølgende være uenige om, om skatten generelt skal op eller ned.
Men at det skal være mere simpelt, synes jeg vi burde kunne enes om.
Kathrine Olldag (RV), 2019-12-04:
Tak for det.
Tak til ordføreren for at rejse sådan en meget, meget spændende debat.
Det er selvfølgelig meget, meget ærgerligt, hvis ordføreren får politikerlede; det skulle helst ikke være meningen med det arbejde, vi laver herinde.
Det, jeg hører i den her debat på tværs af salen, er faktisk, at der er et partioverskridende ønske om egentlig at bruge skatter og afgifter til at regulere i adfærd, så vi får et bedre samfund, en bedre sundhed, et bedre klima osv.
Kunne man forestille sig, at vi i stedet for arbejdede på at nedsætte et fagudvalg – kan man kalde det et adfærdsudvalg uden at skulle lyde alt for George Orwellsk?
Her kunne vi måske kigge på, hvilke typer af afgifter der ikke er specielt adfærdsregulerende, og om vi kunne skrue ned for nogle af dem, f.eks. dem, Liberal Alliances ordfører har foreslået, og dem, som ordføreren selv har foreslået, og så kunne vi for at bevare provenuneutraliteten skrue op for andre.
Nick Hækkerup (S), 2019-12-04:
Jeg er – ligesom jeg i øvrigt tror spørgeren er det – meget bekymret for det stigende antal henlæggelser af sager i anklagemyndigheden, ligesom jeg jo er bekymret over, at sagsbunkerne vokser, og at sagsbehandlingstiderne stiger både hos politiet og i anklagemyndigheden.
Efter min mening er det grundlæggende problem, at vi har et politi og en anklagemyndighed, som er spændt til bristepunktet.
Det betyder, at et offer for en forbrydelse alt for ofte ikke får den behandling i retssystemet med den hurtighed, som han eller hun kan forvente.
Jeg tror faktisk, at hvis jeg skulle sige, hvad der er den allerstørste opgave, der ligger på mit bord lige nu, er, så ville den være en af de absolutte kandidater til det, og det skal der gøres noget ved.
Vedrørende det specifikke spørgsmål omkring henlæggelser har jeg ikke noget grundlag for at hævde, at politiet eller anklagemyndigheden henlægger sager med begrundelse i manglende ressourcer.
Det siger sig selv, at en sag naturligvis kun skal henlægges, hvis det er den faglige vurdering, der ligger til grund for, at man ikke vil foretage yderligere skridt for at kunne nå frem til en sigtelse, en tiltale og i sidste ende en dom.
Vi står med en række udfordringer i politiet og anklagemyndigheden, som har vokset sig større og større, må man sige, over en årrække, og derfor kan vi heller ikke løse problemerne fra den ene dag til den anden.
Jeg tror, at når vi skal løse det, kræver det, at vi tager mere grundlæggende fat, og at det kræver nogle mere omfattende tiltag, og det er noget af det, måske også noget af det allervigtigste, som vi jo bl.a. sammen, men også med de øvrige partier i Folketinget skal snakke om, når vi skal drøfte den nye flerårsaftale for politi og anklagemyndighed.
Så vil jeg alligevel tillade mig afslutningsvis at glæde mig over, at der med den netop indgåede finanslov er afsat 50 mio. kr. til en styrkelse af anklagemyndigheden, som jo er en rigtig god begyndelse, som kan sikre flere hænder, der kan tage fat på sagerne.
Men jeg er også bevidst om, at det ikke er nok til at løse de grundlæggende problemer, som vi står over for i de her år.
Peter Skaarup (DF), 2019-12-04:
Spørgsmålet er jo stillet, fordi vi, og det gør justitsministeren nok også, får henvendelser fra borgere, som har været udsat for kriminalitet – det kan være vold, det kan være indbrud eller lignende – hvor man jo må erkende, at der er gået rigtig, rigtig lang tid med at få behandlet sagerne hos politiet.
Det er jo dybt ulykkelige borgere, som virkelig har haft en rigtig grim oplevelse, som kan være med til at gøre deres liv meget anderledes igennem lang tid.
I det omfang, man har været udsat for sådan noget, er det jo i hvert fald vigtigt, at myndighederne meget hurtigt finder ud af, hvad der er sket, og får tiltalt den pågældende, hvis man kan finde gerningsmanden, og får dømt den pågældende i retten.
Der mener jeg jo, at det er krænkende for retsbevidstheden, hvis der går for lang tid i den sammenhæng.
Hvis man kigger på de seneste tal, som vi har set på i Dansk Folkeparti, så må man erkende, at det antal af henlæggelser, der er sket på det seneste, er meget stort.
Men får det klare indtryk, når man taler med repræsentanter for politiet, at en af grundene er, at man simpelt hen ikke har ressourcer til at efterforske, til at finde gerningsmanden, til at få vedkommende domfældt i den sidste ende.
Så er det klart, at man har et ønske om – for at sager ikke bare ligger i årevis – at henlægge sagerne.
Men ude på den anden side har man nogle borgere, der synes, at det er dybt utilfredsstillende, og der kunne jeg jo godt tænke mig at høre regeringen, om man har man har tænkt nogle tanker om, hvordan det her omgående bliver anderledes.
Altså, vi har jo bedt om fra Dansk Folkepartis side, at vi får ansat flere politibetjente.
Nu har vi en situation, hvor der er tomme pladser på politiskolen både i Jylland og på Sjælland, og det undrer os.
Altså, her skulle rettidig omhu jo vise os, at vi gør noget nu og her.
Bliver der flere politibetjente, bedre og hurtigere sagsbehandling, så borgerne får hjælp?
Formanden har helt ret i, at det virkelig er ærgerligt, at der ikke er mere taletid til hvert enkelt spørgsmål, men okay sådan er reglerne nu engang.
Nu spørger jeg lige om noget andet så, og det er spørgsmål 2: Hvad er ministerens holdning til, at førere af udrykningskøretøjer i dag risikerer høje bøder og at miste deres kørekort og arbejde, blot fordi de passer deres arbejde og kører i høj hast med udrykning for at redde menneskeliv?
Nick Hækkerup (S), 2019-12-04:
Men realiteten er jo, at der ansættes flere betjente næste år, og at vi kommer til i 2020 at have en politistyrke, som har flere betjente end i hvert fald tilbage til politireformen i 2007.
Over de sidste 13 år kommer 2020 altså indtil videre til at være det år, hvor der er flest politibetjente i Danmark.
Peter Skaarup (DF), 2019-12-04:
Ja, det med anklagemyndigheden er rigtigt nok, men igen, når nu man i den opsummering, man har foretaget, om, hvor mange politibetjente vi får ud i 2020, vurderer, at der bliver tomme pladser, så har man muligheden for at ansætte flere politibetjente.
Når man nu har chancen og sidder med en finanslov, så kunne man, når man nu har valgt at udskyde politiaftalen til næste år, trods alt gøre det eneste rigtige på kort sigt, nemlig fra 2020 at ansætte væsentlig flere betjente.
Vi må huske på, at nogle af de her sager trækker ud i så lang tid, at man er nødt til at give gerningsmanden rabat, og det er jo helt grotesk i et retssamfund, at gerningsmanden får rabat, fordi politiet og anklagemyndigheden ikke har ressourcer nok.
Nick Hækkerup (S), 2019-12-04:
Jeg tror, at når der aktuelt ikke bliver optaget flere, er det, fordi man i den aftale, som er blevet indgået, og som spørgeren også er en del af, har haft et måltal for, hvor mange betjente der skulle være i styrken her med udgangen af året, og man har så sagt, at når det mål er nået, så er vi der, hvor vi skal være.
Nu kommer vi så til at optage yderligere betjente, som jo vil give flere folk over de kommende år, ligesom der i øvrigt kommer flere penge til anklagemyndigheden.
Peter Skaarup (DF), 2019-12-04:
Ja, og jeg synes da, det er et lille skridt på vejen, at der er en klump overarbejde, der bliver udbetalt hos politiet, og at der bliver ansat lidt flere jurister, men igen er det formentlig meget, meget lidt, det kommer til at batte, når man nu stadig væk opererer bare med en videreførelse af den politiaftale, der ligger.
Nick Hækkerup (S), 2019-12-04:
Jeg er enig i problemdiagnosen, og heldigvis er det jo sådan med den finanslov, der er lavet, at der både kommer flere politibetjente, nemlig et meroptag på 150, og så kommer der også flere penge til anklagemyndigheden, altså de ekstra 50 mio. kr., som vil kunne hjælpe til, at man kan få bugt med nogle af de her alt for store sagsbunker, som vi desværre har.
Mads Fuglede (V), 2019-12-04:
Man kan se på støj som et problem, som vi er enige om at vi skal løse, og der er jo en del rapporter, der tyder på, at det samfundsøkonomisk vil kunne betale sig, hvis man investerer i en reduktion af den.
Kaare Dybvad Bek (S), 2019-12-04:
Jeg synes, den her måde, Venstre går til det på, er interessant.
Man kommer med en udmelding i sidste uge, hvor man kræver og stiller ultimative krav om en garanti.
Men det er en garanti, som alle ved allerede er på bordet.
Det er det, som jeg allerede har sagt til partiet Venstre, da vi forhandlede om det.
Og hvis man ser på mediedækningen, må man også bare konstatere, at den udmelding, Venstre kom med, var så åbenlys, at den blev puttet helt om bagi ved tv-programmet på side 18 i Politiken.
Det er jo interessant, fordi det grundlæggende er et spørgsmål om, hvorvidt Venstre er interesseret i at forhandle – ikke at stille ultimative krav, før man overhovedet har vist, hvad man vil have.
Sophie Løhde (V), 2019-12-04:
Altså, Venstre er mødt op til samtlige forhandlingsmøder.
Jeg har selv haft lejlighed til at deltage i nogle af dem.
Men man må sige, at fremdrift ikke ligefrem er det, som den her minister endnu har præsteret.
Det har mest været snak og en lang række spørgsmål, som ikke er blevet besvaret.
Og det er jo absurd, at man skal sidde og høre på det her i dag, når ministeren står og siger, at han ikke vil give landets andelsbolighavere en garanti for, at deres bolig ikke nu kommer til at tabe værdi.
Det er jo det, der betyder, at der er en masse mennesker i øjeblikket, som har en meget, meget stor usikkerhed, for så vidt angår deres bolig.
Derfor tror jeg, der er mange, der gerne vil høre: Vil regeringen så give en garanti for, at man ikke vil lave det her med et smalt rødt flertal?
Skal der ske ændringer, er det naturligvis hen over midten i dansk politik.