Jacob Mark (SF), 2017-01-13:
Ligesom med det andet forslag om ministrenes løn- og pensionsforhold mener vi også, at dette forslag er en klokkeklar forbedring, men at der er nogle mangler, som vi både vil stemme for, når de rettes via et ændringsforslag, men som vi også vil opfordre til, at de partier, som står bag det her glimrende forslag, vil være med til at ændre på. Først og fremmest er det også her fornuftigt, at man ændrer mindsteperioden for eftervederlaget, så det bliver på 6 måneder.
Ligesom jeg sagde under den tidligere behandling er det godt og vigtigt, at politikere, der har haft en langt politisk liv væk fra nogle gange både erhvervsliv eller det offentlige, kan komme ud og få mulighed for at efter- og videreuddanne sig og få et rum til at finde et nyt arbejde.
Derfor synes jeg også, det er rigtig fornuftigt, at vi har den dér uddannelsespulje, så man kan komme ud som politiker efterfølgende og opkvalificere sig.
Det burde man også gøre i højere grad generelt for arbejdere.
Så er det endnu mere fornuftigt, synes jeg, at man ligestiller politikernes pensionsalder med folkepensionsalderen, men ligesom tidligere mener jeg, at det her burde gælde for alle dem, som er i den her sal.
Der burde ikke være den her overgangsordning, der gør, at den pension, man har optjent indtil 1. april 2017, kan man få udbetalt tidligere.
Det må være sådan, ligesom det er for resten af befolkningen, at når vi ændrer folks pensionsforhold, så gælder det også for os.
Og så mener jeg, at man skal ændre måden, hvorpå vi optjener pension, så den bliver bidragsbaseret, ligesom Vederlagskommissionen foreslog.
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at vi skal kunne optjene livslang pension på 20 år, når det tager arbejdere et helt arbejdsliv, eller at ministre skal kunne gøre det på 8 år.
Det synes jeg ikke er rimeligt, og hvis der skulle komme et ændringsforslag fra hr. Henrik Sass Larsen, der handler om, at politikere skal kunne vælge den ene eller den anden pensionsform, synes jeg, at det ville være rimeligt, for det betyder, at de partier, der har lyst til at følge Vederlagskommissionens anbefalinger, kan vælge det.
Jeg tror endda også, at det i befolkningens øjne vil være værd at tilstræbe, at vi har de samme forhold som befolkningen.
Så mener jeg også – og det har ikke været nævnt – at man burde have kigget på det skattefri tillæg.
Jeg synes, at det skattefri tillæg hører en anden tid til.
Jeg synes, det sender nogle forvirrende signaler ud til befolkningen.
Hvorfor skal vi have et skattefrit tillæg?
Hvad er det, der gør det?
Jeg kan forstå, at man indførte det skattefrie tillæg, så man kunne betale for telefon og aviser, men det er jo en anden tid nu.
Jeg tror, at det skattefri tillæg er med til at skabe nogle myter om, at vi har nogle meget, meget gunstige løn- og pensionsforhold.
Så jeg mener, at man burde have skrottet det skattefri tillæg og erstattet det med enten en lille lønstigning, altså et større tillæg, hvoraf man så betalte skat, eller en ordning, hvor man så fik refunderet sine udgifter, fordi jeg mener, at det ville have skabt større gennemsigtighed omkring, hvorfor det egentlig er, at vi modtager den løn, vi gør.
Men samlet set sammen med det tidligere forslag om ministrenes løn- og pensionsforhold mener jeg, at det her er en forbedring, og derfor stemmer SF for forslaget, men vi er også med på nogle ændringsforslag, som vi synes kan gøre det endnu bedre og endnu mere rimeligt og skabe en endnu tydeligere ligestilling mellem politikernes og befolkningens pensionsforhold.