runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2022-03-04:
Det er klart, at det stiller nogle yderligere krav, hvis man ikke har en automatisk fredning af ting.
Jeg mener, det er klogt, at vi ikke gør det, men at vi vurderer f.eks. bunkeranlæggene enkeltvis og ser, hvad der har størst historisk betydning, og så freder dem, der rent faktisk skal fredes.
Men det er klart, som ordføreren antyder, at det lige kræver en ekstra refleksion over, hvad det så er, der faktisk skal fredes.
Det er et arbejde, der selvfølgelig skal pågå med stor respekt for den generelle linje, som jeg godt vil understrege at jeg oplever at Dansk Folkeparti har, men som jeg også godt vil understrege at regeringen har.
Jeg tror, ordføreren i sin tale får spurgt, om vi skal rende og ændre på fortidsminder.
Jeg vil godt understrege, at det ikke er regeringens linje.
Det har det heller ikke været undervejs i det her arbejde.
Det er også derfor, det her lovforslag er kommet til på baggrund af et solidt udvalgsarbejde med de mennesker, der faktisk har fingrene længst nede i det her og har størst viden om, hvad det er, der har stor historisk betydning i Danmark.
Det er fortsat den linje, vi vil lægge, og den linje, som jeg også er helt sikker på at de fagpersoner med indgående kendskab til området vil lægge i det videre arbejde.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-03-04:
Jeg er helt sikker på, at kulturministeren ikke ønsker bare at ændre det, vil jeg sige for bare at lægge det fast.
Det er mere, hvor vi er henne om 5 år eller 10 år, for praksis flytter sig jo tit.
Og hvad bliver praksis om 5 år?
Bliver det så noget andet?
Fru Zenia Stampe sagde det også i sin tale.
Det kan være, at hensynet til formidling er et helt andet om 5 år eller 10 år, hvor noget andet ville være vigtigt for dem.
Så hvordan sikrer vi, at man har den restriktive tilgang, når det ikke sker automatisk?
Det er jo det, jeg frygter at vi ikke gør.
Altså, en konkret vurdering er jo meget flydende, og jeg frygter lidt, at det måske har ændret sig om 5 år.
Kunne det være en evalueringsklausul, man putter ind i loven, at vi kigger på det her om 4 år eller 5 år?
Kunne det være en mulighed, så man trods alt lige fik stoppet op og så, hvor vi ender henne med det her?
Christian Juhl (EL), 2022-03-04:
Jeg siger tak.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ikke det kunne være fornuftigt at give klagenævnet et rent navn, som signalerede, at det her handler om fortidsminder.
Der er flere, der, når jeg har været ude at debattere de her ting, spørger om, hvad Fødevareklagenævnet overhovedet har med sådan nogle ting at gøre; det har jo ikke noget som helst med det at gøre.
Kunne man ikke ændre det?
Jeg er enig i, at vi nu får styrket det faglige indhold, men det vil da også være fornuftigt over for borgerne at signalere, at det rent faktisk er et klagenævn, som har med fortidsminder at gøre, sådan at vi giver rene og klare signaler og undgår de der dumme diskussioner om, om vi da er rigtig kloge, altså at lade sådan nogle karle eller kvinder beslutte den slags ting.
Henrik Møller (S), 2022-03-04:
Man kan vel godt sige, at 15 år er en rum tid.
Og det er jo sådan, at den smileyordning, som på arbejdsmiljøområdet eksisterer nu, er 15 år gammel, og man kan sige, at en del af det, som er i Arbejdstilsynets tilsyn, har ændret sig i løbet af de her 15 år.
Det vil sige, at der har været rejst noget kritik af, at smileyordningen ikke var retvisende, og at den ikke nødvendigvis er med til at understøtte et bedre arbejdsmiljø.
Der kan man jo så fortsætte, som man har gjort før, men man kan også gøre det, som beskæftigelsesministeren gjorde i 2020, nemlig bede Arbejdsmiljørådet om at komme med et forslag til en gentænkning af den her ordning, og der er det sådan, at Arbejdsmiljørådet på den baggrund har foreslået, at der bliver lavet en faktabaseret visningsordning, som kommer til at gælde for alle virksomheder.
Det er en udvikling, vi fra Socialdemokratiets side bifalder, og derfor skal vi anbefale lovforslaget.
Anne Rasmussen (V), 2022-03-04:
Med lovforslaget erstattes den nuværende smileyordning med en ny, faktabaseret visningsordning.
Det hilser Venstre velkommen, da smileyordningen har en række udfordringer.
Vi har set eksempler på virksomheder med dårligt arbejdsmiljø, der får en kronesmiley, på trods af at der er sket overtrædelser af arbejdsmiljøreglerne.
Samtidig er der eksempler på virksomheder, der har fået en gul eller en rød smiley på baggrund af en enkelt afgørelse.
Når vi bliver mødt af en gul eller rød smiley, er det nærliggende at konkludere, at virksomheden har et generelt dårligt arbejdsmiljø, selv om der kan være tale om et øjebliksbillede.
Lad mig slå fast, at alle afgørelser omkring arbejdsmiljø skal tages alvorligt.
Problemet med smileyordningen er ikke kvaliteten af kontrollen eller kontrollen i sig selv, men det forhold, at smileyordningen ikke giver et retvisende billede af arbejdsmiljøet på en virksomhed.
Vi skal undgå, at den nye visningsordning arver de samme problemer som smileyordningen, og det betyder, at vi skal sikre os, at den nye visningsordning er troværdig.
Arbejdstilsynet er statens kontrolmyndighed, og det er vigtigt, at der er gennemsigtighed i forhold til de afgørelser, som tilsynet træffer, særlig fordi det drejer sig om ansattes arbejdsmiljø og virksomhedens ansigt udadtil.
På den baggrund kan Venstre støtte lovforslaget.
Halime Oguz (SF), 2022-03-04:
Jeg vil starte med at sige tak til regeringen for at fremsætte dette lovforslag, som følger op på Arbejdsmiljørådets forslag og anbefaling.
Formålet med lovforslaget er at erstatte den nuværende smileyordning med en ny, faktabaseret visningsordning, som vil komme til at omfatte alle virksomheder.
Det er rigtig fornuftigt, da den nuværende smileyordning ikke lever tilstrækkeligt op til sit formål om at synliggøre virksomheders arbejdsmiljø og motivere danske virksomheder til at arbejde for en høj standard inden for arbejdsmiljø.
Tværtimod har der desværre været mange misforståelser omkring den grønne smiley, hvor man tit har fået et forkert billede af, at arbejdsmiljøet på en virksomhed er rigtig godt, men hvor det senere viser sig, at det er det bestemt ikke.
Vi mener, at det er helt rigtigt at ændre i proceduren for offentliggørelse af oplysningerne om virksomheders arbejdsmiljø, så der skabes større gennemsigtighed af Arbejdstilsynets tilsyn og afgørelser, sådan at interesserede i offentligheden har mulighed for at få belyst, hvordan det står til med arbejdsmiljøet.
Lovforslaget er med til at skabe en mere transparent og bedre ordning, og derfor bakker vi i SF selvfølgelig op om lovforslaget.
Samira Nawa (RV), 2022-03-04:
Mange tak.
Siden 2004 har Arbejdstilsynet offentliggjort resultatet af deres tilsynsbesøg ude på virksomhederne i form af en smileyordning, men den ordning er det ikke hensigtsmæssigt at fortsætte.
Der er dels en skævhed i, hvilke virksomheder der bliver udtaget til tilsyn, dels er det alene et øjebliksbillede, der bliver vist.
Så vi bakker op om lovforslaget.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2022-03-04:
I forhold til det, der også blev sagt af fru Zenia Stampe, oplever jeg også, at betoningen her var på det reversible.
Det vil jeg også godt endnu en gang understrege spiller en afgørende rolle for regeringen, altså at de ting, som vi nu lægger ind, og som der er mulighed for dispensation for bl.a., gøres reversible.
Så det reversible er fuldstændig grundlæggende i mange af de ting, vi har med at gøre her.
Men det er klart, at den restriktive linje i det hele taget er gennemgående, også til trods for at vi nu løsner f.eks. af hensyn til formidling.
Christian Juhl (EL), 2022-03-15:
Det ved vi jo ingenting om.
Det kan være, at der kommer 100.000.
Vi ved jo ikke, hvor vanvittig Putin er.
Foreløbig har han jo kun vist sig fra den totalt vanvittige side.
Danskerne har til gengæld vist sig fra deres gode side.
De siger: Vi betaler.
De giver historisk store beløb til indsamlinger og siger, at det godt må koste noget ekstra, for vi skal hjælpe i den her situation.
Er det ikke lidt kynisk at føre politik på den måde i stedet for her i Folketinget at følge danskernes eksempel?
Mads Fuglede (V), 2022-03-15:
Jeg synes altid, det er svært, når vi har de her debatter, hvis man gengiver mine svar forkert.
Og når jeg ser lejre i de nærområder, hvor vi i forvejen har brugt milliarder af kroner – Jordan, Libanon og Tyrkiet – er det jo ikke sådan, at jeg tænker, at de har brug for færre midler.
Men nu er vi i en særlig situation, og jeg tror, at der i en kort periode vil være færre midler til det, men hvis det fortsætter, kan der sagtens være et behov for at se på det.
Jeg tror bare ikke, at det bliver et reelt problem, fordi ukrainernes erhvervsfrekvens er så høj, at pengene til udviklingsbistand samlet set bliver øget.
Victoria Velasquez (EL), 2022-03-15:
Nu kommer ordføreren ind på det her med erhvervsfrekvensen, og jeg er virkelig bekymret for, at der vil være nogle arbejdsgivere, som vil udnytte ukrainske borgere til social dumping.
Vi har jo desværre set før – og det var, før man som flygtning stod i den situation og var i nød på samme måde – at arbejdsgivere simpelt hen har udnyttet ukrainske borgere til social dumping.
Derfor vil jeg gerne høre, om ordføreren mener, at vi skal sikre reelle trepartsforhandlinger, der kan sørge for at sikre, at beskæftigelsen selvfølgelig sker på vilkår svarende til overenskomstmæssig løn og ansættelsesvilkår – på danske løn- og ansættelsesvilkår – så man ikke risikerer som borger at flygte fra krig og bagefter blive udnyttet herhjemme.
Det beskytter særloven ikke imod.
Hvad tænker ordføreren vi gør ved det problem?
Mads Fuglede (V), 2022-03-15:
Vi i Venstre er glade for den danske model, og ukrainere, der kommer ind på det danske arbejdsmarked, skal være her under ordnede vilkår.
Hvis det ikke er under ordnede vilkår, skal vi have ryddet op i det.
Vi håber da, at arbejdsmarkedets parter vil løfte den del, sådan at vi ikke skal lave lovgivning om de her emner, for den danske model har virket siden 1899, og det synes vi den skal blive ved med at gøre.
Victoria Velasquez (EL), 2022-03-15:
Tak for det svar.
Ordføreren ved jo godt, at der er store brancher, hvor det ikke er normalen, desværre, at der er en overenskomst – f.eks. på det private arbejdsmarked inden for it-branchen, hvis vi skal tage et konkret eksempel, hvor vi ser, at man normalt i Ukraine ville få en meget lavere løn end det, som normalt er lønnen, man i Danmark ville få for it-arbejde.
Lad os tage det som et konkret eksempel.
Hvordan tænker ordføreren at vi får ryddet op de steder, hvor der ikke er overenskomstmæssige vilkår?
Mads Fuglede (V), 2022-03-15:
Jeg tænker, at vi, hvis vi oplever, at der sidder mange ukrainere og laver it-arbejde under elendige forhold, skal sørge for at få arbejdsmarkedets parter til at få løst det, for vi vil have, at dem, der kommer ind på det danske arbejdsmarked, skal arbejde under ordnede vilkår – for begge parters skyld.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-15:
Jeg tror – eller det kan jeg jo høre – at både vi i Dansk Folkeparti og Venstre fuldstændig deler ønsket om og opfattelsen af, at det selvfølgelig er en kær pligt at hjælpe de ukrainere, som af de ulykkelige omstændigheder, vi kender, ikke kan være i deres fædreland.
Det, som undrer mig, og som igennem hele den her korte forhandling har undret mig i forhold til Venstres position, og som jeg derfor bliver nødt til at spørge til, er, at man – ud over at man gerne vil hjælpe ukrainere, som den 24. februar eller derefter har forladt Ukraine, hvilket jo sådan set er fint nok – så også vil hjælpe eksempelvis folk, der stadig væk befinder sig i Syrien eller Afghanistan, hvis de er forbundne med deres ægtefæller eller anden familie, som så har lovligt ophold i Ukraine.
Det er det, der følger af § 4, stk. 2, her.
Mads Fuglede (V), 2022-03-15:
Det har været vigtigt for os, at de ukrainske mænd, der tager hjem til Ukraine for at kæmpe, bliver hjulpet af den her særlov, og jeg kan forstå, at det er der mange der gør.
Jeg tror, at kultur betyder mange ting, men jeg kan ikke rigtig se, hvordan det sådan i praksis kunne have ændret noget om, hvordan vi skulle lave den her særlov.
Integrationsproblemerne, vi har oplevet som resultat af mange års indvandring fra Nordafrika og Mellemøsten, er jo velkendte, og det må vi ligesom løse i den kontekst.
For os er det vigtigt, at dem, vi hjælper, kommer fra et nærområde, hvor jeg synes vi har et ansvar.
Det gjaldt kosovoalbanerne, og hvis der kom krig i Sverige, hvor hver fjerde er indvandrer, skulle vi også hjælpe dem, for det er også vores nærområde.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-03-15:
Jeg beder bare ordføreren om at give mig ret.
Det er ikke svært at integrere ukrainere.
Man snakker om integration.
Jeg tror ikke, det giver det store problem, for det har ikke givet problemer hidtil.
Man nøjes med meget, meget lidt, og man er dybt taknemmelig for familier, der tager imod, man er dybt taknemmelig for kommuner, der tager imod.
Det er ikke det, vi har oplevet i alle de år, vi har haft de kæmpestore udlændingeproblemer, og det er da en stor forskel, som jeg bare synes man skal give ukrainerne credit for.
Mads Fuglede (V), 2022-03-15:
Nu er jeg bosiddende i den kommune i Danmark, der har flest ukrainere, nemlig Ringkøbing-Skjern Kommune.
Og dér kan jeg sige at jeg ikke har mødt en arbejdsløs ukrainer endnu, og det taler jo for, at når vi får en stor gruppe ukrainere herop, så kommer de til at være virksomme og bidrage til det danske samfund meget, meget hurtigt, og at integrationsproblemerne bliver meget mindre end det, vi ellers har bokset med.
Kathrine Olldag (RV), 2022-03-15:
Jeg synes ikke rigtig, at den socialdemokratiske ordfører fik svaret på det.
Lad mig spørge så direkte, jeg kan.
Så hvis nu Tyrkiet var i krig – hvilket var forudsætningen for den socialdemokratiske ordfører for at hjælpe i nærområdet – ville Tyrkiet så være at forstå som et nærområde?
Mads Fuglede (V), 2022-03-15:
Der er en del af Tyrkiet, der ligger i Europa, og hvis der udbrød krig og de flygtede ind i Bulgarien og Grækenland fra den europæiske del af Tyrkiet, jamen så er det også i vores nærområde, ligesom da der var krig i Kosovo.
Det er det samme svar endnu en gang.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-03-15:
Tak for det.
Der er så også en anden pointe, som jeg synes er meget, meget vigtig og meget, meget væsentlig, og det er jo, at vi nu ser, at ukrainske mænd bliver hjemme og kæmper, eller også tager de hjem fra andre lande og kæmper for deres land, mens de, så vidt det overhovedet er muligt, sender kvinder og børn og gamle ud af landet.
Det er også en kæmpe forskel i forhold til det, vi har set igennem en årrække.
Når det handler om de rigtig mange nordafrikanske og mellemøstlige mænd, der kommer til Danmark, kommer familierne, kvinder og børn, nogle gange med, men langtfra altid.
Det er jo den omvendte verden, så derfor mener jeg i virkeligheden, at det, vi snakker om nu, meget drejer sig om kultur.
Mads Fuglede (V), 2022-03-15:
Vi står bag den finansiering, der er nu.
Jeg tror så i praksis, at vi kan gøre os forhåbninger om, at der med en meget kort sagsbehandling og en hurtig adgang til arbejdsmarkedet kommer et så stort tilbageløb fra de ukrainere, fordi de i forvejen har en meget høj erhvervsfrekvens, at der kommer et mindre træk på de nævnte midler fra udviklingsbistanden.
Derfor tror jeg, at vi i det første år måske vil se, at man bruger flere penge fra udviklingsbistanden, men derefter vil ukrainernes erhvervsfrekvens være så høj, at det vil øge det beløb, man bruger til udviklingsbistand.
Det er vores forhåbninger, men det er jo en meget svær balance.
Christian Juhl (EL), 2022-03-15:
Tak for redegørelsen.
Jeg er fuldstændig enig i det første, ordføreren sagde.
Vi skal selvfølgelig hjælpe, når Putin går amok og laver sådan noget svineri, som han gør i Ukraine i øjeblikket.
Vi skal hjælpe dem, der selvfølgelig flygter, men så er der finansieringen.
Jeg vil gerne høre, om det er rigtigt, at Venstre også står bag en finansiering, hvor man tager 2,1 mia. kr., som i forvejen er planlagt til at blive givet til bl.a. Etiopien, Mali og andre steder, hvor der også er alvorlige kriser, og hvor man endda dør af sult, og flytter dem over til de danske kommuners udgifter til flygtninge fra Ukraine.
Eller kunne man forestille sig en lidt mere afbalanceret finansiering, hvor vi selv betalte noget af det i stedet for at tage pengene fra de fattigste?
Mads Fuglede (V), 2022-03-15:
De er ens stillet.
Hvis man har asylstatus i Ukraine, er man også omfattet af de her regler, og vi skal ikke underkende den asylstatus, som Ukraine har tildelt grupper.
De flygter fra den samme krig, og de skal behandles ens.
Den største andel af den her gruppe vil i praksis sikkert også vise sig at blive russere, og jeg ville synes, det ville være rigtig mærkeligt, hvis man sagde til russere, der har fået asyl i Ukraine, at nu tæller deres asylstatus ikke længere.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-15:
Jamen det er bare ikke det, jeg sigter til.
Det, jeg jo ikke forstår, er, man i § 2 også giver samlevere til syrere og afghanere osv. adgang til Danmark, og ifølge § 4, stk. 2, behøver de ikke at være i Danmark.
Det er det, der undrer mig.
Altså, en ægtefælle til en syrer, der har fået asylstatus i Ukraine, som så befinder sig i Syrien, skal også kunne komme til Danmark, men den ukrainer, der tilfældigvis ikke var i Ukraine den 24. februar, kan ikke komme til Danmark.
Mads Fuglede (V), 2022-03-15:
Det er sådan, at nære pårørende til både dem, der har asylstatus i Ukraine, og de ukrainere, der måtte flygte, bliver behandlet ens ifølge særloven.
Det er sådan, jeg forstår den aftaletekst, der ligger.
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-15:
Tak for ordet, formand.
Tak til ordføreren.
Jeg kan forstå, at også Venstre taler om det her princip om nærområde, og jeg kan også forstå, at vores nærområde er Europa, så derfor vil jeg gerne spørge helt konkret om noget, for vi fik ikke noget svar på det fra den socialdemokratiske ordfører.
Betyder det så også, at Istanbul er vores nærområde?
Hvad er definitionen på et nærområde?
Hvordan definerer Venstre Danmarks nærområde, og er Istanbul så også Danmarks nærområde?
Mads Fuglede (V), 2022-03-15:
Jeg er egentlig enig i den definition, som hr. Rasmus Stoklund kom med, nemlig at Europa er vores nærområde.
Så er det rigtigt, at der er et land, nemlig Tyrkiet, hvoraf en del ligger i Europa og en del ligger uden for Europa, og i det omfang, der måtte udbryde krig i den del, der ligger i den europæiske del af Tyrkiet – eller generelt – så må man jo forholde sig til det.
Det er en lidt tænkt debat, for der er ikke krig i Tyrkiet, men hvis det var sådan, at man flygtede især fra den del, der ligger med grænse til Grækenland og Bulgarien, så ville jeg også opfatte det som vores nærområde.
Jeg synes lige, at jeg har svaret på det spørgsmål, så det bliver jo en gentagelse af det, jeg lige har sagt, nemlig at jeg opfatter Europa som vores nærområde.
Rosa Lund (EL), 2022-03-15:
Tak for det.
Jeg vil rigtig gerne følge op på den her diskussion om nærområder, for nu har vi hørt, hvad hr. Rasmus Stoklund opfatter som et nærområde, og hvad hr. Mads Fuglede opfatter som et nærområde, men det er jo sådan set ikke defineret nogen steder.
Der er jo ikke en fast definition.
Det vil sige, at begrebet nærområde og de flygtninge, vi så hjælper, bliver defineret ud fra mavefornemmelsen hos dem, der nu engang er det siddende flertal.
Så kan hr. Mads Fuglede ikke bare bekræfte, at det her begreb nærområde er noget, som enten fru Pia Kjærsgaard, hr. Mads Fuglede eller hr. Rasmus Stoklund har fundet på, og at det ikke er et begreb, der sådan bruges?
Mads Fuglede (V), 2022-03-15:
Altså, vi har i Venstre talt om hjælp i nærområdet i lige så lang tid, jeg kan huske, så det er jo ikke et begreb, der er opfundet til lejligheden.
Men jeg er helt enig i, at der er en meget stor elasticitet indbygget i udtrykket, og derfor skal man definere, hvad man mener med det.
Men det kan også være vanskeligt.
Der var før eksemplet med Tyrkiet, og vi har et land som Rusland, der geografisk breder sig over flere kontinenter.
Er Vladivostok vores nærområde i samme omfang som Kaliningrad i tilfælde af krig dér?
Rosa Lund (EL), 2022-03-15:
Men alligevel står hr. Mads Fuglede på mål for en udlændingelovgivning, som ikke hjælper mennesker, som flygter fra Assads bomber, og derfor synes jeg, at den her argumentation om nærområde er ret svag.
Det må jeg nok sige.
Mads Fuglede (V), 2022-03-15:
Jeg har lige defineret Europa som vores nærområde, og Syrien ligger ikke i Europa.
Det bliver underligt at have en diskussion om, om det gør det eller ej.
Det gør Syrien ikke, så selvfølgelig er Syrien ikke en del af vores nærområde.
Vi vil gerne lave en indsats der, hvor vi får mest for de midler, vi bruger på at hjælpe mennesker i nød, og det får man altid i nærområdet.
Men det betyder også, at nærområdet skal løfte et særligt ansvar.
Nu er det hos os, det ansvar skal løftes.
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-15:
Nærområde er også et tænkt og opfundet begreb.
Vil ordføreren ikke bekræfte, at flygtningekonventionen ikke indeholder begrebet nærområde?
Flygtningekonventionens artikel 3 siger derimod, at man skal behandle alle flygtninge ens.
Så vil jeg prøve at spørge ordføreren igen, og det er, fordi det er så gennemgående i vores debat i Danmark: Er det ikke på tide, at vi får defineret begrebet nærområde?
Og vil ordføreren så definere Danmarks nærområde?
Hvad er Danmarks nærområde?
Kathrine Olldag (RV), 2022-03-15:
Så vil jeg fortsætte på en lidt mildere klinge.
Jeg vil nemlig gerne takke Venstre for at tappe ind i den her særlov.
Venstre var jo faktisk nogle af de allerførste, der nævnte, at det var vigtigt at hjælpe de ukrainske flygtninge.
Så jeg synes faktisk, at det varsler godt for det samarbejde, vi skal have om den her særlov, og jeg kunne også godt tænke mig at høre, om Venstre kunne være åben for nogle forslag til, hvordan vi kan finansiere den her lov på andre måder end det, der er lagt op til i lovtekstens bemærkninger.
Det tænker jeg også at Frie Grønne på et eller andet tidspunkt lærer.
Mads Fuglede (V), 2022-03-15:
Det vil vi gerne kigge på løbende.
Jeg tror, vi kommer til at skulle forhandle grundlaget for særloven, efterhånden som antallet af ukrainere stiger i Danmark, og efterhånden som vi ser effekten af det, vi beder det danske samfund om at løse.
Det har aldrig været vores ønske, at man ikke undervejs skulle justere, både hvad angår finansieringen og i forhold til hvordan særloven virker på en række områder.
Det tror jeg vi bliver nødt til at hjælpe hinanden med.
Carl Valentin (SF), 2022-03-15:
Jeg håber, det stod klart efter min tale, at jeg kritiserer, at man finder finansieringen gennem udviklingsbistanden.
Og når jeg har sagt, at man har gjort det i mange år, er det måske bare, fordi jeg er ung.
Jeg kan huske, at der i 2015 var en stor debat om det dengang, hvor man gjorde det.
Og det føles som for mange år siden for mig.
Men det er rigtigt nok, at det historisk er en relativt ny tendens, at man kanaliserer penge over i dansk flygtningemodtagelse i det omfang, og der må jeg bare sige fuldstændig klart til hr. Christian Juhls spørgsmål: Det er SF modstander af.
Altså, det er ikke SF's politik, at man bør kanalisere en masse penge fra udviklingsbistanden over i dansk flygtningemodtagelse, for det udhuler vores udviklingsbistand.
Og derfor vil vi gerne arbejde videre med, hvordan man kan ændre det her forslag, så måske noget mindre af udviklingsbistanden bliver taget eller noget i den stil.
Der kunne vi måske finde et kompromis – det håber jeg.
For jeg ser det som et ret stort problem for vores udviklingsbistand og vores indsats ude i verden, hvis man bruger så mange penge på dansk flygtningemodtagelse, som der er lagt op til her.
Christian Juhl (EL), 2022-03-15:
Ja, for man kunne jo forestille sig, at det var mere end 20.000 flygtninge, der kom, og lige pludselig har man udhulet udviklingsbistanden.
Men jeg er glad over at høre det her, for det er også det, jeg hører fra andre SF'ere, jeg møder, som er betænkelige.
Og det synes jeg er vigtigt at folk forstår, altså at der rent faktisk er den holdning i relativt mange partier i Folketinget.
Jeg vil gerne høre, hvad SF så synes vi kunne gøre i stedet for at bruge udviklingsbistand.
Nu er SF med i noget, der hedder det nationale kompromis, tror jeg det endte med at hedde, hvor man bruger penge på militær.
Kunne det lykkes at bruge nogle af de penge i stedet for?