runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-11-23:
Til det her med, at jeg brugte tid på Venstre i min tale, og at folk er ligeglade med, om man går ind for minimumsnormeringer eller ej, altså at det skulle man bare være ligeglad med,
vil jeg sige: Det tror jeg faktisk ikke, og det kan godt være, at Venstre synes, det er lidt ubehageligt, at vi spørger ind til, hvad Venstre vil gøre, hvis Venstre får flertal.
Det kan da godt være, at det føles ubehageligt, men jeg synes faktisk, det er ret relevant, at folk ved, om Venstre har tænkt sig at rulle minimumsnormeringerne tilbage.
En ting er selve formen omkring det, men noget andet er: Vil man rulle pengene tilbage?
Javel, der blev sat nogle penge af – vi var i øvrigt selv med i den ene af de aftaler, hvor der blev sat ekstra penge af – men når vi så lægger en ordentlig portion oven i det, er det da i forhold til de der 3.955 pædagoger, herunder pædagogisk personale, der kommer nu, helt relevant at spørge: Er det nogle, som Venstre har tænkt sig at beholde, eller er det nogle, som Venstre ikke har tænkt sig at beholde?
Det synes jeg faktisk er relevant at spørge om.
Så vil jeg sige: Man kunne gøre det her på mange forskellige måder.
Man kunne have valgt at betale pengene ud fladt til kommunerne, man kunne have valgt at lave en blanding af sociale normeringer, minimumsnormeringer, altså et andet blandingsforhold, og man kunne have valgt alle mulige andre modeller.
Der findes alle mulige måder at gøre det på.
Summa summarum – og det står jo så i modsætning til det, vi hører fra de blå partier – ville vi alle sammen sætte 1,8 mia. kr. af, og det kan vi ikke få en garanti for fra de blå partier.
Det er jeg bare lidt overrasket over.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-11-23:
Tak for det.
Jeg synes jo, det er helt vildt, at ministeren bruger så meget af sin tid her i salen på at tale om Venstre og om, hvad Venstre siger og ikke siger.
Jeg bliver også nødt til at sige, at det dæleme er en skræmmekampagne, ministeren er ude i – det er det godt nok.
Den daværende blå regering tilførte 1 mia. kr. ekstra til 1.000-dagesprogrammet.
Den daværende blå regering tilførte 800 mio. kr. ekstra til sociale normeringer, bare for at nævne nogle tiltag, man lavede på børneområdet.
Så drop nu de der skræmmekampagner.
Der er ikke nogen, der gider at høre på dem alligevel.
Derudover vil jeg egentlig også gerne meget kraftigt pointere, at i modsætning til den nuværende regering ville den daværende regering fortsat have kæmpet for, at forældre, uagtet hvilket tilbud der er tale om – om det er kommunale eller selvejede tilbud, om det er private passere eller kommunale dagplejere – altid skal have muligheden for at vælge frit.
Dér var forskellen så på den nuværende og den daværende regering.
Så må vi også bare være ærlige og sige: Minimumsnormeringer er jo ikke en blomst, der er groet i regeringens baghave.
Nu får man det lidt til at lyde, som om man sådan er kommet med på beatet efterhånden, men faktum er jo, at man selv har siddet og været imod minimumsnormeringer.
Jeg hæfter mig også ved, at ministeren tidligere har sagt: Ja, man kunne godt have gjort det her på andre måder.
Derfor er mit spørgsmål til ministeren i dag: Hvilke andre måder kunne man så have gjort det på?
Hvad var det, man ikke fik afdækket, inden man gik med på støttepartiernes galej?
Marcus Knuth (KF), 2021-11-23:
Mange tak, formand.
Jeg er glad for, at hr. Rasmus Stoklund og adskillige andre har kaldt det her lovforslag for alt godt fra havet – eller alt godt fra Udlændingeministeriet, kunne man måske sige.
Det er ikke ment som en kritik, for jeg er sikker på, at vi selv kommer med lignende opsamlingslovforslag, når vi har regeringsmagten.
Især kontrolindsatsen på udlændingeområdet er rigtig godt.
Vi skal ikke acceptere snyd, heller ikke, når det kommer til rejsedokumentation.
Vi er lidt bekymrede over de bødepålæg, man vil pålægge flyselskaber, der ved en fejl sender passagerer fra, lad os sige en Schengenområdelufthavn til et ikkeschengenområde.
Alt andet lige er det jo nok ikke noget, flyselskaberne gør med vilje.
Det kan vi også se på de høringsvar, der er fra Dansk Industri og Dansk Erhverv.
Den del håber vi at komme lidt nærmere under udvalgsbehandlingen.
Men samlet set kan jeg sige, at Konservative bakker op om lovforslaget, som ligger her.
Bent Bøgsted (DF), 2021-11-23:
Tak for det, formand.
Jeg vil starte med at sige, at vi i Dansk Folkeparti støtter forslaget.
For det er altid godt, at når der er nogle, der ufrivilligt er kommet i klemme i systemet og har behov for at komme videre, så får de også hjælp.
Det er helt naturligt, og jeg er også enig med hr. Hans Andersen i det her med, om det skal køre videre i 2023.
Det er også en mulighed, for der er så mange minkavlere og ansatte, der er uafklarede.
Vi ved også, at pelsauktionerne også kommer til at lukke på et tidspunkt, hvor der også er nogle ansatte, der skal videre.
Men noget af det, der er årsag til, at der måske ikke er blevet brugt så meget, er, at der er rigtig mange minkavlere, der er låst fast i systemet, fordi regeringen – med deres støttepartier, der har sagt ja til at lukke minkbranchen – har sagt: I skal holde jeres farme ved lige i 3 år, for de skal ikke tabe værdi.
Hvis nu regeringen tog sig sammen og så fik afsluttet de erstatningssager, fik udbetalt pengene til minkavlerne, så de kunne komme videre, og til de følgeerhverv, som også skal have penge, altså, hvis det blev afklaret hurtigt, så de kunne komme videre, så havde vi en anden situation.
Og så er der nogle, der kunne sige: Okay, det her er slut for mig nu.
Nu har jeg grundlag for at kunne komme videre.
Men de er låst fast, fordi de stadig væk er erhvervsdrivende, så lang tid de har de her farme, de skal holde ved lige.
Og det er en udgift for dem at holde farmene ved lige, men de har ingen indtægter til at holde dem ved lige for.
Så min opfordring er, at regeringen tager sig sammen og får afsluttet de sager hurtigst muligt.
Det er uforskammet af regeringen, at der skal gå 3 år, før de kan få en erstatning for de minkfarme, som de er blevet tvunget til at lukke ned.
Det hører ingen steder hjemme, og jeg synes virkelig, at regeringen skulle skamme sig.
Jeg vil opfordre ministeren til at gå tilbage og sige, at det her skal afsluttes.
Så ministeren bør gå tilbage til statsministeren og til den nuværende fødevareminister og sige: Det her skal vi have afsluttet.
Vi kan ikke være det bekendt over for minkavlerne.
Vi skal have det afsluttet, så de folk, der er låst fast i et system, kan få erstatning for deres farme, de kan komme videre og sige: Nu er det et afsluttet kapital – vi kommer aldrig til at have mink mere, men det er ikke afsluttet kapitel.
Så kan de komme ud på det private arbejdsmarked, og så kan de få en opkvalificering, så de kan få et nyt job.
Det er min opfordring til regeringen her i dag.
Og jeg synes virkelig, at ministeren skulle tage det alvorligt.
Jeg ved godt, ministeren ikke er skyld i det her.
Det er andre ministerier, der er skyld i det.
Men det er en skandale, at statsministeren har bragt alle de minkavlere ud i den situation, som de står i nu, uden at de kan få en afslutning på deres minkavl.
Men Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Hans Andersen (V), 2021-11-23:
Tak for det.
I januar indgik Venstre, regeringen, Radikale Venstre, SF og Liberal Alliance sammen en aftale om erstatning m.v. til minkavlere og følgeerhverv berørt af covid-19.
Og nu er forslaget så – som følge af, at den ikke er brugt, og at mennesker stadig væk er aktive i minkerhvervet – at forlænge den pulje til og med 2022.
Mange står fortsat som nævnt i en uafklaret situation vedrørende muligheden for at genoptage erhverv.
Derfor giver det mening at forlænge puljen.
Og for Venstre er det vigtigt, at alle, der har været berørt af minkskandalen, får den fornødne hjælp til at komme videre i deres arbejdsliv såvel som privatliv.
Derfor er det ligeledes afgørende for Venstre, at denne proces sker med mindst muligt bureaukratisk bøvl.
Det ventes gennemført med det her lovforslag, og det kan Venstre godt bakke op om.
Vi finder det helt afgørende, at man følger opgaven meget tæt.
Og vi skal også følge opgaven på en sådan måde, at vi sikrer, at de penge, vi taler om her, faktisk også kommer ud og bliver til gavn for de mennesker, der er berørt af, at de ikke længere kan arbejde i minkerhvervet.
Det ser vi frem til, og det vil vi følge tæt.
På den baggrund kan Venstre godt støtte lovforslaget.
Henrik Møller (S), 2021-11-23:
Jeg betragter det mere som en kommentar end et egentlig spørgsmål.
Bent Bøgsted (DF), 2021-11-23:
Hvis regeringen sørgede for at få det afsluttet, var der også flere, der kunne være klar til at komme videre.
Men der er mange, der er låst fast, på grund af at der er så mange uafsluttede sager vedrørende erstatning af farmene.
Henrik Møller (S), 2021-11-23:
Det har jeg enormt svært ved at forestille mig skulle være hovedårsagen til det her.
Man kan sige, at det her jo er en følge af den politiske aftale om erstatning til minkavlere og følgeerhverv, som er berørt af covid-19, hvor det fremgik, at der skal etableres en særlig indsats, der kan understøtte fornyet udvikling, vækst og beskæftigelse i de kommuner, der i særlig grad er berørt af aflivningen af mink, og hjælpe de beskæftigede i erhvervene videre i nyt job.
Aftalepartierne var enige om at afsætte 50 mio. kr. til en målrettet opkvalificeringsindsats af ledige fra minkbranchen i 2021.
Det er imidlertid sådan, at en del af de her personer, som har arbejdet i branchen, først forventes at blive ledige i 2022 og derfor ikke får udbytte af den ret, der er, til uddannelse.
Derudover har der været et begrænset forbrug af omstillingspuljen.
Det er derfor, det nu foreslås at forlænge retten til uddannelse for ledige, som har arbejdet i minkerhvervet eller følgeerhverv.
Det er aftalekredsen bag den brede aftale om erstatning m.v. til minkavlere og følgeerhverv berørt af covid-19
blevet enige om.
Lovforslaget er derfor en udmøntning af den aftalte forlængelse.
Konkret indebærer lovforslaget en forlængelse af ordningen med ret til tilbud om uddannelse til personer, der har arbejdet i minkerhvervet eller følgeerhverv, inden for omstillingspuljen.
Derudover indeholder lovforslaget også en ændring af arbejdsmiljøloven.
Det er sådan, at der i dag er problemer i forhold til GDPR.
Det vil sige, at den her ændring betyder, at beskæftigelsesministeren får bemyndigelse til at fastsætte nogle nærmere regler om ansvar og opgaver i forbindelse med behandling af personoplysninger om ledige i forhold til Arbejdstilsynets nuværende og fremtidige hjælpeværktøjer og løsninger, som kan hjælpe virksomhederne til at skabe et sikkert og sundt miljø.
Med den her ændring vil det være sådan, at arbejdsmiljøloven vil opfylde GDPR-lovgivningens krav i forhold til apv-værktøjer, og de kan efter lovforslagets vedtagelse igen bruges af virksomhederne.
Socialdemokratiet kan støtte op om begge dele af lovforslaget.
Lotte Rod (RV), 2021-11-23:
Nej, det er det ikke.
Vi er i Radikale Venstre tilhængere af, at vi har en mangfoldighed af forskellige institutioner.
Jeg tror faktisk, at det har rigtig stor betydning, at man som forældre godt kan vælge en lille Rudolf Steiner-institution, hvis det er det, man gerne vil, i stedet for den kommunale institution.
Jeg har selv mine børn gående i en selvejende institution, og vi lægger stor vægt på, at der også fremover vil være mange forskellige institutioner at vælge imellem.
Rasmus Stoklund (S), 2021-11-23:
Der er tale om et såkaldt samlelovforslag.
I Socialdemokratiet mener vi, det er vigtigt, at udlændingelovgivningen løbende tilpasses, og derfor kommer der årligt disse alt godt fra havet-lovforslag fra Udlændinge- og Integrationsministeriet.
Med lovforslaget foreslås det bl.a. at tydeliggøre og samle reglerne om særlig rejselegitimation til udlændinge samt at ensarte reglerne om nægtelse af og inddragelse af en sådan rejselegitimation.
Derudover styrkes kontrolindsatsen på udlændingeområdet ved at skabe hjemmel til at nægte at udstede eller til at inddrage særlig rejselegitimation i flere tilfælde end i dag.
Dernæst ændres reglerne om betaling for udstedelse af erstatningsopholdskort, så gebyret for at få udstedt et erstatningsopholdskort
bliver et lovfastsat beløb.
Desuden implementeres en forordning fra EU om brug af Schengeninformationssystemet i forbindelse med tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold.
Online Dansk afskaffes, da man kan se, at det ikke bruges af dem, det var tiltænkt, og da der findes andre gode alternativer.
Endelig etableres der hjemmel til, at virksomheder kan pålægges bødestraf i tilfælde af forkerte afsætninger.
Dette er med henblik på at sikre korrekt håndtering af personer om bord på fly, der ankommer fra ikkeschengenlande.
På den baggrund støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Mette Thiesen (NB), 2021-11-23:
Ja, men det er jo sådan, at hvis en virksomhed ikke kan udbetale udbytte – altså det, som ordføreren kalder at trække overskuddet ud – så lukker virksomheden jo.
Så det her er jo de facto et forbud mod private institutioner.
Det er jo sådan helt basal erhvervsøkonomi.
Så det er derfor, jeg ikke forstår, at ordføreren ikke helt forstår det her med udbytte og overskud.
Er det, fordi man fra aftalepartiernes side sådan forsøger at dække lidt over det her de facto-forbud mod private institutioner?
Er det Radikale Venstres indtryk, at offentlige institutioner altid er bedre end private?
Jeg har simpelt hen brug for nogle svar på de her spørgsmål.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-11-23:
Vi ser også frem til at arbejde videre med netop datagrundlaget, så vi kan komme endnu tættere på en virkelighed, hvor det reelt set bliver sådan, at der bliver maks. tre vuggestuebørn pr. voksen og seks børnehavebørn pr. voksen.
Men i virkeligheden kunne jeg måske også lidt drilsk prøve at spørge ordføreren om det.
Men i hvert fald anerkender man, at vi måske nok skal kigge på, om vi skal have procentdelen længere ned.
Jeg kan også sagtens se og anerkende, at nogle ledere er tættere på ude i den pædagogiske praksis, men der er et langt spring fra 85 pct. ned til 0 pct.
Jens Joel (S), 2021-11-23:
Altså, en del af den her aftale handler jo sådan set om, at vi også skal forbedre det datagrundlag og, om man så må sige, gøre det mere gennemsigtigt; gøre det nemmere at se, hvad der egentlig er hverdagen.
Men jeg vil sige, at i den institution, hvor jeg afleverer, er det faktisk ikke sådan, at lederen kun sidder på kontoret.
Og jeg oplever egentlig, at det også er en pædagogisk gevinst nogle steder, at lederen deltager i det pædagogiske arbejde.
Derfor synes jeg, at det er en helt berettiget diskussion: Hvor meget skal lederen tælle med?
Men jeg synes ikke nødvendigvis, at det ville være det rigtige at sige, at lederen slet ikke skal tælle med, for jeg synes faktisk, at der er en pointe i, at den pædagogiske ledelse også nogle gange foregår ude på stuerne.
Når det så er sagt, er det klart, at vi jo sammen skal diskutere, hvordan vi kan reducere den tid, som ledere eller pædagoger bruger væk fra børnene på administrativt arbejde og på papir og alle de der ting, som vi helst vil have mindst muligt af – så der bliver mest mulig tid til børnene.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-11-23:
Det er sandt, at det er en rigtig, rigtig stor dag i dag.
Og jeg vil også gerne starte med at anerkende den aftale, vi har lavet sammen.
Det er blevet en rigtig fin aftale.
Men det, jeg gerne vil spørge ordføreren om, er, hvordan ordføreren og Socialdemokratiet forholder sig til den del af opgørelsen, hvor ledelsen jo faktisk tæller med i 85 pct. af opgørelsen.
Der har været noget debat, og det tænker jeg også ordføreren har hørt lidt om, i forhold til hvor meget lederne reelt set er til stede.
For vi ved jo godt, at virkeligheden i dag er – det tænker jeg også ordføreren oplever, når børnene bliver afleveret – at ledelsen ikke er til stede ude ved børnene.
De har faktisk rigtig travlt med de mange ledelsesopgaver, de har.
Så det, jeg vil spørge ordføreren om, er, om ordføreren anerkender den udfordring, der er ved den høje procent i selve opgørelsesdelen, og om ordføreren vil være med til, at vi kigger på at få den andel endnu længere ned, så vi faktisk når frem til det reelle billede af, hvor mange voksne der er til børnene i daginstitutionen.
Mette Thiesen (NB), 2021-11-23:
Jeg vil også om det her lovforslag sige, at jeg umiddelbart synes, det lyder positivt, men at jeg har en hel masse spørgsmål, der skal besvares i udvalgsbehandlingen.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-11-23:
Jeg kan sige, at Det Konservative Folkeparti er for ordningen.
Vi synes, det er vigtigt, at den bliver forlænget – også med det fokus, der er på læring gennem hele livet.
Det økonomiske i det, altså hvordan det er sat sammen, er altid svært at gennemskue med de her trepartsaftaler, men det må vi så ligesom stole på er rigtigt med de merudgifter, det giver til staten.
Men i lighed med, hvad Enhedslisten har sagt, er det også vigtigt, vi ser på den gruppe, som ikke er med.
Men det kan vi forhåbentlig se mere på i udvalgsarbejdet.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-11-23:
Med lovforslaget her foretages der en forlængelse af en række midlertidige bestemmelser fra 2018, som forbedrer vilkårene for at deltage i voksen- og efteruddannelse.
Som det fremgår, var det en udmøntning af en trepartsaftale fra efteråret 2017, hvor vi lagde grundlaget for det her, med en lovgivning i 2018.
Vi forhøjede veu-godtgørelsen, og vi forhøjede satserne for voksenuddannelsesstøtten; det var rigtig gode tiltag.
Vi var da også i Enhedslisten noget bekymrede for, hvordan vi skulle løse det her, når aftalerne udløb med udgangen af i år, men heldigvis blev der så i midten af oktober indgået en ny trepartsaftale om at forlænge forbedringerne, som ellers ville være bortfaldet her om en god måneds tid.
I den omtalte trepartsaftale fra efteråret 2017 blev det også aftalt at indføre to nye fag på den forberedende voksenuddannelse.
Det er allerede blevet nævnt: fvu-digital og fvu-engelsk.
Jeg har bemærket og noteret mig, at det jo i trepartsaftalen og i den lovgivning, vi vedtog efterfølgende, blev vedtaget, at det skulle være virksomhedsrettede forløb og dermed alene være rettet mod ansatte, der har behov for basale færdigheder inden for it og engelsk i deres jobfunktion.
Men som det også er fremgået, blev der jo efterfølgende lavet en politisk aftale, sådan at adgangen til de to fag blev udvidet, så den dels skulle omfatte ledige, dels skulle omfatte ansatte som selvvalgt uddannelse.
Man må forstå af høringssvarene, at det har været en stor succes.
Der har været stor efterspørgsel blandt ledige til de to nye fag, og vi synes i Enhedslisten, på linje med andre, der har haft ordet her, at det er rigtig ærgerligt, hvis der ikke sker en forlængelse af den udvidede mulighed for at tage de to fag.
I høringssvarene er der jo rigtig mange, som opfordrer til, at man fastholder gruppen, og en række, både arbejdsmarkedets parter i fællesskab og andre, nævner jo det faktum, som jeg tror alle er klar over, at det bliver stadig vanskeligere og vanskeligere at udfylde en plads på arbejdsmarkedet, hvis man ikke har basale it-færdigheder, og hvis man ikke behersker engelsk på et rimeligt niveau.
Så alt i alt er vi ærgerlige over, at det ikke er kommet med.
Vi er ikke blinde for, at det handler om penge.
Jeg har ikke forstået det sådan, at regeringen har et særligt ønske om, at ledige ikke skal have it-kompetencer og engelskkompetencer.
Så jeg vil bare sige, at vi støtter forslaget, som det ligger, men vi vil også i det udvalgsarbejde, der foregår, og i den dialog, der skal være med ministeren, presse på for og meget kraftigt opfordre ministeren til, at vi får den her gruppe med.
Jens Joel (S), 2021-11-23:
Jeg er ikke sikker på, at det nødvendigvis er attråværdigt at ende på nul procent, altså sige, at ledere er sådan nogle, der sidder inde på kontoret, færdig, bum.
Men det synes jeg da vi skal diskutere.
Det, vi har gjort med den her aftale, er jo i virkeligheden, at vi har aftalt at afsætte en stor pose penge, og så har vi aftalt, hvordan de skal udmøntes, altså henholdsvis til flere hænder, men jo også – og det har været vigtigt for mit eget parti, men også for andre partier – til at sikre, at der afsættes penge til, at man kan opkvalificere og uddanne og sikre, at vi ikke kun får flere voksne, men også får flere pædagogisk uddannede voksne.
Og i den der nøgle, i forhold til hvordan vi bruger pengene, er vi jo landet på det her kompromis, og det er jeg sådan set glad for.
Mette Thiesen (NB), 2021-11-23:
Tusind tak.
Det kan læses i høringssvarene, at man med den her foreslåede model faktisk også kan risikere, at sygemeldte og folk på barsel osv. tæller med i den samlede normering, og det giver jo så – ud over det her med, at lederen også tæller med – et lidt mudret billede.
Hvad tænker ordføreren om det?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-11-23:
Vi vil meget gerne være med til at sikre ordentlige, gode vilkår for vores børn.
Jeg ville da som Venstres familieordfører elske over alt i verden at være med i sådan et forslag, men det kan jeg jo ikke, når det er, man sidder og bruger pengene på noget helt andet end det, de reelt var tiltænkt.
Lige normeringer, ordentlige normeringer, sociale normeringer, som den daværende blå regering også indførte, er måske i virkeligheden en vej, vi skulle have kigget mere på.
Der kunne Socialdemokratiet meget kærkomment have kigget mod Venstre dengang.
Jens Joel (S), 2021-11-23:
Først og fremmest vil jeg glæde mig over det, hvis det er et tilsagn om, at Venstre ikke vil rulle loven tilbage.
Så bliver spørgsmålet om pengene jo endnu mere aktuelt, for ønsker Venstre at fjerne de 1,8 mia. kr., som vi nu tilfører, hvis Venstre får et flertal?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-11-23:
Venstre stemmer gult.
Vi er hverken for eller imod det, og det er, fordi vi sådan set er for lige normeringer, ordentlige normeringer.
Vi er sådan set for at sikre ordentlige, gode, sikre vilkår for vores børn i daginstitutionerne.
Men vejen derhen er bare ikke minimumsnormeringer.
Selvfølgelig kommer vi ikke til at trække minimumsnormeringer tilbage.
Det er slet ikke det, der er essensen i det her.
Men udgangspunktet er, at vi sådan set ønskede, at man havde sagt det på forhånd – og det peger jo så på regeringen og på Socialdemokratiet – altså at man på forhånd havde gjort det meget klart over for sine støttepartier, så man egentlig startede med at sige, som man også sagde tilbage i 2018, at det her ikke er den rigtige vej at gå.
Jeg er ked af, at vi kommer til at bruge pengene på alt muligt andet end direkte ud til børnene i daginstitutionerne, fordi Socialdemokratiet og regeringen endte med at falde på halen over støttepartierne – man blev formentlig udsat for et massivt pres, som gjorde, at man endte med at gå med på den.
Det er jeg ærgerlig over, for jeg tror faktisk, at vi kunne have landet en rigtig, rigtig god aftale.
Jens Joel (S), 2021-11-23:
Tak for det.
Venstres ordfører siger noget pænt om børnenes start på livet, og så synes jeg lidt, at resten af talen lyder som en undskyldning for ikke at støtte det her.
Så mit spørgsmål er egentlig relativt konkret: Ønsker Venstre at stemme imod?
Og ønsker man at tilbagerulle minimumsnormeringerne, og vil man også tilbagerulle investeringen på 1,8 mia. kr. på børneområdet?
Jens Joel (S), 2021-11-23:
Jeg prøvede egentlig på at svare på det før.
Vi vil gerne diskutere, både hvad det er for nogle opgørelser, man har i dag, og hvordan de opgørelser kan blive mere retvisende, eller hvordan man ligesom bedre kan gennemskue, hvad det er, der foregår.
Til gengæld er det jo også en afvejning.
Nu taler Mette Thiesen om, hvad der sker ude på stuen.
Altså, vi skal jo også finde en balance, i forhold til hvorvidt vi skal opgøre ting, som helt åbenlyst er skæve og misvisende, og det, at vi ikke skal ned og, om man så må sige, have videooptagelser, der viser, hvornår en pædagog forlader stuen, og hvornår vedkommende ikke er der.
Det vil selvfølgelig være en afvejning.