runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2021-06-02:
Det kan jo være, at det er på grund af interesse for emnet, at man sidder og snakker.
Nå, men jeg vil i øvrigt også sige tak Aki-Matilda Høegh-Dam for den konstruktive debat, vi har indimellem, i Folketinget.
Det er en berigelse for Folketinget at have begge de to grønlandske medlemmer hernede – det er helt sikkert.
Det der med flygtninge og integration lyder interessant.
Ville det være sådan, at Grønland kunne tage nogle af de flygtninge, som danskerne – eller i hvert fald den nuværende danske regering – absolut ikke vil tage?
Det kunne være spændende.
Kasper Roug (S), 2021-06-02:
Tak for det.
Tak for talen, og tak for det gode samarbejde i løbet af året.
Jeg synes egentlig nok, at det, som ordføreren siger, nemlig at vi ingen magt er hver for sig, men at vi sammen er en stormagt, beskriver rigsfællesskabet meget godt.
Men jeg håber da selvfølgelig også, at ordføreren til gengæld vil være lidt mere konkret om, hvordan vi kan lave et rigsfællesskab 2.0 – det lyder nemlig rigtig spændende – og anerkende, at det jo lige præcis er det, som regeringen arbejder hen imod; altså det her princip om, at når vi lige præcis har fælles opgaver, skal vi også finde fælles løsninger internt i rigsfællesskabet.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-06-02:
Nu skal jeg jo passe på med at generalisere, men for det første tusind tak for spørgsmålet – et meget interessant spørgsmål – og for anerkendelsen og forståelsen af den situation, man ofte også står i.
De tre ting, som vi i partiet har diskuteret kan være rigtig vigtige at overtage, er for det første Fødevarestyrelsen, fordi vi har rigtig mange iværksættere, der skaber innovative fødevareindustrier, men som desværre ikke kan få deres produkter direkte ud på markedet, heller ikke selv om det f.eks. er FDA-approved i USA.
Det bliver nødt til at gå igennem en dansk havn, hvilket forringer processen og måske ender med, at man ikke rigtig kan gå videre.
Vi bliver nødt til også at snakke statsborgerskab i fremtiden.
Den tredje og sidste ting er netop også udenrigspolitikken, som er et rigtig vigtigt emne for rigtig mange grønlændere.
Edmund Joensen (SP), 2021-06-02:
Tak for ordene.
Jeg er enig, men vi havde en forespørgsel fra hr. Christian Juhl her forleden, som blev besvaret i Folketinget.
Men det afgørende var, om staten, altså Danmark, ville sige ja.
Bertel Haarder (V), 2021-06-02:
Tak for en monumental, flot tale med et velargumenteret forsvar for rigsfællesskabet, og ikke bare et forsvar, men med den stærke begrundelse, at jo mere betydning Nordatlanten får, jo vigtigere er det for alle tre rigsdele, at vi holder sammen i rigsfællesskabet og derved bliver mere end tre gange en.
Vi bliver mere ved at være sammen.
Tak også for samarbejdet i Nordisk Råd om fjernelse af grænsehindringer mellem rigsfællesskabets dele.
Jeg forstår så udmærket ønsket om, at Færøerne får sin egen delegation, uafhængig af Danmarks, til Nordisk Råd.
Jeg forstår det udmærket.
Vi har drøftet det på session efter session.
Det vil jeg spørge om ikke hr. Edmund Joensen er enig med mig i.
Edmund Joensen (SP), 2021-06-02:
Færøerne har en simpel handelsaftale med EU for øjeblikket.
Det vil sige, at vi mest sælger råvarer til EU.
Men EU har et åbent marked på Færøerne, så der er en stor ubalance i handelsforholdet til Færøerne, og det er netop det, som vi må rette op på.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-06-02:
Jeg har et kort spørgsmål til.
Det er i forhold til den udenrigspolitiske situation og det at stå sammen og så i forhold til investeringer, og at man orienterer sig mod Rusland og Kina.
Hvordan ser ordføreren potentialet her for at udvikle et stærkere økonomisk fællesskab den vej, og inden for hvilke områder i forhold til EU kunne det være?
Edmund Joensen (SP), 2021-06-02:
Det er et stort spørgsmål, men selvfølgelig er Færøerne interesseret i at gøre sig ressourcestærkt.
Det er Færøerne allerede, og Færøerne er for første gang nogenlunde på højde med Danmark, når vi snakker om bnp pr. indbygger.
Men indtjeningen på Færøerne svinger jo alt efter fiskebestanden og markedet, så den svinger meget.
Men for øjeblikket står det godt til.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-06-02:
Tak til ordføreren for en vældig god tale, der kom godt omkring.
Der blev også sagt, at vi skal lave et rigsfællesskab 2.0.
Og den tidligere amerikanske udenrigsminister Mike Pompeo udtalte i 2019, at der nu er en ny æra for de strategiske interesser i Arktis, herunder selvfølgelig også Færøerne.
Så det giver os netop et behov for at se på sikkerhedspolitik og rigsfællesskabet på en helt ny måde.
Men samtidig vil jeg også gerne høre ordføreren: Hvordan balancerer man så fra færøsk side bedst det, at vi står sammen udenrigspolitisk, med de interesser, Færøerne måtte have for at kunne tiltrække investeringer, både for sit eget erhvervsliv, men også i forhold til ressourcer?
Edmund Joensen (SP), 2021-06-02:
Jeg ved, at lagmanden har rejst sagen over for statsministeren, og at statsministeren har rejst sagen over for von der Leyen på højeste niveau.
Så den danske regering har til dags dato gjort, hvad den kunne gøre.
Men hvad der sker mere, og hvad der kan gøres mere, må vi se, men vi må selvfølgelig alle løfte den byrde.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-06-02:
Jeg er helt enig.
Nu kan jeg se, at både udenrigsministeren og statsministeren er her i dag.
Jeg ved, at de arbejder hårdt på sagen, så jeg håber, at det er en dagsorden, vi for alvor får tacklet igennem.
For ligesom ordføreren mener jeg, at det er en afgørende ting for rigsfællesskabet og for vores fælles sikkerhed, at vi kan hjælpe hinanden med den slags ting.
Så det var egentlig bare en kommentar til det.
Edmund Joensen (SP), 2021-06-02:
Ja, Færøerne har absolut brug for en frihandelsaftale med f.eks. EU.
Altså, for øjeblikket er Færøerne et ressourcestærkt land, men vi sælger for det meste råvarer til verden, altså til EU, til Kina, til Rusland og til USA.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-06-02:
Tak for ordet.
Jeg vil også godt takke for den gode tale, jeg kunne ikke være mere enig.
Vi skal huske at italesætte, hvorfor rigsfællesskabet er en fordel for alle tre lande.
For Danmark handler det jo om, at vi ud over vores kulturelle og historiske fællesskab får sæde ved det store bord, havde jeg nær sagt, og for Færøerne og Grønland handler det jo om, at Danmark har nogle større muskler til at hjælpe med, så vi kan løfte nogle opgaver sammen på en bedre måde.
Jeg vil spørge ordføreren ind til en af de opgaver, hvor jeg tænker, at Danmark måske kunne yde en lidt mere aktiv indsats, nemlig i forhold til handelsaftaler.
Kunne ordføreren se en rolle der for Danmark i forhold til at yde en endnu mere aktiv indsats for en ny handelsaftale med EU og USA, der jo også kunne være med til måske at forbedre den sikkerhedspolitiske situation for Færøerne?
Edmund Joensen (SP), 2021-06-02:
Og tak for de gode ord.
Jeg er fuldstændig enig i, at vi skal finde løsninger, så vi holder sammen i rigsfællesskabet; for det er så rigtigt, som det er sagt: at sammen er vi en stormagt i arktisk regi, men hver for sig er vi det ikke.
Christian Juhl (EL), 2021-06-02:
Det kan bringe sindene vildt i kog, og dér er det kommunerne der bestemmer.
Jeg vil gerne høre ordføreren, om hun vil uddybe sine ord lidt.
Hvis ordføreren skulle bestemme, hvad skulle så være de første tre eller fire områder, der skulle hjemtages af Grønland, og som ordføreren tror grønlænderne helst ville have hjemtaget?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-06-02:
Mange tak.
Og der er jo selvfølgelig nogle beregninger og nogle overvejelser, man skal gøre sig.
Men jeg mener også, at der er noget at hente, og jeg mener sådan set også, at det at snakke om en grøn erhvervsudvikling bliver mere og mere mainstream og noget, som bliver en naturlighed: at man selvfølgelig forventer det, når man sætter nogle forskellige projekter i gang.
Så det er den vej, man skal gå, og det er også den vej, som Grønland ønsker at gå.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-06-02:
Så må ordføreren i hvert fald hilse, når hun kommer hjem til Grønland, og sige, at vi gerne vil sige tillykke i forhold til Parisaftalen – i den næste afslutningsdebat.
Men det er jo netop, fordi vi der er inde at røre ved, hvordan man kan begynde at arbejde.
Det er ikke kun erhvervslivet, der driver en udvikling, men også politisk kan man blive ved med at skubbe på.
Og det er jo forhåbentlig det, en tilslutning til Parisaftalen fra grønlandsk side kunne være med til.
Altså, demokratiet skal være med i den her, og det er da i hvert fald mit håb, at man har tænkt sig at presse på den vej.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-06-02:
Det er i hvert fald det, som IA gik til valg på, og IA fik jo en stor opbakning, så det har jeg en klar forventning om.
Jeg ville ønske, jeg kunne stå her og sige, at nu har vi tiltrådt Parisaftalen, og at arbejdet er i gang.
Men der ligger rigtig, rigtig mange opgaver, og det er selvfølgelig også med en vis ydmyghed, at IA har fået regeringsmagten hjemme i Grønland.
For der er voldsomt mange opgaver, som kræver opmærksomhed.
Men jeg kan love ordføreren for, at det er noget, hvor jeg også vil blive ved med at presse på, fordi jeg synes, det er super vigtigt, at vi også tager vores globale ansvar, også selv om vi ikke er særlig mange i Grønland, så alle gør, hvad de kan i forhold til klimaet.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-06-02:
Det er jo helt fantastisk at høre på alle de lykønskninger, der kommer til fru Aaja Chemnitz Larsen, og specielt vil jeg bare istemme i forhold til Dialogprisen.
Det er en fuldt fortjent nominering, specielt fordi det også er igennem dialog, at man fra IA's side har fået så mange resultater her i Folketinget, så tillykke med det.
Jeg vil gerne ind på noget af det, som fru Katarina Ammitzbøll var inde på, netop i forhold til Parisaftalen.
Det er noget, vi har diskuteret før her i Folketingssalen: en tiltrædelse fra Grønlands side til Parisaftalen og dermed også for alvor at melde sig ind i det internationale klimapolitiske spil.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren kan sige noget mere i forhold til Parisaftalen, og om man fra grønlandsk side vil melde sig helhjertet ind og skrive under på den.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-06-02:
Mange tak.
Jeg havde jo møde med den amerikanske konsul her tidligere i dag, som jeg nævnte.
Og noget af det, der faktisk var vigtigt for mig at fortælle, var, at rigsfællesskabet jo selvfølgelige er den konstruktion, der er der nu, og som højst sandsynlig også vil være der en årrække frem hen imod, at Grønland forhåbentlig på et tidspunkt bliver selvstændigt.
Og derfor tror jeg selvfølgelig også, det er vigtigt for amerikanerne, for kineserne og for alle mulige andre at respektere, at der er de rammer, og jeg tror faktisk også, at det holder nogle af de her interesser ude i lidt strakt arm.
Og så må man sige, at vi både handler med Rusland og Kina, og det skal vi selvfølgelig også have lov til.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-06-02:
Men med USA's stigende interesse for Grønland er der også en stigende interesse for rigsfællesskabet.
Og samtidig er der jo Rusland og Kina på den anden side.
Hvordan ser ordføreren at man kan bruge rigsfællesskabet til at håndtere det stærke krydspres, der er fra den ene og den anden side?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-06-02:
Mange tak, og tusind tak for ordene og også tak for samarbejdet.
Lad mig først og fremmest sige i forhold til folkemødets Dialogpris, at der aldrig er nogen fra Grønland eller Færøerne, der nogen sinde er blevet nomineret til den pris, og jeg føler mig simpelt hen så glad og beæret, og jeg føler, at det nærmest er Grønland, der har vundet prisen – også i respekt for mine mednominerede.
Så det er stort, og jeg håber, at jeg ikke er den eneste, men at jeg har trådt nogle fodspor, så der er flere fra Grønland og Færøerne, der bliver nomineret.
Så tænker jeg, at det er helt naturligt, at vi tænker i CSR og tænker i SDG-arbejdet – FN's verdensmål – når man skaber erhvervsudvikling.
Og det er i virkeligheden sådan en naturlighed, når vi snakker bæredygtig erhvervsudvikling, at det bliver tænkt ind, og at det på en eller anden måde bliver struktureret.
Og der har jeg faktisk en ret stor forhåbning.
For der er rigtig mange gode erhvervsfolk, som netop driver den der CSR-dagsorden, mere end det er det politiske, der driver det.
Så det tror jeg faktisk godt kan lade sig gøre.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-06-02:
Tak for ordet.
Tak for en rigtig god tale fra ordføreren med fem klare punkter, og først og fremmest også tillykke med valget og med at blive nomineret til Dialogprisen på folkemødet, og tak for de altid gode dialoger.
Det første spørgsmål går på fokus på klima, den grønne omstilling, men også behovet for at investere og skabe jobs og udvikle erhvervslivet.
Ser ordføreren muligheden for, igennem det arktiske samarbejde, at udenlandske investeringer skal leve op til Parisaftalen, og at den grønne erhvervsudvikling også skal leve op til Parisaftalen i forhold til f.eks. import og eksport?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-06-02:
Så man kunne jo håbe på, at man kiggede på, om der er noget mere, vi kan gøre.
Er der noget mere, vi kan gøre, også for at have de her sikre linjer, så vi har mulighed for at tale noget oftere sammen?
For det virker i hvert fald, som om behovet er stigende.
Kasper Roug (S), 2021-06-02:
Mange tak for talen til ordføreren.
Det er jo altid med stor ildhu, at ordføreren forfægter Grønlands standpunkt.
Der er jo ingen tvivl om, at ordføreren gør opmærksom på, at det er tre folk og tre kulturer.
Og ja, det er bekræftet mange gange fra både Socialdemokratiet selvfølgelig, men også fra regeringen.
Selvfølgelig er det det, og det er der stor respekt om også.
Der er ingen tvivl om, at jeg fornemmer, at der er en stor smerte hos inuitfolk.
Den smerte har jeg selvfølgelig også meget stor sympati for.
Jeg vil dog også sige, at vi har et princip i rigsfællesskabet.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi også forfægter det.
Det er ret vigtigt for mit parti.
Vi har jo nogle forskellige kompetencer.
Har vi ikke mulighed for at bruge de kompetencer til at imødegå ...
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-06-02:
Nu fik jeg jo ikke lige det sidste af selve spørgsmålet med, men jo, jeg tror ikke, at der på noget som helst tidspunkt reelt set har været et grønlandsk folketingsmedlem eller en grønlandsk politiker, som simpelt hen har troet, at man ikke kan få gavn af hinanden.
Det tror jeg simpelt hen ikke på.
Men når man gør opmærksom på nogle problemstillinger, er det jo, fordi der er nogle ting, som vi stadig kan gøre langt bedre.
Det er jo forhåbentlig derfor, vi også bliver politikere, altså for at gøre tingene endnu bedre, end de allerede er i dag.
Undskyld, det lyder næsten, som om spørgeren slet ikke har læst mit debatindlæg, for jeg har på intet tidspunkt selv skrevet, at der skulle være dansk overherredømme.
Men journalisterne har frihed til at skrive en hvilken som helst overskrift, de har lyst til, men lad det nu ligge, for på intet tidspunkt har jeg nævnt i artiklen, at grønlandske fjelde ikke kan have grønlandske navne nu, for det har de, og jeg har på intet tidspunkt sagt noget andet.
Men tak for anerkendelsen og forståelsen, og jeg er glad for, at mit debatindlæg også har givet den forståelse, jeg ønskede det ville give.
Karsten Hønge (SF), 2021-06-02:
Jeg kan godt forstå det.
Det, jeg ikke forstår, er, hvorfor ordføreren skriver det i en klumme, hvor der i overskriften tales om dansk overherredømme.
Jeg vil gerne have, at vi slutter af med, at fru Aki-Matilda Høegh-Dam bekræfter, at Grønland altså fuldstændig selv kan bestemme, hvad fjorde og fjelde hedder i Grønland – det har man kunnet i 38 år, og i langt hovedparten af tiden har ordførerens eget parti siddet ved magten.
Så hvorfor har man ikke bare ændret det i stedet for at gå og være gal over det?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-06-02:
Det, jeg helt konkret skrev, var: Prøv at forestille jer, at situationen havde været omvendt; hvis vi virkelig ønsker den her form for rigsfællesskab, og hvis man virkelig tror, det er et fantastisk rigsfællesskab, så lad os som et billede bare for sjov bytte roller i 300 år.
Og så kom jeg med et eksempel, hvor jeg sagde: Hvad, hvis marker i Danmark havde grønlandske navne og alle vejskilte stod på grønlandsk, og selv om danskerne snakkede dansk derhjemme, måtte de kun tale grønlandsk i skoler og på arbejdspladser.
Det var bare et eksempel, men jeg er skam klar over, hvordan situationen og fakta er i hverdagen i Grønland – jeg er skam fra Grønland.
Karsten Hønge (SF), 2021-06-02:
Det spørgsmål, jeg vil stille, kan i første omgang lyde som en lille ting, men jeg ved, at det betyder rigtig meget for fru Aki-Matilda Høegh-Dam, og det gør det strengt taget også for mig selv.
Jeg læste for nylig en klumme, som fru Aki-Matilda Høegh-Dam havde skrevet, hvori det blev problematiseret, at en del stednavne på fjorde og fjelde i Grønland har danske navne, og som jeg læste ordførerens klumme, blev det set i en sammenhæng, hvor det var udtryk for dansk overherredømme, og at det ødelagde fællesskabsfølelsen.
Rent faktisk kan jeg godt et stykke hen ad vejen følge det der med, at det kan føles voldsomt at bo i et land med sit eget sprog, hvor der så er et andet land, der var kolonimagt, der har navngivet fjorde og fjelde, men har jeg ikke ret i, at retten til at bestemme over stednavne overgik til Grønland for 38 år siden?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-06-02:
Jo, fuldstændig.
Det første, jeg synes vi fra Folketingets side skal fokusere på, er de 36 ansvarsområder, som ofte også er blevet negligeret.
Det handler rigtig meget om det sikkerhedspolitiske, men også det erhvervspolitiske, også på internationalt plan, for når der er nogle iværksættere i Grønland, som også ønsker et officielt marked ud til resten af den globaliserede verden, møder man ofte blokader, og det er et folketingsanliggende.
Der er rigtig mange ting, vi bliver nødt til at se på, og det er ikke nok, at to folketingsmedlemmer fra Grønlands side skal have ansvaret for det alene.
For det første vil også jeg sige tak for samarbejdet.
Det er fuldstændig rigtigt, at det er en utrolig forfærdelig situation, man har levet under helt frem til 1990'erne, for det er jo klart massemord, og selvfølgelig er det gudskelov ikke noget, vi har oplevet i Grønland.
Lad den ligge der.
I forhold til en styrket forståelse for hinanden er det i hvert fald helt essentielt, at vi skaber nogle strukturelle rammer både med hensyn til de politiske rammer, så parlamentarikerne også kan mødes på tværs, men også i befolkningen, så man især fra dansk side lærer mere om Grønland og Færøerne, samt at vi fra grønlandsk og færøsk side også lærer mere om hinanden, for vi kender slet ikke nok til hinanden.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-06-02:
Tak for det, tak for talen, og tak for samarbejdet til daglig.
Vi er jo enige i, at det er fortidens fejl, ligesom vi er enige i, at der selvfølgelig også i rigsfællesskabet er foregået forkerte ting, men så er det trods alt lykkedes, som ordføreren er inde på, at have en bedre sameksistens, og det er lykkedes for grønlænderne at bevare deres kulturelle identitet bedre, end det f.eks. er sket i USA og Canada.
Så det er jeg selvfølgelig også glad for anerkendelsen af.
Den tidligere Venstreregering satte jo f.eks. gang i initiativer for at sikre bedre undervisning om rigsfællesskabet i folkeskolen, og er der andre initiativer, ordføreren ser man kan gøre for at forbedre forståelsen for hinanden internt i rigsfællesskabet?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-06-02:
Jo, og vi er taknemlige for den velvilje, men på den anden side tænker man også en gang imellem, at nogle af de ting, vi er så dybt taknemlige for, er ting, der burde have været en selvfølge altid.
Kasper Roug (S), 2021-06-02:
Så vil jeg prøve at gøre det meget hurtigere.
Vi har en hård formand i dag, og det er dejligt.
Ordføreren nævner også i forbindelse med sikkerhedspolitikken, at statsministeren nævnte, at der er mange ting, der kommer til at overlappe hinanden.
Fornemmer ordføreren ikke, at der er en stor velvilje fra regeringens side i forhold til at ville kigge på fælles opgaver og fælles løsninger?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-06-02:
Tak for det, og vi er fuldstændige enige om, at det her er noget, vi skal have sat gang i, og vi kan forhåbentlig sammen få sat fokus på, hvordan vi øger forståelsen for hinandens folk og for hinandens kulturer, for det er noget, der kun vil gøre samarbejdet bedre.
Er der nogen områder, hvor ordføreren ser, som jeg også spurgte den tidligere ordfører om, at det kan være til gavn for begge lande, at vi styrker samarbejdet, arbejder lidt tættere sammen til fælles bedste?
Bertel Haarder (V), 2021-06-02:
Jeg er enig i, at grundloven ikke er til hinder for det, men det kræver altså enighed mellem de nordiske lande.
Som præsident for Nordisk Råd ville jeg ønske, at vi kunne trylle.
Men vi skal altså være enige om det
alle fem.
Edmund Joensen (SP), 2021-06-02:
Ja – men tak for spørgsmålet.
Hvis nu Danmark siger ja, kan vi gå videre til de andre nordiske lande og stille dem spørgsmålet, og det ville hjælpe en hel del, tror jeg.
Tak for spørgsmålet.
Inger Støjberg (UFG), 2021-06-02:
Ja, nu taler vi jo om det, vi hver især synes er vigtigst i dag.
Og ligesom jeg jo heller ikke begynder med at udfritte Enhedslisten om, hvorfor de ikke har taget nogle andre emner op i deres taler her i dag, synes jeg sådan set også, jeg har lige så meget ret til at prioritere, hvad jeg vil tale om.
Og det her mener jeg simpelt hen er det største problem i Danmark, og derfor er det det, og jeg har prioriteret at tale om her i dag.
Christian Juhl (EL), 2021-06-02:
Det vil sige, at vi i visse tilfælde, når nogle synes, at det er rigtigt, skal droppe alle mulige retsstatsprincipper og retssikkerhedsprincipper.
Det synes jeg er et trist lavpunkt i vores lands udvikling.
Det er den ene ting.
Nu har jeg prøvet at øve mig på i hvert fald de sidste 3-4 år at få ordføreren til også at snakke lidt om det.
Det er fint, at man snakker meget om flygtninge, men jeg synes også, det andet er vigtigt.
Inger Støjberg (UFG), 2021-06-02:
Jeg har faktisk også haft venner og har i virkeligheden også, synes jeg egentlig godt jeg kan sige, venner i Enhedslisten, så det går begge veje, og det er jo dejligt.
Det åbner jo altid øjnene for sider af verden, man aldrig har set og aldrig troet man skulle komme tæt på, men sådan er det.
Når vi kommer til spørgsmålet, så prøv at høre her, Christian Juhl: De her mennesker har vendt Danmark ryggen, og det har de gjort så eftertrykkeligt.
De har smækket med døren, de har meldt sig ind i et terrorregime, der har ét eneste formål, og det er at bekæmpe alt, hvad vi står for.
Vi har ingen forpligtelse til på nogen måde at hjælpe de her mennesker til Danmark.
Så ved jeg godt, debatten går på, at de skal hjælpes hjem.
Prøv at høre her, Christian Juhl: De er hjemme.
De er, hvor de skal være.
De skal ikke til Danmark.
Christian Juhl (EL), 2021-06-02:
Jeg ved ikke, hvorfor jeg skulle beskyldes for det modsatte.
Det er jeg ked af.
Så vil jeg gerne stille et spørgsmål: Skal vi som retsstat selv over for vores værste fjender ikke sikre, at alle er uskyldige, til det modsatte er bevist?
Nu har jeg hørt, at de kvinder og børn, som er i lejrene i Syrien, er kriminelle, terrorister, landsforrædere.
Altså, de har ikke været stillet for en domstol endnu, og det plejer vi jo at sige er standarden for vores samfund.
Og det er vel egentlig dybest set det, som skulle adskille os fra IS og kalifattilhængerne, nemlig at vi fastholder retsstaten og principper for vores værste fjende.
Sådan har jeg i hvert fald lært det i de skoler, jeg har gået i, og jeg har også haft både liberale og konservative lærere, vil jeg bare sige.
Inger Støjberg (UFG), 2021-06-02:
Jamen hvis det går begge veje, så ja.
Altså, hadforbrydelser hører ikke til i Danmark, og det burde vi sætte ind over for.
Men man burde lige så vel anerkende, at der er et hav af danskere, der hver eneste dag bliver udsat for hadforbrydelser af f.eks. unge indvandrerdrenge.