runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-11:
Altså, det er, som om det her er noget nyt.
Det er altså ikke noget nyt.
Hvis en dansk soldat i Helmand udstationeret i krigen mod terror i Afghanistan begik noget strafbart, var det altså heller ikke en eller anden afghansk Taleban-domstol, der skulle håndtere det spørgsmål; så ville det foregå efter dansk ret.
Og sådan foregår det selvfølgelig også omvendt.
Altså, det er et velkendt princip, at soldater, der er udsendt til tjeneste i andre lande, svarer efter hjemlandets lov og ret, og så er der nogle aftaler med værtslandet.
Det er der altså ikke noget nyt i.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-11:
Tak for det, og tak til hr. Jan E. Jørgensen for talen.
Jeg synes lidt, at Venstres ordfører begår den samme fejl, som jeg også synes Socialdemokratiets ordfører begår, nemlig det at bruge fortidens analyser til at løse fremtidens problemer, for virkeligheden er jo, at vi igennem længere tid har kunnet konstatere, at USA orienterer sig langt mere mod problemerne i Det Sydkinesiske Hav og ser Kina som hovedfjenden.
Det er jo en udvikling, der er blevet sat turbo på, må man mildest talt sige, under den nye amerikanske administration.
Vi har en præsident, som åbenlyst koketterer med at annektere Grønland.
Vi kan se, at der i forhold til konflikten i Ukraine ikke er den samme opbakning til at støtte ukrainerne i deres frihedskamp.
Og vi ved, at vi fremover kan komme til at stå med udfordringer som f.eks. et truende Rusland over for de baltiske lande.
Hvorfor vælger regeringen i den situation at styrke et alliancesamarbejde med en allieret, som helt tydeligt ikke har interessen i at indgå i et alliancesamarbejde frem for at begynde at styrke alliancen med de øvrige nordiske lande og de europæiske lande?
Jeg synes, at det er et historisk fejlskud, regeringen er i gang med at begå her, og som risikerer at true Danmarks fremtid.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-11:
Jamen tak til hr. Peder Hvelplund.
Som det kom frem tidligere under debatten, var Enhedslisten jo også modstander af den her aftale, dengang USA havde en præsident, der hed Joe Biden – bare for at vi lige får det på plads.
Lige præcis lige nu med eksempelvis Rusland, der har angrebet Ukraine, og med efterretninger om, at Rusland muligvis kunne finde på at angribe andre lande, herunder inden for en årrække måske Danmark, så ville det da i den sammenhæng være ekstra godt og ekstra vigtigt, at vi har amerikanske soldater på dansk jord, således at et angreb på Danmark også ville være et angreb på amerikanske soldater.
Så vi kan diskutere frem og tilbage.
Jeg er helt enig i, at vi står i en ny situation, og jeg kan sagtens forstå bekymringen.
Det er jeg helt med på.
Der må vi bare fastholde og sige, at ja, det er klogt, og så prøve at forklare, hvorfor det er klogt.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-11:
Det er jeg fuldstændig enig i, altså at man bør forklare, hvorfor det er klogt.
Det synes jeg bare ikke lykkes særlig godt for regeringen, for vi står jo i den situation, at der er en konkret trussel imod f.eks. Grønland, der kommer fra USA, og i den situation siger man så, at man også vil styrke samarbejdet med USA, og at man vil tilbyde muligheden for, at amerikanske soldater kan være på danske baser.
Kan ordføreren ikke se, at det her er et skrub forkert signal at sende på nuværende tidspunkt, når vi ovenikøbet ved, at det vil være i Danmarks langsigtede interesse at indgå i andre alliancer, primært med de nordiske lande, men i princippet også med andre europæiske lande?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-11:
Altså, hvis man indgår den her aftale med USA, kan man ikke også dyrke samarbejdet med vores europæiske partnere, vores nordiske partnere.
Det kan man jo godt; altså, man kan jo godt gøre begge dele på samme tid, og det gør vi jo.
Vi indgår et tættere og tættere samarbejde.
Heldigvis sagde vi ja til at ophæve forsvarsforbeholdet i EU – det tror jeg ikke Enhedslisten syntes var så god en idé, hvis jeg ellers husker rigtigt.
Så i forhold til det her med at styrke det europæiske forsvarssamarbejde står Venstre da hundrede procent bag det – modsat Enhedslisten, som sådan set slet ikke synes, at EU skulle have noget med forsvar at gøre.
Leila Stockmarr (EL), 2025-04-11:
Der kan jeg jo så tilføje, at jeg har set rigtig mange film om amerikanske militærdomstole, der ikke agerer på en måde, som jeg tænker kunne være i danskernes interesse.
Uddybende: Ville det ikke være et liberalt grundprincip for Venstre, at danskere, hvis rettigheder bliver krænket på dansk jord, selvfølgelig skal have deres sag vurderet af en dansk domstol som et helt grundlæggende retsprincip, og at vi ikke udliciterer vurderingen, eventuelt domsafsigelsen, til andre lande end Danmark?
Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
Tak til ordføreren for talen.
Ordføreren taler om, at Norge og Sverige jo også har lavet aftaler.
Det er bare sådan, at deres aftaler ikke matcher den danske.
Jeg har forsøgt at stille en del spørgsmål for at få ministeriet til at afklare, præcis hvor forskellene er.
Det svar har vi ikke kunnet få.
Det har været et ikkesvar.
Men det betyder ikke, at vi ikke har fundet nogle af de forskelle; det er der andre der har hjulpet med.
Den norske aftale tillader f.eks. nødvendig og proportionel amerikansk myndighedsudøvelse på amerikansk kontrollerede områder.
Det gælder ikke for den danske aftale.
Den svenske aftale tillader nødvendig og proportionel amerikansk myndighedsudøvelse på områderne og på områder i umiddelbar nærhed, hvorimod den danske aftale tillader nødvendig og proportionel amerikansk myndighedsudøvelse på amerikansk kontrollerede områder og på øvrigt dansk territorium.
Vil ordføreren forholde sig til, hvorfor det er nødvendigt, at vi har den forskel?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-11:
Jeg er glad for, at det ikke var den finske aftale, der blev spurgt ind til, for det er jeg ikke så god til.
Den svenske og den norske skal vi måske nok kunne klare på originalsproget.
Jeg kan ikke forklare, hvad baggrunden er for mindre afvigelser i aftalerne.
Jeg synes, at det må være bedst, at vi får de uoverensstemmelser afklaret i udvalgsarbejdet.
Jeg ved ikke, hvad baggrunden er for, at den danske aftale ser anderledes ud end den svenske og den norske.
Jeg ved heller ikke, hvor stor praktisk betydning den forskel måtte have.
Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
Ifølge høringssvar og flere juristers udtalelser har det rigtig vidtgående betydning.
I Norge har ombudsmanden f.eks. adgang til baserne.
Jeg har mine tvivl om, hvorvidt vi overhovedet kan få svar på det her i udvalgsbehandlingen.
Jeg har stillet en lang række spørgsmål, også til det her, og jeg har fået deciderede ikkesvar.
Kan ordføreren betrygge mig om, at regeringen faktisk vil give fyldestgørende svar på det her i udvalgsbehandlingen?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-11:
Altså, der vil jo altid være svar, som spørgeren ikke mener er fyldestgørende.
Altså, jeg kan jo ikke vide, hvornår fru Sascha Faxe mener at have fået et fyldestgørende svar.
Omvendt kunne jeg så spørge tilbage: Hvis fru Sascha Faxe får et godt svar på, hvad forskellen er, kan vi så regne med Alternativets opbakning?
Karin Liltorp (ALT), 2025-04-11:
Tak for det, og tak for talen.
Nu håber jeg ikke, jeg citerer forkert, men jeg hørte ordføreren sige, at det her var det eneste forsvarlige at gøre.
Der vil jeg gerne høre, om ordføreren anerkender, at flere af regeringens repræsentanter i offentlige opslag har udtrykt en stor bekymring over USA's ageren i den nuværende situation.
Set i det lys kan ordføreren så ikke se et rationale i at vente og tænke sig lidt om, inden man indgår aftalen?
Måske vil man endda kunne betragte det som det mest forsvarlige at gøre.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-11:
Mange tak.
Ordføreren sagde, at hun egentlig ønskede, at forslaget skulle udskydes.
En måde at gøre det på er jo faktisk, at vi i udvalget her i Folketinget ønsker en mere grundig behandling af forslaget.
Og det, der allerede er en stor diskussion her i dag, er jo det her suverænitetsspørgsmål.
Hvad betyder det, når man afgiver jurisdiktion?
Er det suverænitet, eller er det ikke?
Hvad med den demokratiske kontrol?
Hvorfor er det § 19, hvorfor er det ikke § 20?
Alle de her interessante spørgsmål kunne vi godt udbore.
Det kunne enten være i form af en kommission eller i form af en høring, hvilket kunne være rigtig relevant og rigtig interessant.
Så er det noget, ordføreren kunne tænke sig at støtte?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-11:
Der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, at jeg også åbner min mobiltelefon hver morgen i frygt for, hvad der nu måtte være sket ovre på den anden side af Atlanterhavet i løbet af natten.
De er jo i en anden tidssvarende end os.
Jeg har set, at vores formand har været ude at kalde eksempelvis toldpolitikken for tudetosset – det er et forholdsvis hårdt udtryk, men jeg er ganske enig: Det er fuldstændig tudetosset.
Så der sker rigtig mange ting i USA lige nu, som vi kigger på med undren.
Men der vil jeg vende den om og sige, at netop derfor er det da vigtigt, at vi fastholder, at det altså ikke er os, der skubber USA væk, at det altså ikke er os, der ikke vil vedstå os de aftaler, vi har indgået med USA.
USA består både før og forhåbentlig også efter den nuværende præsident.
Det skal altså ikke være fra dansk side, at vi siger: Så kan det hele også bare være lige meget, så kaster vi vrag på et samarbejde, vi har haft med USA i omkring 80 år.
Karin Liltorp (ALT), 2025-04-11:
Så vil jeg gentage mit ja-nej-spørgsmål, som jeg også stillede den socialdemokratiske ordfører tidligere: Har ordføreren fuld tillid til, at Trump ikke kan finde på at tage nogle beslutninger, der ikke er i Danmarks interesser rent sikkerhedsmæssigt?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-11:
Altså, man skal ikke have set ret mange amerikanske film og tv-serier for at finde ud af, at amerikanske dommere altså ikke ser med mildhed på forbrydelser.
Der er folk, der blev idømt fængselsstraf på flere hundrede år, og der er dødsstraf i flere stater i USA.
Hvis jeg var amerikansk soldat, der havde voldtaget en dansk kvinde, så er jeg stensikker på, at jeg til enhver tid ville foretrække at blive stillet for en dansk byretsdommer end en amerikansk militær straffedomstol.
Så det er et meget, meget hypotetisk spørgsmål, der stilles.
Og jeg kan slet ikke se, hvorfor det skulle gå hen og blive et problem, bortset fra de områder, hvor noget er ulovligt efter dansk ret, men ikke er ulovligt efter amerikansk ret, og i de tilfælde regulerer aftalen direkte, at der vil man dømmes efter dansk ret.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-11:
Ordføreren før var lidt uafklaret omkring, hvorvidt der bliver afgivet suverænitet, og jeg ville gerne have fortsat den diskussion.
For det er jo det, det her beslutningsforslag handler om.
Vi er jo enige om, at der bliver afgivet noget jurisdiktion, og det var også derfor, at ordføreren lige før talte om, at den kan tilbagekaldes, og det er det, der ligesom er essensen i det her forslag.
Så når ordføreren siger, at der er fuld demokratisk kontrol, vil ordføreren så ikke forklare, hvad det i virkeligheden betyder?
For det her forslag er jo netop et eksempel på, at man afgiver noget demokratisk kontrol, så vi i dag har fuld kontrol, men at vi i morgen, hvis det her bliver vedtaget, ikke har det.
Vil ordføreren ikke kommentere på den forskel?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-11:
Fru Theresa Scavenius stillede hr. Simon Kollerup et spørgsmål om, om der var tale om suverænitetsafgivelse, og han svarede klart og fast, at det er der ikke.
Den her aftale indgås med hjemmel i grundlovens § 19.
Suverænitetsafgivelse er grundlovens § 20, og vi er altså ikke inde i et spørgsmål om suverænitetsafgivelse, og jeg er ked af, at fru Theresa Scavenius åbenbart skal høre det fra to ordførerer, før det siver ind, men jeg kan jo foreslå fru Theresa Scavenius at stille yderligere spørgsmål under udvalgsbehandlingen.
Der er ikke tale om suverænitetsafgivelse.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-11:
Vil ordføreren så ikke forklare, hvad det betyder i forhold til at afgive jurisdiktion?
Det kan godt være, at ordføreren ikke definerer det som afgivelse af juridisk suverænitet, men det er det jo i praksis.
Men lad os så bare snakke om at afgive jurisdiktion.
For det handler om, hvorvidt Folketinget har mulighed for at lovgive på de her områder, og det, der kommer til at ske med det her, er jo lige præcis, at vi giver samtykke til, at regeringen nu sammen med nogle amerikanere kan lave deres aftaler.
For hvorfor skulle vi ellers have det her beslutningsforslag?
Så kunne vi jo bare have lovforslaget, som vi skal diskutere efterfølgende.
Så kan ordføreren præcisere behovet for lige præcis det her forslag?
Hvad er årsagen til det?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-11:
Ja, det kan jeg godt.
Det er der ikke noget som helst nyt i.
Hver gang en regering tiltræder en aftale, som kræver Folketingets samtykke i medfør af grundlovens § 19 – jeg tror, det er stk. 1, 2. punktum – så sker der det, at der fremsættes et beslutningsforslag, som så efterfølgende udmøntes i et lovforslag.
Der er ikke noget nyt i det.
Det er fast praksis, og sådan har det altid været.
Mai Mercado (KF), 2025-04-11:
Aftalen blev indgået tilbage i december 2023, og det er jo så ved at være halvandet år siden.
Så spørgsmålet er egentlig: Er der noget til hinder for, at man kunne have ventet med at fremsætte det her beslutningsforslag og det efterfølgende lovforslag?
For vi står jo i en brydningstid, og vi har sagt meget tydeligt, at vi ender med at stemme for både beslutningsforslaget og lovforslaget, men vi står ærlig talt uforstående over for nødvendigheden i, at man partout skal fremsætte det nu og ikke kunne have ventet til senere.
Så hvad er til hinder for, at man kunne have ventet med at fremsætte det her beslutningsforslag?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-11:
Jeg er glad for, at Det Konservative Folkeparti stemmer for aftalen.
Jeg er rigtig glad for det, og jeg var også blevet noget overrasket, hvis Det Konservative Folkeparti havde sagt andet.
Venstre og Konservative har haft et fremragende samarbejde gennem ganske mange år og har altid stået last og brast, når vi taler sikkerhedspolitik og forholdet til NATO og for den sags skyld til USA.
Teoretisk kunne man godt have behandlet det her forslag på et senere tidspunkt.
Der står ikke nogen steder, at vi skal behandle det nu.
Det ville være et dårligt signal at udsætte det.
Det er i hvert fald Venstres opfattelse.
Den amerikanske administration ville næppe tage det ned som noget positivt, at vi valgte at sige, at vi ikke vil ratificere den her aftale på nuværende tidspunkt, for hvad skulle vores begrundelse være for det?
Jeg tror, det er klogt, ikke mindst med den timing, der er lige nu, at vi gør, hvad vi kan for at sige: Det er ikke Danmark, der ikke står ved de aftaler, vi har indgået med vores traditionelt set tætteste allierede, USA.
Det er ikke os, der skubber USA væk.
Det tror jeg sådan set er et rigtig godt signal at sende, ikke mindst lige nu.
Mai Mercado (KF), 2025-04-11:
Så har jeg også et spørgsmål, jeg ikke har kunnet få svar på: Har amerikanerne ratificeret aftalen, altså DCA-aftalen?
Ved ordføreren det?
Jeg har også stillet det som et skriftligt spørgsmål.
Det kunne da egentlig være lidt interessant at høre, om Danmark som den duks, Danmark tit er, med det samme, godt nok efter halvandet år, har ratificeret en aftale, mens amerikanerne ikke har ratificeret den på tilsvarende vis.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-11:
Jeg hørte også tidligere nogen spørge: Kunne man ikke tage den her aftale op igen, når der er faldet ro på det hele osv.?
Jeg ved ikke, hvornår der falder ro på det hele.
Jeg tror ikke, der falder ro på det hele om 3 måneder eller 6 måneder.
Det, vi ser ind i, er en helt ny virkelighed.
Der er det altså ret klogt, mener vi i Venstre, at vi her og nu sender det signal til USA, at vi stadig anser USA som en allieret.
Vi står ved de aftaler, som vi har indgået, og vi gør, hvad der kræves for at ratificere aftalen.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Har man suverænitet over området, der stilles eksklusivt til rådighed for en anden magt?
For når man har eksklusiv brugsret til noget, er der jo nogle, der ikke er indeholdt i det, og det må være de danske myndigheder.
Så vil ordføreren ikke svare ret præcis på det?
Har vi stadig væk suverænitet over de områder, der i 10 år skal afleveres til amerikansk brug?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-11:
Jeg tror, vi roder lidt rundt i nogle folkeretlige begreber.
Der er ikke tale om suverænitetsafgivelse; bare for at slå det fuldstændig fast.
Så er det korrekt, at der kan indgås nogle aftaler med entreprenører og andet, som vil skulle løse opgaver på området efter amerikansk ret osv.
Det er også korrekt, at de amerikanske soldater, der udsendt,er underlagt amerikansk straffelov, og det er sådan set ikke spor anderledes end f.eks. de danske soldater, der var i Afghanistan, og de danske soldater, der deltager i FN-missioner.
De er også underlagt dansk lov og ret og skal svare over for en dansk dommer, hvis de begår noget, som er ulovligt.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Jeg synes egentlig, at ordføreren ved ikke at svare også svarer, at det, at vi kommer til at give amerikanerne eksklusiv brugsret til et område, også betyder, at Danmark så ikke længere har suverænitet over det.
Er det tilfredsstillende for Venstres ordfører, at vi i en 10-årig periode ikke har nogen handlemuligheder, uanset hvordan USA agerer?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-11:
Nu går det hen og bliver meget, meget hypotetisk.
Det siger sig selv, at hvis vi kom i en fuldstændig ny situation, altså hvis USA blev en del af Rusland, eller hvad man kunne forestille sig, så har man jo en ny situation.
Hvis USA ikke længere eksisterer, så har man en ny situation.
Det er altså et meget hypotetisk spørgsmål, der stilles, og det er enormt svært at forholde sig til.
Jeg synes, vi skal tage problemerne, i den rækkefølge de måtte opstå.
Leila Stockmarr (EL), 2025-04-11:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg kunne godt tænke mig også at spørge om Venstres holdning til det her med, hvornår regeringen vil bruge retten til at tilbagekalde jurisdiktion, som der står i aftalen, for det kan vi ikke få noget svar på, i hvert fald ikke fra Socialdemokratiet.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-11:
Jeg har fuldstændig opgivet at regne ud, hvad der måtte komme derfra fremover.
Der skal efterhånden rigtig meget til at overraske.
Jeg vil slet ikke gå ind i sådan en hypotetisk diskussion om, hvad der måtte blive sagt og gjort.
Jeg kan bare sige, at det er vigtigt, at vi bevarer roen, at vi har is i maven, at vi fra dansk side vedstår os de aftaler, vi har indgået, og fastholder, at vi altså har en alliance i NATO med USA.
Lise Bech (DD), 2025-04-11:
Tak, formand.
I dag behandler vi B 173 om Danmarks indgåelse af forsvarssamarbejdsaftalen mellem Danmark og USA.
Det er en aftale, der er blevet indgået af den danske regering og USA i december 2023.
Jeg synes ikke, at jeg kan se nogen grund til at gentage samarbejdsaftalens indhold.
Formålet med aftalen er at styrke samarbejdet mellem Danmark og USA, der er vores allierede i NATO.
USA har jo indgået lignende aftaler med Norge, Sverige, Finland, de baltiske lande, Polen, Ungarn, Bulgarien, Rumænien og Tjekkiet.
For vi skal stå sammen i NATO og i den vestlige verden, hvis vi vil bevare vores vestlige frihedsværdier og vores frie levevis.
I Danmarksdemokraterne mener vi, at det i forhold til det konkrete spørgsmål og generelt på forsvarsområdet er vigtigt, at vi ligeledes står sammen i et bredt flertal i Folketinget om de beslutninger, vi tager.
Vi har noteret os, at der i befolkningen er en vis bekymring for aftalen, og jeg vil da også i udvalgsarbejdet stille nogle spørgsmål til nogle af de ting, der har været fremme i pressen.
Men der er da partier, der allerede har stillet mange spørgsmål, og det har vi også hørt i dag Alternativet gøre.
Jeg har også noteret mig, at alle aktiviteter i henhold til den aftale, vi indgår her, skal udføres med fuld respekt for Danmarks suverænitet, grundlov, forfatningsmæssige sædvane, lovgivning samt folkeretlige forpligtelser, som det hedder.
Så der overdrages ikke suverænitet til USA.
Det er positivt, og Danmarksdemokraterne og jeg støtter et tæt samarbejde med USA, der fortsat er og skal være vores vigtigste allierede.
Vi ser det ikke som en negativ ting, at det amerikanske forsvar er åben for en mere permanent tilstedeværelse i Danmark.
Tværtimod mener vi, at amerikansk tilstedeværelse i Danmark kan styrke det danske forsvar samt binde Danmark og USA tættere sammen i den her voldsomme og svære tid, vi lever i.
Det er da godt, at det amerikanske forsvar holder fast i et engagement i Europa og i Danmark.
Jeg synes også, at der er blevet sagt en masse skøre ting fra Trumps side.
Men hvis vi havde behandlet forslaget om den her aftale for bare et halvt år siden, havde der nok ikke været den store bekymring.
USA er vores tætteste allierede og skal også være det i fremtiden.
I Danmarksdemokraterne mener vi ikke, at tiden er til at bryde aftaler med USA.
Det ville være et meget dårligt signal at sende til dem, hvis vi løber fra en allerede indgået aftale, og i dag skal Folketinget give sit samtykke til, at regeringen har indgået den her aftale, at det samtykke siger vi ja til at give.
Og så skal vi alle sammen huske på: Der er også et USA efter Trump.
Med de ord ser Danmarksdemokraterne med positive øjne på forslaget, og jeg ser frem til udvalgsarbejdet.
Tak for ordet.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Jeg tror, at alle synes, at amerikanere er mennesker ligesom alle os andre, og i alle samfund bliver der begået voldtægter, overgreb og anden kriminalitet.
Det er jo bare et spørgsmål om rettidig omhu, fru Lise Bech, noget, som jo er et godt borgerligt princip, altså at man handler i tide, fordi vi med den her aftale i 10 år skal afgive kontrollen med territorier af Danmark, og vi skal aflægge os muligheden for at føre retssager for danske statsborgere, der er blevet krænket.
Så mit sidste spørgsmål er, hvordan fru Lise Bech ser på, at man i en 10-årig periode, uanset hvad USA gør ude i verden, hvordan den amerikanske politik udvikler sig, ikke kan opsige den her aftale, og om det ud fra sådan et dansk suverænitetsperspektiv er klogt.
Lise Bech (DD), 2025-04-11:
Det er jo et hypotetisk spørgsmål.
Man kan jo ikke gå rundt og sige: Hvad nu hvis?
Jeg mener, at fru Trine Pertou Mach ligesom tager sorgerne på forskud, altså hvad nu hvis USA gør?
Jeg ser da også i medierne, hvad der sker, og hvad der bliver sagt om Grønland, og at han nu vil have Grønland, og det er jo også en retorik fra Trump og dem omkring ham.
Leila Stockmarr (EL), 2025-04-11:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen og svarene.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ordføreren sådan helt konkret, hvordan man fra Danmarksdemokraternes side mener at det her vil styrke danskernes sikkerhed?
Vi ved fra meningsmålinger, at 88 pct. af danskerne føler sig mere usikre, efter at Trump er kommet til magten, og vi ved, at 30 pct. ikke ønsker, at den her aftale skal vedtages.
Hvordan vil ordføreren gå ud og møde danskerne og sige, at de ikke må tage sorgerne på forskud, og at det her skal nok gøre dem mere sikre, når vi samtidig ved, at danskerne reelt bekymrer sig og er imod aftalen?
Lise Bech (DD), 2025-04-11:
Først og fremmest har amerikanerne jo udtalt, at de ingen aktuelle planer har om at komme til Danmark.
For Danmark er det en god idé at stadfæste den her aftale, fordi det også sender et signal til Putin om, at vi altså har nogle med os.
For vi er et lille land, og derfor er det vigtigt, at vi har USA og NATO.
Leila Stockmarr (EL), 2025-04-11:
Jeg må også sige noget om hele det her med at sige, at vi ikke må tage sorgerne på forskud, og at der er andre, der støtter op om det her og siger, at det er rent hypotetisk.
Det, den her aftale netop handler om, er jo, at vi åbner en ladeport for ting, der kan ske i fremtiden, af dyb principiel karakter.
Vi giver nu langt hen ad vejen carte blanche til, at tingene kan udvikle sig.
Der er heller ikke et loft over antallet af soldater, der kan komme ind i Danmark.
Kan ordføreren ikke se, at det her kan være en kilde til større usikkerhed for danskerne og i særdeleshed de danskere, der kommer til at bo klos op og ned ad militærbaser, hvor der vil være amerikanske soldater, der ikke kan retsforfølges via danske domstole?