runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2024-05-29:
Jeg prøver lidt at veje mine ord med omhu her, for man ved jo ikke, hvad der kommer af yderligere historier.
Man kender jo B.T.
Når de har skrevet to historier, stopper det jo ikke der.
Hvis det viser sig, at der er tale om en person, der reelt på en eller anden måde agerer agent for Rusland eller bare tilnærmelsesvis har fået nogle dårlige idéer ind i hovedet, så siger vi: Nej, det er da ikke noget, vi vil acceptere.
Det tror jeg heller ikke de vil i Venstre.
Hvis der er tale om, at der er en person, der for en del år siden, i øvrigt også længe før den store invasion af Ukraine, havde en nysgerrighed på at blive klogere på, hvordan russerne ser på politik, og ikke anede, at det der forum var arrangeret af nogle skumle typer, så tror jeg også, man skal passe på med at lægge for meget i det.
Men jeg tror, at der ikke er sagt det sidste i den sag.
Jeg tror, de fleste i det her Folketing ikke ville acceptere nogen, der er reelle Putin-apologeter, i deres parti, og jeg vil også tro, at Venstre ville smide vedkommende ud, hvis det viste sig at være tilfældet.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-05-29:
Tak for det, og tak for en god tale, og også tak for et godt samarbejde med Liberal Alliances ordfører.
Det er jo i dag kommet frem, at en europaparlamentskandidat fra Venstre har deltaget i nogle prorussiske møder, som var arrangeret af en FSB-agent.
Jeg kunne bare i den anledning godt tænke mig at høre hr. Alex Vanopslagh, hvad han tænker om det.
Og var det en kandidat, der kunne være hos Liberal Alliance?
Alex Vanopslagh (LA), 2024-05-29:
Jamen sikke en fred og fordragelighed vi har i salen lige nu.
Det skal vi jo nyde.
Det fortsætter nok ikke hele valgperioden ud.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-05-29:
Tak for det.
Statsministeren siger, at regeringen når sine 2025-mål, men det viser sig vist mere at være en skrivebordsøvelse end reel klimahandling.
Noget af det, som er det allermest CO 2 -udledende i Danmark, er det private forbrug.
Til gengæld har regeringen lavet skattelettelser for over milliarder, som vil bidrage til det private forbrug.
I stedet for at investere i grøn omstilling og i velfærd, i omsorg, i vores samfund har regeringen valgt at lave skattelettelser for milliarder.
Hvordan hænger det sammen med at ville en grøn omstilling?
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-30:
Jeg hører det sådan, at ministeren ikke fortryder processen.
Det var sådan, jeg tolkede svaret, der kom, på Liberal Alliances ordførers spørgsmål.
Men når man laver sådan en beregning på, hvad ting koster, hvad et forslag koster – jeg er selv økonom og har lavet sådan nogle beregninger, mens jeg har været offentligt ansat – kan man jo kun regne på det, man ved, og så er det jo en rigtig god idé at have en god, lang høringsproces, så man kan få input til alt det, som man ikke ved og ikke kan se.
En af de ting, som man har fundet ud af efterfølgende, er, at ansatte i folkekirken, som jo ikke rigtig blev hørt, ikke er omfattet af kompensation for helligdagsarbejde.
De mister så heller ikke en fridag, og derfor har de heller ikke fået en kompensation ligesom resten af befolkningen.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, hvad ministeren synes om så mangelfuld en høringsproces, og hvad hun tænker det har gjort for den beregning, der er kommet ud af det.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-05-30:
Nej, jeg står ved den her beslutning, men jeg kunne aldrig finde på at påstå, at det var den eneste vej til noget af det, der er kommet ud af den, f.eks. at skaffe penge eller øge beskæftigelsen.
Det er der mange veje til.
Det her var den, vi valgte.
Så man kan tage statsministerens ord i går som en refleksion over, om man var bevidst om, hvad det var for en debat, man startede.
Men selve beslutningen står jeg fuldt ved.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-05-30:
Jeg hørte også statsministeren i går under afslutningsdebatten sige, at hun havde undervurderet den modstand, der ville være ved afskaffelsen af store bededag.
Jeg er også enig med ministeren i, at man altid skal tage ansvar, også for Ukraine og danskernes sikkerhed.
Men der er jo mange måder at få flere penge i statskassen på.
Der er også mange måder at øge den strukturelle beskæftigelse på.
Set i bakspejlet fortryder ministeren så beslutningen eller processen?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-05-30:
Vi bestræber os generelt på, at der skal være fulde høringsprocesser.
Vi bestræber os også generelt på, at der skal være en fuld lovbehandling i Folketingssalen.
Det var der i den her sag, men der var også en forkortet høringsperiode, og det var faktisk af hensyn til de overenskomstforhandlinger, som man nødig ville have overlap med.
Det har selvfølgelig den konsekvens, at vi ikke fik den fulde høringsperiode.
Det skal man altid bestræbe sig på, men jeg mener også, at man er nødt til at forholde sig til, hvad der i øvrigt pågår på det danske arbejdsmarked.
Derfor var det den her vej frem, vi valgte.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-30:
Jeg er blevet lidt nysgerrig, for ministeren har sagt det her med, at den beslutning er begrundet i et ønske om at tage ansvar.
Jeg er nysgerrig på, hvad det egentlig er, man tager ansvar for.
Nu hørte jeg statsministeren sige i går, at hun ikke havde nogen ambitioner om, at danskerne skulle arbejde mere.
Alligevel bruger ministeren i sin tale det som begrundelse for nødvendigheden af afskaffelsen af store bededag, altså at fuldtidsarbejdende dansker nu får en forøget arbejdstid.
Der er jeg lidt nysgerrig på, hvad det egentlig er, der er op og ned.
Har regeringen en ambition om, at danskerne skal arbejde mere, eller har den ikke?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-05-30:
Mange tak for det.
Jeg skal se, om jeg kan nå rundt om det hele, for der blev sagt lidt forskelligt.
Når der ikke er opfølgende spørgsmål, skal man selvfølgelig prøve at favne det.
Først og fremmest bliver der spurgt om, om det her er at tage ansvar, og om det i virkeligheden var sådan en nødvendighed.
Jeg tror ikke på nødvendighedens politik.
Jeg tror ikke på, at der er nogen som helst af de beslutninger, vi træffer herinde, som man ikke kan udfordre og diskutere.
Der er mange måder at skaffe både øget beskæftigelse og penge på.
Jeg mener, og det har jeg ment hele vejen igennem, at det her er en måde at få alle arbejdende danskere til at løfte en lille smule i flok på, altså 7,4 timer om året med løn.
Der ville være andre måder, man kunne gøre det tilsvarende på, altså hvor man kunne få en mindre gruppe til at betale en meget højere pris.
Det har jeg ikke ønsket at vi gjorde.
Karsten Hønge (SF), 2024-05-30:
Det lykkedes nærmest ministeren at få det til at lyde som noget sådan prokuratoragtigt noget.
Nu har vi taget ansvar, og vi har sådan set bare flyttet en helligdag, altså en fridag, over til at være en arbejdsdag.
Må jeg bede ministeren om at gå ind i substansen af det?
Den er, synes jeg måske især fra et socialdemokratisk synspunkt, at man her vælger at tage ansvaret for at forringe den danske model.
Det er den aftalemodel, der er så genial og så sofistikeret, at den gør, at vi har et arbejdsmarked, der er et af de fredeligste i Europa, i hvert fald når det kommer til det private arbejdsmarked.
Her vælger en socialdemokratisk ledet regering at placere en vejsidebombe i forhold til den tillid, man kan have til, at vi når frem til aftalerne igennem forhandlinger.
Så hvordan er ministerens refleksioner over, at man i fagbevægelsen oplevede det her som en lodret konfrontationspolitik?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-05-30:
Tak for det.
Det er jo bl.a. at tage ansvar, når man sørger for, at vi kan styrke vores forsvar og sikkerhed i en tid med krig, og det er det, det her bidrager til.
Det mener jeg er at tage ansvar.
Det skal man selvfølgelig finansiere.
Jeg mener så til gengæld også, at man jo skal passe på med rækkefølgen i ting.
Når vi i vores regeringsgrundlag siger, at vi vil gå fra 11 til 10 helligdage, øger det i praksis arbejdstiden 7,4 timer for fuldtidsarbejdende danskere, og det er jo at øge arbejdstiden, men det er jo ikke det samme, som at man halvandet år efter fortsat har en ambition om, at danskerne skal arbejde mere.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-30:
Tak for det.
Ministeren siger, at alternativerne ville være over for mindre grupper at gøre noget, der gør mere ondt.
Der tænker jeg bare, hvorfor ikke vælge at gøre mere godt?
Ledigheden lige nu blandt fleksjobbere er på 20 pct. Det er jo helt vildt højt.
Der er over 50.000 mennesker, der er blevet sygemeldt med arbejdsrelateret stress, og selv efter 4 år er mange af dem ikke tilbage på deres arbejdsplads igen.
Det var også fra ministerens eget ministerie, vi kunne se tallene på, hvor hårdt det rammer, også arbejdsudbuddet, med de arbejdsulykker, som der er.
Vi har så mange lavthængende frugter i forhold til at skabe så god en seniorpolitik, at folk, uagtet hvor god vi laver en tidlig pension, seniorpension og alle de andre tilbagetrækningsordninger, der overhovedet skulle kunne være, ikke kunne drømme om at gøre brug af dem, fordi de har lyst til at blive på deres arbejdsplads.
Karsten Hønge (SF), 2024-05-30:
Altså, politik er jo hver eneste dag at vælge.
Her har vi en regering, der har valgt meget præcist at ramme lønmodtagerne, komme med de mest forkølede vandrehistorier, myter og sange fra de varme lande om, hvorfor det skulle være nødvendigt at arbejde mere, mens vi i øvrigt har en økonomi, der mildest talt er stærk, og så vælger man i øvrigt ud fra den stærke økonomi at gøre livet lettere for de aktieejere, der i øvrigt ikke engang bidrager til det her ekstra arbejde.
Jeg er egentlig ikke overrasket over Venstre, men jeg er overrasket over Socialdemokratiet.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-30:
Ja tak, for noget kan også undre i samme omgang – og nu, hvor jeg får ordet igen, vil jeg da gribe muligheden for at tale om noget andet politik fra regeringen.
De økonomiske vismænd har jo lige sagt, at noget, der sænker arbejdsudbuddet og arbejdstiden er, når man giver skatterabatter, i forhold til hvad man arver.
Så jeg vil høre, om ordføreren finder det skævt, at man på den ene side afskaffer en fridag, som jo rammer særlig skævt, og så på den anden side holder fast i at give skatterabatter til nogle af dem, der står til at arve, og som man kan se dermed også arbejder mindre.
Karsten Hønge (SF), 2024-05-30:
Jeg tænkte om statsministeren, da hun erkendte sine fejltagelser og alligevel ikke ville gøre det helt og blandede det sammen med nogle sære bortforklaringer og undskyldninger, men dog alligevel som slutresultat måtte erkende, at i hvert fald statsministerens måde at tale om danskernes arbejdsmoral på ramte ved siden af bolden – jeg tror, det var det billede, statsministeren brugte – at det er ret simpelt at analysere, hvad det er, der er sket.
Statsministeren er sammen med regeringen slået ind på Via Dolorosa, der jo er vejen af smerte og lidelse.
Jeg tror godt de i horisonten kunne skimte Golgata – valgdagen – og derfor valgte de at komme med andre signaler i går.
Golgata kan virke lidt skræmmende.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-30:
Jeg kan ikke lade være med at trække på smilebåndet over ordførerens tale og ville næsten ønske, den kom før demonstrationen, der bare fyldte hele Slotspladsen, for der er flere af de her smukke billeder, som jeg synes fortjener at komme på sådan et skilt ved en demonstration på Slotspladsen.
Så det kan være, vi får en anledning igen.
Tusind tak for de stærke billeder, som jo netop på så mange forskellige måder understreger, hvorfor det, regeringen har gjort, er så forkert.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til noget af det, som ordføreren kommer ind på: Hvorfor er det, at statsministeren på den ene side går og siger, at hun ingen planer har om at øge arbejdstiden, mens hun samtidig er med til at øge arbejdstiden?
Hvordan kan man på den ene side sige, at man ikke ønsker at gøre det, og så på samme tid afskaffe en fridag, som betyder, at flere skal arbejde mere, og samtidig er der også en stigende pensionsalder osv. osv.?
Det vil jeg gerne spørge ordføreren om.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-05-30:
Altså, nu er det jo faktisk ikke sådan, at jeg har brugt pengene, og at hr. Torsten Gejl skal finde dem.
Det er mere et spørgsmål om, at hvis man vil trække finansieringen tilbage, altså de penge, som det her forslag har givet, må man også selv finansiere det.
Men som jeg startede med at svare, står vi fuldt ud på mål for den politiske beslutning, der er truffet her.
Til gengæld glæder jeg mig samtidig også til at lave en beskæftigelsesreform, der også frigiver nogle penge, vi så også kan bruge på noget rigtig godt.
Torsten Gejl (ALT), 2024-05-30:
Tak, formand.
Nå, men altså, vi skal jo have løst det her problem.
Jeg ser her på en overskrift fra Berlingske, hvor der står: »Mette Frederiksen til partierne: Hvis I vil have store bededag tilbage, må I finde pengene«.
Det er selvfølgelig lige lovlig groft, at regeringen har brugt pengene, og at så skal vi finde dem, men fred være med det.
Der er et par muligheder, som jeg tænkte ministeren kunne vælge imellem.
F.eks. kunne vi bruge de milliarder, vi sparer i den beskæftigelsesreform, vi kommer til at lave.
Det burde være nok til at finansiere, at vi får bededag tilbage.
Eller vi kunne måske bruge de her mange milliarder, der er fundet i råderummet.
Så vidt jeg kan se, er det i hvert fald nok til at få de fem første bededage tilbage.
Hvordan tænker ministeren det kunne løses bedst?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-05-30:
Jeg mener faktisk, det er et spøgsmål om både-og.
Jeg mener også, at regeringen er i fuld gang med det, og i forhold til de ting, der bliver nævnt her, jo i meget høj grad i samarbejde med spørgeren og spørgerens parti.
Det er både i forhold til at se på arbejdsulykker og at se på, hvordan vi giver flere seniorer lyst til at arbejde mere osv., og også i forhold til et rummeligt arbejdsmarked.
Alle de der elementer er helt uhyre vigtige, og dem skal vi også gøre brug af.
Tak for det.
Som ordføreren for forslagsstillerne netop har redegjort for, er afskaffelsen af store bededag som helligdag en politisk beslutning, som har skabt både opmærksomhed og debat af meget forskellig karakter, ikke bare i Folketinget, men også uden for disse mure.
Det har jeg respekt for, og derfor er det også godt, at vi har mulighed for at drøfte beslutninger, også efter de er truffet, og konsekvenserne af dem.
Intentionen om at fjerne en helligdag fremgår af vores regeringsgrundlag Ansvar for Danmark, og det er netop at tage ansvar for Danmark og sørge for, at både finansieringen af de nødvendige prioriteringer og den nødvendige arbejdskraft til vores arbejdsmarked er til stede.
Ved at afskaffe en helligdag bidrager stort set alle danskere til en øget finansiering af vores fælles forsvar og fælles sikkerhed, og det øger samtidig beskæftigelsen.
Nu er vi godt en måned på den anden side af den første gang, hvor fjerde fredag efter påske ikke var en helligdag, og jeg kan konstatere, at folk gik på arbejde.
Jeg har også noteret mig, at bagerne fortsat både bagte og solgte hveder, så danske familier kunne fastholde traditionen med at spise lune hveder med smør.
En række konfirmationer er blevet afholdt.
Nogle blev flyttet til en anden dag, men nogle familier tog også en fridag for at fejre den fredag, der havde været planlagt længe.
De lønmodtagere, der gerne ville holde fri af andre grunde, tog en fridag.
Derudover vil jeg gerne kvittere for parternes arbejde med at få overenskomstforhandlingerne på det offentlige område i mål og i den forbindelse tage højde for lovændringen.
Som en del af OK24 blev der taget højde for afskaffelsen af store bededag og det løntillæg, lønmodtagerne fik ret til.
Det er fornuftigt.
Afskaffelsen af store bededag som helligdag betyder kort sagt, at den almindelige fuldtidsarbejdende dansker får forøget sin årlige arbejdstid med 7,4 timer, og at vi går fra 11 til 10 helligdage pr. år – alt sammen selvfølgelig med løn.
Danskerne er et arbejdsomt folkefærd, og det er fundamentet for vores stærke velfærdssamfund.
Samlet set står jeg og regeringen ved den politiske beslutning om at afskaffe store bededag som helligdag.
Vi har brug for, at alle bidrager, og det her er en solidarisk måde at gøre det på.
Tak for ordet.
Karsten Hønge (SF), 2024-05-30:
Afskaffelsen af store bededag trækker mange og meget forskellige negative spor efter sig.
For nogle af de partier, der er medindkaldere til forespørgslen, er de vigtigste argumenter, at de økonomiske beregninger ikke hænger sammen, for andre er det, at indgrebet med at afskaffe store bededag har belastet forholdet og overhovedet samarbejdsklimaet og relationerne mellem Folketinget og folkekirken, og for andre partier var det vigtigste argument, at indgrebet, tyveriet af lønmodtagernes fridag, var et brud med den aftalemodel, som er på arbejdsmarkedet.
Så partierne bag indkaldelsen er enige om, at det var en helt usædvanlig dårlig idé at afskaffe store bededag, men hvor hvert enkelt parti kan have forskellige argumenter, som de synes er vigtigere end andre argumenter.
Vi er dog samlet i enighed om, at det var en stor og en i nogle sammenhænge måske nærmest historisk fejl af regeringen at afskaffe store bededag.
Partierne er blevet enige om et forslag til vedtagelse, og det tager vi således opmuntrede først senere.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-05-30:
Mange tak.
Nu er ordføreren for forespørgerne og ministeren også fra Jylland, og der kan vi godt lide smidige processer.
Vi kan alle sammen huske vores første job, og jeg tror, at det, som ministeren kommer ind på, er det samme, som jeg også nævnte før, altså hvem der er imod solskin, og der er jo nogle gode effekter af det her, og vi skal selvfølgelig også op til en vis grad passe på vores unge, men vi skal heller ikke passe så meget på dem, at vi faktisk tager noget fra dem.
Og det, som bekymrer os meget i Liberal Alliance, er, at det i dag er en meget mindre andel, der bestrider et fritidsjob, end der var før, og det er altså noget, som vi skal have gjort noget ved, og en ting er, at vi kan øge incitamenterne, og at vi kan snakke lidt forældreansvar.
For det er jo ikke, fordi folk mangler penge, når de er unge, og det er ikke nødvendigvis nok for os voksne at se på det, men det kan jo være, at det er det, der er guleroden for den unge.
Så det skal vi jo også have med.
Derfor har vi i Liberal Alliance foreslået, at de ikke skal betale AM-bidrag, ligesom regeringen også gør det, og det synes vi er godt, og det tror vi vil hjælpe meget.
For AM-bidraget er jo ikke særlig meget, men når man ikke har en særlig høj løn, og når man overhovedet ikke engang kan bruge det system eller stemme på et andet system, så er det lidt underligt, at det er dem, vi beder om at betale for det, og så er der også de regler, der er. Det er i forhold til, at reglerne er af lidt ældre dato, hvor der ikke i et lige så stort omfang var maskiner.
Vi har langt flere maskiner i dag, og det er ikke alle, der er så farlige, som de var engang, og derfor er der behov for, at vi kigger det efter i sømmene, og så håber vi også, at vi kan få kigget på nogle datojusteringer for, hvornår undervisningspligten inden sommerferien ophører.
Det vil være en meget lille detalje, men det vil faktisk betyde meget for de unge i sommerferien, at vi kunne rykke den dato.
»Folketinget konstaterer, at færre unge har et fritidsjob end tidligere, selv om der er utallige fordele ved at tage sig et fritidsjob.
Som følge af denne udvikling ønsker Folketinget at understøtte, at flere unge får et fritidsjob.
Folketinget peger således på, at der bør igangsættes politiske initiativer, der sikrer, at det ud over at være trygt og sikkert for de unge at have et fritidsjob også bliver lettere for virksomheder at have ungarbejdere, og at unge får større incitament til at tage et fritidsjob«.
Tak for ordet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-05-30:
Mange tak.
Gulerødderne skyldes nu mest af alt, at vi har flere forespørgselsdebatter i træk, og at ministeren jo er den eneste, der undervejs ikke må forlade salen, og jeg er sjovest at være sammen med, hvis jeg lige får lidt at spise.
Jeg skal nok lade være at spise dem på min plads, formand; jeg kender godt reglerne.
Tak til Liberal Alliance for at rejse forespørgselsdebatten, som jeg til fulde deler vigtigheden af.
Jeg deler til gengæld også glæden over, at der er et momentum til faktisk at gøre det her til lidt af en værdidebat, ikke fordi unge nu bare skal arbejde mest muligt, men fordi vi anerkender, at det at have et fritidsjob, det at stifte bekendtskab med vores arbejdsmarked, det, at vores unge kommer ud og får følelsen af det myndiggørende ved at tjene sine egne penge, det at have en chef, det at kunne møde op, men også stoltheden over at kunne bidrage med noget sætter sig, og det sætter sig også i mere end bare den lønseddel, man får i slutningen af måneden.
Jeg ved, der er bekymringer i nogle hjem over, om det kan gå ud over skolen osv.
Men tallene viser faktisk oven i købet, at det i hvert fald op til en vis grænse også styrker det, at du er god i skolen, og mest af alt gør det også, at du har en stærkere tilknytning til arbejdsmarkedet senere i livet.
Så er det også rigtigt, at vi har nogle regler, som kom til Danmark i 1990'erne på baggrund af et EU-direktiv, og jeg synes, det er en sund øvelse at få kigget dem efter i sømmene, både i forhold til om der er nogle steder, vi i virkeligheden er kommet til at lave regler af hensyn til at passe på vores børn, som måske i virkeligheden har gjort, at vi i stedet for er kommet til at holde dem væk fra et fritidsjob, der ville have været godt for dem.
Men det er også i det hele taget sådan, at samfundet udvikler sig på 30 år, så spørgsmålet er, om der ikke er god anledning til at få kigget det grundigt efter i sømmene.
Det ønsker jeg mig i hvert fald, især set i lyset af, at vi har en udvikling, så vi – sammenlignet med, da jeg var barn i Fjerritslev i Nordjylland i 1980'erne – nu har 70.000 færre fritidsjob.
Og vi er gået fra, at det var to ud af tre unge, til at det nu er omkring hver anden, der tjener penge i løbet af et år.
Så der er klart et fald, ikke et drastisk, kæmpe fald, men over en årrække har vi set en udvikling, som i hvert fald går i den modsatte retning, og vi mister nogle af de meget positive elementer, der er i det at have et fritidsjob.
Så jeg er meget glad for debatten.
Jeg har ikke noget behov for, at vigtigheden af debatten afspejler sig i længden af debatten, så dermed også opbakning til ordføreren for forespørgerne til det.
Men jeg håber, det er noget, vi kommer til at diskutere videre i den kommende tid i meget høj grad, fordi jeg synes, det er helt utrolig vigtigt, ikke mindst for vores børn og unge.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-30:
Jamen det, det handler om, er netop, hvor mange kopper kaffe der skal drikkes, før man bliver træt af at konstatere, at det ikke fører til noget.
Jeg mener, vi bør tage mere ansvar for de problematikker, der er, og at det ikke ligesom skal være sådan, at hver gang der opstår en ny katastrofe, bliver der drukket nye kopper kaffe, og så fortsætter det møllehjul med at køre i en uendelighed.
Jeg synes, det kunne være rart, hvis det stoppede, men det kan jeg forstå at det vist ikke gør i dag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-30:
Når jeg drikker kaffe med ministeren, er det for at få noget ud af mødet.
Så er det for at få ministeren til at slappe lidt af og være imødekommende over for de gode argumenter, Enhedslisten kommer med, og sådan bliver det også med den næste kop kaffe ovre hos miljøministeren.
Vi skal faktisk over nu og drikke kaffe og lancere en PFAS-plan, og det ser jeg meget frem til.