Pelle Dragsted (EL), 2016-11-11:
Forslaget indeholder som sagt tre elementer.
For det første vil man invitere den såkaldte tænketank CEPOS ind i repræsentantskabet for Det Økonomiske Råd, for det andet vil man nedsætte en slags permanent produktivitetskommission under DØRS, og for det tredje vil man indføre følg eller forklar-princippet i forhold til vismændenes vurdering af holdbarheden i forhold til budgetlovens regler, så regeringen altså skal forklare sig, hvis den afviger fra vismændenes anbefalinger.
Jeg vil starte med spørgsmålet om CEPOS.
Jeg må indrømme, at jeg trak lidt på smilebåndet, da jeg så nyheden om, at regeringen ville have den her ultraliberalistiske CEPOS ind i DØRS.
Altså, nu er det jo ikke så afgørende, for der er tale om en plads i et repræsentantskab, som mødes ganske sjældent, og som nok ikke har den afgørende indflydelse på den linje, som vismændene lægger, men jeg synes måske alligevel, at man giver CEPOS en slags blåstempling, altså en slags videnskabelighed, som man godt kan sætte alvorlige spørgsmålstegn ved, om CEPOS fortjener.
Det er jo altså sket gentagne gange, at der er blevet sat alvorlige videnskabelige spørgsmålstegn ved deres beregninger.
Der er blevet fundet metodiske fejl – vi så det i sagen om ulighed i sundhed, vi så det i sagen om udgifterne forbundet med indvandring, og vi har set det i en række andre tilfælde.
Der har også været en diskussion af CEPOS' uafhængighed.
CEPOS lavede jo en rapport, der viste, at vindenergi fører til skyhøje priser i Danmark – den var beregnet til den amerikanske offentlighed og var så i øvrigt betalt af den amerikanske olieindustri.
Det er den slags ting, som jeg tror gør, at rigtig mange danskere nok opfatter CEPOS mere som politik end som videnskab, og som en ret stærkt, måske en af de stærkest politiserende af de såkaldte tænketanke.
Så at give dem den anerkendelse, der ligger i det her, synes jeg godt man kan diskutere fornuften i.
Og omvendt kan man jo også spørge, om det kommer til at så tvivl om de økonomiske vismænds troværdighed.
Så jeg tilslutter mig i øvrigt fuldstændig de kommentarer, som kom fra Socialdemokratiets ordfører, altså påpegningen af, at AE jo, som jeg i hvert fald er orienteret, er udpeget af lønmodtagersiden og altså ikke, om jeg så må sige, af regeringen eller Folketinget til at sidde derinde.
Og det kunne arbejdsgiversiden jo sådan set vælge at gøre med CEPOS, men der har jeg så noteret mig, at det ønsker arbejdsgiversiden slet ikke.
Så det må altså være et særlig ønske fra regeringen, at det er sådan, det skal være, men ministeren kan selvfølgelig svare på, hvorfor man er uenig med arbejdsgiversiden i det her, og hvorfor man ikke overlader det til dem at tage den beslutning.
Det andet element om produktivitet er interessant.
Det er lidt interessant, at der nok er tale om det, man kunne kalde en overimplementering af reglerne for EU; det er jo ellers noget, regeringen siger man er imod, men det er så åbenbart lidt bestemt af, om det er noget, regeringen selv synes er en god idé.
Det er en rigtig god idé at se på vores produktivitet.
Men jeg kan godt være lidt bekymret for, om der vil blive tale om en balanceret vurdering af det her, for når vi ser på Produktivitetskommissionens konklusioner, kan vi se, at der er nogle ret voldsomme skævheder i den; altså, formanden var jo faktisk et stykke tid efter nødt til at gå ud og undsige sine egne konklusioner omkring de muligheder, der var, for besparelser i den offentlige sektor.
Der er en ekstrem, synes jeg, overvurdering af effekterne, f.eks. i forbindelse med privatisering og udlicitering, da man slet ikke tager højde for en række af de negative eksternaliteter, der også er forbundet med udliciteringer.
Vil det være balanceret?
Vil man gå ind at se på produktivitet i forskellige sektorer?
Og jeg synes jo, at det er interessant med f.eks. Nationalbankens redegørelse, hvori man jo peger på, at produktiviteten sådan set er ganske høj i mange sektorer, men at der, hvor det halter, er i råstofudvindingen og transporterhvervene, altså nærmere bestemt containertransport.
Og når man så bruger det her med produktivitet til at sige, at vi skal have skattelettelser til erhvervslivet, kan man jo spørge sig selv om, om de internationale fragtrater og olieprisen ikke er ret ligeglade med, om vi sænker topskatten i Danmark.
Så jeg synes, det er fornuftigt at se på produktivitet, hvis man får en grundig, en balanceret redegørelse, som vi som politikere kan tage stilling til.
Og spørgsmålet er så, om man har tillid til det eller ej, og det må vi prøve at få afklaret i løbet af udvalgsbehandlingen.
I forhold til følg eller forklar-princippet vil jeg sige, at vi synes det er udmærket.
Det burde måske udvides til at gælde nogle andre af vismændenes anbefalinger, men som udgangspunkt synes vi det er fornuftigt.
Vi vil tage stilling til vores endelige holdning til det her forslag i løbet af udvalgsbehandlingen.