runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joy Mogensen (S), 2020-04-22:
Du kan få det svar, at kulturministeren og regeringen arbejder på at få genåbnet Danmark så hurtigt som muligt, når det er sundhedsmæssigt forsvarligt, og det gælder selvfølgelig også de zoologiske anlæg.
I forhold til dit konkrete spørgsmål om cafédrift og andet bliver jeg nok nødt til at opfordre til et skriftligt spørgsmål, så jeg kan svare skriftligt på det.
Men her og nu handlede det overordnede spørgsmål jo om, hvorvidt vi havde gjort noget for at hjælpe de zoologiske anlæg, og jeg har prøvet at redegøre for, hvordan jeg synes vi har gjort i et stort omfang.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-04-22:
Altså, jeg er ærlig talt lidt ærgerlig over det, ministeren kommer med.
Vi havde faktisk glædet os til, at de her § 20-spørgsmål kunne komme i gang igen, og så ærgrer det mig altså, må jeg sige, at ministeren har gjort så lidt for at sætte sig ind i situationen.
Altså, det er jo mange arbejdspladser, vi taler om, og det er mange penge, vi taler om.
Zoologisk Have bløder – der kommer ikke nogen turister osv. – og så får vi nogle svar, som tyder på, at ministeren ikke aner, hvad situationen er for de zoologiske haver, med hensyn til om de må åbne eller ikke må åbne.
Joy Mogensen (S), 2020-04-22:
De zoologiske haver og den nødpulje, der blev etableret specifikt til dem, var jo faktisk den allerførste aftale, der blev lavet ovre i Kulturministeriet.
Så på den måde har de været oppe som en del af kulturlivet, der havde brug for en særlig indsats helt fra første færd, og på den måde følger vi dem videre.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-04-22:
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens budskab til de mange revyer, teatre, museer og musikfestivaler, som ikke er omfattet af de eksisterende hjælpepakker og derfor står til at miste millioner og i flere tilfælde risikerer konkurser – med stor skade for dansk kulturliv til følge?
Joy Mogensen (S), 2020-04-22:
Jeg har i svaret på spørgsmålet fra hr. Jan E. Jørgensen tidligere, lige før, forklaret om nødpuljen til nødlidende teatre, revyer og museer.
Men den anden aftale er jo også en udvidelse af kompensationsordningen for arrangører af f.eks. koncerter og festivaler, der ligger under Erhvervsministeriet.
Med den udvidelse kompenseres arrangører af arrangementer med flere end 350 deltagere, ligesom ordningen nu også inkluderer arrangører, uanset størrelsen af deres offentlige tilskud, samt arrangementer, som finder sted flere gange i en periode på op til 4 uger.
Dertil kommer, at revyer – hvis forestillinger løber over en endnu længere periode, men stadig væk mindre end 6 måneder, og har plads til mere end 100 tilskuere – faktisk får en helt særlig pulje målrettet lige præcis dem, administreret af Kulturministeriet.
Noget af det, som regeringen har været meget optaget af, er jo den voksende antisemitisme, som godt nok ikke er rettet mod folkekirker, men mod andre religiøse samfund.
Det er der, jeg har haft en stor del af min opmærksomhed, altså på, hvordan vi generelt, men også med særlig fokus på den her antisemitisme, kan være med til at forhindre den her slags hærværk, som jo virkelig er krænkende
Jeg vil gerne sige, at den liste over kirker, som spørgeren læste op af nu, giver mig anledning til at sige, at jeg i mit presseklip simpelt hen bliver nødt til at bede om en særlig fokus på det her, så jeg kan følge med i, hvad der sker rundtomkring i landet.
For at der er sket så mange hærværk, giver jo kun anledning til, at vi må sætte ekstra ind over for det.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-04-22:
Det er rigtigt, at regeringen er opmærksom på hærværk, der foregår andre steder – ministeren nævner antisemitisme – og det er jo godt.
Alt hærværk skal fordømmes, og selvfølgelig især når det foregår imod religiøse grupperinger.
Jeg kan se, at fru Mette Frederiksen, allerede inden hun blev statsminister, på Facebook var ude at fordømme hærværk mod et asylcenter på Djursland, og i november, hvor hun var statsminister, fordømte hun et hærværk mod en jødisk gravplads i Randers.
Og i januar fordømte hun hærværk mod en moské i København.
Men heller ikke hun har været ude at fordømme hærværk mod kirker, så man kan sige, at her er kulturministeren jo fuldstændig i sync med sin statsminister.
Kan kulturministeren godt se, at det her kunne give et indtryk af, at man er fuldstændig ligeglad med den danske folkekirke?
Joy Mogensen (S), 2020-04-22:
Det mener jeg trods alt ikke man kan udlede.
Jeg tror, at man kan udlede af det, at det her skal vi have et fælles fokus på, og jeg vil i virkeligheden gerne invitere spørgeren og spørgerens parti til, at vi finder ud af, hvordan vi kan støtte folkekirkerne i at håndtere den her slags hændelser, fordi det er så stor en krænkelse, i særdeleshed for de pårørende, men også for samfundet som helhed.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-04-22:
Jeg tror, at hvis det var mig, der var kulturminister, så ville jeg simpelt hen ringe til de pågældende menighedsrådsformand og præster og udtrykke min sympati og opbakning, sådan at folk derude vidste, at ministeren stod bag dem.
Det må være dejligt, hvis man driver en moské eller en jødisk kirkegård osv., at vide, at regeringen står bag en, og det synes jeg fortjener al ære, for alt hærværk skal selvfølgelig fordømmes.
Men jeg synes simpelt hen, ministeren kryber for let udenom.
Det første svar handlede om, at ministeren havde haft for travlt, hvad angår Vejleå Kirke, og man har ikke rigtig nogen forklaring på alle de andre foregående tilfælde.
Jeg tror altså ikke, at ministeren kan fortænke nogen i at sidde med en fornemmelse af, at man er mere optaget af at fordømme hærværk, når det handler om jødiske kirkegårde og moskéer, end når det handler om den folkekirke, som hun er sat i verden for at beskytte og værne om.
Joy Mogensen (S), 2020-04-22:
Men netop derfor inviterer jeg også, når nu spørgeren har gjort sig ulejligheden med at sætte sig ind i – hvad kan man sige – hele danmarkskortet over hærværk, til, at vi så sammen finder en måde netop at støtte de konkrete menighedsråd i at håndtere det og allerhelst forebygge det og altså at støtte dem, der føler sig ramt af det.
For jeg synes, det er en beskæmmende lang liste.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-04-22:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder som følger: Hvordan vil ministeren hjælpe de kulturelle institutioner, der fortsat mangler hjælp som følge af covid-19, og som falder uden for de allerede vedtagne hjælpepakker?
Joy Mogensen (S), 2020-04-22:
Det har jo været en hektisk tid, hvor alle har haft rigtig stor opmærksomhed på de aktører, der har brug for en håndsrækning.
Tilgangen fra Kulturministeriets og ordførernes side har været først og fremmest at få kulturlivet ind i de generelle ordninger, men derefter også at se på, hvor hullerne i sikkerhedsnettet med de generelle ordninger var for stort og derfor sætte ind med særskilte løsninger dertil.
Derfor er jeg også meget tilfreds med, at det i lørdags lykkedes regeringen og et bredt flertal i Folketinget at blive enige om en nødpulje, der simpelt hen skal holde hånden under kulturinstitutioner med driftstilskud fra Kulturministeriet, og som har særlige udfordringer, der ikke fuldt ud opfanges af de generelle hjælpepakker.
Et centralt element i den her nødpulje er lige præcis at hjælpe de institutioner, der er eksistenstruet, selv om de får støtte fra andre ordninger – det er altså et ekstra tilskud – så de også kommer igennem krisen.
Danmark får brug for kunst og kultur, både imens vi er under coronaens indflydelse, men i særdeleshed også på den anden side.
Derudover skal puljen også hjælpe kulturinstitutioner, som har driftstilskud fra Kulturministeriet, men som har mistet penge på produktioner, altså har produceret en masse, der så ikke kunne fremvises, og kulturinstitutioner med driftstilskud fra Kulturministeriet og visse kommunale koncert- og kulturhuse og de danske revyer.
Dermed mener jeg, at vi har fået opsnappet en stor del af de kulturinstitutioner, som spørgeren måske har i tankerne i sit spørgsmål.
Men vi bliver selvfølgelig ved med at kigge på, om der skulle være huller.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-04-22:
Tak for det.
Den aftale faldt på plads, efter at jeg havde stillet mit spørgsmål, og derfor er det rart i hvert fald lige at få den på plads, for den går jo ind og hjælper noget.
Det er vi også glade for.
Omvendt må vi også sige, at aftalen jo ikke er blevet sådan, som Venstre havde ønsket den.
Der er mange ting i den aftale, vi har vanskeligt ved at forstå.
Lad mig bare stille et enkelt spørgsmål til forståelse af omfanget af kompensationsordningen til arrangører.
Konkret drejer det sig om Det Ny Teater, men ikke kun Det Ny Teater, også andre, der f.eks. sætter musicals op, som har et forløb på mere end 4 uger.
Kompensationsordningen gør, at hvis man har en forestilling, der løber i 4 uger, som jeg har forstået det, så kan man få støtte, men hvis den løber i mere end 4 uger, så kan man ikke få støtte.
Først og fremmest kunne jeg godt tænke mig at høre, hvorfor der er den forskel.
Altså, man har vel ikke færre problemer, fordi man har en forestilling, der løber i 6 uger, end man har, hvis man har en forestilling, der løber i 4 uger.
Man kunne vel snarere argumentere for, at man havde større problemer, hvis man skulle have billetindtægter ind i 6 uger, end hvis man kun – i citationstegn – skulle have billetindtægter ind i 4 uger.
Men hvis man så har en opsætning, der eksempelvis løber i 6 uger, kan man så få støtte efter kompensationsordningen til arrangører for de første 4 uger og så dernæst for de resterende 2 uger fra andre ordninger, eller hvordan skal den del af aftalen forstås?
Joy Mogensen (S), 2020-04-22:
Arrangementspuljen, som spørgeren så bevæger sig ind på nu, ligger jo ovre i Erhvervsministeriet.
Og selv om vi har haft et rigtig tæt samarbejde og der også er blevet forhandlet, hvor både erhvervsministeren og jeg var til stede, så vil jeg stadig væk sige, at det må være erhvervsministeren, der kan svare på de helt specifikke spørgsmål om, hvordan det bliver udmøntet.
I forhold til de puljer, der er på Kulturministeriets område, vil jeg sige, at f.eks. det her særlige fokus på revyer faktisk er Kulturministeriets måde at opfange dem, der har en længerevarende forestilling, på.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-04-22:
Så kulturministeren kan ikke svare på, om Den Ny Teater, som jo er et teater, der laver kultur, kan få støtte i de første 4 uger efter arrangementsordningen, eller om de ikke kan.
Det bliver jeg da ærlig talt lidt bekymret over at få at vide.
Så lad mig stille et andet spørgsmål: Hvis man har personale på tidsbegrænsede kontrakter – og det er det, der oftest gør sig gældende inden for teaterverdenen – kan man så få dækket de lønudgifter?
Anses lønudgifter til hjemsendt personale på tidsbegrænsede uopsigelige kontrakter som en fast udgift, som man kan få dækket, eller anses det ikke for en fast udgift?
Joy Mogensen (S), 2020-04-22:
Det Ny Teater har flere af spørgerens partifæller interesseret sig rigtig meget for, og derfor vil man i mine skriftlige svar til dem kunne finde svaret om, at Det Ny Teater er omfattet af, hvad kan man sige, de generelle puljer for lønkompensation og faste udgifter.
Og fordi de får driftstilskud fra Kulturministeriet, vil de i kraft af det også kunne søge den her nødpulje, men altså ikke arrangementspuljen, som jeg umiddelbart forstår det.
Men bed dine partifæller om at dele de skriftlige svar.
I forhold til faste kontrakter er det også i de skriftlige svar blevet præciseret, at det tæller som fastansættelse.
I er meget velkomne til at stille konkrete spørgsmål, men jeg håber også, at den konkrete institution vil henvende sig til den coronahotline, som ja – imens bekendtgørelserne ikke har været fuldt udfærdiget – nogle gange har været nødt til at opfordre til tålmodighed.
Og jeg skal være den første til at sige, at jeg godt kan følge, at det er svært at udvise i den her på mange måder ekstraordinære og desperate tid.
Men der har været stort fokus på Det Ny Teater og andre institutioner i en lignende situation.
Simon Kollerup (S), 2020-04-22:
Tak for spørgsmålet.
Hensigten med kompensationsordninger er at holde hånden under danske virksomheder og lønmodtagere i en meget svær tid, hvor flere virksomheder har brug for akut hjælp af staten for at holde sig oven vande.
Jeg mener, det er rimeligt, at virksomheder får en kompensation, der også afspejler, hvordan virksomhedernes forretning er påvirket samlet set.
Det sikrer vi, når vi udbetaler kompensation ud fra en vurdering af hele virksomheden, altså hele cvr-nummeret, og ikke kun udvalgte dele af virksomheden.
Hvis vi i stedet udbetaler kompensation for enkelte afdelinger eller p-numre, som der bliver spurgt til, så betyder det samtidig, at vi vil øge risikoen for misbrug af ordningerne.
Et p-nummer er nemlig ikke underlagt de samme lovgivningsmæssige krav som cvr-numre, f.eks. årsregnskabsloven, og derfor indberetter man ikke regnskab om det enkelte p-nummer til myndighederne på den baggrund.
Det betyder, at en virksomhed forstået som et cvr-nummer kan placere omsætning og omkostninger mellem p-numre og justere omsætning, faste omkostninger samt resultat mellem de enkelte p-numre, uden at der er mulighed for kontrol af, om oplysningerne er retvisende.
Vi kan derfor ende i en situation, hvor vi ikke nødvendigvis yder kompensation til de virksomheder, der faktisk er hårdest ramt af coronakrisen.
Det er derfor, jeg mener, at det både er rimeligt, men også hensigtsmæssigt, at vi udbetaler kompensation på baggrund af cvr-nummer.
Det har fyldt for mange af os og for mange partier, men jeg mener også, at vi har en fælles opgave i at kunne kontrollere de ordninger, vi sætter i gang.
Marie Bjerre (V), 2020-04-22:
Tak for det.
Magnus Heunicke (S), 2020-04-22:
Det er jo fuldstændig korrekt, og det er jo det, der er ved den her epidemi: Vi kan pludselig alle sammen blive en del af smittekæden.
Og vi ved, hvem der er ekstra udsatte, men hvem der vil få alvorlige følger og komplikationer af sygdommen, kan man jo ikke sige på forhånd.
Så derfor handler det om at stoppe smittekæden og få slået hul i smittekæden.
Sundhedsstyrelsen vurderer, at de lokale ledelser som udgangspunkt bør gøre ansigtsvisirer tilgængelige for medarbejdere på sundheds- og ældreområdet med mange tætte ansigt til ansigt-kontakter.
Og det forventer jeg naturligvis at ledelserne ude lokalt i kommunerne og andre steder tager til efterretning.
Nils Sjøberg (RV), 2020-04-22:
FOA, som organiserer en stor del af plejepersonalet, har været fremme med lignende udsagn, hvor de henviser til deres medlemmers bekymring omkring risikoen for, at de kan smitte den person, som modtager pleje, og især i forbindelse med den personlige pleje.
Anerkender ministeren, at der er behov for hurtigt at få indført retningslinjer, som kan forøge trygheden blandt hjemmehjælpsmodtagere og plejehjemsbeboere samt deres pårørende med hensyn til nedbringelse af smitterisiko?
Magnus Heunicke (S), 2020-04-22:
Jamen jeg hørte også formanden for FOA's sosuafdeling – det hedder det vist ikke, men den del, som har at gøre med dem – sige i radioen i morges, at han kvitterer for, at man har lyttet i Sundhedsstyrelsen, og at man er i tæt dialog.
Og det er jo det vigtige, altså at man gør det på sundhedsfaglig evidens, men at man altså også lytter til bl.a. FOA og deres medlemmer.
For de ved jo, hvor skoen trykker.
Det er jo dem, der er derude.
Og det vil sige, at den her anbefaling om, at man på lokalt ledelsesniveau skal gøre de her ansigtsvisirer tilgængelige for medarbejderne, tror jeg er klogt at notere sig.
Nils Sjøberg (RV), 2020-04-22:
Det glæder mig, at ministeren har den holdning.
Det er helt afgørende, at vi tager hensyn både til personalet og til de pårørende og frem for alt til den person, som er i en vanskelig situation og har brug for hjælp.
Har ministeren andre forslag til, hvordan ministeren vil skabe den helt nødvendige tryghed omkring hjemmehjælpen, så vi kan minimere den store usikkerhed, der er om risiko for smittespredning?
Jeg forstår godt, at ministeren henviser til Sundhedsstyrelsens retningslinjer for, hvor personalet skal forholde sig hos borgere, som er smittet med coronavirus.
For det ville være indlysende, hvis Sundhedsstyrelsens retningslinjer både tog hensyn til at sikre sundhedspersonalet mod smitte fra hjemmeplejemodtageren og hjemmeplejemodtagerens pårørende, og hvis retningslinjerne tog hensyn til, at sundhedspersonalet ikke smitter hjemmeplejemodtageren og dennes pårørende, altså indskærpede brug af mundbind og handsker.
Men sådan er det ikke.
Sundhedsstyrelsens retningslinjer tager alene hensyn til, at sundhedspersonalet ikke bliver smittet.
Det stiller ingen krav til sundhedspersonalet, som det foreligger nu.
Og det giver anledning til bekymring, og det er derfor, jeg har rejst dette spørgsmål.
Der er mange hjemmehjælpsmodtager og ikke mindst pårørende, som er bekymrede for, om ældreplejen bruger tilstrækkelig beskyttelse i deres kontakt med de ældre.
Ja, Ældre Sagen oplyser, at de har mange eksempler på, at hjemmehjælpsmodtagere fravælger hjælp på grund af denne utryghed.
Her tænker jeg på, at det er nødvendigt både af hensyn til den, der udøver plejen, altså sundhedspersonalet, men så sandelig også den, som modtager den, og dennes pårørende.
Magnus Heunicke (S), 2020-04-22:
Jeg vil naturligvis fortsætte dialogen, både med FOA og andre, men selvfølgelig orienteres der løbende fra styrelserne; også i forhold den dialog, der skal være med KL, som jo er arbejdsgiverorganisationen.
Og det skal jo være sådan – og det er jo vigtigt – at alle dele af det store, fintmaskede samfund, vi har, er med på, at hvis man er det mindste i tvivl, er det på med visir, på med maske, på med de ting, der skal til, for at få slået hul i smittekæderne.
Vi skal gøre, hvad vi kan, for at smittekæden ikke når ind til vores sårbare og ældre medborgere.
Nils Sjøberg (RV), 2020-04-22:
Når nu der lukkes op i sundhedsvæsenet, vil det så ikke være en rigtig god idé at lukke hurtigt op for genoptræning og rehabilitering, så vi kan undgå tilbagegang i genopretningen af funktionsnedsættelser?
Magnus Heunicke (S), 2020-04-22:
Tak for det.
Jeg er enig med Nils Sjøberg i, at det er en god idé at lukke op for genoptræning og rehabilitering.
Det er det næste skridt i omstillingen og den gradvise åbning, at aktiviteten i den øvrige del af det primære sundhedsvæsen skal øges igen.
Den omstilling er vi jo netop gået i gang med i den her uge i, og det betyder som udgangspunkt, at fysioterapeuter, ergoterapeuter m.fl. kan begynde at øge aktiviteten frem mod et mere vanligt niveau.
Noget genoptræning kan man jo faktisk gøre delvis via telefon- eller videokonsultation og andet, og det skal selvfølgelig fortsætte i det omfang, det overhovedet er muligt.
Så vil jeg som afslutning her understrege, at sundhedsvæsenet hele tiden har skullet varetage genoptræning og rehabilitering i de tilfælde, hvor det vurderedes, at en manglende indsats kunne medføre en uoprettelig funktionsnedsættelse, og det er altså også fremgået af Sundhedsstyrelsens retningslinjer herfor.
Nils Sjøberg (RV), 2020-04-22:
Det glæder mig, at ministeren har forståelse for situationen.
Af Hjerneskadeforeningen har jeg fået oplyst, hvordan borgere med behov for genoptræning og rehabilitering i forbindelse med coronakrisen har oplevet, at al genoptræning og rehabilitering er blevet lukket ned regionalt og kommunalt.
Og Hjerneskadeforeningen og Danske Handicaporganisationer har indgående beskrevet, hvordan ikkekritiske funktionsnedsættelser kan udvikle sig til kritiske funktionsnedsættelser, ja, i visse tilfælde til livstruende funktionsnedsættelser.
Det er Sundhedsstyrelsen klar over, og Sundhedsstyrelsen skal have ros for, at man i sin anbefaling har meddelt, at genoptræning og rehabilitering for kritisk funktionsnedsættelse skal opretholdes under coronakrisen – selvfølgelig under kyndig hensyntagen til smitterisiko.
Magnus Heunicke (S), 2020-04-22:
Det var sådan et ja-nej-spørgsmål, som jo er dejligt at få, for så kan man jo svare meget kort.
Det er også et meget klassisk folketingsspørgsmål, hvor man spørger: Vil ministeren sikre ..?
Jeg kan sige, at jeg vil gøre, hvad jeg kan.
Jeg mener også, at min tolkning af Sundhedsstyrelsens igangsætningsrapport må være den rigtige, nemlig at det er fuldkommen uomtvisteligt, at det her skal i gang nu her igen.
Men jeg anerkender fuldt ud, at der har været omkostninger ved den neddæmpning og for nogles vedkommende nedlukning mange steder i vores samfund.
Så det må vi være ærlige og redelige at fortælle, men vi må så også fortælle om, hvordan vi kommer i gang igen.
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil starte med at sige, at jeg er helt enig i, at vi skal sikre, at både borgere og medarbejdere kan være trygge i den her tid, hvor man særlig som ældre eller som medarbejder i sundheds- og ældresektoren kan føle sig udsat og sårbar.
Den 8. april udgav Sundhedsstyrelsen en retningslinje for, hvordan og hvornår der bør anvendes værnemidler i sundheds- og ældresektoren.
Herudover har Sundhedsstyrelsen den 18. april udsendt anbefalinger til forebyggelse af smitte ved tæt kontakt mellem personer, der ikke har symptomer på smitte, i arbejdsmæssig sammenhæng.
Det vil sige anbefalinger, der skal forhindre smittespredning fra personer eller personale uden tegn på sygdom, men som alligevel kan være smittet og i risiko for at smitte andre.
Og af de her retningslinjer fremgår det, at værnemidler, f.eks. maske og handsker, som udgangspunkt skal bruges, hvis borgeren viser symptomer på covid-19, eller hvis personalet har mistanke om eller er i tvivl om, om borgeren kan være smittet.
Derudover er der en række supplerende barriereredskaber, som det kaldes, og som den enkelte medarbejder ud fra et forsigtighedsprincip kan bruge, når der ikke er tegn på eller mistanke om smitte, men hvis tæt kontakt er uundgåelig.
Altså før man ved overhovedet ved, om der er smitte, men hvis der er tæt kontakt, så er der en række redskaber.
Det kan være visir, det kan være andre relevante ting.
Men det er noget, som man konkret skal planlægge, når man laver vagtplaner og er helt ude ved den enkelte.
Der tror jeg ikke, at vi skal sidde her i Folketinget og tro, vi kan bestemme over, hvordan vagtplanen skal se ud.
Det skal kunne hænge sammen derude, og der kan man altså læne sig op ad de her vejledninger og retningslinjer fra Sundhedsstyrelsen.
Jo, og hvis man skal se på det element, nemlig hvor bredt smitten er i Danmark, må vi jo så igen spørge epidemiologerne, hvad de har brug for.
Det, som de har brug for, er flere test, men det er generelt samfundstest, og de vurderer ikke, at en overdødelighed vil blive monitoreret bedst muligt, hvis der kom en sådan i befolkningen, i forhold til at teste afdøde, og den sundhedsfaglige vurdering, som vores førende epidemiologer kommer med, er den, som jeg træffer beslutning på baggrund af.
Liselott Blixt (DF), 2020-04-22:
Spørgsmålet lyder: Hvordan vil ministeren sikre, at vi i fremtiden kan se bagud på covid-19-pandemien og så præcis vide, hvordan den har bredt sig?