runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-21:
Jeg er med på, at der er nogle, der har begrænsede økonomiske ressourcer.
Nu har jeg gennemgået, hvad man har i offentlig forsørgelse, og det står jeg fuldt og helt inde for.
Det, der er behov for, er jo i højere grad at sikre, at folk kan blive en del af arbejdsmarkedet.
Og der må man bare sige, at hvis man vælger at lave om på kontanthjælpsloftet eller afskaffe det, afskaffe 225-timersreglen, som jeg forstår at oppositionen vil, så vil man komme i den situation, at der er langt færre, der kommer til at blive en del af arbejdsmarkedet, fordi der kommer en økonomisk tilskyndelse til ikke at have et arbejde.
Og det synes jeg er forkert.
Christian Juhl (EL), 2019-02-21:
Jeg vil da bare minde ministeren om, at jeg til en start i min ordførertale nævnte ti konkrete punkter, som vi synes der er gode elementer i.
Det er ikke blevet bemærket, men jeg skal da gerne fremsende dem alligevel.
Men jeg bemærkede også nogle områder, hvor det er helt meningsløst at lave nogen ting.
hvorfor skal beløbsgrænsen så sænkes?
Jeg mener: En it-ekspert, en ingeniør og alle andre kan man få lov til at hente til Danmark med de nuværende regler.
Hvad er det, man vil mere ved at sænke grænsen?
Er det, fordi man vil lave discountlønninger og skubbe det ind under danskerne, som har en løn, som ligger på det her niveau i øjeblikket?
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor beløbsgrænsen skal sænkes.
Der er da ingen udlændinge, der kommer og siger, at de kun kommer til Danmark, fordi de tilbydes lavere lønninger.
Det har jeg aldrig hørt om endnu.
Inger Støjberg (V), 2019-02-21:
Jeg ved simpelt hen ikke, hvad det er for en verden, hr. Christian Juhl lever i, men det er i hvert fald ikke den virkelige verden.
Jeg vil sådan set anbefale hr. Christian Juhl at tage ud og besøge virksomheder.
Jeg kan give et konkret eksempel: En virksomhed, der laver robotter, har problemer med at rekruttere.
Hvis man skal have arbejdskraft fra f.eks. udlandet og det er en nyuddannet arbejdskraft, kan man jo ikke tilbyde så høje lønninger, som beløbsgrænsen lægger op til nu, for så vil man komme til at tilbyde den udlænding, der kommer hertil, en højere løn end den danske nyuddannede ingeniør.
Næppe.
De her ingeniører findes ikke i Danmark, og hvis man skal have mulighed for at udvikle nogle af de virksomheder, som f.eks. arbejder med robotter – det er bare ét eksempel – så bliver man ganske enkelt nødt til at gøre noget.
Christian Juhl (EL), 2019-02-21:
Jamen ministeren siger det jo selv.
Man har svært ved at få en helt speciel ingeniør, der kan noget med robotter.
Så vil ministeren sænke grænsen for den løn, man skal kunne skaffe sådan en til.
I dag kan man få nogle på danske lønninger derude med de nuværende grænser – det kan man jo.
De kan bare komme til landet.
For der er ingen øvre grænse.
Altså, hvis den ingeniør skal have 1 mio. kr. om året, er der jo ikke nogen forhindringer i den her lov.
Så det er da bare med at komme ind med den ingeniør til 1 mio. kr. og så lade ham arbejde i Danmark.
Det er det, der er det mærkelige.
Det har intet med den grænse at gøre.
Intet!
Inger Støjberg (V), 2019-02-21:
Jamen hr. Christian Juhl, kan man forestille sig, at sidemanden, der har nøjagtig samme uddannelse, skal arbejde for det halve i løn?
Nej, det vil da komme til at skubbe lønningerne op på et niveau, der gør, at virksomhederne jo på ingen måder kan konkurrere.
Jeg begriber simpelt hen ikke, at man fra Enhedslistens side har lyst til at prøve at trykke danske virksomheder på en måde, så man ikke kan opleve den vækst, som man ellers ville kunne opleve.
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-21:
Nu bliver jeg nødt til lige at tage ordet.
Ministeren nævner, at en dansk virksomhed, der producerer robotter, kunne have gavn af at kunne få en ingeniør ind til en lavere løn.
Men er sandheden ikke, at danske virksomheder allerede i dag gennem positivlisten kan få alle de ingeniører, de vil, uanset om lønnen er de 425.000 kr., som beløbsgrænsen siger?
Det, vi taler om her, er jo faglært og ufaglært arbejdskraft, og folk med en videregående uddannelse, herunder ingeniører, fremstår jo netop på positivlisten.
Så kludrer ministeren ikke rundt i sine eksempler?
Inger Støjberg (V), 2019-02-21:
Jeg kan i hvert fald bare sige til hr. Mattias Tesfaye, at der er masser af virksomheder, der står og mangler arbejdskraft, både af den ene og den anden slags.
Jeg synes simpelt hen, at det er noget pjat, at Socialdemokratiet sidder herinde og foregiver, at man vil hjælpe danske virksomheder, og når det kommer til stykket, vil man ikke.
Men nu kommer Socialdemokratiet til lige om lidt at svare på et brev fra mig, hvor jeg beder Socialdemokratiet om at sige, hvilke elementer det så er, man støtter.
For nu må det simpelt hen slutte med, at man bare konstant står og foregiver, at man vil alting, og når det så kommer til den virkelige verden, så vil man ingenting.
Så nu får I det her brev, og så kan I svare på det, og jeg ser meget frem til det.
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-21:
Jamen jeg vil da finde brevåbneren frem.
Årsagen til, at jeg tager ordet, er jo, at ministeren her på talerstolen og andre steder, bl.a. i pressen, henviser til ingeniørerne, og jeg kan da godt forstå, hvis der sidder mange danskere derude, som, hvis der mangler en ingeniør på deres arbejdsplads, siger, at det, de snakker om inde i fjerneren, giver god mening.
Men det her handler ikke om ingeniører.
Så jeg skal bare bede ministeren om at bekræfte, at ingeniører fremtræder på positivlisten, og at det derfor ikke giver nogen mening at henvise til ingeniører som et argument for, at beløbsgrænsen skal sænkes.
Inger Støjberg (V), 2019-02-21:
Det giver nogen mening at henvise til ingeniører, for der mangler bl.a. ingeniører, også i robotbranchen rundtomkring.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-21:
Jeg vil jo først spørge, om ministeren, når hun nu skal hen til portomaskinen, ikke vil være så sød også at sende det samme brev til SF.
Men ellers ville jeg bede ministeren om at forholde sig til to ting.
Den ene er den her påstand om, at der mangler arbejdskraft.
Hvad mener ministeren så om, at man alene på Syddansk Erhvervsskole i Odense har haft 40 lærlinge i skolepraktik inden for tømrerfaget og 20 inden for elektrikerfaget?
Det er det ene.
Det andet, jeg vil bede ministeren om at forholde sig til, er formanden for HK Privat, Simon Tøgerns, debatindlæg i dag, hvor han bl.a. skriver: Beløbsgrænsen for udenlandsk arbejdskraft er i dag 230.000 kr. lavere end gennemsnitslønnen for en dansk it-specialist.
Hvis danske it-virksomheder bare vil betale dansk løn, så kan de sagtens hente specialister uden en lavere beløbsgrænse.
Naser Khader (KF), 2019-02-21:
Der er ingen af os, der siger, at man skal droppe de danske arbejdsløse og så hente andre udefra.
Arbejdsgiverne siger, at de simpelt hen ikke kan få fat i den arbejdskraft, de har brug for, i Danmark, og derfor er der behov for, at der bliver hentet nogle udefra.
Jeg talte med en, der havde åbnet en restaurant lidt nord for København, og som sagde, at han har enormt svært ved at skaffe en kok, selv om stillingen bliver slået op igen og igen.
Så der er faktisk behov for, at der er nogle, der går ind og udfylder de stillinger, der er.
Christian Juhl (EL), 2019-02-21:
Jeg spurgte om, hvornår en konservativ kunne finde på at sige, at man også kan tage de næsten 100.000 dygtige arbejdsløse danske arbejdere ind, der står i kø i øjeblikket.
Vi har 8.000 unge mennesker, der ikke kan komme ind.
Hvad vil den konservative ordfører gøre for, at de her mennesker også kan mærke, at det går godt i Danmark, i stedet for at man bare siger: Væk med dem – vi kigger ud i verden og ser, om vi kan få nogle andre ind?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-02-21:
Tak for det.
Der er jo begyndende rekrutteringsproblemer i virksomhederne i landet i dag.
Jeg har personligt talt med såvel virksomhedsejere som arbejdsgiverorganisationer, der beder om en lempeligere samling af regler for at lette rekrutteringen af udenlandsk arbejdskraft.
Risikoen ved ikke at gøre det lettere at rekruttere er, at vi kvæler det nuværende opsving i flaskehalsproblemer.
Risikoen ved ikke at gøre det her med at sænke beløbsgrænsen er, at virksomhederne flytter produktionen ud til dér, hvor de kan få deres arbejdskraft.
Vi tjener penge på udenlandsk arbejdskraft, vi taber penge på ubesatte stillinger.
Radikale Venstre kan støtte de foreslåede ændringer.
Vi havde gerne set en pakke af endnu mere vidtgående forslag.
Jeg synes sådan set ikke engang, at forslaget her er ambitiøst nok.
Men vi støtter forslaget.
Christian Juhl (EL), 2019-02-21:
Jeg vil gerne have Radikale Venstre til at uddybe en smule, hvem det er, der tjener penge på sådan et forslag som det her.
Jeg kan godt se, at arbejdsgiverne kan tjene penge ved at kunne presse lønningerne.
Men så længe der er 100.000 arbejdsløse, så længe der er 8.000 lærlinge, som forgæves, hver eneste dag, fra de står op om morgenen, og til de går i seng om aftenen, leder efter et job i Danmark – de tilbyder endda at gå på uddannelse og kvalificere sig, hvis de overhovedet har en mulighed for det – hvad er så ideen?
Jeg kan kun se én gruppe, der kan berige sig på det her, og det er de arbejdsgivere, der kan presse lønnen ved at få ekstra arbejdskraft ind.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-02-21:
Tak til spørgeren.
Vi ved jo, at udenlandske arbejdstagere, der kommer til Danmark og har et arbejde, betaler skat, og dermed bidrager de positivt til samfundet.
Hvis vi antager, at det er sandt, hvad arbejdsgiverorganisationerne og de virksomhedsejere, jeg selv har talt med, siger, nemlig at de har ubesatte stillinger, fordi de ikke kan skaffe arbejdskraft, så vil jeg sige, at det at skaffe dem den arbejdskraft samlet set vil gøre samfundet rigere, fordi der kommer mere økonomisk aktivitet i virksomhederne og større skattebetalinger.
Christian Juhl (EL), 2019-02-21:
Og samtidig med det fortalte jeg, at der er omkring 8.000 unge mennesker, der forgæves leder efter en læreplads, altså et sted, hvor de kunne blive kvalificerede.
Er det så ikke et ganske rimeligt basiskrav fra samfundet at sige, at arbejdsgiverne skal være med til at kvalificere de unge mennesker, der skal arbejde i deres virksomheder?
Er det bare sådan, at man som arbejdsgiver kan kræve ind og sige: Hvis den arbejdskraft, der er i Danmark, ikke er god nok, så skal jeg have lov til bare at trække den hertil fra andre lande?
Der må da være en eller anden grænse og anstændighed fra arbejdsgivernes side, før man lukker op for den slags ting.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-02-21:
Og den seneste virksomhedsejer, jeg har snakket med, brugte efterhånden temmelig meget af sin tid på hele pakken.
Det vil sige prøve at rekruttere og prøve at uddanne og have praktikanter osv.
Hele rekrutteringen udgjorde en stadig større del af den her virksomhedsleders tid.
Og det var begge dele.
Det var jo både at skaffe arbejdskraft, evt. udefra – hvilket var svært på grund af reglerne – men søreme også at uddanne sin egen arbejdskraft hjemmefra.
Så jeg oplever ikke en modsætning i det her.
Jeg mener, at vi skal have begge ting i spil.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-21:
Man må jo sige, at der er sådan en vis dødsforagt over en regering, som fremsætter et lovforslag, vel vidende at man ikke har – og i den her sammenhæng er det faktisk relevant at sige – en kinamands chance for at få det vedtaget.
Se, det var så dødsforagten.
Men jeg synes egentlig også, at lovforslaget er foragt i almindelighed over for de virksomheder, som har brug for en modernisering og en reformering af den eksisterende lov.
Som jeg sådan lige husker det, var det i omegnen af halvdelen af forslagene, som vi kunne støtte.
Men i stedet for at tage imod de fremstrakte hænder fra bl.a. SF og Socialdemokraterne og på en pragmatisk måde lande en aftale til glæde for virksomhederne, ja, så blev ministeren bare sur og umulig: Nej, nej, kunne det ikke blive det hele, så kunne det også være lige meget.
Og det er derfor, vi i dag står med det her sjusk, hvor ministeren bare sådan med et skuldertræk og en fejende håndbevægelse siger: Dét duer ikke, og dét duer heller ikke.
SF er imod lovforslaget, som det foreligger, for vi skal ikke åbne fordøren for social dumping.
Er beløbsgrænsen et problem?
Regeringen siger, at man gerne vil tiltrække højt kvalificeret arbejdskraft.
Hvordan er det så det hænger sammen med, at man vil sænke beløbsgrænsen?
Altså, hvad er nu det for en mekanisme, at lavere løn nok skal gøre, at folk søger til Danmark?
Det giver jo ingen mening overhovedet.
Så kan man spørge: Er beløbsgrænsen så for høj?
Hvis danske it-virksomheder bare ville betale dansk løn, kan de sagtens hente specialister uden en lavere beløbsgrænse.
Naser Khader (KF), 2019-02-21:
Det går godt i Danmark.
Mange er i arbejde, virksomhederne gør det godt, og det medfører, at vi i dag har mangel på kvalificeret arbejdskraft på en lang række områder.
Derfor er det vigtigt, at vi kan tiltrække dygtige medarbejdere fra andre lande til at udfylde disse vigtige stillinger.
Der er tale om stillinger som læger, professorer, kokke og mange andre, der alle bidrager til det danske samfund, til den danske statskasse og til vores fælles velfærd.
Faktum er, at rekrutteringsbehovet bliver større og større, og at vi skal sætte stort ind for at håndtere det.
Medarbejdere er den nye knappe ressource for dansk erhvervsliv, og det risikerer at løbe det økonomiske opsving ud.
For det her handler nemlig om at fremtidssikre det danske erhvervsliv
, selv om nogle har forsøgt at forvirre debatten ved at påstå, at regeringen er i gang med åbne dørene for alle og enhver.
Det er jo ikke korrekt.
Det er enormt vigtigt, at vi skelner mellem flygtninge- og asylpolitik og så indvandringspolitik, der især handler om vores velfærd.
Det er vigtigt, at man skelner mellem forskellige former for udlændinge, der kommer til Danmark.
Altså skelner mellem dem, som kommer til Danmark for at arbejde, fordi der er behov for deres arbejdskraft, og som dermed bidrager til vores vækst og velfærd, og så andre, der ikke har det samme ønske om at bidrage.
I Det Konservative Folkeparti ønsker vi at tilgodese dem, der bidrager til fællesskabet og hjælper med at holde samfundet sammen.
Dem hilser vi velkommen med åbne arme.
Vi har selv tidligere foreslået, at man kom dette problem i møde ved bl.a. at udvide beløbsordningen, så den kom til at omfatte flere potentielle ansatte.
En analyse fra Finansministeriet viser, at medarbejdere på ordningen netto bidrager med 1 mia. kr. til statskassen hvert år.
Derudover skal vi ikke underkende den værdi, det har for det danske erhvervsliv, at de fortsat kan hyre dygtige og vigtige medarbejdere.
Den bedste måde at sikre fortsat økonomisk fremgang på er at sørge for, at det danske erhvervsliv har de kræfter, som de efterspørger og har brug for.
Vi står altså med muligheden for at slå to fluer med et smæk og løse problemet med kvalificeret arbejdskraft og samtidig gøre Danmark rigere.
Derfor kan Det Konservative Folkeparti støtte lovforslaget.
Christian Juhl (EL), 2019-02-21:
Det går godt i Danmark – virksomhederne gør det rigtig godt.
Man kan godt høre, hvad det er for en politiker, vi har på talerstolen i øjeblikket.
Det er selvfølgelig en af vennerne fra erhvervslivet.
Næh, hr. Naser Khader, arbejderne gør det rigtig godt i Danmark, men der er nogle af dem, der ikke får lov til at være med, og derfor er der ingen grund til at åbne en ladeport for, at udenlandsk arbejdskraft kan komme ind, for bare med en lille smule omhyggelighed fra arbejdsgivernes side kunne de få den højt kvalificerede arbejdskraft, de ville have, ved bare at kigge ud ad vinduerne.
Hvornår sørger I for, at der er plads til de ca. 8.000 unge mennesker, der tørster efter få lov til at være med, tørster efter at blive dygtige til at være på de danske arbejdspladser?
Det kunne være interessant at høre fra en konservativ politiker.
Naser Khader (KF), 2019-02-21:
Jeg har til dags dato ikke på noget tidspunkt hørt spørgeren rose de danske virksomheder
– ikke på noget tidspunkt.
Det er jo faktisk dem, der er med til at skabe vores samfundskage – vækst, velstand og velfærd.
Det er sjældent, at de bliver rost.
Og nu siger de så – og det bekræftes af Danmarks Statistik – at der er behov for arbejdskraft, fordi der er flaskehalsproblemer i øjeblikket.
Der er nogle, der er nødt til at sige nej til ordrer; der er nogle, der kan blive nødt til at flytte til udlandet, hvis de ikke får den arbejdskraft, de har behov for.
Derfor lytter vi til dem, når de siger, at de har behov for arbejdskraft.
Det er jo dem, der er en af de bærende søjler i det danske samfund.
Så lidt ros skal de også have.
Inger Støjberg (V), 2019-02-21:
Det eneste, jeg kan sige, er, at jeg ikke fatter, at man har sådan en eller anden trang til at prøve at trykke danske virksomheder, så de ikke kan få den vækst, som de ellers ville kunne få, til stor gavn for os alle sammen.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, jeg kan ikke begribe, at man hele tiden prøver på at finde et eller andet halmstrå, der skal skubbe fagbevægelsen, og jeg ved ikke hvad, foran sig, der skal gøre, at vi ikke oplever den vækst i Danmark, som vi ellers kunne opleve, fordi de ikke kan skaffe den arbejdskraft, som de har brug for.
Hr. Karsten Hønge, vi lever i den virkelige verden, og jeg tror, hr. Karsten Hønge ville have stor gavn af en gang imellem også at prøve at tale med erhvervslivet.
Men jeg kan jo høre, at erhvervslivet er noget af det værste, man overhovedet kan være i kontakt med.
Nu glemmer hr. Karsten Hønge måske bare lige lidt, at det jo er dem, der rent faktisk tjener pengene til os alle sammen.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-21:
Det er jo tydeligt, at der er meget, som ministeren ikke begriber, og hvis vi skal nå det hele, kan vi ikke nå det på den her side af sommerferien.
Men der er så noget, jeg vil bede om, for ministeren brugte tiden på alt muligt andet hurlumhej, men svarede ikke på de to ting, som faktisk har noget med virkeligheden at gøre, og det er beløbsgrænsen i forhold til it-specialister og i forhold til faglært arbejdskraft, og hvordan vi samtidig alene på Syddansk Erhvervsskole kan have 40 tømrerlærlinge gående i skolepraktik lige ved siden af 20 elektrikere.
Hvis nu beløbsgrænsen er så vigtig og man synes, det er sådan helt uoverskueligt, vil jeg spørge: Er ministeren opmærksom på, når det gælder de her mennesker, som man ønsker at tiltrække, at den beløbsgrænse, vi har i dag, sådan nogenlunde svarer til, hvad en dansk skolelærer tjener?
Det er, som om den er fuldstændig skræmmende høj.
Jeg mener bare: Hvad er det, der er så skræmmende ved det?
Rune Lund (EL), 2019-02-21:
Ja, det er mig, der står her i dag, for som vi er mange der ved, florerer der en del sygdom derude, og derfor er hr. Finn Sørensen ikke til stede her i Folketingssalen i dag, men sidder og følger os alle sammen på folketings-tv derhjemme.
Det er derfor mig, der er hr. Finn Sørensens vikar i dag.
Den forespørgsel, vi har i dag, handler om: Hvad kan ministeren oplyse om konsekvenserne af indførelsen af kontanthjælpsloft, 225-timersregel, integrationsydelse og finanslovsaftalens forslag om hjemsendelses-, forsørgelses og overgangsydelsen?
Det er jo i virkeligheden ikke så svært at begrunde, hvorfor vi har den her forespørgselsdebat.
For den lovgivning, vi taler om her, er noget af det mest indgribende i arbejdsløse og syge menneskers liv, noget af det mest indgribende, vi har set i mange år.
Vi kan allerede nu se en række klare tegn på, at det eneste, der kommer ud af de her forslag, er en massiv fattiggørelse af tusindvis af mennesker, og det vil få store konsekvenser for mange mennesker, for de pågældende, der rammes, ikke mindst for de mange børnefamilier, som bliver ramt meget hårdt af den her lovgivning – en lovgivning, som jo også betyder, at vi nu er nået helt op på 64.000 fattige børn i Danmark.
De her fattigdomsydelser betyder, at mange lønmodtagere må se, at deres sociale sikkerhedsnet bliver udhulet, og det bliver nu udhulet endnu mere med finanslovsaftalen, hvor vi har forslaget om hjemsendelses-, forsørgelses- og overgangsydelsen, hvor forsørgere vil få frataget op til 2.000 kr. om måneden.
Vi vil derfor se, at de sociale problemer og fattigdommen vil stige yderligere i de kommende år med den politik, der er vedtaget.
Et samfund med fattigdom er et fattigt samfund, uanset hvor stor væksten så måtte være i bruttonationalproduktet eller bruttonationalindkomsten.
Faktisk er det jo sådan, at man kan sige, at jo større den samlede velstand er i et samfund, der samtidig oplever øget ulighed og fattigdom, jo fattigere er det samfund.
Det er nemlig et samfund, der er fattigt på det, der i virkeligheden er det vigtigste, nemlig medmenneskelighed.
Jeg ser på vegne af de fire partier, der står bag forespørgslen – og det er Enhedslisten, Alternativet, De Radikale og SF – frem til debatten i dag.
Torsten Gejl (ALT), 2019-02-21:
Tak for talen og redegørelsen.
Og tak til Enhedslisten for sammen med os andre at have indkaldt til det her – men de har taget initiativ til det.
Anerkender beskæftigelsesministeren, at der ikke er noget bevis for, at alle de gode resultater, ministeren nævner, i forhold til beskæftigelsen har noget som helst at gøre med kontanthjælpsloftet, 225-timersreglen og integrationsydelsen?
Anerkender ministeren, at de gode tal for beskæftigelsen har med et økonomisk opsving at gøre, som ikke er resultat af beskæftigelsesministerens politik overhovedet?
Anerkender ministeren, at man, efter at man trak en effektundersøgelse tilbage, der viste, at kontanthjælpsloftet stort set ikke har bidraget til beskæftigelsen, slet ikke har nogen dokumentation for, at kontanthjælpsloftet, 225-timersreglen og integrationsydelsen på nogen måde har gavnet beskæftigelsen?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-21:
Næ, det gør jeg sådan set ikke.
Det er meget kort.
Den effektanalyse, der blev lavet, viste jo, at det havde en effekt.
Der var så fejl i datagrundlaget, og derfor laver vi jo også en ny effektundersøgelse, og så kan vi tage diskussionen på baggrund af den.
Men uanset hvad, handler det her også om rimelighed.
Jeg bider mærke i de mange gode interviews, der har været, også på det seneste, hvor der jo er folk, der har forladt kontanthjælpssystemet, der udtrykker stor taknemmelighed for at være blevet en del af arbejdsmarkedet.
Og det skyldes jo en lang række forhold, herunder også de gode økonomiske vilkår, der er i øjeblikket i Danmark.
Det vil jeg selvfølgelig også gerne sige at man ikke alene kan tilskrive regeringen.
Rune Lund (EL), 2019-02-21:
Men så kan man jo kigge på den undersøgelse, som Arbejderbevægelsens Erhvervsråd kom med i december sidste år, hvor de viser, at antallet af fattige børn i vores land nu er nået helt op på 64.500.
Og det, som de skriver i rapporten, og som de viser, er, at det sådan set egentlig var lykkedes at knække kurven for børnefattigdom i Danmark, men at antallet af fattige børn nu stiger igen på grund af netop kontanthjælpsloftet, 225-timersreglen og integrationsydelsen.
Hvordan kan ministeren stå her på Folketingets talerstol og sige, at det ikke er gået ud over det sociale sikkerhedsnet, når vi tydeligvis kan se, at de fattigdomsydelser, som vi har i dag, og den fattiggørelse, der følger med, i høj grad går ud over børnene i form af stigende børnefattigdom?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-21:
Altså, jeg anerkender ikke den analyse, der er lavet af Socialdemokratiet gennem Arbejderbevægelsens Erhvervsråd – jeg anerkender den simpelt hen ikke.
Det er der mange årsager til, og det har jeg også uddybet ved forskellige samråd.
Først og fremmest er det jo en meget mærkelig definition, man har valgt at bruge.
Der er det sådan, at hvis man måtte blive karakteriseret som fattig, er studerende også en del af det grundlag, også selvstændige.
Og derfor mener jeg simpelt hen, at den analyse er ufuldstændig.
Når det så er sagt, glæder jeg mig derimod over det, jeg har talt om her i dag, nemlig hvor mange der nu er blevet hjulpet ud af kontanthjælpssystemet gennem det, at deres forældre nu ikke længere en del af kontanthjælpssystemet – de der næsten 63.000 børn.
Så er det selvfølgelig også afgørende, at vi har et vedvarende fokus på at hjælpe dem, der i dag er i vores kontanthjælpssystem, og derfor synes jeg også, man må glæde sig over det store, dramatiske fald, der har været, hvor næsten 32.000 mennesker har forladt kontanthjælpssystemet siden april 2016.