runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-10-10:
Tak for det, formand.
Som min gode socialdemokratiske kollega har redegjort for allerede, består det her lovforslag af en række elementer, der følger op på en bred politisk aftale, som hedder »Aftale om styrket regelefterlevelse på motorområdet«.
Man har altså på tværs af partier konstateret et behov for, at vi bliver lidt bedre til at sikre, at bilforhandlere og andre i den branche husker at efterleve reglerne.
Det er ud fra en rimelighedsbetragtning, at man skal betale og have de afgifter, man skal, jævnfør lovgivningen,
men det er sandelig også for at sikre en fair konkurrence.
Så det er der bred politisk enighed om at følge op på.
Jeg vil ikke redegøre for lovforslaget i detaljer, for det er lige sket på glimrende vis, men jeg vil knytte et par kommentarer til det.
Jeg synes, det er fint, at det nu bliver præciseret, at Færdselsstyrelsen skal føre tilsyn med synsvirksomhederne omkring toldsyn m.v. Og toldsyn er jo det syn, der skal laves, hvis man skal eksportere en bil.
Så skal den værdifastsættes, således at man kan få den korrekte afgift retur.
Det er vigtigt, at det sker korrekt, således at der ikke sker unfair konkurrence eller forkerte udbetalinger.
Det er også en nyskabelse, at Færdselsstyrelsen fremover bemyndiges til at føre vejsidesyn, og det hilser jeg velkommen.
Der er jo ingen tvivl om, at vejsidesynene er vigtige – og det er de også inden for den tunge vejsidekontrol – for at sikre overholdelse af køre-hvile-tider, betaling af vejbenyttelsesafgift m.v.
Men i det hele taget bliver der her en mulighed for, at Færdselsstyrelsen bistår politiet og supplerer politiet i det her arbejde – også igen for at sikre en mere effektiv kontrol.
Det hilser jeg velkommen.
Man kunne jo så håbe, at det ligesom bliver første skridt til en videre færd.
Vi har i Venstre længe bakket op om en samlet transportbranche, som med 3F, Transportgruppen, og DI Transport og Dansk Erhverv og andre i spidsen foreslår, at opgaven med vejsidekontrol overføres fra Rigspolitiet til netop Færdselsstyrelsen, som har ansvaret for de her regler.
Så er det også naturligt, at det er dem, der håndhæver dem.
Der kan vi jo søge god inspiration i Tyskland, og vi har endda været nede at studere det.
Vi har været med på arbejde ved den såkaldte BRG – Bundesamt für Güterverkehr – og det fungerer meget effektivt og frigør således politiet for den opgave, hvorved der i øvrigt kan frigøres en del politibetjente til andre egentlige politimæssige opgaver.
Det ligger der ikke i det her, men det kunne jo være naturligt, at vi mellem partierne drøfter de videre muligheder på baggrund af det forslag, som er kommet fra som sagt en samlet transportbranche.
Det er ret bemærkelsesværdigt.
Men foreløbig tager vi det her skridt.
Så alt i alt synes jeg det er et fornuftigt forslag, som følger loyalt op på en indgået politisk bred aftale, og det er selvfølgelig et lovforslag, som Venstre kan støtte.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-10-10:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg vil gerne spørge ind til det med vejsidesyn og antallet af kontroller, hvor jeg jo synes, det er ret nyskabende og måske også lidt problematisk, at det er EU, der med det her lovforslag bestemmer, at det lige præcis er 5 pct. af alle erhvervskøretøjer, der skal indkaldes til kontrol, altså 5.200 kontroller.
Det er jo ikke, fordi jeg er imod, at man kontrollerer de her køretøjer, for det er sådan set ganske fornuftigt.
Spørgsmålet er, hvem Venstre egentlig synes burde bestemme den slags ting.
Grunden til, at jeg spørger, er, at jeg i forbindelse med valget til Europa-Parlamentet kunne forstå, at der sådan var to linjer: Morten Løkkegaard, der syntes, at EU skulle bestemme noget mere, og Søren Gade, der syntes, at Danmark skulle bestemme noget mere.
Her er der jo så et konkret tiltag.
Er det virkelig nødvendigt, at vi har et EU-system, der bestemmer kontrolniveauet i medlemslandene?
Kan vi ikke godt selv finde ud af det i Folketinget eller på ministerielt niveau?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-10-10:
Jeg tror såmænd godt, vi selv kunne finde ud af det, men omvendt anerkender jeg, at man selvfølgelig fra EU's side har et ønske om en ens håndhævelse.
Det er lige præcis det, der har været problemet, f.eks. omkring køre-hvile-tid, for at tage noget andet vedrørende vejsidekontroller, altså et uensartet kontroltryk.
Det nytter jo ikke noget, at du har nogle regler, der er fælles i hele Europa, og at kontroltrykket så er vidt forskelligt, så der i nogle lande er fri jagt, og i andre lande er man meget, meget nidkære.
Så det er jo formentlig et ønske fra EU's side om at opnå et nogenlunde ensartet kontroltryk.
Men ellers er jeg enig med spørgeren i, at vi egentlig godt selv kunne have fundet ud af det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-10-10:
Jeg tror, formålet har været, at alle EU-landene skulle være ens på det her område, og der er vi jo så nogle, der synes, at det behøver vi måske nødvendigvis ikke være på alle områder.
Jeg synes jo ikke, at det er et problem.
Hvis nu vi fandt ud af, at vi faktisk havde haft en kontrolindsats, der virkede, og folk så faktisk overholdt reglerne, skulle vi så blive ved med at kontrollere 5.200 biler?
Så kunne det godt være, at man i en periode sagde, at vi så gearer kontrollen af det ned og gearer op på noget andet, fordi vores ressourcer jo ikke bare kan blive ved med at være der.
Jeg synes jo, det er op til de enkelte medlemslande at finde ud af, hvor det er, de vil bruge ressourcerne, og vi skal jo ikke nødvendigvis være ens.
For virker kontrollen, er der måske ikke behov for 5.200 kontroller i en årrække.
Det kan der så komme igen, og det er jo der, det ikke giver mening at lave den der standard ...
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-10-10:
Jamen vi skal jo ikke genere borgerne mere end højst nødvendigt, så det siger jo lidt om, at vi nok ikke skal op på 10.000 kontroller, men ellers synes jeg, at det er det enkelte land, der skal vurdere, hvor mange kontroller der skal være.
Men nu er der jo nogle fælles regler, og da vi er medlem af EU – og jeg hører stort set ingen partier, der vil melde os ud af EU – skal vi selvfølgelig efterleve dem.
Ellers er jeg enig i, at det kunne vi fra dansk side egentlig godt selv have fundet ud af.
Derimod er der måske nogle østeuropæiske lande, hvor man ikke går ret meget op i kontrol af de her regler, og jeg tror egentlig, at de her regler mest er møntet på dem.
Henning Hyllested (EL), 2019-10-10:
Jeg havde selvfølgelig gættet, at hr. Kristian Pihl Lorentzen ville anse det her for at være en slags første skridt, eller hvad man skal kalde det, på vejen mod det højt elskede BAG, som vi tit hører om.
Og det er også fair nok, synes jeg, jeg har nemlig sådan set den samme opfattelse.
Jeg vil bare problematisere det lidt mere, og det er det, jeg gerne vil høre ordføreren om, altså om man slet ikke fra Venstres side kan se nogen problemer i at begynde at overføre f.eks. vejsidekontrollen til Færdselsstyrelsen.
Jeg ved godt i forhold til de der vejsidekontroller, at man, når politiet udtager dem, har Færdselsstyrelsens inspektører med, og at de ikke er politimæssigt uddannet.
Men mener man overhovedet ikke, det er problematisk at begynde på sådan en ressortoverførsel, kan man næsten kalde det, uden at have diskuteret det sådan i en større sammenhæng, herunder med f.eks. Politiforbundet?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-10-10:
Jamen nu er det altid vigtigt også at lade sig inspirere af fagbevægelsen, og det er lige præcis det, jeg har gjort her.
For det er et stort ønske fra 3F, Transportgruppen – jeg ved ikke, hvor meget hr. Henning Hyllested kommunikerer med 3F, men jeg kommunikerer en del med dem, og det er et stærkt ønske hos fagbevægelsen, som gerne vil have noget mere effektiv kontrol.
Det er jo ikke for at nedgøre de politifolk, der arbejder med det her i dag.
De er tværtimod dybt professionelle, men de er ikke ret mange, og derfor har vi et meget lavt kontroltryk på det her område, og det skal vi simpelt hen blive bedre til.
Det skal spredes ude i Europa, at når man kommer til Danmark, er der styr på det her – så kan man ikke springe over, hvor gærdet er lavest, og lave unfair konkurrence og tilsidesætte trafiksikkerheden.
For det er jo det, der rigtig ofte sker.
Og det er derfor, jeg er tilhænger af den her model.
Og hvis man kan finde ud af det i Tyskland – og det fungerer godt i Tyskland; det har vi i Transportudvalget set med egne øjne – så tror jeg også, vi kan få det til at fungere i Danmark efter en fornuftig overgangsordning, hvor vi selvfølgelig skal sørge for, at det er dybt professionelle folk, der arbejder med det her, ligesom i dag – der skal bare være flere, der beskæftiger sig med det.
Og det ligger naturligt under Færdselsstyrelsen.
Så er det jo også sådan, at politikredsene også har et ansvar for de her vejsidekontroller.
Og der hørte jeg så sent som i går, at der er eksempler på – endda i forbindelse med færdselsuheld – at man fra politiets side ikke engang kontrollerer takografen i lastbilen for at se, om der er sket et brud på køre-hvile-tids-reglerne.
Så der er altså plads til forbedring inden for det her område, og det er vi klar til at drøfte med andre partier.
Henning Hyllested (EL), 2019-10-10:
Jamen hr. Kristian Pihl Lorentzen, det var spot on.
Det her handler jo i bund og grund om ressourcer, og der kan man sige, at om det ligger i Færdselsstyrelsen, eller om det ligger i tungvognspolitiet, som jo trods alt har karakter af en slags transportpoliti, kan for så vidt være ligegyldigt, hvis ressourcerne er tilstrækkelige.
Og det er jo lige nøjagtig det, der har været problemet med ressourcerne hos politiet – de har ikke været til stede.
Og tungvognsbetjentene er blevet brugt til grænsebevogtning og terrorindsats, og jeg skal give dig – til alt muligt andet end det, de har en rigtig lang uddannelse til.
Og det er måske det, der er problemet.
Det løser vel ikke noget at flytte det over i Færdselsstyrelsen, hvis der ikke følger ressourcer med.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-10-10:
Jamen ressourcerne skal selvfølgelig følge med, og der er jo blevet sat flere ressourcer af på finansloven til det her, og det er også nødvendigt.
Så ressourcerne skal følge med.
Men så sent som i går havde jeg en diskussion her i salen med justitsministeren om det her på baggrund af en artikel, der har været i Lastbilmagasinet, der hedder »Tungvognskontrollen sejler«.
Så der er altså grund til at lytte til fagbevægelsen og de andre organisationer inden for transportverdenen i forhold til det her.
Så jeg håber, vi kan mødes til en drøftelse af de her ting.
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-10:
Beslutningsforslaget blev fremsat ud fra to forudsætninger.
Den ene var fremsættelse af anlægsloven.
Anlægsloven blev fremsat ved starten af folketingsåret – det var så hurtigt, det kunne lade sig gøre – og dermed er det forhold opfyldt.
Den anden var, at projektet skulle sættes på finansloven, og det er blevet sat på den første mulige fremsatte finanslov – bortset fra den tekniske midlertidige finanslov – og det finanslovsforslag skal jo førstebehandles om 2 uger.
Det er faktisk meget væsentligt, at det sådan set ikke er ministeren og heller ikke Folketinget, der beslutter det, men netop en uafhængig myndighed.
Det er meget væsentligt.
Som jeg nævnte tidligere, har jeg selv prøvet at være i den modsatte situation som borger, før jeg selv indtrådte i politik, og derfor kan jeg i hvert fald sende det utvetydige signal til de borgere, som måtte være berørt af det her, at jeg har stor forståelse for det.
Det er indgribende, når vi træffer en beslutning som den, vi står for at skulle træffe, når vi når frem til tredjebehandlingen af anlægsloven.
Det er også vigtigt at understrege, at anlægsloven er en forudsætning for, at man kan gennemføre ekspropriation og kan gå videre ad den vej, så de borgere, som det berører, rent faktisk også får en afklaring.
Så som lovgiver skal man selvfølgelig også huske, at det her er en forudsætning for, at disse borgere kan komme videre, men også, at det i sagens natur er sådan, at man med det instrument, der findes, også sikrer, at der er en ordentlig erkendtlighed, en ordentlig afregning i forhold til den ekspropriation, som der skal finde sted.
Jane Heitmann (V), 2019-10-10:
Tak for det.
Jeg forstår godt, at det kan være opportunt at henvise til en anden myndighed, men hvilke initiativer vil ministeren selvstændigt tage for at skabe ro og for at berolige de mange fynske familier, som jo vil lide under den lov, som vi nu er på vej til at vedtage?
Hvordan vil ministeren eliminere den usikkerhed, der kan være, omkring at være stavnsbundet, omkring hvad der bliver eksproprieret til, altså jordpriser?
Hvad vil ministeren selv gøre?
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-10:
Her bliver jeg altså på det meget alvorligste nødt til at korrigere og sige: Det er netop ikke sådan, at vi her i Folketinget skal beslutte en eller anden samlet sum for, hvor meget man skal kunne ekspropriere for, og sætte en eller anden begrænsning for det.
Det er sådan set derfor, at vi har en uafhængig myndighed, som sikrer, at folk bliver afregnet for de værdier, som de stiller til rådighed til gavn for samfundet.
Det må jeg understrege: Det er helt afgørende, at der er en klar uafhængighed i forhold til det.
Og så kan man sige, at hvis man virkelig ønskede, at de borgere skulle have haft en afklaring så hurtigt som muligt, så ville den tidligere regering selvfølgelig have fremmet det her forslag væsentlig før.
Henning Hyllested (EL), 2019-10-10:
Først vil jeg lige sige tak til ministeren for at korrigere min lemfældige omgang med tal og penge osv.
Det synes jeg er rigtig fint.
Ja, hvad ved bønder om agurkesalat, samfundsøkonomiske beregninger og så rigtige penge?
Men 100 mio. kr. er trods alt også en sjat penge, vil jeg sige, som desværre er spildt, fordi vi ikke kunne synkronisere med udvidelsen af Vestfyns motorvej.
Jeg ville egentlig have spurgt ministeren, om han ikke synes, det i det mindste er ærgerligt, at der ikke er lagt op til at fremrykke Vestfynprojektet, men det gør jeg ikke, og det er selvfølgelig for at undgå et svar, der hedder: Det er noget, der foregår ovre i Finansministeriet, og det har jeg ingen direkte indflydelse på, og histop og kom herned.
Så nu er jeg sådan lidt forvirret over, hvad det egentlig er.
Er det bare et prioriteringsspørgsmål, eller er der reelle tekniske forhindringer i vejen for at fremrykke Vestfynbanen?
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-10:
Det korte svar på det er jo, at det ved vi faktisk ikke, og det var også det, jeg understregede ret klart, fordi Banedanmark ikke har tilendebragt deres undersøgelser af det.
Derfor fremhæver jeg blot, at der kan være den implikation, at hvis man ønsker at fremrykke, så kan det påvirke andre dele af signalsystemsudrulningen.
Det skal man jo så i givet fald have et overblik over.
Henning Hyllested (EL), 2019-10-10:
Det, som ministeren siger her, gør mig faktisk lidt nervøs, for hvornår får vi så det at vide?
Hvornår er Banedanmark klar med en vurdering af det her signalprogram?
Jeg må indrømme, at jeg er lidt bange for, hvad det er, Banedanmark til sin tid kommer og melder ud.
Jeg tror, at de kommer med endnu en forsinkelse af signalprogrammet.
Betyder det så også, at Vestfyn bliver yderligere forsinket i forhold til 2023, så det først bliver i 2024 eller 2025 og i sidste ende først står færdigt i midten af 2030'erne?
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-10:
Det er ikke vurderingen, at det ville kunne påvirke de anlægsarbejder, som ligger i denne anlægslov.
Det, det handler om her, er spørgsmålet om signalsystem, og det har jo ikke noget at gøre med eksempelvis de jordarbejder, der skal foretages.
Langt hen ad vejen vil mange af de jordarbejder nok ikke blive foretaget af Banedanmark, men derimod af Vejdirektoratet i praksis.
Men serviceeftersynet af jernbanen forventer jeg vil være afsluttet i januar 2020 – altså om et par måneder.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-10-10:
Tak for det, formand.
Jeg vil også starte med at gratulere ministeren med sit første lovforslag, med sin debut som transportminister her, og det ser ovenikøbet ud til at blive vedtaget med et bredt flertal.
Og så må jeg korrigere ministeren en lille smule, for ministeren nævnte noget med, at tidsmaskiner ikke var inden for hans ressort, men det er måske ikke helt rigtigt, for til min store overraskelse fandt jeg for 2 år siden ud af, at transportministeren faktisk har ansvaret for sommertid og vintertid, så der er lidt om det med tiden.
Men mit spørgsmål er en opfølgning på hr. Hans Christian Schmidts og fru Jane Heitmanns spørgsmål om ekspropriation.
Ministeren nævnte, at vi har et professionelt apparat til det, og det er jeg sådan set enig i, og det er jo en uafhængig instans over det retslige og juridiske spor.
Så langt er vi enige.
Derfor vil jeg spørge, om ikke ministeren vil være med til at sende det signal til de folk, der laver det arbejde – selv om de er uafhængige: Hvis I er i tvivl, så giv borgerne en lidt bedre behandling, end I egentlig agtede at gøre.
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-10:
Altså, jeg har som sagt den allerstørste respekt for, at der er et armslængdeprincip, og jeg tror faktisk, det er meget vigtigt, at vi som politikere ikke blander os i værdiansættelsen, at det netop foregår på et neutralt juridisk grundlag, og at man også tager alle de hensyn, der skal tages.
Der har været en løbende drøftelse af ekspropriationsområdet, og der er bebudet et lukket samråd, og det vil jeg selvfølgelig deltage i.
Hvad angår det konkrete projekt, vil jeg også sige, at der ikke er nogen tvivl om, at det er rigtig godt, at loven blev vedtaget, så der faktisk er nogle borgere, der kan få en afklaring.
Så skal jeg også sige, at det er korrekt, at jeg også er minister for tid – i hvert fald hvad angår diskussionen om sommertid og vinter- eller normaltid – men jeg må hellere understrege, at det ikke betyder, at forældre kan henvende sig til ministeren og bede om, at jeg lovfastsætter, hvornår det er sengetid for deres børn.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-10-10:
Det er vigtige spørgsmål, også med hensyn til f.eks. Skydstrup, hvor der er en del borgere, der interesserer sig for det her i øjeblikket.
Det andet spørgsmål relaterer sig egentlig til det, Henning Hyllested har dvælet en del ved, nemlig tidsplanen og det, at vi starter i 2023.
Der hæfter jeg mig igen ved det socialdemokratiske beslutningsforslag fra tidligere på året, hvor man ville pålægge regeringen at gå i gang med det her straks, altså hellere i går end i morgen.
Jeg vil bare høre ministeren, om ikke det forslag med al respekt blev fremsat en lille smule med hovedet under armen, for nu har ministeren jo selv leveret nogle gode argumenter, nemlig at der er den økonomiske realitet, men også nogle realiter i forbindelse med signalprogrammet, vi skal have til at hænge sammen med det her.
Thomas Jensen (S), 2019-10-10:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Det, jeg bemærkede til sidst, var det her med, at ordføreren syntes, at det ligesom kunne blive overflødigt at lave alle de her kontroller.
Men jeg vil bare spørge ordføreren, om ordføreren er opmærksom på, at det her gælder godskøretøjer på de danske veje.
Det kan jo være danske køretøjer, det kan så sandelig også være udenlandske køretøjer, som der kører mange af.
Når jeg selv fragter mig rundt på vejene, ser jeg somme tider nogle biler, hvor jeg tænker, at det kunne være meget godt lige at få tjekket, om der egentlig var styr på sikkerheden.
Er ordføreren ikke enig i, at det er vigtigt, at vi har den her kontrolfunktion for at sikre, at i særdeleshed udenlandske lastbiler ikke drøner rundt på de danske veje og er til gene og usikkerhed og alvorlig fare for øvrige trafikanter?
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-10-10:
Tak for spørgsmålet, for så får jeg også mulighed for at præcisere, hvad jeg selv synes
jeg sagde i min ordførertale: at jeg synes ikke, det er overflødigt at kontrollere.
Jeg synes, det er ganske fornuftigt.
Det var mere det principielle i, hvem der så skal bestemme kontroltrykket, og jeg synes, at det kan danskerne godt selv finde ud af.
Jeg er jo helt enig i, at det er vigtigt at kontrollere de her lastbiler, også de udenlandske lastbiler, for det er jo selvfølgelig et grænseoverskridende erhverv.
Det er meget naturligt, at man kører rundt i hele Europa med varer.
Men det kunne godt være, at vi i Danmark finder ud af, at der faktisk er meget massive problemer, og så gearer vi kontroltrykket op til 6.000 biler, men det kunne også være, at man året efter fandt ud af, at det kontroltryk havde virket, og at det faktisk ikke er i Danmark, der er problemer, så vi kan geare ned til 4.000 kontroller.
Omvendt kunne Østrig finde ud af, at de faktisk har massive problemer, så de holder det høje kontroltryk.
Det kan medlemslandene jo godt selv finde ud af, så det er ikke for eller imod, at man kontrollerer.
Det er for eller imod, hvem der skal beslutte det.
Der har jeg altså tillid til, at vi i Danmark godt selv kan finde ud af, hvad kontroltrykket skal være på det her område eller på kiosksvindel eller momssvindel eller andre ting.
Det synes jeg bare godt medlemslandene selv kan finde ud af.
Det er fint, der skal være kontrol.
Det er jeg ikke imod, men vi kan altså godt selv finde ud af at fastsætte kontroltrykket.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-10-10:
Regelefterlevelse er overskriften på det her, og det betyder jo, at vi skal undgå, at folk betaler for lidt eller – med et dagligdags ord – snyder i forbindelse med at betale told.
Og så er der også det med trafiksikkerhed.
Vi vil gerne være med til at sikre et bedre toldsyn i forbindelse med eksport, så man får betalt den korrekte told.
Og vi støtter også op om, at man finansierer det her ekstra toldsyn med brugerne, og at Færdselsstyrelsen får adgang til at anvise tunge erhvervskøretøjer ind til vejsiden for at aflaste politiet og løse opgaven med de der 5.200 ekstra pålagte syn fra EU.
Så derfor støtter vi forslaget, som i hovedtræk er en udmøntning af aftalen om styrket regelefterlevelse på motorområdet, som vi selv var med til at vedtage den 2. april 2019.
Mette Thiesen (NB), 2019-10-10:
Der er blevet sagt rigtig meget om det her.
Generelt set har vi i Nye Borgerlige en bekymring i forhold til det her med bureaukrati på toldsynsområdet.
Der er rimelig omfattende bureaukrati i forvejen, og vi har en bekymring om, om der kommer mere bureaukrati, og om man altså derved kommer til at ramme nogle af de her store virksomheder, som overholder lovgivningen, fordi man vil have fat i nogle mindre virksomheder, som ikke overholder den.
Derfor har jeg i hvert fald tænkt mig at stille nogle spørgsmål i udvalget, når vi behandler det her lovforslag videre i udvalget.
Med hensyn til vejsidesyn kan vi kun bakke op om, at der bliver mulighed for netop at kontrollere de store køretøjer, som kører på de danske veje.
Det gælder busser – det handler jo også om sikkerhed, det kunne eksempelvis være turistbusser – eller de her store lastbiler.
Så det, at man har mulighed for at have flere af de her vejsidesyn og kontrollere på den her måde, kan vi sådan set kun bakke op om, for det handler jo om sikkerhed.
Vi mener så heller ikke på nogen som helst måde, at det er EU, der skal diktere det; Danmark skal selvfølgelig selv finde ud af, hvad der giver mening for os.
Thomas Jensen (S), 2019-10-10:
Tak til fru Mette Thiesen.
Mit spørgsmål går på bureaukrati, som du taler om.
Det er bare lige for at finde ud af, præcis hvad det var for en del af lovforslaget, det handlede om.
For der er den del af lovforslaget, der handler om, at vi jo har set, at der er en hel del fusk med toldsynet omkring eksport af biler.
Og der vil jeg så høre ordføreren, om ordføreren er enig med os øvrige partier, som synes, der er et problem der, og at vi der skal sætte lidt ekstra ind for at sikre, at der ikke bliver snydt.
Mette Thiesen (NB), 2019-10-10:
Tusind tak for spørgsmålet.
Jamen det er vi sådan set fuldstændig enige i.
Der, hvor vi ser en problematik, er, at der er nogle store virksomheder, som faktisk gør det her rigtig godt, og som måske ovenikøbet har folk ansat til netop at få fastsat det helt korrekt, og så rammer man hele paletten i stedet for at gå målrettet efter, hvad skal man sige, de mindre, som snyder.
Så det er derfor, jeg tænker, at jeg vil spørge nærmere ind til det og være nysgerrig på det i forbindelse med behandlingen af det i den her proces, når vi behandler lovforslaget.