runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz (IA), 2023-11-09:
Også tak herfra.
Udenrigsministeren kommer jo sådan set hele jorden rundt, men jeg hørte ikke udenrigsministeren sige særlig meget omkring Arktis eller omkring Grønland og Færøerne.
Man kan jo sige, at det er godt at gå efter at få flere venner, men jeg tror også, at det er vigtigt at huske på, at når man gerne vil det gode samarbejde, og det tror jeg sådan set udenrigsministeren gerne vil, så er det også vigtigt at italesætte arbejdet i Arktis – og jeg tror egentlig, at det er en forglemmelse, så jeg vil lade tvivlen komme ministeren til gode og give ham muligheden for at sige lidt mere.
Vi ved jo, at vi går og venter på naalakkersuisut i forhold til den her arktiske strategi, men vi ved også, at vi har en opgave i Folketinget og hos den danske regering i forhold til at sikre en arktisk strategi, så det kunne jeg godt tænke mig at høre udenrigsministeren sige nogle ord omkring.
For vi ved, at naalakkersuisut kommer til at afslutte deres arktiske strategi her inden længe; det er i hvert fald den melding, der officielt er kommet.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-11-09:
Det er klart, at hvis man laver tredjelandssamarbejder om returnering af folk, der egentlig opfylder de internationale konventioner for at være flygtninge, så skal man sikre sig, at omstændighederne omkring det er rigtige.
Jeg har ikke haft lejlighed til at nærstudere den der aftale godt nok, men når jeg bragte det med det holistiske ind, var det nu ikke så meget i relation til lige den konkrete aftale.
Det var mere til tænkningen om, hvordan man dæmmer op for migrationsstrømme, hvor jeg bare stilfærdigt siger, at det kan man ikke alene gøre med returneringsaftaler.
Jeg nævner Afrika som et eksempel.
Hvis ikke man får skabt en udvikling på det afrikanske kontinent, hvor unge afrikanere føler, at der er en fremtid i Afrika for dem, så vil man få nogle helt massive flygtningestrømninger, som vi ikke har set til dato, og så vil ingen returneringsaftale være stærk nok til at kunne håndtere det.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-09:
Vi har jo heldigvis et langt, stort hegn, der hedder Middelhavet.
Mener udenrigsministeren, at den ordning, som der bliver lagt op til i Albanien, ikke er humanistisk?
Som jeg har forstået det, ville den skulle leve op til de gængse menneskerettighedskrav, også i Albanien.
Sådan har jeg i hvert fald læst det, men er der noget, udenrigsministeren er bekendt med, som gør, at det ikke skulle leve op til de krav?
Hvis ordføreren kunne være lidt mere konkret omkring, hvordan vi helt konkret skal overtale Erdogan til ikke længere at støtte Hamas, så kunne det være rart at vide.
Tak, og tak for redegørelsen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til Frontex og de illegale migranter, som kommer over fra Afrika.
Italien har indgået en aftale eller er i hvert fald i gang med at indgå en aftale med Albanien om et såkaldt Rwanda, som vi vel kan kalde det i citationstegn, som Danmark også har kigget på.
Hvad er udenrigsministerens holdning til det, og vil man undersøge, om Danmark skal gå i samme fodspor?
Sjúrður Skaale (JF), 2023-11-09:
Det er fint.
Christian Friis Bach (RV), 2023-11-09:
Jeg vil bare sige tak for svaret.
Sjúrður Skaale (JF), 2023-11-09:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo et meget relevant spørgsmål, og det er fuldstændig korrekt, at det er en politisk beslutning, som skal træffes på Færøerne.
Men derfor kan alle mulige andre selvfølgelig have en mening om det, ligesom man må have en mening om ROCKWOOL og ECCO og alle mulige andre.
Det er et frit land, heldigvis.
Jeg kan ikke sige så meget om det.
Altså, jeg sidder ikke i landsstyret.
Jeg kan sige, at mit parti, hvis jeg skal tale for mit eget parti, mener, vi bør afslutte fiskeriaftalen.
Vi mener, at det strategisk set på lang sigt er utrolig uheldigt, hvis Færøerne bliver stadig mere afhængige af Rusland økonomisk og erhvervspolitisk.
Et lille land, som er meget afhængigt af et stort diktatur, er ikke en god kombination.
Men jeg ved ikke, hvor sagen står.
Den her uge skal landsstyret have mandat fra udenrigsudvalget i Færøerne, i forhold til om man skal påbegynde forhandlinger eller ej.
Jeg kan ikke sige, hvor det står.
Jeg ved ikke, hvor det står, og jeg ved heller ikke, hvori mandatet kommer til at bestå.
Christian Friis Bach (RV), 2023-11-09:
Tak for det.
Det er jo entydigt Færøernes landsstyre, der skal træffe beslutningen om en fortsat fiskeriaftale med Rusland.
Sådan skal det være.
Men helt som jeg har kritiseret Belgien for at stå i vejen for skrappere sanktioner, når det gælder diamanter, og helt som jeg og vi har været kritiske over for danske virksomheder, som ikke har gjort nok, så vil det også ærgre mig, hvis fiskeriaftalen fortsætter.
Jeg mener, vi har brug for at sende alle de signaler, vi kan, til Rusland om, at krigen i Ukraine er helt uacceptabel, og der kunne det her være en vigtig brik.
Så jeg vil høre ordføreren, om ordføreren kunne sige lidt mere om de forhandlinger, der pågår lige nu, og de eventuelle krav, som landsstyret måtte stille, og lidt om, hvor ordføreren regner med det ender.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-11-09:
Danmark er jo blandt de lande, der presser på for – hvordan man skal udtrykke det her diplomatisk, er jo noget, jeg stadig øver mig i – at vi får en mere robust tilgang til hele det her spørgsmål, men også en mere holistisk tilgang, hvor det med at lave aftaler med tredjelande sådan set inspireret af også Tyrkiet-EU-aftalen er brugbare værktøjer, og det er jo sådan set også den tænkning, der ligger bag det her bilaterale samarbejde, som man lige skal se konkretiseres og udfolde sig, mellen Italien og Albanien.
Så det er vi sådan set meget åbne over for.
Når jeg så understreger det med det holistiske, er det, fordi – jeg tror, det var hr. Christian Friis Bach, der var inde på det – man ikke dæmmer op for migrationsbølger alene ved at have en effektiv beskyttelse af den ydre grænse.
Vi står over for, at Afrika – bare for at tage det konkret – får fordoblet sin befolkning frem mod 2050, hvor hver fjerde indbygger på Jorden vil være afrikaner, hvor hver anden ung – hver anden ung! – vil være afrikaner.
Og hvis man ikke også samtidig sørger for at skabe udviklingsmuligheder, findes der ikke noget hegn, der kan bygges højt nok til, at folk ikke kan kravle over det.
Så der er jo brug for en holistisk tilgang i de her ting.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-11-09:
Jeg er bare nødt til at holde fast i det, som er det komplicerede svar, men som er det eneste varige svar på den konflikt, og det er en ophævelse af besættelsen og af bosættelserne og en sikring af frihed og rettigheder til palæstinenserne i en stat side om side med staten Israel.
Det kan godt være, at det er kompliceret, men det er der, hvor den varige løsning på det, der sker, skal findes.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-09:
Jeg kan være enig i det, og jeg tror da også, at der er mange af befolkningsgrupperne dernede, som egentlig godt kunne sameksistere.
Men jeg er uenig, i forhold til hvad kernen er, for kernen er, at Enhedslisten siger, at Israel skal sørge for en varig fred med en organisation, som dybest set har ét formål, nemlig at staten Israel ikke skal eksistere.
Men er virkeligheden ikke, at palæstinenserne har spændt ben for sig selv ved at sætte en terrororganisation som Hamas i front for landet, og at palæstinenserne derved også har valgt, med et flertal, at sætte nogle ind, som umiddelbart kun har et ønske i verden, nemlig at staten Israel skal fjernes fra jordens overflade?
Trine Pertou Mach (EL), 2023-11-09:
Jeg tror, at man må konstatere, at den eneste måde at skabe en varig fred for israelere og palæstinensere på er ved at sikre lige rettigheder og frihed til begge befolkninger.
Det vil sige, at det er i konfliktens kerne, at man skal finde konfliktens løsning, nemlig med oprettelsen af en selvstændig palæstinensisk stat side om side med staten Israel.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-09:
Når Enhedslisten kører sig ud i det, kan jeg godt se, det er svært.
For Enhedslisten har mig bekendt været store fortalere for det palæstinensiske selvstyre, også mens det blev ledet af Hamas, som blev valgt dernede.
Og der har Enhedslisten jo sagt, at palæstinenserne skal søge ly, og Israel har lavet nogle bebyggelser og sådan noget, og der har Enhedslisten været ude at sige, at det også er for galt.
Og nu står Enhedslisten selvfølgelig der, hvor man ligger, som man har redt, og så er det selvfølgelig svært.
Men vil Enhedslisten ikke bare lige entydigt sige, at den eneste chance for, at det her nogen sinde bliver fredeligt, og at vi muligvis får en tostatsløsning, er, at israelerne sikrer, at Hamas ikke længere er en magtfaktor i Gazastriben?
For virkeligheden er jo, at hvis vi stopper al intervention fra israelernes side, som Enhedslisten taler om, så vil Hamas jo igen være ved magten.
Altså, nu kan vi tale om terrorangrebet, men de har jo sendt raketter ind i faste intervaller på lige klokkeslæt i årtier.
Det er jo frygteligt, og vi er jo enige med Enhedslisten i, at det er frygteligt med alle civile ofre.
Men er det ikke bare at gemme sig og sige, at krigens love gælder for israelerne, men ikke for palæstinenserne?
Trine Pertou Mach (EL), 2023-11-09:
Det er helt sikkert utrolig svært i et af verdens mest tætbefolkede landområder, hvor der i øvrigt ikke er egen kontrol over grænserne og dermed heller ikke mulighed for at komme derfra.
Jeg synes, at problemet er, at det modsvar, Israel laver lige nu i Gaza, er ude af proportioner, og antallet af civile dødsofre er alt, alt for højt, og jeg appellerer til, at vi også fra Danmarks side sætter os i spidsen for, at der bliver indgået en øjeblikkelig våbenhvile.
Sjúrður Skaale (JF), 2023-11-09:
Men vil ordføreren ikke vedkende sig, at det er umuligt, at det er fuldstændig matematisk umuligt at ramme den her dødskult uden at ramme civile, når dødskulten gemmer sig blandt civile og bag civile og under f.eks. hospitaler?
Trine Pertou Mach (EL), 2023-11-09:
Jeg mener ikke, at man stiller sig på en terrororganisations side, fordi man stiller sig på civiles side.
Tværtimod er det, det handler om, at også i det modsvar, der skal være fra Israel, som Israel er i gang med at gennemføre, skal man overholde krigens love.
Det kan man ikke hæve sig over.
Og krigens love er altså beskyttelse af civile, at man agerer proportionalt og i tråd med og i overensstemmelse med den humanitære folkeret.
Sjúrður Skaale (JF), 2023-11-09:
Den var fin, synes jeg.
Enhedslisten siger ofte, at vi skal stille os på de civiles side.
Hvis man siger, at man stiller sig på de civiles side, når en dødskult som Hamas bygger et hovedkvarter under et hospital, er det den djævelske fælde, som Hamas sætter for alle, for så stiller man sig indirekte på terroristernes side.
Kan ordføreren sige lidt om det dilemma, man står i, altså det dilemma, der ligger i, at det ikke er så enkelt at stille sig på de civiles side?
Trine Pertou Mach (EL), 2023-11-09:
Den må vi tage over kaffen.
Jeg vil gerne udlægge, hvorfor jeg mener, det er sådan.
Det kan jeg ikke gøre på 24-25 sekunder.
Michael Aastrup Jensen (V), 2023-11-09:
Det er jo altså ikke mig eller Venstre eller regeringen, som er begyndt at sige, at Hamas skulle være venstrefløj, højrefløj eller noget andet.
Vi kalder bare Hamas det, det er, nemlig en terrororganisation, og jeg synes, det er forkert, at man begynder at prøve at sætte et eller andet politisk begreb på Hamas som en terrororganisation.
Jeg synes helt ærligt heller ikke, vi fik et svar på, hvad det var, der skulle gøre den til noget højreekstremt.
Min lille appel er bare, at vi ikke begynder at blande, skal vi sige klassiske politiske begreber ind i en terrororganisation, for det mener jeg ærlig talt ikke hører hjemme i forhold til det, de står for.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-11-09:
Hvis vi kigger på Hamas' ideologi, er der elementer af det, som kan genkendes fra højreradikale kræfter rundtomkring i verden.
Så er det rigtigt, at den religion, der er dominerede, er islam.
Andre steder er det andre religioner.
Når det så er sagt, vil jeg sige, måske lidt som et modsvar til hr. Michael Aastrup Jensen, at vi nogle gange lidt glemmer, at den regering, der er i Israel, jo også har meget højreekstreme kræfter i sig.
Og jeg ville aldrig nogen sinde drømme om at pålægge hr. Michael Aastrup Jensen at stå til ansvar for den racisme, der ligger der.
Derfor handler det her ikke om at placere ansvaret for Hamas eller Hamas' ideologi i nærheden af hr. Michael Aastrup Jensen.
Christian Friis Bach (RV), 2023-11-09:
Ja, det kunne være en mulighed.
Det kunne være en konsekvens, at dem, der holder hånden over Hamas og beskytter deres ledere, også skal stilles til ansvar for netop det, altså at vi skal lægge maksimalt pres på og få dem stillet til ansvar og få dem ført for en domstol, uanset hvor de er og hvor de går hen.
Det er jo det, verden kan, og det er jo det, vi har bygget op siden anden verdenskrig.
Det er jo det forsvar, vi har prøvet at etablere.
Det er jo netop det, at vi kan stille folk til ansvar og endda gøre det på tværs af grænser og i fællesskab, og det skal vi jo fortsat tro på.
Michael Aastrup Jensen (V), 2023-11-09:
Tusind tak for det.
Enhedslisten siger mange gange den »højreekstreme terrororganisation« Hamas.
Hvorfor i alverden er Hamas en højreekstrem terrororganisation?
Jeg ved godt, det er en islamisk terrororganisation.
Jeg ved også godt, at det er en ekstrem terrororganisation, men hvorfor begynde at blande, skal vi sige normale politiske begreber ind i en så ekstrem islamisk terrororganisation, som Hamas er?
Det er ikke mindst set i lyset af, at der, så vidt jeg ved, ikke er nogen – som i ingen – partier i verden på højrefløjen, som støtter Hamas.
Men det samme kan jeg desværre ikke sige i forhold til venstrefløjen i verden, så hvorfor skulle Hamas lige pludselig være en højreorienteret terrororganisation i Enhedslistens øjne?
Jesper Petersen (S), 2023-11-09:
Tak for det.
Jeg synes, at Enhedslistens bevægelse i holdningen til NATO, som jeg også har registreret, er positiv.
Jeg synes, man burde tage skridtet fuldt og klart og ikke lave alle de der lidt mærkelige mellemregninger, som bliver lidt fjollede, og også være med til at løfte den finansieringsopgave, der er.
Der er en diskussion, vi har haft hernede i Folketingssalen, efterfølgende Ruslands angreb på Ukraine, der har handlet om at hjælpe de baltiske lande med at betrygge deres befolkning i, at NATO faktisk stod sammen med dem over for den nabo, de naturligt nok er bange for, og hvor Enhedslisten ikke bakkede op om at udsende danske soldater – soldater, der jo nu er i Letland og kommer til at være der.
Det har været lidt uklart, hvor Enhedslisten egentlig stod, og om man havde skiftet mening, og jeg vil godt benytte lejligheden her til at give muligheden for at sige klart, om man i dag har skiftet mening og bakker op om udsendelsen af de soldater til balternes gavn.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-11-09:
Tak, og også tak for betegnelsen fjollet om den politik, hvor Socialdemokraterne og Enhedslisten er uenige.
Alle de her gode råd om Enhedslistens NATO-politik vil jeg tage med tilbage til gruppen, så tager vi en diskussion om det, og så kan vi jo vende tilbage til det.
Jeg synes i virkeligheden, at vi er landet et meget godt sted, nemlig på et sted, hvor vi forholder os kritisk til en militæralliance, som jo i virkeligheden har haft meget stærkt fokus på angrebskrige, mere end på det modsatte.
Det, at vi så har en vision om, at den alliance kan se anderledes ud og kan agere på en anden måde, er muligvis et sted, vi så er uenige, men det er ikke desto mindre den politik, vi har.
Med hensyn til det med Baltikum, som ordføreren spørger ind til, står vi samme sted, som vi gjorde, dengang der blev stemt om det første gang.
Det var i sidste folketingsperiode, men som ordføreren ved, har vi stadig væk den samme holdning til det.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-09:
Man kan ikke forhandle med islamistiske terrororganisationer.
De skal udslettes.
Det ville også være vanvittigt, hvis man skulle forhandle med ISIS om våbenhvile og andet.
Ordføreren siger, at det i stedet for er vejen frem med sanktioner mod Hamas' ledere.
Mener ordføreren så, at vi skal sanktionere de lande til at være villige til at udlevere de her personer og at få sanktioneret de her mennesker, når man nu mener, at sanktioner er vejen frem?
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-09:
Jeg tager det bestemt også alvorligt.
Men jeg bliver bare nødt til at sige, at hver eneste gang Vesten og vestlige værdier har bukket nakken for det, får vi betonkugler ude foran eller skilte med mindesmærker længere henne i salen.
Radikale Venstre siger endnu en gang, at vi skal bukke nakken for den voldsparate og for voldsmandens veto.
Vi skal bare lige huske, og vi bliver nødt til at huske, at det altså ikke er israelerne, der startede det her.
Israelerne føler, at de skal forsvare sig selv.
Jeg bliver også bare sådan helt lavpraktisk nødt til at komme til den konklusion, at israelerne nok kommer til at være forholdsvis ligeglade med, hvad vi står og siger eller ønsker heroppefra.
De er desværre igennem næste 80 år blevet angrebet, og de har bare lyst til at få fred, og nu gør de det på en måde, som jeg er fuldstændig enig med ordføreren i kommer til at få nogle uskyldige ofre, og det er forfærdeligt.
Christian Friis Bach (RV), 2023-11-09:
Jeg har ikke sagt, at vi skal bukke nakken.
Jeg har bare sagt, at vi skal kæmpe med det vigtigste, vi har, og det er vores demokrati, det er retsstaten, det er menneskerettighederne, det er folkeretten.
Det er det, vi skal kæmpe med.
Det tror jeg faktisk vil styrke os i kampen mod ekstremismen, langt mere end kugler, bomber, krig og kaos vil, fordi vi så netop kan række ud til de mange palæstinensere, som vil noget andet end det, Hamas står for, og de er der.
Jeg har været der, og jeg har rejst i Gaza flere gange og på Vestbredden, og de er der, og de vil noget andet end det, Hamas står for, men lige nu skubber vi dem fra os, og jeg vil gerne have dem med os.
Tak for det.
Vi bombede en ekstremistisk bevægelse i Afghanistan i 20 år, og den voksede sig kun stærkere, i takt med at de civile tab voksede.
Der er 3.000 børn, der er blevet slået ihjel i Gaza, og tænker ordføreren, at deres fædre, deres brødre, deres fætre vil melde sig i fredens tjeneste, eller frygter ordføreren, at de vil melde sig med fornyet had og hævn?
Uden at lægge udenrigsministeren ord i munden, udtrykte udenrigsministeren på samrådet, vi havde, en bekymring for, om vi kommer til at nære den ekstremistiske ideologi, som Hamas står for.
Jeg citerer: Vi løber en risiko for radikalisering og splittelse, ikke bare i regionen, men i verden.
Og den risiko tager jeg alvorligt, og derfor ønsker jeg en våbenhvile.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-09:
Man bliver jo ikke længere overrasket over den der helt essentielle blåøjede tilgang, Radikale Venstre altid har til verden.
Hamas gik fra at være overfaldsmænd til at blive ofre inden for 24 timer, for tilsyneladende kom det fuldstændig bag på dem, at israelerne ville kæmpe tilbage, hvis de blev overfaldet i et kæmpemæssigt terrorangreb, hvor hundredvis af mennesker blev taget til fange.
Og nu står Radikale Venstre så og siger, at nu skal vi have en våbenhvile.
Men virkeligheden er jo, at der var våbenhvile, lige indtil de overfaldt Israel.
Vi bliver nødt til at finde en anden løsning, og den kan jo være, at israelerne får lov til at forsvare sig selv for, som de selv siger, at få fjernet Hamas.
At Hamas så gemmer sig under hospitaler eller bag ved menneskelige skjolde, gør jo så, at det bliver en forfærdelig situation, men det ville jo klæde Radikale Venstre at have fokus på, at Hamas måske smed våbnene, gik ud med hænderne over hovedet og overgav sig, i stedet for at det er israelerne, der skal give køb på deres frihed.
Vil hr. Christian Friis Bach ikke lige fortælle, hvorfor det er palæstinenserne og Hamas, der er offeret i den her situation?
Christian Friis Bach (RV), 2023-11-09:
Jeg tror desværre ikke, at de fortsatte krigshandlinger vil føre til, at vi får gidslerne hjem.
Det er det, jeg er stærkt bekymret for, og det er jeg også på linje med mange af de forældre eller familier, som har gidsler inde i Gaza.
Karsten Hønge (SF), 2023-11-09:
Ja, og vores diskussion her skal heller ikke tages som udtryk for, at jeg ikke synes, at en våbenhvile kunne være et af de redskaber, der skal være.
For det er jo ret klart med nogle af de ting, som hr. Christian Friis Bach nævner, bl.a. at de arabiske lande skal med i den, men opfordrer hr. Christian Friis Bach eksempelvis Israel til at indgå en våbenhvile, uden at man har fået gidslerne hjem?
Og hvilke overvejelser har man om, at Hamas vil bruge sådan en situation med en egentlig våbenhvile til at stabilisere sig selv, for at de bliver i stand til at slå hårdt igen på et senere tidspunkt?
Trine Pertou Mach (EL), 2023-11-09:
Altså, for at sige det ganske kort, fordi der ikke er så lang tid at svare i i den her runde, var det jo, fordi Enhedslisten ikke ønskede at bidrage til noget, som vi frygtede kunne tolkes som en eskalation af en i forvejen ustabil konflikt.
Det var den ene ting.
Med hensyn til det her med, at det ikke kan være anderledes, og at der ikke findes andre ordninger, vil jeg sige, at her om 5 minutter skal jeg sammen med nordiske venstrefløjspartier lede en workshop, som netop skal handle om, hvad venstrefløjen i Norden kan i NATO, og hvad det er, vi kunne forestille os for en anden form for sikkerhedsstruktur.
Så der er masser af gode kræfter, ikke bare i Danmark, men jo også i Norden i det hele taget, som i virkeligheden har håbet om, at man kan skabe en international sikkerhedsalliance, der ser anderledes ud end det NATO, vi har i dag.
Karsten Hønge (SF), 2023-11-09:
Vi har tidligere i dag diskuteret forskellen mellem en humanitær pause og en egentlig våbenhvile, og nu rejste hr. Christian Friis Bach her i talen igen et ønske om en våbenhvile.
Jeg ved slet ikke, om vi er uenige, men jeg vil bare godt lige spørge lidt mere ind til det.
Hvordan ser hr. Christian Friis Bach en mulig våbenhvile?
Er det en opfordring til Israel om at indgå en våbenhvile, uden at man f.eks. har fået gidslerne hjem?
Hvad er overvejelserne om, at en egentlig våbenhvile ville betyde, at Hamas kan stabilisere sig igen og slå hårdt tilbage?
Altså, vil ordføreren lige gå lidt nærmere ind i det?
Det lyder umiddelbart svært ikke at være tilhænger af en våbenhvile, når vi kan se de dramatiske omkostninger, det har, men er det så enkelt?
Christian Friis Bach (RV), 2023-11-09:
Jeg er jo nervøs for, at de fortsatte kamphandlinger desværre betyder, at gidslerne ikke kommer hjem, at de kommer i fare, at de bliver slået ihjel – enten som led i kamphandlingerne eller som en brutal hævn fra Hamas' side.
Jeg noterer mig, at udenrigsministeren jo faktisk har markeret, at hvis der havde stået Hamas og gidsler i erklæringen fra FN's Generalforsamling, så havde Danmark stemt for, og den erklæring siger meget tydeligt: en våbenhvile på vej mod fred.
Og det håber vi Danmark vil stå fast på.
Jesper Petersen (S), 2023-11-09:
Det kan også godt være, det var et forkert ordvalg.
Det, jeg bare mener, er, at alle realiteterne jo siger, at der ikke er den vej.
Man må ligesom beslutte sig for, om man bakker op om, at vi er i NATO, og dermed også bakker op om, at vi bidrager med det, vi så bør, eller om man ikke gør.
Men det andet var jo dagens sådan konkrete hovedpointe, og jeg vil bare sige, at det så egentlig ærgrer mig.
Jeg synes, de soldater løser en vigtig opgave, og jeg kan også godt forstå, at balterne gerne vil have, at vi faktisk viser, at vi er der for dem.
Jeg har svært ved at forstå, at Enhedslisten ikke bakker op om den indsats, Danmark leverer der.