runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Egelund (LA), 2018-10-25:
Tak for det.
Så vil jeg også bede fru Rosa Lund om at bekræfte noget andet faktuelt, fordi ordføreren faktisk udtrykte sig forkert i sit svar til Trine Bramsen, nemlig at hvis man som borger bliver straffet dobbelt efter oprettelsen af en skærpet straf-zone, sker det, fuldstændig og totalt uafhængigt af hvilken adresse den pågældende borger bor på.
Er det ikke korrekt?
Rosa Lund (EL), 2018-10-25:
Jeg ved nu ikke, om Enhedslisten ikke bryder sig om rige mennesker.
Men jeg kan da bekræfte, at hvad angår oprettelse af zonerne, er det noget, politiet kan gøre som følge af det her lovforslag.
Christina Egelund (LA), 2018-10-25:
Tak for det.
Jeg må altså sige, at jeg synes, der fra ordførerens side bliver sagt ting, som i bedste fald er groft manipulerende i forhold til det forslag, vi faktisk behandler.
Er det sådan, fru Rosa Lund, at med forslaget om skærpet straf-zoner vil der kunne oprettes en sådan skærpet straf-zone i Gentofte, i Hellerup, på Rungsted Kyst og andre steder, hvor der bor rige mennesker, som Enhedslisten ikke bryder sig om?
Rosa Lund (EL), 2018-10-25:
Ja, så kan man jo diskutere, om vægtningen af det skulle have været anderledes i min tale.
Men jeg synes nu som retsordfører, at det er et ret stort problem, og at det er ret vigtigt at diskutere herinde, hvad det har af konsekvenser at indføre skærpet straf-zoner.
Når det er sagt, betyder det jo ikke, at jeg aldrig vil diskutere genopdragelsesrejser.
Altså, når vi diskuterer det her i dag, betyder det jo ikke, at vi heller aldrig vil diskutere økonomisk kriminalitet.
Det kan man jo også diskutere om vi i den her forsamling skulle bruge lidt mere tid på.
Så langt, så godt.
Hvad så, hvis det her betyder, at kriminaliteten bare flytter sig?
Det her lovforslag, som vi snakker om i dag, handler, som ordføreren selv sagde, om aftalen om parallelsamfund.
Hvis det her betyder, at kriminaliteten bare flytter sig til andre områder, vil Socialdemokraterne så være villige til at lave strafzoner nærmest i hele landet?
Skal jeg så forstå det sådan, at Venstre fortolker princippet om lighed for loven sådan, at det godt kan gælde forskelligt i forskellige boligområder, og at det kan gælde forskelligt i forskellige dele af landet?
For jeg vil jo mene, at lighed for loven betyder, at du er lige for loven, uanset hvor du bor, hvad for et køn du har, hvad for en etnicitet du har, hvad for en alder du har, osv. osv.
Altså, lighed for loven må vel gælde uanset hvad.
Men det er så meget op til en fortolkning ifølge Venstre, Danmarks Liberale Parti.
Preben Bang Henriksen (V), 2018-10-25:
Nu skal jeg passe på med spørgeteknik, altså hvordan det ikke er et opgør med det princip.
Det vil sige, at spørgeren mener, at det er et opgør med princippet, og det er jeg uenig i, kan jeg sige.
Det her er et forslag, som straffer en mand fra Skagen, nøjagtig ligesom det straffer en mand fra Fredericia eller fra Bornholm.
Det, som det gør op med, er jo strafzoner, der, hvor forbrydelsen sker, og vi ønsker altså med forslaget her at få straffet ekstra i bestemte områder.
Men det er ikke bestemte personer, det går ud over.
Så det er svaret på spørgsmålet.
Rosa Lund (EL), 2018-10-25:
Tak, og tak til Venstres ordfører for en glimrende fremlæggelse af, hvad det her lovforslag handler om.
I Danmark har vi jo som bekendt et retsstatsprincip, der handler om lighed for loven.
Kan Venstres ordfører forklare mig, hvordan det her forslag ikke er et opgør med det princip?
Preben Bang Henriksen (V), 2018-10-25:
Tak for det.
I statsministerens nytårstale adresserede han det forhold, at vi i Danmark er ved at have parallelsamfund i et betænkeligt omfang i de såkaldte ghettoområder.
Jeg bruger udtrykket såkaldte ghettoområder – jeg bryder mig ikke om udtrykket ghettoområder, det kan jeg lige så godt sige, men nu er det altså åbenbart blevet almindelig tale, hvis man skal forstå emnet her.
Men i særlig belastede områder har vi parallelsamfund i Danmark, og det kan vi ikke undlade at gøre noget ved – jo, vi kunne sagtens undlade at gøre noget ved det; så gør vi jo som alle andre tidligere regeringer og tidligere Folketing har gjort, nemlig lader dem passe sig selv.
Men det går ikke ret godt, og derfor kan man kun kippe med flaget, fordi regeringen prøver at gøre noget.
Og det får den selvfølgelig noget skæld ud for indimellem.
Der kan idømmes dobbelt straf, hvis der sker grovere voldsforbrydelser i de pågældende zoner – zoner, som kan introduceres af den lokale politidirektør i henhold til politilovens § 6, og zoner, der altså medfører dobbelt straf.
Og ikke nok med det, men man kan også skærpe straffen for almindelige forbrydelser, der begås i de her zoner, og det er også værd at vide.
Om det vil få nogen virkning i fremtiden, er altid svært at vurdere, for det har altså lidt at gøre med, om man tror, straf har en generalpræventiv virkning, og hvis man tror på det, og det gør jeg, så tror jeg også, det vil have en vis effekt.
Men som jeg sagde før, ville det letteste dog være at lade være med at gøre noget, men den hopper regeringen ikke på.
Et andet element her er en skærpet strafferamme for pligtforsømmelse for ledere i offentlig tjeneste, og her sætter vi altså den mulige strafferamme op fra 4 måneder til 12 måneder.
Det er sådan her i Danmark, at det næsten er ligegyldigt, hvad der står i strafferammerne, for de bliver jo aldrig nogen sinde udnyttet i særligt omfang.
Men lovforslagets bemærkninger derimod siger jo, at den udmålte straf – det er den, der tæller – kommer til at stige, eller der foreslår man i hvert fald, henstiller til domstolene, at den stiger med cirka en tredjedel.
Og tilsvarende kan man sige, at vi også i højere grad kriminaliserer genopdragelsesrejser, nu med op til 4 års fængsel.
Jeg skal sige omkring alle de her strafferammer og straffe, der udmåles, at det ikke er minimumsstraffe, det er jo domstolenes frie skøn, hvad straffen skal være – frie og frie, men altså, der er introduceret nogle skønsmæssige omstændigheder i straffelovens § 81 og 82, og dem kan domstolene selvfølgelig udnytte i opadgående og i nedadgående retning.
Alt i alt er det et godt forslag, og jeg håber også, at det ikke får så stort et omfang, var jeg lige ved at sige, at alt for meget rammer op i de 4 års fængsel, for så skifter sagerne jo fra at være almindelige, lette i systemmæssig henseende domsmandssager til at blive nævningesager, som er noget tungere, og så er der jo nok en eller anden økonomisk udfordring, som dommerne mener at vi bør interessere os for, og det kommer vi i givet fald også til.
Men som forslaget ligger her, kan Venstre støtte det i enhver henseende.
Trine Bramsen (S), 2018-10-25:
Der er jo også nogle, der argumenterer for, at hvis bare man lovliggør stoffer, jamen så er det problem forsvundet.
Og der vil det også være mit argument, at den her kriminalitet flytter til et andet område.
Der er ikke nogen, der bilder sig ind, at det her redskab kan stå alene.
I Socialdemokratiet siger vi jo altid, når vi står på den her talerstol, at forebyggelse, resocialisering er mindst lige så vigtige redskaber, hvis ikke mere vigtige redskaber, til at sikre, at særlig unge ikke ender i kriminalitet.
Det her kommer ikke til at løse problemerne alene, men det er en puslespilsbrik, det er et redskab, som politiet kan bruge, eksempelvis hvis man oplever, at et torv eller en legeplads bliver hærget af kriminelle, så andre beboere ikke tør færdes i de områder.
Jeg tror ikke, at der er nogen, der bilder sig ind, at det her redskab alene fuldstændig sætter en stopper for al kriminalitet i Danmark.
Jeg synes også, at jeg sagde meget klart i min tale, at det her er en puslespilsbrik, der handler om, at vi bliver nødt til at skabe tryghed i alle hjørner og kanter af landet, og derfor skal politiet have forskellige redskaber.
Afhængigt af hvad det er for diagnoser, de stiller, skal de have forskellige redskaber, som de kan bruge som medicin til at få bugt med det her.
Jeg er heller ikke enig i, at de redskaber, vi har givet i forbindelse med bandekonflikten, ikke har haft en effekt på bandekonflikten.
Hvis man spørger en hvilken som helst politimand, der arbejder med det her, så er svaret jo entydigt, at de redskaber, vi har givet gennem de seneste år, har været helt afgørende, i hvert fald i forhold til at skrue ned for aktiviteterne i de her miljøer.
Men at det stopper det alene, tror jeg ikke der er nogen der bilder sig ind.
Lotte Rod (RV), 2018-10-25:
Jeg vil gerne spørge Venstre: Hvad er det for nogle skoler, regeringen har besøgt, hvor problemet er, at man ikke underretter?
Preben Bang Henriksen (V), 2018-10-25:
Der bliver spurgt til, hvad det er for skoler, regeringen har besøgt, som gør, at man ikke mener, at der sker tilstrækkelig underretning.
Det kan jeg ikke svare på.
Det korte svar er ja.
Jeg tror sådan set også, jeg fik nævnt før, at er betingelserne for at lave en strafzone i Gentofte til stede – det vil hovedsagelig være kriminalitet, der medfører utryghed over for andre borgere i området – så vil politidirektøren kunne iværksætte en strafzone, og så vil man også i Gentofte kunne risikere dobbelt straf.
Og det kan man risikere, uanset om man er fra Skagen eller fra Bornholm, når man begår kriminalitet i Gentofte – forudsat at denne strafzone etableres, det er jeg nødt til at understrege.
Peter Kofod (DF), 2018-10-25:
Tak for det.
Jeg forstår jo slet ikke venstrefløjens forargelse over de her strafzoner.
Det er et fint initiativ, regeringen har taget.
For nu var der et eksempel med Gentofte før om, at hvis man begik særlig kriminalitet i Gentofte, hvorfor skulle man så ikke få samme straf som i en strafzone.
Men er ordføreren ikke enig i, at hvis man lige pludselig har et meget belastet område i Gentofte, så vil politiet også have mulighed for at gøre det til en strafzone?
Altså, det her er jo ikke møntet på bestemte personer eller låst fast geografisk; det er møntet på der, hvor der måtte være et behov.
Og det synes jeg faktisk er en fin foranstaltning.
Er ordføreren enig i det?
Preben Bang Henriksen (V), 2018-10-25:
Jamen vi kører jo nok rundt omkring den samme terminologi.
Det er jo altså ikke nogle personer, vi lægger op til skal have en højere straf, det er nogle steder, der er særligt udsatte, og på de steder risikerer man at få en højere straf.
Socialdemokratiets ordfører havde jo flere glimrende eksempler fra lovgivningen i øvrigt, både færdselslovgivningen og straffelovgivningen osv. Vi laver visitationszoner, hvis der er problemer i et bestemt område, og en visitation uden mistanke er da ulovlig i dag, men det er den ikke i en visitationszone.
Hvorfor er den ikke det?
Jamen det er da netop, fordi der er større risiko for, at der kan blive begået forbrydelser.
Og der er altså særregler, som vi i straffelovgivningen bestemt ikke holder os tilbage fra at lave i bestemte zoner.
Men jeg gentager, og det er vistnok for fjerde gang: Det er ikke særregler, der gælder bestemte personer.
Josephine Fock (ALT), 2018-10-25:
Men det er da ejendommeligt, at det skal være billigere, og at man skal straffes mindre, når man laver kriminalitet i Gentofte – hvis man laver et voldsomt indbrud, hvor familien ligger og sover – end hvis man gør det et sted, hvor regeringen nu har lavet en skærpet straf-zone.
Altså, jeg synes jo heller ikke, det er lighed for loven.
Jeg er med på, at lighed for loven helt overordnet set er over for de individer, og at regeringen derfor kan gøre det på den her måde med at lave strafzoner, men det er da sådan lidt grotesk, at det er billigere at lave den samme form for kriminalitet i f.eks. Nordsjælland end et andet sted.
Preben Bang Henriksen (V), 2018-10-25:
Der er jo mange måder at vende spørgsmålene på.
Når man kun skal straffes med det halve i en egn, hvor der ikke er en strafzone, i forhold til en egn, hvor der er en strafzone, så skyldes det jo simpelt hen, at strafzoner i det her forslag medfører dobbelt op.
Hvis der bliver lavet en strafzone i Gentofte – og det kan da bestemt ikke udelukkes, det kommer vel an på, hvor utrygt det bliver at bo i Gentofte – så vil man jo også der kunne risikere dobbeltstraf, ja.
Josephine Fock (ALT), 2018-10-25:
Jeg vil følge lidt op på fru Rosa Lunds spørgsmål.
Jeg vil spørge ordføreren, hvordan det kan være, at man kun skal straffes med det halve, når man begår en forbrydelse i f.eks. Gentofte.
Preben Bang Henriksen (V), 2018-10-25:
Jeg kan da ikke generelt stå her og udpege forskellige skoler i kongeriget Danmark.
Jeg går ud fra, det er folkeskoler, der hentydes til med det spørgsmål der.
Men jeg kan sige, at når regeringen sætter den her bestemmelse ind, er det jo for at præcisere, at der har været tale om adskillige tilfælde, hvor der ikke har været foretaget de indberetninger, der skal foretages, de såkaldte pligtmæssige indberetninger.
Lotte Rod (RV), 2018-10-25:
Hvad er det så for nogle skoler, hvor man ved problemet er?
Altså, jeg går ud fra, at man mener, at der er et problem med ikke at underrette, siden man foreslår, at man skal gøre noget ved det.
Hvad er det for nogle skoler, der har det problem?
Preben Bang Henriksen (V), 2018-10-25:
Jeg kunne simpelt hen ikke høre, hvad der blev spurgt om det.
Lotte Rod (RV), 2018-10-25:
Så vil jeg spørge: Hvad er det for nogle skoler, regeringen har kendskab til?
Christina Egelund (LA), 2018-10-25:
Men jeg tror også, at vi kan være enige om, at det ikke skal være sådan, at man kan sidde og slå op i straffeloven for at se, hvor det ligesom bedst kan betale sig at begå kriminalitet.
Det skal jo helst være sådan, at det ikke kan betale sig at begå kriminalitet noget sted.
Jeg vil gerne lige spørge om noget andet, for jeg synes også, at det lidt lød i ordførerens tale, som om det, når man gør det her og så forestiller sig, at det faktisk bliver taget i anvendelse, og at der bliver indført en skærpet straf-zone for en periode i et område, er lidt synd for de borgere, der bor der.
Men kan ordføreren ikke også godt se, at det sådan set kan være ret fedt for de borgere, der bor i et område, hvor biler står i brand og der skydes i gaderne, at politiet faktisk kan rykke ind og gøre noget markant ved det?
Jeg vil i hvert fald sige det sådan, at det bliver ikke sådan – nu kom hr. Peter Kofod ind i salen igen – at processen om at nedsætte et dataetisk råd bliver sat i et råd eller et nævn, som så fungerer som en syltekrukke.
For som jeg sagde før, er det her faktisk noget, som vi rigtig gerne vil.
Og derfor er det selvfølgelig også noget, der kommer til at ske.
Josephine Fock (ALT), 2018-10-25:
Jo, og det er derfor, det er så fedt at diskutere her i Folketingssalen, for det er jo de forskellige synspunkter, man lægger ind i det.
Men jeg håber også, at ordføreren kan følge et andet synspunkt.
Vi er helt enige i, at som udgangspunkt skal folk ikke lave kriminalitet.
Det fører os ud ad en længere sti, der handler om, at det er et socialt udsat boligområde.
Det gør det måske, fordi man ikke har haft så god en opvækst, fordi man måske ikke var så god i skolen osv. osv.
Eva Flyvholm (EL), 2018-10-25:
Nej, måske ikke i offentligheden, tænker jeg.
Men jeg taler faktisk sådan helt konkret om, at jeg synes, at it-politikken her på Christiansborg fylder for lidt – alt for lidt – i vores diskussioner, og jeg synes også, at beskyttelsen af borgernes data er så sindssygt centralt et område, at det i højere grad burde gennemsyre alle de beslutninger, vi tager.
Der ser jeg, at det her kan være et skridt, der kan bringe os lidt længere i den retning.
Peter Kofod (DF), 2018-10-25:
Jo, men det er også mit indtryk, at vi har mange eksperter på det her område.
Hvis man diskuterer det her emne, kan man jo dårligt åbne sin twitterkonto eller Facebook eller nyhedsmedierne, før eksperterne, enten dem, der er oplært i en eller anden viden, eller som har en interesse i det, hvad enten den er privat eller er jobrelateret, nærmest står i kø for at udtale sig om forskellige dilemmaer og afgrænsninger.
Jeg tror, at danske journalister generelt har meget nemt ved at finde nogle at ringe til, hvis man mangler et eller andet synspunkt i en sag, der har med data at gøre.
Så det tror jeg ikke at vi har mangel på, som det er i dag.
Eva Flyvholm (EL), 2018-10-25:
Det er bare et spørgsmål til ordføreren omkring det her med diverse eksperter, og jeg er da også enig i, at der kan være forskel på kvaliteten af diverse eksperter.
Men jeg vil sige, at lige præcis på det her it-område synes jeg sådan set, at vi langt hen ad vejen halter bagefter i Folketinget i forhold til den udvikling, der er ude omkring, og jeg tror, at det er godt og klogt at få nogle folk udefra til lige at være med til at råbe vagt i gevær over den udvikling, der netop går rigtig stærkt på det teknologiske område.
Jeg er meget enig i, at man ikke skal fralægge sig det politiske ansvar – på ingen måde.
Det skal ligge her, og det synes jeg at nogle partier i Folketinget skulle tage meget mere alvorligt, end de gør.
Men tror ordføreren ikke, at det er meget klogt at have nogle eksperter, som ligesom er helt fremme i skoene og arbejder med det her til daglig, der også kan rådgive på nogle områder?
Peter Kofod (DF), 2018-10-25:
Jeg er bare ikke helt overbevist om, at et nyt dataetisk råd lige præcis er den løsning, der er den rigtige.
Det vil vi selvfølgelig kigge på, altså, hvad kommer regeringen med?
Nu er det her Alternativets forslag, og jeg har sådan set respekt for, at man fremsætter et forslag og siger, at det her er så vores vej.
Jeg er bare ikke nødvendigvis helt sikker på, at det lige præcis er den vej, der er den rigtige.
Nu må vi se, vi giver det lidt tid og ser, hvad regeringen har i posen.
Josephine Fock (ALT), 2018-10-25:
Tak for det.
Jeg er helt enig med ordføreren.
Jeg har egentlig også bare en bemærkning igen, fordi jeg blev lidt overrasket over ordførerens tale.
Så ja, det var blot en kommentar.
Peter Kofod (DF), 2018-10-25:
Jeg er som sådan ikke uenig i det, der er sagt, og jeg kan garantere, at vi kommer til at overveje det her meget grundigt.
Jeg synes, at vi skal give regeringen den tid, den nu skal have til at komme med sit udspil til det her, og så tager vi den derfra.
Men jeg er slet ikke uenig i, at det her kommer til at fylde meget mere, end det gør i dag, og at der er en masse dilemmaer både i forhold til, hvordan offentlige myndigheder skal håndtere det her spørgsmål, og måske endnu mere, hvordan private virksomheder skal håndtere de her spørgsmål.
Ja, det tror jeg kommer til at fylde rigtig meget.
Josephine Fock (ALT), 2018-10-25:
Jeg tror, at vi alle sammen kan huske det citat, jeg kan i hvert fald personligt, og det, jeg synes er interessant i det citat, og det var også med i den del af citatet, som hr. Peter Kofod læste op, er: »Men når der skal træffes personlige valg, er vi alle eksperter«.
Det, det her dataetiske råd jo skal, er at oplyse og rådgive os som borgere, så vi lige præcis kan træffe de personlige valg.
For det, vi er i gang med i øjeblikket, er jo at lægge styringen for alle data over til offentlige myndigheder, og private erhvervsvirksomheder har også mulighed for at bruge vores data i meget, meget stort omfang, uden at du som borger kan gøre så meget ved det.
Så jeg håber, at Dansk Folkeparti vil overveje det meget grundigt – det ved jeg at Dansk Folkeparti selvfølgelig altid gør – når nu regeringen på et eller andet tidspunkt fremsætter sit forslag, for jeg tror, at det er afgørende, hvis man skal have en befolkning, som er tryg og tillidsfuld, i særdeleshed over for de offentlige myndigheder, at de så også ved, hvad der foregår, og hvad det konkret er, der sker.
Peter Kofod (DF), 2018-10-25:
Tak for det.
Alternativet ønsker med beslutningsforslaget her, at der skal oprettes et dataetisk råd.
Jeg tror ikke, der er nogen, der kan være tvivl om, at data i de her år er noget, vi diskuterer utrolig meget, og som kommer til at fylde meget mere, end det gør i dag, særlig med den teknologiske udvikling, som foregår i de her år, og som kommer til at vende op og ned på rigtig mange ting.
Derfor er det fornuftigt, at vi diskuterer det her ofte.
Efter min mening er indsamling og opbevaring og brug af borgernes data i meget høj grad et politisk spørgsmål, som skal afgøres af politikere, fordi det får så vidtrækkende konsekvenser, hvis data anvendes forkert, eller hvis sikkerheden ikke er i orden, eller jo også hvis man indsamler for lidt.
Så uanset, hvad man gør, vil man stille sig selv i nogle dilemmaer, og det er altså politiske dilemmaer.
Jeg kan så forstå, at siden forslaget her blev fremsat, vil regeringen også have et dataetisk råd, og det er ikke, fordi jeg skal stå og hælde forslag ned af brættet, for jeg har sådan set i sinde at vente på at se, hvad det er, regeringen kommer med af forslag, når det bliver lidt mere konkret.
Men jeg vil måske alligevel citere en tidligere statsminister, når det kommer til råd og nævn, for det afspejler nok meget godt, hvordan jeg har det med råd og nævn – og jeg citerer: »Vi behøver ikke eksperter og smagsdommere til at bestemme på vore vegne.
I de senere år er der ved knopskydning skudt et sandt vildnis af statslige råd og nævn og institutioner op over alt.
Mange af dem har udviklet sig til statsautoriserede smagsdommere, som fastslår, hvad der er godt og rigtigt på forskellige områder.
Der er tendenser til et eksperttyranni, som risikerer at undertrykke den frie folkelige debat.
Eksperter kan være gode nok til at formidle faktisk viden.
Men når vi skal træffe personlige valg, er vi alle eksperter.
Regeringen vil fjerne overflødige råd og nævn og institutioner.
Det bliver en meget omfattende sanering.
Vi vil rydde op i dette mellemlag, som tapper ressourcer og fjerner opmærksomhed fra det væsentlige.«
Citatet er fra daværende statsminister Anders Fogh Rasmussens nytårstale den 1. januar 2002, og jeg synes egentlig, at den er meget rammende for, hvordan jeg har det med råd og nævn den dag i dag.
Jeg synes, at der er for meget ekspertvælde, for mange kloge folk, der mener alt for meget om noget, de ikke har forstand på – sagt lige ud af posen – og som mener, at det skal danne grundlag for debatten.
Jeg er meget bekymret for generelt det vildnis, som jeg føler er skudt op, af råd og nævn.
Jeg mener, at spørgsmålet om data er et politisk spørgsmål, og derfor er det os, der i den folkelige debat må afveje de dilemmaer, der måtte være, og så må vælgerne jo enten belønne eller straffe for de valg, som vi træffer. Så jeg har ikke armene oppe over hovedet, hverken i forhold til Alternativets forslag eller i forhold til regeringens forslag, men vi tager selvfølgelig imod, hvad der kommer, med et åbent sind.
Karin Gaardsted (S), 2018-10-25:
Jamen når jeg siger, at jeg ikke vil afvise det, så betyder det jo også, at jeg er åben for, at vi diskuterer det her.
Peter Kofod (DF), 2018-10-25:
Det er jeg sådan set enig i.
Så tror jeg, at jeg bedre forstår.
Jeg er enig i, at datadiskussionen, teknologidiskussionen, udviklingen af begge dele, hvad man kan, og hvad teknologien giver muligheder for, burde fylde mere naturligt.
Det tror jeg i høj grad er partiernes ansvar, men jeg tror altså også, at det er, fordi it ofte sniger sig ind på alle mulige områder, og så er det måske ikke samlet centralt ét sted, som mange andre ordførerskaber ville være, eller mange andre politiske områder ville være.
Men jeg mener i høj grad, at det et politisk ansvar, ja, og det er partiernes ansvar at sørge for at tage det her ansvar alvorligt.