Marianne Bigum (SF), 2024-02-23:
Vi førstebehandler i dag et vigtigt og spændende stykke lovgivning.
Der er tale om implementering af et nøgledirektiv i den europæiske green deal, som skal være med til at sikre den bæredygtige omstilling af vores virksomheder i Danmark og Europa.
Netop det vedtagne politiske formål med denne lovgivning er det vigtigt at vi husker at levere på.
For formålet er fremtidssikring af vores virksomheder og vores livsgrundlag.
Formålet er et styrket og mere bæredygtigt erhvervsliv i Europa, både på den grønne, den sociale og den økonomiske bundlinje, hvor vi arbejder strategisk med at styrke vores virksomheder, så deres klima-, natur- og miljøaftryk nedbringes til et bæredygtigt niveau til gavn for os alle; hvor vi sikrer, at vores virksomheder har ordentlige arbejdsforhold for ansatte og underleverandører; og hvor vi arbejder med, at europæiske virksomheder har en ansvarlig virksomhedsadfærd med en god forretningsledelse og en ansvarlig skattepraksis og er fri for korruption.
Det er alt sammen gode ting.
Det er målet: stærke, sunde europæiske virksomheder.
Hvem er det så, det er vigtigt for?
Gennemsigtighed og fælles retningslinjer for, hvordan vi rapporterer bæredygtighed, sikrer et fair sammenligningsgrundlag og ensartede konkurrencevilkår.
På Erhvervsstyrelsens egen hjemmeside skriver ministeren om dette direktiv: »Bæredygtighedsrapportering vurderes at være helt centralt for erhvervslivets arbejde med den bæredygtige omstilling, og det er essentielt, at bæredygtighedsrapporteringen bliver både relevant, troværdig og anvendelig for regnskabsbrugerne.
For at finansiering og investeringer kan blive målrettet reelt bæredygtige virksomheder og projekter, herunder også virksomheder, der målrettet arbejder på at blive bæredygtige, er det nødvendigt, at bæredygtige virksomheder kan identificeres på baggrund af specifikke data.
Samtidig giver standardiseret bæredygtighedsdata øgede muligheder for at gøre op med greenwashing, og for at sammenligne virksomheder på tværs ift. bæredygtighedsspørgsmål og give virksomheder, der går forrest, en konkurrencefordel.
Målet er, at investorer, civilsamfundets aktører og andre interessenter bedre kan vurdere virksomhedernes bæredygtighed og kanalisere finansiering og efterspørgsel i retning af de virksomheder, der er mest bæredygtige.
« Jeg er helt enig.
Bæredygtighedsrapporteringen, som vi politisk er blevet enige om i Europa at vi vil implementere ved lov, handler om at skabe grundlag for enorme erhvervspotentialer og -muligheder, og derfor kan det undre, at det her lovforslag ikke opgør de positive erhvervspotentialer for danske virksomheder, men udelukkende opgør udgifterne.
Jeg er overbevist om, at laver ministeren den vurdering og disse beregninger, vil vi kunne se en samfundsøkonomisk gevinst, som langt overgår de direkte og årlige investeringer, og at omstillingsomkostningerne ikke er byrder, men at de med rette skal anses som investeringer.
Omkostningerne og virksomhedernes bekymringer er reelle, og dem skal vi selvfølgelig lytte til.
Vi har alle en fælles interesse i at lykkes med en god implementering af EU-lovgivningen og i, at vi får en regulering, som ikke er bøvlet og byrdefuld.
Jeg læser mig til, at der fra erhvervslivets side synes at være stor opbakning til selve formålet og ambitionerne med CSRD-direktivet.
Bekymringerne synes alene at handle om, hvorvidt virksomhederne har de nødvendige medarbejdere med de rette kvalifikationer, og om der er støtte, vejledning og fleksibilitet i overgangen.
Altså må løsningen på bekymringerne være at hjælpe virksomhederne med netop de ting, de efterspørger hjælp til, såsom at afsætte midler til efter- og videreuddannelse, også til SMV'erne, og midler til f.eks. kurser i de vejledninger, som Kommissionen er på vej med, og som skal gøre det nemt for virksomhederne at opgøre og indrapportere det.
På den måde kan vi nedbringe erhvervslivets omkostninger på en god måde uden at gå på kompromis med direktivets ambitioner.
Jeg noterer mig med tilfredshed, at Erhvervsstyrelsen allerede offentligt har tilkendegivet, at der vil være fleksibilitet i overgangen, og at de kommer til at bruge de første år på at vejlede og hjælpe og ikke på at lave kontroller.
Sådan får vi den bedst mulige start.
Jeg underkender ikke den opgave, der ligger i den her nye lovgivning.
Det her må ikke blive en dokumentationsøvelse, men skal være et strategisk værktøj til at opnå reel forandring.
Derfor skal vi have øjnene på bolden og på formålet med lovgivningen.
CSRD-direktivet er en investering i vores erhvervsliv, og den skal vi lykkes med.