runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DF), 2021-01-22:
Men så må jeg sige, at så bliver det ikke til noget.
Det er jo noget sniksnak, for selvfølgelig kan man ikke indefra få en hel masse andre lande med på at ændre konventionerne.
Det lader sig ikke gøre, og Danmark er altså et frit og selvstændigt land endnu, og der mener jeg altså, at uanset hvor små eller hvor mellemstore eller hvor store vi er, så er det os, der skal tage initiativet til at udmelde os af de konventioner, som vi ikke finder tjenstlige for Danmark, eller i hvert fald foretage de ændringer, vi vil.
Jeg vil i øvrigt gøre opmærksom på, at hver konvention altid starter med en sætning om, at hvis det her er noget, der skader landets sikkerhed, så gælder det ikke.
Men lad os bare slå fast: Socialdemokratiet vil ikke tage initiativ til at ændre konventionerne.
Rasmus Stoklund (S), 2021-01-22:
Nu er der jo mange forskellige konventioner, men lad os tage Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, som er en af dem, vi tit støder på i de her sammenhænge.
Faktisk er den jo altså ikke specielt uddybende, så der er ikke nødvendigvis et behov for at få ændret selve dens ordlyd.
Jeg vil give hr. Søren Espersen ret i, at det måske kan være svært at få ændret selve ordlyden i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, men den sidste del om, hvordan den bliver brugt, er jo noget, som er dynamisk, og som har udviklet sig, og hvor vi nu må se, om vi ikke kan drive udviklingen en anden vej, hvilket var det, man forsøgte med Københavnererklæringen.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-01-22:
Tak til ordføreren.
Når man lytter til debatten, kan man hurtigt få det indtryk, at indvandringen kun er problemfyldt – vi har et helt særligt fokus på de udfordringer, der er.
Derfor vil jeg bare for at nuancere debatten gerne lige slå fast, at indvandringen selvfølgelig er en kæmpe gevinst for Danmark i alle mulige henseender.
Det kan vi jo se her i coronatiden, hvor man ser kvinder med tørklæde og andre minoritetsdanskere stå allerforrest, når det gælder om at bekæmpe corona, hvad enten det er på plejehjem eller på testcentre.
Mens mange af os andre helt trygt kan gå hjem, er det mange minoritetsdanskere sammen med etniske danskere, som står derude og får vores samfunds hjul til at køre rundt.
Det er bare lige en hyldest til alle de mennesker.
Vi har haft særlig fokus på minoritetskvinder og det, at de skal frigøres, og der vil jeg så bare høre, om Socialdemokratiet har nogle tiltag på vej i forhold til de mange kvinder med tørklæde, som stormer frem på uddannelserne, men som skal sende 60 pct. flere ansøgninger for at komme i betragtning til et job.
Har Socialdemokratiet nogen lovforslag og tiltag på vej for at sikre, at denne diskrimination ophører, og at de her kvinder kan komme ud på arbejdsmarkedet og være selvstændige?
Rasmus Stoklund (S), 2021-01-22:
Til den første del, som jeg egentlig synes er en mere interessant principiel diskussion, vil jeg sige, at der på individplan ikke er nogen tvivl om, at der er masser af indvandrere i Danmark, som har været og er en gevinst for Danmark, men problemet er jo, at vi taler om samfundsforhold, og at vi taler om store grupperinger, og der er det meningsløst at tegne et billede af, at det samlet set har været en kæmpe gevinst for Danmark at modtage indvandrere fra de her såkaldte MENAP-lande, altså de 24 lande i Stormellemøsten.
Men det betyder jo ikke, at den enkelte indvandrer, der kommer fra et af de lande, ikke godt kan være en gevinst.
Jeg har selv familie både med rødder i Tunesien og Iran, og jeg vil mene, at de er en gevinst for Danmark, fordi de på samme måde som masser af andre indvandrere i Danmark yder et positivt bidrag, gerne vil Danmark, har taget Danmark til sig, taler dansk, bidrager på arbejdsmarkedet, deler vores værdier og ønsker om frihed, demokrati osv. osv.
Men at sige, at indvandringen overordnet set bare har været en gevinst, mener jeg er for let.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-01-22:
Jeg synes faktisk, det er rigtig ærgerligt, at Socialdemokratiets ordfører ikke er bekendt med, at kvinder med tørklæde skal sende 60 pct. flere ansøgninger for at komme i betragtning til et job, og det udstiller egentlig lidt regeringen og Socialdemokratiet, i forhold til hvor lidt fokus man har på mindretalsbeskyttelse og bekæmpelse af racisme og diskrimination.
Jeg synes faktisk, det er under al kritik, at ordføreren kan stå på talerstolen og sige, at man ikke kender til de her undersøgelser.
Så vil jeg i hvert fald opfordre ordføreren til at sætte sig ind i det område, for ligesom vi skal bekæmpe de udfordringer, der er, skal vi også sikre den her mindretalsbeskyttelse.
Og så håber jeg, at vi i den næste debat kan høre om, at Socialdemokratiet og regeringen vil komme med nogle forslag, således at kvinder med tørklæde ikke diskrimineres på arbejdsmarkedet.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-22:
Men det er jo ikke, fordi de efter årtier i Danmark har så store sprogvanskeligheder, at de ikke kan komme i arbejde.
Det er jo ikke det, der skal til, altså at de skal på skolebænken.
Der kan komme mennesker direkte fra Polen uden at kunne et ord dansk og gå i arbejde fra dag et i forskellige jobs, hvor det er muligt at arbejde, selv om man ikke kan dansk.
Så kan indvandrerkvinder, som har været i Danmark i årtier, selvfølgelig også.
Det er jo ikke det, der er udfordringen.
Udfordringen er, at der ikke er nogen motivation.
Og dernæst er udfordringen, at de rådighedsregler, som Socialdemokratiet altid hævder er der, faktisk reelt ikke er der, fordi sagsbehandlerne derude ikke håndhæver dem.
Og det gør de ikke, fordi de er inficeret med en venstreorienteret ideologi om, at det er synd for dem – og den ideologi findes også i Socialdemokratiet.
Så hvad vil Socialdemokratiet gøre for at fjerne den ude hos sagsbehandlerne?
Rasmus Stoklund (S), 2021-01-22:
Først vil jeg sige, at jeg sådan set er enig i vurderingen af, at vi har et problem her.
Jeg kan huske, at for godt og vel et år siden lavede DA nogle analyser af det her område, som viste, at der var mange, især indvandrerkvinder, som gik i månedsvis uden overhovedet at være til møde på kommunen, men bare passivt fik udbetalt ydelser hver eneste måned.
Det er jo totalt uholdbart og uacceptabelt.
Jeg tror ikke, at man kommer uden om, at mange af de her kvinder ikke kommer til at træde direkte ind på det ordinære arbejdsmarked, og der kan det godt være, at aktivering skal være en del at vejen derind.
Men vores formål med det her 37-timersprojekt, er jo altså at få skabt en lønmodtagerlogik, hvor man kommer op på at levere et antal timer, som dels kan være noget sprogundervisning, dels kan være noget aktivering, hvis man ikke er i stand til at komme i et ordinært job, men hvor ydelserne er på et så lavt niveau, at man har et stærkt incitament til hurtigst muligt at komme ud at finde ordinær beskæftigelse.
Jeg tror, at den model vil være et væsentligt bidrag til at få ændret det her grundlæggende – og det er der et behov for.
Marcus Knuth (KF), 2021-01-22:
Nu håber jeg ikke, at ordføreren insinuerer, at vi andre sidder og lægger syvkabale og spiser popcorn.
Men det klinger ret hult, for Socialdemokratiet har jo hævet de sociale ydelser til flygtninge, der ikke har arbejde.
Man har gjort det nemmere at blive i Danmark som flygtning, selv om der er fred i hjemlandet.
Men nu har vi så en udlændinge- og integrationsminister, der siger: nul asylansøgere.
Kan ordføreren ikke godt se, at det jo klinger utrolig hult?
Rasmus Stoklund (S), 2021-01-22:
Jo, hvis det var rigtigt, men det er det jo ikke.
Det er jo faktuelt forkert.
Vi gør jo ikke noget for, at det er nemmere at blive.
Det er jo ikke noget, som politikere sidder og gør; det er myndighederne og i sidste ende Flygtningenævnet, der træffer afgørelsen.
Men man får gennemgået de her ting netop for at undgå den situation, som hr. Marcus Knuth ridser op, altså at man vil sikre folk et permanent ophold.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-22:
Tak for det.
Jeg tror også, at ordføreren er enig med mig i, at størrelsen på offentlige ydelser har betydning for, hvor mange udlændinge der kommer hertil, og også betydning for, i hvilken grad de udlændinge, der er her, kommer i arbejde.
For lidt siden sagde statsministeren i sin tale, og jeg citerer: Først kommer pligten, så kommer rettighederne.
Altså, man skal yde, før man kan nyde.
Og det syntes jeg passer lidt dårligt med det, man rent faktisk har gjort.
Når man, som hr. Marcus Knuth sagde for lidt siden, har hævet ydelserne til udlændinge, der ikke er i arbejde, med den begrundelse, at der jo er nogle børn, der kommer i klemme, fordi deres forældre ikke gider at arbejde,
jamen så gør det mig usikker på, om man overhovedet er villig til at gøre det, som man sagde ved indledningen af dette folketingsår, nemlig at stille ekstra krav til udlændinge i Danmark, som ikke arbejder.
Det fører mig frem til mit spørgsmål: Er Socialdemokratiet og regeringen villige til at stille krav også til de familier med udenlandsk baggrund, som har børn, og som ikke er i arbejde?
Rasmus Stoklund (S), 2021-01-22:
Ja, det er vi bestemt.
Først vil jeg gerne takke for de pæne ord og sige, at jeg også er glad for vores gode samarbejde.
Men for at svare på spørgsmålet: Ja, vi er da klar til at sætte handling bag de ord, vi har lagt frem.
Før valget sagde vi – groft sagt – to ting på det her område: Vi ville på den ene side nedsætte en ydelseskommission for at finde ud af, hvordan det her kunne indrettes på en smartere måde i fremtiden; på den anden side ville vi lægge et forslag frem om 37 timer – som det er blevet kaldt sådan i daglig tale – altså at folk skal have en lønmodtagerlogik fra begyndelsen af, altså yde, før de kan nyde.
Nu sagde jeg så to ting, men i virkeligheden sagde vi måske tre ting, for vi sagde jo så også, at vi ville skærme børnene mod børnefattigdom, og det gør vi så med et tilskud på i omegnen af 500-600 kr. om måneden for et barn for at undgå, at børn lever i fattigdom i Danmark.
Det er fortrinsvis udlændinge, der har gavn af det tilskud, men der er faktisk også en del danske familier, der har gavn af det tilskud.
Men det er jo ikke en permanent løsning.
Det er en løsning, indtil vi har fundet en ny model, som skal være en kombination af dels 37-timersmodellen, dels et nyt ydelsesregime på baggrund også af input fra Ydelseskommissionen.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-22:
Så langt er jeg med.
Men det, der er udfordringen her, er jo, at hvis man har en stor opbakning fra en venstrefløj, altså Radikale Venstre og de socialistiske partier, som fastholder, at man ikke må stille særlige krav til familier eller skabe konsekvenser for familier, hvor der er børn, jamen så har vi en situation, hvor en meget, meget stor andel af de mennesker, der er kommet her til fra de muslimske lande, ikke i samme grad bliver ramt af den konsekvens, som vi gerne vil indføre.
Rasmus Stoklund (S), 2021-01-22:
Jamen vi lægger ikke hele tiden ekstra midler oveni.
Vi har indført et midlertidig tilskud for at skærme nogle børn mod børnefattigdom.
Det er i omegnen af 500-600 kr. om måneden, det drejer sig om.
Det er en midlertidig ordning.
Der skal etableres et nyt ydelsessystem på et eller andet tidspunkt.
Vi skal jo så finde en model, som et flertal kan blive enig om.
Det ville da ikke være første gang, hvis det var sådan, at et flertal gik hen over midten, og at det ikke alene var den ene blok eller den anden blok, der etablerede et flertal.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-22:
Når vi siger til socialdemokrater, at det er et problem, at det for nogle mennesker i det danske samfund ikke kan betale sig at arbejde, så svarer socialdemokrater stort set altid det samme: Jamen det er slet ikke noget problem, for vi har rådighedsregler i Danmark.
Alligevel hører vi med jævne mellemrum beretninger i pressen fra kommuner og jobcentre om kvinder fra indvandrerfamilier, som i årtier ikke er i arbejde – ikke fordi de ikke kan få et arbejde, men fordi de ikke vil arbejde.
Hvad vil Socialdemokratiet gøre for at sørge for, at sagsbehandlerne, som tilsyneladende er influeret af en venstreorienteret ideologi, som også rækker langt ind i Socialdemokratiet, om, at det er synd for indvandrerne, håndhæver de rådighedsregler, som faktisk er et lovkrav i Danmark, nemlig at man skal være til rådighed for at ville arbejde, sådan at vi ikke fremover får at vide, at der er kvinder i det danske samfund, som slipper af sted med ikke at stå til rådighed for arbejdsmarkedet og alligevel modtager kontanthjælp i årtier?
Og det er ikke nok at sige, at man vil have dem i aktivering; det er et rigtigt arbejde, de skal have.
Karsten Hønge (SF), 2021-01-22:
Jo, det er i hvert fald et problem de steder, hvor en imam hjælper med til at fastholde en kvinde i et fængsel.
Men som jeg har forstået det, anerkender langt de fleste imamer, langt de fleste moskéer jo skilsmisser.
Med hensyn til de steder, hvor man ikke skulle gøre det, ved jeg ikke helt, om man kan gøre noget ulovligt mere ulovligt ved at sige, at det er ulovligt.
Det er bare det, at jeg ikke helt ved, hvor vi skal gøre det henne.
Altså, det er jo ulovligt at forhindre mennesker i at blive skilt, for det er der en dansk lov der trumfer.
Selvfølgelig trumfer det til enhver tid en udtalelse fra en imam.
Skulle vi gøre det mere ulovligt ved at sige, at det er ulovligt?
Jeg afviser ikke fuldstændig, at man skulle kunne tage nogle yderligere skridt.
Rasmus Stoklund (S), 2021-01-22:
Det er jo gift for fællesskabsfølelsen i ethvert samfund, hvis der er nogle, som gerne vil det samfund, der oplever at blive diskrimineret.
Det er aldrig i orden.
Det er ikke i orden, hvis der er en kvinde med tørklæde, der oplever det, eller hvis en ung velfungerende mand, som er i byen med sine venner, bliver afvist alene på grund af sin hudfarve.
Det er der ingen der syntes er i orden.
Jeg tror ikke, der er nogen her i Folketinget, der synes, at det er i orden – det er jeg faktisk helt sikker på at der ikke er nogen der gør – og det synes vi selvfølgelig heller ikke.
Men jeg synes til gengæld også, at det forfladiger debatten lidt, at hver eneste gang hr. Sikandar Siddique kommer med den her type eksempler, så er det kun dén form for diskrimination og racisme, han kan pege på.
Den slags racisme interesserer tilsyneladende hr. Sikandar Siddique uendelig lidt.
Christian Juhl (EL), 2021-01-22:
Jamen det forudsætter jo, at vi bygger en bro.
Altså, jeg har også taget østeuropæere i hånden – polske arbejdere, bulgarske arbejdere og andre – når de er blevet udskammet, når de er blevet diskrimineret, når de ikke har fået deres lønninger osv.
Der er enorme barrierer hos arbejdsgiverne på det her område.
De kan ellers stå med hatten i hånden ligesom i 1930'erne, og så kan de lade arbejdsgiverne gøre, hvad der passer dem.
Det er enormt svært at komme ind på sådan et arbejdsmarked, hvis ikke man har en fagforening i ryggen, hvis ikke man har et danskkursus i ryggen, hvis ikke man får en ordentlig introduktion til det danske samfund.
Og det er et fælles ansvar.
Den bro skal bygges – den er der ikke .
Morten Dahlin (V), 2021-01-22:
Jeg er helt indstillet på, at der skal laves grundlæggende om på den måde, som vi tænker vores system med passiv forsørgelse på, særlig i forhold til indvandrere og flygtninge.
Og det kommer Venstre også med nogle meget konkrete bud på hvordan vi kan gøre – og det gør vi.
Men jeg køber simpelt hen ikke præmissen om, at det grundlæggende er det danske samfunds skyld, at der er så få indvandrere og så få flygtninge, der er i arbejde.
Det er ikke det danske samfunds skyld, og det kommer jeg ikke til at stå og påtage mig en eller anden skyld for på samfundets vegne – det gør jeg simpelt hen ikke.
Karsten Hønge (SF), 2021-01-22:
Jeg vil gerne spørge til hr. Morten Dahlins holdning til religionens placering i samfundet.
Hvad mener hr. Morten Dahlin om de muslimer, der siger, at de er muslimer, før de er danskere?
Morten Dahlin (V), 2021-01-22:
Jamen det forstår jeg grundlæggende ikke; det forstår jeg helt grundlæggende ikke.
Nu spurgte du til, hvad min holdning var, og det er, at det forstår jeg ikke.
Altså, det må jo være helt simpelt, at hvis man støder ind i noget på et tidspunkt, hvor der er en religiøs forskrift, som står i Koranen, og så en dansk lov, skal man ikke bryde den danske lov, fordi ens religiøse forskrift siger noget andet.
Klokkeklart: Dansk lov står øverst – hundrede procent.
Det er en af de ting, vi skal være tydelige omkring, og igen: I forhold til det der med integrationsprocessen er det ikke os, der sådan skal bøje os en lille smule og sige, at så må vi ændre vores danske lov lidt, så flere muslimer kan se sig i den.
Det er derfor, jeg taler om, at der handler det ikke om at bygge bro mellem i det her tilfælde muslimer og dansk lovgivning.
Der handler det om at sige, at der sådan set er en bro.
Du skal have lov til at være praktiserende muslim i Danmark – selvfølgelig skal du det – men det skal være inden for de danske love og regler.
Det burde stå klart for enhver, men det må jeg så konstatere at det desværre ikke gør.
Men jeg har aldrig nogen sinde hørt hr. Mads Fuglede på noget tidspunkt være bare i nærheden af at sige, at hvis der er et sted i Bibelen og et sted i dansk lovgivning, som er i modstrid med hinanden, er det Bibelens forskrifter, han vil følge.
Og det er jo det, der er problemet.
Det er, at man relativiserer og prøver at nedgøre det ved at sige, at der er den samme udfordring f.eks. med folk, der er kristne.
Det er der jo ikke.
Der er jo ikke en kæmpe samfundsudfordring med kristne mennesker, der sætter Bibelens forskrifter over loven.
Så jeg synes i virkeligheden, at det der er at latterliggøre det en lille smule, og det er at gøre problemet mindre, end det egentlig er.
Jeg tror, det er en kæmpe forhindring for at lave løsningerne, at man fra SF's side har behov for sådan noget der.
Rasmus Stoklund (S), 2021-01-22:
Jeg synes, det var en god tale, og jeg synes også, at de bemærkninger, som hr. Morten Dahlin nu også er vendt tilbage til nogle gange, omkring integration – nemlig at det ikke er sådan et fælles projekt med, at Danmark skal laves om, for at man har lyst til at blive integreret i Danmark – har været meget rammende, og jeg synes også, man må sige, at Danmark er et af de mest generøse lande i verden, man kan komme til.
Der bliver stillet alle muligheder til rådighed – uddannelse, sprogundervisning og alt muligt.
Man har igennem mange år fået en kæmpe chance, hvis man er kommet til Danmark som udlænding eller indvandrer, og den synes jeg man skulle tage imod med kyshånd.
Så vil jeg bare sige, at jeg egentlig synes, at den tale, hr. Morten Dahlin her holdt, er en del af grunden til, at jeg også husker den her debat fra sidste år som en god debat, for jeg synes, at vi ligesom får hevet os lidt op, og at det ikke bare bliver polemik.
Vi får sådan mere reflekterede tanker fra de respektive ordførere.
Det synes jeg hr. Morten Dahlins tale har været et rigtig godt eksempel på, så tak for en god tale og nogle gode refleksioner, også i ordførerens besvarelser.
Christian Juhl (EL), 2021-01-22:
Jeg hørte ordføreren sige: Integration er ikke et gensidigt projekt; folk skal jo bare få øje på den bro, som der er.
Der vil jeg gerne spørge om en ting, for jeg synes, at integrationen af vores svageste akilleshæl i hele den her debat, og at vi som samfund faktisk ikke formår at sikre, at flere kommer i arbejde.
Det har vi en fælles opgave i forhold til at løse.
Vi kan ikke bare læne os tilbage og sige: Det må I selv klare; der er en bro dér.
Der er ikke ret mange broer.
Vil ordføreren ikke erkende, at det er meget svært at lære dansk; at det er meget svært at komme ind på en dansk arbejdsplads, selv om man er ivrig?
Jeg har i min fagforeningstid haft rigtig mange flygtninge og indvandrere, som er kommet ind, og hvis ikke vi hjalp dem på vej til at komme ind på en arbejdsplads, så kunne de stå og de kunne søge igen og igen, fordi der er fordomme om andre end danskere på arbejdspladserne blandt en stribe arbejdsgivere.
Morten Dahlin (V), 2021-01-22:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at det er en absurd tankegang, og det er i virkeligheden også at tale ned til det kæmpe, kæmpe store flertal af mænd, der absolut ikke har noget problem med at styre sig selv, på trods af at de kan se kvinders hår, mig selv inklusive.
Så det synes jeg sådan set er en relevant pointe.
Grunden til, at jeg bragte det ned på børneniveau før, er, at det jo er et af de steder, hvor der er det største clash mellem den moral og etik, der er i nogle af de lande, folk er flygtet fra, og den, der er i Danmark.
Og derfor er det en udfordring, jeg tror er svær at løse, men det gør jo ikke, at vi ikke skal forsøge, for jeg er helt enig i problematikken.
Rosa Lund (EL), 2021-01-22:
Og tak til hr. Morten Dahlin for talen.
Noget, som undrede mig lidt, var, at hr. Morten Dahlin sagde, at nogle, som kommer til Danmark, prøver at lave Danmark til det land, de er flygtet fra.
Nogle af de lande, de er flygtet fra, er lande, hvor man bestemmer, hvad for noget tøj kvinder må have på.
Det vil Venstre også gerne bestemme, for Venstre har indført et tildækningsforbud i Danmark.
Så måske er det faktisk Venstre, som også tager nogle af de værdier til sig, som kommer fra lande, hvis værdier vi i Danmark ikke abonnerer på.
Kan hr. Morten Dahlin ikke se, at dobbeltmoralen er tyk?
Morten Dahlin (V), 2021-01-22:
Det helt korte svar er nej, på ingen måde – på ingen måde.
Og at Venstres politik skulle prøve at gøre Danmark til Mellemøsten eller et andet land, som vi har mange flygtninge og migranter fra, synes jeg er helt forkert.
Og i forhold til tildækningsforbuddet mener jeg, at det i virkeligheden er en frihedskamp.
Jeg kan jo læse, at der er forskellige årsager til, at den her værdikamp er vigtig for nogle partier.
Altså, i Jyllands-Posten i dag siger udlændingeministeren, at det er meget vigtigt for ham, fordi det handler om at bevare staten.
For mig er det her en frihedskamp.
Og det at kæmpe for, at kvinder og piger kan få et liv på lige fod med mænd og drenge, hvor man ser hinanden i øjnene, hvor man har de samme udfoldelsesmuligheder på arbejdsmarkedet, i kulturlivet, i det sociale liv, er en af de vigtigste frihedskampe for mig.
Og derfor står jeg fuldstændig på mål for det, Venstre gjorde, og jeg vil sige, at jeg mener, vi gør det modsatte af at prøve at lave landet om til dem, som der er mange der er flygtet fra.
Vi prøver at skabe et frit samfund, og det, de kommer fra, er ufrie samfund.
Rosa Lund (EL), 2021-01-22:
Jamen hr. Morten Dahlin, frihedskamp for hvem?
Hvem er det frihedskamp for, når staten gerne vil bestemme, hvad for noget tøj kvinder skal have på?
Det er da ikke kvindernes frihedskamp.
Det synes jeg da virkelig er noget pjat at sige – altså at ville bestemme, hvordan kvinder skal gå klædt.
Og jeg må sige, at jeg synes, det er langt ude, at Venstre synes, at det, der skal give kvinder ligestilling, er, at Venstre skal bestemme, hvad for noget tøj de skal have på.
Morten Dahlin (V), 2021-01-22:
Selvfølgelig er det en frihedskamp, at vi bruger de våben, vi har i vores arsenal, til at bekæmpe noget som burkaer, som i sin essens går ud på, at mænd og kvinder ikke er lige, for det er jo den tankegang, der ligger bag, og det bliver vi nødt til at insistere på – at burkaen er blevet påtvunget nogle mennesker, fordi der er nogle, der har den opfattelse, at mænd og kvinder ikke er lige, og at kvinder derfor ikke skal have friheden til at gå med ansigtet og kroppen fri.
Jeg har meget stor respekt for fru Rosa Lund, men ikke at kunne se, at det er en frihedskamp, i et parti, der slår sig op årtiers kvindekamp, har jeg simpelt hen – og det kan godt være, at jeg ikke er klog nok – svært ved at forstå.