Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-09:
Danmark står over for en række udfordringer i de kommende år, som kræver svære politiske beslutninger, hvis de skal tackles på en god måde.
Ellers kommer vi til at mangle de nødvendige hænder, både i den offentlige sektor og i den private sektor, der skaber de skatteindtægter, der danner grundlaget for, at vi kan adressere udfordringerne.
En afgørende grund til, at behovet for reformer, der kan styrke dansk økonomi, er blevet markant større, er selvfølgelig helt åbenlyst Putins brutale angreb på Ukraine den 24. februar sidste år.
Angrebet fik nemlig et bredt flertal i Folketinget til at tage den helt nødvendige beslutning at øge udgifterne til forsvaret markant, så de er hele 20 mia. kr. større i 2033 end ellers forudsat.
Ukraine er stadig under voldsomme angreb, og truslen fra Rusland er ikke blevet mindre.
Derfor vil vi fra regeringens side sætte turbo på opbygningen af dansk forsvar og fremrykke investeringen, så vi bruger 2 pct. af bnp allerede i 2030.
Det koster yderligere 4,5 mia. kr.
Populært sagt blev de øgede forsvarsudgifter, der blev aftalt i foråret sidste år, finansieret ved at tage af opsparingen.
Dengang var den løsning, som kunne opnå et bredt flertal, nemlig at øge det strukturelle underskud med 0,5 pct.
Dermed blev mulighederne for at møde fremtidens udfordringer på andre områder selvfølgelig også forringet, da store dele af det råderum, der ellers kunne være brugt til at styrke klimaindsatsen eller andre indsatser, forsvandt.
Det kan selvsagt ikke blive ved med at gå, hvis vi også skal have råd til og hænder til at løse de andre vigtige udfordringer, vi står over for.
Det er jo derfor, vi har foreslået at finansiere fremrykningen af forsvarsudgifterne og øge arbejdsudbuddet ved at fjerne store bededag.
Vi lægger heller ikke skjul på, at yderligere investeringer i de mange ting, som vi i høj grad er enige om er nødvendige i fremtiden,
også skal finansieres igennem ansvarlige reformer, der kan øge vores velstand og sikre de nødvendige hænder til at løfte fremtidens udfordringer.
Det bliver ikke let, kan vi allerede nu konstatere efter debatten om store bededag, men det er nødvendigt, og det er ansvarligt.
Grunden til, at vi mener, at det er en rigtig løsning at fjerne en helligdag, selv om det er svært, er, at det ifølge Finansministeriet giver et ekstra provenu på hele 3 mia. kr. årligt og giver et øget arbejdsudbud på hele 8.500 personer.
Derudover vil det give langt de fleste lidt flere penge mellem hænderne i en tid, hvor der er rigtig mange, der har svært ved at få enderne til at mødes, og det vil løfte bnp med ca. 9 mia. kr.
Effekterne er så store, fordi det er en meget stor andel af danskerne, der bliver bedt om at bidrage med en ekstra arbejdsdag.
Det er ikke let at bede om, men vi mener, at det er rigtigt.
Anden del af forslaget handler om, at politikerne skal have 10 pct. mindre i løn.
Fra Venstres side har vi ikke aktuelle planer om at ændre gældende løn- og pensionsvilkår for politikere.
Vi mener ikke, at de nuværende lønvilkår samlet set er urimelige, både på grund af ansvaret og arbejdsbyrden, men også fordi det er vigtigt, at et bredt udsnit af danskerne finder det attraktivt at bidrage til vores demokrati, også selv om man f.eks. har haft eller har en succesfuld erhvervskarriere.
Og derfor kan vi heller ikke støtte op om anden del af forslaget.
Tak for ordet.