Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-09-06:
Han sagde: Populært sagt strammer vi bardunerne på hele teltet, så det også kan stå i stormvejr og ruskevejr.
Den vejrmetafor var det nærmeste, statsministeren kom både klima og miljø og de klimaforandringer, som kommer til at ændre alt.
Og med hensyn til telte: Helt ærligt, det er jo noget, I sætter op for at genere syriske flygtninge.
Det er ikke en passende metafor for et land.
Min bror, der er tømrer og bygningskonstruktør, vil nok mene, at landets statsminister hellere skulle tale om vores land som en solid bygning med et robust fundament, og hvor det er dårlig stil at pletmale hen over rust, for det spreder sig alligevel.
Vores hus slår revner i disse år, og det bliver misligholdt.
Vi skal i stedet holde det vedlige og passe på det.
I dag førstebehandler vi jo et finanslovsforslag, der nærmest er druknet i kataloget af ubehageligheder, også kaldet 2025-planen eller den såkaldte helhedsplan.
Finanslovsforslaget viderefører sidste års markante nedskæringer på velfærd, på boligydelse og på uddannelse.
Det såkaldte omprioriteringsbidrag på uddannelse kører videre med 2 pct. om året, og kommunerne bliver stadig skåret med ½ mio. kr. Man kan ikke se isoleret på finanslovsforslaget, så derfor er jeg også nødt til at komme ind på statsministerens plan.
Det er skattelettelser, mest til de rige, der bliver finansieret af de unge, nemlig med kæmpe besparelser på uddannelse og SU og afskaffelse af voksenlærlingetilskuddet.
Det går også ud over forsørgere og studerende med handicap, som vi har hørt det i dag.
Det går også ud over de ældre ved en højere pensionsalder, og der er dagpenge i stedet for overenskomstløn i seniorjobs, og der er en forringelse af boligydelsen og den grønne check.
Og endelig er der de ledige, der får forringet deres dagpenge, kontanthjælp og pension, og de får heller ikke den grønne check.
Revalideringsordningen bliver også afskaffet.
Hvis det ikke var så alvorlige nedskæringer, var det jo, lige før man faldt i søvn af kedsomhed.
Kunne det blive mere forudsigeligt?
Udlændingestramninger til DF, opgør med konventioner, som om det er »brug eller smid væk«, topskattelettelser til Liberal Alliance og så ellers et opgør med SU'en.
En undersøgelse fra FTF viser, at en lavere SU kan koste samfundet 3 mia. kr. om året.
Flere undersøgelser viser, at højere SU giver studerende med baggrund i familier med lav indkomst eller uddannelse bedre muligheder i uddannelsessystemet.
I undersøgelsen var der en sammenhæng mellem SU'ens størrelse og frafaldet blandt studerende med forældre uden en videregående uddannelse, hvorimod børn af akademikerforældre ikke bliver påvirket – de skal nok klare sig.
Statsministeren laver tre numre, som han håber at vi hopper på – sandt eller falsk?
22 mia. kr. lyder jo af meget, men det er langt under, hvad Finansministeriet selv har vurderet der skal til for at sikre et uændret serviceniveau.
Og det er jo mindre i forhold til den udgiftsstigning, der følger af, at der kommer flere ældre.
Ja, man kan se, at antallet af offentligt ansatte vil ligge stort set konstant.
Hvem skal så passe og pleje de mange flere ældre?
Råderummet er på 39 mia. kr. uden denne plan, og der bliver hverken mere eller mindre med denne plan.
En del bliver klattet væk på skattelettelser til de rigeste og virksomhederne.
Et kæmpe beløb reserveres til boligejerne.
Og 2025-planen er dermed ikke nødvendig.
Statsministeren løser altså heller ikke hængekøjeproblemet med denne plan, og der må nødvendigvis komme nye tiltag.
Nu har regeringen jo omhyggeligt blandet alting sammen, og det hævdes, at en pensionist får 3.000 kr. ud af planen.
Men det er ikke skattelettelser, tværtimod rammes de af, at den grønne check afskaffes.
Det er mere tvivlsomme gevinster, bl.a. fordi regeringen mener, at når man letter på skatten for virksomheder, kommer det os alle sammen til gode.
Statsministeren har prøvet at fremstille regnestykket, som om de rigeste får mest i kroner og øre, ja, men at de lavestlønnede får forholdsmæssigt mest.
Men det passer ikke.
Direktørfamiliens indtægt stiger med 3,7 pct., og det er markant mere end kassedamens.
Det er borgerlig fordelingspolitik, der er til at forstå.
Det viser Beskæftigelsesministeriets egne tal.
Ud over det hele drysser statsministeren rester fra de riges bord og prøver at fremstille det, som om trickle-down er virkelighed, men der er ingen empiri for, at det drypper på degnen, når det regner på præsten – intet bevis for, at der skabes arbejdspladser, når topskatten sænkes.
Faktisk er arbejdstiden jo faldet, i takt med at marginalskatten er faldet.
Men det er jo nemt, alt for nemt, desværre, at kritisere regeringens politik, og derfor vil jeg gerne bruge lidt tid på at tale om, hvad 2025-planen burde løse.
Statsministeren har udtalt, at dette er en helhedsplan, der skal sikre kommende generationer, vise ansvarlighed og, citat: udvikle Danmark, så kommende generationer vil sige, at de lagde til, de trak ikke fra.
Det er jo en flot ambition.
Hvis statsministeren skulle have levet op til disse flotte ord, skulle planen have givet svar på tre af vores allerstørste udfordringer – og jeg siger med vilje ikke problemer, for hvis det skulle vise sig, at vi lykkes med det, kan vi sikre en bedre verden for vores børnebørn end i dag.
Men hvis vi ikke lykkes med det, er konsekvenserne både uoverskuelige og grænseløse.
Med et fordansket udtryk fra en kendt bog er vores verden feberramt, flad som en pandekage og overrendt.
Jordens temperatur stiger, globaliseringen har nedbrudt grænser på godt og ondt, og vi bliver snart 9 milliarder mennesker.
Det har også betydning for Danmark og os, der lever her.
Vi skal ruste os til en fremtid med klimaforandringer, nye teknologiformer, som vi end ikke kan forestille os i dag, og derfor er det bydende nødvendigt, at vi ændrer kurs for ikke at ende med en ødelæggende ulighed, der splitter os ad.
Uligheden stiger både herhjemme og i hele verden.
Indkomstuligheden i verdens lande er nu på niveau med 1929, og en lang række organisationer advarer imod den stigende polarisering, som ulighed medfører.
De teknologiske forandringer kommer til at påvirke uligheden, hvis vi ikke gør noget.
Danmarks sammenhængskraft er tæt forbundet med vores velfærdssamfund og med, at vi ikke er alt for ulige.
Uligheden viser sit grimme fjæs, når udsatte børn ikke får den hjælp og omsorg, de skal have, og når vi ikke bryder negativ social arv.
Og uligheden øges, når vi ikke investerer i uddannelse.
Uddannelse og kompetencer til at lære nyt er fuldstændig grundlæggende i fremtidens samfund.
Ny teknologi, automatisering og robotter vil ændre vores samfund radikalt.
Jobs vil forsvinde i massevis, og den eneste måde at forberede os på en grundlæggende anderledes fremtid er via uddannelse, opkvalificering og voksenuddannelse.
Hvad hjælper mantraet, at det skal kunne betale sig at arbejde, hvis der ikke er et arbejde at få?
De teknologiske forandringer sker eksponentielt og vil ændre den måde, vi arbejder på, transporterer os på, lever på og lever sammen på.
Og det går stærkt.
Vi aner ikke, hvordan vores verden ser ud om bare 20 år.
Vi taler ikke om det, men det burde vi, for det kommer til at ændre alt.
Klimaforandringerne betyder, at vores jord nærmer sig den absolutte smertetærskel, og det vil påvirke flygtningestrømme og den globale landbrugs- og fødevareproduktion.
Samtidig er Danmark jo i front, og grøn teknologi skaber både arbejdspladser og er vores største eksportvare.
Desværre er de grønne ambitioner fuldstændig fraværende i regeringens finanslovsudspil og i planen.
De afskaffer den grønne check og afskaffer PSO'en.
Investeringer i grøn teknologi, i klimatilpasning og grønne arbejdspladser er ikke et luksusvalg, det er fuldstændig afgørende for vores fremtid.
SF har lavet en helhedsplan, der viser en anden vej for Danmark, et bedre Danmark.
Den viser, at der er råd til mere og bedre velfærd, flere offentlige investeringer, grøn omstilling og skabelse af nye jobs i såvel den private som den offentlige sektor uden asociale nedskæringer.
Det skaber et bedre Danmark, også for topskatteyderne.
SF vil gå en helt anden vej end Venstre.
Vi vil forbedre vores fælles velfærd, hvor Venstre lægger op til en forringelse.
Vi vil ikke mindst investere i uddannelse, hvor Venstre har lagt op til at skære ned på midlerne til både uddannelse og SU.
Vi vil investere i forebyggelse.
Alle børn skal have en god start i livet.
Arbejdsmiljøet skal løftes.
Arbejdsløse med problemer skal have bedre hjælp.
Forebyggelse betaler sig – det er den kloge måde at styrke dansk økonomi på.
Vi vil sætte den grønne omstilling på skinner igen.
Der er brug for mere vedvarende energi og flere energibesparelser for at nå klimamålsætningerne.
Og vi vil skabe flere private arbejdspladser gennem en fremsynet erhvervspolitik med fokus på det grønne område.
Endelig vil vi et mere lige samfund.
Vi synes, det er et gode, at vi har et uddannelsessystem, hvor det ikke gør fra eller til på pengepungen, hvilken familie du er født ind i, og hvor man kan få en lav ydelse, men dog vilkår til at leve af, når man er arbejdsløs, og hvor nedslidte ikke skal betale for massive skattelettelser til de bedst stillede.
Det er det samfund, vi ønsker os.
Men til slut vil jeg alligevel rose regeringen for at komme med en plan, der rækker 10 år ud i fremtiden.
Hvis jeg har forstået spørgeren korrekt, er spørgsmålet, om det skal forlænges.
Skal man blive ved med at mindreregulere?
Nej, det mener vi ikke man skal.