runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birgitte Vind (S), 2025-11-06:
Tak for det.
I dag skaber vi mere data end nogen sinde før.
Vores biler, vores ure, varmepumper, fjernsyn og telefoner indsamler hver dag enorme mængder informationer om, hvordan vi bruger dem.
Men alt for ofte er det kun producenterne, der har adgang til disse oplysninger, og det betyder, at vi herinde i salen og alle borgere ikke kan bruge vores egne data, selv om vi egentlig har betalt for at skabe dem.
Det er ikke helt rimeligt, og det er derfor, vi i dag også behandler lovforslaget om fair adgang til og anvendelse af data.
EU's dataforordning skal gøre det lettere og mere retfærdigt at få adgang til at bruge data.
Målet er at styrke EU's dataøkonomi og skabe et mere konkurrencepræget marked, hvor data bliver brugt mere effektivt, og hvor innovation med data får bedre vilkår.
Forordningen fastlægges jo af fælles EU-regler for, hvem der må bruge data for forbundene produkter.
Det kunne f.eks. være vores ure, biler eller smart home-enheder, som mange har, og på hvilke betingelser det skal ske, og det betyder, at både privatpersoner, men ikke mindst virksomheder med det her lovforslag får ret til at få adgang til de data, deres egne produkter genererer.
Derudover skal reglerne sikre mere retfærdighed på markedet for databehandlingstjenester, dvs. cloudtjenester.
Brugerne skal nemt kunne flytte deres data fra én udbyder til en anden, og små og mellemstore virksomheder skal beskyttes mod urimelige kontrakter fra større aktører.
Myndighederne får også mulighed for i særlige tilfælde som f.eks. naturkatastrofer eller nødsituationer i det hele taget at få adgang til data fra private virksomheder, hvis det er nødvendigt for at håndtere situationen.
Samtidig indføres der også beskyttelsesregler, så udenlandske myndigheder ikke kan få adgang til data, som er i strid med EU's eller Danmarks regler.
Det her lovforslag vil betyde, at Digitaliseringsstyrelsen bliver den myndighed, der skal føre tilsyn med, at reglerne overholdes, at styrelsen får beføjelser til at undersøge sager, men også mulighed for at give sanktioner, hvis reglerne bliver overtrådt.
Hvis nogen misbruger data eller nægter adgang, kan der gives påbud og i værste fald bøder, og vores minister for digitalisering får mulighed for at fastsætte nærmere regler, f.eks. for, hvordan man indgiver klager, og hvilke krav der gælder for klager.
Man kan sige, at kernen i den her lov er ret enkel: Hvis du skaber data, skal du også have adgang til data, hvis du vil dele dem, skal du selv kunne bestemme hvordan, og hvis nogen udnytter din uvidenhed, skal staten beskytte dig.
Kort sagt: Data skal arbejde for os alle sammen og ikke kun for de helt store selskaber.
Det handler ikke bare om teknik, det handler lige så meget om retfærdighed, om frihed og om tillid i en digital tid, og Socialdemokratiet støtter forslaget.
Kim Valentin (V), 2025-11-06:
Tak til formanden.
Vi lever i en tid, hvor data er en af de vigtigste ressourcer, vi har.
Med fortsat accelererende digitalisering af vores samfund og udviklingen inden for kunstig intelligens er og bliver brugen af og beskyttelsen af data et helt centralt spørgsmål for udviklingen af vores samfund.
Det er brændstoffet, der driver innovationen, forskningen og udviklingen i både det offentlige og det private, men det er samtidig en ressource, der i høj grad også er baseret på information koblet op på individer.
Derfor kræver den klare og retfærdige spilleregler, hvis den skal udnyttes rigtigt og til gavn for alle.
Det er så formålet med EU's harmoniserende dataforordning.
Dette lovforslag skal bidrage til at fastlægge de nationale rammer for håndhævelsen af forordningen.
Digitaliseringsstyrelsen angives med forslaget som den kompetente myndighed med de nødvendige beføjelser til at føre tilsyn, udstede påbud og sanktionere brud på reglerne.
Det betyder, at vi får et dansk myndighedstilsyn, der både kan vejlede og gribe ind, når reglerne ikke overholdes.
Vi ønsker en stærkt datadreven økonomi til at støtte virksomheder og myndigheder, hvilket kræver, at der er de rette rammer for brugen af data.
Om det gælder udviklingen af store sprogmodeller, halvledermaterialer eller nye behandlingsformer, er adgangen til data nemlig af allerhøjeste vigtighed.
Når vi så også insisterer på, at der skal føres tilsyn med virksomheders og myndigheders brug af data, er det af respekt for borgerne.
Det er netop vigtigt, at vi sikrer en teknologisk og økonomisk udvikling i Europa, der til stadighed tager udgangspunkt i opretholdelsen af individets rettigheder.
Det hverken kan eller må der være tvivl om.
Med disse ord vil jeg meddele, at Venstre støtter op om lovforslaget.
Jeg har også lovet at give en hilsen fra Moderaterne, hvis ordfører desværre ikke kunne være til stede i dag, og sige, at de også bakker op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-11-06:
Jeg er sikker på, at Venstres ordfører ligesom jeg ofte har oplevet virksomheder henvende sig til ham for at sige, at der er for meget uklarhed omkring meget af den lovgivning, som vi specielt har fået fra EU – det kan være GDPR og lignende.
Nu har vi så også DSA, AI-act og andet – og så også den her datadelingslov.
Inden for Skatteministeriets ressort lavede man for nogle år siden en ændring, sådan at myndighederne kunne lægge hånden på kogepladen og sige, at der måske var uklarhed omkring et eller andet, men at de stod inde for det.
Virksomheden kunne gå videre med sin forretningsidé eller noget, også selv om det måske ikke er 100 pct. sikkert, hvad der skal ske.
Det synes jeg også at man skulle gøre her, for der er simpelt hen er for mange ting, der bliver bremset, fordi man fra forskellige myndigheders side måske ikke er 100 pct. klar over, hvordan en lov skal defineres.
Kim Valentin (V), 2025-11-06:
Det er jo altid en balance, vil jeg sige til ordføreren, hvor meget man skal gøre det ene og det andet.
Det er da et synspunkt, som jeg synes SF skal tage med ind i andenbehandlingen.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-11-06:
Jeg er måske bare en lille smule overrasket over, at Venstre ikke er mere imødekommende.
Altså, jeg troede, at det var sådan et meget erhvervsvenlig synspunkt have.
Jeg synes – specielt i lyset af Draghirapporten og de konkurrencemæssige udfordringer, Europa har – at vi jo ikke kan have, at vores lovgivning skal bremse gode ideer og gode virksomheder, som holder sig fuldstændig inden for idéen med loven, fordi der bare kan gå i årevis med at definere det ene eller det andet.
Der kunne man jo så sige, at når man endda har en ansvarlig myndighed som Digitaliseringsstyrelsen, er det den, der skal tage ansvaret på sig i forhold til at finde ud af det.
Kim Valentin (V), 2025-11-06:
Jeg er ikke negativ, altså det er jeg da ikke.
Jeg synes da, at synspunktet er ganske glimrende, og det er derfor jeg siger, at ordføreren skal tage det med ind i det videre arbejde.
Men jeg er jo ikke den almindelige ordfører på området, så derfor skal jeg ikke stå her og udstede noget med at love, hvad Venstre vil gøre på det her område.
Det, der er balancen, er jo altid det her med hensynet til, at man beskytter brugeren, og hvor meget man giver los i forhold til dem, der skal udvikle det.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-06:
Tak for det.
Og tak til ordføreren.
På lange stræk er vi jo som sagt enige, så jeg vil godt lige give tjenesten tilbage.
Regeringspartierne kommer jo op lige om lidt – altså, hvis de gider stille spørgsmål til det – og siger, at det ikke kan blive certificering; det er det bedste.
Og så er det jo lige sådan lidt træls med armslængdeprincippet.
Men kunne det her ikke have været tænkt på en anden måde?
Kunne man ikke have sat det her sammen på en måde, hvor man havde armslængdeprincippet, og givet det andet navn eller oprettet noget andet eller givet det til en privat?
Der er jo løsningsmodeller til – det er jeg sikker på at ordføreren er enig i – hvordan det her kan gøres, sådan at vi løser det.
For vi får jo løst to problemer i ét hug; vi får et armslængdeprincip, og vi får også en mulighed for administrativ rekurs, som vi så lige nu ikke mener vi skal have.
For det er jo lige nøjagtig, når kontrollen er med, hvad staten bruger vores data til, at det er svært, at det er staten, der skal kontrollere det, i hvert fald hvis man som borger skal føle sig helt tryg.
Så vil ordføreren ikke bare fortælle – for det ved jeg at ordføreren kan – om en vision for, hvordan det her kunne sættes sammen, sådan at vi undgik det her med, at staten kontrollerer sig selv, hvis den gider?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-11-06:
Tak for spørgsmålet.
Når vi tidligere har diskuteret både forordningen om kunstig intelligens, altså på engelsk AI Act, og DSA'en, forordningen om digitale tjenester, og har diskuteret alt det her med, hvem der skal være kompetent myndighed i Danmark, har jeg også gentaget nogle af de synspunkter, fordi jeg synes, de er principielle og ikke kun handler om den specifikke lovgivning, men om, hvem der kontrollerer dem, der kontrollerer os, så at sige.
Derfor bør man have armslængde og uafhængighed, hvis man skal gå op imod sine egne chefer.
Altså, jeg synes ikke, der er rimelighed i at pålægge en styrelse i et ministerium, at man skal lægge arm med sine egen chefer.
Og der står i lovgivningen – og jeg synes, det lidt er en joke – at man skal være upartisk og fri fra udefrakommende indflydelse.
Helt ærligt, vi ved alle sammen godt, hvordan de her ting fungerer, og der er endda også en formaliseret proces i forhold til beslutningsgange og til, hvem styrelser refererer til osv.
Jeg har tidligere foreslået, at man gav Datatilsynet nogle flere muskler, fordi de har den uafhængighed, og så lagde ansvaret dér.
Men armslængde er det vigtigste.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-11-06:
Jeg er egentlig ikke uenig med ordføreren.
Jeg vil bare lige høre ordførerens vurdering af noget.
Når jeg specielt ser på sådan et lovforslag her, ville jeg jo synes, at der i lovforslaget var en dataetisk vurdering netop af nogle af de ting, som ordføreren også rigtigt kommer ind på.
Det er ikke, og det er, fordi Folketinget har stemt nej til det forslag, jeg havde, om, at der i lovforslag, der omhandler noget, der kunne have en dataetisk slagside, skulle være en vurdering af det i det skema, hvor vi også kigger på økonomiske konsekvenser osv.
Så jeg kunne måske bare få ordførerens vurdering af, om det ikke ville klæde sådan et lovforslag også at komme ind på dataetiske overvejelser.
Det er det ene.
Man kan jo også grine lidt af de her skemaer, for så står der ud for »Økonomiske konsekvenser for stat, kommuner og regioner«: »Ingen«.
Det er åbenbart gratis at lave.
Nå, det var bare en dum joke.
Jeg synes bare, det ville klæde lovforslaget også at have de overvejelser.
Birgitte Vind (S), 2025-11-06:
Jeg synes da, det er noget af det, vi med rette kan komme ind omkring, når vi skal behandle det i udvalget, altså om det er noget, der er behov for.
Jeg synes i virkeligheden, at de her meget, meget fine bemærkninger, der er kommet til lovforslaget, som ordføreren også siger, også er blevet kommenteret godt af ministeren.
Jeg tænker, at vi kan arbejde videre med det.
Alexander Ryle (LA), 2025-11-06:
Vi er også nogle, der meget bekymrede for al den data, vi giver til staten, og det er der, hvor jeg tror vi måske ser lidt forskelligt på tingene.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvis det nu viser sig, at implementeringen af den her tegnebog er så fejlbehæftet, at forskere kan vise, at man bliver identificeret, når man bruger den,
hvad vil der så ske?
Vil den så bliver rullet tilbage?
Hvis det nu i implementeringen – det er selvfølgelig lidt mindre grelt – blev sådan, at man måske ikke kendte til den specifikke person, men måske kunne identificere husstanden, vil det så blev rullet tilbage?
Med andre ord: Hvad gør vi, hvis det viser sig, at systemet ikke lever op til det krav om anonymitet, som der jo står i lovforslaget er garanteret?
Hvad gør vi så?
Birgitte Vind (S), 2025-11-06:
Det er rigtigt.
Det er jo hele forudsætningen for, at vi i Socialdemokratiet kan gå med til det her lovforslag, at der er sikret anonymitet.
Det siger jo sig selv, at hvis det viser sig, at det er ikke er tilfældet, bliver vi jo nødt til at se på, hvad vi så skal gøre.
Det er jo åbenlyst.
Om lovforslaget så bliver trukket tilbage, ved jeg ikke, men vi kan jo i hvert fald se på ændringer.
Nu ved jeg ikke, hvad ordføreren tænker på, men der kan komme nogle oplysninger mellem første- og andenbehandlingen, som vi skal forholde os til, og så skal vi selvfølgelig kigge på det i lovforslaget.
Det er klart.
Alexander Ryle (LA), 2025-11-06:
Der er ikke særlig mange tekniske detaljer i det her lige nu.
Jeg modtager mange beskeder i min indbakke fra folk, der ved noget om sikring af privatliv, som siger, at det her ikke er god løsning.
Hvordan skal jeg forholde mig til det, når vi ikke er mere konkrete, og når vi ikke har de tekniske forudsætninger til at se det?
Skal vi så bare – med den regering, som laver sms- filter og vil lave chatkontrol og har telelogning og taler om PET-lov og på alle mulige andre områder indfører masseovervågning af danskerne – stole på, at det ikke kommer til at ske med det her lovforslag?
Birgitte Vind (S), 2025-11-06:
Nu er det heldigvis sådan, at ordføreren selv og medlemmer fra andre partier har mulighed for at gå ind i de her behandlinger, både anden og tredje behandling af det her lovforslag, og stille spørgsmål og være kritiske.
Det skal vi da alle sammen være.
Der er vel ingen i det her lokale, der har nogen interesse overhovedet i, at det her ikke skal være fuldt ud anonymt, og at borgeren har fuld ret til sine egne data.
Skulle noget andet vise sig i behandlingen af sagen, er det selvfølgelig noget, vi skal kigge på, for det er jo hele forudsætningen for lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-06:
Under coronaen så vi, hvordan staten på en fuldstændig horribel måde begrænsede folks adgang til samfundet via et coronapas.
Vil det her system reelt set kunne bruges til det samme?
Caroline Stage Olsen (M), 2025-11-06:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er sådan set fuldstændig enig med ordføreren i, at vi aldrig nogen sinde skal bede om flere personhenførbare data end højst nødvendigt.
Så lad os kigge ind i det.
Det er jeg sådan set åben over for.
I forhold til det andet er jeg glad for spørgsmålet, for jeg synes også, der bliver rodet lidt i diskussionen her omkring administrativ rekurs; vil det kunne løse sig, hvis vi laver en ny tilsynsmyndighed eller noget andet?
Det hørte jeg andre steder i salen.
Det er jo ikke, fordi det problem vil løse sig ved, at vi giver tilsynet til en anden myndighed.
Det er simpelt hen, fordi det står i forordningen.
Jeg er sådan set fuldstændig enig med ordføreren i, at det er problematisk, at man skal gå rettens vej.
Det er dyrt, det er svært, og det betyder, at kun dem, der har flest ressourcer, vil gøre det.
Så jeg forstår sådan set godt de kommentarer, der kommer i lovforslaget.
Jeg tager gerne en runde til i forhold til at se, om det virkelig er sådan, det skal fortolkes.
Jeg er i tvivl om, om vi kan løse det ad den vej, men jeg tager gerne en runde til på det, for det er sådan set ikke, fordi jeg er uenig med ordføreren.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-11-06:
Når Danske Regioner i deres høringssvar nu finder det nødvendigt at understrege, at de synes, det skal understreges, at man ikke beder om flere personsensitive oplysninger, end man har brug for, kunne man så ikke komme dem og måske også andre i møde ved at sige, at det kan vi faktisk godt understrege endnu mere?
For det er klart, at der er et proportionalitetsbegreb, også indbygget i europæisk lovgivning.
Det bliver defineret lidt forskelligt forskellige steder.
Det var det ene.
Det andet var, om ministeren vil tage en runde mere på det med den her vurdering af, om administrativ rekurs virkelig er fuldstændig udelukket, for det er bare en kæmpe opgave at skulle gå rettens vej med sin sag.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-06:
Jeg kendte næsten svaret.
Men er det ikke korrekt, at vi godt kan lave den her type forbrugerombudsmand osv., hvor vi skaber armslængde?
Man kunne jo have lavet det samme.
Man kunne have lavet en digital ombudsmand og givet dem bemyndigelse til at gøre præcis det, som vi beder den her myndighed om at gøre, og så have armslængdeprincippet.
Så kan det godt være, at man skal ind og se på, og man gav den konstruktion musklerne til også at slå på en stat.
For det er så vigtigt – det kan vi jo nogle gange se at vi fejler med.
Men der er i hvert fald muligheder, og vi har jo tidligere i Danmark løst det her med armslængde på en rigtig, rigtig fin måde.
Så det kan jo lade sig gøre.
Er ordføreren ikke enig i det?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-11-06:
Jo, og jeg synes, at Datatilsynet eller et andet organ – jeg er ikke religiøs omkring det – godt kunne få nogle flere muskler både til den opgave og have reel uafhængighed, men også flere muskler til at kunne levere mere rådgivning, end der er mulighed for i dag.
Jeg har håndteret det modsatte problem i Finanstilsynet tidligere, hvor der måske var lidt for meget rådgivning og lidt for lidt løftede pegefingre.
Alexander Ryle (LA), 2025-11-06:
Tak for det.
EU's dataforordning har til formål at sikre en fair adgang og adgang til og brug af data mellem virksomheder, forbrugere og myndigheder i hele EU.
Det skal fremme datadreven innovation og konkurrence, forhindre monopoldannelse og urimelige kontraktvilkår mellem små og store aktører og skabe ens spilleregler for datadeling i hele EU.
Det kunne jo f.eks. være en virksomhed, der ejer en maskine med sensorer, der skal kunne få adgang til de data, som maskinen opsamler, og ikke være låst af producenten.
Det kunne også være smartpærer, smartkøleskabe og forbundne biler, hvor brugerne skal have adgang til og ret til at anvende de data, som de selv er med til at generere.
Men dette lovforslag, datadelingsloven, handler ikke om at ændre den forordning, men om at sikre, at den efterleves, og at Danmark kan håndhæve den, og det gør man ved at udpege Digitaliseringsstyrelsen som den myndighed, der skal føre tilsyn med dataforordningen.
Man giver styrelsen ret til at kræve oplysninger, udstede påbud og fastsætte, at overtrædelser kan straffes med bøder, altså sikre, at EU's regler faktisk kan håndhæves i Danmark, at danske virksomheder får klare og retfærdige rammer for delingen af data, og at dataøkonomien i Danmark og EU kan vokse under ordnede forhold, og det skal vi selvfølgelig gøre.
For når vi indfører regler, skal vi selvfølgelig også kunne håndhæve dem, ellers giver det ikke mening at have reglerne i første omgang, og derfor støtter Liberal Alliance det her lovforslag.
Dina Raabjerg (KF), 2025-11-06:
Tak, formand, og jeg beklager, at jeg var lidt sløv i optrækket, men der plejer at være en fra Moderaterne på før mig.
I dag har mange af os ting derhjemme, som automatisk opsamler og sender oplysninger videre til andre.
Det er f.eks., når vi har vores elmåler derhjemme, der hver time fortæller elselskabet, hvor meget strøm vi bruger.
Det er superpraktisk, for så kan vi betale den rigtige pris for vores strøm.
Men de oplysninger kan jo også bruges til andet og mere, f.eks. til at styre, hvornår der er mest pres på elnettet, så vi kan undgå at betale højere elpriser, eller så vi måske kan undgå at lave noget udbygning, og det kan gøre, at vi kan spare nogle penge, og at vi kan spare noget CO 2 , hvis sådan nogle data bliver brugt ordentligt.
Det er bl.a. sådan noget, som EU's dataregler handler om, altså at man, når der allerede er indsamlet oplysninger, kan bruge dem, men at man også skal bruge dem på en ansvarlig måde, så vi kan få mere sundhed, bedre energistyring og smartere løsninger, men uden at give køb på vores privatliv.
Dagens lovforslag handler i den forbindelse om, hvem i Danmark det er, der skal holde øje med, at reglerne så også bliver fulgt, og her lægger lovforslaget op til, at det bliver Digitaliseringsstyrelsen.
I høringen er der bred opbakning til lovforslaget, men der er to ting, som man har fremhævet man er bekymret over.
Det ene er at forstå reglerne i praksis – og det er jo nok så vigtigt, hvis man skal kunne efterleve dem – og det andet er, at man ikke kan påklage en afgørelse administrativt.
Her er det ministeriets tilgang, at den manglende klageadgang er et bevidst valg, fordi tilsynet skal være uafhængigt og det ikke skal kunne påvirkes, og hvis man er uenig, kan man gå rettens vej.
Jeg hører af debatten, at den her uafhængighed er man ikke sådan helt tilfreds med, og det synes jeg vi skal tage en dialog om i den videre lovbehandling.
Så forventer vi derudover, at der kommer en klar vejledning, så kommuner og virksomheder kan finde ud af, hvordan de skal håndtere de her ting i hverdagen.
Men ud over det bakker vi op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2025-11-06:
Tusind tak, formand.
Der er blevet sagt rigtig meget om det her lovforslag heroppe fra talerstolen, og jeg vil tilføje den del, at man altid skal være skeptisk, når det har noget med EU at gøre.
Det er et meget sundt princip, for det, der kommer fra EU, er sjældent særlig godt eller særlig positivt, og det ender som regel med mere bureaukrati og menneskelige tragedier.
Men jeg er sådan set fuldstændig enig i det, fru Lisbeth Bech-Nielsen anfører af kritikpunkter, og jeg kommer også til at følge behandlingen af det her forslag meget, meget tæt.
Jeg er ikke så superpositivt indstillet på nuværende tidspunkt – det vil jeg gerne medgive her –
men afventer udvalgsbehandlingen, hvor jeg også har en del spørgsmål for at se, hvad vi endeligt kommer til at stemme.
For det er, ligesom om der i disse dage breder sig en idé om, at jo mere data man deler, jo bedre er det, og der er jeg bare nødt til at sige, at det er vi altså ikke nødvendigvis enige i i Dansk Folkeparti, altså hele den her masseovervågning af danskerne, som der bliver lagt op til i efterhånden ret mange lovforslag fra regeringens side.
Så jeg er skeptisk og altid negativ, når det er noget, der kommer fra EU, og jeg følger udvalgsbehandlingen, inden jeg gør min stilling endeligt op.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-11-06:
Skeptisk og altid negativ, siger man; det er jo også en tilgang.
Som flere ordførere har påpeget, fylder data jo stadig mere i vores samfund.
Danmark er et gennemdigitaliseret land at leve i, og det har rigtig mange afledte positive effekter på vidt forskellige områder: sundhed, forskning, energiplanlægning og transport.
Samtidig går de fleste af os rundt med forskellige digitale enheder, der løbende genererer store mængder af data, ligesom både private og offentlige aktører baserer hele deres eksistens på data.
Som en tidligere ordfører sagde, er data det nye guld.
Lovforslaget, som vi diskuterer her, skal supplere reglerne i dataforordningen og fastsætte nationale bestemmelser om kompetencer, håndhævelse og straf, og vi får udpeget Digitaliseringsstyrelsen som kompetent myndighed.
Det er dog også klart, som særlig SF's ordfører har påpeget flere gange, at det skal ske med respekt for borgernes retssikkerhed og uden at lave unødvendige byrder for erhvervslivet.
Vi har jo allerede en del udfordringer på netop det område i EU.
Uafhængigheden i tilsynet spejler jo den debat, vi havde under et tidligere lovforslag om kunstig intelligens.
Der bliver også i høringssvarene rejst en del spørgsmål af bl.a. Danske Regioner og Forsikring & Pension, som jeg synes man svarer lidt overfladisk på i høringsnotatet.
Så det kommer vi også til at forfølge i udvalgsarbejdet, så vi er sikre på, at vi står det rigtige sted.
Overordnet set er vi positive over for lovforslaget, men der er altså behov for, mener vi, at få afklaret nogle af de her uklarheder i lovforslaget.
Tak for ordet.