runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-23:
Jo, jeg synes, det er bekymrende, at selv nogle af de økonomer, der plejer at stå last og brast med de måder at anskue tingene på – og jeg har selv diskuteret Finansministeriets regnemodeller igennem en del år – er ude at sige her, at de simpelt hen ikke kan forstå, hvad der foregår i Finansministeriet.
De siger, at det er ligesom bare at trække nogle tal op af en hat.
Det er altså professorer i økonomi på nogle af landets fremmeste uddannelsesinstitutioner, og det bekymrer mig, for jeg synes, at det uanset hvad er en dårlig idé at afskaffe den her fridag.
Men hvis det viser sig, at der kommer nul kroner i kassen, så bliver det jo fuldstændig galimatias at gøre det.
Derfor synes jeg – og det var også det, jeg sagde i min tale – at regeringen burde trække det her forslag.
De burde få undersøgt de her ting, altså få lavet nogle grundige empiriske undersøgelser, så man i det mindste kunne diskutere det på et oplyst grundlag.
I forhold til det med de andre partier og hvornår man skal tage beslutningen, har jeg det sådan, at hvis bare partierne tager den rigtige beslutning – hr. Karsten Hønge og fru Inger Støjberg og de andre gode kollegaer herinde – så kan jeg tilgive, at de ikke har taget beslutningen endnu.
Mette Thiesen (DF), 2023-02-23:
Den del af det kan jeg sådan set godt tilslutte mig, hvis vi bare får den her folkeafstemning.
Men jeg er fuldstændig enig med ordføreren på det her område.
Vi sad jo nogle stykker til en høring i går og hørte overvismanden sige, at det her var, jeg tror, han kaldte det en flygtig finansiering – altså, det her kommer ikke til at være en varig finansiering.
Der blev også talt en masse om den her bevægelse, der allerede er i gang, i forhold til at danskerne generelt gerne vil være mere sammen med familien; de vil ikke arbejde så meget.
Og alene det, at børnene jo skal være hjemme fra skole, vil nok også gøre, at mange forældre bliver hjemme fra arbejde.
Så det er egentlig bare en anerkendelse af, at det er vigtigt, at det her lovforslag bliver trukket, men alternativt, at det kommer ud til en folkeafstemning, for så vil det falde med et brag.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-23:
Det sidste tror jeg ikke der er nogen tvivl om, og det er også derfor, jeg mener, at alle de partier, som er imod det her, og som i fællesskab har stillet det her ændringsforslag om at udskyde, bør have det med – altså at vi faktisk vil være i stand til at forhindre det her, hvis vi sender det til en folkeafstemning.
Der er i min bog ikke nogen tvivl om, med de meningsmålinger, vi har set, at befolkningen vil stemme det ned.
Så muligheden foreligger, og hvis tre af de fire partier, som står uden for regeringen, er med, så kan vi forhindre det her.
Så kan vi sørge for, at man ikke gør det her hen over hovedet på befolkningen.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-23:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Nu var jeg jo også til stede ved den høring, som ordføreren også selv nævner, og jeg hørte også overvismanden sige, at der var ingen langsigtede økonomiske gevinster ved at afskaffe store bededag.
Noget af det, der undrede mig ved den høring, var, at der forholdsvis tidligt i høringen blev spurgt ind til, om der var regnet på den effekt, der er af, at børnene jo ikke er i skole – de bliver jo ikke sendt i skole en ekstra dag om året – og at forælderen derfor vil have en tilbøjelighed til at blive derhjemme.
Kan ordføreren bekræfte, at det spørgsmål blev stillet, og at det slet ikke blev besvaret, på trods af at der ellers var god tid til det under høringen?
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-23:
Det er fuldstændig korrekt, og vi har også fået en række skriftlige svar fra regeringen, men det, jeg synes ligger rimelig klart – nu har vi et samråd i morgen, hvor vi kan bore endnu mere i det – er, at der ikke ligger nyere empiriske undersøgelser af det her.
Der ligger en undersøgelse fra 2012, som er empirisk, og den viser et betydelig lavere økonomisk resultat af det end det, som regeringen regner med – betydelig lavere – så provenuet er nede på under 2 mia. kr., når man lige trækker det her med satsreguleringen fra, som der ikke er flertal for i Folketinget.
Så det bliver fuldstændig galimatias, som jeg sagde.
Det, regeringen så fremlægger, er sådan nogle tidsserier, hvor man siger: Vi kan se, at når der er en aftalt arbejdstid, slår den igennem på den præsterede arbejdstid.
Det, som vismanden pegede på i går – nu bliver det lidt teoretisk – og som er interessant, er, at det godt kan være, at der er den korrelation, men det er altså ikke nødvendigvis en kausalitet.
Altså, det er ikke en årsagssammenhæng, for mange af de her ting har man gjort med trends.
Når vi f.eks. har hævet pensionsalderen, har det været i en periode, hvor folk i forvejen var begyndt at gå på pension senere, og derfor kan man ikke bare bruge det her som argument for, at der er en kausalitet, og det er også noget af det, vi skal grave os mere ned i.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-23:
Tak for det.
En anden ting, der også morede mig en anelse til høringen, var, at man brugte Sverige som eksempel på et land, hvor man havde afskaffet helligdage og samtidig fået en økonomisk gevinst ud af det.
Samtidig skrev man, at Sverige havde oplevet, at folk i højere grad arbejdede mere helt siden 1980'erne.
Kan ordføreren bekræfte det scenarie?
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-23:
Ja, og igen synes jeg, at den høring understregede, at man hviler på et meget, meget tyndt empirisk grundlag.
Det tror jeg sådan set også.
Hvis man læser Finansministeriets svar, siger de også, at usikkerheden er enormt stor.
Jeg tror, at det sådan set er noget, man anerkender.
Men der er altså bare en regering, der er blevet enige om det her, og som har besluttet sig for, at uanset hvem der protesterer, uanset hvilke oplysninger der kommer frem, uanset hvad, og uanset at et stort flertal her giver en mulighed med et ændringsforslag, jamen så vil man bare tromle igennem.
Det er åbenbart den måde, den her regering har tænkt sig at agere på i det her Folketing, og det er trist.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-02-23:
Tak for lovforslaget.
Forslaget har været til behandling i Inatsisartut, hvor der også er bred opbakning.
I Inuit Ataqatigiit tilslutter vi os den opbakning, der er til lovforslaget, og jeg skal meddele, at Siumut også tilslutter sig lovforslaget.
Ved et folketingsvalg vil det sikre, at de rettigheder, der er for grønlændere i Danmark, bliver repræsenteret meget stærkere.
I dag stemmer grønlændere i Danmark på danske folketingsmedlemmer og bliver derved ikke repræsenteret af nogle, der har et specifikt fokus på Grønland.
Det synes vi bl.a. også bliver afspejlet af den rapport, der kom fra FN's særlige rapportør for oprindelige folk, og som gav udtryk for, at der er en lang række rettigheder for grønlændere i Danmark, som ikke bliver efterlevet.
Det kan man være med til at styrke, ved at man kan stemme på grønlændere hjemme i Grønland til folketingsvalget og på den måde være med til at styrke det aftryk, der er, og styrke rettighederne for grønlændere bosat i Danmark.
Såfremt grønlændere i Danmark kan stemme i Grønland til inatsisartutvalg, kan man samtidig også være med til at styrke tilknytningen til Grønland og animere folk, der har lyst til at flytte tilbage til Grønland, til at have en politisk indflydelse.
Med det vil vi sige tak for lovforslaget.
Tak for ordet.
Christian Friis Bach (RV), 2023-02-23:
Tak for det.
Radikale Venstre støtter ligestillingen overalt, hvor der er krav om det, og hvor der er brug for det, og vi er glade for det her forslag og ønske fra Grønlands Selvstyre om at skabe netop ligestilling for de personer, som er ansat i den danske stat, har bopæl i Grønland og er beordret til tjeneste uden for riget, eller personer, der er ansat i selvstyret og beordret til tjeneste uden for riget, og deres familier ikke mindst.
Det her får jo konkret betydning for en del mennesker.
Det handler om adgang til sundhedsydelser, adgang til at stemme til kommunalvalg, at få optaget sine børn i daginstitution, når man kommer hjem, eller at blive skrevet op til en bolig, eller at stå på valglisten til et folketingsvalg.
Og vi skal notere os, at det er et problem, der har været stigende, fordi der er flere i den her gruppe, som har bopæl i Grønland eller er ansat i Grønlands Selvstyre, der faktisk aftjener dansk værnepligt og kan blive udsendt til tjeneste uden for riget.
Det skal vi jo sætte pris på, og derfor er det et vigtigt forslag, som vi støtter ud fra en ligestillingsbetragtning og en rimelighedsbetragtning.
Så der er fuld opbakning til lovforslaget fra Radikale Venstre.
Mette Thiesen (DF), 2023-02-23:
Det her er endnu et lovforslag, der, som de tidligere ordførere har ridset det op, egentlig giver rigtig god mening.
Vi kommer til at følge behandlingen i udvalget, som vi altid gør det i Dansk Folkeparti, men som lovforslaget ligger her, tænker vi, at vi bestemt kan støtte det.
Sophie Løhde (V), 2023-02-23:
Tak for ordet, og ikke mindst også tak for den velvillige modtagelse blandt alle Folketingets partier af lovforslaget, der som bekendt også er godkendt af Grønlands Landsting.
Det er et grundlæggende formål med CPR, at alle er bopælsregistreret på den adresse, hvor de faktisk bor eller opholder sig, og hvis man flytter til udlandet, skal man derfor også registreres som værende udrejst i CPR.
Der gælder dog i dag den undtagelse for ansatte i den danske stat, der er beordret til tjeneste uden for riget, altså bl.a. diplomater og forsvarets folk, at de aldrig skal registreres som værende udsendt.
Undtagelsen gælder dog kun, hvis man bor i Danmark, når man bliver beordret til tjeneste udlandet, og den gælder kun, hvis man bliver beordret til tjeneste i udlandet af den danske stat.
Den gælder derimod ikke, hvis man bor i Grønland, når man af den danske stat bliver beordret til tjeneste i udlandet, og den gælder heller ikke, hvis man bliver beordret til tjeneste i udlandet af Grønlands Selvstyre.
Det er den forskelsbehandling, som Grønlands Selvstyre har fremsat et ønske om at få ændret, så personer, der bliver udsendt fra eller af Grønland, fremover får mulighed for at forblive bopælsregistreret i riget under deres udlandsophold.
Baggrunden er bl.a., at det er afgørende for en række rettigheder i forhold til f.eks. sundhedsydelser og valgret, om man er bopælsregistreret i riget eller ej, og regeringen ønsker med lovforslaget at imødekomme ønsket fra Grønlands Selvstyre, og dermed sikrer vi, at de grønlandske og danske udsendte fuldt ud bliver ligestillet, når det kommer til bopælsregistrering og optagelse på valglisten.
Det kræver en konkret ændring her af CPR-loven og en ny hjemmel til at sætte ændringen i kraft for Grønland ved en kongelig resolution eller en kongelig anordning, og så kræver det en række tekniske tilpasninger af folketingsvalglovene for Danmark og Grønland.
Jeg står naturligvis til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, der måtte være undervejs i udvalgsarbejdet.
Dog har jeg en enkelt lille bemærkning til den foregående ordfører i relation til spørgsmålet om fast bopæl i forhold til folketingsvalgloven.
Det er jo i dag fastsat, at det er personer, som er blevet beordret udsendt af den danske stat, som anses for at have bopæl i riget uanset varigheden af udlandsopholdet, men med lovforslaget her vil det fremover udstrække sig til også at gælde personer, som er udsendt af Grønlands Selvstyre.
Derfor håber og tror jeg, at vi med den opklaring også i hvert fald er kommet et stykke ad vejen, også i forhold til det, som der bliver udtrykt ønske om.
Men jeg står naturligvis til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, der måtte være i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Lea Wermelin (S), 2023-02-23:
Tak for det.
Jeg har sådan set set frem til behandlingen i salen her i dag, for vi har jo de seneste år indgået en række gode grønne aftaler, og nu er vi med det her lovforslag her i salen også i gang med at gøre dele af de aftaler til virkelighed.
Det, som det her konkrete lovforslag skal hjælpe os med, er jo i virkeligheden at sørge for, at når vi skal have meget mere vedvarende energi – og det er klart, at det er en stor drivkraft for os – så skal vi også sikre, at den energi kan bruges, og at vores elnet er gearet til det.
Det vil sige, at noget af det, det her lovforslag kommer til at bane vejen for, er, at man også kommer til at kunne lave de her direkte linjer mellem dér, hvor produktionen af den vedvarende energi er, og dér, hvor forbruget er.
Det vil sige, at i forhold til hele power-to-x, som er en de ting, vi har lavet aftale om, vil det her konkrete lovforslag hjælpe os med at kunne det.
Derudover vil det have den betydning, at man kan lave de her geografisk differentierede tariffer, sådan at man kan belønne virksomheder eller andre, som placerer sig et sted, som er godt for vores kollektive elnet, og hvor der er meget vedvarende energi og dermed også mulighed for at give nogle andre tariffer.
Så Socialdemokratiet støtter forslaget, og vi glæder os til udvalgsbehandlingen.
Signe Munk (SF), 2023-02-23:
Tak for ordførerens tale.
Jeg deler ordførerens begejstring for at gøre aftaler til lov.
Og et problem, der i hvert fald er helt åbenbart for mig, er, at vi tilbage i tiden, også før jeg selv blev ordfører, vedtog, at man i Danmark skulle have sådan nogle regulatoriske testzoner, og der er bl.a. en på Skiveegnen, hvor vi har GreenLab.
Jeg mener jo, at det er i vores fælles interesse, at vi får GreenLab til at fortsætte med at lave den helt fantastiske udvikling, de laver, både i forhold til at dele energien, men jo også i forhold til at vise, hvordan man kan have virksomhedsformer på en ny måde.
Altså, deres princip er jo nærmest, at der aldrig er noget skrald, og at alle restprodukter skal bruges til noget, hvad enten det er i forhold til biogas eller den grønne strøm.
De rammer altså en udfordring med det her lovforslag og føler sig ikke imødekommet af de bemærkninger, som ministeriet ellers leverer her.
Så jeg vil bare høre, om det er en sag, ordføreren vil være med til at få løst sammen med undertegnede.
Jette Gottlieb (EL), 2023-02-23:
Tak for det.
Enhedslisten finder det indlysende at ligestille grønlandske rettigheder med danske i forhold til bopælsregistrering og de dermed forbundne rettigheder i tilfælde af udstationering og udsendelse.
Jeg synes lige, man skal huske, at det måske også skulle gælde valg i Grønland og ikke kun danske valg, så det håber jeg er noget, vi kommer til at se på i udvalgsbehandlingen.
Men Enhedslisten støtter forslaget.
Signe Munk (SF), 2023-02-23:
Ifald GreenLab ikke føler sig imødekommet af den dialog, der er med ministeriet, vil ordføreren så være villig til at se på det lovmæssige arbejde, vi jo kan påvirke som politikere, og skabe sikkerhed for, at man vil finde en løsning for GreenLab?
Det er, fordi der er en regulatorisk testzone, og jeg mener faktisk, vi har et fælles ansvar her for at få det til at lykkes.
Det er noget, vi selv har sat i gang.
Lea Wermelin (S), 2023-02-23:
Nu mente jeg heller ikke, at det, at det ligger på SF's ordførers hjemegn, skal komme dem til gavn eller det modsatte, men det gør jo bare, at der er en passion, og den deler jeg sådan set også, også i forhold til det her med at skabe en regulatorisk testzone.
Det er jo, fordi vi også vil give nogle rammer, som ikke har været der før, og det er klart, at går vi så i gang med at lave nye rammer, skal man tage hensyn til det, der er der i forvejen.
Min forståelse er helt klart, at ministeriet og ministeren – men det kan ministeren jo selv få lov at svare på – er meget optaget af at prøve at se, om man kan løse det her problem.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-02-23:
Jeg har det ligesom ordføreren, i forhold til at vi skal have meget mere vedvarende energi, og det skal gerne være sådan, når vi vedtager lovgivning, at det så er det, der sker.
Så bliver jeg ærlig talt lidt bekymret, når jeg så ser, at der i sådan et lovnotat står, at det her lovforslag ikke har nogen klimamæssige konsekvenser.
For det, der er hensigten, er jo, at vi får nogle direkte linjer, så vi kan få nogle store brintprojekter, og vi har det her med den lokale kollektive tarifering, som jeg ikke synes at lovforslaget når i mål med.
Jeg er glad for, at ordføreren er vært for en konference herinde på Christiansborg den 1. marts, og jeg håber, det kan være med til at belyse det.
For det her er komplekst stof.
Men jeg frygter, at det her lovforslag ikke er godt nok og ikke lever op til de intentioner, der er i den aftale omkring lokal kollektiv tarifering, hvor man sådan set giver nogle små fordele til et lokalt initiativ, som kan medføre, at der er nogle, der ejer og får fordele af noget vedvarende energi og bidrager til, at der ikke skal laves netforstærkning andre steder.
Kan ordføreren ikke se, at vi bør justere på det her lovforslag, så vi i højere grad imødekommer de borgere?
Lea Wermelin (S), 2023-02-23:
Tak for at dele engagementet i forhold til den vedvarende energi.
Jeg tror nu, det er rimelig normal praksis.
Når man laver et lovforslag som det her, hvor man skaber nogle nye rammer, er det jo ikke lovforslaget i sig selv, der kan skabe den klimamæssige forandring derude.
Det her er jo en forudsætning for, at man kan gøre nogle af de ting, vi gerne vil, f.eks. inden for power-to-x, altså de direkte linjer.
Så det, at lovforslaget i sig selv ikke giver den klimamæssige effekt, er jo så, fordi rammerne skal udfyldes, og det har vi en klar forventning om at det vil bidrage til.
Så det tænker jeg sådan set er helt normal praksis.
Og det tror jeg er vigtigt i den kæmpestore opgave, det bliver for os her i fællesskab og for Danmark, med at lave den grønne omstilling, altså at vi bliver ved med at interessere os for, hvordan vi får danskerne med, og hvordan det bliver ordentlige processer, samtidig med at vi jo alle sammen ved, at tempoet skal skrues op.
Jeg synes, lovforslaget ligger rigtig fornuftigt, men den diskussion tror jeg ikke vi er færdige med.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-02-23:
Det er i hvert fald en diskussion, der kører videre den 1. marts, er jeg helt overbevist om, og derfor er jeg også lidt betænkelig ved den tidsplan, der er omkring lovforslaget, som så ikke er helt vedtaget endnu.
Og det skulle gerne være sådan, at der er en begejstring derude, og at boligforeningerne siger: Yes, nu bliver vi endelig imødekommet, så vi også kan få solceller på vores tage i vores boligforening.
Det er det, jeg savner, altså at man med sikkerhed kan sige, at det her lovforslag lever op til den politiske aftale, vi har, og det kan jeg ikke se at det gør endnu.
Derfor ser jeg frem til at arbejde videre med de her elementer.
Lea Wermelin (S), 2023-02-23:
Jamen jeg synes, det er rigtig godt også at bruge lovbehandlingen i virkeligheden derude, altså når der er nogle, der både kommer med høringssvar, men også reagerer på den lovgivning, vi laver herinde, og at vi er lydhøre og i hvert fald gør vores bedste for at løse de problemstillinger, der måtte være.
Lige præcis i forhold til Skiveegnen, hvor SF's ordfører jo også selv er fra, har vi jo som ordførere herinde alle sammen, tror jeg, fået en henvendelse fra dem med nogle af de bekymringer, de har.
Og den henvendelse har også været oppe på et af de møder, vi har haft i ministeriet, hvor det også, som jeg forstår det, er blevet tilkendegivet, at nogle af de udfordringer, som det i hvert fald er blevet forstået at man har derude, kan ministeriet sådan set godt løse.
Så jeg forventer sådan set, at den dialog med ministeriet er i gang, og at man på den måde kan løse den udfordring, der er.
Theresa Berg Andersen (SF), 2023-02-23:
Tak for det.
Det er jo svært at komme efter hr. Mike Villa Fonsecas jomfrutale, men det er samtidig også rigtig smukt at gøre L 38 om bopælsregistrering til noget smukt og fint.
Jeg kan sige til hr. Mike Villa Fonseca fra Moderaterne, at jeg glæder mig til samarbejdet om at forbedre Danmark og gøre Danmark til et bedre sted at være.
Lad os tage hul på L 38, som handler om kommunernes kontrol med bopælsregistrering.
Som oftest når det kommer til spørgsmål om kontrol, skal der foretages en afvejning mellem mål og midler, og her mener jeg, at der er flere hensyn at tage.
Begge dele er meget reelle hensyn at tage, og for SF er det afgørende at sikre en fornuftig balance.
Det her lovforslag har jo været i høring i sommeren 2021, og det, jeg særlig hæfter mig ved, er, at Dataetisk Råd følte sig nødsaget til at give en udtalelse, selv om de ikke var på høringslisten.
De var nemlig meget kritiske over for nogle vidtgående elementer, der dengang hørte til i lovforslaget.
Elementerne gjorde, at kommunerne kunne kontakte arbejdsgivere og pengeinstitutter for at kontrollere borgernes bopælsregistrering.
Institut for Menneskerettigheder var ligeledes kritiske over for den her del.
De syntes, der var tale om et meget indgribende tiltag, som også berørte nogle borgere, men heldigvis er det taget ud af lovforslaget.
Det er dog utydeligt for mig, når jeg læser høringsnotaterne, om regeringen påtænker senere at fremsætte et lovforslag om de her meget indgribende ændringer og elementer, som jeg er meget kritisk over for.
Men hvorom alting er, er det jo ikke de her elementer, der er taget ud af lovforslaget, som vi skal tage stilling til i dag; det er de elementer, der stadig væk er indeholdt.
Og oplysninger fra indkomstregistrering er trods alt af en anden karakter end bankoplysninger, også fordi oplysningerne her er mere afgrænsede.
Dog kan jeg se, at Datatilsynet har nogle kommentarer om dataminimering, som vi regner med at spørge ind til i udvalgsarbejdet.
Til sidst vil jeg gerne bruge anledningen til at påpege, at i den her type lovforslag, hvor de primære dilemmaer handler om dataetik, bør man måske have udbyggede bemærkninger med overvejelser om og oversigt over præcis dataetik.
Ligeledes mener jeg faktisk, at Dataetisk Råd bør være en fast høringspart ved den her type af lovforslag.
Det har SF også tidligere fremsat nogle beslutningsforslag om.
Jeg vil gerne opfordre til, at ministeren tænker Dataetisk Råd ind i høringsprocesser, så vi får indarbejdet de her dataetiske konsekvenser i bemærkningerne fremover, når vi får den her type forslag.
Men som sagt går vi konstruktivt til værks, og det ser ud til, at SF støtter forslaget.