runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-03-29:
Tak til ministeren.
Som ministeren sikkert kan høre og har opfattet, er der flere steder, hvor man nærer bekymring for ytringsfriheden i forbindelse med regeringens lovforslag.
Det, jeg så hører ministeren sige, er, at ministeren ikke vil gå ind på den præmis, fordi ministeren ikke kan se, der er en risiko for, at der bliver fjernet mere lovligt indhold med regeringens lovforslag.
Derfor er mine spørgsmål:
Spørgsmål 1: Når det bare – i gåseøjne – er en stillingtagen til platformen, de skal nå inden for de 24 timer, kan ministeren så sætte ord på, hvad der er nok til at sætte denne stillingtagen til de 24 timer?
Det er det ene spørgsmål.
Spørgsmål 2: Hvis nu man så har fået fjernet noget af et opslag, hvor man f.eks. har skrevet, at ministeren er en torsk, hvad så?
Hvordan er så processen, når man skal have det op igen, altså klageprocessen?
Kan ministeren forestille sig de to forskellige ting, og er de ens i lovforslaget?
Simon Kollerup (S), 2022-03-29:
Altså, nu tror jeg ulykkeligvis ikke, det er ulovligt at sige, at ministeren er en torsk, og det skal det heller ikke være.
Men der skal også være plads til, når noget er ulovligt, at man kan anmelde det, og at man kan få en hurtig reaktion fra de sociale medier.
Jeg tror, der er mange, der har den der oplevelse af sådan en stor, sort boks, der er de sociale medier – der er ikke en dør at gå ind ad; der er ikke en telefon at ringe til; hvordan får man fat i nogen?
Og når man trykker på anmeld, jamen så er det som at slå i en dyne – der sker ingenting.
Den oplevelse tror jeg godt man kan sidde med.
Og derfor er det vigtigt, at vi får nogle tidsfrister sat op, som er effektive her.
I forhold til hvornår der så er nok tid til den handling, man skal udføre, vil jeg sige: Jamen altså, man skal reagere inden for 24 timer, og så skal man komme med en begrundelse for det.
Og så har alle selvfølgelig ret til – som jeg også siger – at kunne efterprøve det.
Altså, hvis det var mit opslag eller fru Anne Honoré Østergaards opslag, ville vi kunne efterprøve det, hvis vi var uenige i konklusionen.
Og så synes jeg også, de her årlige rapporter, vi nu begynder at få, når loven bliver vedtaget, giver os et grundlag at tale ud fra i forhold til justeringer og forbedringer af loven, også fremadrettet.
Jens Rohde (KD), 2022-03-29:
Nej, selvfølgelig kan den det.
Men at henvise til Tyskland om, at det er uproblematisk, og at erfaringerne er sådan og sådan, hvor loven i øvrigt til fulde først har haft virkning pr. 1. februar 2022 i forhold til alt det, der skal fjernes, er måske sådan lige kækt nok, synes jeg.
Så jeg vil gentage: Det kan man ikke.
Og jeg skal gerne bibringe ministeren et par links, hvis han ellers er i tvivl.
Så jeg vil opfordre til at holde bolden på egen banehalvdel, og lad os så diskutere, hvordan vi får den bedst mulige lovgivning ud af det her med færrest mulige gråzoner.
Jeg håber, at ministeren her i dag vil give sit tilsagn om, at han selvfølgelig vil være med til at forhandle og se, om vi kan kvalificere loven, således at vi får færrest mulige gråzoner.
Mona Juul (KF), 2022-03-29:
Tak til ministeren.
Når man nogle gange skal gå over for grønt, når man står ved fodgængerovergangen, kan man godt komme lidt for sent af sted, og så står man der midt i fodgængerfeltet og ser, at der lige pludselig er blevet rødt.
Er jeg så ude i noget rod der, eller er jeg ikke ude i noget rod?
Det kunne være ministeren, der stod der og tænkte: Uha, er det nu lovligt eller ulovligt, det, jeg har gang i her?
Men hvis ministeren nu vidste, at det ville koste 6 pct. af regeringens vederlag den næste måned, kunne man så forestille sig, at ministeren ville vente med at gå over til næste gang, indtil han var stensikker på, at han kunne nå at komme over?
For det er jo der, vi er.
Den her straf er så vild.
Altså, 6 pct. af omsætningen på koncernniveau vil betyde, at man fjerner mere, end godt er, efter min bedste overbevisning.
Thomas Danielsen (V), 2022-03-29:
Tak for det.
Jeg fik lige lyst til at tage ordet, for den socialdemokratiske ordfører oplyste, at ordføreren ikke vurderede, at der ville blive fjernet mere lovligt indhold som konsekvens af regeringens lovforslag.
Deler regeringen den vurdering?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-29:
Vi må nok hellere få et skriftligt svar på det her, for det blev en udenomstale deroppefra; så det må vi få et skriftligt svar på.
Problemet med det her er jo, at man overlader ytringsretten og kravet om ytringsfrihed og værnet om ytringsfriheden til et privat firma.
Hvis man her fra Folketingssalen ville tage det her alvorligt og gerne ville værne om ytringsfriheden, så fik man da nedsat en domstol, en instans, som lynhurtigt kunne træffe beslutning, og så ville jeg gerne være med til, at når de uafhængige domstole eller myndigheder havde truffet den her beslutning, så havde Facebook kort tid til at fjerne det.
Men det skal være en myndighed, der skal træffe en beslutning om, om dansk lovgivning bliver brudt eller ikke bliver brudt, og så kan vi sagtens bagefter sige, at så har Facebook kort tid til det bagefter.
Der er det da et svigt fra myndighedernes side, at det tager et år eller nogle gange næsten to år, inden de her sager bliver behandlet, men det er jo det ansvar, vi skal tage på os herinde, og så sige, at så må vi nedsætte en instans, hvor det her kan blive besluttet – og blive besluttet inden for 24 timer, hvis der kommer en anmeldelse, eller 48 timer – og så har Facebook derefter kort tid til at agere efter den myndighedsbeslutning, der er truffet.
Men her overlader man ansvaret til et privat firma.
Er ministeren på noget tidspunkt af nogle interessenter, af virksomheder eller af sit embedsværk blevet gjort opmærksom på, at det her potentielt ville kunne medføre, at flere lovlige ytringer ville blive fjernet?
Simon Kollerup (S), 2022-03-29:
For hvis ordføreren mener det, som han siger i sit indlæg her, så må den logiske følge jo være, at når Facebook i dag skal forholde sig til anmeldelser af ulovligt indhold, så har man allerede i dag gjort Facebook til en domstol, og så måtte man rulle det tilbage, hvis jeg skal følge ordførerens logik, og dermed svække forbrugerbeskyttelsen på de sociale medier.
Facebook forholder sig i dag til ulovligt indhold.
Det, lovforslaget her gør, er at stramme op på, at det skal gå hurtigt, at der er nogle processer, hvor vi har behov for at beskytte borgere og brugere på de sociale medier bedre, end vi gør i dag.
Så til spørgsmålet om, hvorvidt Facebook skal forholde sig til ulovligt indhold eller ej, så er det allerede sådan i dag; det skal bare være bedre.
Rasmus Prehn (S), 2022-03-30:
Vi elsker jo alle sammen at se den her krølle på halen hos en gris, for så ved vi, den har det godt.
Men det med at lave et forbud, hvor man i alle tilfælde skal undlade at gøre det, vil bringe os i en situation, hvor man ikke af hensyn til grisene selv kan kupere, for at undgå at de bider hinanden.
Derfor er det altså en balance.
Derfor kigger vi ind i det; vi vil gerne gøre mere, end vi gør nu.
Det er altså ikke et billede, jeg kan genkende.
Jeg oplever rigtig meget god dyrevelfærd, også på svineområdet, i danske stalde, og der er jo heldigvis også eksempler på, at Danmark går foran, bl.a. i forhold til de fritgående økologiske grise, som virkelig har en god dyrevelfærd.
Der er steder, hvor det kan blive bedre.
Vi skal være mere ambitiøse på dyrevelfærden, det vil regeringen gerne stå i spidsen for, men det meget dystre billede, som hr. Torsten Gejl tegner, kan jeg ikke genkende.
Torsten Gejl (ALT), 2022-03-30:
Selv tak.
Altså, grunden til, at jeg spørger til halekupering af smågrise i dag, er, at 98,5 pct. af danske grise ifølge Dyrenes Beskyttelses tal for 2017 får klippet halerne af.
Det er vel at mærke de konventionelle grise og ikke de økologiske grise eller frilandsgrisene, hvor man ser markant færre halebid.
Halekupering handler jo om, at man klipper halen af nyfødte grise, når de er mellem 2 og 4 dage gamle.
Man gør det for at undgå, at grisene senere i livet bider halerne af hinanden på grund af manglende plads og aktivitetsmuligheder.
I den danske svineindustri tillader man, at en gris på helt op til 110 kg lever på 0,65 m 2 .
Den beskæftigelse, der tilbydes, har ofte form af en pind spændt fast til væggen, som de kan bide i, mens de står på et betongulv.
Pladsmangel og mangel på aktivitet betyder, at de bider halen af hinanden, hvis ikke den bliver klippet af, mens grisene er små.
På den baggrund lyder mit spørgsmål sådan her: Synes ministeren, det er i orden, at danske grise mistrives i en grad, så de bider halen af hinanden, hvis vi ikke klipper den af i forvejen?
Eller mener ministeren, vi skal have et reelt forbud mod halekuperinger i Danmark, ligesom de har i Sverige, og at vi samtidig med det skal stille krav til omgivelserne – ligesom i Sverige – så grisene rent faktisk får den plads, de har brug for?
Jeg skal gerne tjekke dem og videresende informationen.
Som nævnt udtrykte Europa-Kommissionen kraftig kritik af Danmark, da det nærmest så ud, som om der blev givet rutinemæssige dispensationer til halekuperinger.
Når det er over 90 pct., kunne det jo godt virke, som om det er rutinemæssigt, hvilket er ulovligt.
Hvad mener ministeren om den nuværende risiko for, at Europa-Kommissionen åbner en egentlig sag om brud på EU-retten på baggrund af antallet af halekuperinger?
Som ministeren siger, har problemet stået på længe.
Det har stået på i 25 år.
Desværre har Danmark ifølge Dyrenes Beskyttelse Europas laveste fællesnævner for grisenes velfærd, når det kommer til plads og adspredelse, og det gør, at vi er med til at skabe et marked, hvor andre lande må slække på deres pladskrav for at følge med os på prisen.
Ifølge Dyrenes Beskyttelse har Østrig også overvejet at sænke deres pladskrav, så de svarer til de danske.
Danmark er altså med til at forværre dyrevelfærden i EU.
Hvad mener ministeren for fødevarer, landbrug og fiskeri om, at vi i Danmark ligefrem går forrest i forhold til at sænke dyrevelfærden i EU og på den måde bliver et foregangsland for dårlig dyrevelfærd?
Rasmus Prehn (S), 2022-03-30:
Lad mig slå fast, at jeg mener, at andelen af halekuperede grise i Danmark er for høj.
Det er et problem, jeg er opmærksom på, og Fødevareministeriet arbejder på at få gjort noget ved det.
Det er altså ikke godt nok, som det er i øjeblikket.
Siden 1994 har det været forbudt rutinemæssigt at halekupere grise i EU.
Grise må dog stadig halekuperes i visse tilfælde for at undgå halebid.
Det er altså også et hensyn til dyrevelfærd.
Der er indført dokumentationskrav, gennemført en kontrolkampagne, indført et statsligt dyrevelfærdsmærke, og så er der løbende en dialog med erhvervet og med dyrlægerne.
Men der er behov for en vedvarende indsats på området, og derfor overvejer Fødevareministeriet løbende behovet for nye tiltag, der kan nedsætte andelen af halekuperede grise.
Det sker på baggrund af ny viden og erfaring på området.
Fødevareministeriet vil desuden skabe et overblik over effekten af de nye tiltag, der allerede er iværksat.
Fødevarestyrelsen er ved at undersøge muligheden for en optællingsmetode, der kan give et retvisende billede af udviklingen i produktion af grise med hele haler i Danmark.
Samtidig vil ministeriet undersøge muligheden for at forbedre velfærden for de grise, der alligevel ender med at blive halekuperet.
Ministeriet er altså i fuld gang med at se på dette problem, og i fremtiden skal færre grise have deres hale kuperet.
Vi kan ikke være andet bekendt.
Tak for ordet og tak for spørgsmålet fra hr. Torsten Gejl.
Torsten Gejl (ALT), 2022-03-30:
Tak, formand.
Magnus Heunicke (S), 2022-03-30:
Jeg vil bare sige, at vi har et samfundsproblem her.
Vi har en europarekord i helt unge menneskers druk, og vi har nu Sundhedsstyrelsens klare anbefaling om, at det altså har nogle alvorlige helbredsmæssige konsekvenser, netop fordi hjernen ikke er fuldt udviklet i de her år.
Og det synes jeg vi skal lytte til, og derfor er det vores forslag, at vi siger: Vi har nogle regler i dag i forhold til aldersgrænse, og vi er nødt til at skubbe den, der er på 16 år, op på 18 år.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-03-30:
Har jeg et ekstra spørgsmål?
Der kan man bare se.
Jamen så skal jeg jo finde på noget, det havde jeg slet ikke forberedt, men det er jo dejligt.
Det er innovationskraften, der træder til.
Så vil jeg egentlig gerne spørge helt overordnet og principielt.
Jeg tror egentlig, vi har et ønske om, at vi gerne vil have, at de unge bliver til myndige voksne, der kan træffe gode beslutninger for deres eget liv.
Og langt de fleste mennesker kan jo godt håndtere at drikke og også drikke lidt tæt i weekenderne som ung, uden at de får et stort alkoholproblem sidenhen.
Finder ministeren det ikke problematisk, at man skærer alle over én kam og siger, at en tømrerlærling ikke må gå ind og købe en øl en fredag eftermiddag til fyraften, hvis han er 17 år, fordi der er nogle få, der ikke kan styre det?
Finder ministeren ikke det problematisk?
Jeg synes jo, der er en udfordring i det her – og det er noget, der generelt kendetegner regeringen: Der er lidt en tendens til, at målet helliger midlet.
Her er målet, at unge skal drikke mindre, og så kommer man ud med den her påstand om, at akutafdelingerne er oversvømmet af unge, der er der på grund af druk.
Det viste sig ikke at være sandt, men man holder vel stadig væk fast i politikken.
Og det der forhold til sandheden har været lidt problematisk generelt for regeringen.
Altså, man påstod, at sundhedsmyndighederne anbefalede en nedlukning af Danmark.
Det viste sig at være forkert.
Men påstod, at SSI anbefalede at slå alle mink ned.
Det viste sig at være forkert.
Så nu, hvor man ved, at problemet er blevet overdrevet i forhold til akutmodtagelse, hvorfor så ikke rette op og sige: Okay, vi kan godt se, at der er en historisk ansvarlig generation, og der er ingen grund til at udvide forbuddene?
Rasmus Prehn (S), 2022-03-30:
Jeg vil gerne sige, at mit klare indtryk er, at Danmark i EU-sammenhæng bliver betragtet som et af foregangslandene, og vi har jo sammen med landene i Vughtalliancen lanceret et positionspapir, hvor vi lægger op til at fremme dyrevelfærden.
Så i de sammenhænge, hvor vi debatterer dyrevelfærd, står Danmark som et af de lande, der vil gøre mest, og som er mest ambitiøse.
Det med, at der skulle åbnes en sag om halekuperinger, har jeg ikke hørt noget om, og jeg tænker ikke, det er noget, der er særlig realistisk.
Men jeg er med på, at der er en udfordring her; at der er noget, vi kan gøre bedre.
Det oplever jeg altså også at svineproducenterne selv er interesserede i.
Magnus Heunicke (S), 2022-03-30:
Danmark, og det er dokumenterbart, har europarekord i druk.
Og så har vi også de her aldersgrænser i dag, og vi kan se, at da det blev indført – og det var jo tilbage i 90’erne, hvor man lavede den her 15-årsgrænse, og nogle år efter rykkede man den op på 16 år – havde det faktisk en stor effekt.
Så det har en stor effekt at få de her aldersgrænser.
Og Danmark ligger jo også alene, ikke helt, men næsten alene i Europa i forhold til at have en meget lav aldersgrænse og en tidlig debutalder.
Anni Matthiesen (V), 2022-03-30:
Hvad tænker ministeren om potentielle konsekvenser for både dansk og europæisk fødevareforsyning som følge af krigen i Ukraine?
Trine Bramsen (S), 2022-03-30:
Tak til Enhedslisten for at være dagsordenssættende på det her område, for det synes jeg i den grad man skylder Enhedslisten anerkendelse for.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi den her gang starter med indholdet og starter med at sige: Hvad er de rigtige indsatser?
Og det er korrekt, at der både er noget, der handler om tilbuddene, og der er også noget lovgivning, som handler om konsekvenserne over for voldsudøverne, og der er noget, der handler om de børn, der kommer i klemme, hvor det kan være utrolig svært for den voldsramte at få børnene efterfølgende.
Så der er mange elementer i det her, og jeg synes, det vigtige i den fase, vi står i nu, er at få alle gode indspark med og få lavet en ordentlig handlingsplan og dermed også skubbe på for, at vi gør noget andet, end vi har gjort før, hvor vi er hoppet fra den ene tue til den anden.
Pernille Skipper (EL), 2022-03-30:
Jeg ser det nok sådan, at glasset er halvt fuldt – jeg er glad for, at regeringen ikke endnu har truffet beslutning om, hvordan det skal finansieres.
Altså, partnervold øger risikoen for partnerdrab, og derfor kan man jo ikke se indsatsen omkring partnervold og partnerdrab hver for sig, og det tror jeg sådan set ikke at jeg behøver at belære ministeren om overhovedet.
Jeg behøver heller ikke at understrege, hvor vigtigt det er, at vi laver en form for forebyggende indsats.
Jeg er i øvrigt også meget enig med ministeren i, at det både er strukturelt og kulturelt, og at de ting hænger sammen.
Selv om jeg ikke har hørt fra alle interessenter endnu, har jeg dog en idé om, hvad sådan en handleplan kunne indeholde, fordi jeg har hørt, hvad mange har sagt, og det ved jeg at ministeren også har.
Altså, der er tale om et øget behov for opsporing og for voldsfaglighed i den enkelte kommune, f.eks. at man har teams, som er i stand til at hjælpe med at identificere voldsofre og dermed også at komme dem aktivt til hjælp.
Der er et meget, meget stort uopfyldt behov for ambulant rådgivning, hvor man ikke behøver at stå med tasken og børnene under armen på et krisecenter, men faktisk kan få hjælp til at komme ud af voldscirklen før det.
Som ministeren også nævner, er der et behov for behandling af udøvere, og der er behov for en opprioritering hos politiet.
Og alt det her stopper jo ikke om 3 år, og det er derfor, det er så bekymrende, når der bliver talt om den her finansiering, som har været brugt igen og igen.
Og det har været problemet længe – det er stop and go, stop and go, og det får vi ikke en ordentlig indsats af.
Ligestillingsministeren var jo, da hun trådte til, ude at tale om en handleplan mod partnerdrab meget tidligt og meget bastant.
Jeg tror, der var rigtig mange, som går op i det, som var meget imponerede over den måde, som ministeren trådte i karakter på, også ved at tage nogle ord i sin mund, som jeg ikke tror at ministre før har gjort, nemlig at det her er et spørgsmål om, at kvinder bliver dræbt, fordi de er kvinder.
Og derfor er det jo også så vigtigt, at det her bliver fulgt op af reel handling og varig handling, altså noget, som kan tage nogle år.
Det tager mere end 3 år, desværre, at komme af med både partnervold og partnerdrab.
Trine Bramsen (S), 2022-03-30:
Partnervold og partnerdrab er uacceptabelt, og vi bliver nødt til at anskue det som et samfundsproblem, hvis vi skal komme det til livs.
Jeg mener også, at vi skal ændre strukturerne for at kunne ændre den kultur, som der åbenlyst er behov for at ændre.
Jeg er allerede i gang med at holde møder med relevante aktører for at få deres input, og jeg har også planer om, at jeg sammen med Ligestillingsudvalget kan få konkret inspiration ved at tage på studietur til Norge engang i maj.
Jeg kan derfor endnu ikke sige, præcis hvad indholdet i handlingsplanen bliver, men min ambition er, at vi både får set på strukturelle tiltag og konkrete indsatser rettet mod de voldsudsatte kvinder, mænd og deres børn.
Der har været handlingsplaner mod partnervold siden 2002, og de har typisk været finansieret gennem det, der tidligere hed satspuljen, i perioder på 4 år.
Jeg er glad for, at der er interesse fra Folketingets side i forhold til udarbejdelsen af en ny handlingsplan mod partnervold og partnerdrab, og jeg håber, at vi sammen kan løfte opgaven.
Det er en opgave, som det er utrolig vigtigt at vi står sammen om at løfte, hvis vi skal have ændret det strukturelle problem, det er, og anskue det som et samfundsproblem.
Pernille Skipper (EL), 2022-03-30:
Justitsministeren og socialministeren har på et samråd sagt, at de ønsker at finansiere en kommende handleplan mod partnervold og partnerdrab med midler fra den såkaldte socialreserve, disse midler er aldrig varige, men løber maksimalt 3 år ad gangen, mener ministeren, at en kommende handleplan mod partnervold og partnerdrab skal være midlertidig, og hvilke forestillinger har ministeren om indholdet af en sådan plan?
Rasmus Prehn (S), 2022-03-30:
Ja, i forhold til Danmark og Europa er det prisstigninger, vi ser ind i.
I forhold til udviklingslandene, f.eks. i Nordafrika, kan der komme ret betydelige forsyningsproblemer.
Der er noget, man skal være opmærksom på.
Jeg talte jo med World Food Programme i går, og det, de siger, er, at det som sådan ikke så meget er mad, de mangler, men at det er fordelingen af den mad, der er, som kan være problemet.
Der er faktisk en tredjedel af den mad, der bliver produceret, som bliver smidt ud.
Så der er altså også et forbedringspotentiale der hele vejen rundt i forhold til at nedbringe madspildet; det har også en klima- og miljøbelastning, som er problematisk.
Men det handler også om fordelingen af ressourcer og at sørge for, at de mennesker i udviklingslandene også får noget af den her mad.
Anni Matthiesen (V), 2022-03-30:
Jamen det gør mig tryg, at man har dialogen, og det er jeg også bekendt med.
Og der er jo nogle gange, hvor man kan sige, at hvis man skal finde noget som helst positivt ved en krig, kan det være, at man en gang imellem også bliver tvunget til at tænke nye tanker og tænke anderledes, end man måske har gjort igennem mange år.
Til sidst vil jeg gerne høre ministerens vurdering af den situation, som vi ser ind i, altså hvad angår fødevareforsyningen.
Altså, i hvor stort et omfang forventer ministeren at fødevareforsyningen bliver en udfordring?
Jeg har hørt sådan lidt i forhold til Danmark og Europa, men hvis nu ministeren skal tage verdensbrillerne på, hvad tænker ministeren så?
Rasmus Prehn (S), 2022-03-30:
Som en del af min indsats på det her område har jeg holdt løbende møder med Landbrug & Fødevarer og andre interessenter på det her felt.
Noget af det, der kan være en interesse for, er, om vi kan dyrke flere fødevarer i Danmark.
Der har været hele EU-debatten om at inddrage brakmarker.
Der har også været et spørgsmål om, om man kan tage nogle af de planer, der er, for at tage mere brak ud og måske udskyde dem lidt.
Det har vi en dialog i ordførerkredsen om hvordan vi håndterer, for vi vil gerne sikre, at vi ikke står i en situation, hvor vi kommer til at mangle fødevarer.
Anni Matthiesen (V), 2022-03-30:
Det kommer nok ikke som en overraskelse for fødevareministeren – og jeg er også godt klar over det – at Danmark, for at sige det direkte, måske har en af verdens bedste køkkenhaver i forhold til at producere fødevarer.
Dansk landbrug er jo på det område i verdensklasse, og jeg tænker lidt: Er det på det område, altså på dansk landbrugsområde, også nødvendigt, at vi tænker nye tanker, og er det noget, som ministeren har taget fat på?
Rasmus Prehn (S), 2022-03-30:
Altså, situationen er jo meget alvorlig, og i den sammenhæng er vi selvfølgelig alle sammen bekymrede.
Lige med hensyn til fødevaresikkerhed er vores bedste vurdering med det, vi ved nu, og med det, vi kan se ind i, at vi ikke som sådan kommer til at mangle fødevarer, men vi kommer til at opleve nogle drastiske prisstigninger.
Jeg tror, mange danskere allerede oplever et chok nede i supermarkedet.
Jeg så den anden dag, at et toastbrød var nået op på over 20 kr., og så bliver man lang i ansigtet – næsten lige så lang i ansigtet, som når man har været henne og tanke benzin, som også er dyrt.
Så der er nogle rigtig uhyggelige priser som følge af det her, men i forhold til hvad de oplever i Ukraine, er det jo ikke det store problem.
Men det er alvorligt nok, og vi skal gøre, hvad vi kan.