runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-11-22:
Mange tak.
Ordføreren nævner jo også, at det står som en del af redegørelsen, og han nævner også selv den her i virkeligheden svære balance imellem at varetage egne interesser fra grønlandsk side, fra færøsk side, samtidig med at der er en fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Man kan jo spørge sig selv: Hvad er en god dialog?
Er det en god dialog f.eks., at der bliver lyttet, men at man vælger at gøre noget andet?
Er det en god dialog?
Hvem er det en god dialog mellem, altså skal Folketinget også inddrages i forhold til det udenrigs- og sikkerhedspolitiske område, som jo også er et ansvar, der ligger i Folketinget i dag?
Nogle af de spørgsmål vil jeg egentlig gerne stille videre til ordføreren.
Hvordan kan vi konkretisere den her gode dialog?
Hvornår vil det være en succes set med færøske briller, med grønlandske briller, med danske briller at finde den her sådan lidt svære balance mellem nogle interesser, som nogle gange stritter i alle mulige retninger?
Mange tak.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-11-22:
Tak for det.
Ordføreren er inde på EU's betydning for kontinentet Europa, og jeg tror ikke, man kan være uenig i, at EU er enormt vigtig for kontinentet.
Jeg vil bare bede ordføreren forholde sig til en linje i den her redegørelse, som ordføreren var meget enig i:
»Det er positivt, at EU har bidraget til at skabe stabilitet i Europa ved at optage nye medlemmer.«
Nu var ordføreren også inde på brexit og de potentielle konsekvenser, det har for Europa.
Vil ordføreren godt medgive, at den udvidelse, der har været af EU, har været en af de allermest tungtvejende årsager til, at briterne forlod unionen, idet man netop lige pludselig ikke længere kunne se sig i det fællesskab, som man engang havde meldt sig ind i, og at de her optagelser af nye medlemslande derfor faktisk ikke har bidraget til stabilitet, men har rykket stabiliteten mod sydøst og dermed har skabt lidt mere ustabilitet i vores hjørne af Europa?
Christian Juhl (EL), 2018-11-22:
Altså, det at give støtte til nærområderne er jo nødhjælp i en akut situation, det er jo ikke reelt forebyggende arbejde.
Det forebyggende arbejde foregår nogle år før, altså, inden konflikten opstår.
Og ikkemilitær konfliktløsning er altså væsentlig mere end at hjælpe i en flygtningelejr.
Det er også at være ude og være aktiv diplomatisk og sørge for, at vi har en udviklingsbistand, der duer, men også et diplomati, der intervenerer positivt og aktivt, før konflikten opstår.
Nick Hækkerup (S), 2018-11-22:
Det er tre relativt omfattende spørgsmål, så jeg vil se, hvad tiden tillader, men ellers kan ordføreren jo spørge igen.
Til det første spørgsmål, om der ikke findes andre løsninger end de militære: Jeg synes faktisk, at en god del af min tale præcis handlede om arbejdspladser, præcis handlede om, hvad vi skal gøre i forhold til flygtninge og migration, hvor hovedgrebet jo er at sætte ind med udviklingsmidler, hvor hovedgrebet er at stimulere udviklingen i Afrika i nærområderne osv.
Så jeg synes, at man må sige, at der var svaret sådan set: ikkemilitært.
I forhold til to andre punkter, jeg tog fat på, var det ene punkt om sikkerhed – sikkerhed handler af gode grunde om militær – og det andet punkt om EU, og der brugte jeg relativt meget tid på at sige, at den drejning, som der er i EU's budget, i retning af at bruge flere penge, efter vores mening er rigtig.
Så jeg synes ikke, præmissen for spørgsmålet er korrekt.
Christian Juhl (EL), 2018-11-22:
Tak for ordførertalen.
Der var nogle interessante synspunkter, men der var også, synes jeg, en ret borgerlig og meget traditionalistisk tilgang til hele sikkerhedsspørgsmålet.
Findes der ikke en grundlæggende idé i Socialdemokratiet om, at man også kan klare konflikter med ikkemilitære løsninger, eller er den fuldstændig skippet, for I nævner det aldrig?
Det er den ene ting.
Den anden ting er: Skal vi ikke tage nogle kvoteflygtninge igen, hvis vi over for FN skal vise, at vi vil det system noget godt?
Den tredje ting: Skal vi blive på 0,7 pct. af bnp til udviklingsbistand?
Karsten Lauritzen (V), 2018-11-22:
Lad os kigge på det og få svar på det i udvalgsbehandlingen.
Det er jeg bestemt indstillet på.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-11-22:
Jeg vil rette det, jeg forventer er en misforståelse fra skatteministerens side.
For det, jeg gjorde ministeren opmærksom på i høringsskemaet, i høringssvaret, var ikke det indholdsmæssige i, hvad Danske Udlejere ønskede sig af andre muligheder.
Det var det, at de påpegede, at der var nogle problemer i forhold til, hvordan den her nye lov forholder sig til eksisterende lovgivning.
Det samme havde LLO, Lejernes Landsorganisation, nogle bekymringer over, og i ministerens svar til LLO henviser ministeren til Danske Udlejere, der også påpegede det her.
Så det har ikke noget med det andet at gøre.
Det har simpelt hen noget at gøre med, at begge organisationer påpeger nogle uoverensstemmelser i forhold til eksisterende lovgivning, herunder lejeloven.
Karsten Lauritzen (V), 2018-11-22:
Når der er forskel på en virksomhed, som har fast driftssted i Danmark, og en udenlandsk platform, så er det jo, at vi ikke har de samme lovgivningsmæssige muligheder for at pålægge den udenlandske at indberette, fordi de ikke har fast driftssted.
Så kan vi arbejde for at lave de regler om i internationale fora, og det vil jeg da gerne være med til.
Hvis der dukker nye oplysninger frem, har jeg det sådan som politiker, at så må vi jo se på dem.
Men jeg synes, vi har lavet en god aftale, og den står jeg som skatteminister ved, og det håber og tror jeg også på den brede kreds af partier, der har tilsluttet sig aftalen, vil gøre.
Rune Lund (EL), 2018-11-22:
Jeg har to spørgsmål.
Hvordan har ministeren det egentlig med, at der er nogle virksomheder, f.eks. Happy Helper eller GoMore, som siger, at de bare gerne vil aflevere de her data til skattevæsenet, til skatteforvaltningen, fordi de synes, det er det rigtige at gøre, også selv om de ikke får noget ud af det, og der samtidig er en anden virksomhed, Airbnb, som decideret siger: Vi gider kun at indgive de her oplysninger, selv om det er smaddernemt for os, hvis vi kan få noget ud af det?
Den anden ting er
: Hvis det i løbet af det næste års tid – og det er måske det, det tager for at komme helt til bunds i de lovgivningsmæssige muligheder – kommer frem, at der er nogle håndtag, vi kan bruge i forhold til simpelt hen bare selv at gå ud og hente de her oplysninger, ændrer det så skatteministerens holdning til, hvordan vi skal håndtere de her virksomheder, som så at sige ikke gider samarbejde med den danske skatteforvaltning?
Karsten Lauritzen (V), 2018-11-22:
Og det viser sig jo, at det virker på sommerhusområdet, hvor langt, langt de fleste sommerhuse, der bliver lejet ud, er via tredjepartsindberetning.
Derfor tror jeg også, at den frivillighed, der er lagt ind i det, vil vise sig at virke i forhold til deleøkonomien.
Hvis den ikke vil det, vil jeg være villig til at se på at gå den vej, som hr. Rune Lund ønsker.
Men jeg har nu tillid til, at den her gode, mindelige løsning, hvor vi fremmer deleøkonomien og får den rigtige skattebetaling via frivillighedens vej, er den hurtigste og mest effektive måde at komme i mål på.
Rune Lund (EL), 2018-11-22:
Skatteministeren siger det jo selv: Forudsætningen for aftalen med Airbnb er, at de her love bliver vedtaget i Folketinget.
Altså, det er jo Airbnb, der er hele omdrejningspunktet omkring det her.
Og det her er ikke en smart og nem måde at gøre det på, men det er en enormt bøvlet måde at gøre det på.
For i stedet for at vi har et lovgrundlag, som alle virksomheder kan arbejde ud fra – uanset om man lejer sin bolig ud via tredjepart, eller hvad man gør, så har man det samme, så kunne man have det samme fradrag, og der ville ske de samme indberetninger – har vi lige nu en situation, hvor der, hver eneste gang der kommer en ny udlejningsportal op, skal laves en aftale, for at de gider at indlevere oplysningerne via den elektroniske løsning, api'en, der bliver etableret.
For det her handler jo ikke bare om udlejning af en campingvogn eller en bolig, det handler om platformsøkonomien som sådan, og at vi som parlament, som lovgivende magt laver en lovgivning og nogle indberetningsløsninger, som fungerer, som er strømlinede, som kører på skinner for alle virksomheder inden for deleøkonomien.
Skal man nu til at lave individuelle, frivillige aftaler med alle virksomheder inden for den her deleøkonomi og platformsøkonomi?
Jeg synes, det virker som en meget, meget bøvlet og også en uretfærdig måde, som det her udstikker retningen for.
Christian Juhl (EL), 2018-11-22:
Jeg kan ikke genkende det billede.
Jeg har arbejdet meget med Latinamerika og ved, at der, hvor USA har bevæget sig, ofte har været i stater, hvor man har været totalt ligeglad med menneskerettigheder, hvor mine kollegaer som fagforeningsrepræsentanter er blevet skudt, likvideret, eller simpelt hen forsvundet, hvor menneskerettighedsaktivister er forsvundet i titusindtal i Mellemamerika.
Hvis det er det billede, vi skal have af USA, handler det jo ikke så meget om, at det er der, menneskerettighederne gælder.
Det er mere nuanceret end det.
Nogle steder er der menneskerettigheder, andre steder er der voldsom undertrykkelse af menneskerettigheder.
Henrik Dahl (LA), 2018-11-22:
Tak for ordet.
Der er en geografisk sammenhæng imellem den del af verden, hvor mennesker kan nyde deres fulde menneskerettigheder, og den del af verden, hvor US Airforce har uindskrænket luftherredømme.
Det, jeg vil spørge om, er, om det er en tilfældig korrelation efter ordførerens mening, eller om der er en årsagssammenhæng.
Peter Juel-Jensen (V), 2018-11-22:
Jeg ved ikke, om ordføreren og jeg læser de samme aviser, men jeg har da lagt meget mærke til, at man fra amerikansk side har efterlyst, at Europa tager et større ansvar for egen sikkerhed.
Det nævnte jeg også i min tale.
Jeg har faktisk stor forståelse for, at amerikanerne ikke mener, at det er amerikanske skatteydere, der skal være med til at betale for den danske sikkerhed.
Det synes jeg ikke er i orden.
Jeg synes tværtimod, at vi skal samarbejde med dem, vi har et interessefællesskab med.
Det er både på den ene og den anden side af Atlanterhavet
Det er både med amerikanerne, men det er også med europæerne.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-11-22:
Vi arbejder jo heldigvis sammen med vores nordiske kollegaer i NORDEFCO, det nordiske forsvarssamarbejde, så det behøver vi sådan set ikke EU til at kunne.
Men jeg vil bare gerne vende tilbage til det spørgsmål, som jeg stillede ordføreren, og det er: Hvilket signal føler ordføreren det er at sende til amerikanerne, at vi opstiller det her alternativ i form af et fælles EU-forsvar, som vil være et alternativ til NATO?
Mener ordføreren, at det vil bidrage til, at USA kommer tættere på NATO-samarbejdet, eller mener ordføreren, at det kunne være en belejlig undskyldning for en stadig mere ustabil amerikansk regering i forhold til at sige, at så forlader vi det bare, så kapper vi snoren til Europa?
Tak for det.
Jeg er glad for at høre, at Venstre stadig væk anser NATO som værende hjørnestenen i vores forsvarspolitik, men hvorfor er det, at man ønsker at opstille et alternativ i form af det her fælles EU-forsvar?
Hvorfor er det, at man ønsker at sende det signal tværs over Atlanten, at vi selv kan, og at vi har mindre behov for vores store allierede i USA?
Peter Juel-Jensen (V), 2018-11-22:
Jamen jeg synes da, at vi effektivt spiller en rolle, når vi sammen med vores samarbejdspartnere prøver at sige stop og sige fra.
Når det kommer til, om vi skal tage det her skridt yderligere, er det ikke et skridt, som Danmark skal tage alene, for så finder man bare en anden, der kan transportere våbnene.
Så det er selvfølgelig noget, som vi skal tale med vores gode venner om.
Jeg synes, at spørgeren skal stille spørgsmålet til regeringen.
Christian Juhl (EL), 2018-11-22:
Jamen jeg sagde jo også, at vi var enige om, at vi ikke skal sælge vores våben til Saudi-Arabien.
Jeg spørger: Hvorfor skal vi ikke blokere for våbentransport, når vi nu har en kæmpe dansk flåde, som vi kan regulere via vores lille land, men med vores enormt store indflydelse, hvis vi vil det?
De våben, der skal til Saudi-Arabien, skal transporteres og ofte af danske skibe.
Hvorfor laver vi ikke en lov, der siger: Vi vil ikke transportere, og vores skibe skal ikke transportere våben til Saudi-Arabien?
Så kunne vi effektivt spille en rolle.
Peter Juel-Jensen (V), 2018-11-22:
Tak for spørgsmålet.
Jeg går ud fra, at jeg kun svarer på vegne af Venstre og ikke på regeringens vegne.
Spørgeren får muligheden for at gå i clinch med regeringen om et øjeblik.
Og det plejer vi at gøre i Danmark ud fra en god og en bred diskussion, og det skal vi selvfølgelig også fortsat gøre.
Christian Juhl (EL), 2018-11-22:
Tak for det.
Jeg kunne se, at Venstre sammen med resten af regeringen nu vil suspendere våbeneksport til Saudi-Arabien.
Jeg synes, det er dejligt, at man har lyttet til den kritik, der har været, og rent faktisk har besluttet det.
Så siger udenrigsministeren, at det jo er en lille ting, fordi vi er et lille land.
Men mange bække små gør en stor å.
Vi er jo på et andet område meget, meget større, f.eks. på hele skibstransportområdet – der er vi jo verdensdækkende.
Hvorfor har Venstre og regeringen ikke sørget for, at vi ikke kun boykotter våbensalg, men i det hele taget også våbentransport til Saudi-Arabien?
Der kunne vi gøre en effektiv indsats – vi ville faktisk være den dominerende stat der, hvis vi blokerede for al sejlads af våben til Saudi-Arabien.
Peter Juel-Jensen (V), 2018-11-22:
Tak for spørgsmålet.
Nu skal jeg prøve at udtrykke mig rigtig, rigtig tydeligt.
Jeg har på ingen måde sat spørgsmålstegn ved vores medlemskab af NATO, tværtimod har jeg sagt, at det er vores hjørnesten.
Jeg ser det som en vigtig opgave for Danmark, når vi er et lille land, der lever af at handle med andre, når vi er en vigtig spiller inden for både udenrigs- og sikkerhedspolitik, at vi engagerer os der, hvor vi kan gøre en forskel.
Og det kan vi bl.a. gøre i PESCO.
Vi skal ikke sige enten-eller, vi skal sige både-og, og det skal vi gøre, for vi ved ikke, hvor Danmarks sikkerhed starter, og den kan sagtens starte med bl.a. et yderligere samarbejde mellem de andre NATO-lande.
Derudover skal ordføreren for Dansk Folkeparti også være opmærksom på, at vi jo også har nordiske naboer, som vi kan have stor glæde af, bl.a. Østersøregionen, som ikke er medlem af NATO.
Finland, Sverige kan vi jo godt lave noget sammen med, og det kunne vi gøre inden for PESCO.
Så vi skal være med til at gøre en forskel der, hvor vi har en mulighed for at gøre det, for hvor starter og slutter Danmarks sikkerhedspolitik?
Kaare Dybvad (S), 2018-11-22:
Jeg vil sige, at beboerne i de almene boligområder er førsterangsborgere, og de skal have den bedst mulige behandling.
Der er ingen forskel for os, overhovedet ikke, i forhold til hvor man bor.
Det, som vi ser på, er koncentrationen af sociale problemer.
Jeg synes, Pelle Dragsted skal prøve at sætte sig ind i det med anvisning til private boliger, for man har faktisk prøvet det, dengang man havde en socialdemokratisk boligminister, Ole Løvig Simonsen, tilbage i 1996.
Og resultatet var dengang, at der var nogle meget høje priser på de aftaler, man havde, bl.a. i Randers Kommune, for at anvise folk til privat udlejningsbyggeri.
Og det vil jeg og Socialdemokratiet sådan set gerne kigge på, altså hvad der kan lade sig gøre i dag.
Men at sige, at vi aldrig har prøvet det, og at sige, at det ikke er noget, Socialdemokratiet også har forsøgt at bruge til at skabe blandede boligområder, er simpelt hen forkert.
Pelle Dragsted (EL), 2018-11-22:
Selvfølgelig skal man forsøge at blande byen mere.
Problemet her er jo, at Socialdemokratiet kun kigger på den ene del.
Man vil gerne gå ud i de almene boligområder med bulldozerne og tvinge dem med trusler om ekspropriation, men når det kommer til de private udlejere, så vil man ikke støtte op om Enhedslistens forslag om at give anvisningsret til kommunerne, sådan at de kunne anvise nogle af de her mennesker til nogle af de lidt mere velhavende kvarterer.
Det er jo det, der er problemet.
Det er det, at Socialdemokratiet stiller sig sammen med resten af Folketinget og behandler folk i almene boliger som andenrangsborgere, som man kan gøre noget helt andet ved og stille nogle helt andre krav til end f.eks. udlejerne af privat boligbyggeri.
Hvis man virkelig ønskede blandede byer, skulle man jo være parat til også at pege på, hvor de beboere skal hen, andre steder end de almene boliger.
Men det vil man ikke, for der træder man nogle andre mennesker over tæerne, nogle af dem, der måske har lidt flere ressourcer og lidt mere netværk end de mennesker, der bor i de almene boligområder.
Kaare Dybvad (S), 2018-11-22:
Jamen jeg vil da sige, at jeg allerede har været ude i Sjælør Boulevard og tale med beboerne derude, så det behøver ordføreren ikke at kræve af mig.
Men med hensyn til Den Sorte Firkant vil jeg sige: Jeg synes, at det centrale i den her diskussion jo ikke er, om det er alment eller ikke er alment.
Altså, ordførerens egne moderpartier stemte imod at bygge alment dengang.
Skal jeg så også skose dem for at stemme imod det, fordi vi stemte for at bygge alment?
Der er Socialdemokratiet sådan set lige kritisk, uanset om det er privat udlejningsbyggeri, almene boliger eller andelsboliger, folk bor i.
Før i tiden var det på Vesterbro eller i Den Sorte Firkant, men nu er det altså i nogle almene boligområder, at der er behov for, at man ændrer på den beboersammensætning, der er – hvilket i øvrigt mange af Enhedslistens egne politikere også er med til rundtomkring, og det skal de da have stor ros for.
Det er en grundlæggende opgave, hvis vi vil bevare vores velfærdssamfund, at vi har blandede boligområder.
Pelle Dragsted (EL), 2018-11-22:
Mange tak.
Og tak for at indtage talerstolen – det manglede da også bare, kan man sige, men det er fint.
Jeg synes måske, at ordføreren en lille smule nærmer sig historieforfalskning, når man taler om renoveringen af Den Sorte Firkant.
Det, der skete der, var jo, at man byggede almene boliger, at der kom flere almene boliger, end der var før.
I det her tilfælde – det er jo også derfor, at Liberal Alliance er begejstrede for det her – sker der det modsatte; der går vi ind og river almene boliger ned eller sælger dem til storinvestorer, der så kan leje dem ud til dem, der nu engang har råd til at betale for sådan noget.
Det er virkeligheden, så skal vi ikke bare lige, når vi bruger historiske paralleller, holde os til sandheden.
Det relevante her er jo, at det handler om nogle mennesker.
I går så jeg en video, som AKB havde lavet, hvor der sidder en række ældre beboere ude i Sjælør Boulevard og siger: Vi skal flytte herfra, hvor vi har boet i årtier, fra vores børnebørn.
Altså, det er jo det, det her handler om.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-22:
Nu siger ordføreren det samme som sin kollega, der før brugte en lovgivning til så at sige: Jamen så kan man jo ikke stå her og problematisere den gennemgribende ændring, der er, i almene boliger på baggrund af L 38.
Kaare Dybvad (S), 2018-11-22:
Men hvis Alternativet ikke er imod det, er det jo en mærkværdig måde at problematisere, at man sætter grænser op for, at nogle kan flytte ind, og at andre ikke kan flytte ind.
Først vil jeg sige, at grundloven bliver nævnt her.
Der er lavet et, synes jeg, meget gennemarbejdet og grundigt notat af Folketingets Lovsekretariat om grundlovsaspekterne i den her diskussion, og det vil jeg da i hvert fald opfordre ordføreren til at læse, for så tror jeg ikke, han i lige så høj vil være i tvivl om, hvor vi står i den her sammenhæng.
Men det, jeg egentlig gerne vil spørge til, er, om Alternativet er imod det, at man siger til nogle grupper: I kan ikke flytte ind i eksempelvis Gellerupparken, fordi vi ønsker en mere blandet beboersammensætning – altså det, man normalt kalder fleksibel udlejning, som er praktiseret i næsten alle de kommuner i landet, som har meget store almene boligområder.
Er Alternativet imod den praksis, at de eksempelvis i Mjølnerparken i dag siger, at man skal have et job eller være under uddannelse for at flytte ind, så man får forrang til at flytte ind i boligområdet?
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-22:
De tal der kan jeg ikke lige bakke op om.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-11-22:
Jeg tror bare, jeg vil konkludere, at ordføreren har noteret sig, at det faktisk er intentionen med loven, at det er sådan, det skal være.
Nu er jeg jo tidligere FOA-formand, så jeg er lidt optaget af, om ordføreren faktisk mener, at en rengøringsassistent tjener under 55 pct. af det, som gennemsnittet er for indtægter i byen i almindelighed.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-22:
Jamen det er da korrekt, at der sikkert kan have foregået et eller andet, som Socialdemokratiet var med til i 50'erne, der var fornuftigt.
Jeg vil gerne sige tak til hr. Kaare Dybvad for ikke at være en kujon i dag og for at tage imod min opfordring til at gå på talerstolen.
Og så vil jeg godt beklage, at jeg ikke fik nævnt SF i samme sætning, for det var urimeligt at hænge Socialdemokratiet ud alene for ikke at gå på talerstolen.
Jeg synes, der var lidt for meget genbrug i ordførerens tale her.
Jeg synes, at når vi ser på de her områder, som er i gang, så skal vi passe på med bare at sige, at man kan gøre ligesom i Gellerup-Toveshøj eller i Vollsmose.
For der er altså nogle boligområder, hvor der er en byggemulighed, som så kan gøre, at man kan opføre noget nyt, som eventuelt ikke er almene boliger.
Og så har vi altså nogle boligforeninger som Bispehaven i Aarhus, som er tæt bebygget, og hvor man ikke bare lige kan placere et pensionskassebyggeri inde midt i det hele.
Jeg synes, man forhindrer den fleksibilitet, når man finder på et helligt tal, altså maks. 40 pct. almene familieboliger.
Det er det, Enhedslisten går så kraftigt imod.
Kan ordføreren ikke forstå det?
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-22:
Det er dem, der siger, at de ikke bliver inddraget.
Det er dem, der siger, at den plan, der er blevet fremlagt af et enigt byråd, er en plan, der er fremlagt af et byråd, der er gået amok.
Det er jo ikke mig, der siger det.
Så jeg kan ikke se, at intentionen med aftalen er blevet anerkendt og overholdt.
Jeg kan heller ikke se, hvorfor vi så skulle have et ændringsforslag, som netop giver mandat til, at de bare bliver kørt over, hvis der ikke findes fælles fodslag.
Kan ordføreren måske uddybe, hvorfor der skulle laves det ændringsforslag?
Kaare Dybvad (S), 2018-11-22:
Nu fik jeg ikke helt fat i spørgsmålet på grund af tiden her.
Min far voksede eksempelvis op i en almen bolig i Holbæk i en afdeling, hvor der ligger fire dobbelthuse, og der har altid boet folk, der etnisk har dansk baggrund der, og nu så jeg den anden dag, da jeg forbi, at der er flyttet en somalisk familie ind.
Jeg tror, at den somaliske familie, som bor i en almen boligafdeling med otte boliger i rækkehuse i et parcelhuskvarter i Holbæk, har en væsentlig bedre chance for at blive en fuld og hel del af det danske samfund end dem, der vokser op i eksempelvis Agervang, og det er essensen for os her, når man kommer hen i et nyt boligområde.
Jeg tror, man har bedre forudsætninger, når man er en del af hverdagen og bliver integreret ind i noget.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-22:
Tak for det.
Jeg bemærkede bare lige, at ordføreren i sin tale sagde: Er det os, der skaber frygt her, eller er det faktisk jer andre, som italesætter, hvad der egentlig foregår?
Er det os, der skaber frygt?
Hvis frygten er, at man ikke vil fjerne en 225 timersregel eller kontanthjælpsloft osv. osv., og hvis man ikke vil sørge for, at børn får det bedre i flygtningelejre, hvis man gerne vil lave en smykkelov osv., så tror jeg, der er en masse ting, der peger i retning af frygt. Men mit konkrete spørgsmål går på boligområdet og de blandede byer.
Jeg læste noget statistik op, og tendensen er, at de fraflyttede igen koncentreres i boligområder, som ligner dem, de kom fra.