Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-11-24:
Tak for debatten.
Det ser ud til, at det sådan er de gode gengangeres forslagsdag i dag, og det gælder sådan set også det her beslutningsforslag fra SF.
Det har været fremsat tidligere, og forslaget er ikke, som nogle kunne opfatte det, fremsat i kølvandet på, at Tilsynet med Efterretningstjenesterne har rejst anklager mod Forsvarets Efterretningstjeneste.
Men man må sige, at lige præcis den sag har aktualiseret debatten om tilsyn.
Forslaget er en genfremsættelse af et forslag fra 2015, og faktisk blev det også genfremsat i februar i år, men det nåede ikke at blive behandlet på grund af corona.
Det, der gjorde, at jeg fremsatte forslaget, var faktisk en artikelserie, som der var i Berlingske i foråret, hvor der blev fortalt om en mulig agent for de danske tjenester, som skulle være dømt i Spanien for opgaver, han skulle have udført for dem.
Nu kan vi jo ikke vide, hvad der er i den sag, for danske tjenester af- eller bekræfter jo aldrig den slags historier, og det er ikke første gang, at en sådan type sag rammer medierne – det sker fra tid til anden.
Men jeg forventer sådan set heller ikke, hvis historien var sand, at tjenesterne så lagde det frem, men jeg forventer, at der er et tilsyn som af egen drift, når de læser pressen, kunne tage sådan en sag op og sige: Den undersøger vi for at sikre os, at loven ikke er brudt i det tilfælde.
Jeg synes, det er afgørende for tilliden, at vi kan have en vished for, at når der er ting, som ikke kan lægges frem, så er der nogle med de rette kompetencer, som kan kigge det igennem.
Det ville jo også, hvis man havde de muligheder, sikre, at en eventuel sag kunne forblive fortrolig, og det ville være med til at sikre, at de danske tjenester ville kunne gøre det, som de skal.
Vi har jo et stort behov for, at de kan operere og opretholde tryghed for os alle sammen både hertillands, men selvfølgelig også i udlandet.
I artiklerne om den her påståede agent kunne man faktisk se, at det fremgik, at der skulle være talt med kilder i efterretningstjenesterne, som tilsyneladende skulle være vrede over, hvordan den her sag var håndteret – og det går jo ikke, hvis det skulle være korrekt.
Det er derfor, vi har foreslået, at ansatte i tjenesterne skal have en ventil for deres frustrationer og mistanker, og der har vi jo i særlig grad tænkt på de her whistleblowerordninger, som kunne have f.eks. en direkte klageadgang til Tilsynet med Efterretningstjenesterne.
Så sikrede man, at det var i et lukket system, hvor det ville blive kigget efter, og så kunne det blive undersøgt, uden at man kompromitterede efterretningstjenesternes arbejde, og så kunne befolkningen sove roligt, fordi man så vidste, at der var styr på det.
Det er derfor meget glædeligt, at forsvarsministeren har meldt ud, at man nu laver sådan en ekstern whistleblowerordning, men jeg synes også, at det bør gælde for PET.
De har en i dag, men den er intern, og den synes vi selvfølgelig også skal være ekstern.
Så er der selve Tilsynet med Efterretningstjenesterne.
Hvis nu den omtalte agentsag i Berlingske skulle have været sand, ville man faktisk ikke kunne kontrollere den, hvis der ikke var behandlet persondataoplysninger.
Det synes jeg er et problem.
Jeg synes, at tilsynet skal have lov til at kunne gå ind i alle aspekter af tjenesternes arbejde.
Til sidst skylder jeg måske også at nævne FE-sagen, som måske også burde fylde en lille smule her, for i den pressemeddelelse, som Tilsynet med Efterretningstjenesterne gik ud med, om anklager mod Forsvarets Efterretningstjeneste for at have brudt loven, så siger tilsynet faktisk noget i retning af, at der forhold, som de ikke kan undersøge, fordi det ligger uden for deres legalitetsbeføjelser.
Med andre ord ser det ud, som om der i hvert fald er en kerne af noget, de ikke kan undersøge, og min agenda er egentlig bare: Lad os rydde alle barrierer af vejen, lad tilsynet kunne undersøge alt.