runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Olsen (SF), 2025-05-02:
Jeg er, som ordføreren også siger, ikke fagordfører, men jeg skal alligevel gøre mit bedste for at besvare spørgsmålet, som jo bestemt er relevant.
Men det, der grundlæggende har ændret sig siden da, er jo hele den sikkerhedssituation, vi står i, og det håber jeg også at Enhedslisten anerkender.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-02:
Selvfølgelig anerkender vi, at det er en anden sikkerhedspolitisk situation, end det var i 2021, men det gør jo ikke faren ved atomvåben mindre.
Tværtimod er det faktum, at atomvåben nu er en del af det arsenal, man rasler med og truer med, både fra russisk og fra amerikansk side, da dybt bekymrende.
Mads Olsen (SF), 2025-05-02:
For SF er det vigtigste sådan set, at vi ikke går enegang i forhold til NATO, især ikke i den tid, vi står i lige nu, med det USA, vi ser, og det behov for NATO i Europa, som vi ser der er, og som sådan set aldrig har været været større.
Derfor tror vi egentlig også, at det er det forkerte valg at gå enegang i forhold til NATO og i forhold til vores nordiske naboer, og ingen af dem har heller ratificeret traktaten.
Sascha Faxe (ALT), 2025-05-02:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Jeg er helt med på, at man er stedfortræder, og derfor vil jeg spørge mere generelt og ikke specifikt til forslaget.
Når vi går tilbage og ser på den kolde krig, var fredsarbejdet en helt afgørende del af et sideløbende spor ved siden af den magtbalance, der var i løbet af den kolde krig, og noget af det, der i løbet af de år også fyldte rigtig meget for SF, var netop det, at man arbejdede for at have nogle idealer for det, man gerne ville hen imod.
Det, jeg hører i ordførerens tale, handler om, at man simpelt hen er trådt ud og væk fra at lave idealpolitik, og at man, når det kommer til den internationale sikkerhedspolitik, kun laver realpolitik.
Har SF nogle idealer tilbage, man gerne vil arbejde for?
Eller holder man sig til det, man nu ser, og siger, at lad os lappe på det og håbe, at det går?
Mads Olsen (SF), 2025-05-02:
Det er jo takket være SF's indsats, at vi nu også får flere midler til fredsforskning, hvad vi sådan set har ment har været vigtigt i mange år, som ordføreren også selv er inde på.
Så vi er bestemt ikke stoppet med at kæmpe efter vores idealer.
Men vi er også nødt til at se på den sikkerhedspolitiske situation, vi nu står i, og som jo grundlæggende er en anden, end den var for 4-5 år siden, da forslaget blev fremsat første gang, både med hensyn til det USA, vi ser, men også det behov for et stærkt sammenhold i NATO og i Europa der er.
Det mener jeg sådan set aldrig har været større, og derfor synes vi i SF ikke, at vi i det her spørgsmål skal gå enegang i forhold til NATO, særlig ikke i de tider, vi desværre lige nu står i.
Sascha Faxe (ALT), 2025-05-02:
Er det SF's politik, at oprustning er vejen til fred?
Mads Olsen (SF), 2025-05-02:
Man kan sige, at vi lige nu står i en tid, hvor vi er nødt til at opruste.
Det må man bare sige, når man kigger på Rusland og USA og den situation, vi lige nu står i.
Men vi skal jo altid sigte efter fred, og vi har jo, som jeg i hvert fald også husker det, netop været med til sikre flere midler til fredsforskingen.
Så på den måde synes jeg jo ikke, at man kan sige, at det kun er det ene eller det andet.
For i SF mener vi jo sådan set også, det er vigtigt med fredsforskningen, og det er, så vidt jeg husker, noget, vi deler med Alternativet.
Lars-Christian Brask (LA), 2025-05-02:
Tak for ordet.
Jeg kan starte med at sige, at i Liberal Alliance støtter vi ikke beslutningsforslaget.
I en tid, hvor der er behov for oprustning i Europa, og hvor der er tvivl om USA's beskyttelse af kontinentet, så er det den helt forkerte vej at gå.
Henrik Frandsen (M), 2025-05-02:
Tak for ordet, formand.
Jeg skal nok prøve også at opfatte mig i korthed, men dog ikke lige så kort.
I Moderaterne deler vi ønsket om en verden uden atomvåben.
Det er et mål, Danmark arbejder aktivt for gennem sin deltagelse i internationale fora, FN, medlemskab af FN's Sikkerhedsråd osv. Når det kommer til atomvåben, er Danmark fast i sin opbakning til strategisk våbenkontrol som en central del af vores udenrigspolitik.
Dette er også vigtigt lige nu.
Her er samarbejde med vores allierede afgørende, og det er her, vi kan opnå virkelige resultater.
Når vi ser på forbudstraktaten, må vi dog konstatere, at den ikke løser de nye, nuværende udfordringer.
Som det er i dag, har ingen af de atomvåbenbesiddende lande tilsluttet sig traktaten, og deres deltagelse er en uomgængelig forudsætning for at opnå reelle nedrustningssmål.
Den nuværende geopolitiske situation, som også blev beskrevet af en tidligere ordfører, med øgede spændinger mellem atommagterne gør det endnu vigtigere, at vi arbejder for en balanceret og gensidig nedrustning, som ikke forrykker den strategiske magtbalance.
I stedet for at erstatte eksisterende mekanismer med en traktat, der ikke har støtte fra atommagtslandene, bør vi styrke de eksisterende aftaler.
I Moderaterne mener vi, at en effektiv nedrustning kræver en proces, hvor alle atommagter er med.
Derfor kan Moderaterne ikke tilslutte sig beslutningsforslaget.
Så skal jeg i øvrigt hilse fra den radikale udenrigsordfører sige, at Radikale heller ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-02:
Tak, og tak til hr. Henrik Frandsen for talen.
Jeg er lidt nysgerrig på, hvor det er, og hvordan det er, Danmark aktivt arbejder imod atomvåben internationalt.
Vil ordføreren ikke prøve at konkretisere det?
Henrik Frandsen (M), 2025-05-02:
Vi står jo last og brast i NATO med vores NATO-allierede.
Vi står last og brast i Europa.
Så i det lys arbejder vi jo sammen med vores gode venner og gode allierede i de internationale fora.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-02:
Tilbage i 2021 fremsatte SF og Enhedslisten et fælles beslutningsforslag om det her emne, hvor SF's position var den stik modsatte, nemlig at det sagtens kunne hænge sammen at være et NATO-medlemsland og underskrive forbudstraktaten.
Så det er det stik modsatte, ordføreren nu står og siger, og jeg er med på, at ordføreren er stedfortræder, og jeg beklager, og det er også fair nok at henvise til den reelle ordfører, hvis man ønsker det.
Men nu siger jeg det bare, også for dem, der følger med i debatten, altså at det jo er noget ganske andet end det, SF dengang mente, og det er immervæk kun 4 år siden.
Hvad er det, der har forandret sig så drastisk, at man nu mener, at det vil være at stikke NATO i ryggen, at man tilslutter sig en forbudstraktat, når man dengang mente, at man sagtens kunne gøre begge dele, nemlig at være medlem af NATO og også underskrive forbudstraktaten?
Mads Olsen (SF), 2025-05-02:
Tak for ordet.
Jeg tror ikke, vi er mange i min generation af politisk aktive, som ikke havde håbet på en verden fri for nukleare våben.
Om vi så har troet på det, er en anden sag, uanset at vi er vokset op i fredstid, i hvert fald for os selv, i det mest privilegerede hjørne af verden og troede, at vi aldrig igen skulle opleve krig på det europæiske kontinent.
For erfaringen efter anden verdenskrig var jo netop, at vi skulle og kunne samle os og finde fredelige løsninger; forhandlede løsninger.
Det har i mange henseender også vist sig rigtigt, men vi glemte desværre undervejs, at intentionen om fred ikke gjaldt for alle.
Danmark, EU og Europa vil demokratiet og fremskridtet for almindelige menneskers velfærd, tryghed og sikkerhed – alt det, som Putins Rusland ikke vil, og alt det, som ukrainerne nu på fjerde år kæmper bravt for at opnå og skulle kunne præge deres land i fremtiden.
Vi står i en vanskelig tid: en tid, hvor der ikke er plads til at vakle, en tid, hvor vi skal stå sammen med dem, der vil det samme som os, altså mere demokrati og mere fremskridt, og stå sammen imod dem, der vil det modsatte.
Selv om man kunne ønske sig en verden uden nukleare våben, bilder jeg mig ikke ind, at den er nært forestående, for de er en realitet.
Teknologien er der, og lande uden a-våben stræber efter dem.
Der kan man jo bare kigge på Iran.
Vi i Danmark er medlemmer af NATO, som mere end nogen sinde før skal stå sin prøve i en tid, hvor USA ikke er den allierede, vi troede, og som vi i vidt omfang havde overladt vores sikkerhed til.
Og vi står i en situation, hvor Danmark og vores nabolande i stigende grad selv skal kunne garantere hinandens og vores egen sikkerhed.
Så er tiden ikke til dansk enegang i NATO, for det vil en ratificering af denne traktat være.
Ingen andre NATO-lande har ratificeret den her traktat.
Ingen af vores nordiske nabolande har ratificeret den her traktat.
For os at se står det væsentligste spor i at sikre overholdelse af ikkespredningstraktaten, og at de eksisterende atommagter vil leve op til det.
Den eneste måde at sikre nuklear nedrustning på er ved at få atommagterne i tale, og det ser ærlig talt lidt vanskeligt ud lige nu.
Tværtimod ansporer krigen i Ukraine, truslerne mod Taiwan og USA's tillidssvigt af Europa og NATO formentlig flere lande til at tænke, at netop a-våben er deres beskyttelse mod angreb.
Og jeg har noteret mig med tilfredshed, at regeringen flere gange den seneste tid har bekræftet, at Danmarks atomvåbenpolitik stadig står fast, og det er glædeligt, og det har jeg tillid til at den fortsat vil mene.
Det er vigtigt for SF.
Selv om SF ligesom de fleste andre deler det lønlige håb om en nuklearfri fremtid, er denne traktat ikke svaret, og det skal ikke være Danmark, der bryder sammenholdet i NATO, og det skal ikke være os, der giver amerikanerne tilskyndelser til at gå andre veje end det samarbejde, som det demokratiske Europa har nydt godt af de seneste mange årtier.
SF kan derfor ikke støtte forslaget, om end intentionerne ideelt set er fine.
Verden er bare ikke ideel.
Tak for ordet.
Henrik Møller (S), 2025-05-02:
Tak for ordet.
Det er sådan, at vi fra Socialdemokratiets og regeringens side selvfølgelig deler det ønske om en verden, som er fri for atomvåben, men jeg vil også sige, at som verden ser ud lige nu og med den retning, som verden bevæger sig i, så er det altså også måske en ønsketænkning, hvis I spørger mig.
Og så længe der findes atomvåben i denne usikre verden, skal vi i NATO beskytte os selv ved også at have dem.
I Socialdemokratiet og regeringen mener vi, at FN's traktat om forbud mod atomvåben, som forslagsstillerne mener at Danmark bør underskrive, vil undergrave NATO-alliancen og dermed Danmarks sikkerhed.
Som udenrigsministeren også, synes jeg, har gjort rede for, mener regeringen sådan set heller ikke, at FN's forbudstraktat rent faktisk vil sikre os den nukleare nedrustning, som vi alle sammen ønsker os.
Vi har allerede den nukleare ikkespredningstraktat, som næsten alle verdens lande har tilsluttet sig, både lande, som har nukleare våben, men også lande, som ikke har, og det synes jeg vi skal holde fast i og i og for sig også styrke.
Regeringen mener, at Danmark skal arbejde for at fastholde den konsensus, vi har i NATO om behovet for afskrækkelse.
Det er også derfor, der jo ikke er nogen af de andre NATO-allierede, som har tilsluttet sig den her forbudstraktat, og også i det her tilfælde synes jeg, at Danmark som altid skal optræde som en ansvarlig, men også pålidelig allieret.
Det er uhyre vigtigt.
I den her skærpede og komplekse sikkerhedssituation, som Danmark og verden i øjeblikket desværre befinder sig i, skal vi tænke os godt om og passe rigtig godt på Danmark.
Det mener jeg ikke nødvendigvis vi gør ved at gå ned ad det her spor.
Derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-02:
Nu har både ordføreren og udenrigsministeren sagt det her med, hvad der er ønsketænkning, og hvordan verden i virkeligheden ser ud.
Det er vi jo enige om, men jeg ved ikke, om jeg vil kalde det ønsketænkning.
Det er jo også politiske ambitioner, og vi er vel alle sammen gået ind i politik, fordi vi gerne vil ændre verden i en bestemt retning.
Det er derfor, vi er her; det er derfor, vi har de her diskussioner.
Forslaget, som vi fremsætter, om, at Danmark skal underskrive og tilslutte sig den traktat om forbud mod atomvåben, er jo netop for at bringe verden tættere på det, som vi mener er den rigtige verden, nemlig en verden med langt færre eller ingen atomvåben.
Det er noget, som ordføreren i virkeligheden også selv eller i hvert fald regeringen gør sig til talsperson for.
Så man kan vel ikke stå som politiker og sige: Sådan her ser verden ud, sådan her havde vi syntes den skulle se ud, og fordi den ikke ser ud, som vi synes, skal vi ikke gøre det her, som kan bringe os tættere på at få den til at ligne det, vi synes.
Altså, hele det politiske arbejde handler jo om at tage skridt i retning af at bringe verden derhen, hvor man ønsker den skal være.
Vil ordføreren, som et første spørgsmål, ikke anerkende det?
Henrik Møller (S), 2025-05-02:
Jeg vil sige det på den måde, at et eller andet sted har vi jo valgt at sige, at den vej og det spor, vi tror på i forhold til det her, er den ikkespredningstraktat, der er, og hvor vi har alle de her lande med, som også har nogle konkrete beviser på, at man i den grad har fået nedbragt antallet af atomare våben.
Det er klart, at hvis alle lande i morgen sagde, at nu skriver vi under på, at vi laver et stop for atomvåben, så kunne jeg ikke se nogen grund til, at Danmark ikke skulle være med.
Men lige nu er vi en del af den her NATO-alliance, og det er det spor, vi går ned ad.
Jeg synes, det ville være, jeg ved ikke, om man kan sige upassende, men måske lidt mærkeligt, hvis vi lige pludselig begyndte at vælge en anden strategi i forhold til det her.
Vi er en del af den her alliance med det, som så også følger med omkring det her.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-02:
Det handler jo ikke om at vælge en anden strategi.
Det handler om, at Danmark har et spor, der tager afsæt i ikkespredningsaftalen.
Vi siger så: Der er et supplement, man kan vælge, som styrker positionen for at bekæmpe spredning og udvikling af atomvåben, og som er forbudstraktaten, FN's traktat om forbud mod atomvåben.
Den kan man jo godt ratificere og tilslutte sig, samtidig med at man gør det andet.
Det er det, der er hele pointen.
Der er ikke nogen modsætning.
Det er jo to instrumenter, der supplerer hinanden, og som begge peger i den samme retning, nemlig mod en verden uden atomvåben.
Henrik Møller (S), 2025-05-02:
Man kan sige, at hvis vi stod i egen ret uden at være en del af alliancer og andet, hvor en del af det her spørgsmål sådan set også bliver håndteret, så kunne man selvfølgelig drøfte det og sige, at så ville vi som nation og som land kunne gøre det her.
Jeg synes, vi har nogle forpligtelser både forhold til det at være med i NATO, men også i forhold til at kigge på den verdenspolitiske situation, som vi har lige nu, hvor det her altså er et element i den måde, som vi håndterer en stor del af konflikterne på.
Det anerkender vi som en del af NATO's strategi.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-02:
Tak for det.
I Venstre ønsker vi også en verden uden atomvåben, men for os er hensynet til Danmarks sikkerhed helt afgørende.
Vi bakker stærkt op om vores medlemskab af NATO, en forsvarsalliance, der siden 1949 har været garant for Danmarks og danskernes sikkerhed.
Så længe vi ser ind i et verdensbillede, hvor visse magter er i besiddelse af atomvåben, er det samtidig en forudsætning for den alliance og for vores sikkerhed og forsvar, at vi har de samme sikkerhedspolitiske forudsætninger.
Det er samtidig vigtigt for os, at vi som medlemsland i NATO ikke distancerer os fra vores allierede.
Danmark såvel som vores allierede og de fem anerkendte atommagter deltager jo samtidig i traktaten om ikkespredning af atomvåben fra 1970, og det er grundlaget for den nedrustning og ikkespredningsudvikling, vi har set i mere end 50 år.
Derudover er det vigtigt at nævne, at nedrustning er en del af ikkespredningstraktaten.
Det er der, de forhandlinger finder sted, og sikkerhed mellem stater er selve grundlaget for ikkespredningstraktaten fra 1970.
Derfor kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Charlotte Munch (DD), 2025-05-02:
Tak for det, og tak for ordet.
Beslutningsforslaget går ud på at opfordre regeringen til at underskrive og ratificere FN's traktat om forbud mod atomvåben.
Traktaten forbyder al udvikling, test, afprøvning, produktion, lagring, overførsel og trussel om brug af atomvåben.
På papiret lyder det meget tilforladeligt og noget, der måske kan være med til at gøre verden en lille smule mere sikker.
Men der er også en risiko, hvis Danmark tilslutter sig traktaten.
Det kan begrænse Danmarks handlemuligheder, hvis sikkerhedssituationen i vores del af verden pludselig forandrer sig.
Traktaten tillader f.eks. ikke lagring af atomvåben.
Det er dansk politik, at der ikke skal oplagres atomvåben på dansk jord, i hvert fald ikke for tiden.
Men ingen kender fremtiden, og hvis der skulle komme i krig i vores del af verden, skal Danmark ikke være afskåret fra, at andre NATO-lande kan oplagre atomvåben på dansk jord, hvis det er for at styrke forsvaret af Danmark og vores del af verden.
Traktaten tillader heller ikke trussel om brug af atomvåben, men hvis man ikke kan true med at bruge atomvåben i selvforsvar, giver atomvåben jo ingen mening.
Ingen håber, at vi kommer i den situation, men vi skal ikke på forhånd afskære os fra, at atomvåben i en given situation kan oplagres på dansk jord, og at true med at bruge dem i selvforsvar er en del af afskrækkelsen, og derfor støtter vi ikke forslaget.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-02:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Det er jo rigtigt, at som underskriver af den traktat forpligter man sig også til ikke at true med brug af atomvåben.
Den situation, verden står i lige nu, er, at faren for atomkrig er tættere på, end den har været i mange, mange år.
En af metoderne er selvfølgelig, at de magter, der har det, lader være at true med det; en anden er jo at bruge de instrumenter, der er, herunder FN's forbudstraktat, til at inddæmme den form for krigsførelse, for den form for krigsførelse er ultimativ.
Det er meget svært at forestille sig, at en militær konflikt eller militær konfrontation kan bruge atomvåben på en måde, der ikke ender i det totale ragnarok.
Hele formålet med det her er jo netop at undgå det.
Kan ordføreren se idéen i, at Danmark tilslutter sig en forbudstraktat for netop at trække os væk fra faren for det totale ragnarok?
Charlotte Munch (DD), 2025-05-02:
Nej, det kan jeg jo ikke, for så havde jeg jo nok støttet forslaget, og jeg har jo netop sagt, at det gør vi ikke, og det har jeg prøvet at forklare hvorfor vi ikke gør.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at det er et ultimativt våben, og at det også er et forfærdeligt våben, men det ændrer bare ikke på, at vi står over for nogle andre magter i en meget usikker tid, dvs. en usikker tid, hvis lige vi ikke har prøvet i vores lille land i mange, mange år, og der skal man ikke gøre sig mere sårbar.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-02:
Hvad er egentlig ordførerens blik på udenrigspolitik og sikkerhedspolitik i en situation, hvor der er et tilsyneladende galopperende våbenkapløb i gang, og hvor atomvåben pludselig er noget, man bruger til at true hinanden med, og er noget, som atomeksperter siger også fandtes under den kolde krig, men hvor truslen og faren faktisk er større nu, end den har været hidtil, fordi der ikke synes at være nogen bremseklodser på det?
Mener ordføreren, at vi skal lade stå til i den situation, eller skal vi forsøge at finde nogle bremseklodser og lave nogle tiltag, der faktisk kan skabe bremseklodser for den ganske alvorlige udvikling hen mod et atomart ragnarok?
Charlotte Munch (DD), 2025-05-02:
Vi skal i hvert fald ikke gøre os mere sårbare, og det mener jeg at vi ville gøre, hvis vi tilsluttede os det her forslag.
Anne Paulin (S), 2025-05-02:
Tak for ordet, og tak for beslutningsforslaget til Liberal Alliance.
Med beslutningsforslaget foreslår man at fjerne det strafgebyr, som udlejere i dag skal betale, hvis de har tabt en sag i huslejenævnet, som de så senere får helt eller delvist medhold i i boligretten, og jeg synes ikke, at det er et usympatisk forslag.
For man kan selvfølgelig godt spørge, hvorfor man som udlejer skal betale et gebyr, hvis det så senere viser sig, at man får medhold i boligretten.
Omvendt er der jo også nogle økonomiske konsekvenser, som er forbundet med at ændre på de nuværende regler, da gebyrerne er med til at finansiere huslejenævnet, og ændrer man på de regler, vil det også kræve noget finansiering, som Liberal Alliance ikke har anvist i deres beslutningsforslag.
Derudover forstår jeg også, at grunden til, at man i 2020 hævede gebyret, også var for at få en præventiv effekt og undgå, at der kunne være nogle udlejere, som spekulerede i at omgå lovgivningen.
Derfor stemmer vi nej til forslaget i den form, det ligger her, og jeg skulle hilse fra Moderaternes ordfører, fru Nanna W. Gotfredsen, og sige, at Moderaterne også afviser forslaget.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2025-05-02:
Jeg kunne da også skifte navn, hvis jeg ikke gad hedde Mette og hellere ville hedde noget andet.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-05-02:
Jeg tror, man skal huske på, at langt de fleste sager, der ryger i boligretten, i dag bliver anket af udlejerne selv og ofte for nogle desværre meget små tal og forskelle, hvor lejeren ofte føler sig som den lille part i det her system.
Det skal vi måske lige huske på i den her samtale.
Gebyret blev jo indført for at virke præventivt for at indstille til, at man rent faktisk rettede sig efter huslejenævnenes afgørelser, tog det til efterretning og gik videre, uagtet om man vandt eller tabte.
Derudover blev gebyret også indført, for at man kunne sænke brugerbetalingen på andre områder.
Så hvad er det for andre områder, der nu skal opleve øget brugerbetaling, for at vi kan gøre det her?
Det savner jeg måske svar på fra Liberal Alliance.
Mette Thiesen (DF), 2025-05-02:
Nej, det synes jeg også er en meget mærkelig argumentation og i særdeleshed fra et parti, som også har stået i spidsen for at føre en udlændingepolitik, som gør, at homoseksuelle har rigtig svært ved at være i Danmark, fordi der er kommet for mange hertil fra Stormellemøsten og Nordafrika, som overhovedet ikke mener, at homoseksuelle på nogen måde skal tolereres.
Så jeg synes, det er en ret absurd argumentation.
Så nej, det handler ikke om at trække noget tilbage.
Det er bare for at sige, at lige så vel som dem, som fru Samira Nawa taler med, måske nok tilhører en fløj, der også støtter LGBT+ Danmark, som også er blevet ekstremistisk, synes jeg, så er der altså også rigtig, rigtig mange andre, som gerne bare vil have lov at leve, som de vil i fred og ro.
Carl Valentin (SF), 2025-05-02:
Det er et opklarende spørgsmål i forhold til Dansk Folkepartis politik, for jeg blev lidt forvirret, da ordføreren gik på talerstolen og fremhævede Jonna, som jeg talte om.
Er det rigtig forstået, at det er det, der er DF's position i det her?
Det er forkert.
Den danske navnelov er således indrettet, at ens køn determinerer, hvilke navne man kan have.
Det betyder, at jeg ikke kan skifte navn til Jonna f.eks., for så skal jeg være en kvinde.
Betyder det, at DF vil ændre navneloven, sådan at det ikke er ens køn, der determinerer, hvilke navne man kan vælge imellem, men at man kan vælge et hvilket som helst navn, uanset hvilket køn man har?
Mette Thiesen (DF), 2025-05-02:
Det bliver en meget teknisk diskussion.
Navneloven kan vi godt kigge på, for jeg synes faktisk, at der bliver godkendt mange underlige navne for at være helt ærlig, hvor børn kommer til at hedde nogle højst besynderlige ting.
Der er selvfølgelig nogle restriktioner, også i forhold til hvordan man staver navne osv., når man skifter navn.
Så nej, umiddelbart ikke.
Ja, vi kan godt kigge på navneloven, men det er ikke noget, jeg synes vi behøver at gøre lige nu.