Aleqa Hammond (UFG), 2017-09-07:
Mange tak.
Vi har i Grønland, i Nuugaatsiaq ved Uummannaq, senest oplevet en naturkatastrofe, der har kostet menneskeliv.
Vi har også oplevet bådulykker, der har kostet menneskeliv den her sommer.
Det har derfor været en sommer, som vi kan se tilbage på med sorg.
Rigsfællesskabet krævede gensidig dedikation og handling.
Arktisk Kommando, Grønlands Politi, sundhedsvæsenet, lokale brandfolk og ikke mindst rigtig, rigtig mange frivillige hjalp til.
Jeg vil gerne rette en særlig tak til statsministeren og regeringen for at afsætte 30 mio. kr. til katastrofearbejdet og genopretningsarbejdet.
Det er vigtigt, at beredskabet så vidt muligt er rustet til at kunne håndtere de mange forskelligartede udfordringer, som Grønland kan stå over for, uanset om det drejer sig om redning til søs eller til lands.
Grønland har i henhold til selvstyreloven beføjelse til at hjemtage sagsområder fra Danmark, når Grønland ønsker dette, og dermed blive den lovgivende og udøvende magt på et givent område.
Dette er tilfældet for langt de fleste områder.
Indtil da har Grønlands regering en vigtig rolle at spille og udfylde netop som partner i et rigsfællesskab og for at sikre, at dialogen mellem Danmark og Grønland er stærk og aktuel, og at opgaveløsning på områder, der er under fuldt dansk ansvar, til enhver tid er baseret på aktuelle data og aktuelt fokus.
Jeg mener helt bestemt, at det er vigtigt med en fælles forståelse i kongeriget.
Det er vigtigt, at vi har fælles fodslag på områder, hvor der er fælles anliggender, og hvor vi har fælles ansvar; at vi har evnen til at sætte os ind i hinandens synspunkter med respekt for sprog, kultur og historiske forskelle; at vi har fælles forståelse og fælles løsninger, der til enhver tid kan sikre stadfæstelse i de lovgivningsmæssige definitioner og forpligtelser.
Den kommende tids finanslovsforhandlinger kan sætte en ny standard for vores rigsfællesskab, altså hvis Folketinget og regeringen vælger at prioritere dette.
Jeg ser derfor frem til at se politiske handlinger her i salen til de langsigtede indsatser, som kan gavne hele rigsfællesskabet.
I VLAK's regeringsgrundlag står der, at standarden på danske ansvarsområder i Grønland skal svare til standarden i Danmark med de særlige fravigelser, der kan begrundes af de grønlandske forhold.
Regeringen prioriterer derfor med det fremsatte finanslovsforslag at styrke retsområdet i Grønland til gavn for borgernes tryghed.
Dertil kommer de store politiske debatter i både Grønland og Danmark.
Alle disse aktører påpeger et behov for et løft af justitsområdet i Grønland.
Justitsministeren har haft brug for klare signaler om prioriteringer for Grønland, hvilket også er fulgt op af naalakkersuisut.
Siden opstarten af Retsvæsenskommissionens arbejde har Peqatigiiffik Illersuisut, Foreningen af autoriserede forsvarere i Grønland, været repræsenteret i det vigtige arbejde inden for retsområdet i Grønland.
De grønlandske medlemmers arbejde har været uden honorar, alt imens øvrige medlemmer har fået honorar under deres årsmøder under Rådet for Grønlands Retsvæsen.
Peqatigiiffik Illersuisuts formand er nu fratrådt, og der ønskes fra foreningens side, at der skal være medlemskab på lige vilkår.
Deres mening og erfaring er vigtig og skal høres.
Der er i dag, altså i 2017, lønforskelle mellem grønlandske og danske personalegrupper inden for justitsvæsenets institutioner.
Det drejer sig ikke kun om politibetjente og anstaltsbetjente, men også om kontorpersonale og socialfagligt personale.
Fødestedskriteriet, der sikrede dansk arbejdskraft en højere løn end folk født i Grønland, blev altså afskaffet i 1991.
Grønland tager derfor skarpt afstand fra den forskelsbehandling, der finder sted i dag med Justitsministeriet som arbejdsgiver.
Forskelsbehandlingen er ikke rigsfællesskabet værdig.
Dette efterår påbegynder den danske regering forhandlinger om det kommende kriminalforsorgsforlig, som også vil omfatte Kriminalforsorgen i Grønland.
I den sammenhæng er det vigtigt, at de grønlandske mandater i Folketinget er med i forligskredsen.
Det er regeringens ønske, at dette sker i samarbejde med Grønland, så det sikres, at indsatsen bedst muligt tilpasses grønlandske forhold.
Jeg glæder mig til at bidrage konstruktivt til et godt resultat til gavn for retssikkerheden i Grønland.
Vi har alle en interesse i, at borgerne i rigsfællesskabet har det godt.
Et velfærdssamfund tager hånd om sine borgere, hvis de trænger til hjælp, og her også grupper, der har det særlig svært.
Det er tilfældet på det sociale område.
Langt de fleste grønlændere, der er bosiddende i Danmark, er selvforsørgende og velfungerende og bidrager aktivt til det danske samfund.
Vi har stadig mange, der har behov for hjælp fra samfundet og et skub til at komme videre i livet.
Det har været nødvendigt og er stadig nødvendigt med et særligt tiltag via finansloven for at kunne hjælpe denne gruppe af grønlandske borgere i Danmark.
Som en del af satspuljen for 2013 indgik der en strategi for udsatte grønlændere og deres børn.
Der blev afsat 13,4 mio. kr. over 4 år til strategien.
Der er i dette års finanslovsforslag afsat ½ mio. kr. til en evaluering af strategien for udsatte grønlændere i Danmark.
Jeg vil minde børne- og socialministeren om, at de grønlandske huse sidder inde med en meget stor erfaring og viden på området, og det er absolut vigtigt, at deres erfaringer tages med i evalueringsprocessen.
Midlerne til de grønlandske huses inklusionsindsats fortsætter i 2018 og 2019.
Initiativet er utrolig vigtigt, og det er en væsentlig faktor i at styrke indsatsen for nytilkomne grønlændere og hjælpe dem med at etablere et liv i Danmark.
Jeg vil igen kvittere positivt for det seneste satspuljeforlig, hvor der blev afsat midler til specialiserede tilbud målrettet udsatte grønlændere.
Ud over det har justitsministeren stadig det store ansvar for at sikre, at man på tværs af ministerierne møder stor forståelse for at realisere regeringens løfte om, at justitsområdet i Grønland skal være på samme niveau, som det er i Danmark.
Det kræver fortsatte investeringer fremadrettet samt implementering af nye tiltag.
Ud over de tiltag, der i forvejen er nævnt i finanslovsforslaget, har man fra Grønlands side op til flere gange påpeget over for den danske regering, at der er mere end 30 militære områder, som trænger til oprydning, og det så vi også gerne blev prioriteret i finanslovsforslaget til anden behandling.
Gennem en årrække er man fra Inatsisartut og naalakkersuisut og de grønlandske mandater over for den danske regering fremkommet med markante opråb om et initiativ til at styrke sikkerheden i de grønlandske bygder.
14 ud af 60 bygder er uden politiets repræsentanter i form af kommunefogeder.
Mange møder er blevet afholdt, og regeringen er fremkommet med mange forskellige argumenter og løsningsforslag, men én ting er sikker: Lønnen og rammerne for arbejdet er det afgørende for de manglende kommunefogeder i bygderne.
Men vi har ikke set nogen bud på forbedringer på området indtil nu.
Retssikkerheden i bygderne er ikke til stede.
Det er en tilstand, som vi nu har været vidner til i rigtig mange år.
Det synes jeg er rigtig trist.
Jeg håber, at man med finansloven også vil kunne imødekomme behovet for retssikkerhed i bygderne i Grønland, som man kan i byerne.
Jeg ser frem til et konstruktivt samarbejde med regeringen i arbejdet for en finanslov, som er værdig for alle rigets borgere.