runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-12-07:
Hvor ved hr. Christian Friis Bach det fra?
Hvis det var så åbenlyst, havde det vel stået i forslaget.
Og så kunne hr. Christian Friis Bach også sige: Jeg tror ikke, at der er en eneste af de her 80.000, der ikke vil tage afstand fra eller fordømme Hamas' terrorangreb.
Det kan jeg ikke vide noget om.
Der står ikke noget om det.
Nu kan jeg forstå, at man har samarbejdet.
Ja, så har man samarbejdet med dem, man har fremsat forslaget med, men man har jo ikke haft dialog med alle 80.000.
Altså, jeg er nødt til at forholde mig til, hvad der står på det her papir.
Og på det her papir er der ikke nogen fordømmelse af Hamas' terrorangreb, som aktualiserede hele den her forfærdelige situation, vi befinder os i nu – det er der ikke.
Og der er ikke nogen anerkendelse af Israels ret til selvforsvar inden for folkeretten.
Og af den grund kan vi ikke støtte borgerforslaget.
Det synes jeg er et uhensigtsmæssigt værktøj.
Jeg synes, det er et uhensigtsmæssigt sted at prøve at formulere det, og jeg tror også, det kommer til at gå for langsomt, i forhold til hvordan situationen udvikler sig.
Jeg vil da hellere komme i Det Udenrigspolitiske Nævn og tale om, hvordan vi skal forholde os til en Guterres, FN's generalsekretær, der nu har trukket artikel 99.
Jeg vil da hellere komme i Europaudvalget i morgen og fortælle om, hvad den danske tilgang er til udenrigsministermødet i Europa på mandag, hvor vi arbejder for at finde en fælles europæisk position i forhold til det, der sker derude.
Christian Friis Bach (RV), 2023-12-07:
Men jeg spurgte ikke, hvad udenrigsministeren vil fortælle om, hvad der sker andre steder i verden.
Jeg spurgte, om man kunne samles om en stærk linje her i Folketinget og fra regeringens side, der kræver våbenhvile, efterforskning og dokumentation af krigsforbrydelser – om det er noget, regeringen vil gøre med afsæt i det her.
Og det kan gå meget hurtigt.
Vi kan sætte os ned umiddelbart efter den her debat og arbejde i fællesskab om en stærk linje, som kan placere Danmark i spidsen for en indsats for fred, en indsats for retfærdighed for Israel og for de mange borgere i Palæstina, som lider under den krig, der rammer dem.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-12-07:
Jamen altså, med al respekt føres udenrigspolitikken af regeringen, og vi har en stærk linje.
Det er jo derfor, vi støtter ICC og har gjort det ekstraordinært ad to omgange i år, og at vi har sekunderet mennesker ind.
Jeg stod her den anden dag og forklarede om det.
ICC's chefanklager har klart udtalt sig om de initiativer, som ICC har taget i forhold til også at afdække, hvad der sker i Gaza.
Det er jo noget, regeringen understøtter.
Så det står altså klart.
Jeg har her til aften sendt det signal, at regeringen bakker op om FN's generalsekretær Guterres' initiativ i forhold til diskussionerne i Sikkerhedsrådet i morgen, som jo har det element, at man øjeblikkelig får nogle pauser i kamphandlingerne.
Så det er jo ikke beroende på, at vi bliver nødt til at lave et eller andet studiekredsarbejde senere i aften, for at den danske regering og dermed Danmark har en linje.
Peter Kofod (DF), 2023-12-07:
Tak til udenrigsministeren for en god tale.
Og tak til udenrigsministeren for meget klart at understrege nogle af de ting, som har ligget os fra Dansk Folkeparti på sinde i den her sag.
Jeg tror, vi ser meget ens på store dele af det her borgerforslag.
Hvad vil man gøre fra regeringens side for at sikre, at de ikke falder i hænderne på Hamas, og at vi ikke er med til at polstre en terrororganisation, som jo spreder død og ødelæggelse omkring sig, hvor end den opererer og kommer frem?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-12-07:
Noget af det, regeringen gjorde umiddelbart efter den 7. oktober, var jo, at vi pausede de bevilgede, endnu ikke udbetalte udviklingsmidler til Gaza, Vestbredden, med henblik på at give det et review.
Jeg kan så i øvrigt sige, at det er vi meget, meget tæt på at have afsluttet, og jeg håber jo, at vi bliver fuldstændig betrygget i, at den linje, der i øvrigt er i forvaltningen af de her ressourcer, er så stærk, at der ikke er grund til at nære nogen mistillid til, at de her penge falder forkerte steder hen, så vi kan genoptage bevillingerne.
Men det var det, vi gjorde.
Og det, vi har gjort i forhold til de her løft, vi har lavet, er, at de jo er doneret ind i høj grad via UNRWA, altså de multilaterale hjælpeorganisationer.
Peter Kofod (DF), 2023-12-07:
Noget andet, som den her situation har affødt, er jo en stigende antisemitisme i Vesteuropa, også i Danmark.
En situation, som man nærmest ikke havde troet mulig i store dele af Vesteuropa, udspiller sig nu på gader, hvor der bliver råbt om jihad.
Man må sige, at det er råb og skrig, som i hvert fald vidner om en meget dyb fjendtlighed over for ikke bare Israel, men også jødedom i vores del af verden.
Kan udenrigsministeren mere nøje sige noget om, hvordan man fra regeringens side har tænkt sig at gribe det her an?
Jeg ved jo, der er et indenrigspolitisk sekretariat i Udenrigsministeriet.
Så det kunne være, at ministeren havde nogle holdninger om det.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-12-07:
Og det er der grund til at være dybt, dybt bekymret over.
Det kalder på mange initiativer.
Det er derfor, undervisningsministeren har taget initiativer.
Det er derfor, justitsministeren har taget en række initiativer.
Det kalder jo på en bred indsats.
Jeg vil så sige, at jeg så i øvrigt også tror, det kalder på balancen, for noget af det, jeg er dybt bekymret over, er polarisering.
Det er den polarisering, der kan opstå, både ved at nogle stiller sig over i det ene hjørne og slet ikke kan se det gennem naboens øjne og kun ser det hele gennem ét spekter, og ved at nogle stiller sig over i det modsatte hjørne og ser det omvendt.
Og det er sådan set derfor, vi i forhold til den udenrigspolitiske dimension på det her forsøger at træde ind i den her meget, meget svære debat med en balance.
Det er i øvrigt også derfor, en række lande i nærområdet – Saudi-Arabien, Jordan, Egypten – jo i virkeligheden også arbejder, sådan som jeg kan vurdere det, ret konstruktivt på at dæmpe, kan man sige, konfliktniveauet og prøve på at læne sig ind i noget, der kunne skabe nogle langsigtede løsninger.
Det er, fordi der sådan set mange steder i verden er en bekymrethed over, hvad der kommer til at ske, hvis det her polariseres op i et felt, hvor ekstremister, uanset hvad for et ekstremistisk hjørne de så står i, får lov at køre med den her sag.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-12-07:
Tak for det.
Jeg bliver simpelt hen nødt til at orientere udenrigsministeren om, at det her med, at Hamas har begået krigsforbrydelser, står i borgerforslaget.
Det står på side 2, når man bladrer.
Det stod også på den hjemmeside, hvor man kunne skrive under på borgerforslaget, at dette forslag ikke forholder sig til de åbenlyse krigsforbrydelser begået af Hamas, da den danske regering og samtlige partier i Folketinget allerede har taget kraftigt afstand fra disse og krævet, at Hamas løslader de civile gidsler, og at gerningsmændene stilles til ansvar.
Derfor er der ikke behov for et borgerforslag, der italesætter det.
Så det er den første ting, jeg vil sige.
Så kommer mit spørgsmål.
Når udenrigsministeren taler om humanitære pauser, våbenhvile og kalder det semantik, så er den semantik jo lig med tabte børneliv og tabte menneskeliv.
Ved at gøre det til en diskussion er udenrigsministeren så ikke med til at lade den civile befolkning i Gaza betale prisen for en politisk debat om ord?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-12-07:
For det første må jeg sige, at jeg læser beslutningsforslaget anderledes, fordi det jo i virkeligheden er ansvarsfraskrivelse at sige, at os, der støtter det her borgerforslag, slet ikke behøver at mene noget om det her, for det er der nogle andre der har ment noget om.
Om dem, der støtter det borgerforslag, så mener det samme som dem, der allerede har ment noget om det, svæver i det uvisse.
Det giver jeg ikke så meget for.
Den anden ting er, at det afgørende jo er, at der kommer pauser.
Det afgørende er, at de her kamphandlinger øjeblikkelig bringes til en form for ophør.
Og hvis det, der kan binde en europæisk linje sammen, er at sige, at vi kalder på øjeblikkelige humanitære pauser, så har jeg svært ved at se pointen i at prøve at splitte Europa i nogle, der siger permanent våbenhvile, og nogle, der siger ingenting.
For der er i hvert fald ikke nogen børn i Gaza, der har det godt med, at der sker ingenting.
Og alle vil have det bedre med, at der kom pauser i kamphandlingerne.
Det er jo også det, vi håbefuldt så i en periode og jo egentlig også havde et håb om ville fortsætte kontinuerligt, hvis ellers Hamas var blevet ved med at frigive de gidsler, som indgik i den oprindelige aftale.
Så havde der jo været pauser nu frem for krig.
Så vi kalder på en pause.
Og så synes jeg, det er lidt underligt at blive ramt af, at fordi vi ikke kalder på en permanent våbenhvile, men kalder på en pause, så synes vi, at det er i orden, at der er børn, der bliver slået ihjel.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-12-07:
Er udenrigsministeren enig i, at da vi alle sammen entydigt her i huset, her i Tinget, fordømte Hamas' terrorangreb, accepterede vi ikke, at den forudgående årtier lange besættelse kunne bruges som en retfærdiggørelse af det terrorangreb?
Og på samme måde kan det terrorangreb ikke retfærdiggøre nogen former for krigsforbrydelser eller brutale krigsangreb på civilbefolkningen i Gaza.
Det er udgangspunktet, og derfor kan man godt på den samme tid fordømme og isolere diskussionen af Hamas' angreb og samtidig også fordømme og isolere diskussionen af det, der foregår i Gaza lige nu.
De to ting skal kunne diskuteres separat, samtidig med at man har taget afstand fra begge, og det er det, jeg ikke kan høre udenrigsministeren faktisk sige.
Nikoline Erbs Hillers-Bendtsen (ALT), 2023-12-07:
Jeg har lidt svært ved at høre, hvorvidt ministeren støtter borgerforslaget.
Kan ministeren redegøre for, om man støtter borgerforslaget fra regeringens side af, eller om man ikke gør?
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-12-07:
Men det er nogle af de ting, man også kan kigge videre på, hvis der er flertal for at kigge videre på en model.
Altså, hvordan undgår man, at det ikke bliver sådan en professionel lobbyorganisation eller en virksomhed, der bruger masser af millioner kroner på annoncering og alt muligt andet?
For det er jo ikke det, der er målet med det.
Det er klart, at sådan nogle ting skal rammes ind, for det er jo ikke det, vi ønsker med det.
Men der er også mange positive ting, og som med alle mulige andre ting, når vi sidder til politiske forhandlinger eller stemmer om ting, er vi nødt til at veje tingene på en vægtskål, og der skal der gerne være flere plusser end minusser, og der er også et minus på vægtskålen ved det, men jeg synes bare, der er suverænt flere plusser, der vejer langt mere, så derfor er vi jo tilhængere af det.
Som SF meget sagligt var inde på, kræver det selvfølgelig, at vi får kigget på, hvordan modellen skal strikkes sammen og de her kriterier sættes ind, men det er jo ikke der, vi er endnu.
Nu handler det mere om sådan en principiel holdning til, om man synes, det her er en god idé, og det synes vi altså i Danmarksdemokraterne.
Serdal Benli (SF), 2023-12-07:
Jeg deler sådan set intentionen i det her, nemlig at vi gerne skulle styrke vores lokaldemokrati og vores borgeres engagement og involvering i demokratiet.
Men jeg deler sådan set også den bekymring, for lige nu er det sådan, at mange kommuner har ordninger om borgerforslag.
I den kommune, jeg selv kommer fra, har vi sådan set indført borgerforslag.
Tilslutningen til dem er ikke så høj, desværre.
Kunne man måske kigge hen i retning af at se på, hvordan man inden for den værktøjskasse, kommunerne i forvejen har, og som kommunerne har mulighed for at kunne benytte, kan styrke det?
Har ordføreren nogen bud på, hvordan vi kan ruske lidt i den værktøjskasse, vi har, hvis ikke det her bliver til noget, altså hvordan vi så kan styrke borgerdemokratiet og engagementet?
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-12-07:
Tak for spørgsmålet.
I forhold til selve redskabskassen til kommunerne tror jeg faktisk ikke, der er brug for så mange flere redskaber.
Der er mange, der er gode til at have fat i lokalråd eller lave ungdomsråd eller borgerforslag.
Men det er jo ikke alle kommuner, der gør det.
Så det handler nemlig om kultur og om, at man faktisk skal åbne op for de her ting.
Så i stedet for at stemme hvert fjerde år, kan man bruge det her med borgerinddragelse.
Det synes jeg er en god måde.
Lars-Christian Brask (LA), 2023-12-07:
Tak for det.
Fru Birgitte Vind har jo ligesom løftet sløret for, hvad retning vi går i.
Selv om det er et forslag med to lars-christianer på, mener jeg og LA, at der allerede er nok demokratiske muligheder i dag, og personligt taler jeg ud fra 10 års erfaring fra Roskilde Byråd.
I LA finder vi ingen anledning til at pålægge regeringen noget i forhold til lokale borgerdrevne folkeafstemninger.
Lise Bertelsen (KF), 2023-12-07:
Jeg vil godt starte med at sige tak til Dansk Folkeparti, og så vil jeg faktisk også gerne sige tak til jer alle sammen for den her debat.
For noget af det, jeg synes, der er helt fantastisk at lægge øre til, selv om klokken er blevet mange og vi alle sammen ser en lille smule trætte ud, er jo, at vi faktisk alle sammen rigtig gerne vil have, at borgerne bliver endnu mere inddraget i vores lokale demokrati.
Det er vi da fælles om at synes, så tak for det til Dansk Folkeparti.
Så vil jeg også gerne sige tak til ministeren, for det var faktisk ministeren, der trak det med værktøjskassen frem.
Derfor tænker jeg, at vi egentlig ikke har brug for noget nyt.
Der er også flere, der undervejs i debatten i dag er blevet beskyldt for at være konservative.
Jeg synes faktisk, at når man sidder som lokalpolitiker, er det med netop at imødekomme borgeren rigtig meget og lytte til borgeren og inddrage borgeren en af de fornemste opgaver, vi overhovedet har.
Noget af det, som vi gør rigtig god brug af allerede, og som netop er i værktøjskassen, er det her med borgerhøringer, borgerinddragelse og borgermøder.
I Viborg Kommune lavede vi forud for frikommuneforsøget et ældretopmøde, hvor vi spurgte de ældre: Hvad vil »fri« betyde for jer?
Så jeg tænker, at det er noget med at tage initiativet ude i kommunerne, i forhold til hvordan vi inddrager borgerne, og det er vi jo fælles om at synes her.
Jeg synes, der er rigtig, rigtig mange muligheder, og noget af det, som jeg sådan har siddet og funderet lidt over, er det her med, at det tit og ofte er dem, der har ressourcerne, der måske bliver drevet af det her med at kunne indkalde til de her borgerdrevne kommunale folkeafstemninger.
Men hvad med dem, der egentlig ikke har ressourcerne?
Der har vi f.eks. muligheder for handicapråd ude i kommunerne.
Vi har mulighed for ungeråd, og vi har mulighed for at nedsætte alle mulige slags råd, og det tænker jeg man skal gøre brug af, måske i langt højere grad, end man gør i dag.
Det medgiver jeg gerne, og det er også noget af det, snakken er gået på.
Jeg tror, at man har fået politikerlede.
Det er jo egentlig også noget af det, vi taler om.
Hvordan kan vi være mere troværdige?
Hvordan kan vi lokke flere til stemmeurnerne?
Tak for ordet.
Christina Olumeko (ALT), 2023-12-07:
Tak for ordet.
Landets kommuner forvalter størstedelen af Danmarks budget, og det er gennem landets 98 kommuner, at langt størstedelen af vores offentlige kerneydelser bliver forvaltet ud til borgerne.
Derfor vil jeg først og fremmest sige: Tak til Dansk Folkeparti for at rejse den her vigtige debat.
Demokrati er ikke noget, vi skal tage for givet.
Demokrati har vi nemlig kun, så længe borgerne ser en mening med det.
Derfor er vi i Alternativet altid begejstrede for at diskutere og ikke mindst blive klogere på, hvordan vores demokrati kan blive bedre og stærkere.
Rapporten fra VIVE lærer os, at borgerdrevne kommunale folkeafstemninger kan være en måde at øge borgernes viden og interesse for politik på.
Derfor er Alternativet klart positive over for at indføre muligheden.
Samtidig vil vi også her fra talerstolen opfordre landets kommuner til at udnytte eksisterende muligheder for at involvere borgerne mere i kommunalpolitik, eksempelvis i form af borgersamlinger, lokale borgerforslag og borgerudvalg.
Vi ser, at rigtig mange kommuner, eksempelvis Københavns Kommune, Gentofte Kommune og Vejle Kommune, har gjort sig rigtig gode erfaringer med at udvide demokratiet.
Så vil jeg også her fra talerstolen flyve en lille smule op i helikopteren.
I Alternativet ønsker vi et demokrati, hvor beslutningerne hviler på en åben, kvalificeret samtale, som alle borgere har lige adgang til uanset deres etnicitet, deres kropskapacitet, seksualitet eller køn.
For svaret på samfundets største udfordringer, og det er, uanset om vi snakker klimakrise, biodiversitetskrise eller tillidskrise, er sådan set mig og jer og os alle sammen; vi har brug for alle.
Derfor skal vores repræsentative demokrati gå over til at blive det involverende demokrati – fra konkurrencedemokrati til deliberativt demokrati.
Det betyder, at ambitionen for Alternativet ikke nødvendigvis kun er flere folkeafstemninger, for folkeafstemninger har den iboende udfordring, at de altid er for eller imod.
De indbyder dermed ikke til samtale, og de nærer ofte en polarisering.
Så lad mig gentage: Alternativet er meget positive over for borgerdrevne kommunale folkeafstemninger, men der skal ikke herske nogen tvivl om, at vores ambition er at udvikle det involverende demokrati, og det vil sige, at vi er meget store tilhængere af borgersamlinger, borgerting, borgerhøringer og andre tiltag, hvor vi indbyder til samtale, nysgerrighed, empati, ydmyghed og et fokus på det fælles bedste, ligesom vi eksempelvis gjorde det, da vi var med til at indføre borgerforslag i Folketinget.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-12-07:
Tak, formand.
Det er efter aftale med ordførerne, at ministeren har fået lov til at slippe.
Tiden er fremskreden, og jeg skal gøre det kort af hensyn til mine kolleger, der venter yderligere timer, bl.a. udenrigsministeren.
Jeg beklager det fremskredne tidspunkt.
Jeg har bare lige nogle ganske få ting.
Jeg er virkelig glad for denne forespørgsel.
Ministeren spurgte jo, om ikke vi skulle tage et samråd i stedet, og jeg var lidt i tvivl.
Vi kunne lige så godt have taget et samråd, men jeg er glad for, at det blev en forespørgselsdebat, for debatten viser jo, hvor engageret kollegerne er.
De har sat sig ind i sagerne og læst rapporten, og vi har fået en god debat om borgerdrevne folkeafstemninger, som jeg har lært meget af.
Jeg tager mange ting med mig.
Det vil jeg gerne takke for.
Jeg vil bare nævne en enkelt lille ting, som man måske kan tænke over.
For nylig var der en lille folkeafstemning i Tyskland.
BMW ville lægge en produktion der.
Der var modstandere, der larmede rigtig meget.
Der blev lavet en folkeafstemning, og da folkeafstemningen så var forbi, viste det sig, at to tredjedele af vælgerne sagde ja, selv om de næsten ikke havde fyldt noget i debatten.
Så man skal have tillid til borgerne.
De træffer ofte gode beslutninger.
Fru Birgitte Vind nævnte en vigtig sag, nemlig enkeltsagspolitikken.
Det er rigtigt, at det fylder mere og mere i politik, ikke bare i Danmark, men i Europa generelt.
Det kan man så beklage, eller man kan omfavne det.
Jeg hørte, at fru Birgitte Vind beklagede det og brugte det som argument for at afvise borgerdrevne folkeafstemninger, altså at man skal det, fordi de er enkeltsagsdrevne.
Men det foregår i medierne, og det foregår ad nogle kanaler, der ikke er ordnede, og borgerdrevne folkeafstemninger er ordnede.
Til sidst efter at have lyttet meget til debatten vil jeg sige, at jeg måske tror, det kunne være en god idé, at vi lavede et forsøg i en kommune, hvor en kommune fik mulighed for vejledende borgerdrevne folkeafstemninger, og lad os så se, hvordan det går.
Det vil jeg tage med under udvalgsbehandlingen.
Det kan være, vi kan skrive en lille beretning og få et flertal til det, og måske endda også, at regeringen er med på det.
Ministeren nikker ikke, men smiler.
Det er i hvert fald det, jeg vil tage med efter denne debat.
Tak for en virkelig lærerig debat.
I gør folkestyret ære.
Sascha Faxe (ALT), 2023-12-07:
Tak for ordet, og tak til ministeren.
Jeg forstår udmærket de anmærkninger, der er i forhold til nogle af tingene, og også, at det selvfølgelig er vigtigt at se det i en større kontekst.
Men jeg forstår også udmærket, hvor borgerforslaget kommer fra, i forhold til at der er en aktuel situation, som i min optik er ude af proportioner.
Så jeg er nysgerrig på, hvorfor regeringen ikke ligesom regeringerne i de andre europæiske lande, altså det er jo Frankrig, Irland, Belgien, Spanien og Norge, ikke arbejder for en permanent våbenhvile.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-12-07:
Jeg bliver sådan lidt forvirret, når der bliver spurgt, hvorfor vi ikke gør ligesom de andre europæiske lande, og der så bliver nævnt nogle få stykker, som jo ikke tegner et billede af Europa.
Jeg går selv til det med den her tilgang, at vi skal finde en europæisk enighed.
Jeg ved også godt, at jeg bliver mødt af dem, der spørger: Jamen skal vi blive enige for enhver pris?
Så plejer jeg at sige, at ja, det skal vi sådan set.
For hvis ikke Europa har en fælles tilgang til det, der sker i Mellemøsten, har Europa heller ikke en rolle at spille.
Vi kommer ikke til at påvirke den proces, ved at nogle lande unilateralt, som nogle går og leger med tanken om, siger, at de bare anerkender Palæstina, selv om Palæstina de facto ikke er etableret.
Det er en vision, men hvis man kigger på Gaza og Vestbredden, er det jo ikke en vision, der er realiseret.
Vi kommer de facto heller ikke til at spille en rolle, hvis man vælger det spor, som nogle andre europæiske lande, der er outliere på den anden side, vælger ved slet ikke at ville diskutere Vestbredden, bosættervold eller andet.
Derfor er vores tilgang til det, at vi med et balanceret sigte skal prøve at fremme en fælleseuropæisk position.
Den er bl.a. udtrykt ved, at vi så sent som her til aften har udtrykt fuld opbakning til FN's generalsekretærs, António Guterres', initiativ om at kalde artikel 99.
Sascha Faxe (ALT), 2023-12-07:
Så hvis vi ikke tager de andre europæiske lande i betragtning og tænker på, hvad der egentlig ville være det rigtige at gøre, kan regeringen så bakke op om at arbejde for en permanent våbenhvile?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-12-07:
Men altså, en permanent våbenhvile kan jo ikke stå alene.
Der er sket en gidseltagning af omkring 240 mennesker den 7. oktober.
Dem burde Hamas jo slippe umiddelbart.
Hamas udgør en trussel.
Israel har ret til selvforsvar.
Det skal ske inden for rammerne af den humanitære folkeret, og det kan ikke nytte noget, at vi bare tager et enkelt element ud.
Det er nødt til at ske i en samlet kontekst.
Regeringen går ind for, at vi af hensyn til at dæmme den humanitære katastrofe ind får pauser i kamphandlingerne, og så bliver det meget hurtigt en semantisk diskussion, hvor lang en pause skal være, før det bliver en våbenhvile.
Det bliver i hvert fald aldrig en våbenhvile, hvis man ikke starter med at holde en pause.
Christina Olumeko (ALT), 2023-12-07:
Ja, der er altid plads til forbedringer.
Det må man netop nok sige, når nu tilliden er så lav og der er så få danskere, der mener, at de politiske partier er værd at være medlem af, og når valgdeltagelsen er så lav, som den er ude i kommunerne og regionerne.
Så jeg synes, at det lidt lyder på ordføreren, som om det, der sker nu, egentlig er fint nok, og at kommunerne må fortsætte med måske at forsøge at bruge nogle af værktøjerne.