runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-20:
Den logik, jeg underviser i, er virkelighedens logik.
Det er den, jeg befinder mig i.
Hvis man sidder og driver en vognmandsvirksomhed i Danmark eller man nu har et supermarked i Danmark og man godt kunne tænke sig at få leveret nogle varer – for det er så trist at have et supermarked uden varer – så vil man kigge rundt og sige: Okay, hvem er det nu, der leverer varerne til den billigste pris?
Og hvis man kan få en vognmand fra Polen eller fra et andet land, hvor der er et lavere lønpres end det, der er i Danmark, til at køre fra Flensborg til Vejle, så vil man vælge det i stedet for at vælge en, der kører fra Haderslev til Vejle.
Og ja, fra grænsen til Vejle vil de samme afgiftsregler i forhold til roadpricing gælde.
Men lønkravene er det, der vil blive den nye konkurrenceparameter, og der vinder østeuropæerne, hr. Sigurd Agersnap.
Noah Sturis (ALT), 2023-04-20:
Tak for ordet.
Vi behandler L 74, som er et forslag om at indføre en CO 2 -differentieret vejafgift for den tunge vejtransport med henblik på at nedbringe CO 2 -udledningen for vores transportsektor og bedre at prissætte de eksternaliteter, der er forbundet med lastbiltrafikkens påvirkning af omgivelserne som trængsel, ulykker og støj.
Helt grundlæggende er forslaget et skridt på vejen, for at vi følger princippet om, at forureneren betaler.
Og grundlæggende er udledningen fra fossilkøretøjer en af de værste former for forurening, for det truer vores planet, det truer vores økosystemer og vores fødevaresikkerhed og forringer vores luftkvalitet.
I Alternativet ser vi det her forslag som et muligt første skridt til roadpricing.
Og roadpricing er en innovativ måde at løse trængselsproblemerne på og samtidig sikre et mere gennemsigtigt skattesystem, hvor vi designer et afgiftssystem, der beskatter de eksternaliteter, der er forbundet med transport, og sikrer finansiering til vedligeholdelse af vores veje.
Men det vil også være afgørende, at roadpricing får indbygget en sikring af privatlivets fred i den tekniske løsning, for det kan lade sig gøre.
I går var Kraka og Dansk Industri ude at opfordre til, at afgiften helt blev droppet.
De henviser til, at der er en samfundsøkonomisk billigere måde at reducere transportsektorens udledninger på: at indføre en afgift på køretøjernes brændstof, så skatten en til en følger udledningerne.
Og forslaget tager måske heller ikke højde nok for køtrængsel eller støj, i hvert fald ikke i den detaljeringsgrad, som man kunne ønske sig.
Det kunne godt gøres mere præcist.
Det tager ikke højde for de tunge industrimaskiner, der også udleder CO 2 ved deres aktivitet, men jo ikke er ude at køre rundt på landets veje.
Altså, det er nogle gode opmærksomhedspunkter, som Kraka og Dansk Industri bringer op, for vi burde reformere skatte- og afgiftssystemet, så det er bæredygtigt og gennemsigtigt, så det er tydeligt, med hvilket formål en skat eller en afgift er indført, og så der er en klar sammenhæng med, hvad indtægterne bliver brugt til og finansierer.
Vi burde indføre national roadpricing for alle køretøjer med sikring af privatlivets fred indbygget i den tekniske løsning, som prissætter eksternaliteterne forbundet med transport på vores fælles veje og i vores fælles samfund, og som tilgodeser forskellen mellem land og by.
Indtil vi er det, støtter vi i Alternativet forslaget, selv om det nok kunne gøres smartere.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-20:
Jamen tak for det – det går nok; jeg er sikker på, jeg vidste, hvem det var, ministeren mente.
Men virkeligheden er jo, at ministeren omfortolker det, jeg siger.
For det var jo, fordi der ingen afgift var på det, at jeg valgte et grønt alternativ.
Det var jo ikke, fordi ministeren havde fået lov til at skrue afgiften voldsomt op, så jeg kunne få lov til endnu en gang at putte mine surt tjente penge ned i venstrefløjen.
Det var jo ikke det, jeg sagde.
Han glemte også at svare på det med, at jeg var så grøn, som jeg er, i forhold til at jeg producerer min egen strøm, og at jeg teknisk set kunne have kørt herover på strøm.
Det er alt sammen noget, jeg har gjort, fordi vi alle sammen gerne vil nå i mål.
Men ministeren mangler at svare på, hvordan han kan se, at det ikke er en skat – hundrede procent skat – på det her område.
For som ministeren selv siger: Man fører jo ikke på det her område pengene tilbage.
Det ville man gøre andre steder, og så kunne man måske have argumenteret sådan der.
Men man bruger pengene på noget, man allerede har brugt penge på.
Så skulle man lige finde et sted at lægge skatteregningen, og den gav man så til vognmændene.
Jeppe Bruus (S), 2023-04-20:
Jeg beklager navneforvirringen, selvfølgelig.
Det siger sig selv.
I forhold til den holdning, som ordføreren også gav udtryk for – altså i forhold til at træffe et valg om, hvad for en bil man skal køre i – vil det være billigere, hvis man kigger på økonomien, at køre 1 km, hvis du kører i en ellastbil, frem for at køre 1 km i en lastbil, der kører på diesel, i 2030.
Så der er jo et helt håndfast økonomisk argument for at træffe et andet valg og få en anden businesscase.
Det var sådan set det, jeg sammenlignede med det valg, som ordføreren redegjorde for han selv havde truffet i forhold til at købe en elbil.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-20:
Ja, men virkeligheden overhaler bare alle de her regneark, for da jeg kørte nedenom sidst for at komme på arbejde herovre, holdt jeg et sted, hvor man kunne købe el på en tankstation.
Der kostede det 6 kr. pr. kW, og der bliver jeg bare nødt til at sige, at når man regner det ud, i forhold til hvad en elbil kører på 1 kW, havde det stadig væk været noget billigere at køre på diesel.
Virkeligheden er jo også, at vi lige om lidt hæver elafgiften igen.
Nu har vi fået en respit for den afgift, men den kommer jo tilbage nu, og virkeligheden er nok, at hvis venstrefløjen bliver ved med at være sådan her, har jeg ingen forestilling om, at al den her strøm, vi får, og som vi bliver lovet næsten er gratis, ikke bare er det næste, der bliver afgiftsramt, når vi alle sammen kører på el.
Så jeg køber ikke den med afgifter; det kan selvfølgelig tvinge folk til det, og det er superfair, hvis regeringen mener, at tvang er vejen frem.
Jeppe Bruus (S), 2023-04-20:
Så er vi jo inde i en lidt mere grundlæggende diskussion om, om afgifter virker eller ej.
Og det kan man selvfølgelig godt have en politisk drøftelse om, men jeg må sige, at empirien nok trods alt taler for, at afgifter har en effekt – trods alt.
Afgifter har den effekt, at de gerne skal gøre op for den skadevirkning, der er ved f.eks. at købe smøger eller alkohol eller noget andet.
Det er sådan set det, der er idéen.
Det er jo ikke en fiskal øvelse, som handler om at finansiere velfærden.
Jeg synes bare, at i debatten her bliver tingene blandet sammen, når man siger, at det her handler om, at det bare skal finansiere skattelettelser eller andre ting.
Det er simpelt hen ikke korrekt, i forhold til hvad det er for et aftalekompleks, der ligger her.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-04-20:
Jeg er helt med på, at en politiker og også en minister måske ikke altid lige kigger på alle høringssvar med den samme nidkærhed og interesse.
Det kan også godt være, at hvis man læser noget fra brancheorganisationer som Dansk Industri, Dansk Erhverv, DTL, ITD, og hvad de nu hedder, så synes man ligesom, at grammofonpladen kan sige, at de har en aktie, en erhvervsmæssig interesse i det her.
For det har faktisk været ret massivt med den bekymring, specielt i forhold til skævvridning af Danmark.
Vi kan jo se, at f.eks. Landdistrikternes Fællesråd har været ude med en sønderlemmende kritik og sagt til regeringen, at det her er en ommer, og at I er nødt til at kigge på det her, for det kommer til at ramme mere ugunstigt i landdistrikter, end det gør inde på stenbroen i København.
Det synes jeg måske ministeren skulle tage med ind som en overvejelse, i hvert fald inden det her lovforslag bliver tredjebehandlet.
Det samme har vi jo set i forhold til hele Vestjylland, hvor alle de vestjyske borgmestre har sendt et fælles bekymringsbrev til ministeren og til andre.
Hvad siger regeringen til de bekymringer?
Jeppe Bruus (S), 2023-04-20:
Jamen dem har jeg bestemt også læst, og jeg har også fået dem ind.
Som vi heldigvis også havde lejlighed til her til formiddag at have et fælles samråd om, så tager jeg selvfølgelig de bekymringer meget alvorligt.
Det, der ligger til grund for den aftale her, er jo ikke, at det får en voldsom betydning.
Det vil sige, at i forhold til konkurrencesituationen og alt muligt andet lægges der ikke op til her i grundlaget, at det vil betyde en betydelig forværring.
Men transportomkostninger for den enkelte vare udgør en mindre del, og på den enkelte vare vil det være meget, meget lidt.
Carl Valentin (SF), 2023-04-20:
Tak for den mulighed for lige at sige noget ultrakort om, hvorfor vi fremsætter det her forslag.
Vi kan se af de seneste tal på området, at 10,9 pct. af den danske befolkning nu lider af spilproblemer i varierende grad.
Det synes jeg er meget, meget alvorligt, og man kan se, at den udvikling er steget her de senere år, og særlig siden liberaliseringen af spilmarkedet.
Samtidig er reklametrykket enormt stort.
Man kan nærmest ikke være nogen steder uden at blive udsat for spilreklamer på sin mobiltelefon eller på billboards eller før den fodboldkamp, man gerne vil følge med i.
Og det synes jeg ikke spiller særlig godt sammen.
Jeg synes, det er vigtigt, vi får reguleret den her industri, og det syntes den tidligere socialdemokratiske regering jo også.
De fremlagde i hvert fald ni forskellige konkrete initiativer til, hvordan man kunne regulere spilmarkedet og bekæmpe spilafhængighed, men der er ikke sket meget siden valget.
Man har ikke engang valgt at skrive noget ind i regeringsgrundlaget om det, og derfor stiller vi nu fra SF's side de ni konkrete forslag, som den tidligere regering stillede, og håber meget, at Socialdemokratiet vil bakke op om det, som de sagde før valget.
Jeg glæder mig til debatten.
Jeg kan lidt mærke, at strategien her er, at man krammer det ihjel, og det er også fair nok.
Jeg hører fru Fie Hækkerup bruge ord som, at det er »et virkelig vigtigt emne«, og det er »hamrende seriøst«, og det er meget vigtigt, at vi handler på det.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre Socialdemokratiets ordfører, hvorfor man ikke har skrevet et ord om det her ind i regeringsgrundlaget.
Det er jo noget, som vi har arbejdet med i mange år.
Altså, første gang, vi blev indkaldt af Socialdemokratiet til forhandlinger om det her, var i 2020 – i juni dengang.
Og alligevel har man ikke fået reguleret spilindustrien endnu ud over at lave et spilkort og nogle småting.
Hvorfor har man ikke skrevet noget ind i regeringsgrundlaget om det her, når man mener, det er så vigtigt?
Fie Hækkerup (S), 2023-04-20:
Altså, »krammer det ihjel« – i virkeligheden handler det om, at vi også mener, det her er helt vildt vigtigt.
Når vi oplever, at 500.000 mennesker har en eller anden form for problemer med spil, skal vi tage det helt vildt seriøst.
I må gerne være af den opfattelse, at vi krammer det ihjel, men i virkeligheden er det mest af alt et udtryk for, at vi virkelig gerne vil have de her drøftelser og vi også godt kan se, at der er ret seriøse problemer på det her område.
Derfor mener vi også, at området bør behandles med den seriøsitet, som den her skræmmende udvikling kalder på.
Der kan jo være flere gode forslag derude end dem, der står i det her udspil, og jeg synes, vi skal have dem alle sammen lagt frem, så vi kommer hele vejen rundt.
Jeg har ikke været med til at skrive regeringsgrundlaget.
Jeg ved ikke, om jeg afslører nogen hemmeligheder nu.
Det har jeg ikke.
Men ikke desto mindre kan jeg sige, at det er vigtigt for Socialdemokratiet.
Det er noget, vi virkelig går op i, og som fylder.
Det kan man jo også mærke.
Altså, jeg kan i hvert fald mærke, at det fylder udadtil.
Som ordførerens kollega også var inde på, sker der nu ting i Premier League og sådan noget.
Altså, det fylder, og det er vigtigt.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-04-20:
Jeg stod lige her i pausen tidligere på dagen og talte med en af kollegerne om den her lidt mærkelige tradition, der er for, at regeringer af princip altid stemmer nej til alle beslutningsforslag.
Fuldstændig ligegyldigt om det er noget, man egentlig selv går ind for, eller hvor godt det egentlig er, stemmer man altid nej til det.
Det er jo derfor, vi har den her nejregering, som siger nej til alt, der kommer fra oppositionen, mens vi har den her meget konstruktive opposition, som stemmer ja til det meste af det, der kommer fra regeringen.
Det er så præcis det kort, der bliver spillet her i dag.
Synes fru Fie Hækkerup ikke, at det ville være ret fint, hvis regeringen prøvede måske bare én gang at stemme for et beslutningsforslag, som kom fra et oppositionsparti?
Fie Hækkerup (S), 2023-04-20:
Mig bekendt stemte vi for et forleden dag i salen, men det kan da godt være, at det lige skal faktatjekkes.
Nu siger du, at forhandlingerne skal i gang, og ja, det starter jo op nu med, at forligskredsen bliver indkaldt til drøftelser.
Man kan godt spørge, hvorfor vi siger nej og sådan noget, men det synes jeg i virkeligheden ikke vi gør, men jeg synes, det her kræver, at vi behandler det med den alvor, som området har behov for.
Når der er en halv million danskere, der i en eller anden grad har spilproblemer, når der er over 24.000 børn og unge, som har spilproblemer, bliver vi simpelt hen nødt til at tage det seriøst, og så bliver vi nødt til at drøfte det i bund.
Og det kunne jo også godt være, at Det Konservative Folkeparti havde nogle forslag, de ville smide i puljen, og så skal de da være hjertelig velkomne.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-04-20:
Det er jo ikke svært at forestille sig.
Men skylder Socialdemokratiet så ikke en undskyldning til alle de danskere, som er ramt af spilafhængighed?
For man har tilsyneladende ikke taget det her alvorligt tidligere.
Da man selv en til en fremsatte det samme tidligere som Socialdemokratiets politik, var det åbenbart ikke seriøst, for nu kræver det, at vi tager det seriøst, og derfor skal vi gøre noget andet.
Så er der en undskyldning på vej fra Socialdemokratiets side til alle de mennesker, som er ramt af spilafhængighed?
Fie Hækkerup (S), 2023-04-20:
Da den socialdemokratiske regering fremlagde det sidst, var det jo også, med henblik på at det skulle drøftes i forligskredsen.
Jeg tror sådan set heller ikke, at det dengang var tanken, at man bare skulle tromle det igennem uden at lytte til de andre partier.
Jeg ved godt, at der er mange meninger om sådan noget, men det er sådan set mit indtryk, at den socialdemokratiske regering ligesom den nuværende regering gerne vil lytte til de inputs, der kommer.
Det kunne jo også være, at Socialistisk Folkeparti havde nogle egne forslag, de ville spille ind med.
Det ville da også være dejligt.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-04-20:
Jeg tænkte næsten, at det var en opfordring til at sige, at vi selvfølgelig har mange flere forslag i SF, men vi synes, at det her er en bund, og vi synes jo faktisk, det er et ret gennemarbejdet forslag, der kom fra ministeriet dengang, og derfor kunne man også ret hurtigt sætte dem i gang og så snakke om alle de andre ting, vi kan gøre ud over det i spilbranchen.
Det at gennemføre de her ni initiativer er jo bestemt ikke noget, der vil begrænse os i at tage andre initiativer.
Men vi blev også inviteret i går til, at nu skulle man starte nogle drøftelser, så jeg synes også, at der skal være en prioritering af, hvornår man får rykket det her ind i regeringsdiskussionerne, for det er helt afgørende for at få gennemført noget.
Carl Valentin (SF), 2023-04-20:
Med så positiv en tale skulle man da næsten tro, at Socialdemokratiet kunne trykke på den grønne knap her om ikke så forfærdelig længe.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre noget.
Her for et halvt års tid siden mente Socialdemokratiet jo, der skulle være forbud mod spilreklamer fra f.eks. 15 minutter før en fodboldkamp og indtil 15 minutter efter.
Man mente også, at man skulle forbyde reklamer for bonusser, og man ville undersøge, om der skulle indføres forbud mod reklamer i udvalgte tidsrum, særlig med fokus på at beskytte børn og unge.
Er det stadig væk Socialdemokratiets politik?
Jeppe Bruus (S), 2023-04-20:
Ja, Socialdemokratiet har ikke ændret politik.
Vi sidder nu i en ny regeringskonstellation, og det er også fuldstændig fair and square at sige, at før var jeg minister i en etpartiregering, og jeg kunne lægge det her frem, og vi kunne forhandle om det, men nu er vi en trepartiregering.
Det er ikke, fordi jeg møder modstand nogen steder, vil jeg bare sige, men selv hvis Socialdemokratiet og Moderaterne og Venstre var enige, mens resten af forligskredsen var uenige, ville vi jo stadig væk ikke kunne nå frem til et resultat.
Derfor handler det her ikke alene om regeringen, det handler også om den forligskreds, som vi skal have enighed i.
Og den kommer vi til at arbejde i her og nu.
Carl Valentin (SF), 2023-04-20:
Jeg er glad for, at det stadig væk er Socialdemokratiets politik, og jeg er også meget glad for, at man siger det så klart.
Det synes jeg er stærkt.
Men det vil vel så også sige, at hvis vi ikke lykkes med at få den politik igennem, skyldes det modstand fra andre, som sidder med ved det bord – modstand fra partier i regeringen.
Er det sådan, at Socialdemokratiet har oplevet, at Moderaterne og Venstre har modarbejdet nogle af de tiltag, som man har lagt frem her i de drøftelser, man har haft internt i regeringen?
Jeppe Bruus (S), 2023-04-20:
Nej, det har jeg ikke oplevet, og det er jo heller ikke nødvendigvis rigtigt.
Vi har en forligskreds med en række partier.
Så selv hvis regeringen var enige og SF var uenige og sagde, at det på ingen måde kommer til at ske, så kunne man selvfølgelig gå ud af det forlig, men så ville der jo først kunne ske noget efter et nyt valg.
Så det der billede, der lidt tegnes her, er måske heller ikke helt sandfærdigt, i forhold til hvordan vi i virkeligheden forhandler med hinanden her i Folketinget.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-04-20:
Tak for det, og tak for talen.
Vi har jo fremsat ni forslag, som ministeren tidligere selv har fremsat, så vi havde nok også regnet med en positiv tale, og det har vi i den grad også fået.
Så det er vi glade for.
Men jeg vil sige, at tid jo også er en faktor i det her.
Vi ser det i de spil, der rammer børn og unge; der er flere og flere gamblingelementer i de ellers tilforladelige spil.
Man kender det fra lootbokse.
Man ser det også, hvis man køber spil på iPad.
Der er flere og flere gamblingelementer, der sniger sig ind.
Samtidig ser vi jo og har klar evidens for nu, at det store reklametryk har en påvirkning på, hvor mange der gambler, og vi ser jo andre lande, hvor man indfører forbud.
Vi kan se, at Premier League har indført et forbud mod reklamer på trøjerne.
Så hvad er tidshorisonten for de her drøftelser i forligskredsen?
Kan ministeren sige noget om det?
Jeppe Bruus (S), 2023-04-20:
Det er, at vi går i gang nu.
Og jeg er sådan set enig i, at hvis man siger, at reklamer ingenting betyder, så er det lidt underligt, at man bruger så mange penge på reklamer.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-04-20:
Den betragtning er jeg også helt enig i, og vi ved det jo så også fra forskningen, som ret tydeligt viser, at der er en effekt.
Mit andet spørgsmål er så: Hvilken rækkevidde kan sådan et forbud mod reklamer have?
Det ved jeg ikke om ministeren har gjort sig overvejelser om.
Men når vi snakker om f.eks. fodbold, har man jo spurgt Divisionsforeningen, og de siger, at pilen peger på politikerne, for de kommer ikke selv til at tage initiativer til at forbyde spilreklamer på trøjerne.
Er det noget, ministeren mener vi også vil kunne regulere, og er det noget, ministeren vil kigge på?
Den logik forstår jeg simpelt hen ikke, altså at en lønforskel på, lad os sige 10 kr. ud af samlet set 100 kr. skulle være mere betydende end en lønforskel på 10 kr. ud af samlet set 80 kr.
Det er i hvert fald en lidt anden form for økonomi, som Morten Messerschmidt præsenterer fra talerstolen, end den gængse, der bliver undervist i på universiteterne.
Den forskel, der er i lønningerne i dag, vil være den samme, som sætter sig i lønningerne i fremtiden, og jeg hører også, at ordføreren er enig i, at den afgift, man nu pålægger, gælder både danske og udenlandske chauffører.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-20:
Nu ved jeg jo ikke, hvor mange virksomheder hr. Sigurd Agersnap har drevet.
Men det er sådan, at på udgiftssiden kan der være flere elementer.
Der er skat, moms – den kan man så trække fra indtægter, så den betyder ikke så meget – og løn, og hvis man skal betale mere i skat, kigger man sig typisk om efter, om man kan slippe for at betale en højere løn.
Det kan man sjældent i Danmark, fordi Danmark har et fremragende system, som vi, indtil den her regering trådte til, kaldte for den danske model, hvor vi har nogle overenskomster, der gælder for de forskellige brancher.
Vi kan nemlig bare entrere med en vognmand, der er lige syd for grænsen eller i Polen, Bulgarien eller Rumænien.
For hr. Sigurd Agersnaps parti har jo stemt for en række regler, som muliggør, at man kan køre efter det, der hedder cabotagereglerne, også i Danmark, og det er det, der kommer til at ske, og det er derfor, det her kommer til at sige katjing i Østeuropa.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-04-20:
Vi er ikke afvisende over for afgifter og afgiftsomlægninger.
Men det skal f.eks. være nogle modeller ligesom dem, man har vedtaget i forhold til omlægning ude i vores lufthavne, hvor man i forhold til at ændre brændstofforbruget jo faktisk lader dem indkassere en afgift på det, men hvor de så får mulighed for at få de penge ind til en bæredygtig finansiering af den omstilling og den proces, som de er i gang med.
Det samme efterlyser vi i forhold til bl.a. landbruget, men så sandelig også i forhold til det lovforslag, som vi behandler her i dag.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-04-20:
Tak for det, formand.
Liberal Alliance er imod uhensigtsmæssige kilometerafgifter.
Alle siger, det er et forkert værktøj, hvis målet er klimarelateret.
Kraka, DI, branchen selv og de grønne beregningsorganisationer som CONCITO osv. bugner med alle mulige andre forslag til, hvordan man kan gøre noget ved tung vejtransport, som ikke specifikt er det her.
Hvis målet til gengæld er at finansiere en rød aftale lavet på venstrefløjen, giver det fuldstændig mening, for det er det, det primært gør.
Men det er ikke for klimaets skyld.
Vores varer og godstransporten som branche får hammeren unødigt, og det bliver også anerkendt i de tidligere ordførertaler, at det vil medføre prisstigninger for forbrugerne.
Men med hvilket formål er det helt præcist?
Det er at finansiere en anden aftale.
Der findes langt smartere veje, endda anviste veje, til at nå de samme grønne mål med langt mindre samfundsøkonomiske skadevirkninger.
Dem går LA ind for, men vi går ikke ind for det her rød før grøn-forslag.
Mai Villadsen (EL), 2023-04-20:
Det vil også koste noget for branchen, det vil også koste noget for forbrugerne.
Går Liberal Alliance ind for at hæve afgifterne på et brændsel som diesel?
Steffen W. Frølund (LA), 2023-04-20:
Det er et af de forslag, som vi godt kunne se os selv være med i, fordi det har mindre samfundsøkonomiske skadevirkninger, men er for at nå det samme grønne mål.
Mai Villadsen (EL), 2023-04-20:
Det er bare, så jeg kan være helt sikker, for det er jo ikke hver dag, man i salen får nogle fra Liberal Alliance til at sige, at de gerne vil hæve afgifter, uden at der nødvendigvis kommer noget tilbage:
Skal jeg forstå det sådan, at Liberal Alliance går ind for, at man hæver dieselafgiften f.eks. til tysk niveau i Danmark?
Steffen W. Frølund (LA), 2023-04-20:
Det er bestemt inden for rummet af muligheder, og det kunne være en af de aftaler, man kunne finde.
Jeg anerkender fuldstændig det, som hr. Sigurd Agersnap sagde fra talerstolen før, nemlig at når en forurener forurener, er det den forurener, der skal betale.
Men vi skal samtidig gøre det på den måde, som har mindst mulig skadevirkning samfundsøkonomisk set.
Liberale mennesker går også ind for, at forureneren betaler.