runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (V), 2018-01-12:
Jeg er sikker på, at ordføreren kan regne ud, at jeg vil sige, at jeg i høj grad deler ordførerens bekymring.
Og ordføreren for Socialdemokratiet var inde på det før, i forhold til at det er stærkt bekymrende, hvis man i en børnehave ikke vil servere svinekød af hensyn til minoriteter.
Altså, vi er en af verdens førende producenter af bl.a. svinekød, det er en stolt tradition i det danske køkken at spise svinekød, og det skal vi selvfølgelig holde fast i.
Nu står vi over for en række forhandlinger her de kommende uger og måske længere, så jeg vil ikke gå ned i enkeltpunkter – det tror jeg ikke vil være fornuftigt i forhold til forhandlingerne.
Men alle tiltag, der bidrager til, at vi fastholder dansk kultur og danske værdier osv. i institutioner osv., hilser jeg selvfølgelig velkommen.
Martin Henriksen (DF), 2018-01-12:
Tak for det.
Jeg vil selvfølgelig gerne kvittere for de mange stramninger, som vi har vedtaget i fællesskab, det er ganske glimrende, men vi skulle jo gerne videre.
Der er allerede blevet talt en del om det her paradigmeskifte, i forhold til at man skal være bedre til at sende flygtninge hjem, lige så snart der er mulighed for det, og det får vi jo lejlighed til at diskutere igen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til mange af de her særkrav, som gælder forskellige steder i vores offentlige institutioner, børnehaver og skoler, altså religiøse særhensyn, som bliver taget, eksempelvis at man giver fri på ramadanen osv., markerer det i vores offentlige institutioner, hvad det nu kan være.
Det synes vi jo i Dansk Folkeparti man skal lade være med.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Venstre mener, man skal komme med nogle nye lovinitiativer for at modgå de særkrav og de religiøse hensyn, som bliver taget i vores institutioner, børnehaver, skoler osv. i dag, eller om man mener, at det er nok bare at komme med nogle politiske signaler, altså tale om det osv.
Skal vi komme med nogle konkrete lovinitiativer, og hvis svaret er ja, hvilke?
Mattias Tesfaye (S), 2018-01-12:
Det synes jeg ikke er en rimelig udlægning af Socialdemokratiets politik.
Det, vi har sagt – som jeg sagde før – er, at vi sagtens kan se fordelene ved integrationsydelsen.
Vi synes bare, at der er noget, der ikke er løst.
Det får os jo ikke til at skrue tilbage til det gamle system, som vi heller ikke synes var optimalt.
Det får os tværtimod til at gå i tænkeboks, i forhold til hvordan et nyt system kunne se ud.
Og det vil vi meget gerne fremlægge, også over for Dansk Folkeparti, også i god tid inden et folketingsvalg, men det bliver ikke i dag.
Jamen for et døgn siden stod jeg på den her talerstol og afviste et lovforslag, der handlede om at sænke integrationsydelsen med 3 pct.
Det synes vi egentlig er rimeligt, ligesom vi synes, det er rimeligt, at der skal være et særligt incitament til at komme i uddannelse og beskæftigelse for folk, der er kommet til Danmark.
Det tynger i den vægtskål, der taler for integrationsydelsen.
Men der er også noget, der tynger i den anden vægtskål.
Og det er, at der er ret mange børn i Danmark, der vokser op med for mange afsavn.
Og det synes vi ikke er løst med den integrationsydelse, som er på bordet nu.
Vi foreslog noget, da det blev forhandlet i efteråret 2015, men det blev fejet af bordet af Dansk Folkeparti og regeringen, og derfor er vi ikke med i aftalen.
Vi synes stadig væk, at der udestår en løsning af det problem, at de her børn har for mange afsavn.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-01-12:
Tak for det.
Da migranter kort efter valget i 2015 væltede op ad de danske motorveje, var der en snarrådig journalist, der spurgte en af de her migranter: Hvorfor bliver I ikke her?
Her er jo fredeligt.
Og hvis du påstår, at du er flygtning, kan du jo sagtens stoppe her, for der er fred i Danmark.
Svaret var: De giver flere penge i Sverige.
Det er jo så en af de mest effektive stramninger, der er lavet, i forhold til at begrænse tilstrømningen til Danmark.
Det er begrænsningen af, hvor mange penge man kan få fra det offentlige.
Hvor står Socialdemokraterne her?
Skulle der komme et nyt flertal efter valget, ved vi, at der vil være et massivt pres på Socialdemokraterne for at hæve ydelserne til flygtninge og migranter igen.
Står man fast i Socialdemokratiet, og kan man afvise, at det nogen sinde kommer til at ske?
Mattias Tesfaye (S), 2018-01-12:
Luther fik hjælp af Gutenberg og hans trykpresse.
De radikale islamister får så hjælp af YouTube til at sprede deres budskab.
Dem skal vi alliere os med i kampen mod reaktionære og antidemokratiske kræfter.
Det, jeg bare tror er vigtigt at få sagt og forstå, er, at det ikke er et marginalt mindretal af muslimer i Danmark, som har problemer med at tilslutte sig demokratiet fuldt ud.
Det er desværre et alt for stort mindretal, men det er et mindretal.
Og den ideologiske og værdimæssige kamp mener jeg at hele Folketinget bør kaste sig ind i på demokratiets side.
Der tror jeg at vi er enige med Dansk Folkeparti.
Men der, hvor vi nok er uenige, er i vurderingen af, hvor stort et problem religionen i sig selv er, og hvorvidt man som muslim selv har mulighed for at tilslutte sig demokratiet.
Zenia Stampe (RV), 2018-01-12:
Det er ord, som jeg er glad for at høre.
Nu har der jo været sådan en flirt i gang mellem Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet, og lad mig så prøve at fortælle, hvad jeg får ud af ordførerens svar er forskellen på Dansk Folkepartis position og Socialdemokratiets position, og det vil jeg selvfølgelig gerne høre ordførerens refleksion over.
Som jeg forstår ordføreren, siger han, at religionen må vige for demokratiet.
Det er jeg enig i.
Som jeg hører Dansk Folkeparti, også i dag fra talerstolen ved hr. Christian Langballe, siger de: Islam.
De siger altså, at den religion, islam, er et problem.
Er det rigtigt forstået, at det er en forskel mellem Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti?
Mattias Tesfaye (S), 2018-01-12:
For Socialdemokratiet og for mig er integrationsdebatten og værdidebatten ikke en kamp mod islam.
Det er det ikke.
Det er en kamp for demokratiet.
Men der, hvor religion og demokrati støder sammen, er det altså Gud, der har vigepligt.
Så hvis der står i Koranen, at man skal køre i venstre side af vejen, og der står i færdselsloven, at man skal køre i højre side af vejen, skal man altså køre i højre side af vejen.
Det duer da ikke, at man kommer med sine religiøse regler og siger: Der gælder nogle andre regler for mig.
Det giver jo sig selv, når vi snakker om færdsel i trafikken, men det gælder altså også samfærdslen i resten af samfundet.
Hvis man f.eks. møder op til et forældremøde i en daginstitution og siger, at man er muslim og har krav på, at de ikke varmer leverpostejen i ovnen, før de varmer kyllingefrikadellerne, for ellers er der svinekød i luften inde i ovnen, må vi bare sige: Prøv at høre her, vi respekterer religion i det her land, og vi er klar til at gå meget langt for at respektere folks religion og tage religiøse særhensyn, men vi underkaster os ikke.
Der er forskel på at acceptere og underkaste sig.
Den sondring har vi været alt for ringe til at foretage, og derfor er svinekød i praksis forsvundet ud af mange daginstitutionskøkkener.
Der er nogle, der synes, det er en latterlig diskussion.
Det synes jeg ikke, for nede under debatten gemmer sig nogle virkelig principielle overvejelser omkring forskellen på at underkaste sig og have respekt.
Marcus Knuth (V), 2018-01-12:
Der er jeg simpelt hen nødt til at korrigere ordføreren.
Jeg så godt det selv samme indslag, og hr. Torsten Schack Pedersen sagde ikke, at alle flygtninge i Danmark, der har et arbejde, skal blive.
Det sagde han ganske enkelt ikke.
Længere er den sådan set ikke.
Derefter, i det samme indslag, kom det samme, som statsministeren har sagt, også frem, altså at udgangspunktet er, at flygtninge, der er her på et midlertidigt ophold, skal hjem, så snart forholdene tillader det.
Zenia Stampe (RV), 2018-01-12:
Statsministeren vakte jo opsigt, da han i sin åbningstale sagde, at integrationen ikke handler om hudfarve eller religion.
Det vakte måske endnu mere opsigt, at det faldt Socialdemokratiets leder for brystet, for sådan som jeg havde forstået statsministeren, prøvede han bare at sige, at man godt kan blive dansker, selv om man er muslim, endda praktiserende muslim.
Jeg kunne i hvert fald godt tænke mig at spørge Socialdemokratiets ordfører hr. Mattias Tesfaye, om han mener, at islam og muslimer er et problem, og om man kan blive og kan være dansker, selv om man er praktiserende muslim.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-01-12:
Så med andre ord: Hvis flertallet tipper i Folketingssalen, vil vi igen hæve ydelserne til nyankomne, som aldrig har bidraget til samfundet, og dermed blive den magnet, som vi tidligere var.
Og den migrant, som over for journalisten sagde, at han gik videre til Sverige, vil sige, at han nu bliver i Danmark, for der er rigeligt med penge at få her.
Marcus Knuth (V), 2018-01-12:
Jeg synes, at det er forkert at bruge ordene at tørre det af på det kommunale selvstyre.
Det kommunale selvstyre er en helt integreret og afgørende del af det danske demokrati, og vi mener, at jo tættere på borgerne, jo tættere på lokalsamfundet man kan tage en beslutning, jo bedre er det.
Jeg har gjort det meget klart, at jeg ikke er tilhænger af f.eks. kønsopdelt svømning, så når en kommune eller et lokalsamfund kan gå ind og agere mod det, er det selvfølgelig bedre end lovgivning.
Det er altid bedre, at beslutningen bliver taget tæt på samfundet end gennem national lovgivning.
Men når det er sagt, har vi jo f.eks. med maskeringsforbuddet, der også skal imødegå brugen af burka, vist, at vi gerne vil bruge national lovgivning – nu er det jo ikke kommet endnu, men når det kommer – til de tilfælde, hvor vi ser, at det, der gøres lokalt, ikke er nok.
Oprindelig sagde vi jo, at vi har uddannelsesinstitutioner, VUC Lyngby, som går ind og laver et lokalt forbud, og derfor er det ikke nødvendigt med lovgivning.
Pernille Bendixen (DF), 2018-01-12:
Det er selvfølgelig også måske lidt forkert at sige, at man tørrer den af på det kommunale selvstyre.
Det skal jeg gerne erkende, og det var ikke sådan ment.
Jeg er selv glad for det lokale demokrati.
Men kan Venstres ordfører ikke godt se, at det jo er kommet derud, hvor danskerne bliver frataget deres frie valg?
Når man eksempelvis indfører halalmad i en daginstitution, fratager man jo alle de forældre, som ikke vil have den, det frie valg, og det er jo altså i rigtig, rigtig mange daginstitutioner.
Det er jo ikke bare en enkelt kommune, så der må man jo konstatere, at det er nået til et sted, hvor vi bliver nødt til at lovgive om det, hvis man altså vil parallelsamfundene til livs.
Christian Langballe (DF), 2018-01-12:
Jo, jo, men det sker jo allerede i dag.
Man kan gå tilbage til middelalderen og længere tid tilbage og se, at der har været udveksling europæisk set både med samhandel og alt muligt andet.
Det er jo sådan en grundlæggende præmis, som jeg tror at vi er enige i.
Men der, hvor jeg en gang imellem bliver lidt bekymret, er, at jeg jo ikke udelukker, at man kan have brug for udenlandsk arbejdskraft.
Men det her mantra med, at al fremtidig vækst skal skabes via indvandring, stiller jeg mig altså tvivlende over for.
Marcus Knuth (V), 2018-01-12:
Der må jeg sige, at der lægger hr. Christian Langballe altså nogle ord i min og Venstres mund, som vi mig bekendt aldrig nogen sinde har sagt.
Vi siger jo ikke, at al fremtidig vækst afhænger af indvandring.
Det siger vi på ingen måde.
Vi siger, at der er danske virksomheder, hvis delvækst kan blive hæmmet, fordi man ikke kan tiltrække den nødvendige arbejdskraft.
Det kan godt være, at de har tusindvis af dygtige danskere, der arbejder for dem, men det kunne også godt være, at en håndfuld ekstra, der kunne bidrage med at styrke samhandelen med, hvad ved jeg, Kina eller USA, ville styrke den enkelte virksomhed.
Selvfølgelig er det førsteprioriteten, at danskere skal i arbejde, men vi lever altså, som statsministeren også var inde på, i en stigende globaliseret verden med stigende samhandel med hele verden, ikke kun med EU, men med hele kloden.
Derfor er der altså også brug for mennesker fra udlandet, også nogle gange uden for EU, som kan bidrage til samhandel med Japan, samhandel med Kina, som kan bidrage på en måde, hvor man måske ikke lige har en dansker, der kan sproget, der har lokalkendskab og kender virksomhederne ude i verden.
Derfor mener jeg, at vi skal være åbne over for også at kunne handle med resten af verden, også ved, at udenlandske arbejdstagere kommer til Danmark for at bidrage til arbejdsmarkedet, selvfølgelig under den forudsætning, at de også bidrager til samfundet og accepterer vores samfund og vores værdier, så længe de opholder sig i samfundet.
Christian Langballe (DF), 2018-01-12:
Tak for ordførertalen.
Det er i øvrigt også en kvittering herfra for de ting, som vi har foretaget i fællesskab, DF og Venstre, med hensyn til udlændingestramninger.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge om, er hele det her, der vender tilbage med hensyn til arbejdskraft, især højtuddannet arbejdskraft.
Jeg synes jo, at udgangspunktet må være – og det vil jeg så høre om ordføreren giver mig ret i – at de folk, som vi har i Danmark, som kan tage et arbejde, så også skal tage et arbejde, og at det må være det, som har førsteprioritet.
Marcus Knuth (V), 2018-01-12:
Men præcis hvilke tiltag, som undervisningsministeren agter at komme med, kan jeg ikke på stående fod sige her fra talerstolen.
Astrid Krag (S), 2018-01-12:
Tak for det.
Antallet betyder noget.
Det sagde statsministeren her i sin besvarelse og i sin kronik, og jeg er enig.
Samtidig kunne man tænde for Nyhederne forleden – var det i går, eller var det i forgårs? –
og se hr. Torsten Schack Pedersen, som vel er Venstres erhvervsordfører, sige, at i Venstre mener man, at så længe flygtninge er i arbejde, skal de altså have forlænget deres opholdstilladelse her i landet.
Derfor vil jeg bare sådan helt faktuelt og konkret spørge Venstres ordfører her i dag: Vil det, hr. Torsten Schack Pedersen efterspørger, betyde, at der vil være færre eller flere flygtninge fra f.eks. Syrien eller Somalia, som vil få en permanent opholdstilladelse og dermed ret til varigt ophold i Danmark, hvis det bliver gennemført?
Mattias Tesfaye (S), 2018-01-12:
Regeringen har givet lokalsamfundene i Danmark mulighed for at dispensere fra de eksisterende regler, hvis rektorerne kan blive enige, og det kan de så i Aarhus.
Det kan de ikke på den københavnske vestegn, og det kan de heller ikke i København.
Og derfor kommer vi her fra den 1. marts til at se, at eleverne segregerer sig endnu mere, end de gjorde sidste år.
Det er korrekt, at ordføreren og jeg deltog på et samråd i sidste uge, hvor statsministerens to ministre deltog.
De mente to forskellige ting, og det mente de i øvrigt også, da vi havde dem i samråd for et år siden.
Den uenighed, der er i regeringen, har eksisteret i over et år.
Den ene minister, udlændinge- og integrationsministeren, sidder og siger, at hun er enig med Socialdemokratiet, og den anden minister, undervisningsministeren, siger, at hun er uenig.
Den uenighed har der været i et år, og mens uenigheden fortsætter og de ikke får en afklaring på det, ender vi med nu igen i år at skulle fordele eleverne endnu mere efter deres etniske herkomst.
Det duer da ikke.
Kan regeringen ikke blive enig med sig selv og sørge for, at den bekendtgørelse bliver ændret inden den 1. marts, så vi kan få fordelt eleverne på en måde, hvor man går i skole sammen?
Marcus Knuth (V), 2018-01-12:
Som jeg sagde før, er jeg helt enig med ordføreren fra Socialdemokratiet, når det gælder om, at vi skal bibeholde de danske værdier, også når det kommer til madkulturen, men i første omgang i det omfang man overhovedet kan tage beslutningerne lokalt og tage dem i den lokale daginstitution, er det nu engang bedre.
Det synes jeg skal være udgangspunktet.
Nu har hr. Mattias Tesfaye og jeg jo for under en uge siden, mener jeg, siddet i et meget langt samråd, hvor vi diskuterede præcis det her spørgsmål, og som både integrationsministeren og undervisningsministeren deltog i.
Så jeg tror sådan set, at det står meget klart, hvad regeringens og Venstres synspunkter er.
Nu så jeg ordførerens indspark på News her til morgen, og det vil jeg egentlig gerne rose.
For jeg synes, det er fint, når man netop lokalt går ud og prøver at løse problemet, som man har gjort i det her tilfælde, ved at gymnasierne selv taler sammen og kommer frem til en løsning.
Men at regeringen tager den her problematik alvorligt, synes jeg fremgik meget, meget klart i det samråd, vi sad i, herunder de tanker, vi gør os om fremtiden.
Jeg tror, at vores holdning er meget klar.
Altså, vi har jo set en markant opstramning af reguleringen af muslimske friskoler, fordi vi har set flere eksempler på en bekymrende udvikling, hvor enkelte skoler har haft jihadmateriale liggende osv.
Og netop af den årsag har vi skærpet tilsynet, og det skærpede tilsyn har jo så allerede på nuværende tidspunkt medført, at en eller flere skoler har fået frataget deres tilskud.
Det synes vi er positivt, men dermed ikke sagt, at vi vil mistænkeliggøre alle muslimske friskoler.
Men der er jo altså et reelt problem på nogle skoler, og netop derfor har vi strammet reglerne.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-01-12:
Og tak til ordføreren.
Der var jo i statsministerens nytårstale meget om ghettoer, og at det er et problem, når folk med anden etnisk baggrund klumper sig sammen, så jeg vil spørge til Venstres holdning til muslimske friskoler, for der kan man jo også tale om, at vi har en gruppe, som vælger skolen med etnisk danske elever fra.
Marcus Knuth (V), 2018-01-12:
Så lad mig være klar, med hensyn til hvad jeg sagde før om, at vi ikke skal mistænkeliggøre alle.
Jeg mener ikke, at vi skal mistænkeliggøre alle muslimske friskoler for at have jihadmateriale liggende – det ville ikke være fair – men der er nogle, der tydeligvis har haft det.
Samtidig mener vi, at Danmark skal være et samfund, hvor der er plads til f.eks. religiøse friskoler.
Jeg har selv gået på to katolske institutioner, også selv om jeg ikke er katolik.
Den frihed mener vi der skal være, og det er jo derfor, at det er en meget, meget svær balancegang.
For jeg er jo enig i, at det er et problem, hvis visse befolkningsgrupper, folk af visse religiøse overbevisninger klumper sig sammen i parallelsamfund, men samtidig har vi altså religionsfrihed.
Mattias Tesfaye (S), 2018-01-12:
Jeg vil gerne blive på uddannelsesområdet.
Vi har i dag set syv gymnasier i Aarhus fremlægge en model for, hvordan de kan få spredt gymnasieeleverne i Aarhus på en måde, så alle gymnasier i Aarhus kommer til at tage deres del af integrationsansvaret.
Og det har været fornuftigt, for der har været to gymnasier i Aarhus, som har taget langt de fleste med ikkevestlig baggrund.
Det, mit spørgsmål til Venstre selvfølgelig er, er: Hvordan kan det være, at regeringen ikke vil gribe ind i det, at vi i adskillige danske byer ser en tendens til, at eleverne opdeler sig efter deres etniske baggrund?
Altså, deler vi ikke det synspunkt, at det er bedst, når vi skal bo i samfund sammen, at vi så også går i skole sammen?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-01-12:
Ja, det skal jeg gøre.
Men vi synes jo i Socialdemokratiet, at det er et problem, at man klumper sig sammen, væk fra etnisk danske elever.
Så jeg vil gerne spørge – hvis ordføreren deler den bekymring over, at man vælger det danske samfund fra, for der går jo ikke etnisk danske elever på muslimske friskoler – hvorfor det så er, at Venstre i finansloven vælger at bevilge adskillige flere millioner til bl.a. muslimske friskoler.
Zenia Stampe (RV), 2018-01-16:
Tak for det.
Vi var jo imod regeringens lovforslag, da det blev stemt igennem Folketinget i sin tid, og derfor giver det næsten sig selv, at vi bakker op om det her beslutningsforslag, og argumenterne svarer jo på nogle måder til de argumenter, der er fremme i forbindelse med debatten om lejre.
Vi er jo sådan set villige til at forbyde lejre.
Vi synes så, at definitionen af lejre er blevet alt for bred, så den rammer de forkerte, men nogle af problemstillingerne er jo de samme, nemlig at det rammer de forkerte.
Det, vi har imod den her lovgivning, er jo altså også, at det rammer danske tiggere.
Der er ikke blevet ført nogen retssager endnu, men på et eller andet tidspunkt sker det jo nok, og så har man i virkeligheden kriminaliseret udslag af den yderste form for fattigdom, og det er vi ikke tilhængere af.
Når det så handler om, hvad man gør med de her tilrejsende, tror jeg i virkeligheden meget mere på det, der handler om lejrene end at sætte ind i forhold til tiggeri, for hvis de ikke kan tigge, begynder de måske bare at samle flasker.
Jeg tror i virkeligheden mere på det spor, der handler om lejre, og jeg kan fuldt tilslutte mig opbakningen til, at man fik ryddet lejrene ved Trinitatis osv.
Jeg tror også, at det har haft en effekt.
Derfor mener jeg måske også, at lige præcis det her forslag er unødvendigt.
Det er jo i hvert fald svært at sige, om det, at der er færre tiggere nu, er, fordi det er vinter, at de er rejst hjem – det er jo en sæsonbetonet branche, så at sige – eller om det skyldes den intensiverede indsats i forhold til lejre.
Det tror jeg måske mere på.
Man kunne godt være fristet til at tro, at det mere havde noget at gøre med kommunal valgkamp.
Det var et emne, der i hvert fald fyldte rigtig meget i København.
Men vi er imod forslaget, og jeg skal meddele fra vores kammerater i SF, at det er de også.
Rune Lund (EL), 2018-01-16:
Jeg kan starte med at sige, at vi i hvert fald ikke er tilhængere af en eller anden form for udrejselejre, hvad de så end skulle bestå i i den her sammenhæng.
Vores udgangspunkt er, at vi har nogle regler om arbejdskraftens frie bevægelighed, som faktisk kunne bruges her, frem for at lave de her stramninger, altså det, at man skal være aktivt jobsøgende og kunne dokumentere det, det at man skal kunne forsørge sig selv og kunne dokumentere det ved at fremvise en sum svarende til kontanthjælpssatsen, det er regler, man kunne tage i brug.
Når vi snakker om, at folk f.eks. ude på Amager Fælled laver en lejr og bor der under forhutlende vilkår, og det er udlændinge, vi taler om, f.eks. i en sådan lejr, så skal der ikke være sådan nogle lejre her i København.
Jeg har set dem, og jeg har også set alle tiggerne, der tigger her i København, men vi skal sørge for at hjælpe folk videre og hjem til de lande, hvor de er statsborgere, på en værdig måde og ikke bare ved at sende en bulldozer ud, så folk mister deres dokumenter eller deres identitetspapirer, som vil gøre det sværere for dem at komme videre i deres liv.
Jeg kan godt forstå, at mange mennesker føler, at det er mærkeligt, eller at det kan være utrygt, at man lige pludselig ser forhutlede og fattige mennesker i vores gader, f.eks. i København, for det er noget nyt.
Men det ændrer ikke ved, at det at lave en kriminalisering af fattigdom, en skærpelse af kriminaliseringen af fattigdom, sådan som man gør med det her lovforslag, synes jeg principielt er en meget forkert måde og en meget uetisk måde at gå til den problemstilling på.
Christina Egelund (LA), 2018-01-16:
Som jeg allerede har nævnt under en tidligere lovbehandling i dag, er det vigtigt for mig og for Liberal Alliance, at man som borger kan færdes trygt og frit overalt i Danmark.
Det er derfor Liberal Alliances holdning, at vi skal finde løsninger i forhold til de tilstande, som tiggeri i nogle tilfælde skaber.
Den lov, som vi diskuterer tilbagerulning af her, blev indført med henblik på at løse et konkret problem, og løsningen har givet anledning til stor debat.
Det er vigtigt at holde sig for øje, at man med loven ikke udvidede det strafbare område.
Man skærpede straffene for noget, som i forvejen var kriminelt, og der er en ret stor forskel på de to ting, og det er – synes jeg – værd at være opmærksom på.
Derudover er det værd at bemærke, at det i L 215 allerede ligger indarbejdet en solnedgangsklausul, som vi i Liberal Alliance var meget glade for.
Det betyder, at loven automatisk ophæves den 1. juli 2020, medmindre vi her i Folketinget vedtager at forlænge gyldigheden af loven.
Om nogle år skal vi tage stilling til lovens virke, og det er sådan set meget fint.
Af de grunde kan vi i Liberal Alliance ikke støtte det foreliggende forslag om at tilbagerulle de ændringer, som ligger i L 215.