runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2017-12-06:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Først og fremmest vil jeg gerne starte med at understrege, at børn og unge, som udsættes for social kontrol af deres familie, selvfølgelig har krav på at få den hjælp, som de har brug for.
Der er ofte tale om børn og unge, som vokser op i familier med særlige værdisæt, der forhindrer dem i at bestemme over deres eget liv, til selv at vælge deres venner, til selv at vælge deres kærester, uddannelser eller fritidsaktiviteter, og det kan jo føre til voldsomme konflikter og beskyldninger om krænkelse af familiens ære, og de børn og unge skal vi selvfølgelig gøre alt, hvad vi kan, for at hjælpe.
Derfor skal kommunerne også reagere med det samme, hvis en ung henvender sig om social kontrol eller en æresrelateret konflikt.
Kommunen har mulighed for at give gratis og anonym rådgivning til den unge, og kommunen skal også overveje, om det er nødvendigt at inddrage politiet af hensyn til den unges sikkerhed.
Hvis kommunen bliver opmærksom på den unges situation via en underretning, skal kommunen være opmærksom på, at det kan eskalere konflikten, hvis forældrene bliver orienteret om underretningen, og kommunen skal også være opmærksom på, at den unge kan have behov for beskyttelse mod repressalier fra familiens side.
Så derfor er det også muligt for kommunen at undlade at oplyse forældrene om underretningen, ligesom der kan gives afslag på aktindsigt, når særlige forhold – eksempelvis social kontrol – taler imod det, for det må aldrig være sådan, at hensynet til forældrenes retssikkerhed kommer til at veje tungere end hensynet til barnets eller den unges ret til hjælp og beskyttelse.
Pernille Bendixen (DF), 2017-12-06:
Tak for det.
Jeg læser spørgsmålet højt: Vil ministeren kommentere Institut for Menneskerettigheders rapport »Ekstrem social kontrol«, der konkluderer, at der er problemer i forbindelse med inddragelse af forældre i sager, hvor den unge netop har brug for, at forældrene ikke inddrages, når det er familien, der udøver social kontrol, og vil ministeren gøre tiltag for i højere grad at beskytte den unges ret til et privatliv?
Vil ministeren kommentere Institut for Menneskerettigheders rapport »Ekstrem social kontrol«, der konkluderer, at der er problemer i forbindelse med inddragelse af forældre i sager, hvor den unge netop har brug for, at forældrene ikke inddrages, når det er familien, der udøver social kontrol, og vil ministeren gøre tiltag for i højere grad at beskytte den unges ret til et privatliv?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2017-12-06:
Jeg tror, det er vigtigt at oplyse hr. Rasmus Prehn om, at der faktisk er en vis usikkerhed også i forhold til den undersøgelse, som er baggrunden for den ændrede statistik.
Det er ikke så enkelt, som hr. Rasmus Prehn gør det til.
Man kunne jo også godt have lyst til at høre hr. Rasmus Prehns overvejelser om, hvor mange år vi skal gå tilbage i forhold til de københavnske vestegnskommuner for at se på, hvad de har fået for meget ud af udligningsordningen, når vi nu kender den konkrete fejl og har vidst det siden SR-regeringens tid – altså, hvis det er sådan, at når vi kender konkrete fejl, så skal man gå bagud.
Det er sådan, at jeg i september 2017 er blevet bekendt med, at der måske ligger et større problem her.
Det har jeg som den første indenrigsminister i den tid, man har vidst noget om det her, tænkt mig gøre noget ved i starten af det nye år.
Det synes jeg at Socialdemokratiet skal byde velkommen, og jeg håber, at vi kommer til at kunne arbejde konstruktivt sammen om de justeringer, som vi skal lave af udligningssystemet, både i forhold til det med uddannelseskriteriet og i forhold til udlændingeudligningen og de øvrige elementer, som vi præsenterer først i det nye år.
Rasmus Prehn (S), 2017-12-06:
Jamen jeg anerkender fuldt ud, at regeringen er i gang med et større arbejde i forhold til en større gennemgang af hele udligningssystemet.
Det er positivt.
Men her er der tale om, at man har konstateret et konkret problem.
Det svarer jo lidt til, at jeg opdager, at der er blevet trukket penge for nogle mærkelige ting på min bankkonto, og så viser det sig, at min bankrådgiver er kommet til at betale min nabos regninger fra min konto.
Så ringer jeg ned i banken og siger: Prøv at høre, der er sådan set sket en fejl her.
Der ville jeg da blive noget lang i ansigtet, hvis det var, at bankrådgiveren så sagde: Vent lige til det nye år, for vi skal lige have en lang samtale, og så inviterer vi din nabo herned.
Og så kan vi sidde og tale om, om vi skal have den samme bank fremadrettet, eller hvad?
Altså, der er en konkret fejl her.
Hvordan kan det være, at ministeren ikke bare sørger for at få rettet op på det her?
Jacob Mark (SF), 2017-12-06:
Mener ministeren, det er en god idé at afskaffe kvikstartbonussen på 1,08?
Tak for det.
Jeg læser mit spørgsmål op: Mener uddannelses- og forskningsministeren, at det er en god idé at afskaffe kvikstartbonussen på 1,08?
Christian Langballe (DF), 2017-12-06:
Altså det, man godt kan undre sig over, er, at der faktisk er mennesker, der går på arbejde hver eneste dag og tjener penge hjem til staten Danmark, og at vi så har et system, som gør, at vi lige pludselig har forpligtet os på hele Europa, hvad angår SU og SU-lån.
Jeg synes, at selve tankegangen, når man ser sådan nøgtern på det, jo er fuldkommen grotesk, for det betyder jo sådan set bare, at skatteyderne bliver spændt for en vogn, hvor de så skal til at betale for, at udenlandske studerende kan komme herop og få SU-lån og SU-understøttelse.
Jeg er sådan set tilhænger af et i øvrigt gammelt system, lige så gammelt som universiteterne, nemlig at man rejser rundt i Europa som udenlandsk studerende og bliver klogere.
Men det, jeg så bare ikke forstår, er, hvorfor det er de danske skatteydere, der skal betale regningen.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at man ikke sætter en stopper for det nu.
Det vil jeg så bare håbe på, at regeringen lægger sig i selen for, for jeg synes simpelt hen, at det er urimeligt, at der spildes skatteyderpenge på det her forhold – jo også helt principielt, kan man sige.
For man jo kan mene, hvad man vil, om velfærdsstaten: Skal den være stor eller skal den være lille?
Det er jo sådan set en diskussion, som man kan have, og det kan vi jo så være enige eller uenige om.
Men der, hvor jeg synes det afgørende principielle ligger, er, at velfærdsstaten er, hvis den skal bestå, en national forsikringsordning.
Hvis man breder den nationale forsikringsordning ud på hele verden – eller hele Europa – så kollapser velfærdsstaten på et eller andet tidspunkt.
Det vil i hvert fald være mit bedste bud, for den kan jo ikke bestå, hvis det er sådan, at alle benytter sig af de velfærdsydelser, som oprindelig var ment til at gælde danskere.
Søren Pind (V), 2017-12-06:
Tak til spørgeren for at rejse en problemstilling, som også optager regeringen.
Vi sætter den fri bevægelighed i EU højt, det er hjørnestenen i det indre marked, og det er en klar forudsætning for vækst og beskæftigelse i Europa og i Danmark.
Men selvfølgelig skal der også være rimelighed i tingene.
Det har aldrig været vores mening, at EU skulle udvikle sig til en social union.
Vi har stor glæde af udenlandske studerende, der vælger at uddanne sig her i Danmark, særlig hvis de bliver og arbejder videre her.
Derfor ser vi også kritisk på, om de engelsksprogede uddannelser, vi udbyder – og her kommer vi ind til kernen af besvarelsen – i tilstrækkelig grad er fokuseret på det danske arbejdsmarked og giver de udenlandske studerende de rigtige kompetencer til at arbejde her.
Det har vi ikke været gode nok til på erhvervsakademierne og professionshøjskolerne.
Sammen med institutionerne har jeg taget konsekvensen af det og reduceret optaget for 2017 med 25 pct.
I forlængelse af det skridt er vi nu ved at se på de engelsksprogede bachelor- og kandidatuddannelser på universiteterne og på diplomingeniøruddannelserne, og derudover overvejer regeringen også løbende, hvordan vi bruger SU-midlerne bedst muligt, og hvordan vi kan dæmme op for de stigende udgifter til SU til udenlandske statsborgere.
Christian Langballe (DF), 2017-12-06:
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Hvilke initiativer vil ministeren tage for at forhindre, at udenlandske studerende modtager SU eller optager SU-lån, sådan at der værnes om det gode danske SU-system og det ikke undermineres, som det sker nu?
Hvilke initiativer vil ministeren tage for at forhindre, at udenlandske studerende modtager SU eller optager SU-lån, sådan at der værnes om det gode danske SU-system og det ikke undermineres, som det sker nu?
Søren Pind (V), 2017-12-06:
Jeg må indrømme, at jeg, efter at jeg har udtalt mig til Berlingske, har fået nogle reaktioner fra nogle mennesker, som påregnede, at det her regelsæt eksisterede.
Det tror jeg bl.a. vi kommer til at drøfte i forhandlingerne, altså hvad vi kan være bekendt.
Men det er jo Folketinget og ministeren, der i samdrægtighed bestemmer på det her felt, så jeg synes, at vi må tale os til rette om det, når forhandlingerne indledes.
Det er nok et bedre sted sådan helt detaljeret at foretage de her ting.
Jacob Mark (SF), 2017-12-06:
Når man så laver den her ændring, som jeg håber vi hurtigt kan blive enige om, og som jeg ikke håber kommer til at spille ind på for mange andre elementer, fordi det så har det med at trække ud, er det så stadig ministerens mål, at man skal kunne afskaffe den her kvikstartbonus, så den er afskaffet allerede fra næste studieår, eller hvad forestiller ministeren sig i forhold til tidsplanen?
Søren Pind (V), 2017-12-06:
Det skal ske i SU-forligskredsen, men jeg er ikke sikker på, at det kan ske helt uden sammenhæng.
Jacob Mark (SF), 2017-12-06:
Når man så tager forhandlinger, hvilken forligskreds kommer det så til at være i, og kan man lave den her ændring, uden at det kommer til at påvirke noget andet, altså kan man, som jeg håber på, sætte sig ned og sige, at den her ændring kan vi godt lave isoleret uden at skulle påvirke alle mulige andre ting samtidig?
Søren Pind (V), 2017-12-06:
I starten af det nye år.
Jacob Mark (SF), 2017-12-06:
Det håbede jeg også på uddannelses- og forskningsministeren ville sige, og det sagde uddannelses- og forskningsministeren også allerede i Berlingske – jeg tror, det var i sommerferien eller lige efter sommerferien.
Og grunden til, at jeg er glad for det, er, at det er en sag, vi har rejst over nogle år nu.
For det første synes jeg, at den der kvikstartbonus er med til at pumpe vores karaktersystem unødigt op; man ser karaktersnit på 12,1 og 12,2 og adgangskvotienter på uddannelserne, der er højere end selve skalaen, og det er jo et resultat af, at vi har de her pumpefunktioner, hvor de her karaktergennemsnit, fordi man kan gange op, også kommer til at sprænge skalaen.
For det andet mener jeg, at det er udtryk for en lidt usund måde at se på uddannelser på, som jeg egentlig synes uddannelsesministeren er med til at gøre lidt op med for tiden, nemlig at man ser på de studerende som skaffedyr, der bare hurtigst muligt skal igennem uddannelsessystemet.
Så jeg blev rigtig glad, da jeg så, at ministeren ville gøre op med det her.
Jeg har også gået og ventet lidt, og jeg har det på den måde, at man jo altid skal give en minister lidt tid, og jeg ved godt, der har været meget på ministerens område, f.eks. et nyt og stort bevillingssystem, men ministeren sagde i Berlingske, at han allerede ser ordningen afskaffet fra næste år.
Så nu vil jeg bare spørge ministeren om, hvornår ministeren indkalder til forhandlinger med henblik på at afskaffe den her kvikstartbonus.
Inger Støjberg (V), 2017-12-06:
Ja, og det er jo tal, som man umiddelbart kan slå op.
Jeg vil sige, at det er helt afgørende, at man bliver sendt hjem igen, når man ikke længere har brug for beskyttelse – og det er jo ikke bare på grund af det danske samfund, men netop også for at få genopbygget de lande, de kommer fra.
Så er jeg i øvrigt fuldstændig enig i, at der skal gøres noget ved parallelsamfundene.
Og jeg mener, at hr. Peter Kofod Poulsen har fuldstændig ret i, at et eksempel på parallelsamfund i fuldt flor er, når man løser bandekonflikter eller forsøger at løse bandekonflikter via imamer og i moskeer.
I Danmark løser vi ikke bandekonflikter eller anden kriminalitet via imamer og i moskeer.
Det gør vi via politiet.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-12-06:
Jeg håber jo, at når ministeren og jeg står over for hinanden engang i fremtiden, handler det ikke om, om tilstrømningen falder markant, men handler om, at nettotallet i Danmark falder markant – at der altså kommer flere ud, end der kommer ind, fordi vi gerne vil have mindre indvandring, særlig fra en stribe forskellige lande.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens kommentar til, om vi ikke kunne lave om på det og fokusere på nettotallet, altså samlet se på, hvor mange der ryger ud, og hvor mange der kommer ind.
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-06:
Jeg læser spørgsmålet op: Når politisk ordfører for Venstre, Jakob Ellemann-Jensen, den 15. oktober i år i TV-programmet »Vi ses hos Clement« på DR sagde, at han ikke kunne forestille sig, at Venstre ville stemme for forringelser for gruppen af dagpengemodtagere, mener ministeren så, at Jakob Ellemann-Jensen tog fejl, siden ministeren til Avisen Danmark den 16. november 2017 om dagpenge sagde følgende: »Vi motiverer ikke de unge på den rigtige måde.
De skal ikke have en økonomisk gevinst ved at komme på dagpenge, så det er stadig en del af Venstres politik at ændre på det«?
De skal ikke have en økonomisk gevinst ved at komme på dagpenge, så det er stadig en del af Venstres politik at ændre på det«?
Kristian Jensen (V), 2017-12-06:
Så svarer jeg bare for tredje gang, at regeringen ikke har noget forslag om at sænke dagpengesatsen for unge.
Når jeg lytter til virksomheder i dag, kan jeg faktisk høre, at de siger, at der er flere og flere, der har svært ved at få den arbejdskraft, de har brug for.
Samtidig kan vi se, at der både på dagpenge- og kontanthjælpsområdet er flere danskere, der ikke er kommet i beskæftigelse endnu.
Derfor synes jeg, at det at kunne motivere folk, også økonomisk med en lav skat, til at flytte sig efter det arbejde, der er, er en rigtig god vej fremad.
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-06:
Men ministeren svarer jo ikke på spørgsmålet.
Altså, passer det, som finansministeren har sagt til Avisen Danmark, om, at det at sænke dagpengene for unge under 30 år sagtens kan komme på bordet igen?
Det står jo i artiklen, og derfor bliver jeg selvfølgelig også nødt til at spørge til det.
Vi bliver jo nødt til at have klarlagt, om det faktisk er sådan, at det er noget, som regeringen har overvejet og også overvejer kan komme på bordet igen.
Kristian Jensen (V), 2017-12-06:
Det passer da helt klart, at vi gerne vil kigge på, hvordan vi motiverer folk til at tage et arbejde.
Det passer da helt klart, at vi gerne vil kigge på, om der er noget i regelsættet, som gør, at vi kan indrette det mere konstruktivt.
Vi har et forslag om at sænke beskatningen for unge, for midaldrende, for ældre, for alle, der er i beskæftigelse, fordi vi mener, at det er vigtigt, at folk, der er i beskæftigelse, får en gevinst ved at være i beskæftigelse i stedet for ikke at være det.
Jeg mener sådan set, at det ville være godt, hvis flere danskere var i beskæftigelse.
Jeg mener også, det ville være godt, hvis de var i beskæftigelse til en høj løn.
Men en forudsætning for det er altså, at der er nogle, der vil ansætte dem.
Og noget af det, der skal til, for at man også flytter sig fagligt og geografisk, er altså en nedsættelse af skatten.
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-06:
Så skal jeg bare forstå det rigtigt, når der i artiklen står, at planer om at sænke dagpengene for unge under 30 år er taget af bordet, men at de kan sagtens komme på bordet igen.
Og der refereres til, at det har finansministeren sagt.
Passer det så, eller passer det ikke, altså det udsagn, som er i den pågældende artikel?
Kristian Jensen (V), 2017-12-06:
Jeg har det ønske, at flest muligt er i beskæftigelse.
Jeg har også det ønske, at vi sørger for at give gode vilkår til folk, der ikke er i beskæftigelse, men gør alt, hvad vi kan, for at få dem i beskæftigelse.
I det omfang, at man i givet fald kan motivere nogle flere ved at stramme nogle af reglerne for f.eks. aktivering, eller stramme reglerne for, hvad man skal gøre for at kunne flytte sig både geografisk og fagligt, altså fremme geografisk og faglig mobilitet, så synes jeg da, vi skal kigge på det.
Vi har ikke nogen planer om at sætte et forslag til afstemning i Folketingssalen om at sænke dagpengene for unge.
Vi har drøftet ad ret mange omgange, hvad vi kan gøre for at sikre, at flere gerne vil i beskæftigelse.
Det, vi har et konkret forslag om, er lige præcis at sætte skatten ned for lavindkomstgrupperne.
Det er at sørge for, at gevinsten ved at komme i arbejde, gevinsten ved at flytte sig fra dagpenge over i beskæftigelse – også selv om den løn, man får, når man bliver beskæftiget, ikke er særlig høj – bliver større.
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-06:
Først og fremmest er jeg jo glad for, at finansministeren har tid til at komme her og svare på spørgsmål.
Jeg kan forstå, at forhandlingerne om finanslov og skat m.v. er flyttet over i Statsministeriet, så der er jo god tid til at være her.
Jeg må indrømme, at når jeg læser den artikel, som jeg refererer til, i Avisen Danmark, så fremgår det jo ganske klart, at det, der er tale om, er at stramme reglerne for dagpenge.
Jeg tillader mig at citere den fulde kontekst, hvori citatet fremgår, og så må finansministeren jo korrigere, hvis det er sådan, at hans opfattelse er, at det ikke er sådan, det skal tolkes.
I artiklen står: En anden måde at udvide arbejdsudbuddet på er at stramme reglerne for dagpenge.
Regeringen har netop pillet planer af bordet om bl.a. at sænke dagpengene for unge under 30 år, men de kan sagtens komme på bordet igen, siger finansministeren.
Og så kommer så sætningen vi motiverer ikke de unge osv., som jeg refererer til i mit spørgsmål.
Så jeg skal bare forstå, om det fortsat er sådan, som det refereres i artiklen, at det er regeringens politik – og dermed også Venstres politik – at sænke dagpengene for unge på et senere tidspunkt.
Kristian Jensen (V), 2017-12-06:
Det var godt nok et langt spørgsmål, og derfor kan det være svært at nå at svare på alle dele af spørgsmålet på en gang.
Derfor er jeg glad for, at vi har flere runder.
Er statsministerens løfte brudt?
Vi har ikke ændret på dagpengereglerne, vi har tværtimod lavet tryghed omkring dagpengereglerne.
Det har Socialdemokratiet jo så været med til.
Hvad er det så, jeg egentlig mener, når jeg siger, at vi ikke motiverer unge rigtigt?
Det er bl.a. det, at jeg synes, at vi har alt for høj en beskatning af folk, der kommer i arbejde.
Jeg synes, at skatten på arbejde er for høj.
Det, der teknisk hedder den sammensatte marginalskat, er høj for den her gruppe, og det betyder, at gevinsten ved at komme i arbejde for mange af dem ikke er særlig stor.
Hvis man måler den her gevinst og siger, at målet er, at man skal have mindst 2.000 kr. om måneden ved at komme i arbejde, så halverer vi næsten den gruppe, der er tilbage, med det udspil, regeringen har lagt frem. Det forhandler vi i øjeblikket.
Jeg tror, at de fleste har bemærket, at vi forhandler i øjeblikket,
men det er altså en forhandling, der er i gang, og jeg kan derfor ikke sige præcis, hvor den lander, men vi ønsker at nedbringe størrelsen på den gruppe.
Vi ønsker at motivere flere unge til at tage et arbejde, bl.a. ved at sætte skatten ned på arbejde
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-06:
Tak, formand.
Står ministeren ved sine udtalelser til Avisen Danmark den 16. november 2017, hvor ministeren bl.a. sagde, at »Vi motiverer ikke de unge på den rigtige måde.
De skal ikke have en økonomisk gevinst ved at komme på dagpenge, så det er stadig en del af Venstres politik at ændre på det«, og mener ministeren i så fald, at det løfte, som daværende oppositionsleder Lars Løkke Rasmussen i DR den 7. juni 2015 gav til danskerne, da han sagde, at »Jeg vil da gerne give det løfte her i aften – og man kan regne med de løfter, jeg giver, jeg siger ikke et før valget og så gør det stik modsatte efter – at vi kommer ikke til at skære i dagpengene«, er brudt?
Står ministeren ved sine udtalelser til Avisen Danmark den 16. november 2017, hvor ministeren bl.a. sagde, at »Vi motiverer ikke de unge på den rigtige måde.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-12-06:
Det tror jeg også spørgeren er enig med mig i.
Kristian Jensen (V), 2017-12-06:
Jeg er ked af at sige det, men når spørgsmålene ligner hinanden, kommer svarene også til at ligne hinanden, og spørgsmålet her ligner rigtig meget det spørgsmål, der var lige før, og derfor er der egentlig ikke ret meget nyt at tilføje.
Men da jeg nu er politiker, vil det næsten være ærgerligt at lade 1 minut og 45 sekunders taletid gå til spilde.
Derfor vil jeg bare sige, at jeg er glad for, at den daværende Venstreregering, i øvrigt sammen med Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti, i oktober måned 2015 indgik aftalen om et tryggere dagpengesystem.
Det var en aftale, der sikrede, at det dagpengesystem, der fungerede under meget omskiftelige vilkår under hele SRSF- og SR-regeringens tid, hvor man ikke rigtig vidste, hvad man præcis skulle forholde sig til, nu er kommet i trygge rammer.
En del af det var, at man reducerede dimittendsatsen, altså den sats, som unge, der er færdige med deres uddannelse, får.
Den blev sat ned fra 82 pct. til 71,5 pct.
bare anerkende, at spørgerens parti tog ansvar for at tage den beslutning at sænke dagpengesatsen for dimittender og dermed typisk for unge mennesker.
Har vi så nogle forslag på bedding til at sænke dagpengesatsen for unge?
Nej, det har vi ikke.
Vi har et forslag om at sænke skatten for unge, for midaldrende og for ældre, ja, for alle dem, der er i beskæftigelse, ved at sætte skatten ned, sådan at det bliver mere attraktivt enten at tage et arbejde eller gå fra deltid til fuld tid eller måske være en lille smule mere fleksibel, hvis ens arbejdsgiver spørger, om man kan blive en time eller to længere og dermed arbejde over.
Det vil være med til at øge arbejdsudbuddet i Danmark.
Det vil være med til at mindske flaskehalsene i Danmark.
Det vil være med til at gøre dansk økonomi stærkere og dermed være med til at finansiere et stærkere velfærdssamfund i Danmark.
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-06:
Det er selvfølgelig ærgerligt, når man ikke kan få en minister til at forholde sig til ministerens egne citater fra store danske aviser.
Mig bekendt er Avisen Danmark den mest læste avis i Danmark, og derfor må man også antage, at der sidder ganske mange læsere ude i det ganske land, som også har læst det, som er blevet sagt af finansministeren – nu skal jeg lige huske datoen – den 16. november i år, selvfølgelig ikke mindst fordi vi er i en tid, hvor der måske er lidt stilstand i forhandlingerne om finanslov og skat og alle de der andre ting efter et utrolig rodet og kaotisk forløb.
Men det ændrer jo ikke på, at vi ved, at regeringen har planer liggende for 5¼ mia. kr., som man ikke har villet specificere meget nøje hvad indeholder, men hvor vi bl.a. må forstå, at en del af det ud over at handle om optjeningsprincipper også handler om overførselsområdet.
Og når forskellige aviser, ikke blot Avisen Danmark, men f.eks. også Weekendavisen, har antydet eller mere end antydet, at der har været planer om at skære ned på dagpenge til unge, er det selvfølgelig meget nærliggende, at det så faktisk også er noget af det, som regeringen har arbejdet med, især når finansministeren jo altså har sagt, at det er noget, der i givet fald vil kunne komme på bordet igen.
Men da jeg ikke regner med, at finansministeren vil svare på det spørgsmål, når han ikke ville svare på det foregående spørgsmål, så vil jeg spørge på en anden måde, nemlig om det er sådan, at det ville kunne defineres som et løftebrud, hvis regeringen skulle træffe den beslutning at skære ned på dagpengesatsen for unge dagpengemodtagere.