Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-25:
Mange tak.
Hver gang jeg går ind og genlæser selvstyreloven, synes jeg egentlig, at det fremstår meget tydeligt, at der er et kæmpestort potentiale.
Det er der set med grønlandske briller, og det er der også set med danske briller, kunne jeg forestille mig.
Jeg tænker, at det på mange måder kunne være rigtig interessant at se på, hvordan vi kan videreudvikle selvstyrehjulet.
Der er en forsker, der har sagt, at det er et hjul, som ligesom kun eksisterer, så længe det er i bevægelse eller der er gang i udviklingen.
Derfor synes jeg også, det er interessant at diskutere, hvordan man kan sikre en øget medbestemmelse fra Grønlands side, f.eks. fremadrettet i udenrigspolitiske sager.
Så det spørgsmål vil jeg stille videre til ordføreren.
Mange tak til ordføreren.
Jeg deler ordførerens bekymringer for klimaet.
Fra IA's side ønsker vi, at Grønland tiltræder Parisaftalen, men det er der ikke politisk flertal for, sådan som jeg forstår det.
Man kan sige, at Grønlands indsats i forhold til klimaforandringerne måske er en dråbe i havet, men på mange måder synes jeg også, det er et vigtigt signal at sende, at vi er med til at tage et globalt ansvar, særlig når vi så tydeligt ser klimaforandringerne ske for øjnene af os.
Et andet tema, som ordføreren var inde på, var det her med diskrimination og racisme.
Jeg synes sådan set, at der her på det sidste er kommet et rigtig godt eksempel med Operation Dagsværk, som gerne vil informere danske unge om Grønland og samle penge ind til noget undervisningsmateriale.
Det foregår jo fra ung til ung, kan man sige, og de kan fortælle noget til de danske unge om Grønland til forskel fra nogle støvede lærebøger, som fortæller mere om historien i stedet for at fortælle om det moderne grønlandske samfund.
Kunne man forestille sig, at der var flere af sådan nogle initiativer, som ikke nødvendigvis var politisk initieret, men at der måske blev samarbejdet på tværs af det politiske system og med andre frivillige kræfter, som kunne være med til at sikre, at der var mere viden om Grønland i det danske samfund?
Mange tak til ordføreren for en god tale, som altid inspirerende; det er rigtig godt at høre.
Når jeg er tilbage i Grønland, tænker jeg indimellem, at den måde, vi kigger på det gode liv på, måske er en lille smule forskellig, og i den tid, jeg har siddet i Folketinget, kan jeg også godt se, at der er sket en udvikling.
Man kan sige, at det danske samfund på mange måder er et konkurrencesamfund, hvor velstand er en værdi, der sættes rigtig meget pris på.
Og det er jo ikke, fordi vi ikke også gerne vil have vækst og udvikling i det grønlandske samfund, men for rigtig mange grønlændere handler det i hvert fald meget mere om det nære – det handler om familien, det handler om de mange relationer, man har, fordi man er så tæt på hinanden.
Jeg tror, det er vigtigt, at man nogle gange kigger på det med de forskellige briller og også forstår den anden part og på den måde kan møde hinanden, og det synes jeg også er vigtigt, når vi snakker om selvstændighed.
Når vi kigger realistisk på det, kan vi se, at der kun er et parti i Grønland, som snakker om, at man gerne vil være selvstændig i 2021 – de er de eneste, der sætter årstal på.
Man kan sige, at der trods alt er et politisk flertal for selvstændighed, men det kommer til at tage noget tid.
Det handler også om, at vi sådan set har en selvstyrelov, som giver et ret bredt mandat til at kunne modernisere og udvikle rigsfællesskabet.
Hvordan kunne man forestille sig, at man puttede noget mere indhold i den del?
Mange tak.