runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Schnoor (ALT), 2018-05-29:
Der er ingen tvivl om, som den tidligere ordfører, der lige var på inden mig, var inde på, at der er kommet helt nye spilleregler for vores adfærd og vores relationer til hinanden.
Det er en helt anden måde, vi er på i forhold til hinanden, det er nogle helt andre former for konflikter, vi får, det er nogle andre former for konflikter, vores børn og unge har, når det foregår på de sociale medier, end dem, som vi oplevede, da vi var små børn.
Når jeg læser det her – »Falck til forstyrrende tilskuere:- Træk jer tilbage« fra december 2016, »Opråb fra ambulanceredder: Det bliver værre og værre, Ambulanceredder Dennis Thorbeck Christensen måtte tilkalde politiet, fordi nysgerrige mennesker blandede sig, da han behandlede en kritisk syg«, »Anne kvæstet i uheld: Nysgerrige fotograferede hende.
Masser af bilister vælger at fotografere trafikuheld i vejkanten«, og »Tilskuere til bilulykke overfusede ambulancefolk«, og »Politiet til bilister: Læg ikke billeder fra dødsulykker på sociale medier«
– så er jeg da også forundret over, at man kan finde på at gøre sådan noget.
For jeg vil sige, at det ikke nødvendigvis er en del af min forståelse af, hvordan vi er gode mod hinanden, at gøre sådan nogle ting.
Men jeg tror bare, at det kan være svært at gennemskue konsekvenserne, for mange af dem, der gør det her, er ikke opdraget til, hvad det er, der sker, når vi gør sådan nogle ting, hvor vi faktisk hindrer redningsfolk i at komme frem.
I den ene sag kunne akutlægehelikopteren i en konkret ulykke slet ikke komme frem – det var på en sønderjysk motorvej – fordi der simpelt hen var så mange, der var i gang med at fotografere den her dødsulykke.
Det er jo faktisk helt trist, at vi er kommet dertil.
Så det kan man undre sig over, og derfor også tak for at rejse den her debat.
For vi skal selvfølgelig have rigtig meget fokus på, hvad det er, vi gør ved det.
For det er respektløst og det er krænkende at publicere billeder af ofre og af deres pårørende, som er en del af en ulykke, og derfor skal vi have fokus på det, sådan som vi har i dag.
Jeg tror, og vi tror i Alternativet, at en af løsningerne også er, at man simpelt hen skal have mere undervisning i skolerne om de her nye sociale fællesskaber, der foregår, og om de ting, der sker på sociale medier.
Det er jo nye fællesskaber, og hvordan opfører vi os i dem?
Hvad kan vi tillade os?
Hvad gør vi selv, hvis vi bliver udsat for den form for krænkelser på de sociale medier?
Det er der rigtig meget brug for, og det vidner de her historier om.
For det er ikke onde mennesker, der lægger de her billeder på nettet.
Det er nogle, som simpelt hen ikke kan gennemskue konsekvenserne og ikke tænker over, hvad det gør ved de mennesker, som er en del af den ulykke. Så derfor støtter vi vedtagelsesteksten, som blev læst op af Dansk Folkepartis ordfører.
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2018-05-29:
Tak for det, og tak for at rejse den her forespørgselsdebat.
Jeg blev også meget berørt af fru Liselott Blixts ordførertale og de eksempler, der blev nævnt, og der har helt sikkert også været mange andre at tage af. Vi har, lyder det fra justitsministeren, efter al sandsynlighed den rette lovgivning, så vi kan straffe de mennesker, der gør det her, men der er også nogle gange behov for, at man prikker politiet på skulderen og siger: Husk så også at bruge den lovgivning.
For det er jo helt alment kendt i Folketinget her, at politiet har rigtig meget at se til, og det er en svær prioritering.
Men det er nok også udmærket at køre nogle af de her sager, måske ikke til skræk og advarsel, men for lige at håndhæve de normer, vi rent faktisk har i samfundet, og det er jo vores opgave som lovgivere.
For det er faktisk virkelig vigtigt, at vi får markeret, hvad det er for nogle normer, vi har i samfundet.
Jeg var faktisk ikke klar over, at det er strafbart at tage billeder i de her situationer, og det er jeg rigtig glad for at finde ud af, men det er så også vigtigt, at der bliver ført nogle sager, så folk ved det.
Jeg ved ikke, hvad det er, der motiverer folk til at være så hensynsløse i de her situationer.
Jeg tror ikke nødvendigvis, det er ondskab, men måske en eller anden trang til, at vi alle sammen skal rende rundt og være Ekstra Bladet eller være den, der har billedet, fordi det er attraktivt at være der og se det, være den første og være den, der har billedet osv., og der tror jeg, det er rigtig vigtigt, at vi herindefra får sendt et signal om, at det altså ikke er ens opgave som borger.
Lad nu medierne om det – de ved jo i øvrigt, hvilke regler der gælder, og det tror jeg måske de ved lidt bedre end borgerne – og lad så os andre vise os som medmennesker, der viser det hensyn, som selvfølgelig er påkrævet, og som også burde være forventet i de her situationer.
Så vi bakker fuldt ud op om forslaget til vedtagelse og synes også, det er vigtigt, at vi netop får sendt et signal til vores ordensmagt, politiet, om, at de måske så også skulle rejse nogle af de her sager, så vi lige får markeret for alle, hvad der er reglerne, og hvad der er normen på det her område.
For normen er, at vi i de her situationer viser os som medmennesker og tager hensyn, og at vi ikke render rundt og tror, at det er vores opgave at dokumentere og sælge billeder eller prale af, at vi var der og så det.
Det kan man godt pakke sammen.
Så tak for at rejse debatten, og tak for en vedtagelsestekst, som vi også kan se os selv i.
Naser Khader (KF), 2018-05-29:
Tak til Dansk Folkeparti for forespørgselsdebatten – det er en vigtig debat – og også tak til ordførerne for de mange eksempler, som blev fremhævet i talerne.
Det er nemlig sådan, at den digitale dannelse og respekten for vores medborgere er enormt vigtig.
Mine erfaringer med de sociale medier er, at de fleste borgere er ordentlige og gør tingene på en ordentlig måde uden at overtræde grænser.
Men der er nogle, der ikke gør, og vi er enige med Dansk Folkeparti i, at det er uetisk og uacceptabelt, når borgere filmer ulykker med tilskadekomne og lægger det på nettet uden folks samtykke.
Det er en uskik, og det er vigtigt, at man ikke gør det.
Det handler først og fremmest om en ændring af adfærd og en holdningsændring, og det er vigtigt, at det sker i hjemmet, og at det sker i skolerne, og det handler også om oplysning om, at det kan have nogle konsekvenser, som mange ikke er klar over.
De unge og andre borgere skal vide, at det er strafbart at offentliggøre fotos af ofre og døde personer på nettet ifølge § 264 d, hvis ikke personen, der vises på fotoet, har givet samtykke, og der er faktisk faldet flere domme på området.
Et ugeblad, som justitsministeren nævnte i sin tale, blev dømt, fordi de viste nogle billeder, hvor dem, der blev vist, ikke havde givet deres samtykke.
Så med andre ord findes der bestemmelser, der bruges i dag til at retsforfølge personer og medier, der krænker privatlivets fred ved ulykker, og reglerne bliver nu også opdateret ved det lovforslag, som vi behandlede tidligere, nemlig L 240.
Med L 240 tredobles bødestraffen for overtrædelse af straffelovens bestemmelser om fredskrænkelse i bl.a. § 264 d med en femdobling for chefredaktører.
Den er interessant, og det er vigtigt, at vi er opdateret på det område.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-29:
Tak for det.
Vi kan vel ikke rigtig sige tak for en god debat, for vi er heldigvis enige om det her.
Det er jo en glæde.
Jeg hørte fru Liselott Blixt sige i sin indledning, at folk ikke ved, at det er ulovligt.
Man ved det ikke, og man tænker sig ikke om.
Det er nok de to ting, der er rigtig vigtige.
Det er jo helt uacceptable eksempler, der blev gennemgået.
Jeg kan sætte mig ind i det.
Jeg var også så uheldig, at vi forhindrede hr. Martin Henriksen og hr. Christian Langballe i at komme til årsmødet i Dansk Folkeparti til tiden, for vi blev tilfældigvis skubbet op i deres bil.
Efter sådan en ulykke står man og er lidt forvirret – for nu at sige det, for det er man jo – men der gik ikke lang tid, før der er meldinger om et uheld, og der gik heller ikke lang tid, før der var billeder af det.
Og jeg kunne jo godt regne ud, at når der stod nogle mennesker, ville der nok være nogle, der på et tidspunkt ville fortælle, hvem der også stod der.
Man står i situationen og har derudover det stress med, at nu må man godt nok hellere se at få ringet til sin bedre halvdel og ens forældre, inden der er en eller anden gul bjælke, der begynder at køre et eller andet sted.
Det er vigtigt for mig at understrege, at det er strafbart, og med det, vi før behandlede om krænkende medier, giver vi det faktisk et ekstra nøk med det lovforslag, vi behandlede, lige før vi gik i gang med den her forespørgselsdebat.
Men jeg tror, at oplysningskampagnen, de forebyggende initiativer, og det, at vi taler om det og bliver bedre til at italesætte det, er det, der for alvor skal gøre noget ved det.
Vi kan vedtage alle de love, vi vil, og vi kan så straffe nogle, men det er jo ikke sikkert, at det gør, at folk ved mere om det.
Jeg er også enig med dem, der har sagt, at vi ikke en til en kan lovgive os ud af det her.
Det handler om noget så basalt som god moral, at man tænker sig om, i forhold til hvad man byder andre mennesker.
Så jeg er rigtig glad for, at vi har haft meningsudvekslingen her, og at vi har et forslag til vedtagelse, som hele Folketinget bakker op om.
Det viser jo, at vi samles om at tage afstand fra det her.
For mig handler det her ikke så meget om politik – det er selvfølgelig politik – men om helt almindelig medmenneskelighed og den måde, vi opfører os på og er sammen på.
Skal vi ikke håbe på, at det så kan være startskuddet til, at vi får en bredere diskussion om det alle steder, i skoler, på arbejdspladser og hjemme hos familierne?
Og vi skal måske lige nogle gange minde hinanden om, hvis man ser noget, at spørge: Hov, hvad har du gang i der?
Det kan vi nok alle sammen have lidt svært ved.
Men vi lever bare i en tid, hvor vi i stedet for at se det gennem vores egne øjne ser rigtig meget igennem skærmen, når vi tager billeder med telefonen.
Det gælder også her.
Så jeg tror, det er vigtigt, at vi har startet debatten, og det vil jeg gerne sige rigtig mange tak til ordføreren for forespørgerne for.
Liselott Blixt (DF), 2018-05-29:
Mange tak, og tak til ministeren, også for svaret og for den imødekommelse, der har været.
Noget af det, jeg også har påpeget i det her, er, at der er nogle hjemmesider eller facebooksider, der tilskynder borgere til at tage billeder af ulykker og sende ind.
Hvis de er den første, får de en plade chokolade.
Kaare Dybvad (S), 2018-05-29:
Så kunne man sådan set også spare den bekymring, både for ordføreren og for alle andre her i salen.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-05-29:
Jeg er igen helt enig med hr. Kaare Dybvad.
Den anden side af sagen er, at vi har at gøre med ca. 100.000 boliger, som er bygget efter 1990 på IS35-indekslån, som er finansieret rigtig dårligt.
Og de har brug for at blive renoveret.
Det er 67 mia. kr. dyre boliger, som har brug for at blive renoveret, og det har de ikke råd til.
Grunden til, at vi omlægger vores lån i vores private boliger, er for at få et større råderum, så vi kan renovere vores boliger.
Her omlægger vi lånene, så staten kan malke det.
Det er ikke noget med, at borgerne kan have et større råderum, ikke noget med, at borgerne har brug for hjælp til at renovere deres boliger.
Nej, vi tager bare pengene, og det synes vi er fint.
Det er virkelig unfair.
Delvis, jo.
Så har regeringen ændret lovforslaget, inden det blev fremsat, for at sikre dette.
Men jeg har stillet spørgsmål til høringssvaret og er stadig ikke blevet afklaret omkring, om det reelt betyder, at borgerne kan blive pålagt en højere boligafgift i fremtiden.
Kaare Dybvad (S), 2018-05-29:
Tak for det, og tak til ordføreren for den pæne ros til Socialdemokratiet, også i forbindelse med boligaftalen.
Det er vi rigtig glade for.
Men jeg bliver nødt til at spørge ordføreren om noget.
Når det kommer til differensrenten, bliver ordføreren så ikke betrygget ved, at de almene boligselskaber selv i deres høringssvar fra Boligselskabernes Landsorganisation sådan set skriver, at de er fuldt tilfredse med den måde, det er indrettet på?
Og de skriver sådan set også, at de ikke finder nogen betænkeligheder, så længe risikoen ikke bliver læsset over på dem i forbindelse med de her omlægninger.
Finder ordføreren ikke en vis betryggelse i, at dem, som trods alt sidder her og ender med at skulle betale, er godt tilfredse med den måde, som det her lovforslag er indrettet på?
Astrid Krag (S), 2018-05-29:
Der var retorikken da i hvert fald fuldstændig skruet op igen, men så kender vi vist ministeren meget godt.
Altså, prøv at høre: Socialdemokratiets optagethed af at kæmpe mod social dumping er ikke kommet lige pludselig.
Det er da klart, at vi i efteråret, hvor vi har diskuteret nogle konkrete sager i pressen, der handlede om en helt konkret forsker, der kom i klemme, ikke havde nogen mulighed for at vide, at regeringen ville fremsætte et lovforslag, som åbnede en så bred port for bijobberi for udlændinge i Danmark.
Det kunne vi da ikke vide.
Vi blev da nødt til at se, hvad det var, regeringen fremlagde, før vi kunne forholde os til det.
Det der billede, regeringen prøver at tegne af, at der ikke var nogen af de her elementer oppe under førstebehandlingen, er jo simpelt hen forkert, og det kan ses på den simple måde, at vi ikke støttede lovforslaget ubetinget under førstebehandlingen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-05-29:
Tak til Alternativet for at have stillet et ændringsforslag, så vi også her ved tredjebehandlingen kan få en afstemning, ligesom vi havde en afstemning ved andenbehandlingen, hvor det så var et lidt mere vidtgående forslag, som gav flere penge til Landsbyggefonden, sådan at det var hele det sparede beløb, der skulle gå til Landsbyggefonden.
Nu har Alternativet så et forslag her, hvor det er et lidt mindre beløb.
Det er sympatisk.
Vi har jo at gøre med en sag, hvor – det er helt korrekt – det er lejerne i den almene sektor, der bliver malket; al fløden blevet skummet, der bliver ikke engang et lille glas skummetmælk tilbage til beboerne.
De partier, der er bag forsvarsforliget, tager alle pengene.
Det er dybt usympatisk, og jeg kan fuldt ud følge, at man siger det.
Vi i Enhedslisten vil stemme for det ændringsforslag og arbejde videre med sagen.
Marcus Knuth (V), 2018-05-29:
Jamen tro mig, jeg er virkelig fornærmet over det her på vegne af det danske arbejdsmarked.
Hvis man kigger på, hvad det var, Socialdemokratiet sagde under førstebehandlingen, så gjorde Socialdemokratiet det – fint nok – meget, meget klart, at de ønskede at undtage de ca. 2.000, der arbejder i dansk landbrug.
Men det gør jo altså, at der stadig væk er omkring 10.000 udlændinge, som ville have nydt godt af det her, og pludselig fra den ene dag til den anden går man ud og siger, at det kun er forskerne.
Det vil sige, at man går fra en gruppe, der skulle nyde godt af det her, på omkring 10.000 – eller hvis det var op til os 12.000 – til, at det nu bliver en minimal brøkdel.
Astrid Krag (S), 2018-05-29:
Jamen der er ikke noget pludseligt over det her.
Ordføreren har jo selv redegjort for, hvad det er for nogle trin, vi har været igennem – jeg tror også, Dansk Folkepartis ordfører var igennem det – hvor vi har forsøgt at undtage landbruget og offshore.
Det kunne vi så ikke, sagde regeringen, på grund af konventionerne og menneskerettighederne.
Så synes jeg sådan set, at vi landede det helt logiske sted, hvor vi forholder os til de problemer, der var oppe, og som førte til førstebehandlingen af det her lovforslag, i forhold til forskere og i forhold til musikere – jeg tror, det var en oboist helt konkret, der havde en sag fremme i pressen.
Der er en lytten til de bekymringer, helt legitime bekymringer, om at åbne op for social dumping i et omfang, som vi ikke vil være med til, og som jeg synes at regeringen bør anerkende rejser nogle større problemstillinger end det, vi egentlig lagde ud med at ville adressere.
Så jeg må melde hus forbi i forhold til Venstres kritik her.
Marcus Knuth (V), 2018-05-29:
Det, jeg virkelig ikke kan forstå ved det her, er, at under førstebehandlingen eller i udvalgsarbejdet så vi jo, at man faktisk godt kunne undtage landbruget inden for det juridiske.
På baggrund af den lillebittebitte forhindring vælger Socialdemokratiet, som jo har stået og talt varmt om, at det her er et godt lovforslag, der imødegår uretfærdigheder, så at fjerne de her lempelser for alle udlændinge bortset fra forskere.
De er altså en ret lille del ud af de 12.000.
Så man går fra stort set at omfavne lovforslaget, som det er, til stort set at fjerne tæppet under det.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-29:
Tak for det.
Jeg synes, det vil være rimeligt nok at give hr. Marcus Knuth ret i, at det har været et rodet forløb.
Men det er jo også, fordi regeringen vælger at ændre i udlændingereglerne sammen med Alternativet og Radikale.
Så kan det jo godt gå hen og blive lidt rodet.
Så det håber jeg da regeringen og Venstre vil tænke lidt over fremadrettet.
Så kunne vi måske have haft et mere kønt forløb.
Så vil jeg høre, om ikke hr. Marcus Knuth kan bekræfte, at sådan som reglerne er i dag, kan en forsker eller en anden udlænding, som bliver omfattet af det oprindelige lovforslag fra regeringens side, jo godt arbejde med noget – altså godt tage bibeskæftigelse.
Sådan er reglerne i dag.
For i dag kan man jo reelt godt tage bibeskæftigelse.
Kan ordføreren ikke bekræfte det?
Marcus Knuth (V), 2018-05-29:
Jeg tror, hr. Martin Henriksen selv kender de sager, der har været i medierne, med en CBS-professor, der holder et oplæg, og en musiker, der ikke må spille musik, fordi det ikke er en del af systemet, som det er i dag.
Det er rigtigt, at i dag kan man godt gå ind og søge om det.
Man skal udfylde, som jeg husker det, en 19 sider lang ansøgning.
Det er jo helt hul i hovedet, at en professor fra f.eks. USA, der kommer hertil og underviser, ikke uden at skulle igennem det her meget, meget bureaukratiske system kan gå ud og holde et foredrag om sit arbejde eller deltage i sin søns fodboldtræning som træner.
Det her er sund fornuft.
Det er jo også derfor, jeg i første omgang roste Socialdemokratiet for at sige: Lovforslaget imødegår de her uretfærdigheder.
Det er så åbenbart ikke det, Socialdemokratiet mener for størstedelen af dem, det berører.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-29:
Derfor er der jo ikke nogen, der har fået en bøde, alene fordi de har taget bibeskæftigelse.
Det er der ikke.
Debatten, der har været i medierne, og også den debat, der har været politisk, har jo været forkert; den har været manipulerende.
Man skal huske at orientere og spørge om lov.
Så kan man selvfølgelig sagtens kigge på, om det er for bureaukratisk at skulle orientere og spørge om lov.
Det er jo fair nok.
Det kan man have en holdning til.
For hvis man kommer hertil og søger om arbejdstilladelse – om man så får det til et universitet eller en virksomhed – er det jo et fuldtidsjob, og hvis man så ved siden af det vil begynde at udøve selvstændig virksomhed, er det vel fair nok, at myndighederne ved det, så de har lidt styr på, hvad det er, der foregår.
Men pointen er bare – og det er jeg glad for at Marcus Knuth kan bekræfte – at man faktisk godt kan have bibeskæftigelse i dag med de nuværende regler, og det kører vi så videre med.
Marcus Knuth (V), 2018-05-29:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at i forhold til den her del af udlændingepolitikken ser Venstre og Dansk Folkeparti ganske enkelt ikke ens på tingene.
Vi ønsker et Danmark, der er åbent for folk, der kommer hertil for at bidrage, som kommer hertil fra udlandet for at arbejde, ikke mindst i en tid, hvor vi hungrer efter kvalificeret arbejdskraft.
Den præmis er DF ikke altid enig i.
Det er også derfor, jeg slår så hårdt på lige præcis Socialdemokratiet, for de sagde jo netop, at de grundlæggende syntes, at lovforslaget var godt.
De støttede vores intention under førstebehandlingen.
Pludselig er det så dem, der går ind og laver en kovending og gør, at noget, der ville være rigtig, rigtig godt for en stor del af de udenlandske personer, der arbejder i Danmark, nu bliver fortyndet til meget, meget lidt.
Jette Gottlieb (EL), 2018-05-29:
Jeg vil gerne spørge, og jeg vil gerne spørge på vegne af det danske arbejdsmarked, om det ikke er en rigtig god idé, at vi har overenskomster med en arbejdstid, der sætter betingelserne for vores arbejdsforhold, og at det også gælder de udlændinge, der får arbejdstilladelse på området.
Når jeg spørger om det, er det jo, fordi 12 timers ekstra arbejde altså er ret meget.
Jeg kan se en idé i, at man som forsker også kan have en sideopgave med at formidle sin forskning, som det var tilfældet i de avishistorier, der var.
Det er jo helt urimeligt at forhindre den slags.
Marcus Knuth (V), 2018-05-29:
Jeg tror bare, jeg må sige, at Venstre og Enhedslisten på ingen måde ser ens på den her sag.
Vi synes, det giver rigtig god mening, at man som udlænding kan deltage i et ulønnet arbejde i f.eks. sin søns fodboldklub som træner, eller at man kan gå ud og arbejde op til 12 timer om ugen i noget, der ligger i forbindelse med ens hovederhverv.
Det var jo der, ordføreren var lidt skæv på den.
Ordføreren fik det til at lyde, som om man bare kunne gøre, lige hvad man ville, køre taxa, eller hvad ved jeg.
Det står altså meget klart i lovforslaget, at bijobbet skal være i sammenhæng med ens hovedbeskæftigelse.
Det syntes Socialdemokratiet også var en rigtig god idé indtil andenbehandlingen, hvor de nu har fortyndet det til kun at gælde en meget, meget lille gruppe.
Martin Lidegaard (RV), 2018-05-29:
Tak, formand.
Da vores udlændingeordfører ikke kan være til stede i dag, har jeg lovet at sige, at i det her spørgsmål ligger vi meget på linje med Venstre, når det handler om en dyb undren over, hvordan et flertal i Folketinget kan være imod at gøre det lettere for de mennesker, der kommer til landet for at gøre en tjeneste for det danske samfund og for at bidrage, og som gerne vil gøre en yderligere tjeneste og gerne vil bidrage yderligere, og lægger snubletråde ud for dem og gør det endnu sværere.
Det fatter vi simpelt hen ikke kan være i nogens interesse – i hvert fald ikke i det danske samfunds interesse.
Derfor har vi så ud over nu at give udtryk for den her undren og stemme imod de ændringsforslag, der ligger fra det flertals side, stillet et lille, ydmygt ændringsforslag, nr. 8, som bare går ud på at komme den lillebitte gruppe til hjælp, som også har været meget fremme i medierne, og som jeg ved har en meget stor konkret betydning for landets klassiske symfoniorkestre.
Det er simpelt hen et forslag, der handler om at tage musikere med i den gruppe, som får lov til at have en bibeskæftigelse.
Da sådan nogle orkestre er ret sårbare over for sygdom, tænkte vi, at det måske er et område, hvor vi på trods af den uenighed, der er generelt, kunne blive enige om, at vi her har en interesse i at række hånden ud til den minoritet, men trods alt en del af danskerne, for hvem klassisk musik betyder meget.
Det, at symfoniorkestre i hele landet får mulighed for at leve godt, er jo helt afhængigt af, at der kommer folk fra udlandet og har lyst til at spille i dem.
Så det skal bare være en lille, mindelig bøn til Folketinget om, på trods af de uoverensstemmelser, der er, at række hånden ud til dem.
Det er meget, meget svært at se, hvem det kunne genere – selv i den vildeste fantasi.