runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-03-12:
Noget af det, der gør, at de her over 60.000 flere forældre kan gå trygt på arbejde, er jo også, at man i Danmark ved, at når man afleverer sit barn i daginstitution, kan man være tryg og være på sin arbejdsplads.
Derfor er det jo også bekymrende, at hvis vi kigger på Danmarks Statistiks tal, som statsministeren henviste til lige før, så kan vi se, at der mangler 4.800 pædagoger derude for i virkeligheden at leve op til det, der svarer til minimumsnormeringer.
Hvis statsministeren nu går ned i tallene og siger, at det her svarer til én voksen til tre børn i vuggestuerne og én voksen til seks i børnehaverne, så er det jo ikke korrekt.
Så er det jo, fordi statsministeren tillader sig at indregne lederne, dem, der er på barsel, dem, der er syge, og vikarerne kan så tælle med to gange.
Det er sådan, man snyder med statistik.
Det ved jeg at statsministeren ved, for statsministeren har også tidligere været finansminister.
Så økonomi er jo sådan lidt noget, man kan lege med.
Men jeg synes, vi skal være ærlige omkring tallene.
Der mangler 4.800 pædagoger derude.
Da vi sad i regering leverede vi i den første finanslov – den allerførste finanslov, finansloven for 2012 – 0,5 mia. kr. mere til børneområdet.
Så det der med at kaste os i hovedet, at vi ikke leverede på børneområdet, er simpelt hen ikke korrekt.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-03-12:
Jeg så ikke tv i går, beklager meget.
Det er aldrig godt nok.
Det er sådan set min tilgang til hvilket som helst spørgsmål, man kunne stille, selv om jeg forsøger at holde humøret højt.
Men jeg går ikke med på det der sorte billede.
Når man spørger forældrene, når man spørger børnene, når man ser på tallene, altså gennemsnitstallene, for, hvor normeringsniveauet ligger, så går jeg ikke med på det der sorte billede.
Men der er da sorte pletter, og derfor er det da aldrig godt nok.
Det var det da heller ikke, da fru Pia Olsen Dyhr selv var minister.
Det blev aldrig til noget med de her minimumsnormeringer.
Det var jo før, man kom i regering, altså op mod 2011.
Det kan jeg da huske.
Det var da både SF og Socialdemokratiet, der kom med det.
Der var ingen grænser for rettigheder, normeringer og minimumskrav og alt muligt halløj.
Så kom man i regering, og der skete ikke en dyt.
Der skete ikke en dyt sådan for alvor før maj måned, tror jeg det var; det var, lige før man trykkede på valgknappen, og så trak man et eller andet forslag frem, som jo så aldrig blev til noget.
Så det lykkedes jo ikke fru Pia Olsen Dyhr at sætte alting igennem.
Ja, der er udfordringer.
Det er jo bl.a. derfor, vi har lavet 1.000-dagesprogrammet.
Jeg har ikke set den udsendelse, men det skærer også i mit hjerte, hver gang jeg ser børn, som ikke får den start i livet, de burde have.
Derfor glæder jeg mig sådan set også over den politik, vi fører.
Der er 61.400 børn, hvis forældre er blevet flyttet ud af kontanthjælpen, siden jeg blev statsminister.
Det tror jeg da er det største socialpolitiske fremskridt, man overhovedet kan komme i tanker om, og det er da at give de børn et langt bedre rygstød.
Men det er da aldrig godt nok.
Jamen jeg takker for tilbuddet.
Men altså, mine penge skal jo passe i modsætning til hr. Morten Østergaard, som nu står og håner os for at tage hånd om afviste asylansøgere og vil bruge pengene på noget andet, og fru Mette Frederiksen sidder nærmest og applauderer.
Mig bekendt har fru Mette Frederiksen da været med til sammen med os at tage det initiativ.
Så de penge er jo ligesom brugt på at tage vare om, at vi har nogle afviste asylansøgere, som vi ikke bare kan have til at drøne rundt i det her samfund.
Og nu vil hr. Morten Østergaard stå og slå sig stort op på, at de penge kan bruges på det grønne område.
Tingene skal jo hænge sammen.
Jeg tror, hr. Morten Østergaard, at hvis det virkelig skulle gå, som jeg kunne frygte, vil storheden gå af det der projekt, for pengene sidder godt nok løst.
Lad mig tage omprioriteringsbidraget.
Tingene hang ikke sammen, man var ude over kanten med hensyn til de der 0,5 pct.
Når vi har kunnet lave uddannelsessatelitter og uddannelsesstationer ude i Danmark, er det jo, fordi vi har haft de ressourcer, som kommer derfra.
Morten Østergaard (RV), 2019-03-12:
Det lød ikke, som om det var i dag, regeringen ville annoncere en ambition om at nedbringe landbrugets CO 2 -udledning, og det må vi så lade ligge.
Jeg konstaterer, at da der skulle findes penge til en flygtningeø i Stege Bugt, fandt man 759 mio. kr. til det.
Men der var travlt med noget andet, når man skulle mødes med hr. Kristian Thulesen Dahl.
Det er sådan set der, hvor jeg gerne vil slutte, for før var der en udveksling, som jeg var lidt målløs over, mellem statsministeren og hr. Kristian Thulesen Dahl, hvor man var meget bekymret for, at ungdomsuddannelsesinstitutioner i det ganske land vil lide skibbrud i de kommende år som følge af udviklingen.
Det, der slog mig, var, at efter nu at have lavet fire finanslove, hvor man har skåret ned på samtlige uddannelser i Danmark hvert eneste år og planlagt det, så langt øjet rækker, så faldt det ikke nogen af de herrer ind, at det måske kunne være derfor, at der var en risiko for de her institutioner.
Jeg tror – uden at skulle tale på andres end mine egne vegne – at hvis der var et aktstykke fra regeringen om at annullere uddannelsesbesparelserne fra og med næste skoleår, altså her midt i 2019, ville det få en glat gang igennem Finansudvalget, og så var man i gang med at sikre uddannelse i hele Danmark.
Det er bare et tilbud.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-03-12:
Sikke da et surt og tvært humør, man er i her.
Jeg står og omfavner den her ambition.
Og når de har den ambition derude i sektoren, er det formentlig også, fordi de tror, at den kan indfries på en måde, hvor man stadig væk bevarer sin konkurrenceevne, så man leverer sit bidrag til Danmark i form af arbejdspladser og velstand.
Det tror jeg også på, og det er derfor, man skal gøre det på den kloge måde.
Og den kloge måde er jo ikke det der med at sige, at nu halverer vi lige den danske griseproduktion og altså dermed bidraget fra eksporten, eller at nu tager vi lige og høvler sådan en tredjedel af al dansk landbrugsjord af.
Den kloge måde er da at samarbejde med branchen.
Og ja, det er jo rigtigt, at hvis man vil metangassen fra vores køer til livs, er den nemmeste måde at gøre det på at sørge for, at man ikke har nogen køer.
Men det er jo ikke den farbare vej.
Derfor er den farbare vej jo bl.a. forskning.
Og det, der sker derude lige nu, er – og jeg skal ikke gøre mig til en stor ekspert her – at man også begynder at indhente forskningsresultater, så man f.eks. kan lave fodersammensætninger, der gør, at de her kreaturer udleder mindre metan, end de gjorde før.
Det er da det rigtige bidrag til miljøet.
Og ud over at det er et rigtigt bidrag til det danske miljø og de 0,1 pct. af det globale CO 2 -udslip, som vi står for, er det et rigtigt bidrag til verden.
Og derfor skal vi finde den her balance, hvor vi altså holder liv i et konkurrencedygtigt landbrug og tager det her miljøhensyn.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-03-12:
Jamen hr. Peter Hummelgaard Thomsen taler udenom igen, og det er jo, fordi hr. Peter Hummelgaard Thomsen må konstatere, at Socialdemokratiet på 4 måneder har haft 3 forskellige holdninger til spørgsmålet om, hvorvidt man ønsker en folkeafstemning eller ej.
Jeg var så bare så naiv, at jeg regnede med, at når partiets formand havde udtalt sig til fordel for en folkeafstemning, så var det noget, man kunne regne med, men jeg kan så forstå, at man skal regne med, at det er hr. Lars Aslan Rasmussen, der tilrettelægger, hvad Socialdemokratiets holdning til det her spørgsmål er.
Morten Østergaard (RV), 2019-03-12:
Nu er det jo ikke mig, der siger, at regeringen ikke har en løsning.
Det er jo klimaministeren, som siger, at det kun kan løses ved at skyde dyrene.
Og det er jo en gentagen sætning.
Forleden dag, tror jeg det var,
var svaret også: Vi har løsninger på energiområdet, vi har elbiler på transportområdet, men i forhold til landbruget ved regeringen ikke, hvad vi skal gøre.
Og så siger jeg bare: Så var det måske værd lige at nærlæse, hvad det er, der bliver skrevet og talt om rundtomkring, og gøre noget reelt ved det.
Og mit spørgsmål var ikke, om statsministeren i dag lige havde nogle løsninger, man havde gået og puttet med.
Mit spørgsmål var, om regeringen havde en ambition, som bare tilnærmelsesvis kunne matche det, som nu er præsenteret af to af landets allerstørste aktører i fødevareproduktionen, som har sat sig offensive mål.
Selv om alt det, statsministeren sagde om den danske fødevareproduktion, er rigtigt, har de alligevel sagt: Vi er foran, og vi vil endnu længere foran, fordi vi tror, at det her er vejen frem.
Mit spørgsmål er: Kan statsministeren nævne, hvad regeringens ambition er for at reducere CO 2 -udledningen fra landbruget i 2030, eller er det som med så meget andet, at der ikke er nogen ambition?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-03-12:
Jeg er jo den sidste.
Jeg håber, at statsministerens gode humør varer ved.
Men jeg ved heller ikke, om statsministeren så fjernsyn i går aftes.
Her kunne man altså på Danmarks Radio se en dokumentar, som fru Pernille Skipper også henviste til i sit spørgsmål, om forholdene i danske børnehaver og vuggestuer.
Jeg blev berørt, jeg blev også bekymret, for vi ser børn, der har brug for lidt ekstra omsorg, men som mødes af en hverdag, hvor det ikke er muligt at give.
Vi møder en leder af en daginstitution, som siger op, fordi hun mener, at det ikke længere fungerer forsvarligt, sådan som hverdagen har udviklet sig.
Hun begynder faktisk at græde.
Det er bare ikke godt nok.
Danmarks Radio har sammen med BUPL lavet en undersøgelse med over 1.000 pædagoger.
Antallet af voksne pr. barn er i dag historisk lavt.
Beregnet ud fra Danmarks Statistiks normeringsstatistik, som jeg godt hørte at statsministeren prøvede at vende og dreje lidt, så mangler der ca. 4.800 personer for at opfylde det, pædagogerne mener er et minimum for at få en tryg hverdag til at fungere.
Statsministerens egen børneminister siger, at hun overordnet mener, at det står godt til i de danske daginstitutioner.
Derfor vil jeg gerne høre statsministerens vurdering – og jeg hørte, hvad statsministeren sagde til fru Pernille Skipper.
Jeg kunne godt tænke mig, at statsministeren reflekterede lidt over, om det er godt nok, når over halvdelen af de 1.000 pædagoger, som er blevet spurgt i den her undersøgelse, svarer, at de dagligt eller flere gange om ugen ikke har tid til at give børnene ude i landets institutioner tilstrækkeligt med nærvær og omsorg.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-03-12:
Der er ikke nogen danskere, der forstår en dyt af, hvad det er, hr. Peter Hummelgaard Thomsen lige har sagt, og det er der en årsag til, og det er, at det er uforståeligt.
Hr. Peter Hummelgaard Thomsen siger her til morgen i Radio24syv, at han ikke engang ved, om Socialdemokratiet rent faktisk går ind for en folkeafstemning eller ej, og det kan jeg da godt forstå at hr. Peter Hummelgaard Thomsens siger, for det ville jo bare have forvirret tingene endnu mere, hvis hr. Peter Hummelgaard Thomsen i morges havde sagt, at Socialdemokratiet stadig væk gik ind for en folkeafstemning, mens han her i Folketinget siger, at man ikke vil stemme for en folkeafstemning om bankunionen.
Altså, der er total forvirring på øverste etage hos Socialdemokratiet, hvad det her spørgsmål angår, og det synes jeg er skændigt.
Jeg synes, man skylder danskerne et svar på, om man går ind for den folkeafstemning, eller om man ikke går ind for den, og det svar kunne hr. Peter Hummelgaard Thomsen i hvert fald ikke give i morges.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-03-12:
Hvis hr. Kenneth Kristensen Berth har lyst til at citere mig, så synes jeg, han skal gøre det ordentligt, for det, som jeg svarede i radioen i morges, og som jeg ganske klart har givet udtryk for her, er, at vi i Socialdemokratiet endnu ikke har gjort op, om vi synes, det er en god idé, at Danmark tilslutter sig bankunionen.
Men jeg kunne tilsvarende stille et spørgsmål til hr. Kenneth Kristensen Berth: Hvornår skal vi have den – set med Dansk Folkepartis øjne – længe ventede afstemning om Danmarks medlemskab af EU?
Men hr. Kenneth Kristensen Berth, hr. Nikolaj Villumsen og beslutningsforslaget foregriber jo den beslutning om, at vi vil gå ned ad det spor, og at vi skal være med i bankunionen, for vi har endnu ikke taget stilling til, om vi synes, det er en god idé, at Danmark skal tilslutte sig bankunionen
, både fordi vi savner viden – det forventer vi at få med den regeringsredegørelse, som er på vej – og også, for at være helt ærlig, fordi vi i Socialdemokratiet simpelt hen endnu ikke har taget stilling til, om vi synes, det er en god idé.
Så derfor foregriber hr. Kenneth Kristensen Berth begivenhedernes gang ved at bede os om at stemme for et beslutningsforslag, som forpligter til en folkeafstemning, på baggrund af at vi allerede skulle have sagt, at vi tilslutter os bankunionen, når vi ikke engang har gjort vores stilling op endnu.
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-03-12:
Fru Mette Frederiksen sagde helt klart den 4. november: I Socialdemokratiet har vi ikke taget stilling til, om vi skal gå med i bankunionen eller ej, men i forhold til processen mener jeg, at der skal være en folkeafstemning.
Værten spurgte så, om der skal være en folkeafstemning, og svaret lød: Ja, det skal der.
Det er ikke ævl og kævl.
Det er et konkret beslutningsforslag, der kan implementere det, som den socialdemokratiske formand stod og lovede danskerne, nemlig at der skal være en folkeafstemning, hvis der skulle være et flertal i Folketinget, der ønsker, at Danmark tilslutter sig EU's bankunion.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-03-12:
Jeg tror mest af alt, at danskerne derude er trætte af ævl og kævlerier herinde og i det hele taget.
Vi i Socialdemokratiet forpligter os ikke til alle mulige folkeafstemninger om spørgsmål, hvor vi endnu ikke selv kender svaret på, hvad vi vil anbefale vælgerne at stemme, ligesom hr. Nikolaj Villumsens parti lige nu heller ikke ville vide, hvad de skulle anbefale vælgerne at stemme, hvis de fik den folkeafstemning om dansk tilhørsforhold til EU, som de ellers begærer.
Sådan arbejder vi ikke i Socialdemokratiet.
Det kan godt være, at vi skal have en folkeafstemning om dansk tilslutning til bankunionen, hvis vi ender med at synes, at det er en god idé, at vi skal tilslutte os bankunionen, men der er vi ikke endnu.
Tak for det.
Jeg håber, at hr. Nikolaj Villumsen vil gå hjem og gense tv fra Folketinget fra i dag.
Jeg håber, at han vil se sin egen tale, og jeg håber, at han vil kunne se, præcis hvor useriøs og polemisk han selv fremstår lige nu.
Hr. Nikolaj Villumsen nævner jo præcis selv, hvad det er, beslutningsforslaget handler om.
Derudover nævner hr. Nikolaj Villumsen, at beslutningsforslaget står, såfremt et flertal af Folketingets partier måtte ønske, at Danmark tilslutter sig bankunionen.
Socialdemokratiets holdning er sådan set klar: Vi er endnu ikke overbevist om, hverken at det er en god idé at tilslutte sig bankunionen, som sagerne foreligger nu, eller at vi har truffet en beslutning, inden vi har set den redegørelse, som regeringen er i gang med at udarbejde, for Socialdemokratiet adskiller sig nemlig fra Enhedslisten på det punkt, hvor Enhedslisten ønsker, at vi i morgen, hvis man kunne få lov, skal have en folkeafstemning om Danmarks tilhørsforhold til EU uden at vide, hvad der gemmer sig på den anden side.
Sådan arbejder vi ikke i Socialdemokratiet, så på den måde er der ikke noget overraskende i vores position.
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-03-12:
Når vi lige om lidt skal til at stemme, vil regeringen komme i mindretal på et vigtigt spørgsmål, nemlig om der skal være en folkeafstemning, hvis et flertal i Folketinget skulle ønske at tilslutte Danmark EU's bankunion.
Det er langt fra hver dag, at en regering bringes i mindretal, og det er meget sjældent, at det sker på et spørgsmål om Danmarks EU-politik.
Ja, det skal den, var svaret til den danske befolkning fra den socialdemokratiske formand.
Og så skulle det vel være på plads.
Derfor har vi også fra Enhedslistens side fremsat det her forslag om, at der skal afholdes en folkeafstemning, hvis et flertal i Folketinget skulle ønske at tilslutte Danmark EU's bankunion.
Det har så bare vist sig ikke at være rigtigt.
Under både førstebehandlingen og i betænkningsafgivelsen har Socialdemokratiet vendt 180 grader og har afvist at stemme for en folkeafstemning.
Den socialdemokratiske politik er åbenbart at sige et til befolkningen og så stemme helt anderledes i Folketingssalen.
Der er et ord for det, og det er vælgerbedrag.
Den slags skal man som bekendt holde sig fra, og jeg vil derfor anbefale Socialdemokratiet at stemme, som fru Mette Frederiksen svarede i partilederdebatten den 4. november, når I om lidt bliver spurgt, om bankunionen skal til folkeafstemning – ja eller nej?
Min opfordring skal så gentages til Socialdemokratiet.
Når I skal stemme lige om lidt, bliver I grundlæggende stillet præcis det samme spørgsmål, som fru Mette Frederiksen blev stillet i partilederdebatten den 4. november, som Folketinget arrangerede for at sætte fokus på, hvad partierne mener om EU-spørgsmål, da bankunionen var oppe til diskussion, nemlig:
Skal bankunionen til folkeafstemning?
Ja, det skal den, svarede fru Mette Frederiksen.
Altså, at det skulle være useriøst og polemisk at forvente, at Folketingets partier stemmer det samme, som de står og siger at de vil gøre til den danske befolkning,
er over min forstand – det er fuldstændig over min forstand.
Altså, hvis man står og siger til den danske befolkning, når man er Socialdemokratiets formand, at ja, vi skal have en folkeafstemning, så skal man da ikke stemme nej, når det kommer op i Folketingssalen.
Jeg tror, at der er rigtig mange danskere, der bliver rigtig trætte af politikere, når det er den her måde, det fungerer på.
Det kan man jo gøre noget ved i Socialdemokratiet.
Man kan jo bare stemme, som formanden sagde man skulle den 4. november sidste år for ganske få måneder siden.
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Som sagt har jeg givet det her tilsagn til borgmesteren, da han var til møde på mit kontor i formiddags, et godt og konstruktivt møde, og det tilsagn vil jeg naturligvis også gerne give spørgeren, og hvis det er muligt at løse det her i skattesystemet uden lovændring, vil vi gerne kigge på det.
Hvis det ikke er muligt, er det ovre hos økonomi- og indenrigsministeren, og ham løber jeg heldigvis ind i ofte, og han er et fornuftigt menneske.
Derfor tror jeg også på, at vi kan finde en fornuftig løsning for Assens Kommune.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-03-13:
Jeg tvivler sådan set ikke på, at de sådan formelle regler er overholdt.
Men det, der ligger i det, er jo, at i forhold til en lille kommune som Assens er 50 mio. kr. eller sågar 25, som det formentlig vil blive efter en udligning, en post, som er svær at håndtere.
Hvis man nu kigger på selve den sag og det forløb, der er i den, så er det, der nu ligger, jo en aftale mellem skattemyndighederne og virksomheden for perioden 2001-2011.
Det giver så den nævnte tilbagebetaling på ca. 50 mio. kr.
Der forestår stadig væk et forløb for 2012-2017, hvor man kan sige, at det kan gå den ene vej eller det kan gå den anden vej.
Kunne man forestille sig, at man egentlig startede med at sige: Jamen lad os nu da få den skattesag færdig?
Det er jo ikke engang, fordi det her er én samlet skattesag, der nu er gjort færdig.
Nej, den er faktisk delt i flere elementer.
Hvad nu, hvis man sagde: Godt, vi venter og tager den anden halvdel med?
Man kan sige, at hvis man ikke gør det og holder fast i, at Assens Kommune skal betale de her penge, og de så får penge tilbage i de kommende år, så vil de stå i en meget, meget svær situation, som der efterfølgende bliver justeret på.
Så kunne man starte med at afvente, kunne det være, at regningen blev mindre.
Alt andet lige er jeg overbevist om, at vi kan være enige om, at det her er en særlig sag.
Mig bekendt er der ikke fortilfælde for det her.
Så for mig at se kræver det også, at vi finder særlige løsninger til det her.
Men kunne man forestille sig den model i første omgang?
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Jeg forstår godt frustrationen i kommunen.
Når Assens bliver ramt af det her, er sagen ikke anderledes end alle mulige andre.
Men når det gør ondt på Assens Kommune, er det, fordi man har en ringe likviditet og man ikke lever op til sin serviceramme.
I gennemsnit har kommunerne små 50 mia. kr.
I den kommune, vi befinder os i, bugner pengekassen.
Så for Københavns Kommune ville det ikke være et problem, og sådan er det også situationen for en lang række andre kommuner.
Men det er et problem i Assens, og det skal der selvfølgelig findes en løsning på.
Hvis skatteforvaltningen kan gøre det uden at ændre lovgivningen, er vi positive over for det.
Men jeg tror, at den bedste løsning findes ovre i Økonomi- og Indenrigsministeriet i forhold til at løse det her problem.
Det vil jeg gerne tage en drøftelse med min gode kollega om.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-03-13:
Når nu økonomi- og indenrigsministeren bliver nævnt, vil jeg lige trække frem, at der faktisk er sendt et svar til Assens Kommune fra Økonomi- og Indenrigsministeriet, hvor der står, at det fremgår af udligningsloven, § 36, stk. 1, at når der er givet meddelelse om endeligt opgjort tilskud eller bidrag efter denne lov, har kommunalbestyrelsen ikke krav på at få ændret tilskuddet eller bidraget, hvis der efterfølgende kan konstateres fejl i beregningsgrundlaget.
Det, vi umiddelbart vil sige, er, at det her er nogle beløb, der reelt set går tilbage til før kommunens eksistens.
Man kan sige, at de første år af det her faktisk handler om den gamle Aarup Kommune – en kommune, der ikke eksisterer mere.
Så i og med at det er så gammelt, i og med at man ikke kan gå ind og se på den udligning, som reelt hører til de her penge, burde man så ikke sætte sig for at sige, at vi er nødt til at finde en særlig løsning for at få det her til at gå op på en ordentlig måde?
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Det synspunkt forstår jeg så udmærket, men det er ikke mit ressort som skatteminister.
I den her skattesag er det et særligt problem for Assens Kommune, og der vil jeg gerne være med til at hjælpe, for jeg forstår godt problemerne.
Spørgsmålet er, om vi skal lave reglerne generelt om, fordi det et problem for én kommune.
Det er jeg lidt mere skeptisk over for.
For når SKAT laver en efterregulering, er det typisk for at få flere penge i kassen, så det vil gavne staten og ikke kommunerne.
Men når det er sagt, er jeg enig i, at der skal findes en løsning for Assens Kommune.
Jeg er bare ikke sikker på, at jeg kan levere den som skatteminister.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-03-13:
Nej, og det er jeg sådan set med på, og jeg er også indstillet på det.
Da jeg stillede det her spørgsmål, forespurgte jeg, om det var den ene eller den anden minister, der havde ressort, og blev så henvist til skatteministeren.
Men det, jeg hører skatteministeren sige, er også, at man vil tage en dialog med økonomi- og indenrigsministeren og se, om det ikke er muligt at finde en løsning på det her, og det vil jeg da glæde mig over og afvente at høre nærmere om, hvad man finder frem til der.