Nick Hækkerup (S), 2020-06-18:
Tak for ordet, og tak til Dansk Folkeparti for at tage det her vigtige emne op.
Hvor længe vi opbevarer fingeraftryk er væsentligt for, hvilke muligheder politiet har for at opklare kriminalitet, og derfor ligger lagring af fingeraftryk mig meget på sinde.
Selv om slettefrister for fingeraftryk kan lyde meget teknisk, handler det i sidste ende om tryghed.
Det handler om tryghed af den simple årsag, at hvis brug af fingeraftryk kan bidrage til at opklare forbrydelser, kan politiet alt andet lige fange flere kriminelle og gøre det hurtigere, og dermed stiger danskernes retsfølelse og vores fælles tryghed.
Vi har i regeringen den klare ambition, at politiet skal have bedst mulige redskaber til at efterforske og opklare kriminalitet, hvilket bl.a. vores udspil og nu den efterfølgende vedtagne lovgivning om tryghed og sikkerhed er eksempel på.
De fingeraftryk, der optages fra sigtede i straffesager, er et vigtigt redskab i politiets efterforskningsarbejde og som bevismiddel i retten.
Det gælder også, selv om den sigtede ikke senere dømmes.
Fingeraftryk kan nemlig være en vigtig brik i puslespillet, når politiet rykker ud til alvorlig kriminalitet, hvor sporene ellers ikke peger mod en gerningsmand.
Fingeraftrykkene fra de personer, som politiet tidligere har fundet grundlag for at sigte for kriminalitet, kan med andre ord ligesom f.eks. dna-profiler give politiet et vigtigt efterforskningsgrundlag, hvis f.eks. en ny Amagermand skulle vise sig.
Politiet optager sædvanligvis fingeraftryk fra spor såsom genstande og fra sigtede.
Det bliver i alt til mere end 12.000 fingeraftryk om året, og politiet råder samlet set over op mod 400.000 fingeraftryk.
Når et fingeraftryk er optaget fra et spor, kan det sammenlignes med fingeraftryk fra personer i fingeraftryksregisteret, og det kan hjælpe politiet til at fastslå, om en bestemt person har befundet sig på et givent sted, og det kan også være bevis i retten, og det gælder alt lige fra indbrudssager til sager om personfarlig og organiseret kriminalitet.
Derfor mener jeg grundlæggende, at fingeraftryk skal opbevares så længe som overhovedet muligt.
Det er altså det, der er mit perspektiv i den her debat: Hvad er det, der er muligt?
Dansk Folkeparti foreslår tidsubegrænset lagring af alle fingeraftryk optaget af politiet.
Hvis en person har fået optaget sit fingeraftryk i forbindelse med en sigtelse og senere bliver dømt i sagen, giver reglerne allerede i dag mulighed for langvarig opbevaring af fingeraftryk.
Her opbevares de optagne fingeraftryk sædvanligvis i fingeraftryksregisteret, indtil personen er fyldt 80 år, eller indtil 2 år efter personens død.
Situationen er imidlertid en anden, når det gælder personer, der har været sigtet for kriminalitet, men som ikke er blevet dømt.
Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol fandt i 2008, at det var i strid med retten til respekten for privatliv efter Den Europæiske Menneskerettighedskonventions artikel 8 at opbevare fingeraftryk fra sigtede, men ikke dømte personer, uden tidsbegrænsning.
Det var baggrunden for, at et meget bredt flertal i Folketinget i 2010 vedtog regler, som lægger op til, at fingeraftryk fra sigtede, men ikke dømte personer, slettes efter maksimalt 10 år.
Menneskerettighedsdomstolens praksis har ikke ændret sig på det her punkt.
Det er derfor fortsat vurderingen, at tidsubegrænset opbevaring af fingeraftryk fra sigtede, men ikke dømte personer, er uforenelig med menneskerettighedskonventionens bestemmelser om retten til respekt for privatlivet.
Derfor kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Som jeg nævnte indledningsvis, er jeg selv af den holdning, at fingeraftryk skal opbevares så længe som overhovedet muligt.
Det bunder i et klart ønske om, at politiet skal have de bedst mulige redskaber til at opklare kriminalitet og dermed sikre trygheden i Danmark.
Når tidsubegrænset lagring af fingeraftryk fra ikke dømte ikke er mulig, må vi se på, hvor langt vi kan komme, og jeg har bedt mine embedsmænd i ministeriet om at undersøge, om slettefristerne for fingeraftryk fra ikke dømte kan udvides inden for rammerne af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Hvis vi kan udvide slettefristerne, ser jeg meget gerne, at fingeraftryk opbevares i længere tid, ja, faktisk så længe, som det overhovedet er muligt.
Justitsministeriet vil bl.a. også se på muligheden for at differentiere slettereglerne for ikkedømte personer alt efter grovheden af den forbrydelse, som den pågældende er sigtet for.
Med de ord vil jeg endnu en gang gerne sige tak til forslagsstillerne for at sætte fokus på emnet.