runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2017-02-23:
Det gør det på en eller anden måde utrolig nemt at stille spørgsmål; man skal bare huske, at folk hedder Pernille, når vi diskuterer socialpolitik.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Dansk Folkepartis ordfører om, på hvilken måde kontanthjælpsloftet bidrager til at afskaffe børnefattigdom.
Pernille Bendixen (DF), 2017-02-23:
Tak for det.
Ja, det er lidt overvældende med alle de Perniller.
Vi skal yde den socialhjælp, der virker.
Devisen om at sende flere penge, og så er alle problemer løst, er altså for letkøbt.
Det er faktisk også en slags ansvarsfraskrivelse, hvor man vinker et flueben af: Vi har sendt flere penge, problemet er løst.
Man kan faktisk også godt frygte, at det kan blive en slags sovepude, hvor man siger: Nu har vi hævet ydelserne, og så behøver vi egentlig ikke at foretage os mere.
En slags minimumsnormering kunne man kalde det.
I stedet for ville det være mere konstruktivt, hvis vi ser på den enkelte familie og ser på de specifikke problemer, de har, og ikke skærer alle over en kam og tror, at man løser alle problemer på samme måde, for det kan man ikke.
Lave indkomster er ofte – ikke altid, men ofte – et resultat af en lav eller ingen uddannelse, et dårligt helbred, psykiske lidelser eller manglende tilknytning til arbejdsmarkedet.
Forespørgerne spørger med deres forespørgselstekst, hvad regeringen aktivt vil gøre for at modvirke børnefattigdom og de sociale konsekvenser heraf.
Det må så derfor være udgangspunktet for den debat, vi har i dag, altså: Hvad kan vi sammen her gøre for at modvirke børnefattigdom?
Derfor er det også min forventning, at forespørgerne selv her i dag byder ind med konstruktive ideer til, hvad vi sammen kan gøre, og det har forespørgerne sådan set allerede gjort.
Vores tilgang er, at vi skal hjælpe dem, der ikke har en uddannelse, til at få en.
Vi skal fastholde folk til arbejdsmarkedet, og vi skal have arbejdsløse ud i job.
Vi skal først og fremmest have brudt med den negative sociale arv, og derfor skal vi styrke vores dagtilbud, så de kan blive bedre til at løfte den opgave.
Vi skal altså også hjælpe forældrene til, at de selv hjælper med til at løfte den opgave.
En simpel ting som højtlæsning med sit barn kan faktisk være med til at løfte barnet op ad uddannelsesstigen.
Jeg læser teksten op: Forslag til vedtagelse
»Alle børn i Danmark skal have muligheder for at tilegne sig forudsætninger for et godt voksenliv, og udsatte børn og familier skal have en effektiv og omsorgsfuld hjælp, der handler om mere end materielle afsavn.
Fattigdom skal modvirkes ved, at langt flere kommer med i fællesskabet.
For udsatte børn og unge handler det først og fremmest om at sikre en god hverdag i dagtilbud, skole og senere uddannelse.
Desværre lykkes mange familier ikke på egen hånd med dette.
Folketinget opfordrer derfor regeringen til at investere i at udvikle og forankre virksomme metoder og lovende social praksis målrettet både udsatte børn, unge og deres forældre samt at sikre et socialt hensyn i det kommende udspil for dagtilbud.
De 45 mia. kr. til sociale indsatser årligt skal anvendes, så man opnår endnu bedre resultater end i dag.
Folketinget vil derfor sætte ind, så vejen til en god skolegang, uddannelse og beskæftigelse understøttes for udsatte familier.«
Henning Hyllested (EL), 2017-02-23:
Kompleksitet og store risici: Ja, men vil hr. Hans Christian Schmidt alligevel vove at sammenligne det her projekt med projekter som Metrocityringen, Femern, Frederikssundsbroen, hvad ved jeg, hvor jo Transportministeriet har ophævet sig selv til miljømyndighed og sørget for, at man fremover er miljømyndighed og kan tilsidesætte klageadgangen, som vi ellers kender den?
Synes hr. Hans Christian Schmidt virkelig, at det her projekt er i samme kaliber som de projekter, der gav anledning til lovforslag nr. L 134 fra sidste samling?
Hans Christian Schmidt (V), 2017-02-23:
Jamen jeg tror bare, at når man er ude i noget, som går ud over at være byggeprojekter i offentligt regi, som man kender meget til, som f.eks. veje og broer og sådan noget, som vi jo er eksperter i at bygge, og som måske ikke er eksperimentelt byggeri, men som er det tætteste, man kan komme på at være det, så skal alarmklokkerne også ringe.
Det skal de altså – også når man tænker på, hvor kompliceret det er her at bygge under jorden.
Altså, det er jo det, vi har set igen og igen: Hvor er der virkelig bekymringer henne, hvor er det virkelig svært at bygge henne?
Det er under jorden.
Og det her projekt skal jo for en stor dels vedkommende laves under jorden, og det skal laves et sted, hvor grundvandet står for højt – i hvert fald står det for højt til, at vi kan undgå at skulle til at pumpe det væk.
Så man skal altså pumpe grundvand på samme tid for at sikre, at der er tørt.
Jeg tror ikke, at jeg behøver at bruge megen tid på at forklare folk, hvad det der med vand i forbindelse med byggeprojekter har betydet for projekter, vi har bygget, gennem årene, men det spiller en meget stor rolle.
Henning Hyllested (EL), 2017-02-23:
Ja, jeg kan ikke helt nære mig, for jeg synes, det var en meget interessant ordførertale, hr. Hans Christian Schmidt kom med her.
Det er tydeligvis en slags ekspert, vi har på talerstolen lige nu, som har været involveret i lignende ting og i hvert fald diskussioner på et tidligere tidspunkt.
Jeg synes, ordføreren slår ned på nogle væsentlige ting.
Man omtaler bl.a., at der jo er væsentlige risici, og det skal så begrunde, at man gerne vil sikre fremdriften her.
Det vil sige, at man sætter klageadgangen ud af funktion.
Det kender ordføreren jo alt til fra sin tid som minister.
Man kunne jo også være konspiratorisk og sige, at det der begreb væsentlige risici er opfundet for netop at kunne anvende den indskrænkede klageadgang, som Transportministeriet jo fandt på i sidste samling i L 134, hvor man ophæver sig selv til miljømyndighed.
Jeg synes også, det er interessant, at ordføreren slår ned på begreber, som vi ikke har hørt før: »granskere«, som ordføreren siger, og »bygbarhed« og den slags ting.
Jeg ved ikke, om ordføreren har det på samme måde som mig, men det får nogle alarmklokker til at ringe hos mig, når man begynder at indføre den slags nye begreber om et byggeprojekt, som, ja, kan være kompliceret, men så er det vel heller ikke mere kompliceret.
Merete Dea Larsen (DF), 2017-02-23:
I 2004 sammenlagde Københavns Universitet de fire naturhistoriske museer, Zoologisk Museum, Botanisk Museum, Geologisk Museum og Botanisk Have, og i 2006 blev det så besluttet at samle de fire museer under ét tag, så man som borger også oplever den her sammenhæng.
Begge dele giver rigtig god mening og har foranlediget, at vi står her i dag og skal tage stilling til et lovforslag, som skal muliggøre selve byggeriet.
Det her er mit første lovforslag som bygningsordfører, hvorfor jeg forbeholder mig retten til at blive en smule forundret, efterhånden som jeg kommer ind i sagerne.
Jeg undres lidt over, at det tilsyneladende er kutyme, at når staten skal bygge, skal der være en lov, der muliggør fravigelse fra visse love samt klageadgang.
Burde det ikke være helt grundlæggende, at alle er lige for loven?
Er der mulighed for at fravige elementer i lovgivningen på baggrund af kompleksitet, projektets volumen og beliggenhed, kan jeg i og for sig godt have sympati og forståelse for det.
Min undren består i, at man ikke har samme muligheder, når det gælder mere presserende sager som f.eks. kystsikring og sikring mod mulig ødelæggelse af værdifuld kulturarv på grund af de meget ofte forekommende stormflode og oversvømmelser, som vi desværre oplever.
Men det er heldigvis noget, vores kulturordfører og miljøordfører arbejder hårdt for.
Med udgangspunkt i den særstilling, som jeg så med den her sag lærer at vi har på andre områder, er der måske skabt vej for, at vi kan gøre det også på dette område.
Det konkrete lovforslag, som vi skal behandle i dag, hvis vi nu ser bort fra det principielle, er jeg faktisk umiddelbart rimelig tryg ved.
Det er tydeligt, at arbejdet vil blive udført i overensstemmelse med den lokalplan, som man har vedtaget i Københavns Kommune, og der er også beskrevet en række initiativer for at sikre, at det meget værdifulde miljø, der helt naturligt er i Botanisk Have, hvor museet skal bygges, vil blive bevaret.
Så p.t. ser jeg ingen grund til at stemme imod det her lovforslag og ser frem til den videre proces og den forhåbentlig lidt mere principielle debat om lighed for loven.
Mette Reissmann (S), 2017-02-23:
Jeg vil gerne understrege over for hr. Henning Hyllested, at metrobyggeriet og andre meget, meget store anlægs- og byggeprojekter hver især er unikke.
De har hver især deres udfordringer.
Der er ingen tvivl om, at alle store byggeprojekter er individuelt udfordret.
Det samme kommer det her til at blive.
Så jeg kan slet ikke som sådan sammenligne bygningen af et nyt museum i et tæt bebygget område, som Botanisk Have alt andet lige er, med det at lave Metrocityringen.
Det tror jeg ikke.
For det første taler vi altså om et forholdsvis afgrænset område og ikke et, der dækker et geografisk større område, som netop byggeriet af Metrocityringen gør.
Jeg vil gerne understrege, at Socialdemokratiet vil love her fra talerstolen at følge meget nøje med i hele den proces og i øvrigt også have en tæt dialog med den ansvarlige minister for at sikre, at borgerne i København og i øvrigt også de, der besøger vores by, i den grad er sikrede, således at unødvendige gener ikke opstår.
Der er jo også i lovforslaget omtalt afværgeforanstaltninger, så vi netop forhåbentlig kan lære af den proces, som man har haft med udbygningen af Nordhavn, ved etableringen af Nordhavnstunnelen og byggeriet af Metrocityringen.
Ja, jeg føler mig faktisk betrygget ved den formulering, som er i selve lovforslaget.
Jeg har også både læst høringssvarene og set høringsnotatet fra ministeriet.
Jævnfør det, jeg sagde i min tale, om erfaringerne med de større byggerier, som København som hovedstad har haft og i øvrigt også stadig har, må man sige, at jeg slet ikke er i tvivl om, og jeg er ikke i tvivl om, at ministeren heller ikke er, at det naturligvis er nødvendigt at lære af fejl og erfaringer derfra, således at det ikke bliver nødvendigt at klage på den måde.
Men borgernes retssikkerhed er utrolig vigtig, og det er noget, der ligger mig og Socialdemokratiet på sinde.
Vi mener ikke, at det bliver sat over styr med det her lovforslag.
Henning Hyllested (EL), 2017-02-23:
Det glæder mig, at den socialdemokratiske ordfører er optaget af retssikkerheden for borgerne i forbindelse med anlæg af det her projekt.
Men føler ordføreren sig virkelig overbevist om, at den også er tilgodeset?
Der er jo i realiteten tale om en indskrænkning af klagemuligheden i forhold til, hvad der ellers er gængs ved den her slags projekter.
Mette Reissmann (S), 2017-02-23:
I dag behandler vi forslag til lov om anlæg af Statens Naturhistoriske Museum.
Socialdemokratiet har fra starten af støttet opførelsen af et nyt naturhistorisk museum i Botanisk Have i København.
Vi var også med til at finde finansieringen til projektet, dengang vi sad i regering, så derfor støtter vi det her lovforslag, der giver transport-, bygnings- og boligministeren hjemmel til at igangsætte og færdiggøre byggeriet.
Med det nye naturhistoriske museum i Botanisk Have får København et nyt kulturelt vartegn, og der er ingen tvivl om, hvis man ser det fra Socialdemokratiets side, at det også vil være et turismemæssigt tiltrækningspunkt.
Det kommer til at styrke København, og det kommer til virkelig i den grad at skulle kunne tilfredsstille det behov, der hidtil har været fra lige præcis museumsverdenens side.
Det nye museum vil inspirere unge til at arbejde med naturvidenskab, hvilket vi også finder er en utrolig positiv sidegevinst til projektet.
Og vi får nogle helt nye og moderne faciliteter til forskning.
Etableringen af museet er et anlægsprojekt, der rummer betydelige risici på grund af projektets unikke karakter.
Dets volumen, dets beliggenhed og i øvrigt også kompleksiteten betyder, at der er en grund til, at vi behandler det som en anlægslov.
Det skal etableres i et tæt bebygget område, og det betyder jo, at en almindelig lovgivning ikke vil være tilstrækkelig til at kunne regulere et projekt af den her karakter.
Vi ser også for os, at det er nødvendigt at skulle have en regulering af særskilt karakter for at kunne undgå eller rettere sagt mindske risici og usikkerheder og dermed undgå forsinkelser, som i sidste ende kan koste dyrt.
Det har vi i København desværre set alt for mange eksempler på.
På en række punkter fraviger lovforslaget plan-, natur- og miljølovgivningen, og når man med lovforslaget fraviger gældende lovgivning, er det helt afgørende, at de planmæssige, de kulturhistoriske og natur- og miljømæssige hensyn, som ligger bag de pågældende bestemmelser, fortsat varetages i anlægsprojekter, f.eks. ved at gennemføre nødvendige afværgeforanstaltninger.
Så selv om der er tale om et meget komplekst anlægsprojekt med masser af usikkerheder og risici, som der altid er, nærmest i sagens natur, når vi har med så store byggerier at gøre, så må vi selvsagt hverken sætte hensynet til borgernes retssikkerhed eller miljøet over styr.
Vi må jo heller ikke slække på hensynet til lige præcis de benævnte ting, og det bakker Socialdemokratiet meget op om.
Derfor er det også afgørende, at lovforslaget lever op til kravene i konventionen om adgang til oplysninger og offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til at klage og få domstolsprøvelser på miljøområdet, den såkaldte Århuskonvention.
Socialdemokratiet støtter som sagt lovforslaget.
Mai Mercado (KF), 2017-02-23:
For i min indledende tale sagde jeg jo lige præcis, at vi kommer med et dagtilbudsudspil.
Det er på 580 mio. kr., og der vil være konkrete forslag, som præcis adresserer social udsathed.
Meget mere klart bliver det jo ikke.
Står jeg og nævner de forslag her fra talerstolen i dag?
Nej, det gør jeg ikke, for når vi kommer ud med det, så vil vi jo gerne komme ud med det på en god måde, sådan at det også får noget mere opmærksomhed, end de ellers garanteret mange lyttere og seere, der ser Folketings-tv lige nu, vier debatten.
Så ja, vi kommer med en hel masse, og det vil være en del af udspillet.
Det kan fru Pernille Skipper være fuldt forvisset om, og det er jo godt at have en god ro i maven, også hvad angår den del.
Pernille Skipper (EL), 2017-02-23:
Men jeg spurgte ikke, om socialministeren syntes, at det, som nogle af kommunerne gjorde, var fornuftigt, eller om det var en fornuftig afsavnsundersøgelse, SFI havde lavet for nogle år siden.
Det, jeg spurgte om, var: Vil regeringen lave årlige afsavnsundersøgelser?
Vil regeringen sikre, at der er socialrådgivere på alle daginstitutioner?
Vil regeringen lave fritidsklippekortordninger?
Ministeren må også gerne selv komme med noget andet.
Efter en meget lang debat søger jeg bare efter svar, og det eneste svar på børnefattigdom fra regeringens side har været, at det ikke kun handler om økonomi, men vi har overhovedet ikke fået præsenteret et eneste konkret tiltag fra regeringens side, som man vil gøre, og som ikke handler om økonomi.
Vi har kun hørt på, at folk skal presses på pengepungen.
Hvor er de forslag, som ikke handler om økonomi, henne?
Mai Mercado (KF), 2017-02-23:
Jeg kunne dårligt nå at skrive alle spørgsmålene ned, men jeg må se, om jeg kan huske dem.
Hvad angår årlige afsavnsundersøgelser, er jeg ikke sikker på, hvordan det skal strikkes sammen.
Vi kan jo se, at SFI har lavet en afsavnsundersøgelse, som kommer bredt ud.
Den synes jeg der er mange gode ting at hente fra.
Det med at indsætte en socialrådgiver i daginstitutioner gør man jo faktisk rigtig mange steder.
Altså, der er rigtig mange kommuner, som lige præcis arbejder målrettet med at få koblet socialrådgiverne, men også sundhedsplejerskerne til dagtilbuddet, og det synes jeg er rigtig, rigtig fornuftigt.
Vi kan jo se i Småbørnsalliancens rapport, som kom her i januar, at noget af det, de fokuserer på, er, at hvis man kan klæde sundhedsplejerskerne bedre på, sådan at de kan spotte mistrivsel og manglende udvikling og i en god forstand kan overlevere den viden til den vuggestue, som barnet begynder i, så har vi jo et meget, meget stærkt afsæt.
Jeg ved også, at det er noget, som Det Radikale Venstre går meget, meget stærkt op i.
Igen er det selvfølgelig med en understregning af, at sundhedsplejersken ikke skal have en kontrolfunktion i kommunen.
Det er ting, som jeg synes er vanvittig vigtige, og jeg synes, at det er noget, som fortjener en langt længere drøftelse end de minutter, som jeg ikke længere har til rådighed heroppe på talerstolen.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-23:
Selv tak.
Roger Matthisen (ALT), 2017-02-23:
Der er jeg ikke helt enig med ministeren.
Mange af de eksperter, jeg møder på miljøområdet, fortæller jo, at når de bliver indbudt til eksperthøringer i vores Folketing, så er beslutningen allerede taget på tværs af partier.
Og på den måde føler de egentlig bare, at de står og taler for døve øren.
Men Københavns Kommune har omtalt nogle bekymringspunkter, bl.a. den sag, der skulle være, og hvor jeg kan forstå det bliver anerkendt.
Så jeg vil bare sige tak for talen.
Den har gjort mig klogere.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-23:
Jamen der vil være borgerinddragelse, og der vil være en offentlig debat om projektet i det hele taget.
Og der vil forhåbentlig være et flertal i Folketinget, der har stemt for den her lov , som vil kunne hænges op på det, hvis projektet på en eller anden måde kører af sporet, også i forhold til det omgivende samfund.
Så jeg synes, det er en god måde at gøre det på.
Vi ser det også i forbindelse med den anlægslov, som vi har fået vedtaget, om Femern Bælt-forbindelsen.
Vi er så nu klar til at bygge fra dansk side, mens tyskerne kører den gammeldags proces med et utal af klager koordineret af interessegrupper og konkurrenter, der ikke vil have nedlagt en færgerute, hvilket fører til, at de bruger år på at behandle disse klager, i stedet for at man gør som i Danmark, hvor man har debatten inden, hvor man har høringen inden, og så vedtager man en anlægslov.
Roger Matthisen (ALT), 2017-02-23:
Tak for det.
Og tak til ministeren for talen.
Som sagt er vi i Alternativet jo kritiske, men ikke dogmatiske på det her punkt – egentlig bare lidt undrende, om end jeg egentlig synes, det er et ganske godt eksempel, ministeren lige kommer med, med Haderup Omfartsvej, som vi jo også støttede, altså i forhold til at det er en anlægslov.
Ministeren taler om, at det kun er den administrative klageadgang, der er fraveget her.
Natur- og miljøhensyn bliver stadig overholdt.
Kan ministeren sige, om der er nogen som helst anden forskel?
Altså, det, vi er bekymrede for, er jo i forhold til borgerinddragelse, i forhold til transparens i processen.
Vil den være lige så stor, som hvis lokalplanen blev brugt den vej rundt i stedet for?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-23:
Ja, men det er altså kun få uger siden, at vi her i salen behandlede anlægsloven for Haderup Omfartsvej.
Jeg tror, at man sagde, at der var nogle fordele ved at få trafikken uden om Haderup, men at man måske alligevel havde nogle forbehold.
Men man havde ingen forbehold over for det forhold, at det var en anlægslov.
Så jeg synes, at man må erkende, at der er vedtaget mange gode anlægslove i det her Folketing, og det har medført mange gode resultater.
Henning Hyllested (EL), 2017-02-23:
Nej, suspekt er det ikke, det foregår i fuld offentlighed, det er jeg helt enig i.
Vi har også vedtaget den her L 134, som jeg her omtalt flere gange, som jo giver Transportministeriet mulighed for at mase projekter igennem uden at tage klageadgang sådan særlig alvorligt.
Der er nemlig kun domstolene, og det er der, at jeg påstår, at hvis det ikke er i strid med, så er det i hvert fald på kanten af Århuskonventionen, som jo skulle give en nem og billig adgang til en domstolslignende prøvelse.
Og det er jo det, man er ude i her.
Det er blevet fuldstændig normalt i Transportministeriet, at når man gennemfører et infrastrukturprojekt, så anvender man de her.
Det behøver man jo ikke.
Man kunne jo også anvende den anden del, som man gør i Miljøministeriet, hvor man nøje følger det VVM-direktiv og den mulighed, der er der, for at have en lidt nemmere domstolslignende afgørelse end lige nøjagtig domstolene, altså hvor man følger den normale klageproces, som vi altid har kendt i forbindelse med VVM-projekter.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-23:
Nej, det er i en erkendelse af, at det er et meget kompliceret og komplekst byggeri, vi har med at gøre her, og så er det i en erkendelse af, at det med at fremsætte anlægslove for byggerier er en ganske normal praksis i Danmark og ofte benyttet før.
Vi har f.eks. her for nylig behandlet en anlægslov for Haderup Omfartsvej, som er et betydelig mindre komplekst byggeri og anlæg end denne bygning af Statens Naturhistoriske Museum.
Så det er noget, vi kender til, og det fungerer rigtig, rigtig fint, og der er ingen grund til at lade, som om det er noget meget slemt og noget meget suspekt, at vi også gør det i den her sag.
Henning Hyllested (EL), 2017-02-23:
Ja, debatten er ikke helt slut.
Et af problemerne med metrobyggeriet i sin tid, da klagerne opstod og kom, var jo – i hvert fald efter min mening – at folkene bag metrobyggeriet i den grad var nogle klummermikler til at varetage kommunikationen med naboerne og dem, som klagede.
Jeg vil vove den påstand, at hvis man havde taget det alvorligt, at der var nogen, der kunne finde på at klage over den omfattende støj, som metrobyggeriet jo medførte døgnet rundt, så ville man kunne være kommet rigtig langt og kunne have undgået mange af de klager og dermed også nogle af de opsættende virkninger.
Det er jo en anden vej at gå, at man i forbindelse med et byggeri rent faktisk får det tilrettelagt, så man i virkeligheden undgår de klager.
Jeg ved godt, at der selvfølgelig altid er en mulighed for, at folk kan finde på at klage, men hvis man nu tager sin oplysningsvirksomhed og sin kommunikationsforpligtelse alvorligt, så tror jeg virkelig på, at man kunne undgå mange af de klager, som man får.
Jeg synes, at det her har for meget præg af, at man siger: Vi gider ikke at høre på deres bøvl, og vi vil i hvert fald ikke risikere, at vi pludselig står med en eller anden klagesag, som så har opsættende virkning.
Anders Johansson (KF), 2017-02-23:
Det Konservative Folkeparti kan bakke lovforslaget op.
Forslaget handler om at lave en ny anlægslov, som skal gøre det muligt at påbegynde byggeriet af et nyt naturhistorisk museum inden for nogle klare fastlagte rammer.
Projektet med at bygge et nyt samlet museum for de fire eksisterende museer, Zoologisk Museum, Botanisk Museum, Geologisk Museum og Botanisk Have, blev besluttet for over 10 år siden.
Formålet er at få skabt en styrket tværfaglighed, tværfaglig formidling inden for det naturvidenskabelige område, og det er et formål, som vi jo selvfølgelig kan bakke op om, og vi synes, at det er et rigtig godt projekt.
Med lovforslaget bliver der skabt nogle klare retslige rammer for projektet, så man kan undgå nogle af de udfordringer, der ellers kunne opstå, som f.eks. forsinkelse, og med de bemærkninger vil jeg bare meddele, at Det Konservative Folkeparti bakker op om lovforslaget.
Sanne Bjørn (RV), 2017-02-23:
Tak for det.
Radikale Venstre ser rigtig meget frem til, at byggeriet går i gang, for med byggeriet er der jo tale om en fantastisk ny institution, der for alvor kan danne den her moderne og spændende ramme om det naturhistoriske museum og blive en væsentlig attraktion i København.
Det er en samling af museer, og det bliver utrolig spændende at følge byggeriet.
Det er også et komplekst byggeri.
Der skal graves dybt, og der kan komme komplikationer.
Det er noget af det, vi har drøftet, og vi er derfor enige om at støtte op om at lave en anlægslov, som betyder, at vi også tager et politisk ansvar for byggeriet.
Så vi er parat til at stå bag forslaget.