runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thyra Frank (LA), 2017-02-22:
Det er vigtigt, at alle borgere er trygge ved, at personalet på landets plejehjem og i hjemmeplejen på forsvarlig vis kan håndtere den medicin, borgerne skal have.
Det gælder i dag, og det gjorde det også for 10 år siden.
Der er derfor fra centralt hold fastsat regler og vejledninger om, hvordan det skal gøres.
Det er klart, at der stilles større krav til omhyggeligheden i medicinhåndteringen, jo flere lægemidler der bruges.
Vejledningen skal sikre en ensartet høj patientsikkerhed ved ordination og håndtering af medicin.
For mig er det vigtigt, at medicinhåndteringen tilrettelægges, så den er patientsikkerhedsmæssigt forsvarlig inden for de gældende regler og vejledninger.
Det er vigtigt, at vi er meget opmærksomme på ældres lægemiddelforbrug.
Derfor har regeringen taget initiativer på området.
Størstedelen af initiativerne hører hjemme under sundhedsministerens område, men jeg vil gerne nævne dem kort her: Vi er som aftalt i satspuljen gradvis ved at indføre en landsdækkende ordning med fast tilknyttede læger til beboerne på plejecentre.
Ordningen skal bl.a. medvirke til en forbedring af medicinhåndteringen på plejecentrene.
Herudover er der i handlingsplanen for den ældre medicinske patient også flere initiativer, og der er igangsat et projekt om medicingennemgang til borgere over 65 år, som bruger mere end fem slags medicin.
Endelig vil jeg nævne, at der også i aftalen om den nationale demenshandlingsplan 2025 indgår initiativer med fokus på et mere hensigtsmæssigt medicinforbrug.
Erik Christensen (S), 2017-02-22:
Tak for det.
Mener ministeren, at opgaven med at håndtere de ældres medicin korrekt er blevet mere eller mindre kompleks for de ansatte på plejehjem og i hjemmeplejen i løbet af de sidste 10 år?
Thyra Frank (LA), 2017-02-22:
Da jeg var leder af plejehjemmet Lotte, var det vores sundhedsfaglige vurdering, at det fungerede fint, at vores personale, som var sygeplejersker, selv doserede beboernes medicin.
Man kan jo altid arbejde med forbedringer, og det forventer jeg da også at alle plejehjem er optaget af.
Jo, selvfølgelig skal det sundhedsfaglige være i orden på et plejehjem, og det betyder også, at medicinen skal gives som foreskrevet og efter ordination.
Nu står jeg her i dag som ældreminister, og jeg forventer selvfølgelig, at de enkelte plejehjem lever op til de eksisterende regler og vejledninger, når der lokalt skal tilrettelægges en patientsikker medicinhåndtering.
Astrid Krag (S), 2017-02-22:
Men det vil altså også sige, at ministeren siger meget klart her i dag, at hun ikke kan stå på mål for den måde, man drev medicinhåndteringen på på det plejehjem, hvor hun havde ledelsesansvaret, hvor hun var lederen.
Det synes jeg jo er bemærkelsesværdigt, og jeg synes, det er underligt at høre det fra en minister, der for 1½ uge siden på tv sagde, at hun var fagligt stolt af det, der var foregået med medicinhåndteringen.
Det må jeg simpelt hen sige.
Er ministeren ikke enig i, at det kan være farligt for svækkede ældre at få forkert medicin, og at det f.eks. er derfor, at der er regler om, at der skal være navn og cpr-nummer på den medicin, man har doseret?
Thyra Frank (LA), 2017-02-22:
Som jeg sagde før, så skal medicinhåndtering tilrettelægges, så det på det enkelte plejehjem giver mening og sker inden for de regler og vejledninger, der er fastsat fra centralt hold.
Erik Christensen (S), 2017-02-22:
Det, jeg så kan konstatere, er, at ministeren ikke levede op til de sundhedsfaglige krav, der var på det tidspunkt, da ministeren var leder af plejehjemmet Lotte.
Er det rigtigt forstået?
Thyra Frank (LA), 2017-02-22:
Jamen medicinhåndtering skal tilrettelægges sådan på det enkelte plejehjem, at det giver mening og sker inden for de regler og vejledninger, der er fastsat fra centralt hold.
Ingen plejehjem er ens.
Hvordan det nærmere skal ske, må tilpasses de lokale forhold og personalets kvalifikationer, uden at man selvfølgelig går på kompromis med patientsikkerheden.
Erik Christensen (S), 2017-02-22:
Jeg bliver nødt til lige at holde fast i det, ministeren flere gange har sagt var vigtigt for ministeren, nemlig at holde fokus på livskvalitet.
Hvordan vil ministeren reagere som minister, hvis en plejehjemsleder med 17 anmærkninger fra embedslægen i dag siger: Jamen jeg har fokus på livskvalitet, så det med medicinen håndterer vi på bedste vis her, hvor jeg er?
Hvordan vil ministeren reagere på en sådan udtalelse?
Thyra Frank (LA), 2017-02-22:
For mig var det i min tid som plejehjemsleder meget vigtigt at have fokus på beboernes livskvalitet og på at skabe nogle gode rammer for dem, men det betyder selvfølgelig ikke, at der ikke også skal være fokus på bl.a. den rigtige medicinering.
Astrid Krag (S), 2017-02-22:
Jeg bliver altså nødt til at sige til ministeren, at jeg ikke spurgte ind til, hvilken konkret beslutning man havde truffet, med hensyn til hvordan man doserede medicin.
Det er rigtigt, at der er en del af de her kritikpunkter, der handler om, at man havde en helt forkert tilgang til medicinen: Man havde fælles medicin, man havde ikke medicinen mærket med cpr-numre og navne, altså helt basale ting, der skal være på plads.
Så det er nogle af de kritikpunkter, der var.
Hvorfor skulle der gå så mange år med kritikpunkter fra embedslægen og fra kommunen, at plejehjemmet Lotte endte med skærpede uanmeldte tilsyn?
Thyra Frank (LA), 2017-02-22:
Medicinhåndteringen skal tilrettelægges, så det på det enkelte plejehjem giver mening og sker inden for de regler og vejledninger, der er fastsat fra centralt hold.
Erik Christensen (S), 2017-02-22:
Det bliver en mellemting mellem et spørgsmål og en konstatering.
Jeg er faktisk en lille smule rystet, må jeg sige, over de indskærpelser, der starter i 2003, og hvis jeg ikke er galt orienteret, så stopper ministeren på Lotte i 2011.
Det vil sige, at der har været 8 år til at rette op på de her ting i, og det har ministeren så ikke gjort.
Men i dag står ministeren her og forventer, at det gør man meget, meget hurtigt ude på de plejehjem, ministeren nu er minister for i dag.
Så jeg må bare konstatere, at det er en smule rystende for mig at høre, at en tidligere plejehjemsleder, som nu er minister, siger som minister, at man har vurderet, at det var korrekt, og at man har forsøgt at gøre det bedre, selv om det i løbet af 8 år ikke er lykkedes.
Vil ministeren anerkende, at det dog er en lang periode, man har haft til at kunne rette ind i, i forhold til de indskærpelser, der er kommet?
Thyra Frank (LA), 2017-02-22:
Jamen endnu en gang må jeg svare, at da jeg var leder på Lotte, var det vores sundhedsfaglige vurdering, at det fungerede fint, at vores personale, som var sygeplejersker, selv doserede beboernes medicin.
Man kan jo altid arbejde med forbedringer, og det forventer jeg også at alle plejehjem er optaget af.
Astrid Krag (S), 2017-02-22:
Men ministeren kan jo ikke stå og sige, at sådan skal det selvfølgelig være, for sådan var det ikke på ministerens eget plejehjem.
Altså, jeg kan ikke forstå, at ministeren ikke har en trang til at sige, at ministeren beklager, at der ikke blev fulgt op på de kritikpunkter, der kom fra embedslægens tilsyn i over mere end et årti, altså en trang til at beklage det og sige, at hun søreme ikke håber, at der er andre plejehjemsledere, der ser lige så løst på det.
Og så kan vi meget gerne kigge fremad.
Men det, der har foregået på Lotte, har været noget farligt noget.
Det er blevet påpeget over årene, og ministeren mangler stadig at svare på, hvorfor ministeren ikke rettede op på det, altså hvorfor det skulle komme så langt i forhold til skærpede uanmeldte tilsyn, som det gjorde.
Thyra Frank (LA), 2017-02-22:
Det er klart, at det skal være den rigtige medicin til den rigtige patient på det rigtige tidspunkt, og medicinhåndteringen skal tilrettelægges, så det på det enkelte plejehjem giver mening, og inden for de regler og vejledninger, der er fastsat fra centralt hold.
Astrid Krag (S), 2017-02-22:
Jamen så er vi jo tilbage ved det igen.
Vil det sige, at ministeren sådan set har det budskab til landets plejehjemsledelser, at de regler, vi har for medicinhåndtering, der skal sikre, at rette pille ender i rette mund, så vi ikke ender med at have ældre, der bliver indlagt på sygehuset, fordi de ikke har fået deres medicin, eller fordi de har fået forkert medicin, ikke er så vigtige, bare de tager ansvar for det, de selv synes er livskvalitet?
For det vil jeg godt nok sige er meget, meget bekymrende.
Vil ministeren ikke anerkende, at vi har at gøre med svækkede ældre, og at det kan være farligt ikke at få sin medicin, at det kan være farligt at få den forkerte medicin?
Thyra Frank (LA), 2017-02-22:
Jeg mener, at det er utrolig vigtigt, at der er fokus på en rigtig medicinering.
Og det var også vigtigt for mig, at der var fokus på beboernes livskvalitet og det at skabe nogle gode rammer for beboerne.
Erik Christensen (S), 2017-02-22:
Jeg må så bare konstatere, at den sundhedsfaglige kvalitet var der ikke på Lotte i forhold til medicinhåndtering.
Thyra Frank (LA), 2017-02-22:
Jamen jeg vil svare, som jeg har svaret før, nemlig at selvfølgelig skal det sundhedsfaglige være i orden på et plejehjem.
Og det betyder også, at medicinen skal gives efter den foreskrevne ordination.
I dag står jeg her som ældreminister, og jeg forventer, at de enkelte plejehjem lever op til de eksisterende regler og vejledninger, når der lokalt skal tilrettelægges en patientsikker medicinhåndtering.
Erik Christensen (S), 2017-02-22:
Tak for det.
Hvordan kan ministeren forvente, at andre plejehjemsledere i dag, hvor Thyra Frank er minister, retter ind efter de forskrifter og de regler, der er for medicinhåndtering?
Hvordan kan ministeren forvente det, når ministeren selv igennem adskillige år sådan set så stort på de kritikpunkter, der var, fra bl.a. embedslægen og det kommunale tilsyn?
Thyra Frank (LA), 2017-02-22:
Som jeg sagde før, var det vores sundhedsfaglige vurdering, at det fungerede fint, at vores personale, som var sygeplejersker, selv doserede beboernes medicin.
Så medicinhåndteringen skal tilrettelægges, så det på det enkelte plejehjem giver mening, og inden for de regler og vejledninger, der er fastsat fra centralt hold.
Tak for spørgsmålet om initiativer til forebyggelse af sygehusindlæggelser af ældre på grund af forkert medicin.
Som jeg sagde i min besvarelse af spørgsmål nr. S 762 for lidt siden, er kompetenceudviklingen af de medarbejdere, der arbejder med vores ældre, et meget vigtigt område at have fokus på, for de, der møder vores ældre, skal naturligvis kunne drage omsorg for dem på betryggende vis.
Inden for sundhedsministerens ressortområde vil jeg særlig nævne den nationale handlingsplan for en styrket indsats for den ældre medicinske patient fra juni 2016.
Det er et område, som Venstreregeringen og partierne Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti har prioriteret at styrke med 1,2 mia. kr. i perioden 2016-2019 og herefter med 300 mio. kr. årligt.
Handlingsplanen skal bl.a. medvirke til, at færre ældre får behov for en sygehusindlæggelse på grund af problemer, der kunne være forebygget ved en mindre indgribende indsats.
Dette skal bl.a. ske ved at styrke de kommunale akutfunktioner, som er et tilbud til patienter, der har særlige behov, som ikke kan varetages af den øvrige hjemmesygepleje.
Det skal også ske igennem et kompetenceløft til de medarbejdere i kommunerne, der løser sygeplejefaglige opgaver, og det skal ske ved, at sygehusene opretter flere udgående funktioner og øger deres rådgivning til kommunerne.
Kommunerne og regionerne er i fuld gang med at implementere initiativerne i handlingsplanen.
Og regeringen har en klar forventning om, at de initiativer, jeg lige har nævnt, sammen med de øvrige initiativer i handlingsplanen vil bidrage til at styrke indsatsen for den ældre medicinske patient og ikke mindst til at forebygge genindlæggelser.
Erik Christensen (S), 2017-02-22:
Tak for svaret.
Det er jo sådan, at det selvfølgelig er positivt, at der sættes flere midler af, men det er vel også sådan, at selv om der sættes flere midler af – og det er ved gud nødvendigt – så er det jo også et spørgsmål om, hvilken kultur og hvilke arbejdsmetoder man har ude lokalt.
Så derfor bliver jeg lige nødt til at vende tilbage til det, som vi har talt om tidligere i dag.
Ministeren sagde ved det foregående spørgsmål, at til trods for de mange indskærpelser var det ministerens vurdering som plejehjemsleder, at man gjorde det rigtigt på Lotte.
Når jeg kan konstatere, at det faktisk startede med, at man fik de første indskærpelser i 2003 og derefter fortløbende i alle årene frem, og at man ikke afhjalp de problemer, som indskærpelserne sådan set påviste, hvordan harmonerer det så med, at ministeren siger, at det var hendes vurdering, at man sådan set gjorde det godt nok – altså med de indskærpelser fra de myndigheder, der skal kigge plejehjemmene over skulderen for at se, om det nu foregår rigtigt, af hensyn til de borgere og beboere, som er på plejehjem?
Hvordan kunne det være vurderingen igennem adskillige år, når både det kommunale tilsyn og embedslægens tilsyn rent faktisk sagde: Det er bare ikke i orden?
Thyra Frank (LA), 2017-02-22:
Ja, det er jo de samme spørgsmål, og så bliver svarene også de samme.
Det er en selvfølgelighed, at det sundhedsfaglige skal være i orden på et plejehjem, og det betyder, at medicinen selvfølgelig skal gives efter den foreskrevne ordination.
Erik Christensen (S), 2017-02-22:
Tak for det.
Vil ministeren tage nye initiativer til, at de ansatte på landets plejehjem bliver bedre til at forebygge sygehusindlæggelser af ældre på grund af forkert medicin?
Merete Riisager (LA), 2017-02-22:
Jeg tror, at de mennesker, der vil søge om at deltage i det her forsøg, vil opleve, at det kan give dem ro til at koncentrere sig om det, der er kerneopgaven.
Det vil sige, man får en lokal mulighed for at understøtte undervisningen, elevernes læring og trivsel på en lidt anden måde end det, man i starten er blevet bedt om.
Det tror jeg man vil opleve som ro på de 50 skoler.
Astrid Krag (S), 2017-02-22:
Ministeren siger, at det selvfølgelig skal være i orden, men virkeligheden er jo den, at det ikke var det, da ministeren selv var leder af et plejehjem.
Det kan vi se.
Jeg tror endda, at der er en avis, der har skrevet, at det sejlede med medicinhåndteringen – altså, det er nogle relativt alvorlige kritikpunkter.
Og jeg synes næsten, at det mest alvorlige er, at det blev påpeget løbende, at der skulle rettes op på de her ting, uden at ministeren gjorde det.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge ministeren, der havde ledelsesansvaret, om det igen – og nu diskuterer vi, at det er vigtigt, at personalet har de rette kompetencer
: Skete de her fejl, fordi personalet ikke havde de rette kompetencer, eller skete de her fejl, fordi ministeren som leder valgte ikke at lytte til den kritik, der kom fra embedslægen?
Thyra Frank (LA), 2017-02-22:
Jamen selvfølgelig skal det sundhedsfaglige være i orden på et plejehjem, og det betyder også, at medicinen selvfølgelig skal gives som foreskrevet og efter ordination.
Nu står jeg her i dag som ældreminister, og som minister forventer jeg så, at de enkelte plejehjem lever op til de eksisterende regler og vejledninger, når der lokalt skal tilrettelægges en patientsikker medicinhåndtering.
Morten Bødskov (S), 2017-02-22:
Det er jo rigtigt nok, som fru Annette Lind siger, at det ikke er, fordi der mangler citater fra ministeren, når man står her og diskuterer folkeskolereformen med ministeren.
Altså, der er rigeligt.
Og vi håber da ikke at tage modet fra ministeren.
Det er jo et vigtigt område, ministeren er minister for.
Mener ministeren så heller ikke mere, at folkeskolereformen gør ondt på eleverne?
Merete Riisager (LA), 2017-02-22:
Jeg tror såmænd bare, at jeg citerede regeringsgrundlaget, hvori der står, at der skal være ro om folkeskolen, men at der bliver plads til justeringer, hvis der er behov for det.
Annette Lind (S), 2017-02-22:
Ministeren sagde, at ministeren er optaget af skolens drift, men jeg fik ikke svar på, hvad de nye justeringer, der kommer fra centralt hold, er.
Så kan ministeren løfte sløret for, hvad hun har på tegnebrættet?
Hvad er de justeringer, der skal ske fra centralt hold på skoleområdet, samtidig med at ministeren siger, at der skal være ro på området?
Merete Riisager (LA), 2017-02-22:
Jeg bliver ikke pikeret.
Jeg synes, det er rigtig fint, at man citerer hinanden korrekt, og det vil jeg kreditere ordførerne for.
De er rigtig gode til at citere mig korrekt.
Det har de gjort ved mange lejligheder, og det vil de sikkert gøre meget.
De citater, som bringes frem, kan findes.
De er offentligt tilgængelige.
Vi kan diskutere dem nu og hver eneste uge, det har jeg intet imod.
Men jeg vil bare i mit daglige arbejde være mere optaget af skolens drift og af, hvordan eleverne og forældrene har det.
Det er det, som jeg er optaget af, og det er det, som mit embede går ud på.
Annette Lind (S), 2017-02-22:
I Socialdemokratiet er vi optaget af, at det er den hele skole, og ministeren må jo kunne forstå, at vi også er optaget af det, selv om ministeren bliver pikeret over, at vi kommer med en masse af de her citater.
For der er jo sagt mangt og meget og meget groft om den her reform, som ministeren nu står i spidsen for.
Så derfor er vi selvfølgelig optaget af, om ministeren nu er for at skulle gøre en god skole bedre, eller om man stadig væk synes, at det er århundredets største fejltagelse eller projektmageri.
Kan ministeren løfte sløret for, hvad det er, der er på vej?
Merete Riisager (LA), 2017-02-22:
Som sagt er Socialdemokratiet meget optaget af mine citater.
Vi kan mødes her en gang om ugen de næste par år, hvis det er det.
Det har jeg sådan set ikke spor imod.
Jeg er bare i mit arbejde i øvrigt mere optaget af, hvordan folkeskolen ser ud lige nu og her.
Hvilke gode ting er der?
Hvad fungerer godt?
Det ser ud til, at der er en positiv strømning omkring bevægelse.
Der er stadig væk nogle udfordringer i forhold til bevægelse for de store elever.
Uro i klasserne: Der har vi simpelt hen nogle udfordringer.
Vi har også en udfordring i, at for mange af eleverne synes, at skoledagen stadig væk er lang.
Det er det, som jeg er optaget af.
Morten Bødskov (S), 2017-02-22:
Jamen ministeren vil ikke høre fra Socialdemokratiet, at man ikke skal lytte til forældre eller elever eller andre af de mange naturlige interessenter, der er omkring vores folkeskole.
Vi betragter helt grundlæggende folkeskolen som en af de mest afgørende integrationsfaktorer i det danske samfund.
Det er derfor, vi er lidt skeptiske over for de initiativer, som regeringen sætter i gang på privatskoleområdet.
Det må ministeren jo forklare i en anden sammenhæng.
Vi betragter grundlæggende folkeskolen som noget helt særligt.
Merete Riisager (LA), 2017-02-22:
I Socialdemokratiet er man meget optaget af at finde citater af noget, jeg tidligere har sagt, og det kan jo holde os alle sammen beskæftiget i lang tid.
Det bliver spændende.
Man kan slå op på Google og finde citaterne, de er ikke gemt nogen steder, de er fuldstændig offentligt tilgængelige.
Vi kan drøfte dem her, vi kan drøfte dem i samråd.
Ja, lad os endelig gøre det.
Det handler lige nu om, hvordan eleverne har det i folkeskolen.
Det er det, jeg synes er vigtigt.
Og noget af det, jeg har fokus på, er, at både lærere og forældre siger, at der er sket en stigning i niveauet af støj og uro i undervisningen.
Specielt den stigning, forældrene taler om, er ret markant, og det bør vi lytte til.
Vi bør lytte til borgerne, når de siger, at der er mere uro.
Når der også er en meget stor stigning i antallet af elever, der er bekymrede for skoledagens længde, og der er cirka en tredjedel af forældrene, der er bekymrede for, om deres børn kan komme til sport og idræt, så er det jo noget, vi også skal lytte til, samtidig med at vi kigger på de positive ting i reformen.
Vi må tale ærligt om de udfordringer, der er, og de gode ting, der er.
Morten Bødskov (S), 2017-02-22:
Tak for det, formand.
Det er jo lidt i forlængelse af det tidligere spørgsmål.
Vi har nu en minister for folkeskolen, som har sagt – pænt sagt – de vildeste ting om en af danmarkshistoriens største reformer på uddannelsesområdet.
Før det foregående spørgsmål havde ministeren udtalt, at folkeskolereformen havde kastet folkeskolen ud i, som det blev sagt, århundredets største projektmageri.
Det må vi så forstå er et synspunkt, man er afveget fra, efter at man har fået lov til at blive minister.
Nu er spørgsmålet jo så, om ministeren stadig væk mener det, hun sagde, altså at folkeskolereformen »gør ondt på eleverne« – gør ondt på eleverne.
Hvis man ser på de resultater, den allerede har skabt – og det siger ministeren jo selv – så kan man faktisk se, at en meget, meget stor del af eleverne trives ganske godt.
De seneste analyser og de overordnede resultater viser, at 71 pct. af eleverne trives rigtig godt i skolen.
Der er stadig nogle, der skal trives bedre.
Dem skal vi have bedre fat om.
De viser, at samlet set udviser 65 pct. af eleverne en høj grad af faglig interesse for skolen.
Det er en stigning, en lille stigning.
Resultaterne i særlig matematik er blevet bedre ifølge PISA-undersøgelserne.
Betydningen af den negative sociale arv er ifølge selv samme undersøgelser, PISA-undersøgelserne, mindsket.
Jeg har meget svært ved at se, hvordan en sådan reform kan betegnes som noget, der gør ondt på eleverne.
Merete Riisager (LA), 2017-02-22:
Jeg kender folkeskolereformen rigtig godt, og jeg kender både de mange gode elementer i folkeskolen og nogle af de udfordringer med folkeskolen, der er i dag.
Heldigvis viser den seneste trivselsmåling fra foråret 2016, at elevernes angivne trivsel er steget lidt siden den første måling i foråret 2015.
Særlig elevernes sociale trivsel ligger højt.
Men der er også udfordringer.
82 pct. af eleverne synes, at skoledagen er for lang, og både lærere og forældre har siden 2014 oplevet en stigning i niveauet af støj og uro i undervisningen.
Det er vigtigt, vi er åbne over for både de positive og de negative følger, som reformen kan have lokalt, og at vi handler på det.
Det er primært lokalt, at der kan være behov for handling, men jeg er også parat til at foreslå justeringer fra centralt hold, hvis det er nødvendigt.
Det vil jeg gøre med en respekt for at sikre ro om folkeskolen, som der står i regeringsgrundlaget.
Morten Bødskov (S), 2017-02-22:
Det er lidt i forlængelse af det sidste spørgsmål, og det lyder sådan her: Mener ministeren stadig, at folkeskolereformen »gør ondt på eleverne«, som ministeren tidligere har udtalt?
Merete Riisager (LA), 2017-02-22:
Jeg ved rigtig meget om den her reform, og jeg ved også rigtig meget om folkeskolen, jeg har læst rigtig meget forskning, jeg har talt med rigtig mange lærere, jeg har talt med rigtig mange forældre, og det tror jeg gør mig kvalificeret til at være undervisningsminister.
Man skal selvfølgelig være meget ydmyg over for opgaven, for det er en stor opgave, det er jeg fuldstændig klar over, og det er det for hvem som helst, men jeg mener, jeg har et rimeligt grundlag for at indtræde i den her rolle, uanset hvor svært det er.
Morten Bødskov (S), 2017-02-22:
Jeg tror, der er mange, ikke mindst i uddannelsesmiljøet, som undrer sig lidt over, at ministeren for ganske kort tid siden på medie efter medie talte den her reform langt, langt ned under gulvbrædderne og arbejdede den langt, langt ned under gulvbrædderne.
Hvordan kan man så markant skifte holdning på så kort tid?
Merete Riisager (LA), 2017-02-22:
Jeg taler meget med en lang række organisationer, herunder de organisationer, som ordføreren nævner, men jeg taler også med borgerne, og det er jo dem, som vi arbejder for.
Uanset om vi står her i Folketinget, eller om vi sidder i en organisation, er det borgerne, vi er her for.
Så det er deres stemmer, der vægtes tungest, og det betyder, at når der er en efterspørgsel efter inden for en bestemt ramme at få mere frihed, vil jeg gerne lytte til det.
Annette Lind (S), 2017-02-22:
Når KL, Danmarks Lærerforening er undtaget, BUPL, Skolelederforeningen, skoleeleverne, DGI og DUF og alle andre siger, at det her med den varierede undervisning og det her med, at vi laver en længere, men mere varieret undervisning er noget af det allerallervigtigste i den nye reform, bekymrer det så ikke ministeren?