runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2021-11-25:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om De Radikales ordfører er tilfreds med det, der er nu, og den aftale, der er indgået, eller om den radikale ordfører også mener, at der er en forskelsbehandling her i forhold til, om man er et privat eller offentligt tilbud.
Så hvis det er, man mener, at et tilbud er for dyrt, kan man så ikke bare lade være med at bruge det?
Christina Thorholm (RV), 2021-11-25:
Der blev indgået en aftale her i foråret, som så udmøntes.
Den står vi på mål for, og så ser vi i lovforslaget nogle forhold, som vi gerne vil arbejde videre med i lovbehandlingen.
Igen: Vi er en bred række af partier, som skal favnes i det her, hvor vi har nogle vægte, vi finder særlig vigtige.
Ja, jeg er optaget af, at pris og kvalitet hænger sammen, at der er ansat det antal faglige medarbejdere, som der skal være, både i private og offentlige virksomheder.
Vi ser, at både private og offentlige virksomheder har svært ved at rekruttere, og vi så gerne, at de også rekrutterede med et fokus, som kunne være mere ønskeligt i forhold til os, som er, at man har en relevant faglig uddannelse, fordi vi mener, at det har en afgørende betydning for den kvalitet, der ydes.
Mette Thiesen (NB), 2021-11-25:
Jeg skulle egentlig bare høre ordføreren om noget helt kort.
Jeg kan faktisk ikke huske, om ordføreren sad med, da vi forhandlede i forhold til den her aftale.
Men en af de ting, som i forhold til den her aftale er ret vilde, synes jeg, er, at man ikke stiller samme krav til de offentlige aktører, som man gør til de private, for man kræver nemlig ikke et revisorpåtegnet regnskab.
Man kigger kun på budgetter.
Man kræver ikke også et regnskab, hvor man ligesom kan se, om man overholder budgettet.
Det kræver man ikke af de offentlige aktører på enhedsniveau.
Så kan ordføreren ikke være enig med Nye Borgerlige i, at selvfølgelig skal alle offentlige tilbud på enhedsniveau også levere et revisorpåtegnet regnskab, så der er fuld gennemsigtighed i økonomien?
Mette Thiesen (NB), 2021-11-25:
Jeg tror, de fleste af os kan huske sagen om Havregården og det årelange svigt af de udsatte børn, der fandt sted på kostskolen.
Jeg var selv i chok over sagen, og jeg var medindkalder til et samråd om netop den, for her kunne vi konstatere, at der var sket mange svigt, både på skolen, men også i det ministerium, som også skulle sørge for opsyn.
Jeg efterlyste allerede dengang et godt og effektivt tilsyn med både offentlige og private botilbud.
At behovet er der, er vist ganske klart.
Det viser også de mange sager fra TV 2's dokumentar »Nødråb fra børnehjemmet«.
Men jeg skal være fuldstændig ærlig og sige, at da jeg læste den aftale om et nyt tilsyn, som socialministeren har aftalt med venstrefløjen og ville have Nye Borgerliges mandater til, vidste jeg med det samme, at det blev uden os.
Og ministeren indrømmer jo sådan set selv, at regeringens hedeste drøm med aftalen var at forhindre privates mulighed for at drive sociale botilbud med fortjeneste, og beklagede, at det ikke var lykkedes.
Men aftalen er stadig væk voldsomt præget af socialistisk statsideologi.
I øvrigt fortsætter den drøftelse nu i Børne- og Undervisningsministeriet.
Man vil altså fra regeringens side lige se, om man ikke kan få lukket de private tilbud ned endnu en gang.
Jeg håber, at der er flertal for at sige nej også der.
Kontrollen er indrettet for at stække private tilbud og umuliggøre deres økonomi.
Det nye kontrolregime giver indtryk af, at det skulle være de private aktører, der er problemet, bare fordi de er private.
Men fakta er, at private tilbud som oftest er bedre end de offentlige tilbud.
Undersøgelser viser nemlig gang på gang, at både forældre og ansattes tilfredshed er højere i private pasningstilbud, og ifølge Dansk Industri scorer private selvejende og kommunale tilbud på socialområdet omtrent lige højt i kvalitetsrapporter.
Dansk Industri har også spurgt landets kommunaldirektører, hvorfor de gør brug af private tilbud, og her svarer et overvældende flertal, at de private leverer mere specialiserede tilbud.
De private udkonkurrerer med andre ord også det offentlige på fagligheden.
Så venstrefløjens had til det private kan ikke stamme fra et hensyn til de mest udsatte eller til børnene.
Skoen trykker et helt andet sted.
Giver man danskerne et frit valg, foretrækker de så langt det private frem for kommunernes tvivlsomme velfærdstilbud.
De private alternativer udstiller altså den støvede gammelsocialisme, som den tidligere folkesocialist og nu socialminister, Astrid Krag, har lagt for dagen.
I Nye Borgerlige er vi vores borgerlighed bekendt.
Vi lader os ikke presse ind i en aftale, der er ren socialisme.
Vi kæmper netop for flere frie valg, som er en del af en borgerlig velfærdspolitik.
Frihed og konkurrence skaber de bedste tilbud, og fri konkurrence er den mest gennemsigtige og effektive kontrolmekanisme.
Vi stemmer selvfølgelig nej til det her lovforslag.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-11-25:
Det her lovforslag drejer sig om styrkelse af socialtilsynet og styrkelse af det økonomiske tilsyn.
Lovforslagets første del handler om at styrke rammerne for socialtilsynets arbejde og understøtte et mere ensartet og effektivt tilsyn, som skal medvirke til at sikre kvaliteten i de sociale tilbud.
Så langt, så godt.
Begge dele har der været brug for at styrke.
Men i Det Konservative Folkeparti har vi læst høringssvarene, som jeg står med her, og som er meget kritiske.
Vi deler den bekymring, som rejses i høringssvarene, og man kunne faktisk godt få tanken, at da ministeren ikke kunne få forbud mod profit og nedlukning af de private tilbud igennem, så overimplementerer ministeren i stedet for aftalen her.
Jeg vil ikke stå her på talerstolen og gennemgå de her 40 siders kritiske høringssvar, men vi vil fra Konservatives side stille spørgsmål under udvalgsbehandlingen, da vi har brug for at få undersøgt, om det forholder sig sådan, at ministeren er i gang med at overimplementere aftalen.
En ting er sikker: Vi har brug for det private initiativ og de ildsjæle, der følger med, også på det sociale område.
Tak for ordet.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-11-25:
Jeg bemærkede allerede forleden dag i salen, at ordføreren for Nye Borgerlige sådan prøvede at jonglere med begreberne for at forvirre, hvad det egentlig er, vi taler om.
Det, vi er modstandere af, er, at når man afsætter penge til borgere, som er særlig udsatte, så bruges de ikke til borgerne.
Det er et problem, hvis man trækker overskud ud og bruger det til alt muligt andet i regnskabet.
Det er også et problem, hvis man f.eks. giver lederen tredobbelt løn og på den måde indirekte trækker penge ud.
Trine Torp (SF), 2021-11-25:
Tak for ordet.
SF er med i den politiske aftale, der ligger bag det her lovforslag, og støtter det derfor.
Vi er glade for, at man nu får mulighed for at styrke rammerne for socialtilsynets arbejde og understøtte et mere ensartet, koordineret og effektivt socialtilsyn.
Der er brug for at sikre både kvaliteten og gennemsigtigheden i økonomien i de sociale tilbud.
Med lovforslaget får socialtilsynet pligt til at samarbejde med andre myndigheder og tilsyn, og det kan forhåbentlig være med til at sikre, at vi nu får en styrket tværgående anvendelse af specialviden og mere ensartede metoder i tilsynene, og det er positivt.
Vi har i SF stor respekt for den mangfoldighed af tilbud, som der er på det sociale område.
Det skal vi værne om.
Det skaber en positiv udvikling og er med til at sikre, at vi har relevante tilbud til alle borgere.
Det er samtidig vigtigt, at vi sikrer, at de penge, som går til at betale for pladserne på de tilbud, rent faktisk også går til noget, der er til gavn for de borgere, der bor der.
Vi har desværre set flere gange, at der trækkes et stort udbytte ud; penge, som kunne være gået til enten at forbedre kvaliteten eller til at sænke taksten.
Det må ikke ske, og vi havde da også gerne set, at der kom et loft over, hvor stort udbytte man kan trække ud af de her virksomheder, men det har der ikke kunnet skabes et politisk flertal for.
Jeg deler derfor også bekymringen, som fremgår af nogle af høringssvarene, for de udenlandske koncerners opkøb og ekspansion på socialområdet, som nævnes.
Heldigvis kan vi imødekomme nogle af de her problemstillinger et stykke ad vejen med det her forslag.
Ved nu at styrke det økonomiske tilsyn og bl.a. skærpe kravene til revisorer og sætte særligt fokus på høje lederlønninger giver vi socialtilsynet bedre muligheder for at sikre, at de offentlige midler, der er afsat til at hjælpe borgere, der er i udsatte positioner, også går til de borgere.
Når det bliver mere gennemsigtigt og der kommer flere oplysninger omkring økonomi på tilbudsportalen, vil kommunerne også i langt højere grad have mulighed for at vide, hvad de rent faktisk vælger til deres borgere.
Vi er også glade for, at der er kommet fokus på, at der kan være en sammenhæng mellem forbrug af ikkefastansat personale og kvaliteten.
Men vi kunne måske godt have haft tænkt os, at tilsynet med faglighed og vikarforbrug fremgik lidt tydeligere i lovforslaget som en væsentlig del af kvalitetsvurderingen og det risikobaserede tilsyn, så vi ikke går på kompromis med fagligheden på de sociale tilbud.
SF er altså positive over for forslaget, der indeholder mange gode og vigtige ændringer, og vi ser frem til yderligere drøftelser i udvalget.
Mette Thiesen (NB), 2021-11-25:
Jeg tror, at ordføreren taler om det, der hedder udbytte.
Jeg tror ikke, at ordføreren taler om overskud.
Overskud er jo bare en positiv balance på årsregnskabet.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-11-25:
Når man i en kommunalbestyrelse afsætter penge til børn, der har det så vanskeligt, at man er nødt til at anbringe dem; når man afsætter penge til borgere, som er udviklingshæmmede og har brug for et botilbud, så vil vi godt have afskaffet muligheden for, at en del af de penge, man har bevilget til børn, som man er nødt til at anbringe, og til udviklingshæmmede, som har brug for særlig støtte og hjælp, bruges til andre formål end det, de er bevilget til.
Mette Thiesen (NB), 2021-11-25:
Nu ordføreren tilsyneladende vil forbyde overskud, skal jeg bare høre, om ordføreren så også vil forbyde underskud?
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-11-25:
Lovforslaget, som vi behandler her, ligger desværre meget langt fra de forhåbninger, som Enhedslisten havde, da vi for mere end et år siden gik i gang med at forhandle om reguleringen af organisationsformer på det sociale område og en styrkelse af socialtilsynet.
Baggrunden for forhandlingerne var og er et voksende problem med private virksomheder, der overtager velfærdsopgaver på det sociale område, vel at mærke med det klare sigte at forvandle en del af de offentlige midler, der afsættes til omsorg og hjælp til udsatte borgere, anbragte børn og unge og mennesker med handicap, til privat fortjeneste.
Det er en udvikling, som meget længe har været i gang i både Sverige og Norge, og det er en udvikling, som trænger sig voldsomt på her i landet.
Jeg vil godt for at undgå enhver misforståelse understrege, at jeg ikke taler om tilstedeværelsen af private aktører på det sociale område i al almindelighed.
Vi har en meget lang tradition for at have selvejende institutioner, sociale foreninger og socialøkonomiske virksomheder, der driver tilbud på det sociale område.
Det gør det store flertal af dem formentlig godt og kompetent til gavn for borgerne, ligesom det er tilfældet med de frie skoler, og ligesom det er tilfældet med de selvejende daginstitutioner på børneområdet.
Det har vi i Enhedslisten naturligvis ingen indvendinger imod.
Vi er til gengæld modstandere af privatisering af sociale tilbud, der betyder, at de midler, som skatteborgerne betaler til omsorg og hjælp til nogle af vores allervanskeligst stillede borgere, kan ende som overskud i private virksomheder, og vi synes ikke mindst, som jeg også omtalte i mit spørgsmål til en af mine ordførerkolleger, at det er problematisk, når der er tale om store internationale private koncerner, som ovenikøbet anbringer deres penge i skattely.
Men sådan er det jo åbenbart.
Heldigvis lykkedes det trods alt at få lavet en aftale, der giver socialtilsynet en forpligtelse til at forholde sig til tilbuddenes økonomi.
Det skal markeres i tilsynsrapporten, hvis der ikke er sammenhæng mellem pris og kvalitet; der skal ske en vurdering af lønomkostningerne i forbindelse med tilbuddenes ledelser; der skal ske godkendelse af større vedligeholdelsesarbejder, så det vurderes, om de reelt kommer borgerne til gode i det enkelte botilbud; og det skal påses, om samhandlen mellem forskellige dele af koncerner skal foregå på markedsvilkår, så der ikke trækkes penge ud af tilbuddene ved afregning til alt for høje priser.
Det er alt sammen initiativer, som vi har været med til at aftale, og som vi i sagens natur synes er fornuftige.
Det er en stor skam, at et flertal i Folketinget ikke ville støtte regeringens, ministerens, glimrende forslag om at sætte en stopper for muligheden for at høste privat fortjeneste på vores allermest udsatte borgere.
Jeg håber, at vi med forslaget her trods alt kan sikre, at flere af de bevilgede offentlige midler også kommer borgerne til gavn.
Christina Thorholm (RV), 2021-11-25:
Vi har nogle mennesker med nogle meget særlige behov, som har brug for særlige ydelser, og på den måde er der nogle tilbud, der bliver meget dyre.
Når det er dyrt, handler det jo meget om, hvilken kvalitet man får.
Radikale har ikke noget problem med, at der er en høj pris, bare kvaliteten er i orden.
Karina Adsbøl (DF), 2021-11-25:
Jeg glæder mig da til at se de vægte, som ordføreren snakker om.
Men det, jeg egentlig vil spørge om igen, er i forhold til det her med pris.
Man snakker meget om dyre priser og kommunerne.
Vi ved jo alle sammen, at der har været nogle svigt på det her område.
Altså, det er kommunalbestyrelserne og regionerne, der vel beslutter, hvilke tilbud de gerne vil anvende.
Det er den ene ting.
Og nu kan jeg se, at min tid er gået, så jeg når ikke den anden.
Peder Hvelplund (EL), 2021-11-25:
Tak for det, formand.
Nu har vi jo i debatten allerede været forholdsvis vidt omkring, og jeg vil gerne starte med at konstatere, at Enhedslisten kommer til at bakke op om det her lovforslag.
Der er jo en del forskellige elementer i det, kan man sige, men det centrale i det her er, at det bygger oven på den aftale, der blev lavet i forhold til at forhindre en stigning i børn og unges rygning, ved, at man også her kommer til at rulle afgiftsstigninger ud over nikotinprodukter og røgfri tobak.
Og det synes jeg generelt er positivt.
Jeg vil også godt lige sige noget, for nu har jeg hørt her i debatten, at man ud fra et sundhedsfagligt synspunkt skulle kunne sige, at det her vil være problematisk, fordi det flytter forbruget.
Der vil jeg nærmere sige tværtimod.
For vi skal hele tiden have fokus på den tobaksindustri, som er ekstremt opfindsom og kreativ i forhold til at lokke unge mennesker ind i et afhængighedsskabende forhold.
Der bliver vi nødt til hele tiden at regulere, også i forhold til afgifter, og det kan overhovedet heller ikke afvises, at det her næppe bliver den sidste afgiftsstigning, vi kommer til at se.
Men det centrale i forhold til det sundhedsfaglige er jo, at røgfri tobak og nikotinprodukter også er med til at fastholde børn og unge i et afhængighedsskabende forhold, fordi nikotin er et af de mest afhængighedsskabende stoffer, vi kender, og derfor er det helt afgørende at reagere i forhold til det.
Jeg vil også gerne understrege, at når vi taler om risikoen for kræft, så er det jo også veldokumenteret, at hvis man ser generelt på nikotinprodukter og røgfri tobak, er der en øget risiko i forhold til kræft i mundhule, spiserør og bugspytkirtel.
Så der er også en sundhedsfaglig risiko i forhold til de her produkter.
Derfor er det også væsentligt, at vi nu griber ind i forhold til det.
Og derfor vil jeg også gerne nu annoncere, at vi i forbindelse med udvalgsbehandlingen vil forsøge at få afdækket, om et endnu højere afgiftsniveau for nikotinposer, f.eks. på niveau med cigaretprisen eller med en pris på omkring 60 kr. pr. dåse, vil kunne forventes at forebygge nikotinafhængighed blandt børn og unge.
Der har vi jo allerede nu kunnet se, hvordan tobaksindustrien igen har udvist stor kreativitet og opfindsomhed i forhold til at omgå de afgiftsstigninger, der er blevet pålagt cigaretter.
Og der kan det jo igen ikke afvises, at vi bliver nødt til at lægge yderligere afgifter på, for det er jo åbenlyst for enhver, at det er så profitabelt at skabe afhængighed af nikotin og tobak hos børn og unge, at det har kunnet betale sig for tobaksindustrien selv at æde afgiftsstigningerne og så stadig væk fastholde nogle lave priser.
Men det viser jo bare, at der er rum til at kunne lave nogle yderligere afgiftsstigninger.
I forbindelse med udvalgsbehandlingen vil vi også spørge ind til, hvordan en regulering af det antal af nikotinposer, der må være pr. dåse, vil kunne bidrage til forebyggelse af nikotinafhængighed hos børn og unge, og også, om en regulering af, hvor meget nikotin hver enkelt pose må indeholde, vil kunne bidrage til forebyggelsen af nikotinafhængighed.
Morten Bødskov (S), 2021-11-25:
Jeg vil sige det sådan, at jeg er meget glad for Venstres generelle opbakning til, at vi skal styrke folkesundheden, og jeg tror også, når man lytter til de diskussioner, vi har haft tidligere, og hvor Venstre jo også har bakket op, at vi nok skal kunne finde hinanden her.
For der er ingen tvivl om, at der vel næppe kan være to meninger om, at nikotin ikke er sundt, og hvis man gerne vil styrke folkesundheden, skal man holde flest mulige væk fra nikotin.
Og det er det, vi gør med det her forslag
Kenneth Mikkelsen (V), 2021-11-25:
Det ved jeg ikke helt om var et svar på mit spørgsmål, men det kan vi jo dykke lidt mere ned i under udvalgsbehandlingen.
For hvis man antager, at det her skal få flere unge til at stoppe med at ryge, er det jo, fordi man anerkender præmissen om, at de her nikotinposer er et gateway drug til cigaretter, og det har været drøftet rigtig meget, også i medierne over de sidste uger, som ministeren også refererede til i sit indlæg.
Og der er jo ikke noget, der tyder på, at det er et gateway drug.
Hvor meget har man i ministeriet lænet sig op af de erfaringer, der rent faktisk findes i udlandet, eksempelvis i Norge, da man lavede lovforslaget her?
Morten Bødskov (S), 2021-11-25:
, svært sådan lige at vurdere eksternaliteterne, altså hvordan omgivelserne påvirker afgiften og adfærden, hvordan en afgift påvirker vores adfærd.
Det ved man er svært, når man diskuterer de her ting.
Jeg tror, at det, der er vigtigt at få sagt her, og det var også det, jeg sagde til hr. Dennis Flydtkjær, er, at selvfølgelig er der en sammenhæng, og man skal se sammenhængen i alle de initiativer, vi tager.
Her er der jo en kreativitet, som er opstået i en branche, som har kunnet se, at de har kunnet sælge produkter, som har kunnet skabe en – i gåseøjne – behagelig afhængighed hos nogle, men som ikke har været omfattet af en afgift, fordi der ikke var tobak i.
Er det et problem, eller er det ikke et problem?
Jeg synes, det er et problem, og det er derfor, vi tager fat i det.
Nej, samlet set gør det ikke, for det, spørgeren glemmer, er de andre initiativer, der både er i det her lovforslag, og som et flertal i Folketinget har gennemført tidligere, og som Dansk Folkeparti jo var imod, altså at priserne på cigaretter skulle op, og at antallet i pakkerne, som det er i det her forslag, skal begrænses til 20.
Hvorfor?
Det er, fordi dem, som måske kunne tænkes at skifte nikotinposen ud med en cigaret, måske også kunne være mere motiveret til at købe en pakke cigaretter, hvis de kunne få en med 26 eller 28 i frem for 20.
Hvad er det, det her handler om?
Det er jo altså, at folkesundheden skal op og afhængigheden skal ned.
Og hvorfor er det, vi diskuterer spørgsmålet om, om der kun må være 20 cigaretter i en pakke?
Jeg er enig i, at man kan spørge, hvorfor det overhovedet er nødvendigt at diskutere det, men det er jo, fordi den her branche er så helt ekstremt kreativ.
De har set en fordel i at proppe 26 eller 28 i.
Det gør de jo ikke, fordi de kun vil have 26 eller 28 cigaretter i en pakke.
Det gør de da, fordi de vil sælge flere, og de vil sælge flere til de unge.
De vil skabe mere afhængighed, så de kan tjene flere penge.
Altså, så enkelt er det, og det er det, vi hele tiden er oppe imod, og det er derfor, det her er et forslag, som for mig at se bidrager til, at vi styrker folkesundheden.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-11-25:
Hvis man vil tage det hele med fra side 28, og det er rigtigt, at der står, at den indenlandske handel vil falde, så glemte skatteministeren jo at sige, at det er, fordi grænsehandelen vil stige.
Og så står der i sætningen efterfølgende, at forbruget af cigaretter vil stige, og jeg vil næsten godt lægge hovedet på blokken på, at det er markant mere sundhedsskadeligt at ryge cigaretter, end det er at tage en nikotinpose.
Så jo, mængden af nikotinposer falder, men så begynder folk jo at ryge i stedet for, og kan vi ikke blive enige om, at det da må være markant bedre, at man har produkter med nikotin, end det er at sidde og få alt muligt tobak og røg ned i lungerne og sådan nogle ting, at det da er langt mere sundhedsskadeligt?
Når vi snakker om folkesundheden, er det vel bedre, at folk i hvert fald ikke ryger 8 millioner cigaretter mere.
Det her går jo i den modsatte retning af det, som skatteministeren står og siger er en god ambition.
Morten Bødskov (S), 2021-11-25:
Som med så meget andet tror jeg man skal se det her i en sammenhæng.
Det her er ét element af en samlet styrket indsats over for produkter, som skaber afhængighed, som er kræftfremkaldende, og som skader folkesundheden, og der er den her afgift den rette.
Nu har hr. Dennis Flydtkjær henvist til lovforslagets side 28 flere gange, og så synes jeg, man skal huske at nævne den anden side af medaljen, for der står faktisk også beskrevet på side 28, at med den her indførelse af en afgift på de her produkter skønnes det selvfølgelig så at medføre et fald i det indenlandske salg af nikotinposer.
Er det godt for folkesundheden?
Ja, det er det.
Indgår det i den vægt og den balance, som hr. Dennis Flydtkjær skal have med i sin opgørelse af den samlede indsats?
Selvfølgelig gør det det, og det er derfor, jeg synes, at når man diskuterer det her, må man selvfølgelig selv om, hvordan man vil gribe debatten an, men som jeg startede med at sige, griber jeg den an som en helhedstilgang – en helhedstilgang til, at vi har en fælles interesse i, at folkesundheden skal op og afhængigheden af de her produkter skal ned.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-11-25:
Tak for ordet.
Jeg har ikke mødt nogen danskere, der har syntes, at det er en god idé at gøre det modsatte.
Så langt, så godt.
Det er vi enige om.
Men med det her forslag har ministeren jo selv lagt frem, at man øger forbruget af cigaretter med 8 millioner styks.