runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-02:
Tak for det, formand.
Som det ofte er tilfældet, når vi diskuterer indfødsret her i Folketingssalen, må jeg sige, at jeg får det lidt stramt med at høre debatten, og det er jo, fordi det er, som om det i sig selv er blevet en kvalitet, at man skal være den strammeste, eller at der skal indføres nye stramninger.
Jeg synes, at det nogle gange er sådan lidt løsrevet fra den virkelighed, vi ser derude, altså hvad det her egentlig har af konsekvenser for de konkrete mennesker, vi taler om.
Det synes jeg egentlig også at det forslag, vi diskuterer her i dag, fra Dansk Folkeparti er et eksempel på.
For Dansk Folkeparti ønsker jo at igangsætte et ret omfattende arbejde med at gennemgå tusindvis af sager om danskere, der har fået deres statsborgerskab ved naturalisation siden 2016, altså folk, der har opfyldt alle de krav, man dengang stillede for at kunne opnå statsborgerskab, og som også dengang var temmelig omfattende og fyldt med bureaukratiske benspænd; men de har altså gennemført processen.
For de borgere skal der så afholdes nogle nye prøver, og hvis der er nogle af de danskere, der ikke kan bestå de prøver, eller som har begået noget strafbart, skal statsborgerskabet tages fra dem.
Og jeg vil bare igen understrege, som flere andre har gjort, at det jo er fuldstændig afgørende, og især for Danmark som en småstat, i de her tider, hvor den internationale retsorden virkelig er under pres, at vi kan prise os lykkelige for, at der stadig væk findes internationale konventioner, og at der findes en regelbaseret international retsorden, som vi kan bygge vores fremtid på.
Derfor er det selvfølgelig for os fuldstændig afgørende, at vi fastholder vores tilslutning til de her konventioner, og at Folketingets flertal i dag skal sende et meget klart signal om, at danskere ikke skal opdeles i to grupper: nogle, som har haft statsborgerskab fra fødslen, og andre, som har fået det ved naturalisation.
Dansk Folkeparti lægger op til, at den sidstnævnte gruppe skal have færre rettigheder end den første.
Men der må ikke være to slags dansk statsborgerskab.
Derfor er der for Enhedslisten mange gode grunde til at afvise det her forslag, og Enhedslisten kommer ikke til at støtte det.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-04-02:
Jeg kan ikke stå og udpege lige præcis i forhold til den her konvention, hvilke fordele det lige præcis giver.
Men jeg kan nævne så mange andre konventioner, som det giver en masse fordele at være en del af.
De har nemlig ikke ratificeret statsborgerretskonventionen, og de lever jo stadig væk op til deres internationale forpligtelser, så der er også muligheder for at udfordre de her rammer.
Men det forslag kan jeg så forstå regeringen stemte imod, så det er så ikke noget, vi får løst lige nu og her.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-02:
Hvilke konkrete fordele drager Danmark af de konventioner?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-04-02:
Det er vi da bestemt også meget optaget af.
Samtidig må vi jo også bare konstatere, at de internationale forpligtelser, vi har i forhold til de konventioner, vi har bundet os op på, også giver Danmark nogle fordele.
Det er vi selvfølgelig også nødt til at tage højde for, når laver beslutninger.
Anders Kronborg (S), 2025-04-02:
Det her er så endnu et forslag i en perlerække af forslag fra Dansk Folkeparti, som Det Konservative Folkeparti her i Folketingssalen meddeler at de ikke kan støtte, altså igen et forslag, hvor Det Konservative Folkeparti stemmer nej til forslag på indfødsretsområdet fra Dansk Folkeparti.
Og jeg er blevet sådan lidt nysgerrig i forhold til det, for vi hører jo, at hr. Mikkel Bjørn skamroser samarbejdet i den blå lejr, selv om man vil åbne dørene for udenlandsk arbejdskraft og andre ting.
Så jeg vil bare nysgerrigt spørge, om ordføreren for Det Konservative Folkeparti ikke kunne løfte lidt af sløret for, hvad det er, hr. Mikkel Bjørn kan få igennem hos Det Konservative Folkeparti.
Så hvad er det, hr. Mikkel Bjørn kan få igennem hos Det Konservative Folkeparti?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-02:
Indfødsretten, også kendt som det danske statsborgerskab, er ikke blot et juridisk stempel eller en administrativ formalitet.
Statsborgerskab er ikke en menneskeret; det er et privilegium, og det er et valg, vi som folk træffer – ikke en gave, vi bør uddele ukritisk.
Indfødsretten er Danmarks inderste forsvarslinje.
Den er udtryk for, hvem vi er, hvem vi ønsker at være, og hvem vi ønsker at kalde landsmænd.
Derfor har vi fremsat det her beslutningsforslag, som vi behandler i dag.
Det er et forslag om at kræve genbekræftelse af statsborgerskaber tildelt udlændinge de seneste 10 år – med opdaterede krav til sprog, viden og loyalitet.
Når man bygger et hus og fundamentet viser sig være skævt, ja, så retter man op; man bygger ikke videre i blinde.
Man sikrer, at konstruktionen kan bære, og lige nu, kære kolleger, er fundamentet for vores folkelige fællesskab truet af skødesløshed og blind tillid.
Der er i dag mennesker med dansk pas, som foragter vores kultur, som ikke kan dansk, og som har voldtaget, mishandlet eller begået anden alvorlig kriminalitet.
Disse personer nyder godt af alle de rettigheder, vi danskere har bygget op gennem generationer, men de har aldrig taget del i den forpligtelse, der følger med.
Vi foreslår, at vi beder disse personer om at bekræfte deres loyalitet, deres sproglige og kulturelle tilknytning og deres respekt for Danmark.
Og hvis de ikke kan eller ikke vil det, må vi drage konsekvensen.
Forslaget, vi behandler i dag, handler om at rydde op.
Det handler om at trække en streg i sandet og sige: Er du her på et falsk grundlag, skal du ikke være her.
Vi har som nation en moralsk forpligtelse til at sikre, at statsborgerskab kun gives til dem, der virkelig ønsker at være danske – ikke bare på papiret, men i hjertet.
Danmark er vores hjem, og man lukker ikke hvem som helst ind i sit hjem – slet ikke dem, der ikke vil familien og hjemmet det bedste.
Alle de partier, der tøver med at stemme for det her forslag, vil jeg spørge: Hvad er det, man er bange for?
At kræve, at folk kan dansk, at folk ved noget om Danmark, og at de ikke er kriminelle, er det virkelig for meget forlangt, når man gerne vil være dansker?
I Dansk Folkeparti siger vi: Nok er nok, danskerne har krav på tryghed, på sammenhængskraft og på at vide, at statsborgerskab ikke gives til hvem som helst.
Hvis man ikke vil Danmark, skal man ikke være i Danmark.
Med det her forslag kalder vi til orden, vi kalder til ansvar, vi kalder til respekt – respekt for Danmark og for det danske folk.
Tak for ordet.
Anders Kronborg (S), 2025-04-02:
Men jeg vil sige, at her er vi ovre i meget, meget grov kriminalitet, og jeg kan ikke forstå, at man har villet ulejlige det danske Folketing ved at få et dansk pas og så efterfølgende går ud og begår et drab.
Det er jo en grov forbrydelse.
Så nej, jeg synes ikke, man hører hjemme i Danmark.
Men når vi har lovbehandling i Folketinget, er vi jo nødt til at se på, hvad der er muligt.
Og det her beslutningsforslag, som hr. Mikkel Bjørn har fremsat, er ikke muligt inden for de internationale konventioner.
Der er et flertal, der ønsker – mig bekendt også Liberal Alliance – at Danmark skal blive i de internationale konventioner.
Hvis vi skal gå den vej, som hr. Mikkel Bjørn mener vi skal, vil det i første omgang kræve, at vi tager en afstemning her i Folketingssalen på foranledning af et forslag fra regeringen, hvor vi stemmer om at ophæve dele af de internationale konventioner, og dér er hverken Socialdemokratiet eller regeringen.
Og hvis Socialdemokratiet isoleret set fremsatte sådan et forslag, tror jeg heller ikke, det var muligt at få flertal for det, men lad mig understrege, at det ønsker Socialdemokratiet ikke.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-02:
Og tak for svaret.
Jeg spurgte ikke så meget ind til, hvad der var muligt inden for konventionerne, men mere, om det er noget, ordføreren reelt set mener at vi bør kunne i Danmark, og om det er noget, ordføreren og Socialdemokratiet vil arbejde på, eller om ordføreren sådan helt grundlæggende mener, at en person, der er tildelt dansk statsborgerskab, og som efterfølgende går ud og begår drab, skal kunne bevare sit danske statsborgerskab.
Anders Kronborg (S), 2025-04-02:
Det ville jo kræve, at vi skulle opsige konventionerne, og det ville betyde, at et flertal i Folketinget skulle ønske det.
Det er der jo ikke et flertal for, så det er hypotetisk.
Jeg har selv været ude at lufte nogle tanker om, at man, hvis man kunne, men det kan man jo ikke, sagtens kunne overveje, at det i en årrække kunne være betinget, og at man så kunne se tiden an i forhold til at være hundred procent sikre.
At vi desværre ikke kan det, skyldes konventionerne.
Indtil da skal vi jo have enormt stramme regler.
Jeg har selv været med til i Indfødsretsudvalget, i øvrigt også i et fornuftigt og godt samarbejde med bl.a. Liberal Alliance, at indkalde borgere til samtale og prøve den model af for at drøfte folks sindelag og folks demokratiske retskaffenhed i forhold til at få dansk statsborgerskab.
Og det arbejde er vi jo slet ikke færdige med.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-02:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Ordføreren snakker meget positivt om alle dem, vi tildeler statsborgerskab, og der er vi jo grundlæggende enige; der er rigtig mange gode mennesker, vi tildeler statsborgerskab.
Men vi tildeler også statsborgerskab til nogle, der efterfølgende begår meget alvorlig kriminalitet, og som ordføreren også siger, går vi lige nu til grænsen, i forhold til hvad vi kan inden for de internationale konventioner.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren sådan helt grundlæggende, helt ind i hjertet, mener, at vi ikke skal kunne fratage flere statsborgerskaber, end vi gør i dag.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-02:
Jeg synes nu ikke, den er så tom, som Dansk Folkepartis ordfører påstår.
Jeg har registreret førstebehandlinger, hvor vi har været nede på fem ordførere, så det her er jo i hvert fald over minimumsstandarderne.
Men Dansk Folkeparti er kommet med det her forslag, og tak for det.
De pålægger regeringen at udarbejde et lovforslag, der indebærer, at udlændinge, der har fået dansk indfødsret ved lov, skal have indfødsretten frakendt, hvis de senere bliver dømt for overtrædelse af straffeloven.
Ifølge forslagsstillerne skal frakendelse af statsborgerskab ikke bero på en konkret vurdering fra domstolene, men i stedet følge en standard om, at hvis man begår kriminalitet efter straffeloven, så skal statsborgerskabet frakendes.
Jeg kan sige med det samme, at vi fra regeringens side ikke kan støtte forslaget.
Som forslagsstillerne selv peger på, vil en gennemførelse af forslaget forudsætte, at Danmark udtræder af statsborgerretskonventionen.
Det ønsker regeringen ikke at gøre.
Men det handler i virkeligheden også om, at noget af det, som jeg er allermest enig med forslagsstillerne i, fører os to forskellige steder hen.
Jeg deler grundlæggende forslagsstillernes opfattelse af, at tildeling af dansk statsborgerskab er en stor tillidserklæring, og at vi selvfølgelig skal stille strenge krav til at blive dansk statsborger.
Det er positivt, at skiftende regeringer over de sidste mange år har strammet op på de krav, der bliver stillet til ansøgere.
Jeg er derfor også enig med forslagsstillerne i, at vi med rette kan forvente, at udlændinge, der søger dansk statsborgerskab, grundlæggende overholder reglerne i Danmark, også efter at de er blevet dansk statsborgere.
Man kan få en bøde, man kan miste sit kørekort, man kan komme i fængsel, og man kan på anden måde mærke konsekvenserne af sine handlinger.
Det er selvfølgelig helt naturligt.
Derfor mener vi også, at man skal tænke sig om, inden man kommer frem til, at kriminalitet i almindelighed betyder, at folk mister deres danske statsborgerskab.
Selvfølgelig skal man kunne fratages det, når det drejer sig om grove forbrydelser, ligesom det i øvrigt også er tilfældet i dag.
Men jeg tror også, at det ville være mærkværdigt, hvis man skulle miste sit statsborgerskab ved at hugge en pakke tyggegummi nede i supermarkedet, og det ville jo på en eller anden måde også for mig at se devaluere det statsborgerskab, som man så i det hele taget har.
Så med de ord skal jeg meddele, at vi ikke kan støtte forslaget.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-02:
Folketingssalen begynder at blive lidt tom, synes jeg.
Det danske statsborgerskab er ikke bare et stykke papir.
Når vi giver indfødsret, lukker vi et menneske ind i vores inderste fællesskab og gør ham eller hende til en af vores egne, og når det menneske så vender os ryggen og begår grov kriminalitet, brydes det løfte.
Derfor foreslår Dansk Folkeparti, at sådanne personer automatisk skal miste det statsborgerskab, de har fået tildelt ved lov.
For hvordan kan vi forsvare, at voldtægtsmænd, voldtægtsforbrydere, skal bevare et statsborgerskab, de har misbrugt til at skade det fællesskab, de er selv er blevet en del af.
Det kan vi ikke.
Det må få konsekvenser.
Tillid kan mistes, og dansk statsborgerskab skal kunne tages tilbage, når tilliden svigtes.
Det handler ikke om hævn.
Det handler om retfærdighed og hensynet til det almindelige bedste for Danmark.
Jeg synes bare, det er vigtigt, at vi er præcise her.
For når Det Konservative Folkeparti siger, at det ikke kan lade sig gøre i øjeblikket, fordi vi ikke er trådt ud, er det ikke rigtigt.
Så må man sige: Vi vil ikke indføre det her, før vi er trådt ud på en ordentlig måde.
Det er et fair synspunkt.
Så kan det godt være, at konsekvensen er, at vi så bliver smidt ud af konventionen, men vi kan vedtage præcis den lovgivning, vi vil, her i Folketinget, så længe den er inden for rammerne af grundloven.
Der er vi ikke bundet af nogen konventioner.
Hvorfor vil Det Konservative Folkeparti ikke bare være med til det?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-04-02:
Det er, som jeg nævnte før, vigtigt for os, at vi gør det her på en ordentlig måde.
Derfor mener vi, at det første skridt, der må tages i forhold til det, er, at vi ikke længere ratificerer statsborgerretskonventionen i dansk lov.
Derfor er det set med vores øjne den rigtige måde at gøre det på først og fremmest, og så kan vi så komme videre derfra.
Mads Olsen (SF), 2025-04-02:
Tak for ordet.
Det er et forslag, der både kan få betydning for de berørte og for de principper, som traditionelt har dannet grundlag for vores tilgang til statsborgerskab.
Forslaget indebærer, at tusindvis af danske statsborgere skal genbekræfte deres indfødsret.
Det er en ændring af den forståelse, vi hidtil har haft, nemlig at statsborgerskab ikke er en midlertidig status, men en varig forankring i det danske fællesskab, så længe man lever op til de grundlæggende forpligtigelser, der følger med.
Det vil kræve store ressourcer fra et system, hvor der i forvejen er mange opgaver, der kræver vores opmærksomhed.
At lovgive med tilbagevirkende kraft, særlig når det handler om borgeres rettigheder, er en vej, vi som samfund altid har været varsomme med at betræde.
Borgerne skal kunne stole på, at de regler, de har levet op til, ikke pludselig ændres bagudrettet.
Det er også vigtigt at huske på Danmarks internationale forpligtigelser.
Danmark er forpligtet af internationale menneskerettigheder, som beskytter borgerens rettigheder og sikrer ligebehandling og beskyttelse mod vilkårlige ændringer i statsborgerskab.
At ændre reglerne på denne måde vil udgøre en overtrædelse af disse forpligtigelser og risikerer at skabe både diplomatiske og menneskeretlige udfordringer.
Hvis vi ændrer de grundlæggende rettigheder på denne måde, risikerer vi at skabe usikkerhed, som ikke kun rammer de direkte berørte, men også vores troværdighed som retsstat.
Det synes vi også er ærgerligt.
Af de grunde kan SF ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Frederik Vad (S), 2025-04-02:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge SF's ordfører – for det synes jeg ikke fremgik af talen – om SF stadig mener, at statsborgerskabsreglerne skal lempes i Danmark.
Mads Olsen (SF), 2025-04-02:
Jamen det er jo ikke det, vi diskuterer nu.
Det, vi diskuterer nu, er, om vi skal indføre en genbekræftelse af udlændinges indfødsret.
Så kan man godt få det til at handle om alt muligt andet, indfødsretssamtaler osv., men jeg synes, vi skal holde os til emnet, for ellers kan vi jo alle sammen finde på en masse ting at spørge om.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-02:
Tak for det.
Folketingsbeslutning om genbekræftelse af udlændinges indfødsret er det, forslaget her omhandler.
Man skal gøre sig fortjent til at få det.
Vi ønsker også at kigge på, hvordan vi strammer reglerne og vilkårene endnu mere på det område her.
Men vi mener samtidig, at der er noget lidt mystisk over, at man går ind og siger til også meget velintegrerede folk, der taler flydende dansk, arbejder her og har boet har i årtier: I levede op til kravene, men pludselig er I måske ikke helt rigtige statsborgere alligevel.
Så Danmarksdemokraterne kan ikke støtte beslutningsforslaget her.
Mads Olsen (SF), 2025-04-02:
Der er nogle steder, hvor vi gerne så det strammet, og det har jeg sagt før, i min tale i fredags faktisk.
Men der er steder i den politik, vi har, med at give dansk statsborgerskab, når man fylder 18 år, har boet her hele sit liv og ikke har begået alvorlig kriminalitet, som man da godt kan kalde en lempelse.
Men som sagt er det lidt mere kompliceret, end at man bare kan sige lempelser eller stramninger.
For som jeg også sagde i min tale, er det sådan, at man nogle gange skal stramme og andre gange skal lempe, og det kræver jo en udlændingepolitisk genstart, som jeg sagde i fredags.
Anders Kronborg (S), 2025-04-02:
Det der er jo faktisk ret interessant.
Jeg mener faktisk også, vi kan kalde det en stor lempelse, hvis jeg har forstået det fuldstændig korrekt.
Derfor er jeg nødt til lige at spørge igen, for jeg er fuldstændig med på, at hr. Mikkel Bjørns forslag handler om stramninger, men nu diskuterer vi jo både lempelser og stramninger: Altså, hørte jeg ordføreren korrekt, når ordføreren siger fra Folketingets talerstol, at står det til SF, skal det være sådan, at hvis man har boet i Danmark, får man automatisk et statsborgerskab, altså et dansk pas, ind via brevsprækken, når man fylder 18 år?
Er det virkelig rigtigt, at jeg hørte, at ordføreren for SF sagde, at det er SF's politik?
Mads Olsen (SF), 2025-04-02:
Næh, det var ikke det, jeg sagde.
Det var faktisk meget tydeligt ikke det, jeg sagde.
Frederik Vad (S), 2025-04-02:
Jamen det er jo emnet.
Altså, statsborgerskabsreglerne er rammerne for statsborgerskab.
Og der bliver sagt meget i den politiske debat; hr. Mikkel Bjørn og jeg havde lige før en diskussion om, hvorvidt baggrunden for hr. Mikkel Bjørns beslutningsforslag var noget, som overhovedet kunne blive gennemført af de blå partier.
Så det er jo en bred debat, vi har.
Men jeg skal bare høre, om SF stadig mener, at vi skal lempe statsborgerskabsreglerne.
Det kan man jo bare sige nej til.
Hans Andersen (V), 2025-04-02:
Tak for ordet.
At blive dansk statsborger er et privilegium.
Derfor skal kravene til statsborgerskab være strenge, og det er de allerede i dag.
I Venstre bakker vi fuldt op om disse krav.
Dansk Folkeparti foreslår med beslutningsforslag B 101, at alle statsborgerskaber tildelt siden 2016 skal genbekræftes, herunder gennem nye prøver og fornyet vurdering af strafforhold.
En gennemførsel af forslaget forudsætter, at Danmark udtræder af statsborgerretskonventionen, og det kan Venstre ikke støtte.
Aftalen om indfødsret fra 2021 sikrer, at kriminelle kan miste deres statsborgerskab.
Altså, hvis man vender Danmark ryggen og kæmper for terrororganisationer eller begår alvorlig kriminalitet, skal der naturligvis være konsekvenser.
Det er ikke mindst krav vedrørende både kriminalitet, kendskab til dansk kultur, historie og samfund samt ikke mindst danskkundskaber.
Så vi deler ikke Dansk Folkepartis opfattelse af, at løsningen er at opsige statsborgerretskonventionen for at sikre, at vi ikke giver statsborgerskab til mennesker, der har værdier, som er i modstrid med grundlæggende danske værdier.
Jeg skal hilse fra Moderaternes ordfører Mohammad Rona og meddele, at de ligeledes ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-02:
Tak for det.
Jeg ville egentlig ikke stille ordføreren et konkret spørgsmål, men det, ordføreren står og siger oppe fra Folketingets talerstol, får mig alligevel til at tage ordet.
For jeg synes faktisk ikke, det er i orden, at vi har en indfødsretsordfører fra Socialdemokratiet, der begynder at tale om ting, der er foregået på et lukket møde i Indfødsretsudvalget.
Det synes jeg faktisk ikke er i orden.
Jeg troede faktisk, at vi i Indfødsretsudvalget havde en lukket dialog, og at vi kunne snakke frit i det rum, vi ligesom har omkring de forskellige ting.
Så jeg synes faktisk ikke, det er i orden, at ordføreren refererer til noget, der er blevet drøftet på et lukket udvalgsmøde, og det vil jeg da gerne høre hr. Anders Kronborgs kommentar til.
Anders Kronborg (S), 2025-04-02:
Altså, jeg mener ikke, det bryder nogen som helst tavshedsklausul eller noget som helst andet, at man åbent og ærligt fortæller, at der er en betænkningsafgivelse, som der er frist for i morgen, og at det endnu ikke er alle partier, der har afgivet betænkning.
Og til det kan jeg sige, at Socialdemokratiet har afgivet deres betænkning, og vi har sagt, at vi støtter det lovforslag, der bl.a. går ind og hæver gebyret.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-02:
Men hvad gavner det den her debat, vi har i dag omkring et konkret beslutningsforslag, at fortælle, hvorvidt andre partier har afgivet deres betænkning?
Og så er hr. Anders Kronborg velkommen til at tale om, at hr. Anders Kronborg har afgivet sin og Socialdemokratiets betænkning, men hvad andre partier har oplyst på det møde, mener jeg faktisk ikke at ordføreren er berettiget til at stå og snakke om fra talerstolen.
Anders Kronborg (S), 2025-04-02:
Jeg svarede på et helt konkret spørgsmål i forhold til et forslag til finansiering, der blev fremsat af ordføreren for forslagsstillerne, hr. Mikkel Bjørn, hvor han nævner gebyrordningen som en mulig finansieringskilde.
Og så fortæller jeg bare fuldstændig åbent og ærligt, at den handlekraftige regering, som vi har nu, og den handlekraftige udlændingeminister, som vi har nu, har et lovforslag på vej igennem Folketingssalen.
Så hr. Mikkel Bjørn sparker jo en fuldstændig åben dør ind.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-04-02:
Jeg er egentlig meget enig med ordføreren for Liberal Alliance.
Jeg synes virkelig også, at det er dårlig stil, at ordføreren nu står og fortæller, hvad der er blevet talt om på et lukket udvalgsmøde.
Selvfølgelig stemmer Socialdemokratiet for et lovforslag, som regeringen er kommet med – alt andet ville jo se meget mærkeligt ud.
Så det er jo klart, at ordføreren meget helligt kan stå og sige, at Socialdemokratiet jo var klar til at afgive betænkning, og de stemte for.
Anders Kronborg (S), 2025-04-02:
Jeg synes jo i virkeligheden, at fru Brigitte Klintskov Jerkel taler meget tydeligt om, hvad der skete på dagens udvalgsmøde.
Undskyld mig, men nu er det jo ikke at bryde noget som helst, at man fortæller, hvordan partier stiller sig til et forslag; det er jo bl.a. det, førstebehandlinger af beslutningsforslag og lovforslag handler om.
Der var en dagsorden i dag, som har været fuldstændig offentligt tilgængelig.
Det er fuldstændig frit tilgængeligt.
Der kan jeg bare sige, at Socialdemokratiet på det udvalgsmøde var klar til at afgive betænkning, og Socialdemokratiet afgav betænkning på det udvalgsmøde, fordi vi ved, hvordan vi stiller os til indfødsretsspørgsmålet.
Vi synes, at det er en god idé, at gebyret skal hæves.
Hvordan fru Brigitte Klintskov Jerkel stiller sig til det konkrete lovforslag, kan fru Brigitte Klintskov Jerkel selvfølgelig selv fortælle.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-04-02:
Det ville klæde Socialdemokratiet med lidt ordentlighed.