Peter Hummelgaard (S), 2024-02-06:
Tak for ordet.
Og tak for beslutningsforslaget, som jo vedrører et emne, som jeg ikke hver dag som justitsminister udtaler mig om, men som jeg ikke desto mindre vil understrege både er meget vigtigt for mig, men selvfølgelig også for regeringen, nemlig klima- og miljøpolitik.
Derfor er jeg også stolt over at være en del af en regering, der har meget ambitiøse mål for klima- og miljøområdet.
Det vil jeg vende tilbage til om lidt.
Først til beslutningsforslaget.
Forslagsstillerne med hr. Martin Lidegaard i spidsen lægger op til at nedsætte en grøn grundlovskommission med henblik på at ændre grundloven, så miljø-, natur- og klimarettigheder indskrives i grundloven.
Regeringen er enig med forslagsstillerne i, at vi skal have en ambitiøs politik på klima-, miljø- og naturområdet.
Danmark skal være et grønt foregangsland, der sætter og indfrier ambitiøse klimamål og klimaindsatser.
Derfor er regeringen enig i intentionen med beslutningsforslaget, men vi er ikke enige i forhold til det middel, der lægges op til at gøre brug af.
En grundlovsrevision er et omfattende arbejde, der kræver nøje overvejelser, og jeg mener ikke, at tiden er inde til tunge, lange processuelle skridt.
Naturen og klimaet kalder på handling nu og her.
Derfor kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
At ændre grundloven er, som jeg kort berørte, en meget omfattende proces.
Den procedure indebærer bl.a., at forslaget skal vedtages to gange i Folketinget, både før og efter udskrivelse af nyvalg, ligesom forslaget skal sendes til folkeafstemning.
Hertil kommer, at selve arbejdet med at forberede en grundlovsændring i sig selv vil være tidskrævende og kræve et tilbundsgående arbejde.
At en grundlovsændring indbefatter en tidskrævende proces, har gode grunde for sig.
Netop det er en af de vigtigste grunde til, at vores grundlag er besværlig at ændre og senest blev ændret for mere end 70 år siden.
Men selv om grundloven er en gammel lov, som kun ændres meget sjældent, er den for mig at se på mange måder tidssvarende.
Grundloven danner en overordnet ramme for vores demokrati, som generationer af politikere har forhandlet sig frem til løsninger inden for, og som har skabt det Danmark, vi har i dag.
Inden for denne ramme er der og skal der være plads til den politiske diskussion, og det er her, jeg mener vi politikere bør lægge vores kræfter – på at diskutere og beslutte, hvilken retning samfundet skal bevæge sig i.
Hvis vi nu siger, at rettigheder som retten til ren luft og rent drikkevand indskrives i grundloven, som forslagsstillerne foreslår, vil det fremover være en juridisk vurdering, om vi politikere har gjort nok for at sikre disse rettigheder.
På den måde fratager vi både vælgerne og partierne muligheden for at være dem, som træffer de nødvendige beslutninger, der skal sikre en grøn omstilling i balance.
Grundloven står ikke i vejen for regeringens ambitioner på det grønne område, og derfor mener jeg heller ikke, at en ny grundlov med grønne rettigheder i højere grad vil sikre, at vi kan flytte vores samfund i en mere grøn retning.
Når vi ikke kan støtte beslutningsforslaget, skal det ikke ses som udtryk for, at vi ikke ønsker at gå forrest i den grønne omstilling.
Med regeringsgrundlaget har vi sat os de mest ambitiøse danske klimamål
nogen sinde og nogle af de mest ambitiøse i verden
I 2045 skal Danmark være klimaneutralt.
Hertil kommer, at vi med klimaloven har fastsat en ekstremt ambitiøs målsætning om allerede i 2030 – som det er forslagsstillerne bekendt – at nedbringe CO 2 -udledningen med 70 pct. i forhold til 1990.
Det er et politisk valg, som et meget bredt flertal i Folketinget har truffet.
Ud over at klimaloven fastsætter en meget ambitiøs målsætning på den grønne dagsorden, forpligter den også den til enhver tid siddende regering til at forholde sig til det senest fastsatte reduktionsmål.
Som forslagsstillerne også beskriver i beslutningsforslaget, står vi desværre ikke kun i en klimakrise, men også i en natur- og biodiversitetskrise.
Derfor arbejder regeringen også for, at vi skal have mere og bedre natur og biodiversitet i Danmark.
Som det fremgår af regeringsgrundlaget, vil regeringen, i øvrigt for første gang i danmarkshistorien, indføre en samlet lov om natur og biodiversitet med mål og virkemidler for et grønnere Danmark.
Det er et stort og vigtigt skridt for vores fælles natur, og det bliver en stor opgave, som kræver, at vi finder langsigtede løsninger, der tager højde for både natur, biodiversitet og andre vigtige samfundshensyn.
Forslagsstillerne foreslår konkret, at bl.a. retten til ren luft og rent drikkevand skal indskrives i grundloven.
Vi har noget af verdens bedste vand.
Det er helt naturligt for os danskere at åbne for vandhanen og drikke vandet.
Sådan skal det også være i fremtiden.
At omstille vores samfund til en grøn fremtid er en kæmpe opgave, og vi er ikke i mål endnu, men vi er godt på vej.
Vi har allerede fundet flere gode løsninger sammen her i Folketinget i fællesskab, og det skal vi blive ved med.
Den grønne omstilling haster, og den er afgørende for vores alle sammens fremtid.
Jeg vil gerne afslutningsvis igen takke forslagsstillerne for beslutningsforslaget om et vigtigt emne.
Tak for ordet.