runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2017-05-24:
Jeg kan sige, at jeg som, tror jeg, alle andre er dybt berørt af den historie, der var fremme for nylig.
Det er fuldstændig uforståeligt, at man som forældre kan behandle sine egne børn på den måde.
Sagen viser jo desværre, at vi har en gruppe af indvandrere i Danmark, der har valgt at bo i Danmark, men på ingen måder vil Danmark og det samfund, som er bygget på et fundament af frihedsrettigheder, som vi har her.
Det er oven i købet forældre, der er så fanatiske, at de udsætter deres egne børn for både vold og frihedsberøvelse.
Jeg må bare sige, at jeg synes, det er fuldstændig uforståeligt og ubegribeligt.
Udenrigsministeriet har p.t. kendskab til 25 personer, der opholder sig ufrivilligt i udlandet, eventuelt som følge af genopdragelsesrejser.
Etnisk Ung havde i 2016 47 henvendelser om netop genopdragelsesrejser.
Selv om det måske ikke umiddelbart lyder som et meget højt tal, vil jeg bare sige, at hver eneste genopdragelsesrejse for det første er én for meget, men det er altså også dybt, dybt krænkende for det unge menneske, som det går ud over. Og det er dybt skadeligt.
Genopdragelsesrejser er et overgreb, og det kan give de børn og unge, der bliver sendt af sted, både fysiske, men også sociale problemer, både mens det foregår, men også efterfølgende.
Men genopdragelsesrejser er også et angreb på integrationen og især de danske værdier.
Det er altså absurd, at unge, der har taget Danmark til sig med det værdisæt, vi har her, bliver straffet af deres forældre.
Det er mig ubegribeligt.
Jeg kan bare helt klart sige, at vi vil tage alle tænkelige midler i brug for netop at forhindre den her slags.
Pernille Bendixen (DF), 2017-05-24:
Så er det jo heldigvis sådan, at i februar 2012 fremsatte Dansk Folkeparti et forslag om, at man skal inddrage forældrenes opholdstilladelse, når de sender deres børn på genopdragelse.
Det er så nu 5 år siden, at det blev hældt ned ad brættet med lange taler om forebyggende indsatser, og så står vi alligevel her i dag med den ene sag og f.eks. de 25 mennesker, der opholder sig i udlandet.
Mener ministeren så, at det er godt nok med det forebyggende arbejde, når vi alligevel har konkrete sager?
Eller kunne man genoverveje det forslag, som Dansk Folkeparti fremsatte?
Inger Støjberg (V), 2017-05-24:
Men jeg mener ikke, at forebyggelse er nok.
Jeg mener også, der skal andet til.
Det er jo f.eks. de initiativer, som vi satte i gang, også i fællesskab, sidste år med bl.a. indberetningspligt for skoler og stramning af regler om børnetilskud, så ydelsen afhænger af, om barnet rent faktisk opholder sig i Danmark.
Er man kontanthjælpsmodtager efter de gunstige forsørgelsesregler, som vi har her, bliver kontanthjælpen selvfølgelig også nedsat.
Pernille Bendixen (DF), 2017-05-24:
Ja, det er rigtigt, og derfor kan man jo undre sig yderligere over, at der så er en konkret sag med piger, der har været sendt væk.
Altså, hvad er der så sket?
Har man ikke indberettet?
Har man ikke brugt de muligheder, der er.
Har man ikke sanktioneret godt nok, siden vi alligevel har en konkret sag?
Inger Støjberg (V), 2017-05-24:
Jeg deler fuldt ud bekymringen over, at børn kan være væk i en længere periode, uden at det netop bliver indberettet, og uden at der så også efterfølgende kan blive trukket i ydelserne, altså hvis det er tilfældet.
Det kan jeg desværre ikke sige, for det ved jeg ganske enkelt ikke.
Men det undrer mig, og jeg har nøjagtig den samme bekymring og undren, som fru Pernille Bendixen har.
Så vil jeg altså sige, at forældre jo rent faktisk også, hvis de tvinger deres børn på genopdragelsesrejse, kan få op til 2 års fængsel, og det er heller ikke et hak for meget.
Pernille Bendixen (DF), 2017-05-24:
Så er det jo bare oplagt at spørge, om ministeren så kunne have en interesse i, at vi fik set nærmere på, hvad det er, der er gået galt i den konkrete sag, sådan at vi måske eventuelt kan lave nogle yderligere tiltag, for at den slags ikke sker igen, netop i forhold til fraværet og de manglende sanktioner over for familien, hvis det er tilfældet.
Inger Støjberg (V), 2017-05-24:
Jeg synes, det er helt afgørende, at vi får den viden, der skal til, også for at se, hvem der har fejlet her ud over forældrene.
For forældrene har jo selvsagt fejlet.
Det er dem, der er skyld i det her, og det er dem, der skal have straffen.
Men hvis der er andet, der er gået galt, f.eks. i forhold til skole eller sociale myndigheder, og der ikke er blevet indberettet, så synes jeg, det er væsentligt at få kigget på det.
For det her uvæsen kan vi simpelt hen ikke tillade, og da slet ikke i et land, der netop er bygget på et fundament af frihedsrettigheder.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-05-24:
Hvilke initiativer vil ministeren tage for at forhindre, at forældre sender deres børn på genopdragelsesrejser, som det eksempelvis er sket med en dansk-somalisk pige fra Vejle?
Skriftlig begrundelse
Der kan bl.a. henvises til artiklen »Politikere kræver handling efter ny sag om genopdragelse« fra www.jv.dk den 17. maj 2017.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-24:
Vil regeringen arbejde for permanent grænsekontrol, og hvilken betydning for grænsekontrollen tillægger regeringen Kommissionens udmelding om, at grænsekontrol inden for få måneder skal bringes til ophør?
Vil regeringen arbejde for permanent grænsekontrol, og hvilken betydning for grænsekontrollen tillægger regeringen Kommissionens udmelding om, at grænsekontrol inden for få måneder skal bringes til ophør?
Jan Erik Messmann (DF), 2017-05-24:
Med det her svar fra ministeren er jeg jo sådan set tilfreds, hvis det bare er sådan, at vi får det sat i gang.
For der er alt for lidt kontrol i havne og på vandet i dag, så hvis vi får det her til at fungere – og jeg ved, at både søværnet og marinehjemmeværnet er interesseret – så tror jeg, at vi får et godt udfald af det.
Tak, minister.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2017-05-24:
Altså, helt konkret er det sådan, at når politiet har behov for støtte til søs, kan de anmode forsvaret om hjælp.
Forsvaret kan døgnet rundt behandle anmodningen og finde den mest velegnede rådige kapacitet til at hjælpe politiet.
Så når politiet har brug for at kontrollere vandscootere, kan forsvaret og hjemmeværnet altså efter anmodning støtte de polititjenestemænd, der skal løse opgaven.
Det kan ske med små og hurtige fartøjer, som er velegnede til opgaven.
Og der er lavet aftaler om, hvornår og hvordan merudgifter forbundet med forsvarets støtte til politiet dækkes, så man kan foretage en eventuel betaling efter indsættelsen.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-24:
Vil regeringen sænke den kriminelle lavalder til 12 år?
Tak for det.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-24:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kommer nok ikke til at svare ret meget anderledes, end jeg gjorde til det beslutningsforslag, vi havde i sidste uge her i salen.
Det, jeg bare godt vil sige, er, at vi er enige om, at der skal sættes tidligt ind over for unge, også unge helt ned til 12 år.
Altså, vi får simpelt hen et regime for de her 12-17-årige, hvor vi gør noget.
Det drøftede vi også i sidste uge i forbindelse med Dansk Folkepartis beslutningsforslag om ungdomsdomstole.
Som jeg også henviste til i sidste uge, vil regeringen i den kommende tid fremlægge et udspil til en reform af indsatsen mod ungdomskriminalitet.
Derfor kommer jeg ikke i dag til at udtale mig om enkeltelementer, og det ved jeg at spørgeren ufattelig gerne vil have mig til.
Men jeg håber så, at jeg kan trøste eller lindre smerten for spørgeren ved at sige, at jeg tror, at når vi kommer med det her udspil, vil vi på meget lange stræk kunne glæde os over det i fællesskab, både over noget af det, Dansk Folkeparti er kommet med, og noget af det, regeringen er kommet med.
Og så håber jeg selvfølgelig, at vi får en god debat om det hen over sommeren, og at vi til efteråret kan lave en politisk aftale om det her.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-24:
Ministeren har i hvert fald ret i en ting, og det er, at vi har nogle fælles målsætninger på det her område.
Og det havde vi jo også inden folketingsvalget, hvor ministeren selv lagde navn til en kronik sammen med min egen partiformand og de to øvrige partiformænd i det, der fra tid til anden omtales som blå blok.
Der blev efterfølgende fremsat et beslutningsforslag, som jo også meget klart skitserede, hvad det var, en enig blå blok faktisk gik til valg på.
For det her skete umiddelbart inden sidste folketingsvalg, hvor vi efterfølgende fik et flertal.
Vi har 90 mandater, og vi kan gøre det, der skal gøres.
Vi kan gennemføre den politik, som vælgerne er blevet stillet i udsigt, og det er jo også derfor, vi i høj grad er utålmodige.
Altså, vi har ladet os besnakke i 2 år med sniksnak af den tidligere justitsminister og nu også af den nuværende justitsminister.
Vi har altså ventet i 2 år, på trods af at vi har 90 mandater til at indføre det system, som vi jo inden valget var enige om var det rigtige.
Det var det system, der virkede, og det var det system, vi kunne være enige om.
Det er hjerteblod, at vi får rettet op på nogle af de her unge kriminelle, så vi både får færre ofre, og så de heller ikke skal spilde hele deres liv i et voksenfængsel, når de når dertil.
Men jeg vil egentlig vende tilbage til mit oprindelige spørgsmål, for ministeren var i sin besvarelse sådan lidt overfladisk inde på noget med et særligt system for de 12-18-årige, måtte man forstå.
Altså, skal jeg forstå det sådan, at regeringens holdning er – vi kan kalde det et andet ord, hvis ministeren ikke kan lide at sige ordet – at det, der i dag hedder den kriminelle lavalder, skal ligge på 12 år?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-24:
Jeg vil godt lige starte med at sige, at jeg fuldt og helt anerkender, at vi var fire partiledere, der skrev en fælles kronik, og som har lavet noget forskelligt sammen, og nu skal vi så til at omsætte det til noget operativt.
Det kan der være forskellige måder at gøre på, og det, regeringen kommer til at spille ud med, er én måde at gøre det på.
Jeg håber, vi holder fokus på, at vi får noget effektivt ud af det.
Så vil jeg sige igen, at jeg ikke her i dag vil kommentere enkelte elementer.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-24:
Når særlig det enkeltelement interesserer mig, er det jo, fordi det er meget målbart.
Det kan vi tage og føle på.
Det var det, der var tanken i kronikken, som ministeren i sin tid var medunderskriver på.
Det var det, der gik igen i beslutningsforslaget.
Det er noget, man kan måles og vejes på.
Men det her er meget måleligt.
Så lad mig spørge på en anden måde: Kommer der en egentlig ungdomsdomstol a la det, der var lagt op til i kronikken og i forslaget?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-24:
Tak for det.
Får jeg et skriftligt spørgsmål om det her, så vil jeg få det undersøgt, og så vil jeg sende svaret ud på det.
Og så vil jeg bare lige slå fast her igen: Sidder der nogle nu og føler sig krænket – så bare lige for at repetere det – så klag til Datatilsynet, indgiv politianmeldelse direkte, hvis I føler, at det er relevant, og så kan der ske noget der.
Men jeg skal meget gerne undersøge det nærmere.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-24:
Vi er i hvert fald ikke interesseret i, at der skal skabes et eller andet nyt pædagogisk projekt, der bliver lige så svært at flytte og løfte og gøre alt muligt ved som det nuværende system.
Jeg tror, der er behov for, at det står på to ben, både kærlighed – hvis et system overhovedet kan have kærlighed; det kan man jo diskutere – og i hvert fald konsekvens.
For der er nogle rødder, som man ikke når med det system, vi har nu, som kommer længere og længere ud i kriminalitet, og som kommer fra et sted, hvor danske normer, love og regler er sat ud af kraft.
Og vi må have et system, der kan hive dem ud.
Vil ministeren garantere, at vi får sådan et system?
Jan Erik Messmann (DF), 2017-05-24:
Vi kender alle til den tragiske ulykke med vandscooter, hvor to unge piger omkom på grund af vanvidssejlads, og både Søværnets patruljefartøjer fra Division 24 under 2. Eskadre og Marinehjemmeværnet har mandskab, skibe og både til at kontrollere f.eks. vandscootere, men det er politiet, der skal anmode de førnævnte om almindelig hjælp, og som derfor også skal betale regningen for farvandsovervågningen –
mener ministeren, at det er en hensigtsmæssig opdeling?
Vi kender alle til den tragiske ulykke med vandscooter, hvor to amerikanske piger omkom på grund af vanvidssejlads.
Både Søværnets patruljefartøjer fra Division 24 under 2. Eskadre og Marinehjemmeværnet har mandskab, skibe og både til at kontrollere f.eks. vandscootere i havne og på havet.
Men det er politiet, der skal anmode de førnævnte om almindelig hjælp, og som derfor også skal betale regningen for farvandsovervågningen.
Mener ministeren, at det er en hensigtsmæssig opdeling?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2017-05-24:
Først og fremmest vil jeg sige, at det var en forfærdelig tragisk ulykke, der skete i havnen, hvor de her to piger helt unødvendigt omkom.
Opgaven med at holde lov og orden er jo en politiopgave, og det er, hvad enten det foregår til lands eller til vands, og altså selvfølgelig også, når det handler om havne.
Den altovervejende hovedregel er, at løsningen af politimæssige opgaver skal foretages af politiets personale og med materiel, som politiet råder over.
I særlige situationer kan politiet få bistand til opgaveløsningen af andre myndigheder, f.eks. forsvaret, herunder så også hjemmeværnet.
I de tilfælde, hvor politiet måtte ønske at gennemføre en indsats til søs mod eksempelvis vandscootere, der sejler vanvidssejlads, råder forsvaret og hjemmeværnet over fartøjer, som er egnede til at hjælpe politiet.
Og jeg er jo som forsvarsminister glad for, at forsvaret og hjemmeværnet kan hjælpe politiet, når der er behov for det, og det er mit indtryk, at ønsker om assistance imødekommes, og at samarbejdet mellem myndighederne fungerer godt.
Jeg kan forstå på justitsministeren, der jo tidligere i dag har afholdt møde med en række interessenter, at der nu sættes effektivt ind over for vanvidssejlads, og det bakker jeg fuldt ud op om.
Jan Erik Messmann (DF), 2017-05-24:
Det kræver det rette udstyr, uanset om det er politiet eller søværnet, vi taler om.
Det nytter ikke noget at indføre en masse nye regler, der ikke kan håndhæves, fordi politiet enten ikke har det nødvendige udstyr eller politiledelsen ikke lige kan finde en ledig politibetjent til opgaven.
Det er også en fejlkonstruktion, at det er politiet, der skal betale regningen, hvis søværnet træder til, fordi mangel på penge i politiets kasse kan betyde, at der ikke bliver kontrolleret tilstrækkeligt.
Det kan jo ikke være rigtigt, at søværnets patruljebåde, når de alligevel sejler deres patruljeringsopgaver rundtomkring i landet, ikke samtidig kan kigge på, hvad der er af lovovertrædelser på vandet, da de alligevel er til stede døgnet rundt og assisterer nødstedte på vandet.
Jeg har i øvrigt svært ved forstå forsvarsministerens argumenter, for det er jo netop forsvarsministeren, der kan sikre, at søværnet får beføjelser til at eftersætte folk, der sejler for hurtigt eller er spirituspåvirkede.
Der står jo, som ministeren også nævnte, i lov om forsvarets formål, opgaver og organisation i § 15: »Forsvarsministeren kan efter forhandling med justitsministeren fastsætte nærmere regler om forsvarets udøvelse af politimyndighed til søs og i luften.«
Der er ikke tale om kompliceret jura.
Det vil sige, at hvis ministeren rent faktisk ønskede at øge kontrollen i de danske havne og farvande, så der reelt var en chance for, at de her vilde unge mennesker kunne blive fanget, så kan forsvarsministeren sikre, at søværnet og marinehjemmeværnet får de øgede beføjelser til at hjælpe med dette.
Synes ministeren selv, at kontrollen er nok, som tingene er i dag, hvor det alene er politiet, der med få ressourcer skal løse problemerne?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-24:
Jeg har meget stor beundring for spørgerens mange måder at komme ind på det her på.
Når jeg nu ikke vil svare præcist på det ene, kan man jo prøve med det andet.
Jeg vil bare sige, at det, der bliver rigtig godt i det her, når vi nu er helt færdige, er, at vi får forskellige tilgange til at sanktionere de unge mennesker hurtigt.
For jeg er helt sikker på, at det, spørgeren og jeg gerne vil, er, at der skal ske noget – noget, der virker, noget, det sker hurtigt, noget, der bliver præventivt, og noget, der gør, at de ikke bliver vaneforbrydere og småkriminelle.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-24:
Mener ministeren, at de afsatte midler i den seneste boligaftale til forsøgspuljen, der kan gå til bl.a. energiforbrug, klimasikring, digitalisering, tilgængelighed, effektivisering af nybyggeri og drift, ny teknologi og bæredygtighed, er blevet brugt hensigtsmæssigt?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-24:
Ja, det er bestemt sådan et system, jeg mener vi lægger op til, altså hvor vi tager fat i de her typer, som ikke helt kan finde ud af, hvad vej de skal gå.
Og så er der en konsekvent hånd – ja, jeg mener faktisk, man godt kan sige en kærlig og konsekvent hånd – i ryggen det rette sted hen.
For det skulle gerne være sådan, at der er konsekvens, første gang man begår noget, og så skal den konsekvens selvfølgelig være anderledes, end ottende gang man begår noget.
For vi har alle sammen en interesse i, at unge mennesker skal have et godt liv.
Og hvis unge mennesker skal have et godt liv, skal der være konsekvens fra dag et, i stedet for at en masse voksne i misforstået godhed er ligeglade og lukker øjnene.
Mai Mercado (KF), 2017-05-24:
Jeg må ærligt tilstå, at den har jeg ikke læst, men jeg vil kvittere for, at Dansk Folkeparti siger, at der godt kan være god grund til at gå ind og kigge på selve plejefamilieområdet.
Det tilsagn er jeg glad for, og jeg vil tage det med videre, så mange tak for det.
Karen J. Klint (S), 2017-05-24:
Er ministeren indstillet på at søge en løsning på Dansk Kirke i Sydslesvigs gentagne ønsker over for skiftende ministre om at være med i den medlemsdemokratiske proces, når der skal ansættes i den biskopstilling, deres kirker henhører under, og hvad kan ministeren oplyse om mulighederne for at imødekomme dette relevante ønske?
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan: Er ministeren indstillet på at søge en løsning på Dansk Kirke i Sydslesvigs gentagne ønsker over for skiftende ministre om at være med i den medlemsdemokratiske proces, når der skal ansættes i den biskopstilling, deres kirker henhører under, og hvad kan ministeren oplyse om mulighederne for at imødekomme dette relevante ønske?
Mette Bock (LA), 2017-05-24:
Mange tak for spørgsmålet.
Dansk Kirke i Sydslesvig spiller jo en meget central rolle for det danske mindretal i Sydslesvig.
Vi er heldigvis rigtig mange, som interesserer os for det og lægger meget stor vægt på de historisk tætte bånd, der er mellem Danmark og det danske mindretal.
Det havde både spørgeren og jeg jo sammen med to tidligere kirkeministre lejlighed til at opleve for bare fire uger siden ved kirkedagen i Sydslesvig, hvor der var rigtig stor sympati for ønsket om indflydelse på bispevalget, når det måtte finde sted.
Det er faktisk som udgangspunkt en sympati, som jeg deler, og som jeg også tror at spørgeren deler, men spørgsmålet er bare ikke helt så enkelt at besvare, som det måske kunne lyde til.
Det er jo ikke første gang, vi har det her spørgsmål oppe.
Danske Sømands- og Udlandskirker, det, som hedder DSUK, ansætter jo præsterne i Sydslesvig, og de er ifølge egne vedtægter en privat kirkelig organisation, som er tilsluttet folkekirken.
Så DSUK får hvert år et tilskud fra finansloven til 22 præstestillinger i Sydslesvig, og det afspejler den særlige status, som dansk kirke i Sydslesvig har for de danskere, som af historiske grunde bor syd for grænsen.
Præsterne i Sydslesvig er siden 2010 blevet anerkendt som præster i folkekirken, og derfor er de under det, som hedder gejstligt tilsyn af en biskop – for øjeblikket i Haderslev.
Men hverken biskoppen eller kirkeministeren har altså ansættelsesretlige beføjelser over for præsterne.
Så den demokratiske tradition i den danske folkekirke, hvor menighedsråd og præster vælger, hvem der skal være biskop i deres stift, hænger altså netop sammen med biskoppens særlige beføjelser over for stiftets præster og sognemenighederne.
Biskoppen fører også tilsyn med menighedsrådenes funktioner og varetager gennem stiftsøvrigheden en del af tilsynet med menighedsrådenes økonomiske forvaltning.
Biskoppen har i dag, sådan som situationen er, ikke de tilsvarende beføjelser i forhold til præster og menigheder under dansk kirke i Sydslesvig.
Umiddelbart tror jeg, at stemmeret ved bispevalget må kombineres, hvis vi skal gennemføre det, men drøftelsen om, hvorvidt man er interesseret i nogle af de tilsynsforpligtelser, som jeg lige her har nævnt, i Dansk Kirke i Sydslesvig, og drøftelsen i forhold til DSUK har vi til gode endnu.
Så det er altså ikke noget, man bare lige kan beslutte at gøre, fordi der er knyttet så mange spørgsmål til det.
Jeg synes altså, at det, vi i første omgang kan gøre, og det vil jeg gerne være med til at tage initiativ til, er at få en drøftelse af både af de ønsker og behov, der måtte være, men også en drøftelse af rækkevidden af både rettigheder og pligter.
Det synes jeg vi skal tage initiativ til.
Dels vil jeg diskutere det med de parter, jeg her har nævnt, men jeg vil også meget gerne drøfte det med Kirkeudvalget, hvis man har en interesse i det.
Karen J. Klint (S), 2017-05-24:
Tak for svaret.
Det er jo netop, fordi vi er i god tid, at jeg rejser dilemmaet, for det er et ønske, de er kommet med flere gange, og det var meget presserende ved sidste bispevalg i Haderslev.
Nu er der udsigt til, at der er mange års fred på bispevalget, fordi vi jo har en ung biskop, som vi forhåbentlig har rigtig mange år, og som de også er meget glade for syd for grænsen.
Det er meget godt at få drøftet nogle af de her ting: Hvad er uløselige udfordringer, og hvad er løselige udfordringer?
Det er jo ikke sikkert, at det er stemmeretten, det kunne jo være taleretten eller medvirken ved nogle af de møder, så man også har en fornemmelse af ejerskab, men også for at få afklaret, hvori forskellene består.
Det er det dilemma, jeg ønsker at rejse over for kirkeministeren.
Kan vi ikke godt have nogen dialoger på forhånd og i meget god tid?
Jeg hører sådan set også ministeren sige, at det kan vi måske godt.
Mette Bock (LA), 2017-05-24:
Det er jeg fuldstændig enig med spørgeren i, fordi der er både den hårde jura, hvor rettigheder og pligter og den slags ting hører sammen, men jo også det folkelige, som betyder rigtig meget for folkekirken, men også for det danske mindretal i Sydslesvig, og den tilknytning, man har til institutioner i Danmark, herunder til biskoppen i Haderslev.
Det kunne jo principielt set også være andre steder, men for øjeblikket er det i Haderslev.
Lad os derfor prøve at se på, hvad der er af jura i det, men også hvad der er af andre muligheder, hvor vi mere følger det folkelige spor, så man har den her oplevelse af at blive hørt og en oplevelse af reelt også at høre til.
Karen J. Klint (S), 2017-05-24:
Det er mit indtryk, at netop nærheden mellem dem syd for grænsen og Haderslev også betyder noget mentalt, ikke kun fysisk og geografisk, for så føler man jo en tilknytning til noget nært.
Når man kigger på hjemmesiden for de danske kirker syd for grænsen, ser man, at de har et lille budskab: »Vi gør Folkekirken lidt større«.
Det står der som en undertitel på deres hjemmeside.
Det, jeg prøver at opfordre til, er, at vi så som Folketing er med til at gøre medlemsindflydelsen og medlemsdialogen i folkekirken nord og syd for grænsen lidt større.
Må jeg forstå ministeren rigtigt, at det også er det, ministeren siger, altså at vi godt kan finde nogle samtalefora for det i første omgang, og så kan vi bagefter se på, hvor vi ender?
Mette Bock (LA), 2017-05-24:
Det kan jeg uden tøven give tilsagn om.
Det med, at Dansk Kirke i Sydslesvig gør folkekirken lidt større, er jo en parallel til det slogan, som den store kulturelle forening Sydslesvigsk Forening har, nemlig: »Vi gør Danmark lidt større!«
Så lad os gribe bolden ud fra en oprigtig interesse for og kærlighed til det danske mindretal syd for grænsen.
Karen J. Klint (S), 2017-05-24:
Jeg vil bare gerne kvittere for det positive tilsagn om fortsat dialog, og det håber jeg så også at man hører syd for grænsen, og det tror jeg bestemt også vi får ros for fra biskoppen i Haderslev.