runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2022-03-22:
Tak for det, formand.
På torsdag er det 4 uger siden, Putin indledte sit meningsløse og brutale angreb på Ukraine.
Det er 4 uger siden, vi vågnede op til en ny sikkerhedspolitisk virkelighed i Europa.
Situationen i Ukraine bliver stadig mere forfærdelig.
Der er hårde kampe i adskillige byer, bomberegn over boligblokke og hospitaler, tusindvis af sårede og dræbte civile og mere end 3 millioner ukrainere på flugt allerede nu.
Fra dansk side har vi valgt at støtte den ukrainske kamp – humanitært med udstyr og politisk.
I EU har vi sammen med partnere over hele verden vedtaget hidtil usete sanktioner, handelsrestriktioner, finansielle restriktioner og indefrysning af aktiver.
Det har ramt Putin hårdt.
Den russiske økonomi er isoleret og presset, og vi er parate til at gøre endnu mere.
I EU er vi enige om, at vi hurtigst muligt skal gøre os uafhængige af den russiske gas.
Også herhjemme arbejder vi for at gøre os uafhængige af russisk gas af hensyn til klimaet, af hensyn til vores sikkerhed og nu også af hensyn til danskernes pengepung.
I går præsenterede finansministeren tre scenarier for dansk økonomi i lyset af Ruslandskrisen og de kraftigt stigende priser på bl.a. energi.
Vi følger selvfølgelig udviklingen tæt, og vi kommer ikke uden om, at en krig på europæisk jord kommer til at få alvorlige konsekvenser for os alle sammen.
Vi har aftalt én varmecheck.
Der er brug for mere, og derfor kigger vi i øjeblikket på yderligere tiltag, og klimaministeren har indkaldt til forhandlinger.
I overmorgen rejser jeg til Bruxelles til ekstraordinært NATO-topmøde og til møde i Det Europæiske Råd, hvor også USA's præsident Biden deltager.
Her skal vi drøfte, hvordan vi yderligere kan støtte Ukraine, hvordan vi yderligere kan styrke NATO's forsvar og vores evne til at afskrække Putin.
Sammenholdet i Europa og på tværs af Atlanten er vores vigtigste våben mod Putins aggressioner, og der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, hvor Danmark står.
Danmark hører til i hjertet af vores eget kontinent, hvad angår EU, og i hjertet af det transatlantiske, hvad angår NATO.
Jeg er derfor både stolt af og taknemlig over den aftale, vi har lavet om et nyt nationalt kompromis om dansk sikkerhedspolitik.
Tak til Venstre, tak til SF, tak til Radikale Venstre og tak til Det Konservative Folkeparti for fantastiske, intense forhandlinger og et resultat, vi i fællesskab kan være stolte af.
Vi vil afsætte sammenlagt 7 mia. kr. i år og næste år til at styrke Danmarks forsvar og den diplomatiske indsats og til at håndtere konsekvenserne af Ruslandskrisen.
Vi har givet hinanden håndslag på, at vi med det kommende forsvarsforlig vil øge forsvarsudgifterne til 2 pct. af bnp til gavn for både Danmark og vores allieredes sikkerhed.
Endelig er vi også enige om at sætte forsvarsforbeholdet til afstemning den 1. juni, hvor vi vil anbefale danskerne at stemme for en afskaffelse af forbeholdet.
Ruslandskrisen viser mere end noget andet, hvor vigtigt det er, at Europa og Vesten rykker stadig tættere sammen og tager et større ansvar for vores egen sikkerhed.
Og Danmark skal altid, også i fremtiden, være klar til at bidrage uden forbehold.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-03-22:
Det er jo derfor, at den her diskussion ikke kun er et spørgsmål om Rusland og Ukraine.
Det handler om en helt ny sikkerhedspolitisk dagsorden.
Det er jeg enig med statsministeren i.
Det sidste spørgsmål, jeg har, retter sig mod nord.
Statsministeren har været på besøg i Grønland og har bl.a. talt om sikkerhedspolitik.
Det synes jeg er positivt.
Vil statsministeren redegøre for, hvorfor det stadig væk ikke er lykkedes at inddrage Grønland i spørgsmål, der så åbenlyst er af vital interesse for Grønland?
Mette Frederiksen (S), 2022-03-22:
Den udlægning kan jeg ikke genkende.
Altså, det er jo under den her regering, at der er nedsat et kontaktudvalg med henblik på faktisk at få skabt et forum, hvor vi kan diskutere udenrigs- og sikkerheds- og forsvarspolitik Grønland og Færøerne og Danmark imellem.
Vi har mødtes.
Derudover har vi jo en meget, meget tæt kontakt med hinanden.
Så ved jeg, at der er et folketingsmedlem, som har ønsket, at der skulle være en tættere kontakt bl.a. om det nationale kompromis.
Det har også været bakket op af landsstyreformanden.
Der er det vigtigt for mig at sige, at der jo er ret store dele af det nationale kompromis, der alene vedrører Danmark, altså eksempelvis budgetloven og en afstemning omkring forsvarsforbeholdet.
Og så er der jo ting, der vedrører og kommer til at vedrøre rigsfællesskabet.
Det er ikke mindst, når vi skal i gang med forsvarsforliget, hvor der jo også vil være et fokus i forhold til Arktis.
Der har vi et fælles ansvar for – og det er selvfølgelig i høj grad regeringens – at der er en ordentlig inddragelse af både Færøerne og Grønland.
Jeg synes, som jeg også sagde det før, at det er vigtigt, at vi hjælper mennesker på flugt.
Men jeg er personligt meget stærk tilhænger af midlertidighed på flygtningeområdet.
Og det er der flere grunde til.
Altså, for det første ville jeg selv have det sådan, at hvis der på et tidspunkt måtte komme en konflikt i Danmark – ud over at jeg nok som udgangspunkt hellere ville blive og kæmpe, end jeg ville flygte, hvis jeg havde muligheden for det, men hvis jeg skulle på flugt af den ene eller den anden årsag – så ville jeg da gøre alt, hvad jeg overhovedet kunne for at komme tilbage for at være med til at genopbygge det land, jeg elsker, og det land, hvorfra min verden går.
Det synes jeg er udgangspunktet på flygtningeområdet.
Jeg synes ikke, flygtninge skal blive til indvandrere eller til udlændinge fra det land, de kommer fra.
Det er så min helt principielle holdning.
Det andet er, at hvis ikke man anerkender midlertidighed på flygtningeområdet, så blokerer man jo i virkeligheden for vores mulighed for at hjælpe andre, der har et beskyttelsesbehov.
For adgangen til Danmark kan ikke være ubegrænset.
Det kan den ikke; vi kan ikke hjælpe alle.
Og derfor bliver vi nødt til at få lavet et flygtningesystem, så vi kan hjælpe de mennesker, der har et behov.
Og i øvrigt kan vi hjælpe mange flere, hvis vi gør det i nærområderne i stedet for at opretholde et system, som lyder humant, men som faktisk er inhumant.
Mai Villadsen (EL), 2022-03-22:
Altså, jeg synes jo, at lige præcis den her særlov heldigvis har belyst, hvordan vi har finansieret det her igennem så mange år.
Som vi altid har peget på, har finansieringen været forfejlet, fordi der er så mange kriser og konflikter ude i verden, hvis ofre fortjener de penge.
De bør have den hjælp; det skal ikke være Danmark, der er den største modtager af vores egen udviklingsbistand.
Det synes jeg simpelt hen er helt forkert.
Det håber jeg virkelig vi kan gøre noget ved.
Noget andet, jeg håber at vi kan gøre noget ved, er at hjælpe nogle af de andre mennesker, som også flygter fra Putins bomber.
For det gør ukrainerne, men det gør syrerne jo faktisk også.
Putin har jo også bombet løs sammen med Assad i Syrien, og nogle af de mennesker, det er gået ud over, er flygtet til Danmark.
Desværre viser vi jo bare ikke dem den samme hjælp og gæstfrihed.
Altså, føler regeringen og statsministeren ikke lidt et stik i hjertet over, at vi udviser forskellige grader af barmhjertighed over for mennesker, som faktisk alle sammen flygter fra Putins bomber?
Mette Frederiksen (S), 2022-03-22:
, det, der bliver spurgt ind til, er jo, om vi i Danmark skal fortsætte den praksis, vi har haft siden 1992 – eller det var i hvert fald der, hvor både den nationale og den internationale praksis begyndte at tilsige, at man, hvis jeg husker ret, i de første 12 måneder en flygtning tager ophold i et andet land, kan bruge dele af udviklingsbistanden.
Og det har skiftende flertal i Folketinget jo så gjort i, det må blive 30 år, og den praksis har vi ikke noget ønske om at ændre på.
Men det er klart, at der er flere ting, vi skal være opmærksomme på.
Vi ved jo faktisk ikke, hvor mange flygtninge vi kommer til at modtage fra Ukraine.
Det danske samfund er lige nu i fuld gang med at optage vores ukrainske venner og naboer i daginstitutioner og skoler og på arbejdspladser og i nabofællesskaber og andre ting.
Og tak for indsatsen derude, også til idrætsorganisationer og alle jer andre, der kæmper for det.
Vi står over for potentielt en af de værste flygtningekriser i vores historie, så vi kan få behov for flere midler.
Og så skal vi selvfølgelig være opmærksomme på, hvordan vi bruger den resterende udviklingsbistand så godt som overhovedet muligt.
Mai Villadsen (EL), 2022-03-22:
Man kan jo diskutere, hvordan flygtningepolitikken skal indrettes.
Sandheden er bare den, at der er mennesker, der banker på vores dør, fra Syrien, fra Afghanistan, fra alle mulige steder, som får en anden behandling, og det mener jeg simpelt hen slet og ret er forfejlet og forkert.
Noget andet, som også er problematisk ved den her særlov, mener jeg er finansieringen.
For midlerne kommer i virkeligheden fra verdens fattigste, nemlig fra udviklingsmidler, som kunne gå til langsigtet udvikling i Afrika, hvor der er enormt store problemer, hvad den her debat jo også har peget på.
Det er der behov for, og jeg ved sådan set, at det også har optaget statsministeren meget: forholdene for verdens fattigste i Afrika historisk set.
Så derfor spørger jeg: Hvorfor kan vi ikke blive enige om, at vi skal finde en mere retfærdig, en mere rimelig finansiering?
Altså, verdens fattigste har ingen andel i krigen i Ukraine.
Det er Putin.
De har behov for de udviklingsmidler, så kan det virkelig være rigtigt, at det er de fattigste, der skal betale her?
Mette Frederiksen (S), 2022-03-22:
Jo, det er da hævet over enhver tvivl, at hvis mennesker er på flugt og har et beskyttelsesbehov, skal de hjælpes, men det skal de som udgangspunkt i deres nærområde.
For konsekvensen af det gamle flygtningesystem, som stadig væk findes, er jo, at de mennesker, som i forvejen er udsatte på grund af krig eller overgreb, også skal hen over Middelhavet, og de er i hænderne på menneskesmuglere og på menneskehandlere med alt, hvad deraf følger, og de skal i øvrigt mobilisere utrolige summer.
Og mange af dem, der så kommer, har faktisk slet ikke et beskyttelsesbehov og skal derfor sendes tilbage, hvad der koster os utrolig mange penge.
Så et flygtningesystem skal jo grundlæggende bygge på princippet om, at hvis du har krav på beskyttelse, så skal du beskyttes; børnene skal i skole, den fødende kvinde skal have ordentlige sundhedsfaciliteter, der skal være mulighed for beskæftigelse.
Men det skal som udgangspunkt være i nærområdet, og der ville det jo være godt, hvis nogle af de rige oliestater i Mellemøsten begyndte at tage det ansvar for deres nærområder, hvad de aldrig nogen sinde har gjort.
Så når der er krig på vores kontinent, hjælper vi selvfølgelig de flygtninge, der kommer fra Ukraine, og jeg vil gerne takke både et bredt flertal i Folketinget for at bakke op om det, men også, så vidt jeg kan se, en meget, meget stor del af den danske befolkning.
Det er jo altså en anden tilgang til flygtningespørgsmål end det, vi normalvis hører, og jeg er meget, meget enig: Det at være flygtning skal være noget, man er midlertidigt – så skal man vende tilbage og være med til at bygge sit fædreland op igen, når man får muligheden for det.
Så ja, flygtninge skal beskyttes, helst i nærområderne, og i Europa skal vi selvfølgelig løfte vores ansvar, når det er vores nærområde.
Mai Villadsen (EL), 2022-03-22:
Lige nu er millioner af mennesker på flugt fra Ukraine, fra krigens rædsler, fra Putins bomberegn.
De søger sikkerhed og tryghed i Europa og i Danmark, og det er virkelig, virkelig smukt og dejligt at se, hvordan det danske Folketing faktisk har åbnet armene.
Vi har på meget kort tid lavet en lov, som skal gøre den her flugt så smertefri som overhovedet muligt.
For en gangs skyld har det ikke været en kamp op ad bakke med flygtningepolitikken, og derfor stemte vi også i Enhedslisten for, fordi vi selvfølgelig synes, at vi skal hjælpe alle dem, vi kan.
Men det gør mig også trist, for hvorfor gælder den samme åbenhed ikke, når der er andre flygtninge, der banker på vores dør?
Selvfølgelig skal ukrainerne hjælpes.
Jeg forstår ikke, at man har stemt imod det her lovforslag – hvis man har gjort det – for de er på flugt.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre statsministeren svare på, om ikke alle flygtninge fortjener den hjælp at kunne komme i skole, på arbejde, få langt mere støtte end det, vi giver i dag – om ikke de her forhold faktisk burde gælde alle dem, der flytter til Danmark.
Mette Frederiksen (S), 2022-03-22:
Fuldstændig.
Men havområdet er så stort, og vinden er af et sådant omfang, at vi kan forsyne mange flere europæere ud over det behov, vi har for at forsyne os selv.
Og så skal vi oven i det her med, at vi jo er fantastisk dygtige med hensyn til den vedvarende energi – og vi kan blive endnu dygtigere, også i omfang – huske, at vi også kan noget andet i Danmark.
Over hele Europa skal man nu i gang med at energieffektivisere: i offentlige bygninger, i private bygninger, i husholdningerne.
Vi er jo ret godt med i Danmark, også på det område.
Vi har også nogle af verdens bedste virksomheder på det felt, men mange steder i Europa suser varmen lige ud igennem vinduerne, når det er koldt udenfor.
Der har Danmark muligheden for også at gå ind på den bane; når land efter land skal til at udskifte deres vinduer, kan de jo godt sætte veluxvinduer i, og når de skal til at isolere, kan de godt bruge rockwool osv. osv.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-03-22:
Det er jeg glad for at høre, for det må være nu, at vi overkommer bureaukratiet og får rullet tingene ud, så det ikke er det, der står i vejen.
Jeg forstår også godt, at de mange unge, der, når vi nu med det her nationale kompromis faktisk låner penge til at øge udgifterne til forsvaret – det hele er økonomisk ansvarligt, og vi står også inde for det – bekymrer sig og stiller sig selv spørgsmålet: Hvad med klimaet og den grønne omstilling?
Og det tror jeg vi skal tage alvorligt.
Det handler meget konkret om det, som statsministeren også var inde på her i forhold til en europæisk ramme, altså at det kræver en plan for en hurtigere indfasning af den grønne energi, der jo skal erstatte den russiske gas, som vi skal udfase.
Så derfor: Er statsministeren enig i, at vi inden 2030 er nødt til at udbygge langt mere vedvarende energi for reelt at kunne sige, at vi har udfaset den russiske gas?
Mette Frederiksen (S), 2022-03-22:
Jo, og jeg tror faktisk, det nærmere er 400.000 husstande, end det er 350.000 husstande, og jeg tror ikke, der er nogen af dem – folk i de husstande – der lige nu ikke ville ønske sig at blive fri af den gas, både fordi det er for dyrt, men også fordi vi alle sammen hellere vil være en del af fjernvarmen eller have en anden form for opvarmning.
Så jo, det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi i de forhandlinger, vi er i gang med, har et langsigtet fokus.
Men jeg håber også, at vi, samtidig med at vi har det, så kan have et fokus på det, der sker her og nu.
Og vi kommer desværre ikke på noget tidspunkt til at kunne kompensere for alle de prisstigninger, vi kommer til at opleve, men der kan godt være nogle, der sidder i så svær en situation, at det vil være rigtigt at gå ind og give en håndsrækning.
Men spørgsmålet er, om vi i virkeligheden ikke – og det tror jeg sådan set godt vi kan – inden for de rammer, vi nu engang har, kan gøre noget, der kan hjælpe på den korte bane, samtidig med at vi hurtigere end det, der var planen, får lagt sporene.
Og altså, jeg må sige, at jeg selv synes, det er lidt svært at få et overblik over, hvor fjernvarmen præcis bliver rullet ud, og hvor hurtigt det sker, så det er i hvert fald et af de steder, hvor vi skal tage fat i fællesskab.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-03-22:
Derfor er jeg også en lille smule bekymret eller ser i al fald en mulighed, der ikke må glippe, når vi så også taler varmehjælp her og nu.
Jeg tror, at vi alle sammen er frustrerede over den der del med det tekniske.
Men omvendt er vi virkelig bekymrede for, at det her bare bliver mere støtte til noget gas her og nu.
Så hvornår er der – for nu at blive meget konkret – en plan for fjernvarmen og varmepumperne?
Hvornår kan de 350.000 mennesker og husstande, der har gasfyr i dag, få at vide, hvornår de kan komme over på enten grøn fjernvarme eller varmepumper?
Og er det ikke dér, vi skal sætte ind med støtten, så det bliver en reel grøn omstilling?
Mette Frederiksen (S), 2022-03-22:
Tak for det spørgsmål også, og først og fremmest tak til Radikale Venstre – det gælder i øvrigt også SF, der lige har været på – for et rigtig godt samarbejde under alle tre kriser faktisk, altså både under pandemien, under klimakrisen og nu i en sikkerhedskrise.
Det er sådan set ret godt gået, for det er jo aldrig svært at stå uden for aftaler og råbe, at man ville have haft det anderledes eller mere eller mindre.
Det svære er at sætte sig og lave de aftaler, som samfundet har brug for – så tusind tak for det.
Vi er jo enige om, at vi skal ud af den russiske gas, og det kan kun gå for langsomt.
På det topmøde, der lige har været i EU i forrige uge, fik vi fra dansk side ind, at vi ikke bare skal ud af den russiske gas, men også hurtigst muligt.
Jeg synes, det er godt, at der er en sammenhæng mellem det, vi vedtager i Danmark, og det, som EU gør på det her område.
Vi skal jo diskutere i fællesskab, hvordan vi gør det her, og selvfølgelig har vi ikke en fuldstændig klar plan for det, men det skal vi have på plads hurtigt i fællesskab.
Det skal ses i sammenhæng med, hvad vi også gør i EU, for det, der er så fantastisk ved Danmark, er, at ud over at vi nu har et politisk flertal, der har villet etablere energiøer – og også tak for det samarbejde – så har vi jo et fantastisk havområde, hvor vi har potentiale til ikke alene at forsyne os selv i Danmark med ren energi og med ren strøm, men også store dele af Europa.
Jeg synes, at det er der, vi skal hen nu.
Vi skal ikke alene videre med vores egen grønne strategi, men vi har muligheden for at levere meget af det, som også mange andre europæiske lande kommer til at efterspørge.
Så vi skal lige sikre en sammenhæng mellem de beslutninger, der træffes på europæisk plan, og herhjemme.
Men jeg forventer ikke nogen uenighed mellem Radikale Venstre og Socialdemokratiet på det her område, for det er fuldstændig rigtigt, at energipolitik er sikkerhedspolitik.
Og det går ikke, at vi er afhængige af Putin – det må ingen være i fremtiden.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-03-22:
Det er en heftig tid at være menneske og også at være politiker i.
Det er meget kort tid siden, at der var 2 års jubilæum for, at Danmark lukkede ned og både Danmark og verden blev ramt af en pandemi, og det har jo fyldt med rette.
Det var en reel krise og det er det stadig nogle steder i verden, men den er blevet afløst af en endnu større krise – krigen i Europa, som statsministeren også var inde på.
Det er jo en krig, der nu sender millioner af mennesker på flugt, flere, end vi nogen sinde har oplevet.
Det er også en krig, der meget direkte truer vores sikkerhed og minder os om, hvor sårbare vi er.
Så det skal vi handle på, og det har vi gjort med det nationale kompromis om dansk sikkerhedspolitik.
Det er jeg også utrolig glad for og stolt af.
Det er politik, der virker, når det virkelig er alvorligt.
Men selv om vi står i den sikkerhedskrise, må vi ikke glemme de øvrige eksisterende kriser, som jo fletter helt ind i den, altså klimakrisen.
Statsministeren meldte jo inden den her invasion af Ukraine det her med, at hun ikke længere er rød, før hun er grøn, og det håber jeg ikke bare gælder, men også vil vise sig konkret i handling, for det er det, der tæller.
Nu er det jo gået op for de fleste, at klima-, energi- og forsyningspolitik er sikkerhedspolitik, og det er også en del af vores nationale kompromis.
Vi skal ikke og vil ikke være afhængige af Putin, endsige sponsorere hans krig, fordi vi importerer hans gas, kul og olie.
Vi kan heller ikke være det bekendt, hvis vi skubber klimakrisen i baggrunden.
Der er jo ikke nogen pauseknap.
Så derfor vil jeg gerne høre meget konkret – og det er egentlig for at komme tættere på det – hvornår regeringen er klar med den udfasningsplan for russisk gas, for at komme fri af russisk gas.
Torsten Gejl (ALT), 2022-03-22:
Hvordan adskiller regeringens nye grønne politik sig i praksis i forhold til tidligere?
Mette Frederiksen (S), 2022-03-22:
I virkeligheden er det jo qua de beslutninger, vi har truffet, i øvrigt ganske ofte også i fællesskab, igennem de seneste nu snart 3 år, der har taget mine egne forbehold væk.
Jeg må være ærlig og sige, at jeg var bekymret, da vi gik i gang for snart 3 år siden, for, om vi virkelig ville kunne nå en 70-procentsmålsætning og være så ambitiøse på klimaområdet, som mange gerne ville have vi skulle være.
Jeg var bange for, at det ville sætte vores sammenhængskraft, vores relativt lille ulighed og lave ledighed over styr.
Jeg må så bare sige, at på trods af en pandemi i over 2 år synes jeg faktisk at det er lykkedes et flertal i Danmark nu i snart 3 år at vise, at man kan være et af de lande i verden, der vil mest på klimaområdet og være allermest ambitiøse, samtidig med at vi har et stærkt velfærdssamfund og at arbejdsløsheden ikke bare er galoperet af sted, og uden at vi i øvrigt har fået konflikter mellem land og by eller provins og hovedstad, eller hvordan man nu har frygtet det kunne komme til at se ud.
Så det er i virkeligheden qua de fælles beslutninger, at jeg nu tør sige: Nu går vi all in.
Christina Thorholm (RV), 2022-03-22:
Tak til SF for at fremsætte det her forslag.
En værdig ældrepleje med tryghed, omsorg og faglig kvalitet i plejen er afgørende vigtigt for Radikale Venstre.
Vi lægger vægt på åbenhed og borgerens adgang til egne journaler og notater, da vi mener, det vil styrke den faglige indsats og dokumentationen og nogle steder også en opmærksomhed på menneskesyn og værdighed.
Regeringen er i gang med, at flere data kan tilgås via Mit Overblik.
Om disse tiltag vil give den samme gennemsigtighed er uklart, og vi vil være opmærksomme på det i forhandlingerne.
Vi mener, at en større gennemsigtighed vil skabe et bedre grundlag for samarbejdet med borgeren og den pårørende.
Når Socialdemokratiet taler om brugen af dokumentation, taler de overvejende om bureaukratiske elementer, der skal minimeres.
Det syntes vi står i skærende kontrast til, at mange ældre har flere kroniske lidelser, hvor kontinuitet i plejen er afgørende vigtig.
Det er vigtigt, at det er den samme pleje og den nødvendige pleje; at den ældre får sine piller det nødvendige antal gange om dagen; at undgå indlæggelser ved tidligere at registrere tegn på dehydrering og urinvejsinfektion, som er eksempler på det, der ofte koster en indlæggelse for en ældre medborger.
Det lyder rimeligt, at der skal være en logbog, så borgeren kan se, hvem der har haft adgang til journalen, fordi det giver en større tryghed med hensyn til personfølsomme oplysninger, og det er en respekt, som vi skylder borgeren.
Vi vil gerne vide mere om mulighederne i sådan et system, og vi lægger vægt på, at det vil betyde et fokus på faglighed, værdighed og respekt i medarbejdernes møde med borgeren.
Vi vil gerne vide, om man på anden måde kan give ret til egne journalnotater, hvis det at indføre systemet koster så meget, at vi ikke kan finde finansiering til det.
Det kunne være et skridt på vejen mod en større gennemsigtighed.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-03-22:
Nu er det ikke mig, der er ordfører på området, hvilket jeg også sagde indledningsvis.
Men jeg synes, at det er nogle rigtig gode spørgsmål, som ordføreren stiller.
Vi har også selv flere ting, som vi gerne vil have indført.
Som ordføreren også kunne høre, er vi bekymrede for det her, og vi vil rigtig gerne gøre noget mere.
Men i Venstre mener vi jo, at der skal være frit valg, for det giver nemlig flere muligheder.