Dennis Flydtkjær (DD), 2025-02-25:
Jeg tror ikke rigtig, at der er nogen, der er i tvivl om, at klimaloven har haft utrolig stor betydning for udviklingen af klimapolitikken og dermed også det danske samfund.
Det har den jo bl.a., fordi der i den er en klar målsætning.
Der har været et vedvarende politisk fokus, og der har også været en klar forankring i ministeriet.
Og efterfølgende har man så lavet en opfølgning på, om man så når målene, og hvis man ikke har gjort det, så må man jo tage nogle andre politiske initiativer.
Det viser jo, at sådan et vedvarende fokus og et redskab som klimaloven faktisk har virket, og det er jo, lige meget om man er tilhænger af målsætningen eller ej; så er det et redskab, man bare må erkende har flyttet noget på det politiske område.
Det er også det, vi bare stilfærdigt tænker: Kunne det tænkes, at det redskab også kunne bruges på andre områder?
Kunne det godt tænkes, at vi skulle have lavet en bureaukratilov, hvor vi havde de samme målsætninger, forankringer osv.?
Der er i hvert fald et kæmpe behov for at gøre noget, som vi nu har debatteret med det her forslag, men også i forbindelse med det sidste.
Antallet af administrative medarbejdere i staten er jo eksploderet og er rekordhøjt.
Man bruger jo milliarder af kroner på øget administration, som man kunne have brugt på alt muligt andet.
Det kunne være velfærd, det kunne være skattelettelser eller alt muligt andet godt, men lige nu går de altså til administration.
Jeg tror faktisk heller ikke, at der er nogen herinde, der ønsker det, og heller ikke, at der er det ude i det danske samfund.
Men skal det ændres, er der altså brug for et vedvarende fokus, som kan vende den udvikling.
Der er det jo så, at vi kan se på: Kunne man ikke med fordel finde noget inspiration i klimaloven?
For jeg tror, at der er brug for nogle bindende mål for at nedbringe bureaukratiet.
Kunne vi ikke enes om at lave en klar målsætning, lave en klar forankring, i forhold til hvem der har ansvaret, og have et vedvarende politisk fokus på at følge op på, om vi når de mål, vi gerne vil nå – og så faktisk også have nogle, der følger op på, om de så har den effekt, som vi tror?
Vi tror i hvert fald i Danmarksdemokraterne på, at det kunne være et supergodt redskab.
Så jeg synes, det er lidt ærgerligt, at det nu bliver til sådan et eller andet med, hvem der har den største – noget, som jeg ikke må nævne i den her sal – i stedet for egentlig at prøve at kigge: Kunne der være nogle redskaber, som kunne være bedre at bruge end dem, man bruger i dag?
Omkring de der 30 mia. kr. om året bruger erhvervslivet.
Det kan selvfølgelig svinge lidt fra år til år, men bare i 2024 er det steget til 36 mia. kr., altså en stigning på 6 mia. kr. på 1 år.
Det kunne jo godt tænkes, at de penge også kunne stå lidt bedre på virksomhedernes bankkonto, så man måske kunne skabe en bedre konkurrenceevne, ansætte nogle medarbejdere og bestille nogle varer osv.
Men nej, lige nu bliver de brugt på administration.
Igen der er det bare et godt bevis på, at der altså er brug for nogle bindende mål, så vi bliver ved med at have det der vedvarende fokus på at få administrationen bragt ned.
Så med de ord skal jeg sige, at Danmarksdemokraterne selvfølgelig kan støtte det her forslag, som vi selv er medfremsættere af.