runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2022-04-07:
Men jeg må anholde, at vi også investerer rigtig mange penge i den kollektive trafik.
Det er rigtigt, at vi i øjeblikket har et signalprogram kørende, som er voldsomt dyrt.
Det er rigtigt, at man har købt nye tog hos DSB, også andre steder, nemlig på nogle lokalbaner osv.
Men hvis man ser det over en længere årrække – over 25-30 år tilbage – så er der investeret voldsomt meget mere i bilisme, i veje først og fremmest, i bilisme i det hele taget, end i jernbaner.
Jeg tror, at tallene er noget med 240-250 mia. kr. for vejenes vedkommende og måske omkring 140 mia. kr. for togenes vedkommende.
Jeg kan ikke helt huske tallene.
Det er en kendsgerning, at vi i dag skubber et kæmpe vedligeholdelsesefterslæb foran os på jernbanen.
Man havde så småt indhentet det i 2014, men det er vendt tilbage, fordi man jo underinvesterer i jernbanen – og ikke investerer.
Så vedligeholdelsesefterslæbet er vendt tilbage.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-04-07:
Men det er vel også i orden, at skatteborgerne får noget for de mange milliarder, de hvert år lægger i statskassen gennem afgifter på brændstoffer, gennem afgifter og skatter.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-04-07:
Nu fremstiller hr. Henning Hyllested det jo, som om det er ligegyldigt for de mennesker, der f.eks. bor ved nogle af de meget uhensigtsmæssige linjeføringer for Hærvejsmotorvejen, og den natur, der ligger ved nogle af de meget uhensigtsmæssige linjeføringer for Hærvejsmotorvejen.
Vi er trods alt lykkedes med at rykke på det.
Jeg medgiver, at Hærvejsmotorvejen ikke er et projekt, som vi i SF ønsker os, men vi er da trods alt lykkedes med at beskytte f.eks. noget af den natur, der ligger op til Vejle Ådal, og andet, og det bliver vi nødt til at gøre en indsats for, hvis vi skal kunne være vores parlamentariske ansvar bekendt.
Men det er rigtigt, at de her projekter ikke er groet i SF's baghave.
Mona Juul (KF), 2022-04-07:
Tak til ordføreren.
Det er jo sådan, at da Morten Bødskov var skatteminister, fik vi faktisk både det svar fra talerstolen og på skrift efterfølgende, at det vurderes at være et mindre provenu, og at det ville være meget beskedent.
Det er klart, at der skal man selvfølgelig vurdere, hvad det så egentlig betyder.
Altså, hvad er et beskedent provenu?
Men jeg vil bare lige anholde, at ordføreren på et tidspunkt sagde, at fantomskatten kunne være sådan et kælenavn, fordi man jo får sine penge, men det er lige præcis det, man ikke nødvendigvis gør.
Det er derfor, at der er et hav af handler, der ikke bliver gennemført, fordi man ikke kan være sikker på, at man får sine penge.
Det er lige præcis derfor, at det er biotekbranchen, lifescienceindustrien, der bliver ramt, fordi de har så små succesrater.
Jeg vil bare være sikker på, at ordføreren er helt med på det.
Brian Bressendorff (S), 2022-04-07:
Tak for spørgsmålet.
Det er jeg helt med på.
Man får jo så i modsat fald et fradrag, men vi støtter som sagt også intentionen bag forslaget, og jeg ser frem til den kommende model.
Mona Juul (KF), 2022-04-07:
Tak for det.
Jeg er helt sikker på og jeg er fuld af tillid til, at skatteministeren finder en løsning på det her, og det er også nødvendigt.
Men husk nu, at det her jo er, fordi man ikke nødvendigvis får sine penge; men man får dæleme lov til at betale skat, og det er da en mærkelig ordning, at man skal betale skat af penge, man ikke har fået.
Brian Bressendorff (S), 2022-04-07:
Jeg tror, at jeg har svaret.
Louise Schack Elholm (V), 2022-04-07:
Tak for ordet.
Tak til Konservative og til de andre, som er med i det her beslutningsforslag.
Og hvad er fantomskatten?
Hvis du slår op i skattelisterne, er der ikke en skat, der hedder fantomskatten.
Men det er et begreb, som bliver brugt om den skat, som virksomheder skal betale, typisk når de bliver børsnoteret, fra den ene dag til den anden uden nødvendigvis at have fået penge i hånden.
Det er en helt reel problemstilling, som er en vækstdræber for rigtig mange virksomheder.
Vi var også enige om, at det var en problemstilling sidste gang.
Der var vi bekymrede, fordi det for os er vigtigt, at vi stadig væk holder fast i retserhvervelsesprincippet, og at det skal være provenuneutralt.
Vi har sat gang i en parlamentarisk arbejdsgruppe som følge af det, og jeg synes faktisk, vi har haft et rigtig godt samarbejde i den parlamentariske arbejdsgruppe i Folketinget, hvor det her er en af de ting, vi berører, men vi berører også forskellige andre emner, som f.eks. medarbejderaktier.
Jeg vil bare lige rose Folketinget for, at man kan lave brede aftaler.
Man kan arbejde med tingene igennem længere tid og gå i dybden med dem.
Vores arbejde viste jo, at der sker langt flere børsnoteringer i Sverige, end der gør i Danmark.
Og hvad er så forskellen?
Hvorfor er det, at vi ikke kan tiltrække de samme børsnoteringer?
Altså, historisk set har vi haft cirka lige mange børsnoteringer, men der var et tidspunkt, hvor Sverige rykkede fra os.
Og kigger vi på de store iværksættervirksomheder i Danmark, kan vi se, at der er rigtig mange af dem, der er rykket til udlandet for at blive børsnoteret.
Det er jo rigtig, rigtig ærgerligt.
I forbindelse med den her parlamentariske arbejdsgruppe har jeg indgået i dialog med mange af de her virksomheder og prøvet at spørge: Jamen hvilke udfordringer står I med?
De siger, at de primært står med to udfordringer: finansiering og rekruttering.
I forhold til finansieringen er det her en del af det; det her med den her beskatning af penge, du egentlig ikke får i hånden.
Derfor skrev vi det faktisk også ind i vores beretning i den parlamentariske arbejdsgruppe, og jeg vil gerne kvittere for, at en rigtig stor del af Folketinget står bag den.
Så der har vi også sagt, at vi vil se på den her del af det.
Derfor synes jeg også, vi sagtens kunne gå videre og så sige: Det her var et fint beslutningsforslag.
Altså, der lægges op til, at vi ikke skal gøre op med retserhvervelsesprincippet, og at det også skal være provenuneutralt.
Det synes jeg er to ret vigtige emner i det.
Men jeg synes, vi skal have løst den her problemstilling.
Så jeg er selvfølgelig også rigtig glad for, at skatteministeren siger, at han vil lægge et forslag frem, og jeg håber, at ministeren vil lægge op til en forhandling om det, så vi finder en løsning, som alle kan se sig selv i.
Så håber jeg på, at vi fremadrettet kan få flere børsnoteringer i Danmark.
Tak til fru Mona Juul for at køre videre med det her.
Venstre støtter forslaget, som vi jo selv er medforslagsstillere på.
Kathrine Olldag (RV), 2022-04-07:
Jeg kan huske, at fru Mona Juul sagde på klingende østjysk: Jeg er her for at lave løsninger, jeg er her ikke for at lave politik.
Det, hun jo mente med det, var, at hun havde lyst til at pille dramaet og fnidderet og magtkampene ud og så finde løsninger, der reelt kan bredes ud til glæde for dansk erhvervsliv og danske borgere.
Så derfor er der jo et eller andet meget smukt i, at vi står her i dag og behandler et beslutningsforslag, som fru Mona Juul i den grad har været bannerfører på.
Også selv om hendes parti ikke altid i min optik har lige præcis den tilgang til arbejdet, synes jeg, man må sige, at fru Mona Juul altid leverer.
Der er ikke nogen tvivl om, at iværksættere og virksomheder, særlig i opstartsfasen, har udfordringer i forhold til likviditet, når de skal betale den her skat.
De har også udfordringer, hvis de får tab senere hen og muligvis har betalt en skat, som er langt højere end det, de rent faktisk fik ud af det.
Så vi kan sagtens forstå problemstillingen og sagde også sidst, da vi behandlede et lignende forslag fra ordføreren, at vi gerne vil finde en løsning sammen.
Og det er jo netop det, ordføreren lægger op til her og lagde op til den dag i venteområdet – en løsning.
Vi er fuldstændig enige i diagnosen, så vi har også kigget grundigt på det her nye forslag.
Sidst kunne vi ikke støtte forslaget, fordi det omfattede et opgør med et bærende princip i dansk skatteret, nemlig retserhvervelsesprincippet, men her er forslagets formuleringer blødt en smule op, selv om vi stadig væk også synes, de er lige en tand for bastante.
For det viser sig jo, at vi godt kan løse problemet uden samtidig at gøre op med retserhvervelsesprincippet.
Det har vi jo hørt fra skatteministeren tidligere.
For handler det ikke netop om at finde en løsning sammen og etablere et flertal omkring en model, vi alle kan leve med, som ordføreren for Venstre også netop understregede, uden vi måske lige nu skal beslutte os for, hvilken måde vi skal gøre det på?
Så lad os lave den løsning hen over midten i en fælles beretning, også sammen med fru Mona Juul og resten af de borgerlige partier til gavn og glæde for Danmarks opstartsvirksomheder.
Uanset hvordan vi teknisk lander den her, er det et faktum, at den politiske sejr tilhører fru Mona Juul.
Det er der ingen tvivl om.
Det må hun gerne klippe ud af den her tale til sin Facebook, hvis hun har lyst til det.
Nu må man ikke bruge kraftudtryk på landets fineste talerstol, men det her er virkelig fremragende politisk håndværk, så stor tak til dig.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-04-07:
Ordet fantomskat er jo et fantastisk ord.
Jeg synes, at det grundlæggende lyder lidt gakket, og hvis befolkningen sidder og følger med ved skærmene derude og ser, at nu skal Folketinget afskaffe fantomskatten, så tror jeg faktisk, de fleste ville sige: Den skat skal vi da godt nok af med.
Det er en lidt mere kompliceret sag, men jeg tror faktisk, at konklusionen vil blive den samme, hvis man spørger ganske almindelige danskere derude, om man skal lave om på den her skat – så tror jeg faktisk helt oprigtigt, at svaret vil være ja.
For det handler jo om, at når en virksomhed sælges, er der ofte milepælsbeskatninger med – altså, man får et beløb som grundbeløb, og alt efter hvordan virksomheden klarer sig fremadrettet, kan man så få noget mere med.
Men udfordringen er jo, at man bliver beskattet af det hele på salgstidspunktet, og det kan virke ret ulogisk.
Jeg tror i øvrigt, det er ret normalt, at der er milepælsbeskatninger med.
Jeg har selv solgt en virksomhed for en del år siden, og da var det også en del af kriterierne, så jeg tror egentlig, det er noget, der foregår i stort set alle virksomhedshandler – at der er en form for milepælsbeskatning.
Men det underlige, og det er der, hvor fantomskatten kommer ind, er jo, at der kan opstå nogle situationer, hvor man – for at komme med et lavpraktisk eksempel – sælger en virksomhed, hvor grundbeløbet er 100 kr., og så kan der være en milepælsbeskatning på 300 kr. ovenpå, men så bliver man beskattet af alle 400 kr. på dag et.
Og jeg tror godt, man kan forestille sig, at hvis man har et personligt ejet selskab, kan det være ret svært at betale den skat af den samlede sum, hvilket jo så kan gøre, at man går konkurs, når man skal sælge det selskab.
Ja, så lader man jo naturligt nok være med at sælge det selskab.
Og det er jo det, der er problemet – at når man har en god virksomhed og måske har brug for ny kapital, måske for at virksomheden kan drives videre, så skal der nogle andre ejere til på et tidspunkt, og der spænder den her lovgivning altså ben.
Så jeg synes, det giver rigtig god mening, at man får lavet den her såkaldte fantomskat om, så man bliver beskattet, når man faktisk får pengene i hånden, altså når man har indtægten, og ikke ud fra, hvad man tror man får i indtægt fremadrettet.
Det er også af samme grund, vi valgte, da vi havde beslutningsforslaget sidste gang, faktisk at støtte det.
Der var det et rent konservativt forslag.
Den her gang har vi valgt at være medforslagsstillere på forslaget, for vi synes faktisk oprigtigt, det er et problem for virksomhederne derude, og at det er helt rimeligt, at det skal laves om.
Så vi støtter det naturligvis også den her gang og ser frem til, at vi så forhåbentlig kan få en ny model.
Jeg vil lige afslutningsvis sige, at der også går lidt Christiansborg i det.
Altså, her har man et flertal, der siger, at nu skal vi have en ny model for det her, og så siger regeringen: Nej, det kan vi ikke støtte, men vi kommer med en ny model.
Altså, så kommer der lidt for meget Christiansborg ind over det.
Altså, det bliver lidt for underligt.
Men Dansk Folkeparti støtter det her forslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-07:
Hvis nu det var sådan, at man var konsulent inden for en eller anden branche, og man fik en 3-årig kontrakt på noget arbejde, man skulle gøre for en virksomhed, og så skattevæsenet sagde: Jamen nu har du fået kontrakten, så nu skal du betale skatten af det, du kommer til at tjene de næste 3 år – så ville de fleste nok kunne forstå, at det var en lidt mærkelig situation at sætte folk i.
Og på samme måde ville det være, hvis man var en virksomhed, der skrev kontrakt med en anden virksomhed om at sælge et produkt de næste 3 år til et bestemt beløb og med en bestemt leverance hvert år og med en årlig betaling, og så skattevæsenet sagde: Jamen de næste 3 års salg kan I beskattes af her og nu – så ville man også godt kunne forstå, det var lidt underligt.
Men ifølge skatteministeren er det altså helt, helt naturligt, at man ved salget af en virksomhed til nogle andre her og nu beskatter de fremtidige indtjeninger, som sælger får ved salget, hvis der er en fremtidig betaling fra det overskud, som virksomheden genererer.
Nogle gange, når systemets folk eller en minister går op og siger: Sådan er det jo, og alle må da kunne være enige om, at det er sådan, man gør det – så kan man godt være sådan lidt besnæret af den autoritet, de har, og tænke: Nå ja, det kan da godt være, når de nu siger det.
Men hvis man prøver at sætte det i forhold til, hvordan det er andre steder, kan det være lidt mere vanskeligt at forstå, at det virkelig nødvendigvis skal være sådan.
For skat skal jo opkræves, fordi vi skal betale vores offentlige udgifter; skat skal jo ikke opkræves på en måde, så dem, der betaler, bliver generet unødvendigt af det.
Og oplevelsen derude er altså, at man bliver generet unødvendigt af det her.
Det havde man sådan set tænkt sig gøre helt af sig selv, forstår vi.
Men man kan ikke stemme for beslutningsforslaget, som indeholder et pålæg til regeringen om at gøre det, som regeringen så nu pludselig har fundet ud af at den vil gøre helt af sig selv.
Underligt er det, men vi glæder os over flertallet.
Brian Bressendorff (S), 2022-04-07:
Tak for ordet, formand.
Ja, jeg har lovet at hjælpe hr. Thomas Jensen.
Lovforslaget er en del af udmøntningen af Infrastrukturplan 2035, som vi politisk aftalte med et bredt flertal af Folketingets partier tilbage i juni 2021.
De mange initiativer skal jo bidrage til, at Danmark hænger bedre sammen, og være med til både at gøre Danmark rigere og understøtte en grønnere fremtid.
Og sammen med de allerede igangværende investeringer i fornyelse og vedligeholdelse har vi investeringer på transportområdet for i alt 161 mia. kr., hvoraf de 64 mia. kr. går til veje, de 86 mia. kr. går til jernbaner og ca. 11 mia. kr. går til en række puljer og øvrige initiativer.
Det her lovforslag tager fat på nogle af de store motorvejsinvesteringer, der ligger i Midtjylland og Nordjylland samt på Sjælland, hvor trængslen er stor.
Helt konkret bemyndiger vi transportministeren til at udbygge E45 Østjyske Motorvej mellem Aarhus Syd og Aarhus Nord, udbygge Djurslandsmotorvejen mellem Aarhus Nord og Skejby, udbygge E45 Østjyske Motorvej på strækningen mellem Vejle Nord og Skanderborg Syd, udbygge Hillerødmotorvejens forlængelse fra motortrafikvej til motorvej og udbygge rute 40 mellem Ålbæk og Skagen til en 2 plus 1-vej på to strækninger.
Udbygningerne vil selvfølgelig ske i regi af Vejdirektoratet.
I forbindelse med miljøkonsekvensvurderingerne for Ålbæk-Skagen er det vurderet, at det vil være en påvirkning af prioriterede naturtyper i et Natura 2000-område og denne påvirkning er væsentlig.
Det medfører, at det konkrete projekt ikke kan igangsættes, før der er indhentet en udtalelse fra Europa-Kommissionen som følge af habitatdirektivet.
Danmark skal selvfølgelig leve op til sine EU-retlige forpligtigelser, hvorfor det er foreslået, at bemyndigelsen til at udbygge Ålbæk-Skagen først træder i kraft på et senere tidspunkt, hvor der er indhentet udtalelse fra Europa-Kommissionen.
Foruden at indeholde bemyndigelse til at udbygge de strækninger, som jeg allerede har nævnt, indeholder lovforslaget et forslag om at ophæve lov om en ny fjordforbindelse ved Frederikssund.
Og hvorfor så det?
Ja, helt kort fortalt hjemler loven anlægget af Kronprinsesse Marys Bro, og herudover indeholder loven hjemmel til, at der blev etableret et nyt selskab, som bl.a. skulle stå for at opkræve betaling for passage af Kronprinsesse Marys Bro – en betaling, som så skulle være med til at tilbagebetale lånet, som blev optaget i forbindelse med byggeriet.
Men da man i infrastrukturplanen afsatte penge til at tilbagebetale det føromtalte lån, betyder det også, at der ikke længere er behov for brugerbetalingen til at tilbagebetale lånet.
Det er jo til stor glæde for mange af de lokale, at brugerbetalingen ophørte allerede ved overgangen til 2022.
Desuden er man i gang med at likvidere selskabet, som stod for administrationen, og det foreslås på den baggrund, at loven ophæves.
Konkret bliver transportministeren bemyndiget til at sætte denne del af loven i kraft på et senere tidspunkt.
Samlet set er der således tale om et lovforslag, som er en del af udmøntningen af infrastrukturplanen, og som vil være til gavn for mange mennesker.
Jeppe Bruus (S), 2022-04-07:
Det ved jeg ikke, og nu er jeg jo minister, så jeg skal passe på med ikke at stå og spekulere alt for meget.
Om det beløb er stort eller lille, svarer jeg gerne skriftligt på og laver en opdateret vurdering af.
Men det er jo den forrentning, der forsvinder, plus at der er den risiko for, at pengene aldrig bliver betalt, og den risiko er måske i virkeligheden vanskeligere at kvalificere.
Men den er der jo, og derfor synes jeg egentlig, at den model, der er i dag, er rimelig og fair.
Den giver køber nogle fordele, fordi man kan afskrive det fulde beløb til en start, og den giver sælger – ved at få et fradrag – en tryghed for, at der, hvis det, som man har solgt, i virkeligheden er af en større eller mindre værdi, kommer en justering undervejs.
Peter Juel-Jensen (V), 2022-04-07:
Tak for det, formand.
Jeg holder talen på vegne af Venstres ordfører på området, Kristian Pihl Lorentzen.
Formålet med lovforslaget er at udmønte dele af den brede politiske aftale Infrastrukturplan 2035.
Med denne aftale sikrer vi et Danmark, der hænger bedre sammen, og som gør vores samfund rigere, og som samtidig understøtter vores rejse hen imod en grønnere fremtid.
I Venstre er vi derfor glade for, at vi med denne aftale skaber forkortet og mere pålidelig rejsetid på strækninger med positive økonomiske konsekvenser til følge for både private og erhvervsliv.
Derfor glæder vi os i Venstre over, at vi med denne anlægslov får sat gang i udbyggelsen af E45 Østjyske Motorvej og E45 Nordjyske Motorvej på strækningen mellem Aarhus Syd og Aarhus Nord samt udbygger Djurslandsmotorvejen mellem Aarhus Nord og tilslutningsanlæg nr. 20 Skejby fra 4 spor til 6 spor, at vi med den her lov får sat gang i udbyggelsen af E45 Østjyske Motorvej på strækningen mellem Vejle og Skanderborg fra 4 til 6 spor, og at vi med den her lov får sat gang i udbyggelsen af Hillerødmotorvejens forlængelse fra motortrafikvej til motorvej og udbyggelsen af vejen mellem Ålbæk og Skagen, rute 40, til en 2 plus 1-vej.
Men lovforslaget rummer også, at vi ophæver lov vedrørende en ny fjordforbindelse ved Frederikssund.
Venstre noterer sig med stor tilfredshed, at brugerbetalingen nu er fjernet ved årsskiftet, og at Frederikssund Kommune arbejder på at sikre, at trafiksikkerheden i Frederikssund by fastholdes.
Venstre støtter forslaget.
Og så har jeg også lovet at sige, at Det Konservative Folkeparti også synes, at det her er et glimrende lovforslag og en god måde at udmønte aftalen om Infrastrukturplan 2035 på.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-04-07:
Tak for det, formand.
Jeg skal gøre det kort, for det her forslag er jo en del af vores aftale om Infrastrukturplan 2035 fra i sommer, og derfor kan SF selvfølgelig også bakke op om det her forslag.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi i SF er gladest for cykelstier og kollektiv trafik, bus og tog, men det her er også en del af mobiliteten og sammenhængen i vores land, og derfor vil jeg sådan set gerne støtte det her.
Jeg har bare et enkelt spørgsmål til transportministeren.
Jeg kan konstatere, at der ligger nogle højesteretsdomme om ledningsarbejder, som ifølge Transportministeriets notat betyder, at anlægsprojekter fremover fordyres med 300.000-400.000 kr. pr. kilometer ny motorvej, og de domme, som jeg læser dem, lader til umiddelbart også at have økonomiske konsekvenser for anlægget af de her projekter.
Hvis transportministeren kan svare på det, vil det være rigtig fint.
Henning Hyllested (EL), 2022-04-07:
I Enhedslisten anser vi jo SF for at være et grønt parti, og jeg har da også opfattet det sådan, at det anser SF sig også selv for at være.
Derfor vil jeg selvfølgelig spørge til, hvordan det kan være, at man deltager i en aftale og her går ind for etablering af en udvidelse af en række motorveje, som alt i alt genererer 216.000 t CO 2 i anlægsfasen og genererer 18.180 t CO 2 mere, end hvis man ikke havde etableret de pågældende udvidelser af motorvejene.
I det hele taget genererer infrastrukturaftalen 1,6 mio. t CO 2 i anlægsfasen.
Det kan forekomme mærkværdigt, at SF sådan meget hårdnakket bliver ved med at bakke op om den her aftale, som jo blev solgt som en grøn aftale, men som er kulsort.
Det viser de her tal jo også – nu har vi langt om længe fået tallene i den her forbindelse.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-04-07:
Jamen som hr. Henning Hyllested ved, sker der jo det, når vi forhandler i Folketinget, at nogle får noget, de godt kan lide, og til gengæld må de også sluge noget, som de ikke nødvendigvis er særlig vilde med.
Det har vi gjort for en række projekters vedkommende i Infrastrukturplan 2035.
Til gengæld har vi også fået indflydelse på noget, som ellers kunne have set værre ud, og samtidig har vi også fået nogle projekter igennem, som måske ikke havde været der, hvis ikke SF havde været med.
Der er også dele af aftalen om veje i Infrastrukturplan 2035, som vi synes er fornuftige, og derfor var det også vigtigt for os at indgå i den del af forhandlingerne.
Henning Hyllested (EL), 2022-04-07:
Det var såmænd ikke så meget de tilbageholdte tal, som jeg gik efter, for nu må vi jo konstatere, at de faktisk foreligger i forbindelse med de her projekter, og det er glædeligt.
Det var jo rigtignok dem, vi efterlyste under selve forhandlingerne.
Nej, det er mere det der med, at SF bruger den der undskyldning om, at det kunne have set værre ud, og at man har fået nogle ting igennem, man godt kan lide.
Okay, hvad har man så fået, man ikke kan lide, men som man alligevel har sagt ja til?
Men hvad er det, der kunne se værre ud?
Jeg er helt med på, at man får indflydelse på nogle linjeføringer, men det betyder jo altså ikke, at CO 2 -udledningen hverken fra anlæg eller den efterfølgende trafik bliver mindre af den grund.
Det betyder jo højst, at man flytter en linjeføring fra et sted, hvor man generer nogle mennesker eller noget natur, til et andet sted, hvor man generer nogle andre mennesker og noget andet natur.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-04-07:
Man skal tælle sine sejre, og tillykke med broen ved Frederikssund.
Det, jeg ikke helt forstår, og som fru Mette Thiesen selv var lidt inde på, er, hvordan det hænger sammen med Nye Borgerliges politiske værdigrundlag, som jo er et meget liberalt grundlag.
Brugerbetalingen burde jo være en god ting, når man er et liberalt parti, og en bro, der er finansieret af skatteyderne, og som bliver brugt af skatteyderne, burde vel så i et liberalt sigte være brugerfinansieret.
Hvordan hænger det sammen med, at det er fælleskassen, der pludselig skal betale en lille bro ved Frederikssund?