Ellen Trane Nørby (V), 2019-01-10:
Tak for kommentarerne til lovforslaget.
Der er jo ingen tvivl om, at fjernelse af tatovering med laser er en potent behandling, som kan medføre alvorlig hudskade, og dermed er det heller ikke uden helbredsmæssige risici at få fjernet en tatovering med laser: Der kan opstå alvorlig forbrænding, sår, blæredannelse og arvæv, som flere af ordførerne også har nævnt.
Det var sådan set også baggrunden for, at regeringen sidste år sendte et forslag i høring, der gik på, at man skulle gøre det lægeforbeholdt.
Det har vi også diskuteret her i salen, og der var opbakning til, at det ikke var modellen, fordi den ville være for stram.
Den havde også nogle andre konsekvenser, som bl.a. kunne lede frem til, at man kunne have en bekymring for, om der kunne komme for lang ventetid hos hudlægerne og forskellige andre ting, og derfor valgte vi at hive den del ud.
Så til de der kommentarer, jeg har hørt løbende, om, at det her skulle være udtryk for, at regeringen ikke tør gå længere, og forskellige andre ting, må jeg bare sige, at jeg ikke kan genkende det.
Derfor har vi lovforslaget i dag, som både sætter en tidsgrænse for, hvor ofte man må få lavet laserfjernelser, stiller et krav i forhold til prøvebehandling og stiller krav til udstyr, for at vi kan komme i gang med at få styrket forbrugersikkerheden på området.
Med lovforslaget har vi så søgt en balance mellem den risiko, der er forbundet med fjernelse af tatovering med laser, og de byrder, der pålægges branchen ved reguleringen, og som sagt også de forbehold og de meget kritiske høringssvar, der kom i forbindelse med den langt mere vidtgående model, som blev sendt i høring sidste år.
Det betyder så, at vi, lidt som da vi i sin tid lavede regulering vedrørende solarier, går ud ad den vej, der handler om, hvad det er for et udstyr, i stedet for hvad det er for nogle krav, der er.
De forbud vil skulle offentliggøres på Styrelsen for Patientsikkerheds hjemmeside, og desuden vil manglende overholdelse af forbuddet eller andre krav, der stilles til virksomhederne, kunne medføre politianmeldelse.
Så har der været spørgsmål om alt det, der handler om fjernelse med andet end laser, og der er det sådan, at det kommer vi til at regulere i en bekendtgørelse, som forventes at træde i kraft her i marts måned, og det skal være forbeholdt hudlæger og kosmetiske behandlere at gøre det.
Hvis man f.eks. vil fjerne med syre, som jeg hørte Dansk Folkepartis ordfører spørge om, men det kan også være andre typer, vil det fremover være forbeholdt en meget lille gruppe at udføre det.
Så det her lovforslag handler om alt det, der knytter sig til laser, hvor man kan sige, at alt andet end laser vil blive forbeholdt en meget, meget lille personkreds omkring hudlægerne og folk, der arbejder direkte med kosmetisk behandling i vores sundhedsvæsen, og dermed er det en markant skærpelse, i forhold til hvordan regelsættet er i dag.
Så jeg deler ikke opfattelsen af, at det her er udtryk for, at vi ikke gør noget; jeg opfatter det sådan set som et godt lovforslag, som også er i tråd med den tatoveringslovgivning, som et bredt flertal af Folketingets partier vedtog i foråret, og som har givet et markant løft i forhold til forbrugersikkerheden på selve tatoveringsområdet – altså at vi nu også begynder reguleringen på det område, der handler om fjernelse af tatoveringer.
Derfor stiller jeg mig selvfølgelig til rådighed for de spørgsmål, der måtte være, men jeg håber sådan set også, at der vil være en velvillighed til, at vi går i gang her på området, ligesom jeg har taget den diskussion ned, der kørte blandt Folketingets partier sidste år, der gik på, at den vidtgående model i forhold til at gøre det lægeforbeholdt heller ikke var en model, der ligesom kunne finde opbakning af forskellige andre årsager.