runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2021-12-22:
Nej, vi har ikke lagt os fast på et tal som sådan.
Og man må jo også sige, at det forhandlingsforløb, der har været, har været sådan lidt fragmenteret, for nogle forhandler i det ene rum, og nogle forhandlinger i det andet rum, og så kan man gå fra den ene minister til den anden minister til den tredje minister.
Så selv om det har taget lang tid, er man jo lidt ved at miste overblikket over, hvordan det her egentlig kommer til at ende, men vi håber virkelig, at man ender med at få lavet en bred aftale, som gør det mere attraktivt at blive længere tid i arbejde.
Det gælder særlig også seniorer.
Der vil vi meget gerne have, at det er noget af det, som kommer til at fylde noget.
Malte Larsen (S), 2021-12-22:
Tak for det rigtig fine svar.
Det næste har vi været inde at berøre to gange, men jeg vil nu godt prøve en gang til for at se, om vi kan få det fuldstændig udkrystalliseret.
De Konservatives politiske ordfører, fru Mette Abildgaard, har yderligere kritiseret os for at love guld og grønne skove til dem, der har fået retten til tidlig pension.
Jeg vil så høre, om ordføreren er enig i, at en månedlig ydelse på knap 14.000 kr. kan karakteriseres som guld og grønne skove.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-12-22:
Det er ikke polemisk ment, men jeg vil besvare det spørgsmål, som om ordføreren havde spurgt mig, hvad jeg ville gøre for at øge beskæftigelsen, for at flere mennesker kommer i arbejde, fordi ordføreren brugte udtrykket arbejdsudbud.
For os i SF er arbejdsudbud en teoretisk størrelse, der måske kan omdannes til flere hænder, til beskæftigelse, men som i alt for mange år har været fuldstændig synonymt med, at man forringer folks rettigheder, forringer deres lønninger og arbejdsvilkår.
Vi vil gerne, at vi her og nu sikrer job til alle de mennesker i Danmark, som vi kan få i arbejde, og som gerne vil i arbejde, alle dem, der ufrivilligt er på deltid, alle de seniorer, der gerne vil arbejde osv., alle de grupper, jeg nævnte.
Og så er der et mere strukturelt, langsigtet niveau, hvor vi skal have styr på sygefraværet, som er galoperende højt inden for nogle sektorer.
Og endelig i forhold til udenlandsk kraft vil jeg sige, at vi har 15 millioner arbejdsløse europæere.
Vi har et europæisk fællesskab.
Skulle vi ikke prøve at sikre nogle af dem job, hvis vi ikke kan finde arbejdskraft herhjemme?
René Christensen (DF), 2021-12-22:
Det kommer an på, hvordan man definerer andre folks penge.
De trækker sig i hvert fald tilbage på den måde, at fællesskabet understøtter dem med de midler, de så får, når de er gået på pension, og det er jo den model, vi har i Danmark, og det har vi ingen problemer med.
Det er jo sådan, at de folk også har betalt skat, for man kan jo ikke komme ind på en tidlig pensionsordning, hvis man ikke har betalt skat.
Så man kan også sige, at i de 45 år, de har været på arbejdsmarkedet, har andre folk bare brugt deres penge.
Det er ikke, fordi det her handler om retfærdighed, men det er en mærkelig diskussion at have.
Der vil selvfølgelig også været nogle eksempler på folk, som ikke er særlig nedslidte, der vælger, at det her vil de gerne, fordi det har de fået lovkrav om de gerne må, men de fleste vil vælge det her, fordi de har et behov for det.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-12-22:
Mange tak.
Jeg håber, det er okay for ordføreren, at jeg springer lidt i det og taler lidt om noget inden for vores strafferetlige system.
Nu er der blevet talt lidt om kriminalforsorgsaftalen.
Uden at dvæle for meget ved, hvad der skete i går, vil jeg dog sige, at en af de ting, der er kommet ud af rigsretssagen mod Inger Støjberg, jo er, at sagsomkostningerne ikke bliver betalt af hende selv; dem betaler fællesskabet – så at sige.
Men sådan er det jo ikke i resten af samfundet, for faktisk tror jeg, at vi er det eneste land i Europa, hvor vi pålægger brede og udifferentierede sagsomkostninger, når folk har fået en dom.
Det er en af de ting, der gør, at det faktisk er ret svært at blive resocialiseret senere, hvis du ligger inde med en gæld på flere hundrede tusinde kroner, som kun vokser og vokser.
Hvad mener DF om at gøre, som stort set alle andre lande i Europa gør, tror jeg, og som vi også gjorde for Inger Støjberg i går, nemlig at sige, at en ting er at få en dom, men du skal ikke have en dobbelt dom i også at slæbe rundt på en stor gæld for de straffesagsomkostninger, der har været?
René Christensen (DF), 2021-12-22:
Nu tror jeg slet ikke, man skal sammenligne de to ting overhovedet, for Rigsretten er jo lidt en anden domstol end den, som vi normalt kalder en domstol, for det er jo en rigsret.
Men det er jo sådan i dag, at mindrebemidlede faktisk godt kan få fri proces.
Så skal jeg også ærligt sige, at min spidskompetence ikke er betaling for at komme for en dommer.
Men den nemmeste måde at slippe for det er faktisk at lade være med at lave noget ulovligt, for så kommer man ikke ud i det uføre, at man skal betale for det.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-12-22:
Ja, der var mange, der kunne tænke sig om på den måde, men hvis man har et mål med at sikre, at folk ikke bliver dømt ved de forskellige domstole, vi har – og Rigsretten er jo også en straffesagsdomstol – kunne man jo også have det fokus, hvis man er et lov og orden-parti, som DF jo gerne vil være, at det er vigtigt at sikre, at vi har så få kriminelle i samfundet som muligt.
Og al forskning viser bare, at det er meget sværere at blive resocialiseret, hvis man slæber rundt på en gigantisk gæld.
René Christensen (DF), 2021-12-22:
Ja, men man kan også bare se, at der i hvert fald er nogle, der udnytter det, når de har fri proces.
Det er sådan, at når det drejer sig om flygtninge, indvandrere og andre, kommer der advokater med det samme og tilbyder deres hjælp, for så kan man få fri proces, og så kan man tage det til Menneskerettighedsdomstolen, og man kan alt muligt, så man i hvert fald har sikret sig sit eget vederlag i forhold til det.
Så jeg tror egentlig, at vi har en meget fornuftig retspraksis, hvor nogle bliver dømt til at tage sagens omkostninger, når de taber, og det er sådan, det har været i mange år.
Men jeg er enig i, at der selvfølgelig er nogle, som får en voldsom dobbeltstraf i forhold til at skulle afdrage det store beløb.
Thomas Jensen (S), 2021-12-22:
Nu skal det handle om dagpengesystemet.
Det er nemlig sådan, at regeringen har fremlagt et reformudspil, der skal sikre et stærkere organiseret arbejdsmarked, og et af forslagene er et beskæftigelsestillæg til dagpengene på op til ca. 5.000 kr. for dem, der har betalt til a-kasse og været i beskæftigelse i flere år.
Det er simpelt hen noget, vi spiller ud med for at sikre et stærkere arbejdsmarked og en bedre dækning til folk.
Det, jeg lagde mærke til under førstebehandlingen af finanslovsforslaget, var, at hr. René Christensen spurgte De Konservatives ordfører, hr. Rasmus Jarlov, ind til det her med dagpengesystemet og til, om ikke vi skulle sikre, at et dagpengesystem har værdi for alle ansatte – jeg tror, det var sådan, formuleringen var – med henblik på at vi kan sikre et stærkt dagpengesystem.
Jeg vil høre ordføreren, om ordføreren kan folde lidt mere ud, hvad Dansk Folkeparti tænker om det her med at styrke dagpengesystemet.
René Christensen (DF), 2021-12-22:
Der er ingen tvivl om, at dagpengesystemet har stor værdi for arbejdstager, men det har så sandelig også stor værdi for arbejdsgiver, for i Danmark er det faktisk nemt at blive ansat, men det er også nemt at blive afskediget, og derfor er der mange jobåbninger, som bliver skabt, fordi virksomhederne godt tør lave nogle jobåbninger på en kortere tidshorisont.
Derfor er det vigtigt, at så mange som muligt forsikrer sig og bliver en del af det her dynamiske arbejdsmarked, som vi har i Danmark, og derfor skal det have værdi.
Det eneste, man bare skal sikre sig, er, som jeg også var inde på tidligere, at forskellen på at være i beskæftigelse og på passiv forsørgelse har en vis størrelse.
Men det, der bliver lagt op til, er jo heller ikke, at man skal have en meget høj forsørgelse i hele dagpengeperioden, for det er i en kortere periode, og så skal man også finde ud af, hvordan man så finansierer det.
Men dagpengesystemet har stor værdi for det danske arbejdsmarked, og det er på begge sider af stregen, både for arbejdstager og arbejdsgiver, og det er meget værdifuldt.
Troels Lund Poulsen (V), 2021-12-22:
Tak for det.
I relation til det spørgsmål er det jo rigtigt, at man kan tale om arbejdsudbud eller man kan tale om beskæftigelse, men hvis man zoomer ind på den anden del, der handler om, hvad man kan gøre i forhold til at nedbringe sygefravær, og hvad man kan gøre, i forhold til at flere deltidsansatte bliver fuldtidsansat, hvad er det så helt præcis, SF mener der skal gøres der?
Malte Larsen (S), 2021-12-22:
Mange tak.
Det er lidt i den samme boldgade.
Ordføreren og jeg har jo igennem mange år haft et praktisk arbejdsliv, og tak for de mange gode samtaler, vi to har haft om emnet, og mange tak for samarbejdet om Arnepensionen.
Vi glædes jo i fællesskab over, at de første kan gå på Arnepension her fra den 1. januar.
Nu må vi jo så forstå på De Konservatives formand, hr. Søren Pape Poulsen, at sosu'en, slagterimedarbejderen, håndværkeren, der kan gå på Arnepension, trækker sig tilbage for andre folks penge.
Er ordføreren så enig i den karakteristik, at dem, der startede på arbejdsmarkedet som teenagere og har bidraget til samfundet og betalt deres skat i, ja, ofte hen ved 45 år, trækker sig tilbage for andres folk penge?
René Christensen (DF), 2021-12-22:
Nej, men det, jeg synes er forfærdeligt, er, at det offentlige ikke er en bedre arbejdsplads.
Tænk, at man frivilligt vælger at gå fra en arbejdsplads, som egentlig burde have været en god arbejdsplads.
Men det er den jo ikke.
Hvis vi tilbød en attraktiv arbejdsplads i sundhedsvæsenet, og hvis kommunerne tilbød en attraktiv arbejdsplads på ældreområdet, så ville folk jo blive.
Der er masser af mennesker, der arbejder ude i det private langt over deres pensionsalder, fordi de godt kan lide at arbejde.
Og som ordføreren også selv siger: Jeg kan bevise, at jeg har været på arbejdsmarkedet i mere end 40 år, og jeg kan gå, hvis jeg vil.
Men det tror jeg ikke ordføreren vil, for ordføreren har det godt.
Jeg kan også på et eller anden tidspunkt bevise, at jeg har været på arbejdsmarkedet i 40 år, men hvis jeg har det godt med det arbejde, jeg har, så bliver jeg jo.
Per Larsen (KF), 2021-12-22:
Ja, 40 år.
Jeg kan jo dokumentere, at jeg har indbetalt til ATP i 40 år, så det bliver jo også snart min tur, hvis jeg har lyst til det.
Den absolut største gruppe er f.eks. faggruppen social- og sundhedsvæsenet.
Vi er i en pandemi i øjeblikket, hvor vores sundhedsvæsen er lagt ned.
Vi har så stor mangel på kapacitet i vores sundhedsvæsen, at vi har været nødt til at indføre nye restriktioner.
Covid-19 er ophøjet til at være en samfundskritisk sygdom, simpelt hen fordi vores sundhedsvæsen er så svagt, at myndighederne har store bekymringer.
Det risikerer at udløse flere nedlukninger og flere restriktioner.
Synes ordføreren, det er rimeligt, at de ældre ikke kan blive passet, og at vores sundhedsvæsen er i knæ på grund af det her i forhold til den Arnepension?
Thomas Jensen (S), 2021-12-22:
Det er med stor glæde, at jeg hører, at Dansk Folkeparti er inde på de her tanker, og det skal ordføreren have tak for.
René Christensen (DF), 2021-12-22:
Jeg synes, det er ansvarligt at have tillid til, at den danske befolkning faktisk godt kan træffe nogle egne valg, også i forhold til deres egen situation.
Det, jeg tror man skal blive meget fast i, er jo, at det rådighedsbeløb, folk får ved tidlig pension, altså ikke er meget, meget stort.
Så skal man jo huske, at mange af de her også er nogle, som måske ville være blevet trukket igennem et arbejdsmarkedsforløb i et jobcenter og andet – og så sparer vi de ressourcer der.
Så lad os nu se på det, når den her ordning har kørt nogle år.
Så er jeg faktisk ikke i tvivl om, at der ikke bliver det her frygtelige skræmmebillede, som man gerne vil tegne.
Det er jo nogle folk, som i over 40 år har været med til at betale til fællesskabet.
Per Larsen (KF), 2021-12-22:
Inspireret af det, som ordføreren nævnte omkring Arnepensionen, vil jeg gerne spørge ordføreren, om man synes, det er ansvarlig politik at trække 30.000 mennesker ud af arbejdsmarkedet i en situation, hvor vi har ekstremt stor mangel på arbejdskraft rundomkring; hvor der er masser af opgaver, der ikke bliver løst; hvor virksomhederne simpelt hen sukker efter arbejdskraft.
Så synes ordføreren, at det er forsvarlig økonomisk politik at trække 30.000 raske mennesker ud af arbejdsmarkedet?
René Christensen (DF), 2021-12-22:
Det, jeg tror er vigtigt, er egentlig at afholde fagbevægelsen fra at lave overenskomster, hvor man måske gør det sværere og sværere at blive afskediget, altså at det ikke er det, der skal drive det, så vi sikrer os, at vi får nogle overenskomster, som også afspejler, at vi har et dynamisk arbejdsmarked.
Så derfor er det vigtigt, at vi hele tiden følger efter, men vi skal bare hele tiden passe på, for det er en knivsæg at gå på, og det må ikke blive sådan, at det bliver for attraktivt at være på passiv forsørgelse.
Morten Bødskov (S), 2022-01-11:
Jeg kan ikke svare på det, men set fra min stol, altså fra skatteministerens stol, er der ingen tvivl om, at det, der sker i EU og i OECD på det her område, er et fremskridt, som ikke er set lige, og som jeg føler mig ret overbevist om vil blive styrket i de kommende år.
Det er klart, at når man er med i et forpligtende samarbejde, som EU-samarbejdet er, så er der udfordringer.
Der er forskellige synspunkter, og der er forskellige holdninger.
Det er en kamp, og den kamp så vi jo finde sted under den store, afgørende OECD-aftale om minimumsbeskatning.
Det er en kamp, og vi har danske synspunkter, som eksempelvis er bredt forankret i Folketingets Europaudvalg.
Dem kæmper vi selvfølgelig for, og vi kan gøre noget, men det at bruge så mange ressourcer på en national liste mener vi ikke er den rigtige prioritering.
Christian Juhl (EL), 2022-01-11:
Der fjernede man nogle af sværvægterne inden for skattelylande, f.eks. De Britiske Jomfruøer, som jo ligger i toppen.
Dem, der lige præcis er de værste af alle, bruger den danske investeringsfond, og dermed støtter man en underminering af dansk udviklingsbistand.
Hvorfor kan man så ikke bruge Tax Justice Networks liste som en vejledende liste, i stedet for at man ingenting har?
Og ministeren indrømmer da også, at vi stod alene i EU, og han sagde til os, at der ikke var noget håb om i fremtiden at få styrket den liste.
Morten Bødskov (S), 2022-01-11:
Jeg kan ikke svare på, hvad der er sket i et samråd for en time siden, og det håber jeg at man synes er helt fair.
Men jeg kan svare, at det ikke er, fordi regeringen ikke har nogen ambitioner om, at vi skal skærpe indsatsen her.
Jeg føler mig ret overbevist om, at vi kommer til at følge det her.
Regeringen har sammen med Enhedslisten og de øvrige partier bag finansloven – regeringens kernepartier, om man vil – jo altså lavet en prioritering af en skærpet og forstærket skattekontrol, som er historisk.
Det mener jeg ikke er for meget sagt.
Det løft, der kommer her, betyder, at man kommer til at gå målrettet efter eksempelvis skattely og aggressiv skatteplanlægning.
Det står i de aftaler, vi har lavet.
Så vi kan sagtens gøre mere, og vi kommer også til at følge det fremover, men ligefrem at have en national liste med en hel række kriterier, som medfører, at vi både skal bruge ressourcer på det og indhente oplysninger om det, og som vil konflikte med de initiativer, der kan være i EU, mener vi altså ikke er en rigtig måde at håndtere det på.
Christian Juhl (EL), 2022-01-11:
Vi har lige for en time siden haft et samråd i Udenrigsudvalget, fordi den statslige investeringsfond for udviklingslande, der hedder IFU, benytter sig af EU's sortliste over skattely.
Den er totalt fuld af huller, og den kan ikke bruges til noget som helst, var i hvert fald den overvejende konklusion der.
Så har vi spurgt: Hvorfor bruger I så ikke Tax Justice Networks liste?
Den er skarpere, og vi vil gerne være i spidsen, når vi gør noget ude i verden.
Der fik vi svaret, at det jo sådan set var ngo'er, der havde lavet den liste, og derfor kunne man ikke rigtig bruge den til noget.
Hvis vi vil være de bedste, og hvis vi ude i verden vil lyse som en fakkel for de andre og sige, hvordan vi kan gøre det, og lade være med at køre vores udviklingsbistand igennem skattelylande – det er umoralsk i sig selv, synes jeg – så kunne vi jo bruge en anden liste, hvis ikke vi selv vil lave en liste.
For den her liste er ratet, gennemgået og trykprøvet og alt det fine, man snakker om.
Hvorfor kan man så ikke bruge en liste, der er skarpere end de totalt gennemhullede lister i EU?
Morten Bødskov (S), 2022-01-11:
Fordi indsatsen i forhold til den samlede udfordring for et lille land som Danmark med en meget åben økonomi, hvor vi også er afhængige af, at kapital kan flyde over grænserne, kan risikere at blive skadet.
Det er det, jeg siger.
Betyder det, at vi ikke kan gøre noget herhjemme for at skærpe indsatsen over for skattely?
Bestemt ikke, for det har vi gjort, og det har vi gjort efter regeringsskiftet.
Vi ansætter nu 1.000 nye medarbejdere i skattekontrollen, og en væsentlig del af dem kommer til at sidde på det tunge område skatteøkonomisk kriminalitet.
Søren Søndergaard (EL), 2022-01-11:
Det kan man så ikke se i antallet af lande, der er på EU's sortliste, medmindre man har den opfattelse, at det rent faktisk går fremad i kampen mod skattely og der er færre penge, der placeres i skattely i dag.
Ministeren kan jo så forklare, om ministeren mener det.
Men ministeren siger så, at der er en række tiltag, vi selv kan gøre, og ja, det er der netop, men det dementerer jo lige præcis truslen om alle de negative virkninger, der vil være, ved at vi selv laver en skattelyliste.
De negative virkninger vil der jo være ved alle de tiltag, der bliver nævnt her,
som ministeren kommer med.
Så hvad er grunden til, at lige præcis den skattelyliste, der kan hjælpe f.eks. kommunerne til at vide, hvor de skal købe ind, er skadelig?
Morten Bødskov (S), 2022-01-11:
Vi har jo et supplement, og det er den indsats, vi f.eks. er blevet enige om i forbindelse med de tre etaper, vi har lavet vedrørende styrkelse af skattekontrollen i Danmark.
Noget af det, vi har lavet, er jo indsatser på meget omfattende skatteundgåelse, vi har styrket indsatsen over for skattely, vi har styrket indsatsen over for money transfer, altså de meget, meget store selskaber, og vi har særlig over for Trinidad og Tobago eksempelvis gennemført lovgivning.
Så vi gør noget.
Men grundlæggende handler det om, hvor et lille land som Danmark skal prioritere sin indsats, og om det kan have negative følgevirkninger, hvis man gør, som Enhedslisten foreslår her, og det vurderer vi altså det vil have, for vi mener, at ressourcerne er langt bedre anvendt for et lille land som Danmark med en meget åben økonomi i et fællesskab, og med det, der sker i OECD og i EU lige i øjeblikket, er der de senere år kommet et betydelig stærkere fokus på det her.
Så der er medvind for den dagsorden, som vi i fællesskab har ønsket at sætte her som følge af regeringsskiftet og de indsatser, vi har lavet.
Søren Søndergaard (EL), 2022-01-11:
Det lød næsten, som om Enhedslisten havde fremsat et forslag om at afskaffe EU's sortliste.
Jeg vil lige gøre ministeren opmærksom på, at det ikke er det, vi foreslår.
Vi foreslår et supplement til EU's sortliste.
Og der bruger ministeren sådan nogle formuleringer som, at det er mere effektivt, og at det er bedre end, større gennemslagskraft osv. Ja, selvfølgelig er det bedre, hvis man kan lave det internationalt på verdensplan, og hvis ikke på verdensplan, så i mindre målestok, OSCE, det er fint, men det ændrer jo ikke noget ved, at vi kan gøre noget derudover.
Og det er det spørgsmål, jeg synes ministeren skal forholde sig til.
Ministeren kommer med nogle skræmmebilleder, og at virksomheder kan flytte til et andet EU-land, og det er lidt underligt.
Folk, der godt vil bygge et eller andet rådhus i en eller anden kommune, men ikke får ordren, fordi de ligger i et skattely, hvordan kan de flytte deres virksomhed til et andet land?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Man vil jo kunne bruge det her som et redskab, og det bliver jo helt klart, når ministeren siger om de gode ting, man laver i EU, hvor man giver mulighed for defensive foranstaltninger mod skattely, og så forklarer, at der er 24 lande, der har tilsluttet sig.
Det vil sige, at der er en del lande, der ikke har tilsluttet sig, og så kan virksomhederne jo flytte derhen.
Kan man ikke have et supplement, minister?
Kim Valentin (V), 2022-01-11:
Der er kunstnere, som simpelt hen bare kan se, at de får en dårligere forretning.
De er da ret ligeglade med, hvad der er sket før i tiden.
Det er de da.
De er da fuldstændig ligeglade med, hvad der er sket før i tiden.
Og så skal vi høre Konservative sige, som de sagde lige før, at det ingenting med hinanden har at gøre, men det kan ministeren så måske i hvert fald afklare her til sidst.
Det havde noget med hinanden at gøre, ikke?
På trods af hvad Konservative sagde før, har det noget med hinanden at gøre.
Jens Joel (S), 2022-01-11:
Tak for det.
Det er svært som ordfører fra selv samme parti, som ministeren repræsenterer, at skulle lægge meget til her.
Men jeg vil selvfølgelig også gerne takke Enhedslisten for at rejse debatten om skattely endnu en gang, fordi det er fuldstændig afgørende, at vi får bedre hånd om det, kan man sige, at vi får sikret, at vi ikke har skattelykonstruktioner rundtomkring i verden, som jo i virkeligheden undergraver det fundament, som ikke mindst vores samfundsmodel baserer sig på, men som også er et problem for rigtig mange andre lande i verden.
Hvis man skal være lidt positiv, og det ved jeg godt ikke nødvendigvis bør være stilen her, når Enhedslisten har indkaldt os til debat, så er der jo i virkeligheden, som skatteministeren også sagde, ting, der trækker i den rigtige retning for den her dagsorden for tiden.
Vi har mere opmærksomhed på det i EU.
Danmark har jo været et af de lande – den danske regering har været en af de regeringer – som har presset på for at få det på dagsordenen, men det fylder også mere i det europæiske samarbejde, end det har gjort i nogle år.
Og heldigvis, for det bliver det jo endnu mere effektivt af, er der også store, markante spillere på globalt plan på OECD-niveau, som har været med til at lave den historiske aftale om en, kan man sige, global minimumsbeskatning af multinationale selskaber.
Det er rigtig gavnligt.
Men det er også klart, at den her debat let kommer til at handle om, om man så synes, at man ingenting gør i Danmark, og om man synes, at det, man gør, kun er noget, man kan gøre, hvis man har en sortliste.
Der vil jeg sige, at ud over det der med, hvor man prioriterer sine kræfter – og om sortlisten i virkeligheden er det mest effektive redskab, for der er jo ingen tvivl om, at jo højere oppe man kan forankre sådan noget, jo mere effektiv bliver det – så kan man også gøre noget selv.
Og nogle af de lande, som enkeltvis har indført en sortliste, bruger den jo til at sortere og sætte ind over for virksomheder på en måde, som Danmark gør over for alle, uanset om de er på sortlisten eller ej.
Altså, vi har nogle skatteregler, som sikrer udbyttebeskatning eller beskatning af indkomst, hvis man eksempelvis kontrollerer virksomheder i andre lande og er skattepligtig herhjemme.
Den del skal vi jo ikke reducere til kun de lande, der måtte være på en sortliste.
Det er sådan set sundt nok, at det gælder generelt.
Så alt i alt mener jeg sådan set, at både det, vi laver sammen med Enhedslisten og andre partier i Folketinget for at bekæmpe skattely, og det, vi laver i EU, er det, vi skal fortsætte med – ikke en ny sortliste, men nye indsatser.
Vi støtter ikke beslutningsforslaget, og jeg har lovet fra Radikale Venstre og sige, at det gør Radikale Venstre heller ikke.