runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2020-06-23:
Jamen jeg sagde jo netop, at jeg er modstander af undertrykkende religioner, og det er sådan set, ligegyldigt hvem det er.
Men der er da masser af muslimsk troende mennesker, som stille og fredeligt dyrker deres religion, og skulle de en gang om ugen råbe ud over byen, at nu er der møde i deres kirke, så opfatter jeg det på lige fod med, at folkekirken bimler med klokkerne – det gør jeg.
Og jeg tror ikke på, at det er en fare, hverken for min kultur eller for fru Marie Krarups kultur.
Tværtimod tror jeg, at den kultur, vi hver for sig har, og som vi opfatter som dansk, er stærk, og den skal nok overleve den slags ting.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-23:
Det her er jo ikke en kamp om den ene religion frem for den anden.
Vi lovgiver ikke på baggrund af religiøse doktriner; vi lovgiver på baggrund af det, som et flertal her i Folketinget mener og ønsker.
Og når man ser ud til de islamiske lande, er det ikke det, der er gældende.
Demokratiet og friheden får trange kår, når islam presser sig på, og i værste fald er det døden for demokratiet og friheden, når islam tager over.
Christian Juhl (EL), 2020-06-23:
Det kan jeg godt forstå, hvis man har en meget ensporet opfattelse af, at min kultur, min religion er den rigtige i verden, og at alle andres er forfejlet og misforstået.
Jeg kunne endda forstå på hr. Dahl, at hvis man ikke tilhører nogen religion, er det, fordi man er uvidende og dum og ikke engang ved, hvad man selv mener.
Så vi behøver ikke at lave forbud mod andre religioners traditioner.
Det kan vi sagtens klare, og vores børn er både kloge og dygtige nok til at analysere det.
Vi skal ikke værne om det, som om mennesker er sådan nogle smalsporede nogle.
Okay, nogle vil gerne være det politisk – men jeg abonnerer ikke på den holdning.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-23:
Når vi ser, hvordan islam og den islamiske vækkelse har ødelagt samfund, ikke bare i Vesten, men også i Mellemøsten, og når vi ser, hvordan tidligere mere sekulære samfund er blevet ødelagt af den islamiske vækkelse, så synes jeg, man skylder at sige fra, når det handler om den del af islam, som er politisk, for det er en del af islam.
Når den del af islam, som er politisk, og som trænger sig ind i offentligheden og i det offentlige rum, møder samfundet, må vi sige fra.
Christian Juhl (EL), 2020-06-23:
Jeg vil gerne minde ordføreren om, at for 170 år siden fik vi en grundlov i Danmark, og dengang var holdningen, at årsagen til alt det dårlige i samfundet var jøderne.
Jeg er ved at læse et par bøger om den tid, netop fordi vi kommer til at diskutere det, også i forhold til Danmarks genforening osv.
Hvem var det, der fik skylden for alt dårligt i vores samfund?
Det tror jeg ordføreren godt ved.
Det var jøderne.
Alt dårligt!
Og de blev udskældt og hængt ud og fik at vide, at deres religion var skadelig for samfundet og kunne underminere samfundet osv. osv.
Det er der en masse dokumentation på.
Heldigvis gjorde forstandige folk oprør mod den falske holdning og sagde, at grundloven skulle indeholde en ret til at dyrke sin religion, og at man ikke skal forfølges på grund af sin religion.
Ja, vi har endda fået gjort det til et internationalt princip, at man ikke må forfølges, som vi kan bruge i dag.
Nu er vi ved at gøre det samme med islam.
Hvorfor kan vi ikke leve fordrageligt sammen på den her klode i stedet for at dæmonisere hinanden?
Henrik Dahl (LA), 2020-06-23:
Jeg har to ting.
Det er da en sag for Detektor at undersøge det her spørgsmål om dødsfald.
Jeg sagde, at med hensyn til terrorangreb med dødelig udgang i Europa i dette århundrede er det store flertal af disse terrorangreb islamistiske.
Det må vi da have nogle factfindere til at kigge lidt nærmere på.
Danmark har været kristent i ca. 1.000 år, og lovgivningen er kristen helt tilbage fra middelalderen.
Vores menneskesyn er kristent, vores kultur er kristen og vores historie er kristen.
Det er en del af vores kultur, og det kommer med den pakke, som det er at være her i landet, som flere ordførere allerede har sagt.
Christian Juhl (EL), 2020-06-23:
Det er jo lodret forkert.
Separatistbevægelserne har især været nogle af dem, som har været årsag til mange dødsfald – kampe om magten i samfundet har været årsag til rigtig, rigtig mange dødsfald.
Et andet spørgsmål, jeg gerne vil stille, er i forhold til det, ordføreren siger om retten til ikke at blive påtvunget en religion, som man ikke tilhører.
Altså, nu lever jeg i et samfund, hvor jeg bliver påvirket af kristendommen hver eneste dag.
Jeg mener: Hvis det var rigtigt, hvad ordføreren sagde, måtte der jo også være en grænse for kristendommen.
Henrik Dahl (LA), 2020-06-23:
Jeg tror meget på anvendelse af fakta, og fakta er, at i dette århundrede har praktisk taget alle – der har været nogle ganske få undtagelser – terrorangreb med dødelig udgang i Europa været foranstaltet af islamister.
Så i dette århundrede på vores kontinent har terror med dødelig udgang været noget, der har haft sin rod i islamisme, med nogle ganske få undtagelser.
Christian Juhl (EL), 2020-06-23:
Det der med at få hovedet under vand skal man passe på med, det kan man jo drukne af.
Jeg vil bare sige to ting.
Ordføreren sammenligner islamisme med terror.
Det kan også være politisk båret; det har vi set med både højre- og venstreekstremisme, især højreekstremisme, de sidste 10 år.
Og det skal bekæmpes.
Men ligefrem at sige, at det er på grund af islamisme, er godt nok lidt smalsporet, og det forventede jeg ikke af en højtuddannet akademiker, altså at man ikke kan se mere nuanceret på det end det.
Vi forstår jo ikke ret meget af, hvad der sker i vores samfund, hvis ikke vi kan prøve at finde årsagerne, og de er jo ikke kun ét sted.
Fred være med dem; de skal have lov til at tro, hvad de vil.
Men dem, der vil arbejde lidt med viden og fakta om samfundet, er jo nødt til at sige, at det er mere nuanceret end det.
Det håber jeg da også ordføreren synes.
Henrik Dahl (LA), 2020-06-23:
Til forskel fra, hvad man nogle gange kan læse i medierne, har jeg aldrig nogen sinde været medlem af SF, men det er et parti, jeg på mange måder har sympati for.
Og det, jeg har bemærket gennem årene, er, at SF altid nærmer sig tidens store spørgsmål på samme måde, som når folk skal bade: Det er med en tå i først, og så går der lang tid; man kaster sig ikke bare sådan ud i det.
Så jeg synes, at det er godt, at SF har stukket en tå i de her problemer, og måske får man også hovedet under på et eller andet tidspunkt.
Carl Valentin (SF), 2020-06-23:
Jeg tror bare lige, det var vigtigt for mig at få sagt til hr. Henrik Dahl, at det, jeg sagde fra talerstolen, ikke var, at der var et problem i dag.
Jeg sagde netop, at jeg ikke rigtig synes, der er noget stort problem i dag.
Men såfremt det bliver et problem i Danmark, at der er mange religiøse bønnekald og det generer folk og dem, der bor tæt på, så synes jeg, det er fornuftigt at gå ind og forhandle om det.
Jeg synes egentlig, der har været nogle interessante pointer her i debatten i dag, og jeg synes, at bl.a. hr. Christian Juhl har haft nogle gode pointer i forhold til ligestilling mellem forskellige trossamfund.
I SF mener vi sådan set, at anerkendte trossamfund skal ligestilles, og at folkekirken ikke skal have nogle særprivilegier; men jeg synes også, det er en fejl, hvis man fuldstændig ligestiller det at ringe med kirkeklokker med et bønnekald, hvor man synger eller taler eller noget i den stil.
Jeg synes egentlig, det er to ret væsensforskellige ting, og det synes jeg også man skal have med, hvis vi en dag kommer til at skulle forhandle om, hvordan man regulerer det her område.
Christian Juhl (EL), 2020-06-23:
Det var dog en melding.
Jeg lever i den illusion, at jeg synes, jeg lever i et af de mest oplyste samfund, både fordi vi har en fri presse og vi i høj grad har adgang til biblioteker og internet og har alle sammen en relativt høj uddannelse.
Jeg har ikke så fin en uddannelse som ordføreren, det indrømmer jeg gerne, for jeg har aldrig gået på et universitet, men jeg har da fået en dannelse igennem min tilværelse, som jeg er rigtig, rigtig glad ved og synes er værdifuld.
Jeg vil sige, at jeg vil kæmpe til det sidste for, at de kristne får lov til at beholde deres religion i Danmark, hvis den skulle vise sig at være truet på et tidspunkt.
Jeg har dog endnu aldrig set det, for der er ikke nogen, der vil forbyde den i Danmark.
Der er i andre lande nogle, der vil tage patent på den, og jeg frygter sådan, at kristne korstogsfarere i Danmark vil begynde at tage så meget patent på den, at de siger, at det er en dominerende religion, og at den skal have al mulig ret, og at de andre kun er her på vores nåde, for så er jeg bange for, at den kristne tro vil få problemer.
Og der vil jeg sige, at det, som ordføreren sagde om dannelse, er jeg fuldstændig enig i, for det er et godt våben.
Det er også at vide – jeg er ved at læse nogle bøger om det i øjeblikket – at kirken så igennem fingre med hekseforfølgelserne, og det er at vide, at den har slået mennesker ihjel i Guds navn osv. osv.
Det er dannelse.
Marie Krarup (DF), 2020-06-23:
Jeg er gymnasielærer i religion, jeg ved, hvordan det er at modtage 15-årige elever, som ikke ved en brik om kristendommen, og som har fået mærkelige ting at vide.
Hvordan kan man være sikker på, at kristendommen vil bestå i et land, hvor oplysningsniveauet er så lavt?
De har måske aldrig været i en kirke.
Der er rigtig meget brug for god undervisning og opdragelse i Danmark, for at kristendommen fortsat skal være her.
Der er slet ikke brug for, at islam trænger sig ind på de områder, hvor kristendommen burde være.
Mads Fuglede (V), 2020-06-23:
Jamen så vil spørgeren jo også vide, at alle de her fælles værdier, som også er en del af dansk kultur, jo er værdier, der også er forankret i den debat, der har været om kristeligheden i Danmark.
De er uløseligt forbundet.
Hvis man ser på højskolebevægelsen eller andelsbevægelsen, så har man haft den debat om, hvilken rolle religion skal spille i det offentlige rum, og det var også noget, som den tidligere arbejderbevægelse havde som et af sine vigtigste temaer.
Det har været en del af det, vi er rundet og skabt af.
Christian Juhl (EL), 2020-06-23:
Jo, for jeg lægger nemlig rigtig stor afstand til lande, som vil diktere, at deres land er muslimsk eller noget andet, for det kan man ikke diktere.
Mennesker er mangfoldige, og mennesker har forskellige religiøse og kulturelle opfattelser.
Hvis man skulle sige noget om den danske kultur, så er den rundet af arbejderbevægelsens solidaritet og tanker om lighed.
Det er værdier, som er fælles for danskerne.
Det er værdier, som stiller krav om rummelighed og ikke smalsporethed, hvor man siger, at vores religion er bedre end de andres.
Mads Fuglede (V), 2020-06-23:
Selvfølgelig er Danmark er et kristent land.
Danmark er rundet af kristne værdier, og det er så rundet af dem, at man har valgt at gøre den luthersk-evangeliske kirke til en kirke, der har en særstatus i grundloven.
Vi ville ikke kunne genkende det samfund, vi har i dag, hvis vi ikke havde den kristne kulturarv, som vi har haft med i bagagen, siden Ansgar kristnede danerne.
Det er jo det begavede svar på det spørgsmål.
Så er der jo selvfølgelig mennesker i Danmark, der ikke er kristne, og det har jeg ikke noget problem med, men det ændrer ikke ved, hvad vores fælles historiske arv er, hvordan vi har formet de her institutioner, og hvordan kristendommen har præget vores samfund i generationer.
Jeg ved godt, at der er en semantisk debat om, om et land kan være kristent, eller om det er et folk, der er kristent, men det synes jeg er en underlig debat.
Det er det samme som at sige, at man ikke kan sige, at Danmark er et demokratisk land, fordi det er borgerne, der er demokratiske.
Christian Juhl (EL), 2020-06-23:
Hvornår kan vi af højtuddannede mennesker forvente at få en debat, der er lidt mere åben og nuanceret og også for den sags skyld saglig?
Danmark er ikke et kristent land – kan vi ikke snart få slået en pæl igennem det?
Der er mange kristne i Danmark, men jeg er ikke kristen, jeg er ikke ud af en kristen tradition, jeg er ikke ud af et kristent miljø, men jeg har stor respekt for mennesker, der er troende og tilhører et eller andet trossamfund – og man må selv vælge hvad for et – og jeg vil gerne respektere det, så længe det ikke går ud over andre mennesker.
Men lad nu være med at omfavne os alle sammen og sige, at sådan er det, og at så ensporet er alle danskere.
Det er ikke rigtigt.
Der er mange kristne, og der er mange kristne, der er mangfoldige i deres udtryk og tror på, at mangfoldighed er en styrke, og at der skal være plads til alle i vores samfund, bare man ikke skader andre.
Hvornår kan vi gå tilbage til det spor, som jo er det, der dybest set kendetegner i hvert fald det Danmark, jeg kender?
Mads Fuglede (V), 2020-06-23:
Tak for ordet.
Vi står her i dag på baggrund af et beslutningsforslag fra Nye Borgerlige om at forbyde bønnekald i det offentlige rum.
Danmark skal være et land, hvor bønnekald ikke skal foregå højlydt i det offentlige rum.
Det er Venstres holdning.
Når vi oplever et bønnekald, som det vi så for nylig i Gellerup, bliver jeg bekymret, fordi det rykker ved hele det grundlag for, hvem vi egentlig er, for det er ikke det Danmark, jeg kender.
Det skal vi sige klart nej til.
Vi skal sige nej til bønnekald i det offentlige rum, det hører ikke hjemme i Danmark.
Hertil kommer, at bønnekald og lignende religiøse ytringer er en støjgene.
Ligesom vi ikke ønsker støj fra transport og erhvervsliv, ønsker vi heller ikke støj fra bønnekald.
Vores boligområder skal holdes fri for støjgener.
I Danmark har vi religionsfrihed, og det bakker vi stærkt op om i Venstre.
Man må tro på, hvad man vil, men vi har ikke religionslighed.
Derfor går Venstre ind for et forbud mod højtalerforstærkede bønnekald i det offentlige rum.
Danmark er et kristent land, hvor kirkeklokkerne ringer og har gjort det i tusind år.
Folkekirken har en særstatus i grundloven, og derfor skal kirkeklokker selvfølgelig ikke være omfattet af forbuddet.
Forbuddet skal selvfølgelig være inden for rammerne af grundloven, og det er vi også sikre på at det kan, når vi får udboret retsgrundlaget for det her ovre i Udlændinge- og Integrationsministeriet og Justitsministeriet, sådan at man kan lave et lovforslag, der overholder de krav, der stilles i beslutningsforslaget.
Det er vigtigt, at der kommer klare regler på dette område, så det ikke er op til hver enkelt kommune at tage stilling til problemet.
Der er brug for ens regler på det her område.
Det er sådan nu, at der ikke er et grundlag for at sige ja til det, men der er heller ikke noget grundlag til at afvise det – det er et stort problem.
Vi anbefaler derfor Folketingets partier at stemme for beslutningsforslaget og ser frem til den videre udvalgsbehandling.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-23:
Men jeg har forstået, at det er her, man åbenbart har fundet et fælles fodslag iblandt de blå partier, og det er også fint, og derfor tager vi også debatten for anden gang på halvanden uge, men empirien mangler vi fortsat.
Skulle den komme, er det klart, at vi må skride ind i fællesskab.
Mads Fuglede (V), 2020-06-23:
Men det er jo en god erkendelse, Socialdemokratiet har gjort sig der.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-23:
Jo, ellers ville det da undre mig, at man sender en sådan henvendelse.
Men så håber jeg også, at dem, der sender dem, måske sidder og ser Folketings-tv eller læser avisen og ser, at hr. Mads Fugledes parti, undertegnedes parti og en række andre partier her i Folketinget ikke ønsker bønnekald, og hvis det bliver en realitet med bønnekald i Danmark, vil vi gøre alt, hvad vi kan, for at skride ind over for det.
Mads Fuglede (V), 2020-06-23:
Men der er jo ikke enighed om en bred politik på det her område, hvis Socialdemokratiet ikke vil handle nu.
Hvad tænker hr. Rasmus Stoklund, der er hensigten med de henvendelser, der er kommet til ministeren, om bønnekald?
Der bliver hele tiden henvist til, at der kun har været ét tilfælde.
Tænker man ikke, at de tre yderligere henvendelser, der er kommet, også er med et ønske om netop at foretage bønnekald?
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-23:
Nej, men det var jo ikke desto mindre 37 mandater, der i den valgperiode accepterede hr. Lars Løkke Rasmussens nølen på det udlændingepolitiske område, og at man jo ikke formåede at løse en lang række af de problemer, som vi stod med, og som vi forsøger at rydde op i.
Det er egentlig ærgerligt, at de debatter, vi har hernede, altid skal være så polemiske og så syrlige og bitre.
For jeg glæder mig egentlig over, at der er et bredt flertal for en stram udlændingepolitik i Danmark.
Jeg synes, det var bedre, hvis vi kunne arbejde sammen om det i stedet for.
Marie Krarup (DF), 2020-06-23:
Det er jo så helt forkert.
Paradigmeskiftet er jo lige præcis blevet ændret i dag.
Så det er fuldstændig forkert.
Desuden burde hr. Rasmus Stoklund, på trods af han kun har været her et år,
dog have fundet ud af, at der skal 90 mandater til et flertal.
37 mandater kan ikke ændre Danmarks udlændingepolitik – desværre.
Og problemet har jo været, at der har været to fløje, der ikke ønskede det, som Dansk Folkepartis 37 mandater i sidste samling ønskede.
Så vi kunne desværre ikke gøre så meget mere.
Det havde vi meget, meget gerne ønsket.
Men det burde jo ikke fratage Socialdemokraterne muligheden for at fortsætte den kamp imod islamisering, som man burde føre efter vores mening.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-23:
Min hensigt er sådan set ikke at være sarkastisk over for Dansk Folkeparti.
Jeg forholder mig bare til bundlinjen; altså, Dansk Folkeparti var det største parti i blå blok i den forgangne regeringsperiode.
Der skete en række problematiske ting på udlændingeområdet.
Man sprang, som fru Marie Krarup nævner, ofte op som løver og faldt jo så altid ned som lam, når hr. Morten Dahlin og hr. Mads Fugledes parti, Venstre, afviste at følge nogle af de forslag, som Dansk Folkeparti kom med på området.
Paradigmeskiftet står jo ved magt, der er ikke ændret et komma.
Marie Krarup (DF), 2020-06-23:
Jeg synes, at ordførerens sarkasme over for Dansk Folkeparti i den tidligere periode har været særdeles fejlplaceret.
Dansk Folkeparti kæmpede med arme og ben, og vi kæmpede alt, hvad vi kunne, imod indvandring og imod islamisering.
Vi har gang på gang fremsat beslutningsforslag om at stå imod islamisering, om at forbyde islamiske tørklæder i skoler og på offentlige uddannelsesinstitutioner, om at forbyde bederum, om at få fødevarer halalmærket, så man kan vælge det fra, og om at forbyde kønsopdelt svømmeundervisning.
Overalt har vi stået forrest i den kulturkamp imod islamisering.
Så det er rimelig grotesk at høre, at vi ikke skulle have gjort noget.
Men det er helt korrekt, at Venstre ikke gjorde noget.
De var ikke interesserede i det.
Så det er rigtigt, at den blå regering heller ikke var særlig interesseret.
Men man bør da være blevet klogere i Socialdemokratiet og forstå, at det er en vigtig kamp at kæmpe – kulturkampen imod islamisering.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-23:
Jamen det er der ikke noget, der har overbevist mig om, og hvis det kommer til at vokse, vil vi jo også gøre noget ved det.
Ministeren har jo også tilkendegivet, at han undersøger det juridiske grundlag, der skal til, hvis man skal skride ind.
Og det er jo igen en oprydningsopgave, der ligger efter den tidligere VLAK-regering, som jo ikke tog ansvaret på sig på det her område heller for at sørge for et juridisk grundlag eller for at undersøge, hvad der egentlig er op og ned, hvis man overhovedet skal tage den her slags skridt.
Marianne Jelved (RV), 2020-06-23:
Ja, tak.
Jeg er faldet over noget, nogle ord, i selve teksten, som jeg godt vil bede om en forklaring på.
Der står: »Folketinget pålægger regeringen inden udgangen af 2020 at fremsætte lovforslag, der forbyder højtalerforstærket bønnekald« – og så kommer ordene: »og lignende religiøse ytringer i det offentlige rum«.
Hvad tænkes der på, når der står: »og lignende religiøse ytringer«?
Hvis man nu sagde ja til det her, hvad forpligter man sig så til?
Jeg er stadig væk virkelig overrasket over at høre fru Krarup sige det der.
Jeg er selv troende, og jeg er ikke i tvivl om, at den danske tro, om jeg så må sige, den kristne tro vil blive for evigt her i landet.
Den er ikke truet på nogen som helst måde.
Så derfor forstår jeg overhovedet ikke den opgivende følelse hos fru Krarup.
Det må jeg sige
overrasker mig, og det kræver ikke noget svar, men jeg har lyst til at ytre min overraskelse.
Marie Krarup (DF), 2020-06-23:
Nu kan jeg ikke lige finde teksten, men ja, det er da en støjgene, altså, bønnekald er da klart en støjgene, ud over at det også er missionerende.
Men det, som vi lægger i den her sætning »og lignende religiøse ytringer i det offentlige rum«, er bønnekald uden forstærkning, for der står jo, at det retter sig mod højtalerforstærket bønnekald.
Så opfatter vi »lignende religiøse ytringer« som uforstærket bønnekald.
Vi havde hellere set, at man havde skrevet islamisk bønnekald, men det er der så nogen, der ikke ønsker at gøre, og så bliver det højtalerforstærket, altså den her formulering.
Men derudover, med hensyn til om jeg har tillid til, den kristne tro vil bestå, vil jeg citere Cromwell, der sagde: Stol på gud, og hold krudtet tørt.
Det er rigtigt, at man selvfølgelig skal stole på, at man nok skal klare det, man skal stole på, at Vorherre nok redder os, men hvis ikke vi også selv tager os sammen og gør noget og holder krudtet tørt, er det altså ikke sikkert, at det virker.
Så vi kan ikke bare lade os skylle over med kulturfremmede ritualer og tiltag i Danmark og så tro, at Danmark bliver ved med at være kristent.
Marianne Jelved (RV), 2020-06-23:
Jeg må jo sige, at jeg faktisk er ret overrasket over at høre, at fru Krarup slet ikke har tillid til, at den kristne tro vil forblive i Danmark om nogle år.
Det er jeg virkelig, virkelig forbavset over.
Så det var bare en kommentar.
Men så har jeg lige et spørgsmål, og det er stadig væk om de ord, som jeg ikke forstår, og som jeg synes er ubegribelige, og som jeg synes er som en dækningsløs check i virkeligheden.
Jeg citerer fra bemærkningerne: »Hertil kommer, at bønnekald og lignende religiøse ytringer er en støjgene.
Ligesom vi ikke ønsker støj fra transport osv. osv. ...«.
Men jeg fik at vide lige før, at i virkeligheden betyder ordene lignende religiøse ytringer, at det er bønnekald uden højtalerforstærking.
Så forstår jeg slet ikke det, der står der.
Det er en støjgene, står der i bemærkningerne.