runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-04-11:
Tak for det, formand.
Ja, endnu en dag i Folketinget og endnu en dag, hvor politikerne inde i Folketinget øger detaljegraden i samfundet og vil bestemme endnu flere detaljer omkring elementer i samfundet.
Den her gang er det så gymnasierne, der står for tur.
Jeg er da enig i, at der sagtens skal være en formålsparagraf for gymnasiet og også et dannelsesaspekt i det, og det kunne jo lyde, som den første del faktisk lyder, og det er: »Eleverne skal derfor lære at forholde sig reflekterende og ansvarligt til deres omverden«.
Så behøver man sådan set ikke herinde fra Folketinget at skrive mere; det kunne være en dannelsesparagraf, en formålsparagraf for de danske gymnasier.
Men det er selvfølgelig ikke nok for politikerne.
Nej, så fortsætter man nu dernedad og skriver, at omverden bl.a. er medmennesker.
Bare ordet medmennesker!
Hvorfor skal man have »med« foran, skal de ikke bare forholde sig til mennesker?
Hvorfor skal det lige præcis være med mennesker, man skal forholde sig til?
Men fair nok, det skal være medmennesker og ikke bare mennesker – og så nu også natur, miljø, klima og samfund.
Det er dér, det bliver aktivistisk, for hvad bliver så det næste punkt, som kommer ud af det, når lobbyister, en forening eller andre kan snakke med nogle politikere og spørge: Kan vi ikke lige føje nogle flere ord til det her dannelsesaspekt?
Det er en vanvittig glidebane, man går nedad, og man ophøjer nu et bestemt emne, et fagemne som klima, til at skulle være en fast bestanddel af dannelseselementet i formålsparagraffen.
Hvis man endelig ville gå ned ad den vej – jeg synes, at man skal stoppe, hvor man bare siger, at de skal holde sig reflekterende og ansvarligt til deres omverden – så er det ret vildt, at man ikke tager ordet kritisk med.
For efter de seneste 3 år i dansk politik er der om noget behov for, at de unge mennesker forholder sig kritisk til, hvad det er, de ser.
At forholde sig kritisk er også et fast element i at blive dannet, og det synes jeg der er behov for, når vi har set, hvordan en statsminister lukkede samfundet ned, uden at Sundhedsstyrelsen bakkede op om det; når vi har set, hvordan en statsminister lukkede et minkerhverv ned uden lovhjemmel; og når vi har set, hvordan et tidligere blåt parti, Venstre, fuldstændig bedrog vælgerne og gjorde Mette Frederiksen til statsminister, stik imod hvad de sagde til vælgerne.
Så er der behov for, at en del af den dannelse, der foregår, er, at man også forholder sig kritisk til, hvad autoriteter, hvad myndigheder, og hvad især politikere i et dansk Folketing siger.
Så lad os da få et ændringsforslag til det her og så tilføje det lille ord kritisk.
Der kan vel ikke være nogen i det danske Folketing i dag, der kan have noget imod, at en del af det at blive dannet er, at man forholder sig kritisk til, hvad det er, der sker fra Folketingets side.
Lotte Rod (RV), 2023-04-11:
Jeg er simpelt hen bare totalt uenig med ordføreren i, hvad der er politikeres rolle.
For når vi snakker om frisættelse og om, at politikere skal lade være med at blande sig, skal politikere lade være med at blande sig i, hvordan undervisere skal undervise.
Men til gengæld er det da en politisk opgave at stille spørgsmålet: Hvad er meningen med gymnasierne?
Altså, hvad er det faktisk for et dannelsessyn, vi har?
Hvad er det, vi synes er meningen og formålet med vores gymnasier?
Derfor skal vi da diskutere politisk, hvad formålet med vores gymnasier er.
Og jeg mener, at det at tage klimaet alvorligt og det at ville bæredygtighed og omstille vores samfund er et ansvar, som hviler på os, og derfor synes jeg, det er helt rigtigt, at vi er et bredt flertal i Folketinget, som heldigvis mener, at en del af det at gå i gymnasiet er at lære om natur, miljø og klima.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-04-11:
Jeg tror, forskellen ligger i, hvor stor en grad af tillid man har til, at fagpersonerne også løser det derude.
Nu kommer jeg derude og har haft med unge mennesker at gøre i 20 år.
Jeg tror ikke, der er et sted i samfundet, hvor der diskuteres natur, klima og omstillinger mere, end hvad der gøres på et gymnasium i dag.
Spørgeren var selv på talerstolen før og stod og lovpriste, at hun var ude til en klimadag på et gymnasium osv.
Spørgeren sagde det selv: Det er over det hele hele tiden – og dejligt.
Derfor er der heller ingen som helst grund til at putte det ind i et formål.
Dannelsesbegrebet skal være kort og præcist, så det netop giver mulighed for, at man ude på uddannelsesstederne kan tillægge det, hvad der er behov for.
Mattias Tesfaye (S), 2023-04-11:
Tak til formanden for ordet og til ordførerne for en god debat.
Den daværende socialdemokratiske regering og gymnasieforligskredsen indgik før jul en aftale om, at miljø og klima skal tilføjes som dannelsesperspektiver i formålet med de gymnasiale uddannelser.
Dermed bliver det en del af unges dannelse, at de lærer at forholde sig reflekterende og ansvarligt til miljø og klima.
Gymnasieforligskredsen er også blevet enige om, at eleverne på de gymnasiale uddannelser skal have obligatorisk seksualundervisning fra skoleåret 2023/24, altså det, som starter til august.
Den gennemsnitlige seksuelle debutalder harmonerer med tidspunktet, hvor mange unge begynder på en ungdomsuddannelse, og de har forståeligt tusind tanker, som suser rundt i hovedet på dem, både gode tanker og bekymringer.
De vil gerne sammen med deres jævnaldrende diskutere prævention, følelser, lyst, forebyggelse af seksuelt overførte sygdomme, internettet, grænser på internettet, krop og måske ikke mindst samtykke.
Den årlige trivselsundersøgelse blandt elever fra 2021 viser, at 14 pct. af eleverne på de gymnasiale uddannelser inden for det seneste år er blevet udsat for uønsket seksuel opmærksomhed fra andre elever eller fra ansatte på skolen.
Det tal tror jeg og håber jeg kan blive lavere gennem en åben og en ærlig diskussion mellem eleverne – at en bedre indsigt og forståelse for samtykke og for grænser også smitter af på, hvordan man opfører sig.
Den obligatoriske seksualundervisning skal hjælpe eleverne til at forstå og give dem mulighed for at reflektere over samtykke og meget andet sammen med deres jævnaldrende.
Seksualundervisningen vil, hvor det er relevant, skulle indgå som en del af den almindelige undervisning, men den enkelte institution, den enkelte skoleledelse har frihed til at tilrettelægge indsatsen, så den passer til de elever, de nu engang har på skolen.
Tak for ordet.
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-11:
Tak for det, formand.
Det skal være en tryg oplevelse for borgerne i Danmark at færdes i det offentlige rum, om det er om dagen, om aftenen eller om natten, eller om det er på veje, i nattelivet eller i den kollektive trafik.
Uanset hvem vi er, eller hvor vi bor, skal vi kunne føle os trygge i vores lokalsamfund.
Heldigvis er der mange trygge mennesker i Danmark, men det gælder desværre ikke alle.
Der er steder og områder, hvor folk føler sig mindre trygge ved at færdes.
Det er selvfølgelig politiets opgave at passe på os, og det gør de også, og det skal de blive ved med, men vi kan godt bruge flere tryghedsskabende personer i vores offentlige rum.
For udviklingen går hen imod, at vi får mindre og mindre kontakt med fysiske myndighedspersoner i hverdagen, hvor togbilletten købes via en app og pakken hentes i en pakkeboks.
Det lovforslag, som vi behandler her i dag, handler om lige præcis det at få flere tryghedsskabende personer i vores offentlige rum.
Forslaget lægger op til, at der etableres en forsøgsordning, der giver kommunerne mulighed for at ansætte tryghedsvagter.
Vagterne kan supplere politiets arbejde med at opretholde ro og orden og i sidste ende skabe mere tryghed for borgerne.
Ved at være synlige og til stede i lokalsamfundet kan tryghedsvagterne bidrage til at sikre tryghed ved at være ekstra øjne og ører for politiet.
Det er vigtigt at notere sig, at vi ikke med det her lovforslag vil få tryghedsvagter, som kan erstatte eller på lige fod fungere som vores politi.
De får eksempelvis ikke politimæssige beføjelser.
De vil dog kunne henstille til personer om at stoppe forstyrrende adfærd, og ved hjælp af kameraer vil vagterne kunne dokumentere forstyrrelsen af den offentlige orden eller andre strafbare forhold.
Som det fremgår, er forslaget en frivillig ordning for kommunerne, som de kan gøre brug af i en prøveordning fra den 1. juli og 3 år frem.
Forhåbentlig er der nogle kommuner, der vil gribe den her nye mulighed, så vi kan få synlige tryghedsvagter, som er til stede for at hjælpe og støtte politiet og borgerne, hvor der er brug for det.
Vi tror på, at det kan blive en vigtig indsats og en investering i at styrke samarbejdet med borgerne og i sidste ende skabe endnu mere tryghed og sikkerhed i vores lokalsamfund.
Vi støtter selvfølgelig lovforslaget.
Og tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-04-11:
Kan ordføreren svare på, hvorfor der er behov for de her tryghedsvagter ude i kommunerne?
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-11:
Ja, det kan jeg godt.
Altså, der er jo forskellige ønsker fra de kommuner, som gerne vil have tryghedsvagter.
For nogle handler det om, at man f.eks. har områder, hvor der er mange unge mennesker samlet, og hvor man synes, det er vigtigt, at der er nogle flere ansvarlige voksne til stede – nogle, der kan holde øje med, hvad der sker, og måske bede de unge om at skrue lidt ned for musikken, hvis det bliver for meget, og måske også nedtone en konflikt, inden den eskalerer.
For andre kan det f.eks. handle om et område, hvor man i en periode har oplevet, at der er mange indbrud, og måske har brug for, at der er nogle tryghedspersoner, som kan færdes i det område og være de ekstra øjne, som politiet måske ikke har mulighed for at være hele tiden.
Så der er mange forskellige muligheder for kommunerne.
kun op til, hvad de selv vurderer der er behov for, og så kan man jo i samarbejde med de borgere, som har brug for det, indsætte tryghedsvagter.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-04-11:
Men kan de SSP-vagter, som er der, ikke allerede løse det, som det er nu?
Eller kan frivillige gøre det?
Hvis du synes, der er for meget uro i dit nabolag, hvor du går, kan du så ikke gå en runde og tage din mobiltelefon med og holde styr på det?
Altså, hvad er årsagen til, der skal bruges flere skattekroner på det?
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-11:
Jeg skal ikke kunne sige, hvad det er, den tidligere justitsminister har sagt, som har begejstret fru Mai Mercado så meget, som det åbenbart har gjort.
Men jeg kan sige, at jeg synes, at vi sådan set er nået frem til en god fællesmængde i det her forslag, som også kommer til at betyde, at der forhåbentlig kommer til at være noget mere tryghed udeomkring i de kommuner, hvor man har lyst til at bruge det her forslag.
Og så må vi jo se, hvad det er for nogle forslag, som Konservative har, i udvalgsbehandlingen.
Mai Mercado (KF), 2023-04-11:
Det er nok ikke den store hemmelighed, at det her lovforslag ikke er det, som Det Konservative Folkeparti håbede på.
Men også når vi så den daværende justitsminister Nick Hækkerup, når han var ude at tale om kommunale tryghedsvagter, ser det ud, som om der er sket et eller andet fra hans udtalelser og til det lovforslag, vi står med her i dag.
Så jeg vil egentlig bare håbe på, at ordføreren vil tage det positivt op, når nu Det Konservative Folkeparti kommer med nogle ændringsforslag til det her lovforslag.
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-11:
Jeg tænker jo, at vi skal sætte os sammen, når vi skal forhandle en ny aftale for vores politi og anklagemyndighed, og diskutere de ting.
Det er klart, at i forbindelse med det, vi aftalte, også med Dansk Folkeparti, i den sidste aftale har vi jo desværre ikke helt kunnet leve op til de målsætninger, som vi har sat os.
Den gode nyhed er jo, at der bliver uddannet flere politibetjente.
Altså, vi har en rekordstor politistyrke, men det er ikke nok i forhold til den afgang, der er, af betjente.
Så jeg ser sådan set frem til, at vi måske også i fællesskab kan blive lidt mere konkrete, med hensyn til hvordan vi sørger for at få løst den udfordring, der er med at sørge for, at vi får flere politibetjente i Danmark.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2023-04-11:
Vi har jo alle sammen været klar over, at der har været rekrutteringsproblemer i politiet.
Afgangen har desværre været lidt større end tilgangen for et par år tilbage.
Kurven er heldigvis vendt.
Nu må vi bare på sigt håbe på, at vi kan få optaget så mange politibetjentelever, at vi kan få den her mulighed genskabt.
Det er dog ikke det samme som at sige, at tryghedsvagterne skal lave politiets arbejde.
De skal være øjne og ører.
Så de er ikke politibetjente.
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-11:
Vi deler jo en fælles ambition med Dansk Folkeparti om også at sørge for, at vi har nok politibetjente til fremtiden.
Så man kan sige, at vi nu har lagt op til, at det er en forsøgsordning fra den 1. juli og 3 år frem, og det handler jo om at sørge for, at vi, når vi laver noget som tryghedsvagter, som er noget helt nyt og et nyt fænomen, også får evalueret ordningen ordentligt.
Men ja, vores ambition er stadig væk at sørge for, at vi uddanner de betjente, som vores politi også siger vi har brug for.
Så ja, vi skal have flere politibetjente.
Og ja, så skal vi også om nogle år kigge på, om den her ordning har fungeret efter hensigten.
Peter Kofod (DF), 2023-04-11:
Tak for det.
Og tak for ordførertalen.
Jeg vil gerne spørge den socialdemokratiske ordfører, om man i Socialdemokratiet kunne forestille sig, at man om nogle år lukkede den her ordning igen.
Jeg går ud fra, at Socialdemokratiet har en eller anden ambition om at fortsætte med at uddanne flere politibetjente, altså væsentlig flere politibetjente, end vi har i dag, og kunne man med et større optag igennem mange år, en bedre fastholdelsesstrategi osv. i virkeligheden se for sig, at politistyrken, en voksende politistyrke, ville kunne løse de problemer, som jo er baggrunden for, at man har fremsat det her lovforslag?
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-04-11:
Kommunale tryghedsvagter.
Hvem kan have noget imod, at der kommer mere tryghed i samfundet?
Det kan jeg ikke i hvert fald.
Vi ønsker jo alle sammen mere tryghed, og vi ønsker alle sammen mere sikkerhed.
Vi ønsker alle sammen, at vi kan sende vores børn af sted på bussen, også om aftenen, uden at de skal være bange for at blive overfaldet, at de kan stå på banegården, også en fredag eller lørdag aften, uden at der sker dem noget.
Men vi skulle godt en time hen i debatten, før man satte fingeren ned på, at når der bliver utryghed, er det, fordi der er nogle, der skaber den her utryghed, og alt andet er jo bare symptombehandling.
Folketinget burde tage fat i det, som skaber utryghed og burde kigge på, hvad det er for et samfund, vi har.
Det er det her konsekvensløse samfund, hvor vi tillader en ny form for aggressivitet, en ny form for aggression over for andre mennesker, fordi vi ikke har samme pli, hvad angår opdragelse og ordentlig opførsel, mere.
Kommunale tryghedsvagter kommer ikke til at genskabe det.
Jeg har arbejdet med unge mennesker i over 20 år, og de mennesker, de unge mennesker, som vi godt ved det her også handler om, kommer ikke til at have den fornødne respekt for endnu en kommunal medarbejder.
For de har ingen respekt for folkeskolelæreren, de har ingen respekt for pædagogen, de har sandsynligvis ingen respekt for SSP-medarbejderen, og så kommer de heller ikke til at have respekt for en kommunal vagt.
Det kommer ikke til at ske!
Grundlæggende er jeg stor tilhænger af, at man giver kommunerne større handlefrihed, og det er derfor også fint, hvis kommunerne gerne vil de her ting, og så skal de have størst mulig frihed til det herinde fra Folketingets side af.
Så det kan jeg sådan set godt støtte.
Men jeg undrer mig over noget.
Jeg håber, at justitsministeren kan bringe klarhed over det element i lovforslaget under bemærkninger, hvor der står – og jeg citerer: »Politiet vil således kun, hvor der foreligger særlige grunde, kunne tillade udøvelse af vagtvirksomhed på offentlige veje, pladser og lignende ...«.
Det er simpelt hen ny viden for mig, at politiet ikke må udøve vagtvirksomhed, patruljere og skabe tryghed.
Det kunne jeg godt tænke mig justitsministeren kunne komme nærmere ind på, for så kunne vi tage fat der, og så kunne vi da give politiet tilladelse til det, hvis det under den nuværende lovgivning ikke er muligt.
Så jeg har en lang række spørgsmål.
Liberal Alliance rejste også nogle ting, bl.a. hvorfor der er behov for en helt ny uddannelse, hvorfor det skal være kommunalt.
Kunne det reelt set løses ved, at man bare måtte ansætte private?
Bruger vi forkerte løsninger her, og bruger vi for mange penge administrativt og bureaukratisk i forhold til at kunne løse opgaven lettere, end man gør nu?
Så det har jeg et par spørgsmål til.
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-11:
Men det her er jo en frivillig ordning, og det vil sige, at det ikke er noget, som kommunerne bliver forpligtet til at gøre.
Det er sådan set ud fra et ønske, der er i flere kommuner.
Og jeg har også selv prøvet at gå rundt og patruljere i mit eget lokalområde, så jeg ved godt, at der også er gode lokale frivillige kræfter.
Det, som det her kan,
er som det første at sørge for, at dem, som går rundt som tryghedsvagter, får noget uddannelse, men også det, at man er sammen i nogle grupper, altså at tryghedsvagter går sammen.
Derudover er det, som vi lægger op til med det her forslag, at man får mulighed for at kunne montere et kamera, sådan at man f.eks., hvis der er en strafbar handling i gang, kan dokumentere det tidligere, og man får også en direkte linje til politiet.
Så det er sådan set for, at der kan være nogle ekstra øjne og ører og nogle flere ansvarlige voksne i det offentlige rum, og det synes vi er en god mulighed at give kommunerne.
Peter Kofod (DF), 2023-04-11:
Så vil jeg gerne spørge, hvad den socialdemokratiske målsætning er for antallet af politibetjente.
Hvis man kigger ud over både resten af den her aftaleperiode, men også den næste aftaleperiode, har Socialdemokratiet så nogen målsætning for, hvor mange politibetjente vi skal have til den tid?
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-11:
Tak for det.
Jeg vil egentlig bare følge op på det, som hr. Preben Bang Henriksen spurgte om i forhold til de konkrete ændringer, som fru Mai Mercado forestiller sig der skal laves, så man får mulighed for at kunne flyve med drone.
For jeg er også optaget af borgerne – det er derfor, vi har fremsat det her lovforslag – men det er jo også sådan i dag, at hvis en drone flyver f.eks. ind over et beboet område, vil man skulle indhente samtykke fra alle de områder, der ligger ved siden af der, hvor man har filmet.
Jeg vil bare høre, om Mai Mercado tænker, at det er sådan en ændring, man skal lave – altså, om hun forestiller sig, at det er sådan ude i den brede befolkning, at man tænker, at man gerne vil have sig overvåget af droner, når man sidder og drikker morgenkaffen ude i haven, eller om det måske kunne være en af de ændringer, som er en udfordring, og det bl.a. var derfor, vi ikke har taget det forslag med.
Mai Mercado (KF), 2023-04-11:
I dag findes der jo rigtig mange forskellige typer af naboværn, og heldigvis for det.
Jeg kan sagtens se for mig, at der i Gentofte, Rudersdal, Hørsholm kunne være naboområder, hvor man siger, at lige præcis det værktøj vil man gerne bruge.
Men det kan man ikke i dag, og det er jo derfor, vi har taget det med.
Det er lige præcis for at sikre, at borgerne kan få gavn af sådan et værktøj.
Så må jeg bare sige, at det jo er skuffende, når tidligere justitsminister Nick Hækkerup jo selv var ude at sige, at selvfølgelig kunne det være en mulighed at bruge afgifter som en del af kampen imod den her utryghedsskabende adfærd.
Jeg synes, det er let, når det er, at Socialdemokratiet slår sig op på, at de vil utryghedsskabende adfærd til livs, når man så samtidig her i Folketingssalen fremsætter så tandløst et lovforslag sammenlignet med, hvad man tidligere selv har været ude at sige.
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-11:
Det må formanden undskylde at jeg glemte.
Jeg vil så spørge igen.
Det bliver meget, meget lidt konkret, for man står og har nogle meget, meget store ønsker.
Hr. Preben Bang Henriksen sagde det jo også før: Man kan jo godt nå at blive klogere, hvis man finder ud af, at noget ikke kan lade sig gøre.
Derfor er det også sådan, at man i Gentofte, eller hvor fru Mai Mercado nu har fået de her henvendelser fra, også ville skulle lave en ansøgning for at kunne få lov til at opsætte en drone, fordi den vil kunne forstyrre flytrafikken.
Det, vi har fremsat forslag om, er jo netop muligheden for, at man kan få flere øjne og ører og flere ansvarlige ude i det offentlige rum.
Så kunne fru Mai Mercado måske blive lidt mere konkret på, hvad det er for nogen ændringer, som der skal til?
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-04-11:
Mener ordføreren, at de her droner skal have lov til uden retskendelse at flyve ind over privat grund?
Mai Mercado (KF), 2023-04-11:
Jeg forestiller mig, at hvis man i et villakvarter er enige om det og alle giver tilsagn om og samtykke til, at det kan være et værktøj, kan det bruges.
Men det er klart, at det er sådan noget, der skal udmøntes i lovgivning.
Når det ikke er med her, er det jo, fordi Socialdemokratiet og Venstre ikke har taget det med, til trods for at især Venstre før valget var meget åbne for at gå længere end det, som lovforslaget er endt med nu.
Og der må man bare sige, at det er ærgerligt, at der er partier, som ikke står for den samme politik før valget og efter valget.
Vi står på den samme politik, og derfor kommer vi også med et ændringsforslag, og det kan man så stemme for eller stemme imod.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-04-11:
Fint nok med al den historik og Venstre og Konservative.
Det er jo et ret, ret voldsomt indgreb i folks privatliv.
Man kan jo ligge og tage sol, eller hvad man nu end gør, eller man har bare ikke lyst til, at der skal komme en drone ind på ens ejendom.
Er De Konservatives ønske at etablere et kommunalt vagtværn imod folks vilje, eller uden at de har givet direkte samtykke til det, og skal alle give samtykke til det?
Hvad hvis der er én i nabolaget, kan man så slet ikke flyve med drone?
Det vil sige, at hvis én siger nej, kan der så slet ikke flyves med drone i hele det område, eller hvordan er det?
Mai Mercado (KF), 2023-04-11:
Vi er optaget af, at man som børnefamilie kan bo på Islands Brygge og nyde en sommer, uden at soundbokse skal forpeste hele miljøet, og i dag er der meget få værktøjer.
Og når man ser på, hvad den daværende regering og også, hvad Venstre sagde før valget, hvad de lagde op til af værktøjer, og hvad der rent faktisk er kommet ud af det her lovforslag, så må man bare sige, at det er en noget tandløs udgave, som vi behandler i dag.
Jeg havde ønsket, at man stadig væk stod på sin politik.
Det gør man så tilsyneladende ikke.
Morten Dahlin (V), 2023-04-11:
Jeg har en kommentar og et spørgsmål.
Først vil jeg til Mai Mercados oplysning sige, at jeg før valget var i debat – i øvrigt med konservative borgmestre – om det her droneforslag, hvor jeg på Venstres vegne tydeligt gjorde klart, at Venstre aldrig har været tilhænger af det her droneforslag.
Men jeg har bare et praktisk spørgsmål: Hvordan forventer man at man skal indhente det her samtykke?
Altså, skal det så være sådan, at hver gang der bliver solgt en ejendom i det her område i Gentofte, hvor alle åbenbart synes, det er okay, at der flyver droner ind over deres huse – både med lys og lyd, som ordføreren har sagt, så man kan gøre opmærksom på, at der sker et eller andet – skal kommunen så have til opgave at sige til de nye boligejere: Giver du samtykke til det her?
Og hvis der nu er én boligejer på vejen, der ikke giver samtykke til, at droner må flyve ind over deres have med lys og lyd, hvordan skal det så egentlig virke?
Vi er rigtig glade for, at der nu rent faktisk kommer tryghedsvagter, så vi kan få lavet en indsats, så der sker noget i forhold til trygheden, bl.a. for boligejere.
Men ordføreren kalder det praktik.
Altså, vil ordføreren ikke gerne indrømme, at det er ret umuligt at lave et redskab, der kræver samtykke, hvor man skal have droner, der flyver ind over hele boligkvarterer – med lys og med lyd, som ordføreren selv har sagt – hvis nogle boligejere gerne vil have det og nogle ikke vil have det?
Den der lille praktiske opgave umuliggør vel i virkeligheden droner som et effektfuldt redskab – er ordføreren ikke enig i det?