runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (V), 2017-11-28:
Mange tak, hr. formand.
I Venstre er vi glade for, at vi i en lang årrække har været med til at tage et ansvar for en stor del af verdens flygtninge.
Det er der brug for, og det er selvfølgelig noget, vi skal blive ved med, men for os handler det ikke om, om vi vil hjælpe verdens flygtninge, fordi svaret på det er et rungende ja.
Det handler om, at vi gerne selv vil være med til at bestemme, hvordan vi hjælper verdens flygtninge, for vi har nu engang også et ansvar for vores egne medborgere og for vores eget samfund, og der mener jeg som politiker, at mit største ansvar – og det gælder alle politikere her – er at værne om Danmark.
Med det mener jeg, at man skal passe på med at hente så mange flygtninge hertil, at sammenhængskraften braser sammen, således at det Danmark, som vi har brugt lang tid på at opbygge, ja, siden tidernes morgen, bliver belastet unødvendigt eller risikerer ikke at kunne hænge sammen.
Det ville ganske enkelt være uansvarligt.
Lovforslaget her lægger op til en højere grad af fleksibilitet i forhold til den situation, der er nu, når det kommer til fastsættelse af det antal flygtninge, der årligt skal genbosættes.
Det gør det, ved at vi indfører en ny kvoteordning, hvor udlændinge- og integrationsministeren beslutter, hvor mange udlændinge der kan genbosættes i Danmark.
Det mener vi er en ganske fornuftig ændring.
Det gør det muligt i højere grad at tage hensyn til sammenhængskraften i vores samfund.
Ministeren kan nemlig tage hensyn til den sociale og økonomiske kapacitet i samfundet, inden kvoteantallet bliver fastlagt.
Med andre ord skal ministeren bl.a. tage hensyn til, hvor godt integreret de udlændinge, der allerede bor i Danmark, er.
I Venstre mener vi, at det bl.a. er defineret af, at man er kommet i arbejde, at man kan det danske sprog osv.
Det er ganske nødvendige hensyn at tage, således at vi kan sikre et trygt samfund, hvor vi kan genkende vores egen kultur, og et land, der hænger sammen.
Det har lagt et betydeligt pres på vores myndigheder og vores samfund, og selv om antallet er faldet markant – markant – skal vi huske på, at mange af dem, der er kommet hertil i de foregående år, fortsat lægger pres på vores sociale og økonomiske kapacitet, og selv om antallet, der er kommet hertil, er faldet markant, ligger antallet af spontanasylansøgere jo stadig væk nogenlunde fire eller fem gange over det niveau af kvoteflygtninge, som vi ellers ville have taget.
En vigtig ting at tilføje er også, at det ikke kun er ved at tage kvoteflygtninge, vi kan bidrage med at hjælpe verdens flygtninge.
Det forudsætter bare, at der er styr på integrationen og tilstrømningen af spontanasylansøgere.
Men i Venstre mener vi også, at vores hjælp til flygtninge skal ske ved en styrket nærområdeindsats; det skal vi gøre, og det lægger vi fortsat vægt på.
Med den nye fleksibilitet, som det her lovforslag giver, sikrer vi, at vi i højere grad kan ramme den rigtige balance, altså at balancen fortsat er mellem at være et land, der tager medansvar for verdens flygtninge, men også et land, der tager ansvar for vores egne borgere og det samfund, som vi lever i.
Derfor støtter Venstre lovforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-28:
Jo, men hr. Marcus Knuth ved jo lige så godt som jeg, at en gang imellem skriver man noget i en aftale, og så er det ikke altid, at det bliver gennemført.
Det sker jo med jævne mellemrum herinde på Christiansborg.
Og det kan der være mange forskellige forklaringer på – at tingene ikke bliver gennemført.
Nogle gange skal man også følge lidt op på det, før det bliver gennemført i virkelighedens verden.
Og derfor er det ikke nok, at man laver en international aftale med nogle andre lande eller med EU, hvor man så har en ambition om at begrænse antallet af flygtninge til Europa.
Det kan da godt være, at man begrænser antallet af flygtninge til Europa, men det er jo ikke ensbetydende med, at man nødvendigvis begrænser antallet af flygtninge til Danmark.
Hvis man ønsker en praksis, der er sådan, at den til enhver tid siddende minister kan beslutte, om man skal tage mellem 0 og 500, så kan man lave et lovforslag, hvor det står klart og tydeligt, altså at ministeren til enhver tid kan beslutte et antal op til 500, og vil man over de 500, bør man komme og spørge Folketinget en gang til.
Marcus Knuth (V), 2017-11-28:
Der står, at den her særlige situation kun er i forbindelse med f.eks. en international aftale indgået med det formål at begrænse flygtningestrømmen til Danmark.
Det er jo så ikke noget, man bare gør for at øge flygtningestrømmen, det skal være en helt særlig situation som led i at begrænse flygtningestrømmen.
Og dermed kan jeg ikke rigtig forstå ordførerens bekymring.
Med al respekt synes jeg helt ærligt, at ordføreren viser en mangel på forståelse for det meget, meget nære samarbejde, vi har haft med Dansk Folkeparti igennem de sidste 2½ år.
Vi har lavet opstramning efter opstramning med et eneste formål, nemlig at reducere antallet af asylansøgere, således at vi kan få styr på integrationen her i Danmark.
Det er jo soleklart, hvad det her lovforslag går ud på.
Det er endnu et led i det at få et mere smidigt system, således at der kommer styr på integrationen i Danmark.
Og at kalde det noget andet synes jeg simpelt hen ikke er fair.
Det, der står i teksten, er klokkeklart, at man kan lave én undtagelse.
Flere undtagelser vil kræve en lovændring, og det ved ordføreren også godt.
Men man vil kunne lave en enkelt undtagelse, hvis det er et led i at begrænse flygtningestrømmen.
Så stiller ordføreren et direkte spørgsmål vedrørende statsministeren.
Jamen statsministeren kunne da også med det nuværende system – uden om det her – gå ud og lave internationale aftaler, som Folketinget kunne bakke op om, hvis der var flertal for det.
Så det er jo ene og alene spekulation og udtryk for mangel på tillid fra ordførerens parti, som vi ellers har et rigtig, rigtig godt samarbejde med.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-11-28:
Jeg må tilstå, at jeg er enig med ordføreren i den fortolkning, han giver af det her – for lige at intervenere i den diskussion.
Et hovedargument hos Venstre er, at vi har for mange problemer her i Danmark, at vi skal tage vare på vores egne statsborgere, og at det kan vi ikke gøre, hvis der kommer 500 ekstra kvoteflygtninge.
Det må være sådan, det skal forstås.
Men det er jo ikke kun Danmark, der har et problem med flygtningetilstrømning.
Det er et problem i en lang række europæiske lande, som for adskilliges vedkommende står i en vanskeligere situation, end Danmark gør.
De har ikke sagt stop for kvoteflygtninge.
De er stadig væk bevidste om, at det faktisk er et system, som man er nødt til at holde fast i, hvis ellers det internationale flygtningesystem skal hænge sammen.
Det var også derfor, Poul Hartling, Venstres gamle formand, i sin tid var hovedmand i at få det her gennemført.
Og derfor vil jeg godt høre, om der slet ikke er nogen overvejelser hos Venstre om, at det ikke hænger sammen, når man vedvarende siger, at man vil have stoppet for de her 500 kvoteflygtninge, fordi vi er nødt til det af hensyn til Danmarks interne problemer.
Det, som er hovedargumentet fra ordførerens side, er, at integrationen først skal være på plads.
Men vil ordføreren ikke medgive, at det sådan set er regeringens ansvar at sørge for, at integrationen forbedres, og at det i den forbindelse faktisk er et problem, at den nuværende minister på området jo ikke prioriterer integrationen, men i første række prioriterer at udsende signaler om, at man har en barsk udlændingepolitik, og at man laver lagkageudskæringer, når der kommer færre til Danmark, og jeg ved ikke hvad?
Man laver alle mulige stunts, om jeg så må sige, som ligesom skal give en markering af, at her har vi en, som er tough og hård på det her område, hvorimod hun ikke interesserer sig for integrationen.
Kunne det så ikke være en idé, at Liberal Alliance, som jo nu er kommet i regering, tog det emne op internt i regeringen og sagde til integrationsministeren: Kære ven, du er altså også minister for integration og ikke bare for stunts, der skal give regeringen og dig selv et eller andet barsk image?
Laura Lindahl (LA), 2017-11-28:
Når vi modtager flygtninge, er det helt forventeligt, at der er en regning, der skal betales de første år.
Det koster økonomisk at brødføde folk, at give dem tag over hovedet og behandle deres asylsager.
Når folk kommer fra egne, som er så forskellige fra Danmark, undgår man heller ikke, at der sker nogle kultursammenstød, indtil en vis integration har fundet sted.
I Danmark venter vi, hvad angår rigtig mange, stadig på, at den integration finder sted.
Man ser, at anden generation af indvandrere er endnu mere overrepræsenteret i kriminalstatistikken end første, at anden generation har nogenlunde samme efterslæb i forhold til PISA-resultater som deres forældre, og at beskæftigelsesgabet fortsat er alt for stort.
Vi har i Danmark ikke formået at løfte integrationsopgaven.
Prisen for det er stor og bliver betalt økonomisk, socialt og kulturelt.
På den korte bane er der for mig at se kun én vej.
Vi skal modtage langt færre og have et benhårdt fokus på en langt bedre integration i Danmark.
Liberal Alliance har selv foreslået, at man skulle tage flere kvoteflygtninge, fordi man blandt kvoteflygtningene finder nogle af de mest udsatte.
Så det giver god mening at fokusere kræfterne her.
Men så længe vi har en situation, hvor vi ingen kontrol har over den spontane asylstrøm, er det ikke muligt at prioritere kvoteflygtninge højest.
Det overordnede billede er, at Danmark har modtaget flere, end vi har kunnet integrere, og vi har derfor ikke kapacitet til at tage nogle af de allermest udsatte – desværre.
Marcus Knuth (V), 2017-11-28:
Jamen jeg tror, jeg gjorde det meget klart i mit svar til hr. Holger K. Nielsen før, at det jo ikke har noget at gøre med at have råd.
Hvis det her var et spørgsmål om, hvorvidt vi havde råd til det økonomisk, så ville det være en meget, meget nem beslutning, men så simpelt er det ikke.
Vi har set stigende integrationsproblemer med folk, der kommer hertil fra især ikkevestlige lande, over de sidste mange årtier.
Integrationsproblemerne er blevet større og større; det må ordføreren da også selv anerkende.
Jo, vi vil gerne hjælpe flygtninge, men det vil vi så gøre ude i nærområderne.
Josephine Fock (ALT), 2017-11-28:
Jo, men det er jo ikke »versus«.
Nu siger ordføreren, at vi skal hjælpe i nærområderne – med økonomisk bistand, som jeg forstår det – versus det at tage kvoteflygtninge.
Det er jo ikke det, det handler om.
Det handler om både-og.
FN har opgjort, at der er 1,9 millioner flygtninge, som har brug for at blive genbosat, og der er foreløbig 45.000 mennesker, der er blevet genbosat.
Hvorfor er det, at Danmark ikke har råd til at tage de her 1.500, som vi så skylder fra de seneste 3 år?
Og jeg vil gerne igen have ordførerens kommentarer til, at det ikke er »versus«.
Hvorfor kan vi ikke gøre både-og?
Marcus Knuth (V), 2017-11-28:
Jeg er sikker på, at Alternativets ordfører har et rimelig godt billede af, hvad den danske udviklingsbistand går ud på i områder som Jordan, Libanon, Syrien, Tyrkiet osv.
Jeg har selv arbejdet med vores Syrienprogram, og jeg vil nødig stå her og bruge en masse tid på at opremse, hvordan det system hænger sammen.
Jeg er sikker på, at ordføreren godt kender det.
Men vores prioritet er nu engang at hjælpe i nærområderne – der kan vi få rigtig, rigtig meget for de udviklingspenge, vi har – versus at hive endnu flere flygtninge til Danmark og forværre den integration, som allerede er en rigelig stor byrde.
Josephine Fock (ALT), 2017-11-28:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg hæftede mig ved, at ordføreren sagde i sin tale, at vi også skal gøre rigtig meget for at hjælpe i nærområderne.
Er det ikke præcis det, vi også er med til at trække tæppet væk under i øjeblikket, netop at hjælpe i nærområderne, fordi vi nu ikke aflaster dem med at tage imod flygtninge lige præcis fra nærområderne?
Så jeg vil gerne høre ordførerens refleksioner over, hvad det egentlig betyder at hjælpe i nærområderne.
Marcus Knuth (V), 2017-11-28:
Det er ganske rigtigt, at Danmark er et af de rigeste lande i verden, og jeg ville ønske, det var så nemt, at vi bare kunne betale os til en velfungerende integration.
Så nemt er det desværre bare ikke.
Hvis SF's ordfører tager en tur ud i Mjølnerparken eller nogle af de andre ghettoer, vi har her i Danmark, vil ordføreren meget hurtigt se, at vi over de sidste mange år har haft voksende og voksende integrationsproblemer.
Og hvis vi, som et rigt land, kunne løse dem med nogle penge, ville det være frygtelig, frygtelig vidunderligt, men så nemt er det bare ikke.
Integration kan man ikke løse med penge.
Integration kræver, at antallet, der kommer hertil, er på et niveau, hvor vi rent faktisk kan følge med.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-11-28:
Jamen det der passer jo ikke.
Altså, sagen er den, at Venstre også har besluttet at trække tæppet væk under kvoteflygtningesystemet.
Og til det med, at vi skal kunne holde styr på det danske samfund: Jamen vi er jo et af de rigeste samfund i verden, et af de mest velordnede samfund i verden.
Det har statsministeren sagt adskillige gange at vi er, og det er der sådan set også meget om.
Der er problemer, ja.
Men det er jo ikke større problemer, end at vi godt kan håndtere 500 af de fattigste flygtninge i verden i det her land.
Det er derfor, at det med, at man støtter op om systemet med kvoteflygtninge, er rent hykleri, når det bliver sagt på den måde, for det gør man jo ikke.
Så ville man ikke trække tæppet væk under den her ordning med det stop, som man gennemfører her.
Marcus Knuth (V), 2017-11-28:
Jamen som jeg sagde i begyndelsen af min tale: Venstre går soleklart ind for godt at ville hjælpe flygtninge.
Spørgsmålet er ikke om, spørgsmålet er hvordan.
Og der mener vi nu engang, at med den situation, vi står over for, med så mange, der kommer hertil spontant, er tiden ikke inde til oveni at tage kvoteflygtninge.
Men det kræver nu engang, at der ikke kommer folk ind både ad hoveddøren og ad bagdøren samtidig.
Så når vi har styr på integrationen, og når vi har styr på antallet af spontane asylansøgere, der kommer hertil, jamen så vil vi selvfølgelig gerne åbne op for kvoteflygtninge igen.
Det kræver nu engang bare nogle forudsætninger, således at vi kan bevare sammenhængskraften i det danske samfund.
Mange tak.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at den her regering allerede har sat modtagelsen af kvoteflygtninge i bero, og at vi i samarbejde med Dansk Folkeparti har gennemført en meget, meget lang række stramninger, der har ét formål, som er at reducere antallet af asylansøgere i Danmark, hvorfor det jo så er en lidt absurd tankegang at begynde at frygte, at regeringen eller ministeren gennemfører det her lovforslag for at gøre noget som helst andet end netop at reducere den integrationsbyrde, som vi har?
Mattias Tesfaye (S), 2017-11-28:
Jeg har tillid til, at den danske befolkning vil sammensætte et Folketing, der vil sikre, at vi ikke kommer i den situation, hvor vi enten ender med nul kvoteflygtninge permanent eller med 10.000, som Dansk Folkepartis ordfører nu siger.
Jeg har tillid til, at vi vil have et Folketing, der kan bakke en regering op, og det vil sige en minister, som vil sørge for, at vi tager et rimeligt antal kvoteflygtninge, så vi rammer den balance, jeg talte om i min ordførertale, nemlig balancen mellem vores humanitære forpligtelser på den ene side og ansvaret for et velfærdssamfund, der hænger sammen, på den anden side.
Til det med asylstop vil jeg sige, at det er rigtigt, at det kan lade sig gøre inden for konventionerne, men det kan ikke lade sig gøre inden for Schengen, og jeg tror, at vi skal være glade for, at der findes nogle EU-regler, som er med til at regulere det her område; alt andet ville ikke være i Danmarks interesse.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-28:
Hvad angår et asylstop, kan Danmark jo godt inden for FN's flygtningekonvention vedtage at afvise asylansøgere ved den dansk-tyske grænse, og det vil jo klart være det mest effektive.
Så det kan man jo sagtens vedtage, og jeg er sikker på, at det også vil have en effekt, når det rygtes blandt asylansøgere og migranter, at der er et asylstop i Danmark.
Så det kunne Socialdemokratiet jo overveje.
Ja, der står i lovforslaget, at der er et loft på 500, men det loft kan jo fraviges, så den til enhver tid siddende minister kan vælge at fravige det loft og måske tage imod 5.000 eller 10.000 på 1 år.
Det er der jo sådan set ikke nogen begrænsning for i lovforslaget.
Er det ikke bekymrende?
Mattias Tesfaye (S), 2017-11-28:
Til det første om asylstop: Det, som er vores ambition, og det er jo nok på lidt længere sigt, er at sige, at hvis du skal have en opholdstilladelse i Europa, skal du ikke have siddet i en gummibåd, skal du ikke have søgt hertil spontant.
Så hvis vi kunne vende bådene i Middelhavet, så der ville foregå en asylsagsbehandling på den anden side af kysten, så vi kun ville tage kvoteflygtninge, synes jeg, at vi skulle tage mange flere kvoteflygtninge, end vi tager nu, men det er bare ikke lige den situation, vi står i dags dato.
Så bare at vedtage et asylstop ved den danske grænse tror jeg ikke er den rigtige løsning.
Så synes jeg, det er sjovt, at Dansk Folkepartis ordfører egentlig argumenterer på samme måde som Enhedslistens ordfører, der frygter, at en minister, og det skulle så nok være en anden minister, beslutter sig for bare at hæve kvoten.
Og til Dansk Folkepartis ordfører vil jeg sige det samme, som jeg vil sige til Enhedslistens ordfører, nemlig at alle ministre selvfølgelig skal holde sig inden for lovgivningen, men jo også skal sørge for at have et flertal af Folketinget med sig.
Man kan jo ikke bare regere imod et flertal i Folketinget, uanset i hvilken retning det er.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-28:
Jeg synes, at hr. Mattias Tesfaye har nogle gode pointer.
Men hvis det er hovedargumentet for at støtte ministerens lovforslag, hvorfor tager man så ikke fat på det område, der handler om dem, der kommer flest af i Danmark, nemlig dem, der kommer spontant og søger om at få asyl?
Så er det jo et asylstop, vi skal ud i, for i det store billede batter 500 FN-kvoteflygtninge om året jo ikke specielt meget.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er, om ikke den socialdemokratiske ordfører er bekymret for den undtagelse, der er i lovforslaget, hvorefter ministeren får mulighed for at kunne tage flere end 500 FN-kvoteflygtninge.
Det kan måske være, at man vedtager, at det kan være fornuftigt, at vi tager 5.000 kvoteflygtninge på 1 år, den mulighed er der jo med lovforslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2017-11-28:
For det første vil jeg sige, at den aftale, der er, med FN's flygtningeorganisation, som i gamle dage hed 500 om året, og som nu hedder 1.500 over en 3-årig periode, jo ikke er støbt i beton.
Den kan jo altid ændres.
Det vil der altid være et politisk flertal der er interesseret i.
Det har været sådan i går, og sådan vil det også være i morgen, hvis vi vedtager det her lovforslag, nemlig at det først og sidst er Folketinget, der kommer til at beslutte, hvor mange kvoteflygtninge der skal tages.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-11-28:
I dag er det sådan, at hvis ministeren mener, at man ikke skal tage imod kvoteflygtninge, kan man inden for en 3-årig periode rykke rundt og sige, at så er det ikke i år, vi udskyder det.
Med det her lovforslag – det er jo ligesom det, lovforslaget handler om – er det ikke kun inden for den 3-årige periode, man kan rykke rundt som minister, nej, så får ministeren kompetence til at beslutte, at vi ikke skal tage kvoteflygtninge.
Nu kan ministeren bare udskyde det lidt.
Det er jo en ret væsentlig forskel, og jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor man skulle fjerne den beslutning fra Folketinget og dermed også fra offentligheden, altså at man står her åbent og fortæller, hvorfor vi træffer den her beslutning, og så lægge den hen til ministeren.
Mattias Tesfaye (S), 2017-11-28:
Vores nuværende udlændinge- og integrationsminister har jo besluttet, at vi ikke skal tage kvoteflygtninge f.eks. her i 2017.
Det er jo ikke noget, vi har siddet og diskuteret i forbindelse med et lovforslag eller stemt om.
Det er jo en beslutning, som ministeren har bemyndigelse til at træffe.
Men hvis det var sådan, at et flertal af det nuværende Folketing havde lyst til at modtage f.eks., lad os sige, 500 kvoteflygtninge, er det jo bare at lægge et beslutningsforslag frem.
Sådan vil det jo altid være.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-11-28:
Tak for det.
I forvejen er det jo sådan, at hvis en regering mener, at Danmark ikke bør tage imod kvoteflygtninge, kan man gå ned i Folketingssalen og forsøge at få opbakning til en lovændring.
Med det her lovforslag bliver det jo så den til enhver tid siddende minister, som så alene får kompetence til at træffe den beslutning.
Det vil sige, at man fjerner magt fra Folketinget til ministeren.
Hvorfor dog give ministeren og regeringen kompetence til at beslutte det alene?
Hvorfor ikke sige, som det er i dag, at det at træffe så stor en beslutning skal der da være flertal for, og det skal ned i Folketingssalen, det skal diskuteres åbent?
Holger K. Nielsen (SF), 2017-11-28:
Jeg synes, hr. Mattias Tesfaye holdt en tale, der havde en række udmærkede pointer.
Jeg synes bare ikke, han kom ind til, hvad sagen faktisk handler om, og det er jo, at den her regering vil have et stop for kvoteflygtninge.
Det er jo det, det her handler om, og det kan jeg forstå at Socialdemokratiet vil stemme for.
Gør det ikke indtryk på hr. Mattias Tesfaye, at Danmark træder ud af den her ordning?
Det her har jo også lidt at gøre med, hvordan man vurderer FN og hele muligheden for, at man får et internationalt samarbejde på hele flygtningeområdet, og Socialdemokratiet har haft en meget stolt tradition for, at det var vigtigt at støtte FN i den her slags sager.
Man kan sige 500 fra eller til, og at det ikke er det, der får læsset til at vælte, men det kan jo få en afsmittende effekt, så andre lande gør det samme, og det vil sige, at den der helt grundlæggende internationale solidaritet, som det her jo også er en del af, vil forvitre.
Gør det ikke indtryk på Socialdemokratiet?
Mattias Tesfaye (S), 2017-11-28:
Tak for spørgsmålet.
For det første vil jeg sige, at jeg ikke synes, det er rimeligt at sige, at det her lovforslag handler om, at der skal vedtages et stop for kvoteflygtninge, for det er ikke det, det handler om.
Det handler om at skrive noget ind i loven, som ikke står der i dag, altså en model for, hvordan en minister skal vurdere hvor mange kvoteflygtninge der skal tages.
Det er selvfølgelig klart, at en minister afspejler et flertal af Folketinget – ellers ville regeringen jo ikke kunne blive siddende – og at der da vil være forskel på, hvem der er minister på det her område, ligesom der vil være det på alle mulige andre områder.
Nu har vi haft en minister, som i 2 år har syntes, at det skal være en 0-kvote, og det har vi valgt at bakke op, fordi vi synes, det er en ekstraordinær situation.
Men det har også været vigtigt for os at sige helt fra starten, at vi faktisk synes, at FN's kvoteflygtningesystem med genbosætning er noget af det bedste, der findes i en mørk og trist verden i det internationale asylsystem, og derfor har det også været vigtigt for os at understrege, at vi fortsat ønsker at være en del af FN's kvoteflygtningesystem.
Frygter vi eller gør det indtryk på os, at det vil kunne få en afsmittende effekt?
Hvis det fik en afsmittende effekt, i den forstand at andre uden for den her sal troede, at vi så sad her og besluttede os for, at vi aldrig ville modtage kvoteflygtninge, så ja.
Vi vedtager en model for, hvor mange derskal tages, og ikke hvor mange der skal tages.
Jeg tror også, det er vigtigt ...
Ja, og det er det, jeg siger i min ordførertale vi ikke har nogen problemer med.
Og det er jo det, jeg kan forstå at både Enhedslisten, Radikale og også Dansk Folkeparti har problemer med, fordi det kommer til at afhænge af en politisk beslutning i regeringen med opbakning fra Folketinget, om der skal skrues op eller ned for den.
Det er også derfor, at jeg understregede i min ordførertale, at vores udgangspunkt for de diskussioner altid vil være 500 kvoteflygtninge om året, hvilket Danmark har taget i mange, mange år.