runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Camilla Fabricius (S), 2021-11-25:
Tak for det, fru formand.
L 65 handler om at smidiggøre en lang række forhold for lgbtq+-personer, som oplever mødet med det offentlige.
Det er et samlet lovforslag, hvor man tager en række forskellige initiativer for at smidiggøre det.
Det handler jo bl.a. om muligheden for at blive registreret som medmor ved fødslen, og her skal der lyde en særlig tak til min egen tidligere kollega Liv Gro fra Aarhus, som har kæmpet en stor kamp for både at kunne blive medmor, men også for, at hendes barn kunne få et kønsneutralt navn.
Vi har brug for stærke kræfter, der peger i retning af en ny tid.
Ud over dette handler det også om muligheden for at kunne få lov til at ændre sit navn på baggrund af ens kønsidentitet, og det er i det hele taget nogle rigtig gode ændringer.
I dag kan man være familie på rigtig mange forskellige måder, for der er rigtig mange forskellige måder at være menneske på, og her skal lovgivningen selvfølgelig være svarende til den tid, vi lever i, og det skal nemlig ikke være sådan, at regnbuefamilier skal igennem et ekstra lag af bureaukrati i det offentlige, for at deres familiesammensætning kan blive korrekt registreret.
I navneloven, som den er i dag, er det en længere proces, hvis en transperson ønsker at få ændret sit navn, så det er mere passende til ens kønsidentitet.
Det skal altså være lettere at kunne skifte navn, så det er mere svarende til ens kønsidentitet, samtidig med at det også bliver muligt at skifte sit cpr-nummer.
Kort sagt forbedrer vi altså ligebehandlingen for par af samme køn og transpersoner i Danmark, både når det kommer til at få det navn, man ønsker, det cpr-nummer, der passer til en, og at man bliver registreret med de konkrete forældreforhold, man har til sit barn, og derfor støtter vi selvfølgelig lovforslaget.
Astrid Krag (S), 2021-11-25:
Når jeg havde ønsket, at vi kunne gå længere, end vi gør med lovforslaget her i dag, så er det jo altså, fordi al den her snak om det specialiserede socialområde som et marked og med nogle forbrugere, som man bare kan ligestille med alle mulige andre markeder og forbrugere, er en sandhed med meget store modifikationer, må vi sige.
Det her er ikke et perfekt marked med fri konkurrence, men vi har jo at gøre med nogle ekstremt specialiserede og meget dyre ydelser, hvor man ikke ligger og kører med en eller anden overkapacitet, der gør, at man bare kan shoppe rundt.
Vi har i øvrigt – vigtigst af alt – at gøre med mennesker, og mennesker flytter man altså ikke rundt på, som om det var kondisko eller mobiltelefoner.
Så det er jo klart, at der er nogle meget store begrænsninger i det her, og derfor havde jeg også ønsket, at vi skulle gå tættere på en styring af, at midlerne på det her område kommer borgerne til gavn, og ikke ender i nogle af de der voldsomme sager, vi har set i pressen, hvor der er millioner af kroner, der er blevet trukket ud og væk fra anbragte børn og brugt til at investere i store private skovarealer i Sverige eller lysthuse.
Jeg kan snart ikke huske de historier, der har været fremme, men jeg synes jo, det viser, hvorfor det her med at sætte sin lid til, at det her kan fungere som et rent marked, altså kommer til kort.
Trine Torp (SF), 2021-11-25:
Tak for det.
Jeg er sådan set meget enig med ministeren i, at det, vi med det her lovforslag understreger, er, at kommunerne har et kæmpe ansvar, når de skal købe de her pladser, og vi giver dem egentlig også nogle større muligheder for at påtage sig det ansvar, ved at der bliver flere oplysninger, der bliver synlige på tilbudsportalen.
Så mit spørgsmål vil egentlig gå på, hvordan ministeren så at sige vil hjælpe de kritiske forbrugere med at være det.
For nu har vi med det her lovforslag ligesom givet dem en mulighed for det, men der er jo også en praksis ude i kommunerne, som det her skal implementeres i, sådan at vi er sikre på, at de faktisk også bruger de værktøjer.
For vi sætter jo hele vores lid til, at kommunerne gør det.
Når vi ikke sætter nogen begrænsninger, sætter vi hele vores lid til, at det er kommunerne, der gør det.
Astrid Krag (S), 2021-11-25:
Jeg tror, at vi i udvalgsbehandlingen skal prøve at få belyst, hvordan det her fungerer.
For det er jo konkrete borgere og konkrete aftaler med konkrete tilbud, som der er tale om her.
Vi har gang i et større takstarbejde i ministeriet for at få skabt en større klarhed omkring taksterne.
Det er et problem i dag, og det kan vi bl.a. gøre noget ved ved at kigge på den måde, taksterne udregnes på.
Med lad os endelig få det udboret yderligere under udvalgsbehandlingen.
Marie Krarup (DF), 2021-11-25:
Det er jo ikke sådan, at man kun er et rigtigt menneske, hvis man lever i en familie, som vi siger er en familie.
Vi siger bare, at der er en definition på en familie, og det er en mand og en kvinde, fordi de kan få børn, og det er nu engang den traditionelle definition på en familie.
Derfor er man ikke et ringere menneske, fordi man ikke er en familie.
Der er bare nogle definitioner, som vi er nødt til at holde fast i for at fastholde den orden, som vi lever i.
Men derfor kan man godt bruge lovgivningen til på andre måder at forsøge juridisk set at sidestille forhold, men det er ikke en familie.
Camilla Fabricius (S), 2021-11-25:
Tusind års tradition – og så tænker jeg: Fru Marie Krarup er jo veluddannet og har et stort vid og på anden vis et stort udsyn og ved meget.
Er det så familierne i Afrika, hvor det centrale omkring storfamilierne var, at det var kvinderne, der havde børnene, og at man levede i en familiekonstruktion, hvor mændene var et andet sted?
Var det de kvindelige vikinger, skoldmøerne, der var ude på vandet, eller var det de kvinder, der havde ejendomsretten for tusind år siden i Danmark?
Eller hvad er det?
Jeg læner mig i virkeligheden op ad det, som ordføreren for Enhedslisten siger.
Men handler det i virkeligheden om, hvad fru Marie Krarups mavefornemmelse er, hvad hun definerer som en familie?
Karina Adsbøl (DF), 2021-11-25:
Tak for det.
Vi sad jo også med i de her forhandlinger længe, og vi havde et ønske om, at det samme, som skulle gælde for de offentlige tilbud, selvfølgelig skulle gælde for de private tilbud.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren ikke kan bekræfte, at det her lovforslag i hvert fald gør det dyrere og mere bureaukratisk at drive private tilbud.
Kan ordføreren også bekræfte – fordi der jo er sket ændringer i forhold til det her med høringssvarene – at socialtilsyn nu skal godkende reparationer og vedligehold, inden de iværksættes, for ikkeoffentlige tilbuds vedkommende?
Pernille Skipper (EL), 2021-11-25:
Jeg synes, det er super interessant, at vi nu går i gang med at diskutere et andet beslutningsforslag, som vi har behandlet en gang, og som jeg har holdt en ordførertale om og har svaret på spørgsmål om før.
Men i Enhedslisten synes vi selvfølgelig, at mænd skal have ret til både psykologbehandling, ambulant behandling og i øvrigt også ret til at opholde sig på et krisecenter med deres børn, hvis de er voldsramte.
Det kan man ikke gøre uden ved at kønsneutralisere § 109, men man kan lave nogle andre lovgivninger.
Derfor har vi bl.a. også sat gang i en undersøgelse, som skal sikre, at vi får en ordentlig viden om de mænd, der er voldsramte, og som er på krisecenter i dag, så vi er sikre på, at det, vi skriver i paragraffen, er det, som de har behov for.
Så jo, selvfølgelig skal mænd have de samme rettigheder, som kvinder har.
Nye Borgerlige har simpelt hen bare ikke fanget den gode måde at gøre det på.
Mette Thiesen (NB), 2021-11-25:
Hvorfor stemte Enhedslisten så imod, da vi fremsatte beslutningsforslag om netop at kønsneutralisere § 109?
Jeg har talt med ordføreren om det tidligere, og ordføreren begynder at tale om § 109 a eller noget andet, og det var bare ikke de toner, jeg hørte fra ordføreren.
Men jeg er da superglad, hvis ordføreren vil stemme for at kønsneutralisere § 109, for så kan vi da bare fremsætte beslutningsforslaget igen.
Tak, formand.
Jamen jeg skulle bare høre om noget.
Nu når ordføreren taler om kønsneutralisering og taler om det her med ligestilling, så kunne jeg rigtig godt tænke mig at høre, om ikke også ordføreren så mener, at man skal kønsneutralisere servicelovens § 109.
For man mener jo, at vold er vold, og uanset hvem det går ud over, skal de selvfølgelig have de samme rettigheder.
Så gælder det, ordføreren lige har stået og sagt i sin ordførertale, egentlig ikke også for folk, som er udsat for vold i hjemmet?
Samira Nawa (RV), 2021-11-25:
Danmark har ofte været med til at gå allerforrest på lgbt+-området, men det er jo ikke ensbetydende med, at der så ikke skulle være flere forbedringer at gøre.
Det her lovforslag har været ventet længe, for regeringen kom jo med sit rigtig fine udspil »Frihed til forskellighed« i august 2020, og det her lovforslag udmønter nogle af initiativerne, nemlig dem på det familieretlige område, og det vil sige, at det skal være lettere at ændre fornavn, så det stemmer overens med den kønsidentitet, man har, at transpersoner har mulighed for at blive forældre i overensstemmelse med deres køn, og så medfører det også en smidiggørelse af registrering af medmoderskab.
Men der er også grund til lige at hæfte sig ved nogle af de ting, som vi så ikke når i mål med med det her lovforslag.
Som bl.a. høringssvaret fra Institut for Menneskerettigheder peger på, tages der ikke helt højde for mandlige soloforældre og familier, som består af mandlige homoseksuelle par.
Det er sådan, at det først er nogle år senere, altså nogle år ind i barnets liv, at den ikkebiologiske far kan få lov at adoptere sit eget barn.
Jeg har mødtes med flere af disse familier, og deres frustrationer er virkelig til at tage og føle på, og jeg mener, at vi også skal gøre noget på det her område.
Det må være næste skridt.
Når det er sagt, bakker vi naturligvis i Radikale Venstre op om lovforslaget, men konstaterer også, at der er mere at gøre.
Marie Krarup (DF), 2021-11-25:
Jeg synes, det er bekymrende at se, hvor mange unge mennesker der i dag er kønsforvirrede, og det er da, fordi vi lægger op til, at man selv skal vælge sit køn i stedet for at gå ind i den skabte virkelighed, der nu er, hvor man i langt de fleste tilfælde har fået et køn – og så er der de her grænsetilfælde, hvor man ikke har det, hvor der er nogle biologiske ting, som er meget specifikke og meget, meget specielle, men det er et meget lille mindretal.
Camilla Fabricius (S), 2021-11-25:
Det beklager jeg, fru formand.
Hvad angår det her omkring transpersoner, som fru Marie Krarup mener er noget, man selv vælger at være, sådan at man en dag vågner op og siger: Hold da op, nu har jeg lyst til at være transperson.
Jeg kunne så godt bare tænke mig, at fru Marie Krarup tog med til en omgang dialogkaffe sammen med en række af de mennesker, jeg omgås, holder af og kender til, og så håber jeg, at fru Marie Krarup bliver en lille smule klogere på det med at vælge eller at være.
Marie Krarup (DF), 2021-11-25:
Altså, efter at kristendommen blev indført i Danmark i 965, fik vi stort set en lovgivning, der flugtede med det kristne menneskesyn.
Men efter at kristendommen er blevet indført, har vi faktisk gjort det, som vi i dag kalder den traditionelle familie, til vores mindste byggesten i samfundet, og det synes jeg der er grund til at holde fast i.
Jeg synes ikke, vi skal åbne dørene for nye familieformer, som jo kan blive en glidebane til, at det kan blive noget helt andet, måske.
Det her åbner jo faktisk for den sociale forælder, så det vil sige, at vi faktisk får familier med flere forældre.
Det mener jeg er en glidebane til at omdefinere, hvad en familie er, og det mener jeg er farligt og vil skabe forvirring.
Det bliver svært at vokse op i et samfund, hvor man ikke rigtig kan se, hvad den sociale orden er.
Jens Rohde (KD), 2021-11-25:
Jeg slet ikke uenig med ministeren, men det er jo kvaliteten, der er afgørende.
Det må altid være kvaliteten, der er afgørende, og så definerer man jo – hvis man ellers kan finde ud af at lave et ordentligt udbudsmateriale – den kvalitet, man gerne vil have, og så skal der selvfølgelig være et stærkt tilsyn med det.
Men hvis nogen kan levere det til en bedre pris og rent faktisk kan levere et overskud i virksomheden, så har jeg ikke noget problem med det.
Så er det da rigtigt, at når der skal laves en ny kontrakt og et nyt udbud, så kan man altid tage den dér.
Man kan jo ikke bare sige til en virksomhed, at den skal skrue taksterne ned, fordi den har overskud.
Det er jo ikke seriøst; så er der ingen, der vil drive virksomhed.
Astrid Krag (S), 2021-11-25:
Det er jo rigtigt, at kommunerne i sin forstand er forbrugere her, fordi vi har valgt at indrette det specialiserede socialområde i Danmark på den måde, vi har – det er der nok i øvrigt også en historisk forklaring på at vi har – hvor der er en væsentlig del af den kapacitet, der skal være i forhold til de borgere, der har et behov, som ligger i privat regi.
Historisk har det været i selvejende regi, og i de senere år har vi så i stigende grad set de her kommercielle aktører, hvor der er flere af ordførerne, der særlig kredser omkring en bekymring i forhold til udenlandske ejerkæder og den sårbarhed, det kan give i forhold til at have den rigtige kapacitet.
Jeg mener, at det er vigtigt, at kommunerne er kritiske forbrugere og forholder sig til, om de begrænsede skatteborgermidler, de har, som er tiltænkt de mest udsatte borgere, så også går til det – det er jo nogle meget høje takster, som der skal betales for de her borgere – og om man faktisk også får kvalitet til de borgere for de takster.
Hvis de takster går til at finansiere et stort overskud, som så bliver udbetalt som udbytte, så er det jo midler, der ryger væk fra de borgere.
Og så mener jeg da, at det eneste ansvarlige for de kommuner da er at forholde sig til, om de ikke har betalt for høj en takst.
Og du har jo ret i, at så skal man genbesøge den aftale, og det bliver kommunerne bedre i stand til med det her lovforslag, fordi vi får flere tilgængelige regnskabstal og nøgletal.
Camilla Fabricius (S), 2021-11-25:
Jeg synes faktisk, at det er et vigtigt og centralt lovforslag, og jeg synes, at spørgeren her i den grad kaster grus i maskineriet i forhold til det, det i virkeligheden handler om, nemlig at skabe ordentlige tilbud for børn.
Og det vil man jo også kunne se, når lovforslaget her skal til afstemning og vi skal trykke på knappen.
Mette Thiesen (NB), 2021-11-25:
Nu var det jo sådan set mig, der stillede et spørgsmål til ordføreren, og vi er alle sammen herinde optaget af at sikre et godt tilsyn.
Og det er aktørerne derude også.
Men jeg er simpelt hen bare nødt til igen at spørge ordføreren, for det virker, som om ordføreren simpelt hen ikke kan svare: Hvorfor har man ikke krævet revisorpåtegnede regnskaber på enhedsniveau for de offentlige tilbud?
Hvorfor mener man ikke, det er vigtigt, at pengene bliver brugt rigtigt der, og hvad er forskellen på overskud og udbytte?
Camilla Fabricius (S), 2021-11-25:
Spørgeren opridser en række antagelser, som i virkeligheden bunder et helt andet sted.
Altså, spørgsmålet kunne jo også stilles den anden vej: Vil man være med til at skabe bedre tilbud, for så skal man jo stemme for det her lovforslag?
Det er et godt lovforslag, som giver socialtilsynet en række beføjelser, som vi har savnet.
Og man kunne jo også have lov til at tænke over, om man skulle spørge ordføreren: Jamen vil Nye Borgerlige støtte børnehjemsbaroner?
Det kan jeg faktisk blive i tvivl om med det spørgsmål, der bliver stillet.
Karina Adsbøl (DF), 2021-11-25:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre Venstres ordfører, om Venstres ordfører ikke kan se, at der faktisk fortsat er forskelsbehandling i det her lovforslag.
Så er Venstre tilfreds med det her lovforslag, som det ligger nu?
Mette Thiesen (NB), 2021-11-25:
Det er altid en fornøjelse og grænsende til morsomt at høre Enhedslisten tale om erhvervsøkonomi.
Men jeg vil bare høre ordføreren om noget, for nu siger ordføreren det her med, at det er en rigtig god aftale og det er et rigtig godt lovforslag.
Der bliver jo klart differentieret mellem kommunale og private tilbud i det her.
Og jeg kan også høre på ordføreren, at ordføreren er meget optaget af – og det tror jeg vi alle sammen er – at de offentlige kroner bliver brugt bedst muligt.
Hvorfor har man så ikke valgt i det her lovforslag og i den her aftale også at kræve revisorpåtegnede regnskaber på enhedsniveau for de offentlige tilbud, for det er jo ikke et krav på nuværende tidspunkt?
Og så kunne jeg egentlig også godt tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren kunne uddybe, hvad forskellen er på overskud og udbytte.
Camilla Fabricius (S), 2021-11-25:
Altså, jeg mener, at ordføreren i den grad peger på et ømt punkt.
Og det har jo været åbenlyst tydeligt, at vi gerne ville være gået længere.
Vi kan se, at der i de andre nordiske lande, netop som ordføreren siger, er kommet store koncerner ind, hvorfor man kan sætte spørgsmålstegn ved, om man så også får den bedste kvalitet.
Det her er et demokratisk kompromis, og det er så langt, som vi kunne komme.
Jeg synes, det er et rigtig godt skridt, men jeg vil i hvert fald gerne lægge mig i selen for, at hvis vi ser lignende situationer som dem, ordføreren beskriver her, så er vi jo nødt til at kigge på det igen.
For det her handler om vores fælles offentlige velfærd, og det handler om, at børn skal have det bedst mulige udgangspunkt – også hvis man er et anbragt barn.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-11-25:
Det er ingen hemmelighed, at vi i Enhedslisten havde håbet, at vi kunne nå frem til et lovforslag, som fuldstændig kunne sætte en stopper for, at penge fra den offentlige økonomi, der er afsat til velfærd – i det her tilfælde udsatte børn og unge mennesker med handicap – kunne trækkes ud som overskud af private virksomheder, så pengene ikke blev anvendt til de pågældende borgere.
Jeg har en bekymring for, at vi ikke når i mål med det lovforslag, der er fremsat, og at det bliver svært at dæmme op for, at store koncerner breder sig også på det specialiserede socialområde.
Vil Socialdemokratiet være indstillet på at forfølge den her sag, hvis det viser sig, at lovforslaget ikke er tilstrækkeligt til at dæmme op for store private koncerner?
Karina Adsbøl (DF), 2021-11-25:
Det er bare lige for at forstå det: Den socialdemokratiske ordfører bekræfter så, at der sker forskelsbehandling på det her område, i forhold til om man er et offentligt tilbud eller et privat tilbud.
Den anden ting i forhold til det er: Hvorfor er det, at socialtilsynet for private tilbuds vedkommende skal godkende, at man iværksætter reparationer eller vedligehold?
Camilla Fabricius (S), 2021-11-25:
Jeg er rigtig glad for spørgsmålet, også fordi noget af det, vi netop har kunnet se, og som er grunden til, at lovforslaget kommer, handler om, at vi sikrer, at de midler også går til de børn og unge, der har behovet.
Med hensyn til den del, der omhandler selve det økonomiske tilsyn, er det korrekt, at lovforslaget hermed giver en mulighed for, at man kan lave det tilsyn, og det synes jeg er en rigtig god idé.
Med det her lovforslag er det jo tydeligt, at vi får dæmmet op for de mange sager, vi har set på private institutioner, og noget af det, vi har set, er jo, at man har flyttet midler fra en konto til en anden og så har kunnet trække profit hjem.
Det her synes jeg faktisk er et godt forslag, men det er jo også fair nok, at man i Dansk Folkeparti er uenig i det.
Jens Rohde (KD), 2021-11-25:
Jo, det ligger i, at jeg netop siger, at vi ønsker, at man sidestiller offentlige og private tilbud, for ellers hæmmer man jo konkurrencen, og man hæmmer dermed også udviklingen af de tilbud, som der rent faktisk er.
Så på alle parametre synes jeg, at man bør stille de samme krav.
Men det ændrer jo ikke ved, at jeg synes, det svært at sige nej, når man står i den her situation.
For hvis ikke jeg får alt, hvis ikke jeg får min vilje om den totale sidestillelse mellem de to, skal jeg så sige nej til et stærkere tilsyn?
Man skal passe på med at lade det bedste blive det godes værste fjende.
Det er derfor, jeg forbeholder mig retten til lige at bage tingene lidt mere færdige i mit hoved, end de er for nuværende, og så tager vi stilling i løbet af behandlingen, også alt efter hvilke svar vi får fra ministeren på de her spørgsmål.
Astrid Krag (S), 2021-11-25:
Jeg ved ikke helt, om jeg hørte noget spørgsmål i det, men bare for lige at slå det fast vil jeg sige, at lovforslaget er blevet skrevet igennem, så det er blevet tydeliggjort, at langt, langt de fleste af de her skærpede krav gælder de offentlige såvel som de private.
De steder, det ikke gælder, har kommunalbestyrelsen en pligt, og dér er der i øvrigt også tale om en samlet kommunal revision.
Men jeg tror, det ville være godt, at vi får præciseret i udvalgsarbejdet, at der altså er noget af den her bekymring i høringssvarene, som er misforstået, og hvor vi efterfølgende har præciseret det i bemærkningerne til lovgivningen.
Karina Adsbøl (DF), 2021-11-25:
Men det her handler sådan set om, at man stiller lavere krav til det offentlige og højere krav til de private i forhold til tilbud, og der må man jo have den samme vægtning.
Så er det rigtigt, at kommunalbestyrelsen har et ansvar.
De har også et ansvar, i forhold til hvad det er for nogle tilbud, de gerne vil have i deres tilbud, og hvad de vil betale for.
Kommunalbestyrelsen har også et ansvar for, om de betaler i dyre domme.
Men det afhænger selvfølgelig også af, hvad det er for en kvalitet, man så gerne vil have.
Kvalitet og pris hænger jo somme tider sammen, men andre gange kan man godt få kvalitet for en lavere pris.
Astrid Krag (S), 2021-11-25:
Tak for det.
Det mener jeg ikke.
Jeg synes også, at den her diskussion om de kommunale enheder er lidt misforstået.
Jeg blev så glad, da hr. Jens Rohde fra Kristendemokraterne sagde, at vi skal lade være med at detailstyre vores kommunalpolitikere på den måde.
Prøv at høre her: De kommunale enheder er omfattet af den samlede kommunale revision, og de administreres under kommunalbestyrelsens ansvar, og de er dækket ind.
Det er en detailstyring fra Christiansborgs side, og det er i øvrigt fordyrende, hvis vi skal gå ind og stille anderledes krav.
Det er jo ikke noget, der bliver ændret med den her aftale; det er sådan, det gælder nu, og det er sådan, det gælder efter aftalen.
Så det er bare for at sige, at spørgsmålet er, om man vil ændre helt grundlæggende på det og gøre op med det.
Jeg mener helt grundlæggende, at det er op til kommunalbestyrelsen at forvalte offentlige midler forsvarligt, men hvis man vil gå væk fra det og have, at vi skal detailstyre yderligere herindefra, skal man så også være villig til i øvrigt at finde midler til det.
Jeg ville ikke bruge pengene på det, jeg synes, det er bedre, vi bruger de midler, der måtte være, på at løfte kvaliteten for de udsatte, anbragte børn, for mennesker med handicap, for hjemløse, for de mennesker, som er på de her tilbud og er afhængige af en ordentlig kvalitet.
Karina Adsbøl (DF), 2021-11-25:
Tak for det.
I Dansk Folkeparti sad vi også med ved det her bord, og vi havde et stort ønske om, at uanset om man var privat eller offentlig, skulle der stilles enslydende krav.
Det er den ene ting.
Den anden ting, vi jo desværre har været vidne til, er, at der er sket et kolossalt svigt på det her område.
Det har vi set, og det er sket i både offentligt regi og privat regi, og det er fuldstændig uacceptabelt, når det sker.
Men et er, kan man sige, tilbuddene, noget andet er kommunernes ansvar i forhold til også det personrettede tilsyn.
Så der er flere elementer i det her, og man kan sige, at et styrket tilsyn så langtfra kan stå alene.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren, om ministeren mener, at der bliver begået urimelig forskelsbehandling her.
Jens Rohde (KD), 2021-11-25:
Det der med overskud er jo sådan en lidt underlig diskussion, minister.
For der kommer jo et udbud, og så lægger man sit tilbud på bordet, og så skriver man en kontrakt.
Man har en kontrakt, og hvis man overhovedet ikke må generere et overskud, så er der jo ingen grund til at drive privat virksomhed.
Et af de helt store problemer i den offentlige sektor er den budgetjagt, som der er hvert eneste år.
For hvis man har et overskud på kontoen, skal man skynde sig at bruge nogle penge, så man ikke bliver skåret i budgettet bagefter, og det er der ikke nogen der har glæde af.
Så det burde man jo så også forholde sig til.