runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mohammad Rona (M), 2025-05-21:
Jeg tør da godt sige, at vi ikke gik til valg på at ansætte en konventionsambassadør.
Men det står i regeringsgrundlaget, og vi har fundet en rigtig, rigtig dygtig konventionsambassadør i Nicolaj Hejberg Petersen, som også ved rigtig meget om migrationsområdet.
Så vi er fuldstændig trygge ved, at det er ham, der kommer til at stå i spidsen for det her.
Vi glæder os til, at han sådan for alvor kommer i gang med det her.
For der er jo nogle ting, som vi sådan set godt kan blive enige om, og som virker lidt mystiske og også lidt forkerte, i forhold at vi gerne vil sende flere kriminelle udlændinge ud.
Men vi glæder os til, at han kommer i gang med arbejdet.
Mona Juul (KF), 2025-05-21:
Jeg tillader mig at spørge, fordi jeg har læst et interview med ordføreren.
Det er fra Berlingske den 30. april, og der udtalte ordføreren bl.a. i forhold til det her om konventionsambassadøren på deltid: »Det er for at være helt ærlig lidt lige meget.«
Et andet sted udtaler ordføreren, at det jo er ikke noget, man er gået til valg på, altså at man ikke skulle have sådan en ambassadør, der kan udfordre konventionerne.
Mohammad Rona (M), 2025-05-21:
Tak for rosen.
Det skal også lige siges, at jeg altså ikke har fået nogen lussinger af mine forældre på nogen som helst måde.
Nej, vi er jo tre partier, der bliver enige om en politik.
Vi er jo tre partier, der bliver enige om udlændingepolitikken.
Det har jo været et kæmpe ønske fra de blå partier i mange år.
Det kommer vi til at gøre.
Vi udvider, så vi kan straksudsende mange flere, end vi har gjort før.
Så man kan jo sige, at rigtig mange af de ting, som de blå partier har ønsket, faktisk er nogle af de ting, som vi leverer på nu.
Mona Juul (KF), 2025-05-21:
Tak for det, og tak for en flot tale.
Jeg kan lige se for mig lille Mohammad og hans mor, der skal til at give nogle lussinger dér.
Det kan jeg godt forestille mig.
Der er ikke nogen tvivl om, synes jeg, at vi nogle gange kommer til at snakke lidt for meget.
Jeg synes heller ikke, at der er nogen tvivl om, at regeringen gør det.
Det tog lang tid at ansætte den her konventionsambassadør på halv tid.
Det vækker altså ikke de store klapsalver herfra.
Det handler om at få kriminelle udlændinge sendt ud af landet, og det tror jeg er noget, vi alle sammen er enige om.
Men måske – det sidder jeg og tænker lidt over – skyldes det Moderaternes store indflydelse i regeringen.
Kan Moderaternes ordfører bekræfte, at Moderaternes indflydelse på regeringens udlændingepolitik er det, der gør, at det bliver ved snakken og det tager så lang tid?
Mohammad Rona (M), 2025-05-21:
Formanden for Sundhedsudvalget, hr. Rasmus Lund-Nielsen, har jo sådan set også været ude at sige meget, meget fint til DR, at det er bekymrende i forhold til sundhedsdata.
Det har hr. Rasmus Lund-Nielsen været ude at sige, og det er sådan set også Moderaternes position.
Vores position er selvfølgelig, at vi ikke bare vil sige ja til noget, som vi ikke har gennemlæst et hundrede og ti procent.
Det siger jeg på den her måde, fordi der er noget om sundhedsdata, som vi skal være meget, meget opmærksomme på.
Når det så er sagt, er jeg også glad for, at justitsministeren har valgt at udskyde loven.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-21:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Der var jo ikke så meget om situationen i Mellemøsten og krigen i Gaza.
Jeg har noteret mig, at udenrigsministeren var af sted til EU-møde i går, hvor man endelig langt om længe er begyndt at åbne diskussionen om, hvorvidt man skal kigge på EU's associeringsaftale med Israel.
Hvor står ordføreren egentlig?
Hvordan er ordførerens oplevelse af den krig, der bliver født i Gaza?
Ud over at der er et EU-spor, er der også et nationalt spor.
Danmark har en samarbejdsaftale med Israel, som man kunne kigge på og overveje at suspendere eller gennemgå for at suspendere, så man ikke understøtter den israelske økonomi.
Hvor står Moderaterne på det spørgsmål?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-05-21:
Okay, jeg synes bare, at det er besynderligt, at man overhovedet ikke vil tage stilling til et forslag, fordi man forholder sig til en kommission.
Det synes jeg er lidt besynderligt.
Men så vil jeg gerne spørge om noget helt andet.
Regeringen har lige lagt et PET-forslag i skuffen, fordi vi andre lige skal se, at det ikke er så slemt, at man vil masseovervåge befolkningen som aldrig før set, og det skal vi lige lade synke ind.
Jeg synes ikke, at man har hørt Moderaterne forholde sig til det.
Hvad er Moderaternes holdning til det forslag, som justitsministeren har fremsat og nu har lagt i skuffen til efteråret?
Mohammad Rona (M), 2025-05-21:
Jeg kan godt sige det for tredje gang.
Jeg har jo sådan set svaret på det.
Der er en Kommission for den glemte kvindekamp, der er kommet med nogle anbefalinger.
En af anbefalingerne er at indføre maskeforbud på uddannelsesinstitutioner.
Yes, dem vil vi gerne kigge på.
Vi er ikke afvisende over for at lave et forbud.
Jeg ved ikke, hvor meget mere klart det skal siges.
Vi er ikke afvisende over for at lave et forbud.
Det synes jeg sådan set er meget klart sagt.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-05-21:
Jeg synes egentlig, at det er helt fair, hvis man er enig eller uenig, men der er blevet fremsat et beslutningsforslag af et parti her i Folketinget.
Det er jo også helt fair, at man ikke ved alt om emnet, når man står oppe på talerstolen.
Men når man skal op og fortælle, hvordan ens eget parti forholder sig til et forslag, er det lidt besynderligt, at man siger, at fordi der er en kommission, der har kigget på noget lignende, så har man ikke taget stilling til det konkrete beslutningsforslag, der bliver behandlet i salen.
Så jeg vil egentlig gerne lige følge op og stille ordføreren et spørgmål.
Det synes jeg faktisk er relevant at vide.
Det er okay, at man ikke har svar på alt deroppe, men når man skal op og fortælle, hvad ens parti mener om det forslag, vi behandler i salen i dag, kan man da i hvert fald sige, om man stemmer for eller imod.
Så kan ordføreren i dag give et svar på, om man stemmer for eller imod?
Mohammad Rona (M), 2025-05-21:
Nu kom Kommissionen for den glemte kvindekamp jo med 13 forskellige anbefalinger, og en af anbefalingerne var netop det her maskeforbud på universiteterne.
Jeg har jo faktisk lige svaret på det i det første svar.
Vi vil gerne være med til at kigge på det der.
Vi er ikke låst af, at vi synes, at det er verdens dårligste idé.
Der er jo et maskeforbud allerede i forvejen.
Om det så også skal gælde uddannelsesinstitutionerne?
Ja, det kunne da godt være.
Susie Jessen (DD), 2025-05-21:
Men det er jo sådan, at når der kommer et forslag i Folketinget, har man god tid i et parti til at sætte sig ind i det og tænke: Okay, kunne vi tage en snak i gruppen?
Hvad bliver vi enige om?
Og så går man på talerstolen til førstebehandlingen og siger sin holdning.
Nu siger Moderaternes ordfører, at det er I klar til at kigge på, men det kunne jo være, at man så skulle have læst vores beslutningsforslag og taget stilling dér og sagt: Okay, det vil vi rent faktisk gerne bakke op om.
Jeg ser det her som en syltekrukke fra regeringens side.
Man vil ikke stemme for et forbud mod heldækkende beklædning.
Og så synes jeg sådan set, at meget af det, man siger i medierne, er til at smide i skraldespanden, hvis jeg skal være helt ærlig.
Mohammad Rona (M), 2025-05-21:
Jeg synes altid, at det er ærligt, når man står heroppe på talerstolen og bare siger det, som det er, altså at man ikke lige ved, hvad det her handler om.
Jeg synes, det var fint, at fru Nanna W. Gotfredsen var så ærlig.
Det er nogle gange ret befriende, når man står heroppe, i stedet for at man padler rundt om et eller andet, som man faktisk ikke rigtig ved noget om.
Så det synes jeg faktisk var befriende.
Jeg er fuldstændig med på, at der er et tildækningsforbud i dag, som kom i 2018.
Det, man så glemte dengang, var nok, at det også lige skulle gælde uddannelsesinstitutionerne.
Vi kunne godt være klar til at kigge på den model og se, om vi ikke skulle udvide det, så det også gælder forelæsninger.
Det skal jo ikke være sådan, at man kan sidde med elefanthue eller noget andet til forelæsninger.
Det er jo det, man kan i dag.
Susie Jessen (DD), 2025-05-21:
Man må jo endelig ikke bruge sin stemme, man må ikke tale, og man er også tvunget til at gå i burka og niqab.
For et par uger siden havde vi netop et forslag her i Folketingssalen om et forbud mod heldækkende beklædning på landets uddannelsesinstitutioner.
Der var Moderaternes retsordfører på talerstolen, og jeg kunne simpelt hen ikke finde ud af, hvad Moderaterne mente.
Fru Nanna W. Gotfredsen sagde meget ærligt fra talerstolen, da jeg spurgte, hvad Moderaterne mener om forslaget: Jeg ved det ikke.
Det var svaret.
Det var ærligt nok, må man sige.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad Moderaternes holdning er til et forbud mod heldækkende beklædning på landets uddannelsesinstitutioner.
Jeg synes personligt, at det er fuldstændig grelt, at man skal se de her kvinder på uddannelser sidde med burka og niqab på.
Det burde man også have løst med selve tildækningsforbuddet, altså at det også skulle omfatte uddannelser.
Så det vil jeg gerne høre Moderaternes ordfører om.
Mohammad Rona (M), 2025-05-21:
Vi er jo sådan set også gået til valg på det her flere gange.
Vi kunne godt tænke os, at vi også opruster økonomisk.
Vi har jo rigtig mange regninger, der ligger foran os: til pension, klimasikring, grøn omstilling, velfærd for den sags skyld.
Så vi har jo rigtig mange ting, der skal finansieres, og vores mål er ikke at krigsskatte os ud af det her, sådan som SF rigtig gerne vil.
Det vil vi ikke.
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Men havvind kommer jo ikke af sig selv.
Vi har været enige i at kritisere den der vanvittige idé om et medejerskab og det, at man ikke byggede et brintrør, så man kunne afsætte det, altså alt det, der gjorde, at de første udbud ikke endte med noget.
Men hvis vi ikke her i anden omgang får havvind op nu, er det jo dansk erhvervsliv, der betaler prisen, for så har vi støt stigende energipriser.
Den kernekraft, som Liberal Alliance bekender sig til, vil jo allerallertidligst kunne komme – det er vi enige om – en gang i 2040, hvis det overhovedet kan det.
Så i mellemtiden vil man altså faktisk bare lade de danske forbrugere og dansk erhvervsliv fortsætte med at importere stadig dyrere strøm, bl.a. jo fra stater, vi slet ikke har lyst til at importere fra.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-05-21:
Tak for ordet.
Og tak til ordføreren for en rigtig god tale.
Jeg vil spørge lidt til et interview, jeg læste, med ordførerens partiformand, udenrigsminister Lars Løkke Rasmussen, i februar, hvor udenrigsministeren siger, at når der er en stor regning til forsvaret, er det afgørende, at man sænker selskabsskatten, underforstået at man ligesom skal finansiere regningen til forsvaret med en lavere selskabsskat.
Det svarer jo lidt til, at jeg siger, at man skal finansiere regningen til forsvaret ved at hæve minimumsnormeringerne, altså, det er en udgift.
Du kan ikke finansiere en udgift med en udgift.
Men ud over at det er en udgift, er det jo så også et problem, at det ikke er noget, der er en særlig stor nødvendighed, når man kigger på Danmarks konkurrenceevne.
Vil ordføreren ikke sige, hvorfor der er så vigtigt for Moderaterne at sænke selskabsskatten i en tid, hvor danske virksomheder har rekordhøj konkurrenceevne, og hvor der er mange andre steder, pengene kunne bruges?
Mohammad Rona (M), 2025-05-21:
Jeg kan ikke stå og redegøre for, hvilke grupper der er tale om, og hvordan og hvorledes man kommer til at gøre det rent teknisk, men der er sådan set også en anden side af mønten på den her arbejdspligt.
Det er jo også for at få flere ud på arbejdsmarkedet; det er jo for at få nogle af de ikkevestlige kvinder, som har været i Danmark i mange, mange år, til at komme ud og bidrage på arbejdsmarkedet.
Det er jo den anden side af mønten, og den del af mønten synes jeg også vi skal huske.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-05-21:
Tak for det.
Nu handler det jo ikke om mig og min familie.
Vi er bare et eksempel på symptomerne på den her dårlige lovgivning, altså den lovgivning, som I er ved at gennemføre nu.
Jeg har fået et hav af henvendelser, efter at jeg fortalte min historie, fra forskellige grupper – det kan være forskere, det kan være diplomater, det kan være ansatte i danske virksomheder, som er taget ud i verden, og som nu bliver stillet dårligere på grund af et lovforslag, som I er ved at vedtage nu.
Nu hører jeg jo bekymringen hos ordføreren.
Så jeg skal bare høre, hvor mange at de her forskellige grupper, for det er rigtig mange forskellige grupper, skal pilles ud af lovforslaget, før ordføreren er tilfreds.
Hvor mange af de her er tidsler, og hvor mange er det meningen, man gerne vil ramme?
Mohammad Rona (M), 2025-05-21:
Jo, det synes jeg.
Jeg kender godt lidt til den sag fra ordføreren – så jo, det er en bekymring.
Jeg ved også, at regeringen har taget det her op.
Vi har lavet en uddannelsestilknytningsordning, og vi har jo gjort det nemmere for voldsramte kvinder at komme ud af deres forhold.
Så der er jo en del tidsler, vi allerede i den her regering faktisk har fået fjernet.
Men jeg er sådan set helt, helt opmærksom på den bekymring, der er hos ordføreren.
Jeg synes, det er et rigtig godt spørgsmål, også fordi man kan se, at krigen virkelig har rykket sig, uanset hvordan man vender og drejer det.
Jeg står altid fast på, at Israel selvfølgelig har ret til at forsvare sig selv, og vi skal også have de gidsler hjem igen.
Men vi er også bare nået til punkt – det må jeg bare være ærlig og sige – hvor det er gået for vidt.
Når man blokerer for nødhjælp, og når vi kan se, at der er 14.000 børn, der kan dø af sult, er vi altså nået til et punkt, hvor vi godt kan gå ind og kigge på nogle af de her aftaler, vi har med Israel.
Jeg skal ikke stå heroppe og sige, hvordan og hvorledes det skal udformes, men jeg synes, Israel går langt over stregen.
Det, vi lige skal huske på, er, at dem, der kommer på de her erhvervsordninger, jo ikke er folk fra MENAPT-lande.
Folk, der kommer på erhvervsordninger, kommer fra både de europæiske lande, men også fra Storbritannien, USA, Canada, Kina, Indien osv.
Når det så er sagt, er det jo også fuldstændig rigtigt, at regeringen har fuldstændig styr på asyltallet.
Vi har det laveste asyltal i 40 år – i 40 år – og det vælter heller ikke ind med kvoteflygtninge og alt mulig andet.
Der er styr på det.
Det, der bliver henvist til, og det, der bliver spurgt om, er jo den indvandring, der er kommet via studerende.
Det er jo den indvandring, der er kommet via de iranske sygeplejersker.
Nu gør vi jo det, at vi fra 2026 laver en kvote på de iranske sygeplejersker.
Det skal jo være sådan, at når de kommer til Danmark fra Iran f.eks., skal der jo selvfølgelig også være et job til dem.
Så den del er ikke bekymrende.
Men når vi så kigger på tallene, og når vi så kigger på udenlandsk arbejdskraft og på hvor meget, den egentlig bidrager med til dansk økonomi, så ser vi, at udenlandsk arbejdskraft sidste år bidrog med 361 mia. kr. til det danske bnp.
Det er jo helt vildt, hvor mange penge det er.
Ja, vi har brug for udlændinge, der kommer hertil for at arbejde – det har vi.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-05-21:
Tak for det.
Jeg vil gerne høre hr. Mohammad Rona og Moderaternes kommentarer til det forhold, at den islamiske indvandring under den nuværende regering og i Mette Frederiksens regeringstid er vokset med samlet 124 pct. I absolutte tal er det i alt over 41.000 nye islamiske indvandrere, der er kommet til Danmark siden 2019, hvor fru Mette Frederiksen satte sig i statsministerstolen.
Mohammad Rona (M), 2025-05-21:
Jeg synes, EU-sporet er stærkere.
Jeg synes, vi skal gå EU-vejen i forhold til det her.
Jeg synes, vi skal lægge meget pres på sammen med andre europæiske lande.
Det tror jeg på, og det tror vi på er det stærkeste kort, vi har.
Jeg tror, det bliver svært at gå enegang i det her.
Jeg tror ikke betydningen – med al respekt – vil være så stor.
Jeg tror, EU-sporet, hvor vi samler flere lande, vil være meget, meget stærkere.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-21:
Deri kan jeg kun være fuldstændig enig med ordføreren.
Det er jo heller ikke uden grund, at alverdens organisationer og FN-institutioner taler om krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden, og at der hænger to arrestordrer over to ledende politikere fra Israel.
Jeg vil gerne prøve at spørge lidt mere konkret.
Vi skal jo ikke sidde og diskutere detaljerne her, men der er et EU-spor, hvor bl.a. associeringsaftalen jo nu endelig er kommet på bordet, men der også et nationalt spor.
Er ordførerens parti med på, at vi også åbner det spor og ser på, om vi fra Danmarks side kan lave direkte danske sanktioner, f.eks. suspension af samarbejdsaftalen med Israel?
Stinus Lindgreen (RV), 2025-05-21:
Tak for det, og tak for talen.
Ordføreren og ordførerens parti markerer sig jo ved at være tilhængere af en stram udlændingepolitik, men også ved at være imod de tidsler, der er på udlændingeområdet.
Sidste efterår skrev ordføreren en fin tekst om tidslerne på det udlændingepolitiske område, og hvordan de står i vejen for at tiltrække udenlandsk arbejdskraft.
Her nævnte ordføreren ganske rigtigt, at det jo drejer sig om helt almindelige mennesker, der rammes af skøre regler eller unødvendigt bureaukrati.
Nu er vi så ved at indføre en lov om såkaldt arbejdspligt, som rammer helt almindelige mennesker i flæng.
Det er jo en lov, som vi i Radikale Venstre er helt imod, og jeg har bare et eksempel på en gruppe, der også bliver ramt.
Jeg vil bare spørge ordføreren, om ikke det er skørt at lave regler, som rammer danskere og danskeres børn, fordi de vælger at tage ud i verden og arbejde eller forske, og hvorfor ordføreren villigt planter en tidsel i det bed, som han ellers har så meget fokus på.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-05-21:
Det er ikke en bekymrende udvikling, siger hr. Mohammad Rona.
Jeg har hørt den her fortælling om, at det bare handler om iranske sygeplejerske, men det er jo simpelt hen ikke rigtigt.
Hvad enten der er tale om arbejdskraftindvandring eller asylindvandring, er alle de problemer, Danmark har oplevet som konsekvens af en uansvarlig islamisk indvandring gennem mange årtier, religiøs kontrol, religiøse særkrav, ghettoisering osv.
Det er jo konsekvenser, som også vil følge af den her udvikling, hvis den kommer som arbejdskraftindvandring.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-05-21:
Jeg kan starte med at korrigere og sige, at det er 13,5 mia. kr., tror jeg det var, i staten, 1 mia. kr. i regioner og 7,8 mia. kr. i kommunerne, som vi vil spare i bureaukrati for at finansiere vores plan, og tallet er ikke sådan helt fast.
Men det er faktisk, fordi vi har vurderet, at vi kan rulle noget tilbage til, før Mette Frederiksen blev statsminister, altså alene den stigning, der har været.
I forhold til konkrete eksempler er det anden gang, jeg i dag får at vide, at vi aldrig kan komme med nogle eksempler, men det bliver så tredje gang, jeg kommer med et eksempel, og nu kan jeg også finde på noget nyt.
Hvis man tog og afskaffede toptopskatten og man fjernede mellemskatten, som man ville med vores plan, så ville der heller ikke sidde medarbejdere, der skulle varetage de opgaver, og hvis man tog og fjernede nogle af de lag, der er i vores beskæftigelseslovgivning, hvad vi for nylig også har puttet med ind i det, så ville der heller ikke sidde folk og lave det.
Men det er jo ikke os politikere, der kender alt ud og ind, og det er jo også derfor, vi har foreslået at få nogle til at gå ind og gennemtrawle alle systemerne og kigge på, hvor der kan skæres noget væk, og hvor vi også laver nogle bindende mål, så vi faktisk forpligtiger os til at leve op til dem, og til faktisk at få skåret ned, sådan som vi alle sammen siger at vi så gerne vil.
Trine Bramsen (S), 2025-05-21:
Mit spørgsmål handlede overhovedet ikke om abort.
Mit spørgsmål handlede om forskningspolitik og dansk akkreditering af forskningsinstitutioner.
Kan Liberal Alliance godt forstå, at det virker lidt utroværdigt, når de igen og igen står og siger: mindre statsstyring, mere civilsamfund?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-05-21:
Jeg vil først lige svare på det med bemærkningen om abort.
For vi var mange, som måbede dengang, hvor Socialdemokratiet vælger at tage et så svært etisk emne op, lægge et meme op på Instagram med en kat, der stille og roligt ruller sig ud til at være en killing, der rækker tunge.
Og det er, uanset hvad man mener om abortrettighederne, og om det skal være statsligt eller ikke skal være statsligt, hvor man kigger på, om kvinden skal have ret til abort.
Hvorfor i alverden bryde med det, synes jeg, smukke ved det her demokrati, altså at vi kan drøfte de emner ordentligt, selv om vi er uenige?
At vi skal se kattememes og skåle i champagne i forbindelse med et så svært etisk spørgsmål, synes jeg er under al kritik.
Jeg kunne også se, at der var folk, der var enige i Socialdemokratiets linje, og jeg synes også, det var på sin plads, at de fik en opsang for det.
I forhold til akkreditering var det selve substansen i forslaget, vi var meget tvivlende over for.
Vi har stemt for det, så vi er enige med Socialdemokratiet, men man kan ikke altid bare fjerne det, for vi skal kigge sagligt på det.
Trine Bramsen (S), 2025-05-21:
Mindre statsstyring og mere civilsamfund sagde ordføreren, og derfor kan det jo godt undre, at Liberal Alliance, når der så er forslag i Folketingssalen om det, hvilket der var for nylig, så kommer op på talerstolen og siger, at de agter at stemme imod.
Kan Liberal Alliance godt forstå, at det virker lidt til, at partiet springer op som en løve og falder ned som et lam, når det handler om afbureaukratisering i det offentlige?
Det er lidt svært at have tillid til Liberal Alliance, når de som det eneste parti står og agiterer imod forslag, der skal afbureaukratisere.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-05-21:
Jeg troede simpelt hen ikke, at hr. Lars Boje Mathiesen troede på mainstreammedier, men det lyder heller ikke til, at det er en korrekt oplæsning af den.
Og hvis det er, er det altså noget, der bliver læst op i forbindelse med hr. Ole Birk Olesens opstilling til kommunalvalget sidste gang.
Det her er Folketinget.
Jeg har ikke været i valgkamp i Københavns Kommune.
Jeg kan ikke udtale mig om det.
Så måske skal hr. Lars Boje Mathiesen bare spørge hr. Ole Birk Olesen direkte.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-21:
Jamen det kan godt være, men det står direkte i Politiken: »Men fra 2028 skal det være helt slut, siger medlem af Folketinget og tidligere transportminister Ole Birk Olesen, der stiller op til kommunalvalget i København som spidskandidat for sit parti.«, Derfor er spørgsmålet jo, om man så mener, det skal være op til kommunerne at bestemme, om man ønsker at forbyde benzinbiler og dieselbiler.
Jeg undrer mig jo over det, for det her var i en tidligere artikel, og der satte man så en dato på i 2028, hvor man ville forbyde det.
Så spørger jeg bare: Er det Liberal Alliances politik, at det skal bestemmes ude i de enkelte kommunalbestyrelser, om de vil forbyde benzin- og dieselbiler?
Jeg synes, der er ret mange mennesker derude, der har en benzin- eller dieselbil, som sådan set gerne vil vide de her ting.