Rasmus Jarlov (KF), 2018-10-12:
Tak for bemærkningerne, også for bemærkningerne på det område, som vi ikke er helt enige om, og som vel især er det element i lovforslaget, som handler om boliger i områder med lugt-, støv- og anden luftforurening.
Men det meste af lovforslaget ser der ud til at være meget bred enighed om, og det er jeg glad for.
Det er jo et lovforslag, som indeholder en række forskellige elementer, og derfor også et lovforslag med et ret langt navn, hvis man tager det, der står i parentes, med.
Men der kan man så se alt, hvad det handler om.
Hvis vi starter med strategisk planlægning for landsbyer, forstod jeg det på den måde, at det var der fuld opbakning til fra alle partiers side.
Det er også fornuftigt, for det er et godt forslag, hvor vi får sat fokus på landets landsbyer og landsbysamfund og følger op på anbefalingerne fra Udvalget for levedygtige landsbyer om at forpligte kommunerne til at foretage en strategisk planlægning, så de aktivt tager stilling til, hvordan kommunens landsbyer skal udvikles.
Og det synes jeg i hvert fald selv er en rigtig god idé, også fordi der er mange kommuner, hvor man måske nok har landsbyer, men hvor de måske ikke nødvendigvis dominerer i kommunen.
Det er vigtigt, at de også bliver husket.
Jeg ser det som et væsentligt redskab til at fremme den lokale politiske diskussion om, hvor og hvordan man lokalt vil og kan skabe udvikling i landsbyer og landdistrikter for at få levedygtige og attraktive landsbyer.
Så tak for opbakningen til det.
Så var der spørgsmålet om ekspropriation til at gennemføre lokalplaner.
Der ønsker vi at forbedre borgernes retsstilling, og det tager vi et skridt til ved at følge op på Ekspropriationsudvalgets anbefalinger til ændringer af planloven.
Vi foreslår at indføre øget gennemsigtighed for borgerne om ekspropriation ved at skrive direkte i planloven, at ekspropriation kun må foretages til fordel for almene samfundsinteresser.
Det er som sådan ikke noget, der ændrer kommunernes retsstilling – den vil sådan set være, som den er i forvejen – men nu skriver vi det direkte ind i planloven, så det er tydeligt, også når man arbejder med planloven, så man husker kun at ekspropriere til fornuftige almene samfundsinteresser.
Derudover foreslås der også en 5-årig tidsfrist for ekspropriation efter en lokalplan, så borgerne får større forudsigelighed, i forhold til om de kan risikere at blive eksproprieret.
Det ved jeg der er mange partier der har haft som et stort ønske, og det er jeg så glad for vi kan imødekomme.
Så er der spørgsmålet om boliger i områder, der er belastet af lugt-, støv- eller anden luftforurening.
Det er jo et forsøg på at imødekomme den stigende efterspørgsel efter boliger i de større byer.
Jeg tror, alle ved, at det især er Aarhus Kommune, som har presset på for, at de kunne få lov til at bygge nogle boliger nede i deres havneområde.
Efter lang tids diskussion, hvor der har været rigtig mange parter inde over, og hvor vi har forsøgt at skaffe så bred enighed som overhovedet muligt, tegner det til, at der kan opnås en relativt bred enighed om, at der kan opføres boliger på arealer, som er belastet af lugt-, støv- eller anden luftforurening, hvis der vel at mærke er hermetisk lukkede vinduer, men samtidig også en luftgennemstrømning og adgang til åbne arealer.
Vi justerer reglerne, så kommunerne fortsat har mulighed for at planlægge og sikre en blandet by med forskellige byfunktioner, altså restauranter, pizzeriaer og lignende, og med anvendelse side om side med boliger.
Jeg synes, det er et godt kompromis.
Man kunne godt være gået længere.
Der er nogle, der har ønsket, at man f.eks. også kunne bygge altaner i områder, hvor der er luftgener.
Det har der endnu ikke kunnet opnås bred nok enighed om, til at vi vil skrive det ind i lovforslaget.
Vi lægger vægt på, at det ikke bare er nogle smalle interesser, der presser noget igennem, men at vi forsøger at opnå enighed både hos berørte kommuner og hos andre aktører, som har interesse i det her, herunder selvfølgelig også erhvervslivet, så der ikke er nogen, der risikerer lige pludselig at blive jaget væk fra deres forretninger.
Så har vi forslaget om sommerhuse på Læsø.
Det er jo sådan, at der allerede er en lang række øer, hvor man har lov til at bruge sommerhuse til helårsbeboelse, og det giver vi så også Læsø mulighed for, for at de kan tiltrække flere fastboende.
Det kan forhåbentlig medvirke til en gunstig udvikling på øen.
Endelig har vi så det element, der hedder havplanlægning.
Det handler om, at Danmark skal have en samlet fysisk plan for, hvordan vi udvikler havet, senest i 2021.
Planen skal fremme økonomisk vækst, udvikling af havarealer og udnyttelse af havressourcer på en bæredygtig måde.
For at sikre, at den kommende havplan giver et fyldestgørende billede af planerne for brugen af de danske havområder, tilføjer vi transportinfrastruktur til listen over sektorer, som der skal planlægges for.
Det betyder jo altså rent konkret, at hvis nu man mener, at der på et tidspunkt skal bygges – hvad skal vi sige – en Kattegatbro eller en bro over til Sverige ved Helsingør, jamen så er der mulighed for at reservere nogle områder til det, så det sikres, at der ikke bliver bygget eksempelvis vindmøller, som står midt i det hele og dermed gør det vanskeligt senere hen at få bygget de forbindelser.
Det forudsætter, at havplanen kan undtages fra offentliggørelse i Lovtidende, da det ikke er teknisk muligt at offentliggøre digitale kort gennem Lovtidende.
En fremtidig digital løsning tror vi på vil give offentligheden og myndighederne nemmere adgang til havplanen.
Så vi spiller med åbne kort, og alle kan se, hvad der ligger i dem.
Der var nogle ting, som forskellige ordførere bad om at få afklaret gennem udvalgsbehandlingen, og det står vi selvfølgelig til rådighed for.
Jeg ser frem til den fortsatte behandling af forslaget, men tak for opbakningen indtil videre.